cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rinat Ahmetov
Abi on pakkunud Ahmetovi fond, kõik SCM-i ettevõtted, Donetski FK Šahtar. 2022. aasta mai lõpus eraldas Ahmetov Ukraina abistamiseks veel 100 miljonit eurot. "Aitame sõjas kannatada saanud tsiviilelanikke – toome toitu, ravimeid. Meie energeetikainsenerid taastavad elektriühendusi sageli oma eluga riskides, tuues Ukraina linnadesse ja küladesse tagasi rahulikuma elu. Aitame Ukraina armeed ja maakaitseväge. Võimaluse korral töötame rinde vajaduste nimel. Meie metallurgiatehased toodavad tankitõrjesiile ja terast kuulivestide jaoks.
2022. aastal vähenes Ahmetovi varandus Forbesi andmetel Venemaa sissetungiga Ukrainasse kahe nädalaga ligi 14 miljardilt dollarilt alla 6 miljardi dollari ja võib tõenäoliselt olla vähenenud veelgi.
Ahmetov kavatseb Venemaa kohtusse kaevata kahjude pärast, mis tema sõnul ulatusid 17–20 miljardi dollarini tema terasetehaste pommitamise tõttu Mariupolis. "Kaebame Venemaa kindlasti kohtusse ja nõuame kõigi kahjude ja kaotatud äride hüvitamist."
Ahmetov ütles, et on olnud Ukrainas alates sõja algusest Venemaaga, lisades: "Me usume oma riiki ja usume oma võitu."
Stelleri meriõhv
Stelleri meriõhv (Hydrodamalis gigas) oli meriveiseliste seltsi kuuluv liik. Liigi avastas Kamtšatka poolsaare lähedal 1741. aastal Vitus Beringi ekspeditsioonil Saksa loodusteadlane Georg Wilhelm Steller.
Stelleri meriõhv elas toona ainult Komandorisaarte rannikuvetes, kuigi tänapäevased paleontoloogilised tõendid näitavad, et muinasajal oli tema asuala palju laiem. 1768. aastal suri liik välja liigse küttimise tagajärjel.
Välimus
Stelleri meriõhv võis kasvada kuni 10 m pikkuseks ja kaaluda kuni 4 tonni. Ta oli pikaldase eluviisiga, tegutses valdavalt kalda lähedal, mistõttu ta ei saanud sukelduda.
Toiduks tarvitas ainult merevetikat, peamiselt pruunvetikat lehtadru (Laminaria spp.). Stelleri meriõhv praktiliselt ei häälitsenudki ning neil oli väga hea kuulmine, mida näitas hästi arenenud sisekõrv. Selle liigi käitumist iseloomustas aeglus, apaatia ning nad ei peljanud inimesi. Need tegurid paraku aitasid kaasa loomaliigi kiirele hävitamisele inimese poolt. Stelleri meriõhva avastamise ajal hinnati liigi arvukuseks umbes kaks tuhat isendit.
Meriõhva nahk oli väga paks. Värv varieerus hallist kuni tumepruunini, mõnikord valkjate täppidega ja triibuga. Üks Saksa teadlasi, kes uuris meriõhva säilinud nahatükki, leidis, et tugevuse ja elastsuse poolest on see kaasaegsete autode rehvimaterjali sarnane. Võimalik, et see naha omadus oli kaitsemehhanism, mis hoidis looma rannikuvete kivide vastu vigastamisest.
Käitumise tunnusjooned
Suure osa ajast Stelleri meriõhvad toitusid, ujudes aeglaselt madalas vees. Nad ei sukeldunud ja nende seljad paistsid pidevalt veest välja. Üldiselt meriõhvad hoidsid suurtesse karjadesse, kus noored liikusid keskel. Loomade kiindumus teineteise vastu oli väga tugev. Kui isasloom oli suri, siis tema kaaslane hoidis veel isase lähedusse mõned päevad. Steller kirjutas, et meriõhvad on monogaamsed ning paaritumine toimus ilmselt kevadel.
Hävitamine
Viimane Stelleri meriõhv püüti kinni 1768. aastal
Supsi
Supsi on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külas asub Supsi karjamõis ja Suure-Kõpu mõisa kalmistu. Küla idapiiril voolab Kõpu jõgi.
Soojaverelised hobused
Soojaverelised hobused ehk poolverelised hobused on need hobusetõud, kes on saadud kuumavereliste hobuste ja külmavereliste hobuste ristamisel.
Soojavereliste hobuste õilistusaste sõltub sellest, kui suur on kuumavereliste osa nende tõus.
Soojavereliste tõugude hulka kuuluvad näiteks trakeeni hobune, hannoveri hobune, holsteini hobune.
B-horisont
pisi|B-horisont on tähistatud tähega B B-horisont ehk sisseuhtehorisont ehk illuviaalhorisont on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained.
Sõltuvalt toimuvatest protsessidest ja kogunenud ainetest võib olla:
Frank Ullrich
thumb|200px|Frank Ullrich 1982. aastal Frank Ullrich (sündinud 24. jaanuaril 1958 Trusetalis) on endine Saksa DV laskesuusataja ja praegune Saksamaa koondise peatreener. Olümpiavõitja (1980) ja üheksakordne maailmameister.
Kuna Ullrichi isa oli laskesuusatamisvõistlustel kohtunik, siis arvatavasti sai noor Frank Ullrich sealt pisiku laskesuusatamisega tegelemiseks. Esimest korda osales ta Saksa DV noorte meistrivõistlustel 1967. aastal. 1972. aastal sai ta 5. koha spartakiaadil. Juunioride maailmameistrivõistlustel 1975. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks teatevõistlusel.
Maailmameistriks on Ullrich tulnud kokku üheksal korral aastatel 1978–1983. Maailma karikavõistlustel on ta võitnud neli korda (aastatel 1978, 1980, 1981 ja 1982) MK-üldkarika. Praegu on ta Saksamaa laskesuusatajate koondise peatreener.
11. november
11. november on Gregoriuse kalendri 315. (liigaastal 316.) päev. Juliuse kalendri järgi 29. oktoober (1901–2099).
2009. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 43. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 13.–22. veebruarini Pyeongchangis Lõuna-Koreas. Need olid esimesed maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid Aasias.
Võistluste erilisus oli selles, et võistlused peeti kohalikku aega arvestades õhtuti ja kunstvalgustusega. Võistluste ajakava oli valitud seepärast selline, et teha Euroopa televaatajatele MM-ist osasaamine mugavamaks.
Ajakava
14. veebruar – kell 09.45: N sprint (7,5 km) 14. veebruar – kell 12.15: M sprint (10 km) 15. veebruar – kell 10.00: N jälitussõit (10 km) 15. veebruar – kell 12.15: M jälitussõit (12,5 km) 17. veebruar – kell 07.15: M individuaaldistants (20 km) 18. veebruar – kell 11.15: N individuaaldistants (15 km) 19. veebruar – kell 11.00: N/M segateatesõit (2x6+2x7,5 km) 21. veebruar – kell 10.15: M ühisstart (15 km) 21. veebruar – kell 12.15: N teatesõit (4x6 km) 22. veebruar – kell 10.00: N ühisstart (12,5 km) 22. veebruar – kell 12.15: M teatesõit (4x7,5 km)
10 km sprint
Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 123 Lõpetajaid: 120 Maailmameister 2008: Maksim Tšudov Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
12,5 km jälitussõit
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 57 Maailmameister 2008: Ole Einar Bjørndalen Ametlikud tulemused Võistlustel määrati algselt 12 mehele vale raja kasutamise eest üheminutiline trahv; trahvisaajate hulgas oli ka Ole Einar Björndalen. Selle tulemusel oleks norralane saanud kolmanda koha. Hiljem karistus tühistati mitme riigi protesti tõttu. Priit Viks jäi enne kolmandat lasketiiru võistluste liidrile Ole Einar Björndalenile ringiga alla ja pidi reeglite järgi võistluse katkestama. <br style="clear:both;" />
15 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 30 Lõpetajaid: 29 Maailmameister 2008: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
20 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 120 Lõpetajaid: 116 Maailmameister 2008: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused Bjørndalen tegi küll 3 möödalasku, kuid sellest hoolimata sai tänu kiirele suusatamisele neil võistlustel juba kolmanda kuldmedali. Maailmakarikavõistlust juhtiv poolakas Tomasz Sikora suusatas veelgi kiiremini, kuid nelja möödalasuga pidi leppima üheksanda kohaga ja kaotas Bjørndalenile 45 sekundiga. Iga möödalasu eest lisati ajale üks trahviminut. <br style="clear:both;" />
4x7,5 km teatesõit
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 26 võistkonda Lõpetajaid: 26 võistkonda Maailmameister 2008: Ivan Tšerezov, Nikolai Kruglov, Dmitri Jarošenko, Maksim Tšudov Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
7,5 km sprint
Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 110 Lõpetajaid: 108 Maailmameister 2008: Andrea Henkel Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
10 km jälitussõit
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 60 Lõpetajaid: 58 Maailmameister 2008: Andrea Henkel Ametlikud tulemused Sprindis kuuenda koha saanud Saksamaa sportlane Andrea Henkel diskvalifitseeriti juba enne, kui jälitussõit sai alata. Ta harjutas "kuivalt" laskmist, arvates, et padrunisalv on tühi, kuid siiski oli seal üks padrun sees. See oli reeglitevastane tegevus ja tekitas ohuolukorra, mille pärast võistluste žurii määras sakslasele karistuseks võistluskeelu. <br style="clear:both;" />
12,5 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 30 Lõpetajaid: 30 Maailmameister 2008: Magdalena Neuner Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
15 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 109 Lõpetajaid: 106 Maailmameister 2008: Jekaterina Jurjeva Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
2x6+2x7,5 km segateatesõit
Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 20 võistkonda Lõpetajaid: 20 võistkonda Maailmameister 2008: Sabrina Buchholz, Magdalena Neuner, Andreas Birnbacher, Michael Greis Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Doping
Maailmameistrivõistlused algasid dopinguskandaaliga, kus keelatud aine pruukijateks osutusid kolm Venemaa koondise sportlast. Dopingu kasutamiselt tabati laskesuusatamise maailmameister Jekaterina Jurjeva ning tema võistkonnakaaslased Albina Ahhatova ja Dmitri Jarošenko. Pyeongchangi juba nädalapäevad varem harjutama saabunud Venemaa koondis pidi häbistatuna Lõuna-Koreast need kolm patustajat koju saatma.
"Ühes maailma tugevaimas koondises näib vohavat süstemaatiline ja laiaulatuslik dopingutarvitamine," vahendas AP maailma laskesuusaliidu IBU presidendi Anders Bessebergi sõnu Pyeongchangist.
Batani saared
Batani saared on saared Luzoni väinas. Pindala 209 ruutkilomeetrit. Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgus kuni 1008 meetrit. Kuuluvad Filipiinidele.
Fergana vilajett
Fergana vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Asub Fergana orus. Nõukogude ajal oli see Fergana oblast.
Vilajeti suuremad linnad on Fergana (223 100 elanikku, 2004) Qo‘qon (Kokand, 216 100) ja Marg‘ilon 150 000.
Haldusjaotus
Fergana vilajett jaguneb 15 rajooniks ja 4 rajooni õigusega linnaks:
🇺🇿
Audi A5
Audi A5 on luksuslik sportkupee, mida toodab saksa autotootja Audi. Auto esmaesitlus toimus 6. märtsil 2007 paralleelselt Genfi ja Melbourne'i autonäitusel. Keretüüpidest on A5 olnud nii kaheukseline kupee, kabriolett kui ka neljaukseline kupeeliku kerega luukpära, mis kannab nime Sportback. Audi A5 peamisteks konkurentideks on BMW 3. seeria kupee ja Mercedes-Benz CLK.
Esimene põlvkond (2007–2016)
Audi A5 on põhiolemuselt kolmanda põlvkonna Audi A4 kupeeversioon. A5 on Audi esimene keskmise suurusega sportauto pärast aastat 1996, mil lõpetati mudeli Audi Coupe tootmine.
A5 näol on tegemist esimese mudeliga, mis on ehitatud Volkswagen grupi MLB (Modulare Längsbaukasten) platvormile. Mootorivalikusse kuuluvad
Audi S5
Koos Audi A5-ga esitleti ka mudelit S5. Autol on agressiivsem välimus ja kupeemudelid varustati 4,2 l 260 kW (349 hj) võimsusega V8-mootoriga.
Teise põlvkonna S5 varustati 3,0-liitrise TFSI turbomootoriga ning sellel on 260 kW (354 hj) ja 8-käiguline automaatkäigukast.
Audi RS5
RS 5 Coupé mootor on 2,9-liitrine V6 TFSI turbomootor, millel 331 kW (450 hj), 600 N⋅m ning sama mootorit kasutab ka Porsche Panamera 4S. Autol on 8-käiguline automaatkäigukast ning 0-100 km/h kiirendus võtab aega 3,9 sekundit ja tippkiiruseks on 280 km/h.
Seruküla
Seruküla (ka: Seru, Sõruküla) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külast saab alguse Uia oja.
Kääbikud
Kääbikud on liik väikesekasvulisi inimeselaadseid olendeid Keskmaal J. R. R. Tolkieni loomingus. Tuntumad kääbikud on Frodo Paunaste ja tema onu Bilbo Paunaste.
Oskar Kask
Oskar Reinhold Kask (7. jaanuar 1898 (vkj 26. dets. 1897) Pärnu – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.
Ta oli aastail 1924–1936 Pärnu linnapea ja aastail 1936–1940 Eesti sotsiaalminister.
Ta oli ka Riigikogu liige (15. juuni 1926 – 14. juuni 1929 ja 7. mai 1930 – 31. detsember 1937), Rahvuskogu liige ning I Riigivolikogu liige (32. valimisringkonnast).
Elulugu
Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast, lõpetas 1919. aastal Sõjakooli 1. lennu ja 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Kask oli ajakirjanik ja Eesti Tööerakonna aktivist Pärnus, Pärnu linnavolikogu liige ja Pärnu linnapea (1924–36; ametisse astudes oli ta noorim Eesti linnapea). Ta oli Tööerakonna esimees aastail 1930–1932. III Riigikogu, IV Riigikogu ja V Riigikogu saadik. V Riigikogus oli ta alguses Rahvusliku Keskerakonna nimekirjas, alates 1933. aastast sõltumatu saadik. Konstantin Pätsi viienda valitsuse valimise eel 21. oktoobril 1933 astus ta Rahvusliku Keskerakonna Riigikogu rühmast välja. Sel puhul teatas ta: "Olen küll vabadussõjalane ja olen sümpatiseerinud noorema generatsiooni võitluse riigielu põhjalikuks uuenduseks, kuid ei ole aga vabadussõjalaste liidu liige ja loomulikult ei või ka olla vabadussõjalaste liitude esindajaks riigikogus ." Aastail 1935–1940 oli Kask Isamaaliidu juhatuse liige, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Aastail 1936–1940 oli ta sotsiaalminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu teises valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. Tema isa, Pärnu majaomanik Jaan Kask (4. veebruar 1859 – 24. märts 1936), suri päev pärast tema ametisse astumist.
Surm
NKVD vahistas ta 1941. aasta juunis. Kask lasti maha Sverdlovski oblastis 13. märtsil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Priit Suve) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.
Vasaktsenter
Vasaktsenter on poliitilises spektris koht, kus asuvad Euroopas sotsiaaldemokraadid ja Ameerika Ühendriikides sotsiaalliberaalid (USA Demokraatlik Partei). Selle punkti lähedale jäävad ka "kolmanda tee ideoloogia" ja mõõdukamad rohelised.
Nende põhimõtteid rakendades tahavad vasaktsentristid tagada aktiivse toimetuleku kõigile kodanikele.
Iljušin Il-86
Iljušin Il-86 on esimene Nõukogude Liidus loodud ja seeriatootmisse jõudnud nelja turboventilaatormootoriga laiakereline keskmaaliinide reisilennuk. Suuruselt on see võrreldav Ameerika Ühendriikide McDonnell Douglas DC-10 ja Lockheed L-1011-ga ega Euroopa Airbus A300-ga. Iljušin Il-86 esmalend oli 22. detsembril 1976. Liinilennukõlblikkuse sertifikaadi sai lennuk 24. detsembril 1980.
Rahvusvahelistel lennuliinidel ei olnud Il-86 konkurentsivõimeline. Mootorite kütusekulu oli 25% suurem kui teistel sama klassi lennukitel, samuti oli lennuk rahvusvahelistest normidest kõrgema müratasemega. Mootorite tööressurss oli väike ja hooldusvälbad lühikesed, puudus ka vabaturumajanduses vajalik logistiline paindlikkus.
Namangani vilajett
Vilajeti suuremad linnad Namangan (442 300 elanikku, 2004), Chust (64 500) ja Chartak (49 500).
Iljušin Il-86
NSV Liidu Lennukitööstuse Ministeerium plaanis osta Inglismaalt kopeerimiseks Il-86-le sobiva mootori partii (8 mootorit) RB.211-22 turboventilaatormootoreid, kuid inglased seadsid tehingu tingimuseks vähemalt 100 lennuki ehk 4 x 100 mootorit ostmise. Selle tulemusena pidid venelased ehitama D-18T mootorid eelneva projekti D-36 põhjal.
Namangani vilajett
Haldusjaotus
Vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Iljušin Il-86
Il-86 lennukit hakkas kasutama Nõukogude Liidu ainuke tsiviillennunduse organisatsioon Aeroflot. Kuigi 1990. aastate alguses loodeti lennukit müüa idabloki riikidesse, jäid need plaanid Nõukogude Liidu lagunemise tõttu katki.
Namangani vilajett
Haldusjaotus
🇺🇿
Iljušin Il-86
26. detsembril 1980 tegi Il-86 Moskvast Taškenti oma esimese kommertslennu. Regulaarsete liinilendudega sai see mudel alustada alles pärast 1. veebruari 1981 ning seda vaid riigisisestel liinidel. Juunis 1981 lisati Il-86 lennusihtkohtade hulka Ida-Euroopa riigid, Lääne-Euroopa sihtkohad lisandusid oktoobris. 1982. aastal alustati liinilende ka Moskvast Havannasse, vahemaandumisega Shannoni lennuväljal Iirimaal ja Ganderi lennuväljal Kanadas Newfoundlandil. Lisaks lennati Sali saare kaudu ka Lõuna-Ameerikasse – Buenos Airesesse, Montevideosse, Limasse, Rio de Janeirosse ja São Paulosse.
Il-86, mida tänaseks on ehitatud umbes 120, on endiselt kasutusel üksnes SRÜ riikides. Tänu suurele reisijate mahutavusele on Il-86-d kasutusel reisijaterohketel lennuliinidel.
Toledo (Ohio)
Toledo on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Lucase maakonnas. Asub Erie järve kaldal.
Linn asutati 1794. aastal.
Toledo on tuntud klaasitööstuse poolest. Seal asub Jeepi autotehas.
Tipu
Tipu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Halliste jõe kaldal.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kõpu valda.
Maalasti
pisi|Maalasti küla 1832. aasta topograafilisel kaardil Maalasti (ka Maalaste, Mallaste, Mallast, Mallast) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Tipu
Külast saavad alguse Tõramaa jõgi ja Ördi peakraav. Külas voolab täies pikkuses Risti jõgi.
Maalasti
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Küla paikneb Navesti jõe (endise Pala jõe) luhtade ääres. Navesti jõgi ujutab igal kevadel(aprill) küla ümbritsevad alad üle ja liikumine on võimalik ainult lootsikuga.
Maalasti küla asub kahel väikesel künkal ning on ümbritsetud lodumetsadest ja jõeluhtadest. Maalasti oli Kõo valla kõige väiksema rahvaarvuga küla. 2015. aastal elas külas 8 elanikku.
Rahvapärimuse järgi oli Maalastis kõrts – rahvasuus tunti seda Kollase kõrtsina.
Vanemate kaartide järgi asus külas kaks hollandi tüüpi tuulikut, millest üks on tänaseks hävinud.
Küla maadele asutati 2013. aastal 527,7-hektarise kogupinnaga Maalasti looduskaitseala, mille kõige väärtuslikum elupaik on liigirikas madalsoo. Hoiualal kaitstakse metsaelupaiku, linnu-, looma-, liblika- ja taimeliike, näiteks konnakotkast, saarmast. Küla servast voolab läbi Räpu oja.
Külas asub mahemett ja meesaadusi tootev ettevõte OÜ Mallast Mesi ja lambakasvatuse/aretusega tegelev ettevõte OÜ Mallast Agro ja kasetohutõrva ehk tökatit tootev OÜ Liivimaa Kasetõrv.
Anders Celsius
Anders Celsius (27. november 1701 Uppsala – 25. aprill 1744 Uppsala) oli Rootsi astronoom ja füüsik.
Ta on tuntud elavhõbetermomeetri 100-kraadise skaala kasutuselevõtjana, mida ta demonstreeris 1742. aastal.
Maalasti
Ajalugu
Küla alalt on leitud kiviaegse asustuse jäljed, mida on dateeritud hilismesoliitikumi ehk mis paigutuvad vahemikku 7000–5000 aastat eKr.
Inimasustusest on piirkonnas kindlaid andmeid (TÜ arheoloogiakabinet/Kristiina Johanson) mesoliitikumst, mille algusajaks loetakse umbes 8000 eKr. Tol ajal elasid praegusest palju suurema Võrtsjärve põhjarannikul muistsed kalastajad ja kütid. Kalapüük etendas majanduses peamist osa, jõeorud ja järvekaldad olid põhiliseks söödamaaks ka kütitavatele loomadele (põder, tarvas, metssiga, kobras). Arheoloogid on piirkonnast leidnud kivikirveid, kivitalbu, luust õngekonkse ja ahinguotsi, kui ka muistseist uskumustest ja maagilistest kunstiharrastustest pajatavaid esemeid. Küla põldudelt on leitud kindlaid jälgi kiviaegsest aegsest tegevusest (tulekivist nukleused, kõõvitsad), samuti haruldasi juhuleide pronksiajast (pronkskirves ja tutulus), mida saab näha Viljandi muuseumi püsiekspositsioonis. Samuti on Maalasti külas Mäeltoa talu maadelt leitud rauatoorikutest koosnev peitleid mis annab tunnistust muistsest rauasulatusest. Eluks kasutati tolla kõrgemaaid kohti. Ürgvõrtsjärve vetest ulatusid välja üksikud kuivemad saared ja künkad. Tänapäevalgi esineb piirkonnas muistseid kohanimesid nagu Lauasaare, Ojasaare, Karusaare, Suursaare, Tohossaare, Kaosaare, Rehessaare, Hiiesaare jt. Teise aastatuhande algul pKr algas koondumine maakondadeks, juhituna vanemast. Henriku kroonika andmetel asus Maalasti küla muinaskihelkonna Nurmekunna (saksa keeles Nurmegunde) haldusalal. On tõeonäoline, et mööda Navesti jõge olid tihedad kontaktid toonase Sakala muinasmaakonna keskuse Lõhaverega.
Vahetult enne Põhjasõda asustati Liivimaa kuninga hertsog Magnuse käsul sõdadest ja haigustest inimtühjaks jäänud piirkonna küladesse uusi elanikke, peamiselt Venemaalt ja Soomest. Aastal 1670 läks küla Kõo mõisa (saksa keeles Wolmarshof) valdusse. Tollal kuulus mõis Wolmar von Wrangellile, kellelt pärineb ka mõisa saksakeelne nimi. Pärast Põhjasõda oli Kõo riigimõis.
Anders Celsius
Elulugu
Tema mõlemad vanaisad Magnus Celsius ja Anders Spole olid professorid Uppsala Ülikoolis. Tema isa Nils Celsius oli astronoomiaprofessor. Ka Anders Celsius, kes juba noorelt oli väga andekas matemaatikas, asus 1730. aastal samale ametikohale.
Mati Lember
Mati Lember (sündinud 21. juulil 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Tallinna Kalev. 2013. aastal lõpetas Tallinna Tehnikakõrgkoolis rakendusgeodeesia eriala.
Maalasti
Ajalugu
Lätis riiklikus arhiivis asuva 16. sajandi Vana-Liivimaa adramaade revisjonis mainitakse küla 1630. aasta vakuste loetelus. Elanike kohta leiab esmaseid kirjalikke andmeid Saaga Pilistvere 1685. aasta sünnimeetrikast.
Anders Celsius
Elulugu
Ilma observatooriumita vaatles Celsius Jupiteri kaaslasi; selleks oli ta oma instrumendid üles seadnud väiksesse kuuri aias.
Maalasti
Ajalugu
Maalasti küla on märgitud Pärnu kreisi lääni valduste loetelus 1681. aastal.
Anders Celsius
Suur ringreis Euroopas
Uppsalas ei juhtunud kuigi tihti, et äsja ametisse nimetatud professor otsustab minna mitmeks aastaks välismaale. Aga just seda tegi Anders Celsius. Ta jättis oma kohustused kolleegide kaela ja alustas oma suurt Euroopa turneed, mis hoidis teda Uppsalast eemal kuus aastat.
Maalasti
Küla nime päritolu
Kreutzwaldi Kalevipoja-muistendeil põhinev regilaul pajatab:
''Nurjatumad vanad sortsid
Anders Celsius
Suur ringreis Euroopas
Niisiis asuski ta ringreisile, mille jooksul külastas peaaegu kõiki selle aja Euroopa tuntumaid ja suuremaid observatooriumeid nii Saksamaal, Prantsusmaal kui ka Itaalias ning töötas koos paljude 18. sajandi juhtivate teadlaste ja astronoomidega. Algul läks ta Berliini, kus tegeles vaatlustega ning ostis endale kvadrandi, mis on tänapäevani Uppsala observatooriumis. Seejärel jõudis ta Nürnbergi, külastades enne seda teele jäänud observatooriumeid.
Maalasti
Küla nime päritolu
''Kalevi peale pakitavad
''Vanast võetud vaenuviisil.
Anders Celsius
Suur ringreis Euroopas
Lõpuks jõudis Celsius Roomast Pariisi. Sealse 1672. aastal asutatud observatooriumi direktor oli Jacques Cassini, kuulsa itaalia-prantsuse astronoomi Giovanni Domenico Cassini poeg.
Maalasti
Küla nime päritolu
''Vana tüli mässamisel
Hüüdnud Kalev kangeid mehi Mallast(Maalastist)
''Tulid abiks vaenulla ja võitlusella
Anders Celsius
Osalemine Maupertuis' ekspeditsioonis
Celsiuse ülesanne ekspeditsioonil Lapimaale olid astronoomilised vaatlused (nagu võib näha tema päevikutest, mis on tänapäeval hoiul Uppsala Ülikooli raamatukogus). Prantsusmaa kuningas määras talle teadusele osutatud teenete eest eluaegse tuhande frangi suuruse pensioni.
Maalasti
Küla nime päritolu
''Vaenumehi vemmeldades,
Anders Celsius
Tagasi Uppsalas
pisi|Anders Celsiuse nimeline observatoorium Uppsalas Pärast mitmeaastast eemalolekut naasis Celsius kodumaale ja asus Uppsalasse astronoomia professori ametikohale.
Maalasti
Küla nime päritolu
''Sortsi poegasid sugedes
Anders Celsius
Tagasi Uppsalas
Sel ajal ei olnud Uppsalas observatooriumi, aga Celsius oli kaasa toonud Prantsusmaalt ostetud kvadrandi ja Inglismaalt soetatud ühejalgse teleskoobi. Maupertuis'lt oli ta kingituseks saanud väikese kvadrandi, mille ta kavatses üles seada oma ema aiamajakeses.
Maalasti
Küla nime päritolu
''Kered neil kuumaks küdeje.
Anders Celsius
Observatooriumi ehitamine Uppsalasse
Aastal 1738 palus Celsius Rootsi võimudel annetada vahendeid moodsa observatooriumi ehitamiseks Uppsalasse. Tema palvele tuldi vastu ning kolm aastat hiljem oli ehitis valmis kasutamiseks. Arvata võib, et Celsiust aitas uue observatooriumi ehitamiseks toetuse leidmisel tema suur tuntus kodumaal. Ta oli kolmandat põlve akadeemik ja professor, paljude välismaa akadeemiate liige, oli saatnud Maupertuis'd tema kuulsal ekspeditsioonil ning oli suur paavsti soosik.
Maalasti
Küla nime päritolu
Palju kõneainet on pakkunud Maalasti küla nime (muinasaegne nimi Mala, ka Mallas, Mallt) päritolu. Ühe oletuse järgi tulnud nimi sellest, et külas olevat kasvanud hulgaliselt humalat (ladina keeles Humulus lupulus), Maalasti külas aga olevat arvatavalt olnud soome juurtega kogukond (Soomevere küla), kelle Liivimaa hertsog Magnus piirkonda asustas; sõna mallas tähendab soome keeles humalat.
Anders Celsius
Observatooriumi ehitamine Uppsalasse
Celsius veenis ülikooli nõukogu ostma suure kivist maja Uppsala kesklinnas, mille katusele rajati observatoorium. Sellele anti Celsiuse nimi. Algul koosnes sisseseade tema pika reisi jooksul soetatud instrumentidest. Aastal 1742 sisustati uus ja avar observatoorium mitmete väärtuslike instrumentidega. See maja on alles tänapäevani, kuigi juba ligi sajand võimetu astronoomiat teenima, sest aastal 1857 lammutati selle peal olnud observatoorium.
Olulisemad tööd ja saavutused
18. sajandil kuulusid astronoomi töökohustuste hulka ka geograafilised mõõtmised, meteoroloogilised vaatlused ja veel muud, mida tänapäeval enam ei peeta astronoomiaks. Celsius tegi Rootsi kaardi koostamiseks palju geograafilisi mõõtmisi ja oli üks esimesi, kes märkas, et Põhjamaad tõusevad tasapisi merepiirist kõrgemale. Tema arvas, et seda protsessi, mis on toimunud alates viimasest jääajast, põhjustab vee aurustumine.
Lühikese aja, ainult seitsme aasta jooksul, mil ta töötas astronoomia õpetajana, oli tal palju õpilasi ja selle aja jooksul avaldati umbes 20 väitekirja, millest enamus või peaaegu kõik olid tema kirjutatud. Ta uuris ka päikeseplekke ja -varjutusi. Samuti ka protuberantse, mille aastal 1733 avastas Birger Wassenius.
Celsiuse tugev külg olid vaatlused, eelkõige füüsikalised eksperimendid ja meteoroloogilised vaatlused. Ta oli arvamusel, et tulevikus oskavad meteoroloogid teha täpseid ilmaennustusi. Tema teiste tööde hulgast tuleb mainida Moskva, Uppsala, Turu, Linköpingi, Londoni, Kopenhaageni, Tornio ja Réunioni saare laiuskraadide ja/või pikkuskraadide mõõtmist.
Celsius oli üks esimesi astronoome, kes mõõtis tähtede heledust instrumentide abil. Ta kasutas identseid läbipaistvaid klaasplaate ning vaatles tähti läbi nende. Heleduse võrdlemiseks loendas ta klaasplaate, mis kuluvad tähelt tuleva valguskiire summutamiseks. Taeva kõige heledama tähe Siiriuse valguse summutamiseks kulus tervenisti 25 plaati. Celsius avaldas katalooge kokku 300 tähe kaugusega, mis olid täpselt määratud tema enda meetodiga – supra et sub polo, ilma refraktsioonita.
Virmaliste uurimine
Celsius ostis endale Londonist uue ja täpse kompassi, millega ta hakkas regulaarseid vaatlusi tegema, et uurida virmaliste seost magnetiliste kõrvalekalletega. Need avaldusid Maa magnetvälja suuna ja tugevuse kiirete muutustena ning esimesena oli seda täheldanud inglane Edmond Halley 1716. aastal. Celsius oli Nürnbergis avaldunud oma uurimuse virmaliste kohta, mis põhines vahemikus 1716–1732 Rootsis tehtud rohkem kui kolmesajal vaatlusel. Sel ajal pidas ta virmalisi haruldaseks atmosfäärinähtuseks, tõelisele põhjusele jõudis ta jälile alles koos Olof Hiorteriga tehtud vaatluste abil.
Aastal 1741 märkasid Celsius ja tema abiline Olof Hiorter, et eriti suured magnetilised kõikumised ilmnesid siis, kui jälgiti virmalisi täpselt enda kohal. See näitas (nagu järeldati hiljem), et elektrivoolud seostusid virmalistega, valgudes piirkondades, kus virmalised said alguse. Pärast Celsiuse surma töö jätkus ja aastaks 1747 oli Hiorter teinud rohkem kui 10 000 vaatlust.
Celsiuse konstrueeritud elavhõbetermomeeter
18. sajandil, mil Celsius elas ja töötas, oli kasutusel palju erinevaid termomeetreid erinevate skaaladega, kuid puudus üks ja kindel rahvusvaheline standard. Celsiuse arvates oli vaja ühtset süsteemi temperatuuri mõõtmiseks ning see ajendas teda välja töötama uut ja rahvusvaheliselt aktsepteeritavat termomeetrit. Niisiis konstrueeris ta 100-kraadise skaalaga elavhõbetermomeetri, kus oli kaks püsipunkti: vee külmumispunkt (−100 °C) ja vee keemispunkt (0).
Esmakordselt demonstreeris ta oma termomeetrit 1742. aastal Rootsi Kuninglikule Teaduste Seltsile oma uurimistöös "Vaatlused kahe kindla punkti kohta termomeetril". Ta tõestas, et jää sulamispunkt ei sõltu rõhust ja määras uskumatu täpsusega kindlaks vee keemispunkti sõltuvuse atmosfääri rõhust. Celsius pakkus, et tema skaala nullpunkt oleks vee keemispunkt keskmisel merepinna tasemel.
Väidetavalt keeras kuulus rootsi botaanik Carl von Linné pärast Celsiuse surma skaala teistpidi ning sellisena kinnitati see algul standardiks Rootsis ja hiljem juba ka teistes riikides. Carl von Linné kasutas ümberpööratud Celsiuse skaalaga termomeetreid esialgu oma kasvuhoonetes. Need valmistas instrumenditegija Daniel Ekström.
Tollal juhtus tihti, et paljud füüsikud ja teised teadlased töötasid väidetavalt üksteisest sõltumatult välja sama skaala. Nende hulgas olid ka Celsiuse õpilased Daniel Ekström ja Mårten Strömer ning Pehr Elvis, kes oli tihedates sidemetes Carl von Linnéga. Aastal 1948 nimetati skaala ametlikult Celsiuse järgi ning 1954. aastal kuulutati see rahvusvaheliseks standardiks. Ameerika Ühendriigid ja Jamaica on ainukesed riigid, kes kasutavad veel hollandi-saksa füüsiku Daniel Gabriel Fahrenheiti skaalat.
Võitlus Gregoriuse kalendri eest
Celsius toetas aktiivselt Gregoriuse kalendri kasutusele võtmist Rootsis. Põhjuseks oli asjaolu, et Juliuse kalendri aasta oli liiga pikk ning seetõttu nihkus kevadine pööripäev iga aastaga tahapoole. Üleliigsed päevad kavatseti kaotada ajavahemikus 1700–1740, mil otsustati loobuda üheteistkümnest järjestikusest liigaastast ehk siis mitte lisada kalendrile 29. veebruari. Selle aja jooksul oleks Rootsi kalender olnud erinev nii Juliuse kui ka Gregoriuse kalendrist ning see erinevus oleks iga nelja aasta järel olnud erinev.
Uue kalendri kasutuselevõttu Celsius ei näinudki, sest see toimus alles pärast tema surma. Aastal 1753 jäeti ära kõik üleliigsed 11 päeva, kui kolmapäevale (17. veebruarile) järgnes neljapäev (1. märts). Täielikult võeti Gregoriuse kalender Rootsis kasutusele alles 1844. aastal.
Tunnustus
Anders Celsius valiti 1739. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.
Uia
Uia on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel voolab Uia oja. Uia külas asuvas Upsi talus kasvab kaitsealune Upsi tamm. Küla põhjapiiril voolab Raudna jõgi, külast voolab läbi Raudna jõkke suubuv Uia oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Iljušin Il-96
Iljušin Il-96-300 (Il-96-300) on Venemaal toodetav laiakereline nelja mootoriga reaktiivreisilennuk.
Hoolimata sarnasusest suurema Iljušin Il-86-ga on põhiolemuselt tegu uue konstruktsiooniga. Muutused on toimunud täiesti uuenenud avioonikas. Kasutusele on võetud kaasaegsemad turboventilaatormootorid.
Arendustöö Venemaa teise pikamaareisilennuki saamiseks algas 1980. aastate keskel. Il-96 esimene lend toimus 28. septembril 1988 ning lennukõlbulikkuse sertifikaat anti 29. detsembril 1992. Esimesena sai Il-96-300 oma lennukiparki Aeroflot.
Il-96-300 põhineb vanemal mudelil Iljušin Il-86, kuid kasutatud on uusi ehitustehnoloogiaid ja avioonikat, mis varem olid üksnes Lääne lennukiehitajate pärusmaa. Lennukile on paigaldatud FlyByWire juhtimissüsteem, 6 ekraaniga EFIS (Electronic Flight Instrument System) näidikutepaneel, säilitatud on vana kolmeliikmelise meeskonna organiseeritus.
Muudetud on tiiva konstruktsiooni. Lennuki parema aerodünaamika huvides on tiiva tippudesse lisatud vingletid, muudetud on kere elemente; kasutusele võetud uuemad mootorid Solovjov PS-90A on firmalt Aviadvigatel, need turboventilaatormootorid ei ületa ICAO (International Civil Aviation Organization) kehtestatud punkti 3 mürataseme piirangu nõuet. Il-86 mootorid ei vastanud nõutud mürataseme standarditele.
Iljušin Il-96M ja Il-96T
Iljušini konstrueerimisbüroos töötati välja Il-96 pikendatud kerega versioon ning varustati Ameerika Ühendriikide Pratt&Whitney PW2237 mootorite ja Lääne elektroonikaga. Reisilennuki tähis on Il-96M, transpordilennukiversiooni tähis aga Il-96T.
Kui Il-96-300-st näib saavat lühikese kasutuskestusega üleminekulennuk, siis Il-96M/Il-96T-le paistab tulevik helgem. Saadud on üle 30 tellimuse.
Lennukite koguarv
Kokku ehitati 16 lennukit Il-96-300: neist 6 Aeroflotile, 3 Domodedovo Civil Aviation Enterprise'ile, 2 Krasairile, 2 Cubana de Aviacionile, 2 Venemaa valitsusele ja 1 Atlant-Soyuz Airlinesile (transpordilennukiversioon).
Lasnamäe Vangla
Lasnamäe Vangla, ka Karistusvangimaja oli kinnipidamiskoht Tallinnas, Sikupilli asumis Suur-Tartu maantee 85 (Katusepapi tänava vahel).
Kinnipidamiskoht asutati 19. sajandil Venemaa keisririigi ajal Tallinnas Lasnamäel, mis algselt oli rajatud Kroonuhospidalina, kuid kuna paksud paekiviseinad põhjustasid patsientide seisundi halvenemist, müüdi hoone 1869. aastal Tšernjaginile elamuks.
Aastatel 1883–1885 asus hoones Eestimaa karistusvangla 1886. aastal ostis riik tema pärijatelt selle maja ning sinna asutati naistevangla, mida rahvapäraselt nimetati Tšernjagini vanglaks, hiljem ka Sirinaks. Venemaa keisririigi lõpuaastail asus Suur-Jurjevi maantee (vene k Болшая Юревская шоссе) 75 (Ревельская Срочная Тюрьма). Vangla juures asus ka õigeusu kiriku kirik (vene k. Церковь мученицы Евгеніи).
1918. aasta detsembri keskel loodi Kohtuministeeriumi juurde Vangimajade Peavalitsus ning tegevust alustas Tallinna Karistusvangla.
1920. aastate lõpus oli vanglas 12 15-20 m2 kambrit, milles oli kokku 175 voodikohta.
1928. aastal ehitati vangla kõrvale vana haigemaja kohale naistevangla kahekorruseline korpus, kus oli 150 voodikohta.
20. sajandi esimesel poolel asus kinnipidamishoones aadressil Suur-Tartu maantee 97, Tallinna Karistusvangla, 1936–1940 Tallinna Lasnamäe Vangla, 1941–1944 Tallinna Vangimaja, Eesti NSV ajal ENSV SARK/ENSV SM vangla nr 2 (Ülemiste ehk Lasnamäe (etapi)vangla ). Vangla peamine ülesanne oli vangide kinnipidamine kuni nende saatmiseni töölaagritesse ja -kolooniatesse.
Hiljem asusid hoonetes Eesti NSV Siseministeeriumi ja Eesti Politsei haldusasutused ja 1990. aastast kui moodustati ENSV Siseministeeriumi Parandusliku Töö Valitsuse baasil Kohtuotsuste Täitmise Amet ning seejärel Justiitsministeeriumi Riiklik Kinnipidamiskohtade Amet.
Fersen
Fersen on Saksamaa, Eestimaa, Liivimaa ja Rootsi aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esimene teadaolev liige oli 1217. aastal mainitud Schwerini krahvi alam Alexander de Versne. 1264. aastal on mainitud Otto de Versnet Pommerist.
Esimene teadaolev suguvõsa liige Eestimaal oli Lorenz Verssen. Tema isa oli Pommeris asuva Burzlaffi mõisa omanik Henning Verssen. Lorenz ostis 1535. aastal Pajaka mõisa ja päris paar aastat hiljem oma äiale Luloff von Fürstenbergile kuulunud Raikküla mõisa.
1674. aastal said vennad Otto Wilhelm von Fersen ja Hermann von Fersen noorem ning nende onupojad Hans von Fersen ja Fabian von Fersen Cronendahli (Skabersjö, Skåne maakonnas) vabahärra tiitli. Hans von Ferseni poeg Reinhold Johann von Fersen sai 1712. aastal Rootsi krahvitiitli.
Olustvere mõisnik Hans Heinrich von Fersen sai 1795. aastal Venemaa krahvitiitli.
Suguvõsale kuulus eri aegadel hulk mõisu:
Vanaveski
Vanaveski on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Vanaveski järv.
Metsik loodus (film)
"Metsik loodus" (inglise keeles The Wild) on 2006. aastal filmistuudios C.O.R.E. valminud Ühendriikide arvutianimatsioon. Joonisfilm kestab 94 minutit. Filmi lavastas Steve Williams ja see esilinastus Eestis 22. septembril 2006.
Aurora (Colorado)
Aurora on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi Arapahoe ja Douglase maakonnas. Linn on osa Denver-Aurora linnastust.
Aurora asutati 1891. aastal.
Auroras on sündinud John Kerry.
Arisvere
Arisvere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Botlihh
Botlihh on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Botlihhi rajooni keskus.
Laevatee
Laevatee (ka faarvaater, laevajoom) on veetee osa, mis on veeliikluseks sobivaim ning navigatsiooniteabes avaldatud ja vajaduse korral meremärkidega tähistatud.
Ajalooliselt on faarvaater tähendanud ka ainult kitsast laevateed. Eesti keeles on kasutatud sõna "faarvaater" asemel ka sõna "sõiduvesi". Tänapäeval käsitletakse sõiduvett pigem veeteena, s.t alana, kus on veesõidukiga võimalik sõita.
12. november
12. november on Gregoriuse kalendri 316. (liigaastal 317.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. oktoober (1901–2099).
Jizzaxi vilajett
Jizzaxi vilajett [džiss'ahhi] on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see Džizaki oblast. Piirneb põhjas Kasahstaniga ja lõunas Tadžikistaniga.
Haldusjaotus
Vilajett jaguneb 12 rajooniks (tuman) ja üheks rajooni õigustega linnaks (Jizzax).
Širvinta
Širvinta on jõgi Leedus.
Jõgi algab Aukštaitija kõrgustikult ning voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Šventojisse.
Širvinta ääres asub Širvintosi linn.
Jõe pikkus on 129 km.
Puhv-paradiisilind
pisi|Emaslind Puhv-paradiisilind (Seleucidis melanoleucus, Seleucidis melanoleuca) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast.
Ta elab Uus-Guinea ja Salawati saare tasandike metsades.
Puhv-paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.
Karl Ludwig Struve
Karl Ludwig Struve (2. mai 1785, Hannover – 17. juuni 1838, Königsberg) oli baltisaksa filoloog.
Erik Morna
Erik Morna (sündinud 26. märtsil 1969) on eesti ajakirjanik, muusikakriitik ja diskor.
Ta on juhtinud Raadio 2-s saateid "Leviosuti", "Nestor ja Morna", "Aastahitt 2009" jm.
Erik Morna mälestuspilt oma diskoritööst:
Kaave
Kaave on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Külas on olnud Kaave mõis. Küla lähistel voolab Kaave jõgi.
Narva gümnaasiumi hoone
pisi|Narva gümnaasiumi hoone 1856. aastal pisi|Narva gümnaasiumi hoone, tänapäeva [[Narva Vanalinna Riigikooli hoone pärast renoveerimist, Kraavi tänav 2]] Narva gümnaasiumi hoone ehk Parun von Velio maja asub Narva idaosas Vanalinna linnaosas aadressil Kraavi tänav 2. Hoone on üks vanemaid säilinud ehitisi Narva vanalinnas.
18. sajandi lõpul oli Uuslinna linnaossa ehitatud klassitsistlikus stiilis hoone, mis oli tol ajal üks suurimaid elumaju Narvas. On teada, et 1785. aastal kuulus hoone meditsiinidoktor Sanderile. Esimesel korrusel olid laod, teisel korrusel eluruumid. Oletatavasti osales hoone projekteerimisel ja ehitamisel tuntud Peterburi arhitekt Luigi Rusca.
19. sajandi esimesel poolel sai maja omanikuks Narva komandant parun von Velio, kelle nime järgi maja ka tänapäeval teatakse. 1845. aastal peatus majas keiser Nikolai I. Alates 1847. aastast on majas tegutsenud haridusasutused, neist tuntuim on vast Narva Poeglaste Gümnaasium. Maja renoveeriti 1877. aastal ja 1881. aastal ühendati see kõrvalmajaga.
20. sajandi alguses selgus, et maja on õpilastele kitsas ega vasta sanitaar- ja hügieeninõuetele. 1911. aastal liideti gümnaasiumihoone krundile veel kaks kõrval asuvat krunti koos kahe kivimajaga, kus asusid direktori ja õpetajate korterid. Üks nendest majadest on säilinud tänapäevani. , Hoone fassaad asus Laial tänaval, kõrvalhooned Kraavi tänaval ja Hospidali tänaval. 1912. aastal tegi arhitekt Prokofjev 1911. aastal koostatud hoone ümberehitamise ja laiendamise eskiisprojekti põhjal projekti, mis kinnitati, kuid mida ei teostatud, sest projektis oli puudujääke, näiteks puudusid spordisaal ja muud koolile vajalikud ruumid. 1914. aastal koostas toonane Kreenholmi Manufaktuuri arhitekt Aleksandr Vladovski projekti, mis ka kinnitati ja milles olid ette nähtud nõuetekohased klassiruumid, spordi- ning aktusesaal ja muu. 1916. aastal läbis maja põhjaliku remondi, muutus ka välisilme, mis on suures osas säilinud tänapäevani.
Pärast seda, kui Narva Poeglaste Gümnaasium ja Narva Tütarlaste Gümnaasium 1919. aastal liideti ning eesti ja vene õppekeelega koolideks reorganiseeriti, tegutses hoones edasi eestikeelne gümnaasium, mis kandis aastatel 1919–1924 nime Narva 1. Reaalgümnaasium, Narva Eesti Gümnaasium, Narva 1. Ühisgümnaasium.
Unenägu
Unenäod on une ajal magaja teadvuses tahtmatult esinevad nägemused, tundmused, mõtted ja emotsioonid. Unenägude funktsioonid ei ole veel üheselt selged, kuigi eksisteerib mitmesuguseid teaduslikke, filosoofilisi ja religioosseid teooriaid. Unenägude teaduslikku uurimist kutsutakse oneiroloogiaks.
Narva gümnaasiumi hoone
Teise maailmasõja ajal evakueeriti kool Vändrasse, kuid samas sai hoone Teise maailmasõja ajal tugevaid purustusi, kuid taastati 1948. aastaks endises mahus. Pärast Nõukogude võimu taaskehtestamist Narvas 1944. aastal tegutses hoones Narva 3. Keskkool, mis nimetati 24. mail 1949 Aleksandr Puškini 150. sünniaastapäeva auks Aleksandr Puškini nimeliseks Narva 3. Kooliks. Hiljem nimetati kool ümber Aleksandr Puškini nimeliseks Narva 3. Põhikooliks ja alates 1996. aastast kandis kool nime Narva Vanalinna Põhikool.
Unenägu
Arvatakse, et kõige intensiivsemad unenäod esinevad kiirete silmaliigutuste (inglise keeles rapid eye movement) une staadiumis ehk REM-une ajal. Unenägude esinemise kohta on teada antud ka teistest unestaadiumidest ärgates, kuigi harvem. Mitte-REM unenäod on tavaliselt hägusemad, rahulikumad või halvemini meelde jäävad. Siiski esineb väga intensiivseid unenägusid ka teistes unestaadiumides, samas pole ka mitte kõik REM-une aegsed äratused andnud kinnitust äsjasest unenäo nägemisest.
Inimene näeb öö jooksul vähemalt 5 korda und, millest ta suudab mäletada 3–5 unenägu. Unenäod võivad kesta paarist sekundist kuni paarikümne minutini. Mida pikemalt inimene järjest magab, seda kauem kestavad ka tema unenäod. Tüüpilise 8-tunnise une vältel esineb umbes 2 tundi REM-und, mille jooksul kogeb inimene tõenäoliselt kõige intensiivsemaid unenägusid. Unenägudes möödub aeg sama kiirusega, mis ärkvelolekus.
Narva gümnaasiumi hoone
Alates 2000. aastast tegutseb hoones Narva Vanalinna Riigikool.
Unenägu
Unenägude sisu võib olla väga erinev, varieerudes neutraalsetest igapäevaolukordadest kuni hirmutavate sürreaalsete veidrusteni. Unenäosündmused on tavaliselt väljaspool magaja teadvustatud kontrolli, välja arvatud kirgaste unenägude korral, kui magajal on unenäos selge eneseteadvus. Unenäod võivad inspireerida inimese loovust.
Buinaksk
Buinaksk (1922. aastani Temir-Han-Šura) on linn Venemaal Dagestanis, Buinakski rajooni keskus.
Unenägu
Tänapäeval peavad erinevad teadusteooriad unenägusid kas mäluprotsessideks, närviühenduste korrastumiseks või juhuslikuks neuraalseks müraks, mida aju üritab magaja jaoks kuidagi tõlgendada. Eestis uuritakse une ja unenägudega seotut näiteks Tartu Ülikoolis.
Buinaksk
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buinakski elanikest avaare 46,05%, kumõkke 31,42%, lakke 6,87%, darge 6,17% ja venelasi 6,04%.
Unenägu
Aktivatsiooni sünteesi teooria
J. Allan Hobson ja Robert McCarley pakkusid 1976. aastal välja teooria, mis vastandus Freudi käsitlusele unenägudest kui teadvustamata soovidest. Hobson eeldas, et REM und kutsuvad esile samad piirkonnad ajutüves, mis vahendavad ka sensoorset informatsiooni. Nende piirkondade aktiveerudes magamise ajal muutuvad aktiivseks ka teised seotud ajukeskused, nagu näiteks limbiline süsteem. Kuna limbiline süsteem on seotud emotsioonide, tajuelamuse ja mäluga, tõlgendabki aju neid aktiivsusmustreid unenägudena.
Uurija Mark Solms aga leiab, et unenäod genereeritakse eesajukoores ning et REM-uni ja unenäod ei ole omavahel üks ühele seotud. Ajukahjustusega patsiente uurides on leitud, et unenägude nägemise võime kaob vigastusega kiirusagaras. Ajutüve kahjustusega aga unenägude kadumist ei kaasne, mis läheb vastuollu Hobsoni ja McCarley teooriaga.
Pideva aktivatsiooni teooria
Hobsoni ja Solmsi tulemusi kombineerides pakkus uurija Jie Zhang välja, et unenäod koosnevad nii ajuaktivatsioonist kui sellekohasest sünteesist. Unenägusid ja REM-und aga kontrollivad erinevad ajumehhanismid. Teooria kohaselt on une üheks funktsiooniks töödelda ja toimetada informatsiooni lühiajalisest mälust pikaajalisse mällu. Mitte-REM-uni tegeleb deklaratiivsete mälestustega, REM-uni aga protseduuriliste mälestustega.
Zhang eeldab, et REM-une ajal on aju 'teadvustamata osa' töös protseduuriliste mälestuste töötlemisega, samas kui 'teadvustatud osa' on jõude, kuna sensoorset sisendit välismaailmast ajuni ei jõua. Seega genereeritakse teadvuse sisu samal ajal toimuvatest mäluprotsessidest, saades sealt mingisuguse sisendi ning jätkates sellest loogilise unenäo ülesehitamist, kuni mäluprotsessidelt saadakse uus sisend. Selline seletus sobib unenägude kirjeldustega, mis on ühe unenäo piires küllaltki kooskõlalise sisuga, kui muutuvad drastiliselt erinevate unenägude vahel.
Mälestuste tugevdamise teooria
On näidatud, et ebaloogilised asukohad ja unenäotegelased võib aidata ajul tugevdada semantilist mälu. Sellised unenäosisud võivad olla põhjustatud sellest, et REM-une ajal on ajus informatsioonivahetus hipokampuse ja ajukoore vahel pärsitud.
Üleliigse sensoorse info unustamise teooria
Üle saja aasta tagasi on välja pakutud, et unenägusid on vaja selleks, et unustada päeva jooksul vastu võetud poolikuid sensoorseid sisendeid või lõpuni mõtlemata mõtteid. Töödeldav informatsioon kas unustatakse, surutakse alla või viiakse pikaajalisse mällu.
Hüpotees elab tänapäeval edasi 1983. aastal Francis Cricki ja Mitchisoni sõnastatud "tagurpidi õppimise" teooriana. Selle kohaselt eemaldatakse une ajal mälust kõik valed närviühendused ja muu ebavajalik.
Vaimsete skeemide valiku teooria
Coutts kirjeldab unenägusid kui katsekeskkondi, kus testitakse erinevaid vaimseid skeeme. Skeemid, mis paistavad läbimängu käigus edukad, võetakse ärkvel olles kasutusele, teised unustatakse. Alfred Adler arvas, et unenäod valmistavad inimest emotsionaalselt ette mingit probleemi lahendama ning pakuvad lahendusi.
Maagimäestik
thumb|200px|Maagimäestiku looduskaart Maagimäestik (saksa keeles Erzgebirge, tšehhi Krušné hory) on mäestik Kesk-Euroopas, mis kulgeb edela-kirde suunas Tšehhi ja Saksamaa (täpsemalt Saksimaa) piiril. 12. – 20. sajandini oli mäestik Saksi- ja Böömimaa looduslikuks piiriks.
Mäestiku loodenõlvad on lauged, kagunõlvad aga järsud. Kõrgeimateks tippudeks on Klínoveci mägi (saksapäraselt Kellberg; kõrgus 1244 meetrit) ja Fichtelbergi mägi (1215 meetrit).