cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arequipa
Ajalugu
Kuni 1940. aastateni moodustasid linna põhilise elanikkonna mestiitsid, kes olid tekkinud hispaania päritolu kolonisaatorite ja kohalike indiaanlaste segunemisel. Hiljem on toimunud mägedes elanud puhtavereliste indiaanlaste suur migratsioon linna. See on muutnud linna demograafilist ja kultuurilist iseloomu.
Arequipa asub tektooniliselt aktiivses kohas. 1868. aasta maavärinas hukkus üle 10 000 inimese. Linn sai kannatada 23. juunil 2001 toimunud 7,9-magnituudises maavärinas.
Juunis 2002 oli kogu linna elu nädal aega täielikult peatunud streikide ja mässu tõttu protestiks kahe elektrijaama erastamise vastu piirkonnas.
Arequipas on kaks ülikooli: Universidad Nacional de San Agustín de Arequipa (asutatud 1828) ja Universidad Católica de Santa María (asutatud 1961). Mõlemad on eraülikoolid.
Linnas asub 1580 rajatud Santa Catalina klooster ja 1648 rajatud frantsisklaste klooster La Recoleta, mis on tuntud oma raamatukogu poolest, mille vanim raamat pärineb 1494. aastast.
Arequipa lähedal asub Rodríguez Ballóni rahvusvaheline lennujaam. See on lendude arvult Peruu 2. lennujaam.
Arequipa sõpruslinn on Honolulu (USA).
Bidasoa jõgi
thumb Bidasoa jõgi (hispaania ja baski Bidasoa, prantsuse Bidassoa) on jõgi Hispaania põhjaosas ja Prantsusmaa piiril (Baskimaal).
Jõgi saab alguse Hispaanias Navarras Baztani vallas Izpegi (prantsuse Ispéguy) künka ja Erratzu asula lähedal Izpegi ja Iztauzi niisutuskraavi ühinedes, saades oma vee mitmetest mägiojadest,   ning voolab suuremalt jaolt Hispaanias, läbides Navarra Malerreka ja Bortziriaki piirkonna (Endarlatsani) ja Gipuzkoa provintsi. Algusest kuni Oronozi ja Mugairini nimetatakse teda Baztani jõeks. Kümne kilomeetri jooksul enne suuet alates Endarlatsast on ta Prantsusmaa (Pyrénées-Atlantiques) ja Hispaania (Gipuzkoa) piiriks. Ta suubub Hendaia ning Gipuzkoa provintsis asuva Hondarribia asula vahel Atlandi ookeani ( Biskaia lahte ), täpsemalt Txingudi lahte, mida peetakse ka jõe osaks. Viimase Hispaania-rannikul on San Sebastiáni lennujaam, mille stardirada asub lahte rajatud muulil. Txingudi laht omakorda suubub Figuieri/Higueri lahte.
Jõe pikkus on 69 km.
Bidasoa jõkke suubuvad muuhulgas Ceberia niisutuskraav, Ezkurra jõgi, Iruribieta kuristik, Etxalari niisutuskraav, Arregi oja ja Onin.
Bidasoa on forelli- ja lõherikas.
Igiliikur
Igiliikur ehk perpetuum mobile on kujutletav masin, mis liigub või teeb tööd igavesti. Tõelist igiliikurit pole võimalik füüsikaseaduste rikkumiseta valmistada. Esimest liiki igiliikur teeb tööd eimillegi arvelt ehk väljastab rohkem energiat, kui on vaja masina käigushoidmiseks. Vastavalt energia jäävuse seadusele ja termodünaamika esimesele seadusele on esimest liiki igiliikuri loomine võimatu.
Teist liiki igiliikur muundab kogu soojusenergia mehaaniliseks tööks. Vastavalt termodünaamika teisele seadusele ei ole see võimalik. Keha, mille soojusenergia arvelt midagi tehakse, ise jahtub ja mõni teine keha peab selle soojusenergia arvelt soojenema.
Kolmandat liiki igiliikuri all mõeldakse tavaliselt keha, mille liikuvate osade vahel puudub hõõre. Kuigi on võimalik teha väga väikese hõõrdeteguriga laagreid, tekib alati teatud hõõrdumine ja liikumine peatub mõne aja pärast. "Kolmas liik" ei tähenda, et sellise igiliikuri võimatus tuleneb termodünaamika kolmandast seadusest.
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu (inglise keeles The International Board on Books for Young People; lühend IBBY ['ibi]) on mittetulundusühing, mis esindab lastekirjandusele pühendunud inimesi üle maailma.
IBBY asutati 1953 Zürichis. 2000. aastatel koosneb IBBY enam kui 60 rahvuslikust osakonnast riikides üle maailma ning selle peakontor asub Baselis.
Kuressaare linnavolinike loend (1939)
Kuressaare linnavolinike loend (1939) on 15. ja 16. oktoobril 1939 Kuressaare Linnavolikogu linnavolinikeks valitud ja Siseministri poolt 3. novembril 1939 linnavolinikeks kinnitatud isikute loetelu, kelle volitused algasid 1. detsembril 1939. Loend avaldati samal päeval, 1. detsembril 1939, Riigi Teataja Lisas.
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
Missioon
IBBY eesmärgid:
IBBY põhitegevus
IBBY korraldab lastekirjanduse alaseid seminare, projekte, näitusi ja teisi üritusi.
IBBY häälekandjaks on kord kvartalis ilmuv ajakiri Bookbird.
Kuressaare linnavolinike loend (1939)
Valituks ei osutunud Konstantin Gerchen (40 häält), kes sõitis Saksamaale.
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
IBBY põhitegevus
Alates 1967. aastast, tähistatakse Hans Christian Anderseni sünnipäeval 2. aprillil IBBY eestvedamisel rahvusvahelist lasteraamatupäeva.
Kord kahe aasta tagant annab IBBY välja Hans Christian Anderseni auhinda, mis on kõrgeim rahvusvaheline tunnustus lastekirjanduse alal.
Kuressaare linnavolinike loend (1939)
Valimistel osales 2549 hääleõiguslikust kodanikust 1352 (53%), tühistati 22 häält.
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
IBBY põhitegevus
Igal aastal antakse välja IBBY-Asahi auhind edukaimale laste lugemist propageerivale projektile.
Petronas Towers
Petronas Towers (ka Petronas Twin Towers või malai keeles Menara Petronas) on kaksiktorn Kuala Lumpuris, Malaisia pealinnas, mis oli maailma kõrgeim hoone 1996–2003. Tornide kõrgus on 452 meetrit. Kõrgeim, 88. korrus, asub 378 m kõrgusel, katus 403 m kõrgusel. Katusel asuvad spiraalid, mida loetakse arhitektuurilise terviku osaks. Chicagos asuva Sears Toweri kõrgeim korrus ja katus on vastavalt 412 ja 442 m kõrgusel, koos antennidega on kõrgus 527 m, kuid antenne ei loeta hoone lahutamatuks osaks.
Rahvusvaheline Noorsookirjanduse Nõukogu
IBBY aunimekiri
Kord kahe aasta tagant koostatakse IBBY aunimekiri (inglise keeles IBBY Honour List) – valik eeskujulikest, hiljuti välja antud raamatutest, tunnustamaks kirjanikke, kunstnikke ja tõlkijaid IBBY liikmesriikides.
Petronas Towers
Kaksiktorni arhitekt oli César Pelli ja seda ehitati aastatel 1992–1998.
Harilik sirpuim
Harilik sirpuim ehk skalaar (Pterophyllum scalare) on sirpuime perekonda kuuluv kalaliik; laialdaselt kasvatatav akvaariumikala.
Petronas Towers
Tornid on nime saanud Malaisia suurima naftafirma Petronase järgi.
Harilik sirpuim
Sirpuim kasvab kuni 13 cm pikkuseks.
Sirpuimedel esineb soolist dimorfismi. Näiteks emaste kudemisava on isaste omast suurem ja ümaram ning suunatud taha.
Petronas Towers
Mõlemad tornid on ehitatud täielikult tugevdatud raudbetoonist, sest terase importimine riiki oleks liiga kulukas olnud ja riigil endal ei ole ühtegi terase tehast. Tugevdatud betoon on 2 korda tõhusam kui teras tema vähese kõikumise poolest, kuid ehitis ise on kaks korda raskem, mis teeb ta kaalult sama raskeks terasest ehitatud ehitisega. Tornide keskel on 23x23 meetrised betoonsüdamikud, mis tervet ehitist kindlustavad. Tornid on kaetud terasest ja klaasist fassaadiga, mis kujutavad Islami kunsti motiive ja peegeldavad Malaisia moslemiusku. Teine islami mõju disainile on see, et tornide ristlõige põhineb Rub el Hizbl, mis on moslemite sümbol, kus on 2 ruutu üksteise peal.
Harilik sirpuim
Akvaariumikalana
Harilik sirpuim on akvaariumis arg kala, keda tuleb sageli sööta teistest kaladest eraldi. Toiduks sobivad talle näiteks vesikirbud.
Petronas Towers
Kui tornide ehitus oli jõudnud 72 korruseni, avastati, et torn number 1 oli 25 millimeetrit tema vertikaalist kõrvale kaldunud. See tähendas, et järgmised 16 korrust tuli 20 millimeetrit teisele poole painutada, et torn, võrreldes maapinnaga, vertikaalseks jääks. Selleks, et enam sellist probleemi ei tekiks olid palgatud spetsialistid, kes seda 2 korda päevas kontrollisid.
Harilik sirpuim
Akvaariumikalana
Sirpuim vajab kasvuks veetemperatuuri 23–25°. Sobival veetemperatuuril (24°) võib ta akvaariumis kudeda. On tehtud kindlaks, et 26–27° juures vältab marjast koorumine 48 tundi.
Petronas Towers
Torne ühendab kahekordne sild, mis asub 41 ja 42 korrusel ning on ka omakorda maailma kõige kõrgem kahekorruseline sild. See ei ole põhikonstruktsiooniga kinnitatud, kuid sild saab tornidesse sisse ja välja libiseda, mis tagab mittepurunemise, kuna sellistel kõrgustel võivad olla väga suured tuuled. Silda kindlustab kahehingeline kaar, mis läheb tema tsentrist 51 meetrit kummalegi poole ning on mõlema torni 29 korruse külge kinnitatud.
Harilik sirpuim
Kirjanduses
Jaan Kaplinski on kirjutanud skalaarist luuletuse, mis on ilmunud kogus "Õhtu toob tagasi kõik" ("Oli kärekülm talveõhtu ...").
Välislingid
Pterophyllum
2007. aasta Iirimaa parlamendivalimised
2007. aasta Iirimaa parlamendivalimised toimusid 24. mai 2007. aastal. Iirimaa valimistel kindlustas endale kolmanda ametiaja senine peaminister Bertie Ahern, kelle partei Fianna Fail kogus 78 kohta. 166-kohalises parlamendis üldenamuse saavutamisest jäi Aherni parteil puudu viis kohta. Fianna Failiga kümme aastat koos valitsuskoalitsioonis olnud Progressiivsete Demokraatide Partei sai vaid kaks parlamendikohta, mis on kuue võrra vähem eelmise parlamendikoosseisuga võrreldes.
Olev Subbi
Olev Subbi (7. märts 1930 Tartu – 19. august 2013) oli eesti kunstnik.
Elulugu
Olev Subbi küüditati 1949. aastal märtsiküüditamise ajal ning viibis asumisel Krasnojarski krais kuni 1956. aastani
Pärast vabanemist ja Eestisse naasmist õppis ta aastatel 1957–1962 ERKI-s ning tegutses pärast selle lõpetamist enamasti vabakutselise kunstnikuna. 1966. aastal oli tema esimene isikunäitus, alates sellest ajast on ta olnud ka üks eesti tunnustatumaid maalikunstnikke.
Viimastel aastakümnetel tegutses Subbi peamiselt Tallinnas.
Isiklikku
Olev Subbi isa Johannes Subbi, Vabadusrist II/3 kavaler, vahistati 1940. aastal Nõukogude võimu poolt ja hukkus Nõukogude vangilaagris 1942. aastal. Ta on olnud abielus Heli Susiga, nende poeg Juhan on füüsik.
Ado Ekiti
pisi|Ado Ekiti, Nigeeria Ado Ekiti on linn Nigeerias Ekiti osariigis.
Linnas asub Ado Ekiti Ülikool.
Rääts
Rääts on mitme tähendusega sõna.
Kõtajärv
Kõtajärv (ka Kotajärv, Kötajärv, Katuga järv, Võsu järv, Pidajärv) on rabakallastega väike düstroofne metsajärv Põlvamaal Viisli külas. Järv asub Mooste alevikust loodes ja Aarnikust lõunas. Järve pindala on 2,4 ha.
Billy Talent III
"Billy Talent III" on kolmas täispikk stuudioalbum Kanada punk-rokkansamblilt Billy Talent.
Pasun
Pasun (saksa keeles Posaune) on rahvapärane kausshuulikuga puhkpillide nimetus. Pasunaid iseloomustab tugev heli, mistõttu algselt, näiteks Vana-Roomas kasutati neid laialdaselt sõjaväes signaliseerimiseks.
Palmipuudepüha
Palmipuudepüha on kristlikus traditsioonis liikuv püha, mis langeb pühapäevale nädal enne esimest ülestõusmispüha.
Palmipuudepüha ja 1. advendipühapäeva evangeeliumitekstid jutustavad samast sündmusest. Kristuse avalik tegevus oli algusest peale suunatud oma elu viimastele päevadele.
Palmipuudepüha nimetus (ld dominica palmarum) tuleb päeva evangeeliumist, kus kirjeldatakse, kuidas inimesed tervitasid Jeruusalemma saabuvat Jeesust palmi- ja oliiviokstega. Selle sündmuse meenutamiseks on palmipuudepühal toodud kirikusse palmioksi ja neist valmistatud kaunistusi. Neid on kantud ka palmipuudepüha protsessioonil. Põhjapoolsemates maades on palmiokste asemel kasutatud pajuoksi. Sellepärast on seda püha rahvapäraselt kutsutud ka urbepäevaks.
Sündinud 3. juunil
''Siin loetletakse 3. juunil sündinud tuntud inimesi.
Palmipuudepüha
Palmipuudepüha levinuim tava on pajuurbadega (ka kase või mõne muu puu okstega) "urbimine", mis tähistab tervise, edu ja õnne ülekannet. Komme on laiemalt kogu Euroopas tuntud. Vara hommikul äratati magajad pajutibudega lüües ja sooviti neile tervist või näiteks: "Virgaks, viksiks!"
Teadusulme
Teadusulme ehk teaduslik fantastika (inglise keeles science fiction, lühendina sci-fi) on ulme alamžanr (varem on sõna "ulme" kasutatud 'teadusulme' tähenduses).
Nii nagu kõik ulmeteosed, käsitleb ka teadusulme maailma sellisena, nagu see tegelikkuses (veel) ei ole. Erinevalt imeulmest püütakse erinevust meile tuntud tegelikkusest selgitada kas teaduslikult või spekuleerides teaduse ja tehnika arengu teemadel. Erinevalt õudusulmest ei ole teadusulme eesmärgiks õuduse tekitamine.
Teadusulme haarab endasse seoseid nii bioloogia (senitundmatud eluvormid), psühholoogia (inimesed olukordades, mida tegelikkuses (veel) ei esine), ajaloo (alternatiivajalugu), tehnoloogia (küberpunk) jpt teaduse harude või rakendusvaldkondadega.
Tüüpiline teadusulmeteos
On välja mõeldud keskkond, mis on kaasaegse loomulik või võimalik edasiarendus.
On võetud teaduse hetkeseis ja ekstrapoleeritud tulevikku. Näiteks kontrollitakse praegu stringiteooriat, seega võib kirjutada ühiskonnast, kus kõik, mida selle abil teha saaks, on olemas. Samuti võib käsitleda ühiskonda, kus kloonimine on igapäevane, sest kaasajal peetakse tõenäoliseks, et korralikult kloonida on tulevikus võimalik.
On võetud üksikute seadmete võimalik areng. Näiteks teame umbes, kui palju kiireneb arvutiprotsessor aastas, seega võib oletada, kui kiire see on 50 aasta pärast.
On võetud asjad, mis praegu on juba olemas, aga veel üldsusele kättesaamatud, ning eeldatud, et nende hind langeb ja kättesaadavus suureneb. Näiteks teos, kus ei ole ühtegi olematut seadet, aga näiteks sõjalennukite võimsusega lennukid või superarvutid on üksikisikutele kättesaadavad.
See kõik on paigutatud tulevikku ja leitud, kuidas vastav tehnoloogia mõjutab inimeste igapäevaelu, millised on sellega seotud ohud ja võimalused nende ärahoidmiseks (selle põhjal koostatakse vastava ulmeühiskonna seadustik), ning millisteks muutuvad inimesed, kellele selline tehnika on kättesaadav.
Krookuse tänav
Krookuse tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Krookuse tänav algab Mooni tänavalt, ristub Iirise tänavaga ja lõpeb Mehaanika tänava ning Keemia tänava ristmikul. Krookuse tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 210 meetri pikkune.
Krookuse tänav sai nime 9. septembril 2015. Enne seda oli praegune Krookuse tänav Mehaanika tänava osa.
Hulgasõna
Hulgasõnade osa, enamik, mitu, palju ühildumine
Eesti hulgasõnade kasutamises on toimunud järgmine nihe: ainsusliku osa õpilasi (s.o hulgafraas) asemel kasutatakse üha sagedamini mitmuslikku osad õpilased (s.o nimisõnafraas), samuti nt enamik õpilasi > enamikud õpilased, mitu õpilast > mitmed õpilased.
Selle põhjuseks võib olla vajadus eristada hulgasõnade erinevaid funktsioone:
Nende kahe funktsiooni selge eristus on võimalik ainult nimetavas käändes: mitu õpilast – mitmed õpilased, osa õpilasi – osad õpilased.
Mitmust kasutatakse isegi liiga sageli: Ta pakkis kaasa mitmeid käterätikuid. – siin peetakse silmas käterätikute hulka, mitte kindlaid käterätte.
osa-tarind
osa-tarindite hulgas on kahesuguse tähendusega konstruktsioone:
Mitmuslikku osad õpilased tüüpi tarindeid kasutatakse väga tihti, sest
Titaan
Titaan on keemiline element Mendelejevi tabelis aatomnumbriga 22 ja sümboliga Ti.
Ajalugu
pisi|Kristalliline titaan Titaani avastas Inglismaal Cornwallis William Gregor aastal 1791. Nimetuse sai element Martin Heinrich Klaprothilt Kreeka mütoloogia Titaanide järgi. Elementi leidub paljudes mineraalides maakoores (litosfääris). Leidub peaaegu kõigis elusorganismides, kivimites, veekogudes ja muldades.
Titaansulameid tehakse raua, alumiiniumi, vanaadiumi, molübdeeni ja muude elementidega, et moodustada tugevaid kergeid sulameid lennunduse (reaktiivmootorid, raketid, kosmoseaparaadid), masinatööstuse, meditsiini, sporditarvete, ehete ja muude kasutusalade tarvis.
Omadused
Omadustelt on titaan metall. Keemiliste ja füüsikaliste omaduste poolest sarnaneb titaan tsirkooniumiga, kuna mõlemal on sama arv valentselektrone, mõlemad asuvad perioodilisustabelis samas grupis.
Füüsikalised omadused
pisi|Titaansilinder
Titaani tihedus on 4,5 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 1660 +/- 10 °C, keemistemperatuur 3287 °C. Püsivaim oksüdatsiooniaste on +4, see on amfoteerne. Oksüdatsiooniastmed +3 ja +2 on redutseerivate omadustega.
Metallilise elemendina on titaan tuntud silmapaistva tugevuse ja kaalu suhte poolest. Tegu on tugeva metalliga, millel on väike tihedus ja metalselt hõbedane läige. Omab madalat elektri- ja soojusjuhtivust.
Titaani (99,2% puhtusega) suurim tugevuspiir on 63 000 psi (434 MPa), mis on samas suurusjärgus terase sulamitega, kuigi titaan on umbes 45% kergem. Titaan on 60% tihedam kui alumiinium, kuigi üle kahe korra tugevam kui üks levinud alumiiniumsulam (6061-T6). Teatud titaanisulamite võimalik tugevuspiir on kuni 200 000 psi (1380 MPa). Titaan kaotab oma tugevuse kuumutamisel temperatuurile üle 430 °C.
Titaan on suhteliselt kõva, mittemagnetiline ning halb elektri- ja soojusjuht. Titaani töödeldes tuleb kasutada ettevaatusabinõusid, kuna metall muutub üpris madalatel temperatuuridel pehmeks. Seega tuleb kasutada jahutust ja teravaid tööriistu.
Keemilised omadused
pisi|Titaanoksiid
Nagu alumiinium ja magneesium, oksüdeerub ka titaan kohe kui puutub kokku õhuga. Titaan reageerib hõlpsasti õhus oleva hapnikuga temperatuuril 1200 °C ning 610 °C juures juhul, kui tegemist on puhta hapnikuga. Mõlemal juhul moodustub titaandioksiid. Sellele vaatamata reageerib titaan väga halvasti vees ja õhus, kuna selle pinnale moodustub oksiidikiht, mis kaitseb metalli edasiste reaktsioonide eest. Alguses on kiht ainult 1–2 nm, kuid selle paksus ajapikku kasvab ning jõuab nelja aastaga 25 nanomeetrini. Titaan reageerib ka lämmastikuga moodustades enda pinnale nitraadikihi. Mõlemad kihid muudavad titaani välispinna väga inertseks ning kõvaks.
Kõige tähelepanuväärsem keemiline omadus on titaani vastupidavus korrosioonile. Tegu on peaaegu sama vastupidava metalliga nagu plaatina, suutes vastu pidada lahjendatud väävelhappele, soolhappele, mereveele, kuningveele, kloorile ning gaasilisele kloorile ja enamikule orgaanilistele hapetele. Kontsentreeritud hapetes on titaan lahustuv.
Titaani ei ole võimalik sulatada õhukeskkonnas, kuna süttib põlema enne, kui sulamistemperatuur on saavutatud. Seega sulatatakse seda kas inertses gaasis (nagu argoonis) või vaakumis. 550 °C juures reageerib titaan klooriga. Titaan reageerib ka teiste halogeenidega ja neelab ka vesinikku.
Titaan on üks väheseid elemente, mis põleb puhtas lämmastikus (800 °C juures), et moodustada titaannitraat. Puhas titaan on väga reageerimisaldis ning titaanpulber õhus on plahvatusohtlik.
Antibes
Antibes [an'tib] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuris. Kuulub Alpes-Maritimesi departemangu. Linn on kuulus luksusliku jahisadama (Port Vauban) poolest ning olnud läbi ajaloo maailmakuulsate kunstnike meeliskoht. Teiste hulgas elas ja töötas selles linnas Pablo Picasso.
Titaan
Levik
Titaan on looduses alati seotud teiste elementidega. Tegu on levikult üheksanda elemendiga maakera koores (0,62% massi poolest) ja seitsmes levinuim metall. Leidub enamikus tardkivimites ja nende setetes (ka elusorganismides ja veekogudes). 801 tardkivimi tüübist, mida uuris Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus, leiti 784-s titaani. Selle metalli hulk mullas on umbes 0,5–1,5%
Titaan on laialt levinud anataasis, rutiilis, ilmeniidis ja ka teistes mineraalides. Suuremad leiukohad on Lääne-Austraalias, Kanadas, Hiinas, Mosambiigis, Norras, Ukrainas ja Lõuna-Aafrikas. Titaani reservid on hinnanguliselt suuremad kui 600 miljonit tonni.
Antibes
pisi|tühi|Antibesi plaan ja teda ümbritsevad vallad
Titaan
Isotoobid
Titaanist on teada 26 isotoopi vahemikus Ti-38 kuni Ti-63. Looduses esineval titaanil on 5 stabiilset isotoopi: 46Ti, 47Ti, 48Ti, 49Ti ja 50Ti, millest 48Ti on kõige levinum. On kirjeldatud üksteist radioaktiivset isotoopi, millest kõige stabiilsem on 44Ti poolestusajaga 63 aastat. 45Ti poolestusaeg on 184,8 minutit, 51Ti-l on 5,76 minutit ja 52Ti-l on see 1,7 minutit. Kõigil ülejäänutel jääb poolestusaeg alla 33 sekundi ning neist enamikul on see alla poole sekundi.
Tootmine
Kuna titaan reageerib kõrgetel temperatuuridel hapnikuga, ei saa selle eraldamiseks kasutada tavalisi meetodeid ning ajalooliselt on kasutusel olnud Krolli meetod. Esialgsest oksiidist saadakse TiCl4, juhtides aurustunud kloor süsiniku juuresolekul üle hõõgpunaste mineraalide. TiCl4 kondenseeritakse ja puhastatakse fraktsioneeriva destillatsiooni abil. Edasi saadus redutseeritakse 800 °C sulanud magneesiumiga argooni atmosfääris. Titaanil on suhteliselt kõrge turuhind sellepärast, et selle tootmiseks kasutatakse magneesiumi, mis on võrdlemisi kallis metall.
Tavalisemad titaani sulamid saadakse reduktsiooni teel. Ilmeniit ja rutiil on aga ainsad, millel on majanduslik tähtsus, kuid neid on suures kontsentratsioonis raske leida. Neid kaevandati vastavalt 7,5 ja 0,7 miljonit tonni aastal 2020.
Kasutus
Titaani kasutatakse mõnede terase sulamite valmistamiseks, et vähendada neis süsinikusisaldust. Titaani sulameid tehakse tihti alumiiniumi, vanaadiumi, vase, raua, mangaani ja teiste metallidega. Kõige levinum ühend, titaandioksiid, on populaarne fotokatalüsaator ning seda kasutatakse valgete värvipigmentide tootmisel. Teiste ühendite hulka kuuluvad veel titaantetrakloriid (TiCl4), mida kasutatakse sõjanduses suitsukatteks ja keemiliste reaktsioonide katalüsaatorina, ning titaantrikloriid (TiCl3), mis leiab kasutust katalüsaatorina polüpropüleeni tootmisel. Ligi 95% toodetud titaanist leiab kasutust titaanoksiidi koosseisus.
Lennundus
Tänu heale vastupidavusele korrosiooni ja mõrade tekkimise suhtes ning oma tugevuse ja kaalu suhtele on titaan leidnud laia kasutust lennunduses. Seda kasutatakse mootorites, tuleseintes, maandumistelikus, hüdraulikas, tähtsates üldstruktuuri osades ning mujal. Kuni kaks kolmandikku toodetud metallilisel kujul olevast titaanist kasutatakse lennukite tootmisel. SR-71 "Blackbird" oli esimene lennuk, kus kasutati laialdaselt titaani, luues pretsedendi tulevastele lennukitele sõja- ning tsiviilkasutuses. Umbes 59 tonni titaani kasutatakse Boeing 777-s, 45 tonni Boeing 747-s ja 32 tonni Airbus A340-s. Flight International andmetel on Airbus A380 mudelites kasutusel titaani umbes 10% lennuki 243 tonnisest kogukaalust.
Tarbekaubad
Titaani kasutatakse paljudes sporditarvetes: tennisereketites, golfikeppides, spordikiivrites, jalgrattaraamides ning muudes osades. Kuigi tegu ei ole laialt levinud materjaliga rataste tegemisel, kasutatakse seda eelistatuna võistlusratastel. Titaani kasutatakse ka prilliraamides. Tulemuseks on küll kallid, kuid vastupidavad raamid, mis on kerged ega põhjusta nahaallergiat. Matkajad kasutavad titaanist varustust pottidest, pannidest kuni telgivaiadeni välja. Olles kallimad kui teras- või alumiiniumalternatiivid, on titaanist esemed kerged, vähendamata seejuures tugevust.
Titaani kasutatakse ka sõrmuste tegemisel, kuna pole vaja muretseda korrosiooni pärast näiteks ujulates või kusagil mujal. Lisatakse ka kullale, et muuta kuldehteid vastupidavamaks. Lisaks leiab titaan kasutust veel kellaraamide tegemisel ning kunstnikud kasutavad seda ka mööbli või dekoratiivsete objektide valmistamiseks.
Meditsiin
pisi|Titaani kokkusobivus elava koega on andnud alust selle laialdaseks kasutamiseks meditsiinis. Selle pildil on näha [[Tartu Ülikooli füüsika instituut|Tartu Ülikooli füüsika instituudi kiletehnoloogia laboris tehtud katse, kus aatomkihtsadestuse meetodil kaetud meditsiinilisest titaanist hambaimplantaat sisestati sea reieluusse, et hinnata sadestatud katete nakkuvust implantaadi pinnaga ja vastupidavust luu sisse kruvimisel]] Kuna titaan on elava koega kokkusobiv (ei ole mürgine ja organism ei tõrju seda), kasutatakse titaani kirurgiliste instrumentide valmistamiseks, hambaravis, puusa ja liigeste siiretes, kuhu see võib jääda kuni 20 aastaks. Kasutust implantaadina soodustab ka titaani mittemagnetilisus, mis lubab siiretega patsientidel käia magnetuuringutel.
Samal põhjusel kasutatakse titaani ka iluaugustamisel vajaminevate neetide tegemiseks, kuna ei põhjusta kehaga reaktsiooni.
UNESCO maailmapärand Rumeenias
Rumeenia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus üheksa objekti ja 15 objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Kreeka-Pärsia sõjad
Kreeka-Pärsia sõjad olid rida hellenite linnriikide ja Ahhemeniitide Pärsia suurriigi vahelisi sõjalisi kokkupõrkeid ajavahemikus 499 eKr kuni 449 eKr.
Sissejuhatus
Sõdadel oli Antiik-Kreekas suur osatähtsus. Sealsed alad vahetasid võimu väga tihedalt, sõditi maade ja kaubandusteede pärast, lisaks oldi suhteliselt avatud võõrastele mõjudele (eriti Väike-Aasia poolt). Müütidestki on tuntud Trooja sõda ning väiksemad taplused. Pärast seda kuulsat kümneaastast piiramist Ilioni all hajusid peagi nii Minose kui ka Mükeene kultuur. Algas pime ajastu. Seda ajastut on nimetatud pimedaks, kuna nendest aastasadadest pole suuremaid kirjalikke märke. Toidupuuduse tõttu hakati rajama kolooniaid. Siis lõppes aga ka pime ajastu, järgnes arhailine ajajärk. 776 eKr toimusid esimesed olümpiamängud, tekkisid polised – Kreeka linnriigid. Kolooniate rajamine kiirenes, tekkisid tihedamad sidemed lähisümbrusega. Hakati vermima hõbemünte. Tõusid esile kaks linnriiki, Ateena ja Sparta. Ateenas pöörati tähelepanu haridusele ning sõjaliselt oli nende trump merevägi. Sparta oli seevastu militaristlikult väga tugev. Seal kasvatati ideaalseid sõdureid, ebanormaalsed lapsed visati juba pärast sündi kaljult alla. Poisslapsed olid riigi omand, ainsana kreeka polistest pidas Sparta alalist sõjaväge. Nende sõjaline tugevus peitus maaväes. Aastal 500 eKr kehtestas viimane Ateena türann Kleisthenes esimese demokraatia maailmas. Kogu arhailist ajastut on nimetatud ka klassikaliseks Kreeka tsivilisatsiooniks.
Pärsia esimene sissetung Kreekasse (492–490 eKr)
6. sajandil eKr kujunes Lähis-Idas uus maailmariik Ahhemeniidide Pärsia. See laienes igas suunas, kuni jõudis Väike-Aasiasse kreekapoolsele rannikule, kus asusid Kreeka linnad. Pärast seda, kui see vallutati, tegid kreeklased Balkanilt vasturünnaku ja vabastasid need linnad. 499 eKr puhkes Väike-Aasia kreeka linnades ülestõus, mida õhutasid ka Joonia mere idakalda linnriigid, eriti Ateena ja Eretria. Seetõttu otsustas Dareios I peale Väike-Aasia ülestõusu mahasurumist ka teisi kreeklasi karistada, kuid tema väimehe Mardoniose juhitud laevastik jäi Athose kaljude lähedal 492 eKr tormi kätte. Pärsia allutas Väike-Aasia kreeka linnad uuesti ja asus 490. aastal karistusrünnakule Balkani poolsaarele. Allutades kõik vahepealsed alad, jõudis Pärsia vägi Maratoni väljale, 35 kilomeetrit Ateenast ning kohtus ateenlaste ja plataialaste ühisväega.
Maratoni lahing (490a eKr)
pisi|left|Maratoni lahingu skeem Kreeklasi juhtis Ateena sõjapealik Miltiades. Tema käsutada oli ligi 10 000 sõjameest, kellest 7200 olid Ateena hopliidid. Kuigi abi oli palutud ka Sparta linnriigilt, oli neil parasjagu tähistamisel religioosne püha, ning ateenlased ja plataialased pidid lahingu ise vastu võtma. Pärslaste sõjaväe suurus oli 25 000 sõjameest. Kui kaks väge olid oma positsioonid sisse võtnud järgnes ootamine. Koidikul alustasid kreeklased rünnakut. Et kaitsta ennast pärslaste noolte eest, läksid kreeka hopliidid rünnakule nõlvalt alla joostes. Pärslaste vilunud vibukütid ei suutnud nende liikumiskiirust õigesti hinnata ja seetõttu lendasid nende väljalastud nooled peamiselt üle kreeklaste peade. Samal ajal sundisid pärslaste eliitväed kreeklaste nõrga tsentri taganema, kuid Kreeka vägede külgedele koondatud hopliidid purustasid vastaste tiivad ning ründasid omakorda keskelt läbitunginud pärslaste põhijõude. Pärslaste read läksid sassi ning järgnes nende taganemine laevadele. Pärslaste ratsaväe hilinenud lahingusse sekkumine päästis nad täielikust katastroofist ning kreeklastel õnnestus vallutada vaid kuus nende laeva. Kokku hukkus kreeklaste andmetel 6400 pärslast. Samas oli lahingus hukkunud vaid 192 ateenlast ja 11 plataialast. Meritsi põgenevad pärslased soovisid vallutada kaitseta jäänud Ateena, kuid ateenlased said teada ja asusid oma kodude kaitsele. Kui pärsia laevad Ateena lähistele jõudsid, olid ateenlased neid juba ootamas. Seepeale põgenesid pärslased lõplikult. Osa linnriike jäid aga Põhja-Kreekas siiski nende kätte.
Sõdadevaheline periood (490–480 eKr)
Maratoni lahing näitas kreeklastele, et võimsat Pärsiat on võimalik lüüa, Pärsia aga kaotas esimese lahingu kahe põlvkonna jooksul. See ei tulnud nende mainele sugugi kasuks, sest väike Ateena linn suutis alistada võimsad pärslased. Sestap hakkas Pärsia suurkuningas  Dareios I pärast sõjakäigu lõppu peagi uuesti mõtlema kogu Kreeka alistamisele. Samal ajal taastus Ateena Maratoni lahingust ning tuues ettekäändeks Aigina polise pidevad röövretked laevastikuga, hakkas Themistokles (üks kahest Ateena valitud juhist) ette valmistama laevastikku tulevaste Pärsia rünnakute vastu. 481. eKr toimus kongress Korintose maakitsusel, kuhu kutsuti kõikide vabade linnriikide esindajad. Seal lepitati Ateena ja Aigina ning räägiti valitsevast Pärsia ohust, pärslased olevat ehitanud sillad üle Dardanellide väina. Sõlmiti liidulepingud peamiselt Peloponnesose poolsaare, Atika ja Euboia saare linnriikide vahel.
Pärast pärslaste esmast väljatõrjumist läks spartalaste ülemjuhataja Pausanias Väike-Aasia kreeklastega tülli, nii et viimased palusid ateenlasi laevastiku juhtimine üle võtta.
Guinea-Bissau
Guinea-Bissau (ametlikult Guinea-Bissau Vabariik) on riik Lääne-Aafrikas Atlandi ookeani rannikul.
Riik piirneb põhjas Senegaliga, lõunas ja idas Guineaga.
Nimi
Endise Portugali asumaana kutsuti teda Portugali Guineaks. Kui riik iseseisvus, siis vältimaks vaidlusi nime pärast Guineaga võeti pealinna Bissau järgi nimeks Guinea-Bissau.
Billy Talent II
"Billy Talent II" on teine täispikk stuudioalbum Kanada punk-rokkansamblilt Billy Talent.
Kreeka-Pärsia sõjad
Pärslaste teine sissetung (480–479 eKr)
Pärast Dareios I surma alustas tema järglane Xerxes I ettevalmistusi uueks invasiooniks. Nelja aastaga kogus ta kokku hiigelsuure armee, mille koosseisus oli 46 rahvust. Selle suurus ulatus väidetavalt kuni 1 000 000 sõdalaseni. 480 a eKr alustas Xerxes oma teed üle Dardanellide ja kohtamata vähematki vastupanu, jõudis ta välja Termopüülide kitsasteeni, kusjuures vahepealsed Kreeka rahvad alistusid vastupanuta.
Guinea-Bissau
Ajalugu
Kuni 18. sajandini oli Guinea-Bissau Mali impeeriumi Gabù kuningriigi osa. 17. sajandil jõudsid sinna aga Portugali orjakaupmehed, kes sajandi lõpuks koloniseerisid kogu riigi praeguse ala.
Van Halen
Algul oli nende bändi nimi "Mammoth". Oma liikmete perekonnanime Van Halen võtsid nad kasutusele laulja David Lee Rothi palvel. Tema meelest oli see väga lahe. Ansambli salvestisi on müüdud üle 80 miljoni albumi ning bänd on jõudnud Guinnessi rekordite raamatusse.
Kreeka-Pärsia sõjad
Termopüülide lahing (480 eKr)
Pärslaste 250 000 sõdurit kohtusid 7000 kreeklasega Termopüülide kitsasteel, mis oli kõige kitsamas kohas 50 m laiune. Kreeka vägesid, kuhu kuulusid ka teiste Vana-Kreeka poliste (Mantineia, Arkaadia, Kórinthos, Thespiae, Phokis, Teeba) hopliitide ja Sparta väesalgad, mida juhatas Leonidas I ja sinna kuulusid 300 kuninglikku sparta sõdurit. Lahingu eelõhtul kutsus pärsia kuningas Xerxes Leonidase enda juurde ja lubas temast teha kogu Kreeka kuninga, kui ta väed alistuvad. Leonidas keeldus, öeldes, et ta parem sureb Kreeka eest, kui valitseb oma sõjakaaslaste üle. Selle peale Xerxes ärritus ja käskis kreeklastel relvad maha panna. Leonidas vastas: "Tulge ja võtke need ise!" Kui pärslasteni jõudsid andmed kreeklaste neljakümnekordsest vähemusest, naersid nad Leonidase sõnade üle. Nad ei teadnud, et spartalased olid juba ette valmistatud surmani võitlema, ning et kreeka faalanks kaitseb seda väikest maalappi küllaltki tugevalt. Xerxes ootas paar päeva kreeklaste alistumist, kuid kuna seda ei tulnud, asus ta rünnakule 10 000 sõdalasega, kellest osa oli meedlasi ja osa Maratoni lahingus hukkunute sugulasi. Väidetakse, et nood 10 000 suutsid tappa vaid kolm kreeklast. Pärast sellist masendavat kaotust saatis Xerxes 20 000 meest uuesti ründama, neil ei läinud sugugi paremini. Kuna kitsus oli niivõrd väikene, sai Leonidas pidevalt eesliini vahetada, lastes alati puhanud sõduritel sõdida, see tõi talle ka edu. Kui need 20 000 ei soovinud eelmiste eeskuju järgida, vaid kippusid põgenema, lasi Xerxes taganejatele piitsa anda ja lülitas võitlusse veel 50 000 meest. Teise päeva lõpuks, kui Pärsial polnud ikka veel mingit edu, läks üks kohalik karjus Ephialtes, kelle nimi on nüüdseks kreeka keeles õudusunenäo ja reeturluse sünonüüm, Xerxese juurde ja näitas talle teed kreeklaste selja taha läbi mägiradade. Xerxes saatis osa oma väest sealtkaudu ning kreeklased olid ühtäkki väga halvas seisus. Leonidas, teades, et järgneb võitlus surmani, lasi kõigil peale oma spartalaste ja teebalaste, kes olid pantvangis oma truuduse tõestamiseks, taganeda. Nende 300 sõduriga ühinesid ka 700 thespialast, kes samuti lubasid võidelda surmani Kreeka nimel. Järgnes väga brutaalne lahing, kus teebalased alistusid ning kõik spartalased ja thespialased võitlesid raevukalt lõpuni. Kui Leonidas sai hukka oli suur võitlus tema keha pärast. Kolm Kuninglikku Spartalast võitlesid selle pärast ja said selle lõpuks kätte. Kuid nad ei pidanud kaua vastu ja hukkusid. Tapetud Leonidasel võeti pea maha ning tema keha löödi risti. Pärslased kaotasid kogu lahinguga 20 000 – 50 000 meest. Nad jätkasid teekonda Ateena poole. Pärast Leonidase ja 300 spartalase surma ehitasid Kreeklased sinna lõvikujulise mälestussamba.
Guinea-Bissau
Ajalugu
1956. aastal alustas Guinea ja Cabo Verde Iseseisvuspartei (PAIGC) relvastatud vastupanu kolonisaatoritele. Džunglisõjaks vajaliku varustuse eksportis PAIGC peamiselt Hiinast, Nõukogude Liidust ja teistest Aafrika riikidest. Vastupanu haaras peagi kogu riigi ning 1973. aastaks oli PAIGC kontrolli all suur osa Guinea-Bissau territooriumist. 24. septembril 1973 kuulutati välja iseseisvus, mis leidis tunnustamist novembris 1973 toimunud ÜRO peaassambleel. 1974. aastal toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning järgmised kümme aastat juhtis Guinea-Bissaud sotsialistlik revolutsiooninõukogu. Esimesed mitmeparteilised valimised toimusid 1994, kuid armee hakkas mässama ning riigis puhkes kodusõda. Uued valimised toimusid 2000 ning riigi presidendiks sai Kumba Ialá.
Septembris 2003 toimus järjekordne riigipööre ning Kumba Ialá arreteeriti ja anti kohtu alla süüdistatuna võimetuses lahendada riigi probleeme. Pärast mitmekordset edasilükkamist toimusid märtsis 2004 taas parlamendivalimised, kuid sõjaliste klikkide võimuvõitlus viis sõjavägede ülemjuhataja mõrvamiseni ning riigis puhkesid taas laialdased rahvarahutused.
Juunis 2005 toimunud presidendivalimistel seadis oma kandidatuuri üles ka endine president Kumba Ialá, kuid kaotas ning valimised võitis João Bernardo Vieira, kes oli kõrvaldatud võimult 1998. aastal riigipöördega. Vieira oli aga absoluutselt vastuvõetamatu peaminister Carlos Gomes Júniorile ning seetõttu saatis president valitsuse laiali.
Hinlopeni väin
thumb|350px Hinlopeni väin (norra keeles Hinlopenstretet ehk Hinlopenstredet) on väin Svalbardi kirdeosas, mis eraldab Lääne-Teravmägesid Kirdemaast ja ühendab Barentsi merd Põhja-Jäämere ülejäänud osaga. Suuremad saared väinas on Wilhelmøya ja Wahlbergøya.
Van Halen
Wolfgang Van Halen (Eddie Van Haleni poeg) hakkas asendama bassimängija Michael Anthonyt. Pärast pikka vaheaega oldi augustis 2007 kindlad, et bänd teeb uue turnee koos Rothi ja kolme Van Haleniga. 2007. aastal käisid nad turneel Põhja-Ameerikas. 2008. aastal plaaniti anda välja uus album.
Guinea-Bissau
Diplomaatilised suhted Eestiga
8. detsembril 2007 sõlmiti Eesti ja Guinea-Bissau vahel diplomaatilised suhted. Ühisdeklaratsioonile kirjutasid Lissabonis toimunud Euroopa Liidu ja Aafrika riikide tippkohtumise raames alla Eesti peaminister Andrus Ansip ja Guinea-Bissau välisminister Maria da Conceição Nobre Cabral. Juures viibis Guinea-Bissau president João Bernardo Vieira.
Keemistemperatuur
pisi|Aururõhu diagramm: keemistemperatuuri (T, ºC) sõltuvus rõhust (p, atm): [[propaan, metüülkloriid, butaan, neopentaan, dietüüleeter, metüülatsetaat, fluorobenseen, 2-hepteen]] pisi Keemistemperatuur ehk keemispunkt ehk keemistäpp on temperatuur, mille juures vedeliku aururõhk saab võrdseks välisrõhuga (atmosfäärirõhul), see tähendab aine hakkab keema. Keemistemperatuur sõltub välisrõhust ja tõuseb rõhu suurenedes (Clapeyroni-Clausiuse võrrand). Keemistemperatuur (normaalrõhul) on aine põhilisi füüsikalisi karakteristikuid, mis on abiks aine identifitseerimisel ja võimaldab hinnata aine puhtust.
Hinlopeni väin
Väina pikkus on umbes 150 km ja laius 10...60 km. Laevaliiklust väinas raskendab ajujää, nii et isegi suvel võib väin olla laevadele läbipääsmatu. Väin sai tõenäoliselt nime aastal 1619 Tymen Jacobsz. Hinlopeni auks, kes oli alates 1617. aastast Madalmaade Noordsche Compagnie juhataja.
Keemistemperatuur
Keemise kestmiseks on vaja soojuse (energia) pidevat juurdevoolu. Energiat, mis on vajalik kindla koguse aine gaasifaasi viimiseks, nimetatakse aurustumissoojuseks, mõõdetuna keemistemperatuuril nimetatakse seda ka keemissoojuseks.
Hinlopeni väin
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hinlopen Strait ja norrakeelset artiklit no:Hinlopenstretet seisuga 5. aprill 2009.
Keemistemperatuur
Tabel. Valitud ainete keemistemperatuur (ºC) ja keemissoojus (kJ/kg) normaalrõhul:
Keemistemperatuur sõltub rõhust: vaakumis on keemistemperatuur madalam, kõrgendatud rõhul kõrgem. Aine keemistemperatuuri leidmiseks mingil etteantud rõhul soovitatakse kasutada käsiraamatutes või muudes andmebaasides olevaid keemistemperatuuri (T) ja rõhu (p) vahelisi sõltuvusi teljestikus log p – T. Et neid graafikuid kasutada, peab olema teada keemistemperatuur mingi kindla rõhu juures (nt 760 mmHg), ja siis liigutakse graafikul sellele punktile kõige lähemal olevate kõveratega samas suunas.
Lahuste keemistemperatuur sõltub ainete kontsentratsioonist.
Kreeka-Pärsia sõjad
Termopüülide lahing (480 eKr)
Samal ajal põgenesid ateenlased Artemisioni merelahingus, saades teada kaotusest Termopüülidel, et aidata evakueerida Ateena linna Salamise saarele, andes ülemvõimu Egeuse merel pärslaste kätte. Pärsia laevastik järgnes neile seal, alustades sellega maailma ajaloo seni suurimat merelahingut.
Salamise merelahing (480 eKr)
Pärslaste maavägi põletas maha kõik linnad, mis neile vastu hakkasid, ning jõudes pea inimtühja Ateenani, tegid selle sõna otseses mõttes maatasa. Ateenlastel läks linna taastamiseks järgmised pool sajandit. Spartalased tahtsid seepeale taganeda Peloponnesose poolsaarele, ehitades Korinthose maakitsusse müüri ning kaitstes seda maksimaalselt, kuid Themistokeles ateenlaste poolelt nõudis, et Delfi oraakli ennustuse kohaselt jääks kogu sõjajõud merelahingu peale. Lahing algaski üsna pea. Xerxes läks rannikuäärselt mäetipult lahingut jälgima, Pärsia merejõud olid kolmekordses ülekaalus 1200 laeva kreeklaste 400 vastu. Siiski olid looduslikud olud kreeklaste kasuks, ateenlased tundsid seal iga lahesoppi, mis olid küllaltki riukalikud, samas kui suur osa pärsia laevastikust hukkus karile joostes. Lahingu alguses kreeklased taganesid, juhtides pärslased sügavamale tundmatutesse kitsastesse lahesoppidesse ja väinadesse, kus väikestel kreeka trireemidel oli selge eelis suurte ja kohmakate pärsia laevade üle. Siis hakkas puhuma tugev tuul, mis tõstis suuri laineid, segades foiniikia (kes oli osa pärsia laevastikust) laevadel olevaid vibumehi. Seepeale kreeklased pöördusid ümber ning rammisid pärslasi ja tungisid nende laevadele. Kreeka laevadel olid raskerelvastuses hopliidid, kellele kergrelvastatud pärslased olid kerge saak. Pärsia eliitüksus, surematud, põgenes laevade karile joostes lähedal olevale saarele, kust hopliidid nad leidsid ning viimseni maha tapsid. Pärslaste õnnetuseks loeti ka seda, et erinevalt kreeklastest, ei osanud nad ujuda. Kui tapeti ka pärsia väepealik Ariamenes, tekkis pärslaste hulgas segadus ning kõik, kes suutsid, põgenesid. Kreeka võit oli täielik.
Joseph Louis Gay-Lussac
pisi|Joseph Louis Gay-Lussac
Kreeka-Pärsia sõjad
Salamise merelahing (480 eKr)
Pärast Salamise lahingu ootamatut lahenduskäiku pages Xerxes I kiiresti tagasi Pärsiasse, võttes paljud mehed ühes ning jättes maha väejuhiks Mardoniose koos 300 000 mehega. Xerxese selline käitumine oli põhjustatud sellest, et ilma oma suure laevastikuta ei olnud Pärsia võimeline varustama oma hiigelsuurt armeed kivisel, väheviljakal Kreekamaal. Mardonios läks ja vallutas uuesti Ateena, sest oli varasema rahupakkumise tagasi lükanud. Ateena, Megara ja Plataia linnriigid läksid ning palusid Sparta käest abi, mida nad esialgu ei saanud, sest spartalased pugesid peitu uue püha taha. Viimaks aga saadi ka nendega kaubale ning kreeklased panid Plataia lahinguks välja Kreeka kohta lausa uskumatu 100 000 meest. Sellist arvu on suudetud Kreekas korrata alles 19. sajandil vabadussõjas Türgi vastu. Kui Mardonios sai teada, et spartalased ühinevad väega, lõpetas ta Ateena lõhkumise alles siis, kui kõik oli maatasa, ning siis läks Teebasse, kes siiski oli äraandja, ja jäi kreeklasi ootama. Kreeklased läksid Mardoniose skalbi järgi. Pärast manööverdusi ja tagaajamisi mägedes jõudsid mõlemad väed Plataia väljadele, kus peeti Kreeka-Pärsia sõdade lõppvaatus.
Joseph Louis Gay-Lussac
Joseph Louis Gay-Lussac (kuni 1803. aastani oli ta perekonnanimi Gay; 6. detsember 1778 Saint-Léonard-de-Noblat – 10. mai 1850 Pariis) oli prantsuse keemik ja füüsik.
Ta uuris katseliselt gaasi ruumala sõltuvust temperatuurist. Tema järgi on nimetatud Gay-Lussaci seadus.
Kreeka-Pärsia sõjad
Plataia lahing (479 eKr)
Kümme päeva seisid kaks väge vastamisi. Siis rikkusid pärslased kreeklaste veevarustuse ning kreeklased otsisid omale uue laagri. Pärslased jälitasid neid ning lõpuks otsustasid rünnata. Spartalased alustasid vasakul tiival taganemisega mägedesse, kust pärslased neid hobustega lüüa ei saaks, ning ka vibud olid sel juhul kasutud. Tegealasi, kes järgnesid spartalastele mägedesse, tüütas pärslaste noolterahe, millega nad kreeklasi kostitasid, ning nad ründasid pärslasi. Seepeale tulid ka spartalased mägedest alla. Kreeklaste raskem relvastus, pikemad odad, pronksist kilp, mitte puust nagu pärslastel, tagasid neile võidu. Samal ajal lõid ateenlased raskes lahingus pärslaste poolel võidelnud teebalasi ja sundisid nad taganema. 300 000 pärslasest pääses eluga vaid 43 000, kes põgenesid Väike-Aasia poole, sattudes vahepeal lahingusse Makedoonia valitseja Alexandrosega, kes hävitas needki kunagise miljonise Pärsia väe riismed. Mardonios sai spartalase käe läbi surma. thumb|right|Joonia paiknemine [[Väike-Aasias]] Pärast Plataia lahingut taandusid pärslased kõikjalt Kreekast ega naasnud enam. Samaaegselt Plataiaga toimus (Mykale) Mükaia merelahing, kus hävis ka järgi jäänud Pärsia merelaevastik. Mykale lahingu tagajärjel vabanesid Joonia kreeka linnad Pärsia ülemvõimust. Sellega lõppes Pärsia sõdade kaitsev positsioon ning kreeklased vabastasid ka oma linnad Väike-Aasia läänerannikul ning pärslased lahkusid Aasiasse. Kuid Pärsia jäi mõjutama kogu Kreeka elu kuni Aleksander Suure ajani sajandi pärast.
Kalliase rahu
Ateena eestvõttel jätkus sõda 478 eKr asutatud Ateena mereliidu jõududega. 468 eKr võitis Kimon pärslasi Eurymedoni lahingus Väike-Aasia lõunarannikul ja 449 eKr Salamise juures Küprosel, millele järgnes Ateena ja Pärsia kuninga Artaxerxes I-e vahel Susas sõlmitud Kalliase rahu. Kreeka-Pärsia sõdade tagajärjel vabanes Egeuse mere piirkond Pärsia ülemvõimust ja Kalliase rahulepinguga Pärsia tunnustas Väike-Aasia lääneranniku, Hellespontose ja Propontise-äärsete kreeka linnade iseseisvust.
J. J. Abrams
thumb|J. J. Abrams, 2006 Jeffrey Jacob Abrams (artistinimega J. J. Abrams; sündinud 27. juunil 1966 New Yorgis) on USA filmi- ja teleprodutsent, lavastaja ja stsenarist.
Tema edukamad teleseriaalid on olnud "Alias", "Teadmata kadunud" (koos Jeffrey Lieberi ja Damon Lindelofiga), "Fringe" (koos Alex Kurtzmani ja Roberto Orciga) ning "Felicity" (koos Matt Reevesiga), kus ta on teinud nii stsenaristi- kui ka produtsenditööd. Lisaks on ta kirjutanud stsenaariumi filmidele "Armageddon" ja "Võimatu missioon III", olles ka viimase lavastaja, ning lavastanud 2009. aastal esilinastunud "Star Treki" 11. filmi.
Herson
pisi|264x264px|Vaade kirdest Hersonile ja Antonivka sillale
Herson on sadamalinn Ukrainas, Hersoni oblasti halduskeskus. Asub Dnepri deltas 70 km kaugusel Mustast merest.
Herson on laevaehituse ja -remondi keskus ning oluline majandus-, tööstus- ja kultuurikeskus Lõuna-Ukrainas. Linnas tegutsevad 15 ülikooli ja kõrgemat õppeasutust ning botaanikaaed. Hersonis paiknevad suur raudteesõlm, merekaubandussadam, jõesadam ja lennujaam. 2015. aastal elas linnas hinnanguliselt 289 000 inimest. Linn on jagatud kolmeks halduspiirkonnaks: Suvorovski (kesklinn), Dnipro (tööstusrajoon) ja Korabelnõi (tööstusrajoon).
18. ja 19. sajand
Varem kuulus kogu piirkond Krimmi khaaniriigi koosseisu. 1737. aastal, viienda Vene-Türgi sõja (1735–1739) ajal, ehitati Dnepri paremale kaldale Vene armee kindlustus. Pärast sõja lõppu tekkis vajadus laevatehase rajamiseks, et ehitada Musta mere sõjalaevastik.
Herson asutati 1778. aastal vürst Grigori Potjomkini ettepanekul ning keisrinna Katariina II määruse alusel rajada kindlus ja laevatehas. Linn ehitati Ivan Hannibali juhtimisel väikese AleksanderSchanzi-nimelise fordi kohale. Nimi Herson on lühend Kreeka koloonia Tauria Chersonesose nimest, mis asus Krimmi poolsaarel 2500 aastat tagasi. Linna nimi tähendab vanakreeka keeles (chersonese) poolsaart. Linnale pandi nimi pandi kooskõlas Katariina II soovidega kasutada pseudo-kreeka nimesid ning sellel polnud tegelikku geograafilist seost poolsaarega.
1790. aastal avati seal Musta mere laevastiku jaoks esimene suurtükkide valukoda. 18. sajandi lõpus mängis Herson olulist rolli Venemaa sise- ja välismajandussuhete arendamisel. Hersoni sadama kaudu toimus kaubavahetus Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja teiste Euroopa riikidega. 1791. aastal maeti vürst Potjomkin vastvalminud Katariina katedraali. Aastal 1803 sai linnast Hersoni kubermangu pealinn. 19. sajandi alguses oli Herson villa- ja põllumajandussaaduste töötlemise keskus. 1850. aastatel algas tööstuse areng ning majanduskasv. 19. sajandi teisel poolel ehitati teater ja raamatukogu, loodi arheoloogia- ja loodusmuuseumid.
Linna lähedal püüti 1866. aastal viimane tarpan.
20. sajand
Ajavahemikul märtsist 1917. kuni aprillini 1920. muutus võim linnas mitu korda – pärast Ajutise Valitsuse võimu oli linn Ukraina hetmani Pavlo Skoropadski kontrolli all, augustist 1919. aastal Anton Denikini armee valduses ning langes lõpuks 1920. aasta veebruaris bolševike Punaarmee kätte. 1922. aastal liideti linn ja piirkond ametlikult Ukraina NSV-ga. Aastatel 1921–1923 toimunud näljahäda tõttu vähenes elanikkond 75 000-lt 41 000-le, kuid seejärel kasvas see pidevalt, jõudes 1939. aastal 97 200-ni. 1923. aasta märtsist kuni 1930. aastani oli Herson Ukraina NSV Mõkolajivi oblast koosseisu kuulunud Hersoni rajooni keskus, tollal rajoonilinn. 1930. aastatel toimunud Dnepri hüdroelektrijaama ehitamine suurendas oluliselt Hersoni sadama tähtsust, eriti pärast pideva veeliikluse loomist Hersonist Dnepri ülemjooksuni.
1940. aastal oli linn üks Nõukogude võimu poolt toime pandud Poola ohvitseride ja intelligentsi hukkamispaiku. Täiendav laastamine ja rahvastikukaotus tulenes Saksa okupatsioonist Teise maailmasõja ajal. Okupatsiooniajal tegutses Hersonis põrandaalune Ukraina Rahvuslaste Organisatsioon, mida juhtis Bogdan Bandera (Stepan Bandera vend).