cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ajalugu ja loodusteadus
Sisukokkuvõte
Loodusteaduslikus mõtlemises on ülekaalus kalduvus abstraktsioonile, ajaloolises seevastu kalduvus kaemuslikkusele. Kui ollakse harjunud kaemust materialistlikul kombel kitsendama meeleliselt kohaloleva vastuvõtule, siis ollakse unustanud, et kaemuslikkus, ideaalse kohalolu individuaalne elavus, on vaimusilma jaoks samamoodi olemas nagu ihusilma jaoks. Retseptiivse kaemuse ülekülluse tõttu jääb välja arendamata spontaanse kaemuse võime, ja meeleline fantaasia jääb loiuks ilma ihulise nägemise ja kompimiseta. See kehtib nii pedagoogikas kui ka kunstis.
Selle sügava vastandlikkuse tõttu kogemusteaduse kahe liigi vahel võitlevad nad määrava mõju pärast inimese üldisele elu- ja maailmavaatele. Kumb on tunnetuse tervikeesmärgi seisukohast väärtuslikum? Vastata saab ainult teadusliku töö viimsete eesmärkide seisukohast.
Kasulikkuse seisukohast on mõlemad mõttesuunad ühevõrra õigustatavad. Üldiste seaduste teadmine võimaldab tulevikuseisundeid ette näha ning asjade kulusse eesmärgipäraselt sekkuda. Välismaailma puhul annab see võimaluse võimu looduse üle tööriistade abil laiendada. Igasugune eesmärgipärane tegevus ühises inimelus sõltub samavõrd ka histoorilise teadmise kogemustest. Inimene on ajalooga loom. Tema kultuurelu on põlvkonnast põlvkonda tihenev seostatus: kes tahab selles elava kaasatoimimisega siseneda, peab mõistma selle arengut. Kui see niit katkeb, tuleb see vaevaliselt üles otsida ja kokku sõlmida. Kui tänapäeva kultuur peaks hävima, teeksid tulevased põlved innukaid väljakaevamisi. Juba sellepärast peab inimkond kandma suurt histoorilist koolikotti, ja kui see kott ähvardab aja jooksul üha raskemaks minna, küllap siis tulevik leiab vahendeid, et seda ettevaatlikult ja kahjutult kergendada.
Ent meid ei huvita mitte selline kasu, vaid seesmine teadmisväärtus.
Mitte küll ka isiklik rahuldus, mida uurija oma tunnetusest ainult iseenda pärast saab. Sest see subjektiivne avastamisnauding on ühtviisi omane igasugusele teadmisele. Selle naudingu suurus oleneb palju vähem eseme tähtsusest kui uurimise raskusest.
Kahtlemata on olemas ka objektiivsed ning ometi puhtteoreetilised erinevused esemete tunnetusväärtuses. Tunnetusväärtuse suurus on terviktunnetusse antava panuse suurus. Üksik jääb jõudeoleku uudishimu objektiks, kui ta ei või saada ehituskiviks üldisemas rajatises. Nii on teaduslikus mõttes juba 'fakt' teleoloogiline mõiste. Mitte iga suvaline tegelik pole teaduse fakt, vaid ainult see, millest on midagi õppida. Teatud piirides on aga võimatu otsustada, kas ühel või teisel üksikul on fakti väärtus. Sellepärast peab teadus alles hoidma, mida saab, jättes tulevaste põlvede sõeluda, mis on väärtuslik.
See iga üksikteadmise eesmärk saada suure terviku osaks täitub ka siis, kui üksiktunnus lülitub elava tervikkaemuse oluliseks koostisosaks. See soopärasest kinnihoidmine on kreekaliku mõtlemise ühekülgsus, mida jätkasid eleaadid ja Platon, kes leidis tõelise olemise ja tõelise tunnetuse ainult üldisest, ja meie päevil Schopenhauer, kes eitas, et ajalugu on tõeline teadus, sest ta haarab alati erilist, mitte kunagi üldist. On küll tõsi, et inimaru suudab paljutki ette kujutada ainult hajusa üksiku ühist sisu haarates; aga mida enam ta seejuures taotleb mõistet ja seadust, seda enam ta peab maha jätma ja ohverdama üksikut. Me näeme seda seal, kus spetsiifiliselt modernsel moel püütakse "ajaloost loodusteadust teha", nagu on ette pannud positivismi nn ajaloofilosoofia. Mis jääb säärase induktsiooni juures lõpuks järele rahvaelu seadustest? Need on paar triviaalset üldisust, mida saab vabandada ainult nende arvukate erandite hoolika eritlusega.
Inimese kogu huvi, kogu väärtustamine on seotud üksiku ja ühekordsega. Meie tunne nüristub ruttu, kui selle ese mitmekordistub või osutub üheks juhtumiks tuhande samalaadse seas. Eseme ühekordsuses, võrreldamatuses juurduvad kõik meie väärtustunded. Sellel põhineb Spinoza õpetus meeleliigutuste ületamisest tunnetusega, sest tema jaoks on tunnetus erilise uputamine üldisesse, ühekordse uputamine igavesse.
Kas pole mitte talumatu mõte, et armastatud, austatud olend eksisteerib veel kord täpselt samamoodi? Kas poleks mitte kohutav, kui eksisteeriks veel keegi, kellel on sama individuaalne eripära nagu minul? Ja ajalooprotsesside kogususel on väärtus ainult juhul, kui ta on ainukordne. See on printsiip, mida kristlik filosoofia patristikas võidukalt hellenismi vastu kaitses. See oli esimene suur ja tugev aimus sellest, et histoorikal on võõrandamatu metafüüsiline õigus möödunut selle ainukordses kordumatus tegelikkuses inimkonnale meenutuseks kinni hoida.
Teiselt poolt aga vajavad idiograafilised teadused igal sammul üldisi lauseid, mida nad saavad täiesti korrektselt põhjendatuna laenata ainult nomoteetilistelt teadustelt. Ajaloosündmuse põhjuslik seletus eeldab üldisi ettekujutusi asjade kulust üldse, ja kui tahta viia histoorilised tõestused nende puhtloogilisele kujule, siis on neil ülemlauseteks sündmuste, sealhulgas psüühiliste sündmuste loodusseadused. Kellel poleks aimu, et inimesed üldse mõtlevad, tunnevad ja tahavad, sellel ebaõnnestuks juba faktide kriitiline kindlakstegemine. On väga tähelepanuväärne, kui leebed on ajalooteaduse nõudmised psühholoogiale. Seni sõnastatud hingeelu seaduste äärmine puudulikkus ei ole histoorikutele kunagi jalgu jäänud, sest neil on piisanud loomulikust inimesetundmisest, taktitundest ja geniaalsest intuitsioonist. Seetõttu on kahtlane, kas elementaarsete psüühiliste protsesside matemaatilis-loodusteaduslik käsitlus aitab kuigi palju kaasa tegeliku inimelu mõistmisele.
On selge, et terviktunnetuses, milleks kogu teaduslik töö peab lõpuks ühinema, jääb nendele kahele momendile alles metoodiline eriseisund. Maailmapildi kindla raami moodustab asjade üldine seaduspära, ja selle raami sees areneb kõikide inimkonnale väärtuslike tema soomälestuse üksikmoodustiste elav seos.
Neid kaht inimteadmise momenti ei saa tagasi viia ühisele allikale. Võib tunduda, nagu peaks asjade üldisest seaduspärast olema võimalik mõista ka tegelike sündmuste ajaloolist erikuju. Nii arvas Leibniz, et kõigil faktitõdedel on küllaldased alused igavestes tõdedes. Aga seda ta postuleeris ainult Jumala mõtlemise kohta.
Põhjuslikus käsitluses võtab iga erisündmus sellise süllogismi kuju, mille ülemlause on loodusseadus või mitu loodusseadust, alamlause on ajaliselt antud tingimus või tingimused ning tuletislause tegelik üksik sündmus. Igal sündmusel on kaht liiki põhjused: ajatu paratamatus ja erilised tingimused. Plahvatuse põhjused on nomoteetilises mõttes plahvatava aine loomus, idiograafilises mõttes üksikliikumine, säde, raputus vms. Alles mõlemad koos põhjustavad ja seletavad sündmust, aga kumbki pole teise tagajärg. Nende seos ei ole neis endis põhjendatud. Tingimus ise aga on tagasiviidav teisele tingimusele, ja nii lõputult. Selle rea algusliige pole mõisteliselt mõeldav, ja kui seda püüdagi mõelda, on see ikka midagi uut, mis asjade üldisele loomusele lisandub, mitte ei järeldu sellest. Spinoza väljendas seda eristusena lõpmatu ja lõpliku põhjuslikkuse vahel.
Et pole üldistel seadustel põhinevat lõppu, millele tingimuste põhjuslikku ahelat tagasi viia, siis ei aita seaduste alla subsumeerimine üksikut ajas antut oma viimsete alusteni eritleda. Selle pärast jääb meile kõige histooriliselt ja individuaalselt kogetu juures mõistetamatuse jääk – midagi väljendamatut, defineerimatut. Isiksuse viimne ja sisim olemus paneb vastu eritlemisele üldiste kategooriate abil, ja see haaramatu ilmneb meie teadvuses meie olemuse põhjusetuse, st individuaalse vabaduse tundena.
Ajas antu kogusus nähtub tuletamatus iseseisvuses selle üldise seaduspära kõrval, mille järgi see aset leiab. Maailmasündmuste sisu pole selle vormi alusel mõistetav. See on lõhe, mida filosoofilise maailmaseletuse suured süsteemid on saanud ainult kinni katta, kuid mitte täita.
Seda nägi Leibniz, kui ta omistas igavestele tõdedele päritolu Jumala arust ning faktitõdele päritolu Jumala tahtest. Seda nägi Kant, kui ta õnneliku, kuid mõistetamatu tõsiasja näol, et kõike tajus antut saab tuua aru vormide alla ning nende järgi korrastatut ja antut, leidis meie teoreetilisest teadmisest kaugelt üle küündiva vihje Jumala eesmärgiseostele.
Mõtlemine siin enam ei aita. Filosoofia saab näidata, kui kaugele ulatub üksikute distsipliinide tunnetusjõud, kuid sealt edasi ei saa ta ise enam esemeliselt midagi taibata. Seadus ja sündmus jäävad kõrvuti püsima meie maailmaettekujutuse viimsete, ühismõõdutute suurustena. Siin on üks piirpunktidest, milles teaduslik mõtlemine saab veel ainult ülesande määratleda, küsimuse püstitada, ilma et ta kunagi suudaks seda lahendada.
Sopa allikas
pisi|Sopa allikas Sopa allikas on Eesti sügavaim allikas. See asub Endla looduskaitsealal Järva vallas.
Allikast voolab välja Sopa oja, mis suubub Võlingi ojja, mis on Põltsamaa jõe parempoolne lisajõgi.
Õllekeldriputš
pisi|Mässajad vahistatud sotsialistidest linnavolinikega Õllekeldriputš ehk Müncheni putš ehk Müncheni õllekeldriputš ehk Hitler-Ludendorffi putš oli Hitleri ja tema parteikaaslaste ebaõnnestunud riigipöördekatse 1923. aastal.
NSDAP juht Adolf Hitler, kindralkortermeister Erich Ludendorff ja teised Kampfbundi liikmed püüdsid haarata võimu Münchenis ja Saksamaal.
Riigipöörajate põhijõud oli Sturmabteilung (SA), nende vastas seisid Saksa armee (Reichswehr) ja Baieri politsei. Ettevõtmine lõppes natsionaalsotsialistide juhtkonna arreteerimisega.
8. november
Putši eelõhtul, 8. novembril 1923 kogunesid asjaosalised Müncheni Bürgerbräu õllekeldrisse. Nad murdsid keldrisse sisse. Relvastatud SA-laste rühma etteotsa astunud pikas mustas nahkpalitus fanaatiline Hitler. Adolf Hitler karanud tooli otsa, tulistanud püstolist õhku, nõudnud tähelepanu ja hüüdnud: "Münchenis on puhkenud rahvuslik revolutsioon (Eberle ja Uhl, 36:2006. ). Saali ümbritseb 600 relvakandjat." (Tegelikult polnud see muidugi tõde, Delaforce, 25:2010).
9. november
Erich Ludendorff vabastanud öösel Gustav von Kahri (29. november 1862 Weißenburg, Baieri – 30. juuni 1934 Dachau koonduslaager) ja Baieri armee komandöri Otto von Lossowi (15. jaanuar 1868 – 25. november 1938). Järgmisel päeval viinud Hitler, Ludendorff, Röhm ja Göring 2000 putši toetajat Müncheni Odeonsplatzile. Seal astusid neile vastu riigipolitsei ja sõdurid.
Tapluses sai Hermann Göring kõhupiirkonda haavata ja Hitler nihestas kukkudes õlga. Göring põgenes Saksamaalt.
Münchenis toimunud õllekeldriputšist võttis osa ka Õde Pia.
Hitler vahistati Hanfstaengelite juures Uffingis Staffelsee ääres ja mõisteti viieks aastaks vangi. Landsbergi vanglast vabanes ta teadmata põhjusel ennetähtaegselt.
Kohtumõistmine
26. veebruarist 1924 toimus 24 päeva jooksul Müncheni Blutenburgstrasse jalaväekooli kohtusaalis riigireetmisprotsess riigpöördekatse juhi Adolf Hitleri ja tema käsilaste, nende hulgas kindral Ludendorffi, Rudolf Hessi, Wilhelm Fricki, Hermann Kriebeli, Emil Maurice'i ja Ernst Röhmi üle. (Delaforce, 36:2010).
Joseph Fischer
Joseph Fischer on mitme inimese nimi:
Zypliai mõis
pisi|Zypliai mõisa peahoone Zypliai mõis (Zyplių dvaras) on endine mõis Leedus Šakiai rajoonis Lukšiai vallas Lukšiai alevi ja Tubeliai küla piiril. Mõisa peahoone jääb Tubeliai külla.
XIX sajandi alguses andis Napoleon I sealsed maad, mis toona kuulusid Varssavi hertsogiriiki, Józef Poniatowskile. Too müüs oma valduse, mille juurde kuulus 155 küla, 1813. aastal Teresė Tyszkiewiczite suguvõsast. Toonane mõisasüda asus Zypliais. Uus omanik mõisa vastu suurt huvi ei tundnud, kuna ta elas Pariisis.
Millalgi aastatel 1845–1855 müüs Teresė mõisa Jonas Bartkovskisele. Uus omanik lasi rajada uue mõisasüdame selle praegusse asukohta. Tema surma järel päris mõisa tema kasutütar Joana Volfersaite-Kučinskiene. Too külastas oma valdust vaid kaks korda: kohaliku kiriku ehitamise alustamisel ja selle sissepühitsemisel.
Vahepeal Ljudvika Ostroskienele kuulunud mõisa ostis krahv Tomas Potocki, kes asus sinna rajama esinduslikku mõisakompleksi. Potockite suguvõsa kätte jäi mõis kuni Teise maailmasõjani.
pisi|left|Restaureeritud peahoone
Sussexi Ülikool
pisi|Logo Sussexi Ülikool (inglise keeles University of Sussex) on ülikool Suurbritannias Ida-Sussexis Falmeri asulas. Maailma ülikoolide edetabeli järgi (inglise keeles Academic Ranking of World Universities) on Sussexi ülikool üks Inglismaa 20 parimast ülikoolist.
Zypliai mõis
Lisaks peahoonele kuuluvad mõisakompleksi veel kaks kontorihoonet, köök (oli kasutusel ka saunana), kaks lauta, teenijate maja (kasutusel ka mõisavalitseja majana), ait, hoone koertele, tõllakuur ja galeriiks ümber ehitatud tallihoone. Mõisakompleksi hoonete vahele on hiljem püstitatud mitu uusehitist.
Sussexi Ülikool
Ülikool on asutatud 1961. aastal.
Zypliai mõis
Peahoone juures paikneb park, mille pindala on 21 hektarit. Pargis kasvavad hõbevaher ja mägivaher, harilik ja punane tamm, hõbepappel ja palsamipappel, must mänd, Euroopa ja Sukatšovi lehis, arukask ja sookask, harilik jalakas ja korgijalakas.
Sussexi Ülikool
2004. aasta seisuga töötas ülikooli heaks 2000 inimest. 2015. aastal õppis seal 13 535 üliõpilast.
Gaius Servilius Geminus
Gaius Servilius Geminus (surnud 180 eKr) oli Vana-Rooma konsul 203 eKr, diktaator 202 eKr ja pontifex maximus 183. aastast kuni surmani.
Burnaby
Burnaby asutati 1892. aastal ja sai linnastaatuse 1992. aastal.
Cassiodorus
Flavius Magnus Aurelius Cassiodorus Senator (u 485 – u 585), tavaliselt Cassiodorus, oli hilisantiigi riigimees ja kirjanik, kes töötas ametnikuna idagootide kuninga Theoderich Suure administratsioonis. Senator oli osa tema perekonnanimest, mitte amet või tiitel.
Üks ta suuremaid teeneid kultuuriloos on Vivariumi kloostri rajamine perekonnamõisasse Joonia mere kaldal. Klooster hoolitses munkade vaimuliku ja ilmaliku hariduse eest, täiendades usuõpinguid klassikalise haridusega. Vivarium tegutses veel 630. aasta paiku.
Cassiodoruse teoseid loeti keskajal, kuid teda ennast eriti ei tuntud. Tema nime ja eluloolisi tõiku kirjeldati tihti vigaselt.
Connor Wickham
pisi|Connor Wickham 2014. aastal [[Sunderland AFC|Sunderlandi särgis]] Connor Neil Ralph Wickham (sündinud 31. märtsil 1993 Herefordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa kõrgliiga klubis Crystal Palace.
Ta alustas klubikarjääri Ipswich Townis, mille noorteakadeemiaga liitus 2006. aastal. Hooajal 2008–09 tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi Inglismaa esiliigas. Järgmisel hooajal kuulus ta juba Ipswich Towni põhikoosseisu.
2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Sunderland. Üleminekusumma oli kaheksa miljonit naelsterlingit. 29. oktoobril 2011 lõi ta mängus Aston Villa vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Sunderlandis mängis ta kokku neljal hooajal, kuid hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 mängis ta ka laenul Sheffield Wednesdays ning hooajal 2013–14 Leeds Unitedis.
2015. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Crystal Palace'iga. 2016. aasta novembris vigastas Wickham põlve, mille tõttu jäi ta meeskonnast eemale kuni 2018. aasta oktoobrini. Crystal Palace'i algkoosseisu pääses ta uuesti alles 2019. aasta jaanuaris karikamängus Tottenham Hotspuri vastu, lüües selles mängus avavärava. 2020. aasta jaanuaris suundus ta hooaja lõpuni laenule Sheffield Wednesdayssse.
Karuteene
pisi|[[Gustave Doré illustratsioon Jean de La Fontaine'i teosele "L'Ours et l'amateur des jardins"]] Karuteene on teene, mis lõpptulemusena toob negatiivseid tagajärgi sellele, kellele püüti teha heategu.
Rietz
Rietz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 685 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,57 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2208 inimest. Vald paikneb 23 km Imstist idas ja 4 km Telfsist läänes Inni lõunakaldal. Eripäraks on, et küla ei saa Stubai Alpide kõrguse tõttu talvel päikest. Küla on kirjalikult mainitud aastal 1264 ja on kogukond 1325. aastast. Peamine sissetulekuallikas on turism.
Karuteene
Eestikeelne sõna, nii nagu ka saksa Bärendienst ning norra ja taani bjørnetjeneste, on tulnud 17. sajandi prantsuse kirjaniku Jean de La Fontaine'i valmist "L’ours et l’amateur des jardins". Hjalmar Falki ja Alf Torpi andmeil on valmi päritolumaa India ning algselt oli karu asemel ahv.
Valm räägib karust, kes enda sõbra eest kärbseid ära ajades tappis oma kohmakuse tõttu koos kärbsega ka sõbra. Krõlovi versioonis pole sõna "karuteene", kuid on lause "abivalmis loll on vaenlasest ohtlikum".
La Fontaine'i ja Krõlovi valmide sündmustikuga on nähtud paralleele ka Vana-Kreeka müüdis Deianeirast, kes kuulas kentaur Nessose pahatahtlikku soovitust ning kinkis Heraklesele koletise Lerna hüdra veres immutatud särgi. Nessose väitel pidi see rõivas tegema Heraklese haavamatuks, kuid tegelikult tappis mürgine veri Heraklese.
Jonjo Shelvey
pisi|Jonjo Shelvey (2012) Jonjo Shelvey (sündinud 27. veebruaril 1992 Romfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Nottingham Forest.
Ta alustas klubikarjääri Charlton Athleticus. 26. aprillil 2008 tegi ta klubi meeskonnas debüüdi Inglismaa esiliiga mängus Barnsley vastu. Ta sai 16 aasta ja 59 päeva vanuselt klubi ajaloo noorimaks debütandiks.
2010. aasta mais liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool. 2011. aasta septembris suundus ta laenule Inglismaa esiliiga klubisse Blackpool. Ta lõi seal kümne mänguga kuus väravat, sh kübaratrikk 3. novembril 2011 mängus Leeds Unitedi vastu. 2011. aasta novembri lõpus naasis ta Liverpooli meeskonda. Esimese värava lõi ta Liverpoolis 6. jaanuaril 2012 karikamängus Aston Villa vastu ja esimese värava Inglismaa kõrgliigas sama aasta 8. mail Chelsea vastu.
Aastatel 2013–2016 mängis Shelvey Inglismaa kõrgliigas kaks ja pool hooaega Swansea City ridades. 2016. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Newcastle United. Arvatav üleminekusumma oli 12 miljonit naelsterlingit. Juba 2016. aasta veebruaris määrati ta klubi kapteniks.
Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Shelvey 12. oktoobril 2012 MM-i valikmängus San Marino vastu. Aastatel 2012–2015 sai ta Inglismaa koondises kirja kuus mängu.
Animal Diversity Web
Animal Diversity Web (lühend ADW) on internetipõhine andmebaas ja veebientsüklopeedia, kuhu kogutakse loodusajaloolist ja taksonoomilist informatsiooni peamiselt loomade kohta. Lisaks on võimalik tutvuda loomafotode, häälte salvestistega ja külastada virtuaalset muuseumi.
Animal Diversity Webi asutas 1995. aastal Michigani Ülikooli bioloogia professor Philip Myers.
Sissekanded loomaliikide kohta kirjutavad nii Ameerika Ühendriikides asuvate kolledžite õpilased kui ka õpetajad. Sissekandeid redigeerivad professorid ja ADW kaastöölised.
Animal Diversity Webi kasutades soovitatakse viitamisel kasutada järgmisi andmeid: Myers, P., R. Espinosa, C. S. Parr, T. Jones, G. S. Hammond, and T. A. Dewey. 2014. The Animal Diversity Web (online). Accessed at http://animaldiversity.org.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Animal Diversity Web seisuga 11.04.2014.
Triigi Filharmoonia
Triigi Filharmoonia on eksperimentaalne teatri- ja kontserdilava Saaremaal Triigi külas.
Ehitus
Triigi Filharmoonia ehitamise mõttele tulid lauljatar Hannaliisa Uusma ja tema sõbranna Teele Vares. Hoone projekteerisid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste. Ehitust alustati 2016. aasta mais. Algselt oli plaanis hoone kolme kuuga valmis saada, kuid selleks kulus seitse kuud rohkem. Esimene esinemine peeti ehitusplatsil. Ehituse teostas OÜ Arens Ehitustööd.
Tunnustus
Triigis asuv hoone märgiti ära 2016. aastal aasta puitehitise konkursil (sai eriauhinna).
Viited
""
Organisatsioonipsühholoogia
Organisatsioonipsühholoogia on rakenduspsühholoogia haru, mis rakendab üldpsühholoogia, organisatsiooniteooria ja sotsioloogia tulemusi inimeste ja rühmade käitumise kohta organisatsioonides praktiliste probleemide lahendamiseks. Nende probleemide seas on:
Organisatsioonipsühholoogia teemade seas on:
Uuritakse nii organisatsiooni liikmete mõju organisatsioonile kui ka organisatsiooni mõju oma liikmetele. Organisatsiooni käsitatakse dünaamilise keskkonnana, mille struktuurid protsessid tingivad indiviidide ja rühmade hoiakuid ja käitumist organisatsioonis ja väljaspool seda. 1990ndatel hakati rohkem rõhku panema teadvustamata ja irratsionaalsetele protsessidele ning reaalsuse sotsiaalsele konstrueerimisele.
Organisatsioonipsühholoogiat rakendatakse organisatsiooni arendamise ja personali arendamise nõustamisel ning juhtimis- ja koostööprobleemide lahendamisel.
Organisatsioonipsühholoogia piirneb muu hulgas tööstuspsühholoogia, organisatsiooniteooria, tööpsühholoogia ja organisatsioonikäitumise uurimisega. Sageli ühendatakse tööpsühholoogia ja organisatsioonipühholoogia töö- ja organisatsioonipsühholoogia nime alla.
Ajalugu
20. sajandi alguses tekkis USA-s tööstuspsühholoogia, mis tegeles muu hulgas personali värbamise ja valiku probleemidega. 1920. ja 1930. aastatel hakati rohkem huvi tundma organisatsiooniprobleemide psühholoogiliste seletuste vastu. Näiteks Hawthorne'i uuringud näitasid rühmanormide ja sotsiaalsete suhete mõju töömotivatsioonile ja toodangule.
Eraldi distsipliinina kujunes organisatsioonipsühholoogia välja 1960ndatel Edgar Scheini ja Chris Argyrise eestvedamisel.
Hagar Olsson
pisi|Hagar Olsson Alli Hagar Olsson (16. september 1893 Kustavi, Päris-Soome – 21. veebruar 1978 Helsingi) oli soomerootsi kirjanik, kriitik ja tõlkija.
Hagar Olsson oli pärit kirikuõpetaja perekonnast. Ta lapsepõlv möödus Ahvenamaal, 1906. aastal kolis perekond Karjala kannasele Räisälässe (tänapäeval Melnikovo). Gümnaasiumi lõpetamise õppis ta mõnda aega Helsingis Rootsi Kõrgemas Kaubanduskoolis, mille jättis 1914. aastal pooleli ja asus õppima humanitaaraineid Helsingi Ülikoolis. Ülikooliõpingud katkesid 1916. aastal, mil Olsson pühendus kirjanduslikule ja ajakirjanduslikule tegevusele.
Hagar Olssoni esikromaan "Lars Thorman och döden" ('Lars Thorman ja surm') ilmus 1916. aastal. Samal aastal ilmus ka Edith Södergrani luulekogu "Dikter" ('Luuletused'). Seda peetakse modernismiperiooni alguseks soomerootsi kirjanduses.
Olssoni esimene novellikogu "Själarnas ansikten" ('Hingede näod') ilmus 1917. aastal, proosapoeem "Kvinnan och nåden" ('Naine ja arm') 1919. aastal. 1918. algas Hagar Olssoni ajakirjanduslik ja publitsistlik tegevus. Ta töötas toimetajana kirjandusajakirjas Ultra ja tegi kaastööd ajakirjale Quosego. 1920. aastatel ja 1930. aastatel oli Hagar Olsson soomerootsi modernismi üks juhtivamaid teoreetikuid, ta avaldas esseekogud "Ny generation" (1925) ('Uus põlvkond') ja "Arbetare i natten" (1935) ('Tööline öös').
Alates 1920. aastate teisest poolest kirjutas Hagar Olsson ka näidendeid.
Olssoni olulisemate teoste hulka kuulub 1933. aastal ilmunud autobiograafiline arenguromaan "Chitambo".
1940. aastal avaldatud müstiline romaan "Träsnidaren och döden" ('Puunikerdaja ja surm') kuulub samuti kirjaniku loomingu silmapaistvamate teoste hulka.
Hagar Olsson avaldas veel novellikogud "Hemkomst" ('Kojutulek', 1961), "Drömmar" ('Unenäod', 1963) ja "Ridturen" ('Ratsasõit', 1968).
1965. aastal sai ta Eino Leino auhinna.
Eesti keeles on 1987. aastal ühiste kaante vahel ilmunud Hagar Olssoni proosapoeem "Siidimaal" ja novell "Kojutulek". Valimikus "Vastutus : soomerootsi novelle" (1977) on avaldatud Hagar Olssoni novell "Tantsijatar".
Eero Eessaar
Eero Eessaar (sündinud 27. novembril 1989 Pärnus) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti klubis Tartu SK 10.
Līgatne piirkond
Līgatne piirkond oli Läti 1. järgu haldusüksus Vidzemes.
Piirkonna keskus oli Līgatne linn, teine haldusüksus selles piirkonnas oli Līgatne vald.
Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2016 Līgatne piirkonna elanikest lätlasi 87%, venelasi 8%, valgevenelasi 1,1% ja teistest rahvustest inimesi 4%.
Piirkond moodustati 2009. aastal. 2021. aastal liideti Līgatne piirkond Cēsise piirkonnaga.
Panzerfaust 3
Panzerfaust 3 Saksamaal toodetav raketiheitja, mida saab kasutada tankide või rajatiste vastu. Raketiheitja Panzerfaust 3 arendati välja Saksamaa LV Bundeswehrile, NSV Liidu soomusvägede tankide T-72 ja T-80 vastu aastatel 1978-1985, kuna eelnevalt Saksa armee varustuses olnud  Panzerfaust 2 (Panzerfaust 44 Lanze) ei olnud suutelised läbistame nende uute tankide soomuskaitset.
Tyrone Power
Tyrone Edmund Power III (5. mai 1914 Cincinnati, Ohio – 15. november 1958 Madrid) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ostaškovi rajoon
Ostaškovi rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga.
Rajoonis on Ostaškovi linn ja 11 külaasundust 245 külaga.
Rajoonis on palju järvi. Neist suurim on Seliger. Volgoverhovje külast saab alguse Volga jõgi.
Läbi rajooni läheb Bologoje ja Velikije Luki vaheline raudtee.
pisi|tühi|Volga lähe
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus, toimusid osakaupa 19. juulist 14. augustini. Tegemist oli osaga I spartakiaadist.
Mitmepäevasõit
Peeti 2663 km pikkuse velotuurina marsruudil Moskva-Harkiv-Kiiev-Minsk-Moskva
Tulemused
Võistkondlik järjestus: 1. Moskva 113 2. Vene NFSV 110 3. Ukraina NSV 100,5 4. Leningrad 97 5. Valgevene NSV 76,5 6. Eesti NSV 46,5
Coquitlam
Coquitlam on Kanada provintsi Briti Columbia rahvaarvult kuues linn. See asub Vancouverist ja Burnabyst idas, Surreyst põhjas.
Praeguse linna piirkonda hakati asustama 1860. aastatel. Enne seda elasid seal sajandite vältel rannikusališid.
Otto (V) (Brandenburg)
Otto V (u 1246–1298), hüüdnimega Otto Pikk, oli markkrahv Otto III poeg ja Brandenburgi margi kaasvalitseja koos oma nõo markkrahv Otto IV-ga.
Otto V veetis palju aastaid Prahas emapoolse onu, Böömimaa kuninga Otakar II õukonnas. Kui Otakar 1278. aastal lahingus suri, sai Otto V-st Otakari poja ja pärija Václav II, kes oli vaid seitse aastat vana, kui tema isa suri, regent. Regendina pidi Otto V tegelema Otakari lese Kunhuta Haličská mahhinatsioonidega ja võimsate aadlike fraktsioonidega. Böömimaa kroonikud kirjeldavad Otto püsivat rangust ja seda, et Václav II oli sunnitud loobuma oma nõuetest Ülem-Lausitzile enne, kui ta sai hakata ise valitsema. Kui Václav II oli võimule saanud, olid tema ja Otto V suhted ikka head, ning Václav II võttis tarvitusele abinõud ema ümbritseva rühma tugeva mõju vastu.
Samuti kaitses Otto V järjekindlalt oma nõudeid Pommerile Poola vastu.
Abielu ja järglased
Otto abiellus Judithiga, Hennebergi krahvi Hermann I tütrega. Nad said järgmised lapsed:
Maarja Magdaleena (Scorel)
„Maarja Magdaleena“ on hollandi kunstniku Jan van Scoreli (1495–1562) maal.
Edu
Edu ehk õnnestumine ehk kordaminek on enda seatud eesmärkide saavutamine.
Prantsuse teine keisririik
Prantsuse teine keisririik (prantsuse keeles Second Empire) oli Napoléon III. imperialistlik režiim aastatel. See järgnes Prantsuse teisele vabariigile ja eelnes kolmandale vabariigile.
2. detsembril 1851 viis vabariigi presidendiks valitud Louis-Napoléon Bonaparte läbi riigipöörde, millega saatis laiali Rahvusassamblee ja sai Prantsusmaa ainuvalitsejaks.
Keisririigi lõpp
Preisimaa tugevnemine 1860. aastatel põhjustas Prantsuse Rahvusassamblees palju ärevust, mis kulmineerus kriisiga 1870. aasta juulis. 15. juulil kuulutas Émile Ollivieri valitsus Preisimaale sõja Hohenzollernite dünastia kandideerimise pärast Hispaania troonile. See oli ettekääne, et püüda peatada Preisimaa ulatuslikku laienemist Euroopas. 1870. aasta juulis ja augustis kaotas Prantsuse keiserlik armee ühe lahingu teise järel ning sai Sedani lahingus lõplikult lüüa. Prantsuse armee ja Napoleon III alistusid preislastele 2. septembril. Uudised Sedani lahingust jõudsid Pariisi 4. septembril ning sama päeva pärastlõunal moodustasid Pariisi Saadikutekoda uue valitsuse.
Vabariiklane Léon Gambetta kuulutas Pariisi raekojas teise keisririigi lõppu ja kolmanda vabariigi asutamist.
Charlie Daniels
pisi|Charlie Daniels (2016) Charles John Daniels (sündinud 7. septembril 1986) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis AFC Bournemouth.
Ta alustas klubikarjääri Tottenham Hotspuris, kuid klubi põhimeeskonnas ta kordagi väljakule ei pääsenud. Aastatel 2007–2008 mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubides Chesterfieldis, Leyton Orientis ja Gillinghamis. 2008. aastal sõlmis ta Leyton Orientiga püsiva lepingu ning ta mängis klubi meeskonnaga Inglismaa kolmandas liigas järgmised kolm ja pool hooaega.
2011. aasta novembris liitus ta AFC Bournemouthiga, algselt laenulepingu alusel, kuid sõlmis 2012. aasta jaanuaris klubiga püsiva lepingu. Hooajal 2012–13 sai ta klubiga Inglismaa kolmandas liigas teise koha, mis tähendas tõusu esiliigasse. Samal hooajal valiti ta League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2014–15 võitis Bournemouth esiliiga ja tõusis esimest korda klubi ajaloos Inglismaa kõrgliigasse. 19. detsembril 2015 lõi Daniels mängus West Bromwich Albioni vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2017. aasta augustis pikendas ta Bournemouthiga lepingut veel kolme aasta võrra.
Teine oopiumisõda
Teine oopiumisõda oli Suurbritannia ja Prantsusmaa ning Hiina Qingi riigi vaheline sõda aastatel 1856–1860.
Kristjan Sander
Kristjan Sander on võrguajakirja Algernon toimetuse liige.
Sander tegeleb malega, ta on Tartu Ülikooli Maleklubi esimees.
Teoseid
Sander on kirjutanud peamiselt ulmejutte, aga ta on avaldanud ka ühe romaani või jutukogumiku ("13 talvist hetke", sisaldab 4 temaatiliselt seotud juttu), ühe jutukogumiku ("Õhtu rannal") ja ühe lühiromaani ("Valguse nimel").
Roppen
Roppen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 724 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,86 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1776 inimest. Vald paikneb 5 km Imstist kagus Pitze ja Ötztaler Ache suuete vahel.
Küla on kirjalikult esmamainitud 1260. aastal nimega Roupen, kuid asustus algas juba 3000 aastat tagasi.
pisi|tühi|Roppen
Felix (eesnimi)
Felix on mehenimi. See tähendab ladina keeles 'õnnelik'.
Ervin Liebert
Ervin Liebert (sündinud 26. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti kirimaletaja, tõstja, tõste- ja maletreener, kirimale rahvusvaheline seeniormeister (2007).
Liebert on 1992. aastast Eesti Kirimaleühingu asepresident ja oli aastatel 2011–2019 Eesti Maleliidu juhatuse liige. Aastatel 1975–1985 kuulus ta Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni presiidiumi.
Ta lõpetas 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1973. aastal sama ülikooli inglise filoloogina. Valdab vabalt inglise, saksa, rootsi, vene ja soome keelt.
Tõstesport ja kulturism
Liebert tuli tõstespordis 1962. aastal poolraske- (90 kg) ja 1964. aastal raskekaalus (110 kg) Eesti meistriks. Parandas 19 korda (sh raskekaalus 15 korda) Eesti rekordit. Sai 1963. aastal NSV Liidu meistersportlaseks. Samal aastal saavutas isiklikuks tippmargiks kolmevõistluses 442,5 kg (142,5 + 120 + 180). Ta töötas aastatel 1964–1985 tõstetreenerina.
Ta oli Eesti esimesi kulturiste. Aastatel 1979–1992 oli ta Tallinna Atleetvõimlemise Klubi president ja treener. Ajal, kui kulturism oli Nõukogude Liidus veel põlu all, koostas ta esimesed eestikeelsed õpperaamatud.
Male
Liebert on 1992. aastast Eesti Kirimaleühingu asepresident. Ta võttis delegaadina osa ICCF-i kongressidest. 1985. aastast tegutseb ta noorte maletreenerina. Tema õpilasi on olnud Riho Liiva ja Mai Narva. 2009. aastal sai ta maletreeneri V kutsetaseme ja 2016. aastal meistertreeneri kutsetaseme males.
Kirimalega alustas ta 1973. aastal. Ta on kolmekordne Eesti kirimalemeister, Eesti kirimalemeistrivõistlustelt on ta võitnud eri aastatel kokku 10 medalit. .
Liebert pääses mängima 66. Euroopa kirimale meistrivõistluste finaalturniirile (2008–2009), kus sai kuuenda koha. Ta kuulus 17. kirimaleolümpia finaalturniiril (2009–2012) seitsmenda koha saanud Eesti meeskonna koosseisu (mängis viiendal laual).
Ta sai ICCF-ilt 2002. aastal kirimale rahvusvahelise meistri ja 2007. aastal kirimale rahvusvahelise seeniormeistri nimetuse.
Kaardivägi
Kaardivägi on termin, mis on ajaloos eri aegadel tähendanud mitmesuguseid sõjalisi üksusi:
Rannikusališid
pisi|[[Rannikusališi keeled|Rannikusališi keelte levialad Salishi mere ääres]] Rannikusališid on rühm etniliselt ja lingvistiliselt seotud põlisrahvaid, kes asustavad Kaskaadiat (tänapäeval Briti Columbia provints Kanadas ning Washingtoni ja Oregoni osariik Ameerika Ühendriikides). Tavaliselt on rühma kaasatud ka nuhhalkid, kuigi nende keel on tihedamalt seotud sisemaasališi keeltega.
2013. aasta hinnangul oli rannikusališide arvuks vähemalt 56 590 inimest.
Vladimir Padwa
Vladimir Padwa (ka Vladimir Padva; 8. veebruar 1900 Novljanskoje küla, Bronnitski maakond, Moskva kubermang, Venemaa – 28. aprill 1981 New York), oli pianist, helilooja ja haridustegelane, kes tegutses Eestis, hiljem Ameerika Ühendriikides.
Ta kasvas üles Eestis ning pärast Eesti iseseisvumist sai Eesti kodakondsuse.
1932. aastal suundus ta USA-sse. 1948. aastal sai ta USA kodakondsuse.
Łahišyn
Łahišyn (transkribeerituna Lagišõn) on alev Valgevenes Bresti oblastis Pinski rajoonis. Alev on Łahišyni külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Łohiszyn.
Alevis on keskkool ja muusikakool, lisaks asuvad seal veel kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetööstus, tegutsevad mehaanikatöökoda ja metsavarumispunkt. Osaliselt on säilinud XIX sajandi lõpu hoonestus, vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1907–1909) ja õigeusu kirik XIX sajandi lõpust.
Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud aastal 1495. Aastal 1569 sai see aleviõigused. Łahišyn kuulus Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda.
Mārupe vald
Valla keskus on Mārupe küla.
Łahišyn
Ajalugu
XVII sajandil oli alev Radziwillide valduses, seejärel kuulus Ogińskitele ja Ljubetskitele. Aastal 1634 ehitas Albrycht Stanisław Radziwill alevisse esimese kivist kiriku, sellele lisandus hiljem ka jesuiitide misjonikeskus. Kirikus olnud jumalaema ikooni peeti imettegevaks.
Mārupe vald
Skulte küla lähedal asub Riia lennujaam.
Łahišyn
Ajalugu
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łahišyn Poola koosseisu, aastal 1934 kaotas see alevi staatuse. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Łahišynist sai taas alev aastal 1959.
Mārupe vald
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Mārupe valla elanikest lätlasi 69,15%, venelasi 19,40%, valgevenelasi 2,31%, ukrainlasi 2,21%, poolakaid 1,37% ja teistest rahvustest inimesi 2,94%. Rahvus oli teadmata 2,61% inimestel.
2009. aastal moodustati vallaga samades piirides 1. järgu haldusüksus (Mārupe piirkond). 2021. aastal liideti varasema Mārupe piirkonnaga Babīte piirkond.
Noli me tangere (Tizian)
„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku Tiziano Vecellio (1488/1480–1576) maal.
Teosel on kujutatud Noli me tangere stseeni Johannese evangeeliumis.
Fääri kroon
pisi|200-kroonise rahatähe esikülg Fääri kroon (fääri keeles føroysk króna, taani keeles færøsk krone) on Fääri saarte valuuta. Raha emiteerib Taani kuningriigi keskpank Danmarks Nationalbank ja see ei ole sõltumatu valuuta, vaid üks Taani krooni variante. Seetõttu ei ole rahal ka eraldi ametlikku ISO 4217 standardi valuutakoodi ja Fääri saarte kroon jagab Taani krooni koodi DKK (mitteametlikult on käibel lühend FOK). Üks kroon (króna, mitmuses krónur) jaguneb sajaks ööriks (oyra, mitmuses oyru(r)).
Ajalugu
Ajal, mil Saksamaa 1940. aasta 9. aprillil Taani tungis ja riigi okupeeris, olid Fääri saartel käibel Taani kroonid. Ent okupatsiooni tõttu seiskus kogu kaubavahetus Fääri saarte ja Taani vahel, jättes ühe valuuta arenema kahel üksteisest sõltumatul turul. Sama aasta 31. mail võeti kasutusele erilised Fääri saarte rahatähed, mis olid Taani pangatähed, millele oli löödud spetsiaalne tempel. Need rahad vahetasid templiteta Taani kroonid välja pariteedi alusel ja need võrdusid täpselt sama hulga kroonidega.
Alates 1940. aasta 14. oktoobrist trükiti "Taani keskpanga nimel" uusi rahatähti. Nende Suurbritannia okupatsiooni ajal trükitud uute pangatähtede väärtus oli sama, mis juba käibel olnud rahadel. Sama aasta 18. detsembril rajati väliskaubanduse jälgimiseks ja Fääri saarte krediidivõime tagamiseks valuutakeskus. Keskust juhtis üheksaliikmeline juhatus, kuhu kuulusid kohtunik (kes oli ka esimees), üks kalade ekspordiga tegeleva asutuse Føroya Fiskaexport esindaja, üks kaupmeeste liidu esindaja, üks panga Føroya Banki esindaja, üks panga Sjóvinnubankin esindaja ja neli Fääri saarte parlamendi Løgting esindajat.
1940. aasta 18. detsembril seoti Fääri kroon ja Inglise nael kursiga 22,4 krooni = 1 nael. Suurbritannia valitsus kinnitas selle vahetuskursi ametlikult lepinguga "Suurbritannia majesteedi valitsuse ja Fääri saarte administratsiooni vaheline leping Ühendkuningriigi ja Fääri saarte vaheliste finantssuhete reguleerimiseks", mis jõustus 1941. aasta 27. märtsil. Samal ajal korraldati valuutakeskuse juhatus ümber vaid kolmeliikmeliseks. Juhatusse kuulusid üks Suurbritannia valitsuse esindaja, üks riigi esindaja (riigiga viidati Taani riigile, kuid mõeldi Fääri saarte maakonda) ja üks Løgtingi või parlamentaarse riikliku nõukogu esindaja. Aastal 1941 vermiti Londonis Fääri saartel kasutamiseks ka münte.
Vahetamine Taani krooni vastu
Taani Keskpank vahetab Fääri saarte kroone Taani kroonide vastu (ja vastupidi) tasuta. Kuigi tavapäraseid Taani rahatähti ei peeta enam Fääri saartel seaduslikuks maksevahendiks, võetakse neid seal jätkuvalt igas olukorras vastu. Kuna tegu on ametlikult sama valuutaga ja kõik Taani pangad vahetavad raha tasuta, on teadmised Fääri krooni olemasolust Taanis suhteliselt kehvad. Seetõttu võtavad Fääri pangatähti vastu vähesed Taani kauplused.
Fääri kroonide vahetamisega on sageli probleeme ka teiste riikide vahetuskontorites. Fääri saartelt lahkuvatel inimestel soovitatakse seega oma sularaha enne pardale minekut ära vahetada, et vältida võimalikke sellest olukorrast tulenevaid komplikatsioone.
Mündid
Fääri saartel on käibel tavapärased Taani mündid, kuid kuna piirkonnas on pidevalt olnud peenraha nappus, on see ajaloo jooksul viinud mitme mittestandardse emiteerimiseni.
Teise maailmasõja ajal eraldati Fääri saared Taanist – Suurbritannia okupeeris Fääri saared ja Saksamaa Taani. 1941. aastal vermiti Londonis seeria münte (1, 2, 5, 10 ja 25 ööri), et leevendada peenraha puudust. Need olid küll identsed juba ringluses olevate Taani müntidega, kuid neid on kerge eristada: Londonis vermitud mündid valmistati pronksist ja vask-niklist, kuid võrreldavad 1941. aastal Taanis vermitud mündid valmistati alumiiniumist ja tsingist (ühe erandiga). Lisaks puuduvad brittide valmistatud seerial nii Taani kuningliku rahapaja tähis (väike süda) kui ka Kopenhaageni graveerija ja mündimeistri initsiaalid.
Paberraha
pisi|Taani 10-kroonine rahatäht 1940. aasta juuni templiga 1940. aastal löödi Taani 5-, 20-, 50-, 100- ja 500-kroonistele pangatähtedele Fääri saartel välja andmiseks tempel tekstiga "Kun Gyldig paa Færøerne, Færø Amt, Juni 1940" ("Kehtib vaid Fääri saartel, Fääri maakonnas, juuni 1940"). Hiljem samal aastal emiteeris Fääri saarte maakond (Færø Amt) eristatavad paberrahad vääringutes 1, 5, 10 ja 100 krooni.
Alates 1951. aastast anti välja raha, mille kirjad olid Fääri keeles. Enam ei emiteeritud 1-krooniseid paberrahasid ja hiljem lisandus uusi vääringuid: aastal 1967 võeti kasutusele 50-kroonine, 1978. aastal 500- ja 1000-kroonised, 1986. aastal 20-kroonine ning viimasena aastal 2003 ka 200-kroonine rahatäht.
Aastatel 2001–2005 võeti vanade paberrahade asemel kasutusele rahatähtede uus seeria, millel olid uued turvaelemendid. Uute rahade väärtused on 50, 100, 200, 500 ja 1000 krooni. 2012. aasta 19. märtsil lasti ringlusse Fääri kroonide täiendatud versioon. Välimuselt olid need varem käibel olnud rahaga identsed, kuid märgatavalt oli täiustatud turvaelemente – esiküljel liikuvate akendega turvaniidid ja täiusliku registreerimisega elemendid holograafiliste laikude asemel ning tagaküljel pärlmutterkiud ja fluorestseeruvad värvid.
Numismaatika
Kollektsionäärid saavad Fääri rahatähti osta Taani Keskpangast nimiväärtuse alusel. Varem müüs kollektsionääridele Fääri rahatähti Fääri saarte postiamet Postverk Føroya (nüüdse nimega Posta), kuid enam see asutus rahatähti ei müü.
Tiidu mänd
thumb|220px|Tiidu mänd 2007. aastal thumb|Tiidu mänd loojangu taustal Tiidu mänd on looduskaitsealune põlispuu Valgamaal Otepää vallas Tiidu külas.
Männi ümbermõõt on umbes 2,3 m, kõrgus 13 m.
Tšaplõgin
Tšaplõgin on linn Venemaal Lipetski oblastis, Tšaplõgini rajooni keskus. Asub Jagodnaja Rjassa jõe ääres, 83 km Lipetskist põhja pool.
17. sajandi lõpus tekkinud Slobodskoje külasse rajati 1695. aastal Peeter I jaoks loss, mis sai nimeks Oranienburg. 18. sajandi alguses kinkis Peeter I lossi ja Sloboskoje küla Aleksandr Menšikovile. Lossi nimi kandus üle külale, mis lihtsustus kujule Raninburg ja seejärel kujule Ranenburg. 1778. aastal sai Ranenburg linnaõigused. 1948. aastal sai linn praeguse nime seal sündinud lennundusinsneri Sergei Tšaplõgini järgi.
Linna elanike arv 2002. aastal oli 13 656 ja 2020. aastal 11 773.
Vesiaeroobika
pisi|Vesiaeroobika treening basseinis pisi|Vesiaeroobika treening vesivõimlemisnuudlitega
Vesiaeroobika (akvaaeroobika, vesivõimlemine) on kehalise treeningu sooritamine vees. Vesiaeroobika on aeroobse treeningu vorm. Treeningus osalejad on kas madalas või sügavas vees. Tavaliselt toimub treening muusika saatel. Kasutatavad abivahendid on näiteks vesivõimlemisnuudlid, vesiaeroobika hantlid, jalamansetid, süvaveevööd, kindad.
Vesiaeroobika stiilide hulka kuuluvad süvaveeaeroobika, zumba, vesispinning, vesipoks.
Erinevus tavaaeroobikast
Vesiaeroobika sarnaselt kuiva-maa aeroobikaga keskendub südame-veresoonkonna töö tugevdamisele. Vesiaeroobikas kasutatakse kehalise koormuse suurendamiseks vee füüsikalisi omadusi (inerts, veetakistus, üleslükkejõud, turbulents). Vees toimib üleslükkejõud, kuival maal gravitatsioonijõud.
Vesiaeroobika ehk vesivõimlemine
Klassikakaline vesiaeroobika treening toimub rinnuni ulatuvas vees, abivahenditeks võivad olla jalamansetid, nuudlid, kerged hantlid, kindad. Treenida saab ka ilma ujumisoskuseta.
Süvavee aeroobika
Treening toimub sügavas vees. Treenimisel kasutatakse spetsiaalset süvavee vööd, põhjaga puudub kontakt. Vöö tõstab inimese püstiasendisse ja hoiab veepinnal.
Vesispinning
Treening toimub rinnuni ulatuvas vees, basseinipõhja toetuval jalgrattal.
Aqua Latino ja Aqua Zumba
Vesiaeroobika tantsuline treening latiinomuusika saatel.
Vesijooga
Kasutatakse joogavõimlemise elemente. Keskendutakse lihaste ja tasakaalu treenimisele. Treening võib toimuda spetsiaalsetel veepinnal ujuvatel mattidel või laudadel.
Kalamees
pisi|Õngitseja pisi|Venelane-kalamees Peipsil õngega jääaugu juures, 1924|227x227px Kalamees, ka kalastaja või õngitseja on isik, kes püüab kala kõrvaltegevuse või harrastusena.
Kalamees oli ajakirja Meremees kaluriteemaline lisa aastail 1993-1995.
Raguvėlė mõis
pisi|Raguvėlė mõisa häärber Raguvėlė mõis (leedu Raguvėlės dvaras) on endine mõis Leedus Anykščiai rajoonis Troškūnai vallas Raguvėlė külas. Suurem osa mõisakompleksist asub Anykščiai rajoonis, ent kabel-mausoleum ja mõisa rahula jäävad Panevėžysi rajooni territooriumile. Mõisakompleks on aastast 1992 muinsuskaitse all, kaitstava ala pindala on 24,48 ha.
Raguvėlė mõisat on esmamainitud XVIII sajandi alguses. Samal sajandil rajati ka mõisa klassitsistlik häärber. Tõenäoliselt olid selle omanikeks varem, XVII sajandil Sokolovskid, hiljem aga Komarid. Kuna see pikalt Komaritele kuulus, siis kutsutakse seda ka Komarite mõisaks (leedu Komarų dvaras).
Kaarkeevitus
Keevitamisel toimub metallis üheaegselt mitu protsessi:
Keevitatavus
Keevitatavad metallid võivad oma keemilise koostise poolest olla kas ühesugused või erinevad. Kõik ühesugused metallid on omavahel keevitatavad. Erinevate metallide sulamisalas ei toimu alati keevitamiseks vajalikke füüsikalis-keemilisi protsesse, mistõttu sellised metallid ei tarvitse olla omavahel keevitamise teel ühendatavad.
Kaarkeevituse eripärad
Kaarkeevitusel kasutatakse keevituskaart, mis on kaarlahendus. See tekib keevitamisel elektroodi otsa ja detaili vahel metalliaurude ning kaitsegaaside, elektroodikatte või räbusti koostisse kuuluvate ainete aurude ioniseeritud segus. Kaarlahendusega kaasneb suure soojushulga ja valguse eraldumine. Kaarlahenduse tekkeks peab elektroodide vaheline gaas olema ioniseeritud. Gaaside ionisatsiooni põhjustavad: Ioniseeritud gaasis olevad vabad elektronid ja positiivsed ioonid muudavad gaasi elektrit juhtivaks, mistõttu tekib potentsiaalide vahe tõttu elektroodide vahel elektrikaar (elektrivälja olemasolul). Mistahes ionisatsiooni astme korral saabub dünaamiline tasakaal, mil igal hetkel lagunevate molekulide arv võrdub taastuvate molekulide arvuga (ioonide molisatsiooni elektroodide ja remolisatsiooni tulemusel). Keevitamisel saadakse kaare süütamiseks vajalik algionisatsioon elektroodi kokkupuutel detailiga ning selle kiire eemaldamisega küllaldase kauguseni.
Raguvėlė mõis
Mõisakompleksi kuulub 19 hoonet, nende seas lisaks häärberile veel tõllakuur, kontorihoone, viinaköök, viinaladu, kaks aita, kaks sepikoda, kaks teenijatemaja, magasiait, saun, veski, tõutäkkude tall, tall, teenijate maja, rehi, aedniku maja, lehmalaud ja kabel-mausoleum. Mõisakompleksi kuulub ka üle Juosta jõe viiv rippsild; kompleksi kogupindala on ligi 20 hektarit. Osad hooned seisavad tühjana, osadesse on rajatud aga eluasemed. Mausoleum rajati aastal 1849 Cesare Anichini projekti järgi ja restaureeriti aastal 1991.
Kaarkeevitus
Keevituskaare ja toiteallika elektrilised omadused
Kaare pinge võrdub tema põhipiirkondade pingelangude summaga: kus:
Raguvėlė mõis
Kool rajati mõisa juurde aastal 1907. Teise maailmasõja ajal hakkas kool tegutsema mõisa teenijatemajas, selle tarbeks eraldati ka kolm hektarit maad. Hiljem mõis võõrandati ja häärberis hakkas tegutsema mesinduskool, aastast 1975 aga kohalik põhikool. Aastal 1998 rajati kooli tarbeks uus hoone ja häärber tagastati Komarite pärijatele.
Kaarkeevitus
Keevituskaare ja toiteallika elektrilised omadused
Päripolaarset keevitusvoolu tahistatakse Euroopas SPDS (straight polarity direct current).
Elekterkaarkeevituse vooluahel koosneb järgmistest osadest:
Another Love (Tom Odelli laul)
"Another Love" on Briti laulja ja laulukirjutaja Tom Odelli (sündinud 24.11.1990) kirjutatud ja esitatud laul tema debüütalbumilt "Songs from Another Love" (2012). See on ka Odelli kolmas singel stuudioalbumil "Long Way Down" (2013). "Another Love" anti välja promosinglina 15. oktoobril 2012; see on saadaval allalaaditava muusikafailina, CD-l ja muusikavideona.