cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mutt (perekond)
Mutid ei ole elupaiga suhtes väga nõudlikud, kuid eelistavad metsa ja metsasteppi. Jõgede orgusid pidi levib mutt ka metsatundra aladele. Kõige paremini sobib neile niiske, kuid mitte soostunud sõmer pinnas, milles on kerge käike kaevata. Käikude tegemisel surub mutt ülejäänud pinnast kokku, kuid sügavamate käikude kaevamisel tekitab maapinnale ka iseloomulikke mutimullahunnikuid, mille olemasolu põhjal saab muttide elupaika kindlaks teha. Mõnikord saab maapinnal koguni muti käikude kulgemist vaadelda. Muttide tõrjumiseks haljasaladel paigaldatakse lõkse peamiselt tallatud teeradade aluseid läbivatesse käikudesse, mille sügavus võib ulatuda 60-90 cm-ni.
Muttide välimus on kogu sugukonna jaoks tüüpiline. Keha on keskmiselt 9–18 cm, saba 1,5–3,4 cm pikk. Neil on väga lühike kael ja pikk koon, mille otsas on londike. Viimast toetab eraldi luu os praenasale, mis lõpeb palja plaadikesega. Jäsemed on oluliselt lühenenud ja kohastunud kaevuvaks eluviisiks. Muttidel on labidakujuliselt laienenud ja küünistega esikäpad, tihedalt karvadega kaetud saba, tavaliselt nahaga kaetud silmad ja võimsad rangluud. Kõrvalestad puuduvad.
Karvastik on tihe ja sametjas, ühtlase pikkuse ja tihedusega. Karvastik on tavaliselt must, harvem tumehall. Veel harvem kohtab heledaid või täpilisi isendeid. Muttidel on hinnaline karusnahk, mille peamine puudus on see, et ta on väike. Nõukogude Liidu karusnahavarumises olid mutinahad umbes kuuendal kohal, aga Venemaa Euroopa-osa keskoblastites ja Uuralites järjekindlalt esikohal.
Emastel muttidel on rudimentaarseid meessoo tunnuseid, näiteks Cowperi näärmed ehk bulbouretraalnäärmed ja kahehõlmaline prostata. On väljendatud arvamust, et emased mutid on hermafrodiitsed, mis aga ei vasta nähtavasti tõele, sest pole täheldatud, et mutid oleksid isaste abita järglasi saanud.
Euroopas on mutt levinud peamiselt mandriosas, lisaks ka Inglismaal, kuid puudub Iirimaal. Eestis esineb mutt ainult mandril, saartel puudub.
Prévost
Prévost on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas.
Samasooliste abielu tunnustamine teises liikmesriigis
pisi|300x300px|Samasooliste abielu tunnustamine Euroopa Liidus {{legend|#1D91C0|Abielu tunnustamine}}{{legend|#FFFF34|Registreeritud kooselu tunnustamine}} Samasooliste abielu tunnustamine teises liikmesriigis on olukord, mis käsitleb Euroopa Liidu kodaniku ja temaga samast soost abikaasa vahel seaduslikult välisriigis sõlmitud abielu tunnustamist vastuvõtvas liikmesriigis (liikmesriik, kuhu liidu kodanik oma vaba liikumise ja elamise õiguse kasutamiseks liigub). Selline olukord tekib põhjusel, et abielu institutsiooni, mis kujutab endast õiguslikku seisundit, tunnustatakse kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides. Seevastu samasooliste paaride võimalused abielu sõlmimiseks on liikmesriigiti erinevad.
2021. aasta märtsi seisuga on samasoolistel paaridel võimalik abielu sõlmida järgmistes Euroopa Liidu riikides: Austria, Belgia, Hispaania, Iirimaa, Luksemburg, Madalmaad, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani.
Samasooliste paaride võrdne kohtlemine
Tulenevalt Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikest 2 peavad liikmesriigid Euroopa Liidu õiguse kohaldamisel austama põhiõigusi, mille hulka kuulub ka seksuaalse sättumuse pärast diskrimineerimise keeld. Igasugune diskrimineerimise keeld, sealhulgas seksuaalse sättumuse tõttu, on sätestatud ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21. Seega ei kohusta Euroopa Liidu õigus liikmesriike küll samasooliste partnerlust või abielu lubama ega tunnustama, kuid kohustab neid Euroopa Liidu õiguse kohaldamisel kohtlema samasoolisi paare võrdselt vastassooliste paaridega.
Vaba liikumine Euroopa Liidus
Vaba liikumine on üks Euroopa Liidu põhivabadusi ning seetõttu on ka samasooliste paaride vaba liikumise tagamine oluline. Vaba liikumise direktiiv 2004/38/EÜ sätestab tingimused, mille korral on Euroopa Liidu kodanikul õigus Euroopa Liidu siseselt koos abikaasaga liikuda ja elada. Olukorras, kus vastuvõttev liikmesriik kohtleb registreeritud kooselu abieluga võrdselt, on registreeritud paaridel abikaasadega ühesugused õigused. Euroopa Liidu kodanik, kellel on samast soost partner ning kes soovib asuda elama teise Euroopa Liidu liikmesriiki, võib olla ühes järgnevatest olukordadest:
Euroopa Kohtu lahend C‑673/16 (Coman jt vs. Inspectoratul General pentru Imigrări)
Otsuses C‑673/16 on Euroopa Kohus selgitanud, kuidas samasooliste abielu korral tõlgendada direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil.
Asjaolud
Vaidluse osapoolteks olnud samast soost Rumeenia ja Ameerika kodanik R. A. Coman ning Ameerika kodanik R. C. Hamilton sõlmisid Brüsselis abielu 5. novembril 2010. 2012. aasta detsembris pöördusid nad Rumeenia sisserände peainspektsiooni poole, et saada teada, millistel tingimustel võib Hamilton, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik, elada Comani pereliikmena Rumeenias kauem kui kolm kuud. Vastuseks teatas inspektsioon, et Rumeenias tsiviilseadustiku järgi samasooliste isikute vahelist abielu ei tunnustata ning seetõttu on Hamiltonil võimalik riigis elada vaid kolm kuud.
Coman jt esitasid 28. oktoobril 2013 inspektsiooni peale kaebuse Bukaresti 5. sektori esimese astme kohtusse, väites, et tegemist on diskrimineerimisega seksuaalse sättumuse alusel seoses liidus vabalt liikumise õiguse teostamisega ning asjassepuutuvad tsiviilseadustiku sätted on põhiseadusega vastuolus. Nimetatud väite osas selguse saamiseks, pöördus Bukaresti 5. sektori esimese astme kohus Rumeenia konstitutsioonikohtu poole, et viimane kujundaks välja oma seisukoha. Kuivõrd antud vaidlus puudutas liidu kodaniku ja tema samast soost abikaasa, kes on kolmanda riigi kodanik, vahel välisriigis seaduslikult sõlmitud abielu tunnustamist, pöördus Rumeenia konstitutsioonikohus Euroopa Kohtu poole eelotsuse saamiseks.
Euroopa Kohtu seisukoht
Euroopa Kohtu praktikast nähtub, et liidu kodanik, kes on kasutanud oma liikumisvabadust, võib tugineda ka selle staatusega kaasnevatele õigusele. Euroopa Liidu Toimimise Lepingu artikli 21 lõikest 1 tuleneb liikmesriigi kodanike õigus elada tavalist perekonnaelu koos oma pereliikmetega nii vastuvõtvas liikmesriigis kui ka liikmesriigis, mille kodakondsus neil on. Mõiste “pereliikmed” hõlmab siinkohal ka abikaasasid. Mõiste “abikaasa” on vaba liikumise direktiivi tähenduses sooneutraalne ning võib seega hõlmata ka liidu kodaniku samasoolist abikaasat.
Euroopa Kohus jõudis nimetatud asjas järeldusele, et kui vastuvõttev liikmesriik keeldub andmast elamisõigust kolmanda riigi kodanikust abikaasale põhjendusel, et kõnealuse liikmesriigi õiguses ei ole ette nähtud abielu samasooliste isikute vahel, on see vastuolus Euroopa Liidu Toimimise Lepingu artikli 21 lõikega 1. Seda tingimusel, et liidu kodanik on kasutanud oma liikumisvabadust kooskõlas vaba liikumise direktiiviga ning on alustanud või tugevdanud perekonnaelu samast soost kolmanda riigi kodanikuga, kellega ta on sõlminud liikmesriigis seadusliku abielu.
Kohtujuristi ettepanek
Kohtuasjas C-673/16 esitas ka kohtujurist oma seisukohad, kuidas tõlgendada vaba liikumise direktiivi 2004/38.
Samuti leidis kohtujurist, et mõistet „abikaasa“ on vaja tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ehk arvesse tuleb võtta mitte ainult normi sõnastust, vaid ka konteksti ja asjaomase õigusakti eesmärki. Seetõttu peab mõistet „abikaasa“ käsitama liidu kodanikuga abielus oleva isiku soost sõltumatult. Seda kinnitavad kohtujuristi arvates muu hulgas direktiivi 2004/38 ettevalmistavad materjalid, milles nähtub, et valitud sõna sooneutraalsus oli seadusandja tahtlik valik. Materjalidest tuleneb, et seadusandja oli teadlik eriarvamustest, mis võivad tekkida seoses muul viisil määratlemata mõiste “abikaasa” tõlgendamisel, kuid seadusandja ei soovinud seda mõistet siiski täpsustada. Komisjon aga rõhutas, et antud teema puhul võib toimuda arenguid, mis omakorda näitab, et mõiste “abikaasa” tähendus ei ole lõplikult muutumatu ning seda võivad mõjutada ka ühiskonnas toimuvad arengud.
Paap
Paap võib tähendada mitut asja.
Samasooliste abielu tunnustamine teises liikmesriigis
Kohtujuristi ettepanek
Lisaks tõi kohtujurist välja, et „abikaasa“ neutraalne tõlgendus kindlustab Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 7 tagatud perekonnaelu austamist, jättes samal ajal liikmesriikidele vabaduse valida, kas lubada samasooliste abielu või mitte. Teistsugune tõlgendus tekitaks abielupaaride erineva kohtlemise üksnes nende seksuaalse sättumuse alusel.
Kohtujurist märkis ka, et direktiivi 2004/38 eesmärk on hõlbustada liidu kodanikule antud individuaalse põhiõiguse, mille kohaselt võib ta vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, kasutamist ning samuti tugevdada seda õigust. Nii see eesmärk kui ka Euroopa ühiskonna üldine areng samasooliste abielu õiguslikus tunnustamises kinnitavad kohtujuristi arvamust, et mõistet „abikaasa“ tuleb tõlgendada seksuaalsest sättumusest sõltumatult.
Kokkuvõtvalt oli kohtujurist seisukohal, et isiku seksuaalne sättumus ei või mitte mingil juhul olla põhjuseks, et mitte rahuldada liikmesriiki sisenemise ja seal elamise taotlust.
Olukord Eesti õiguses
Eestis on abielu institutsioon reguleeritud perekonnaseaduses, mille järgi saavad abielu sõlmida üksnes naine ja mees. Sellegipoolest loetakse Eestis kehtivaks välismaal sõlmitud samasooliste abielu juhul, kui see on sõlmitud vastavalt rahvusvahelise eraõiguse reeglitele.
1. jaanuaril 2016 jõustunud kooseluseadus võimaldab kahel inimesel, kellest vähemalt ühe elukoht on Eestis, oma kooselu õiguslikult reguleerida. Kuna kooseluseadus on sõnastatud sooneutraalselt, siis võimaldab see ka samasoolistel paaridel oma kooselu reguleerida. Kooseluleping on sisuliselt alternatiiv abielu sõlmimisele, kuivõrd samasooliste paaride ainsaks võimaluseks olla õiguslikult seotud on just kooselulepingu kaudu. Samas ei saa elukaaslast võrdsustada abikaasaga. Kuigi kooseluseadus jõustus juba 2016. aastal, puuduvad siiani antud seaduse rakendusaktid, mis on vajalikud, et kooseluseadust igapäevastes praktilistes küsimustes rakendada.
Riigikohtu üldkogu otsus 5-18-5/17
Riigikohus käsitles asjas 5-18-5/17 küsimust, kas perekonnapõhiõigus kaitseb ka samast soost registreeritud partnerite õigust elada perekonnaelu Eestis. Selles menetluses käsitleti kahte kohtuasja: esimesel juhul oli kaebajaks Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi kodanik, kes sõlmis kooselulepingu temaga samast soost Eesti kodanikuga Eestis ning teiseks Ukraina kodanik, kes registreeris oma kooselu samast soost Eesti kodanikuga Saksamaal. Kuivõrd välismaalaste seaduse § 118 punkt 1 sätestab, et tähtajalise elamisloa võib anda välismaalasele elama asumiseks abikaasa juurde, jättis Politsei- ja Piirivalveamet I kaebaja taotluse läbi vaatamata, sest kooseluleping ei ole abielu sõlmimist tõendav dokument. PPA keeldus kaebajale II tähtajalise elamisloa väljastamisest, kuna kaebaja II ei vastanud tähtajalise elamisloa andmise tingimustele välismaalaste seaduse § 137 lõike 1 mõttes, mille järgi võib tähtajalise elamisloa anda välismaalasele elama asumiseks Eestis alaliselt elava abikaasa juurde.
Üldkogu viitas, et Eesti on ühinenud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning põhiseaduse tõlgendamisel tuleb arvestada konventsiooni ning selle kohaldamispraktikat Euroopa Inimõiguste Kohtus. Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast tulenevalt hõlmab konventsioon (artikkel 8) perekonnaelu mõiste all ka samast soost inimeste kooselu. Samuti on konventsiooni (artikkel 14) ja Euroopa Inimõiguste Kohtu tõlgendustest tulenevalt keelatud diskrimineerimine seksuaalse orientatsiooni alusel.
Eesti põhiseaduses tagatud inimväärikuse põhimõte koosneb mitmest elemendist, üheks neist on inimeste õiguslik võrdsus, mis tuleneb põhiseaduse § 12 lõikest 1. Üldkogu leidis, et kooselu registreerinud paarid ning abielu sõlminud paarid on elamisloa taotlemisel sarnases olukorras. Välismaalaste seadus kohtleb neid aga erinevalt, kuna võimaldab anda elamisloa Eesti kodaniku samast soost abikaasale, kuid välistab elamisloa andmise registreeritud kooselupartnerile. Võttes arvesse eelnimetatut, jõudis üldkogu seisukohale, et PS § 26 esimese lauses ja § 27 lõikes 1 tagatud perekonnapõhiõigus kaitseb ka samast soost inimeste õigust elada perekonnaelu Eestis, sest üldkogu hinnangul ei ole perekonnapõhiõigus ega selle kaitse sõltuvuses perekonnaliikmete soost ega seksuaalsest sättumusest.
Eelnevat arvestades otsustas Riigikohtu üldkogu, et kuivõrd välismaalaste seadus ei näe ette alust anda tähtajaline elamisluba välismaalasele, kes soovib Eestisse elama asuda Eesti kodanikust samast soost registreeritud kooselupartneri juurde, riivab välismaalaste seadus osas, milles see kirjeldatud alust ette ei näe, nii elamisluba taotleva välismaalase kui ka tema Eesti kodanikust kooselupartneri perekonnapõhiõigust. Sellest tulenevalt tunnistas Riigikohtu üldkogu välismaalaste seaduse nimetatud osas põhiseadusvastaseks ja kehtetuks ning viitas, et täitevvõim võib tähtajalise elamisloa taotluste puhul lähtuda välismaalaste seaduses abikaasa juurde elama asumiseks tähtajalise elamisloa andmise kohta sätestatust senikaua, kuni kohane õiguslik alus kehtestatakse. Kui II kaebaja Saksamaal registreeritud kooselu lugeda Eestis kehtivaks, laieneb käesolev otsus ka temale.
Probleemkohad Riigikohtu otsuse 5-18-5/17 eriarvamuste näitel
Riigikohtu üldkogu otsus kohtuasjas 5-18-5/17 ei olnud üksmeelne. Mitmed Riigikohtu üldkogusse kuulunud ja nimetatud otsuse juures olnud riigikohtunikest avaldasid otsuse jõustumise järel eriarvamusi nii otsuse enda kui selle põhjenduste osas.
Riigikohtunik Villu Kõve konkureeriv arvamus
Kui üldkogu hinnangul rikkus välismaalaste seadus põhiseadusega kaitstud perekonnapõhiõigust ja perekonnaelu puutumatust (PS § 26 esimene lause ja § 27 lõige 1), siis riigikohtunik Villu Kõve sellega ei nõustunud. Kõve hinnangul on alusetu kohaldada perekonnapõhiõigust samasoolistele paaridele, sest ei grammatiline ega ajalooline tõlgendamine ei anna võimalust seda normi neile laiendada võrreldavalt klassikalise perekonnaga, kes põhiseaduse kohaselt on rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena riigi kaitse all. Kõve hinnangul ei ole ka ühiskondlikud suhted ja üldised arusaamad põhiseaduse vastuvõtmisest alates sedavõrd palju muutunud, et normide ümbertõlgendamine oleks põhjendatud. Kõve arvates tulnuks välismaalaste seadus vaidlusaluses osas põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistada ainuüksi võrdsuspõhiõigusele (PS § 12) tuginedes, sest seadusandja, võimaldades anda elamisluba Eesti kodaniku samast soost abikaasale, kuid välistades elamisloa andmise registreeritud kooselupartnerile, on põhjendamatult registreeritud kooselupaare abielupaaridest erinevalt kohelnud.
Riigikohtunike Jaak Luik ja Tambet Tampuu eriarvamused
Riigikohtunikud Jaak Luik ja Tambet Tampuu leidsid mõlemad oma eriarvamustes, et Riigikohtu üldkogu otsus ei taga piisaval määral ehk kooseluseaduses sätestatud ulatuses samasooliste kooselupaaride õiguste kaitset, sest ei kõrvalda põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistatud regulatsiooni tekitatud seaduselünka. Nimelt tekitab otsus lünga välismaalaste seadusse, sest pärast otsuse jõustumist puudub selles regulatsioon, millistel tingimustel võib samasooliste isikute kooselupaari liikmele anda tähtajalise elamisloa. Lisaks juhtisid Luik ja Tampuu tähelepanu ka rakendusaktide puudumisega seotud probleemkohtadele. Näiteks oli Tampuu arvates ebaselge, kas jõustunud otsuse tulemusel saaks kaebajale I anda tähtajalise elamisloa Eesti Vabariigis viibimiseks, sest üldkogu käsitas menetlusosalisi registreeritud elukaaslastena, samal ajal kui kehtiv õigus ei võimaldanud neil seda olla. Eestis saab kooselulepingu sõlminud isik registreeritud elukaaslase staatuse alles pärast rahvastikuregistrisse vastava kande tegemist, kuid perekonnatoimingute seadus ei sisalda võimalust kooselulepingu andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks. Probleemseks pidas riigikohtunik Tampuu ka seda, et kui üldkogu otsuse põhjendusest tulenevalt piisab tähtajalise elamisloa taotlemise jaoks üksnes kooselulepingu sõlmimisest, see tähendab kooselu ei pea olema kantud rahvastikuregistrisse, siis tuleb PPA-l edaspidi menetleda väga erinevatel alustel tekkinud samasooliste kooselu juhtumitest tingitud tähtajalise elamisloa saamise taotlusi. Õigusselgusetust tekitab ka asjaolu, et kuna üldkogu pädevusse ei kuulu põhiseadusega vastuolus oleva seaduselünga korral tekkinud lünga täitmiseks vajaliku õigusliku regulatsiooni kehtestamine, siis võivad kohtud, aga ka seadusandja ja PPA seaduselünga täita vabalt valitud viisil.
Riigikohtunik Jüri Põllu konkureeriv arvamus
Riigikohtunik Jüri Põld asus konkureerivale arvamusele kohtuotsuse põhjenduste osas, mis puudutasid perekonnapõhiõiguse riive legitiimset (põhiseadusega kooskõlas olevat) eesmärki. Tema hinnangul ei pidanuks olukorras, kus õiguslik regulatsioon elamisloa andmiseks puudub poliitilistel põhjustel, kohus seadusandja tegevusetusele legitiimset eesmärki otsima. Põld leidis, et nimetatud regulatsiooni puudumisel ei olegi legitiimset eesmärki, mistõttu tulnuks põhiseadusega vastuolus olevaks tunnistada just selle puudumine.
Välislingid
EKo C‑673/16, Coman jt.
EKo C‑673/16, Coman jt, kohtujurist M. Watheleti ettepanek.
RKÜKo 5-18-5/17.
Abjektsioon
pisi|Julia Kristeva Abjektsioon on filosoofi ja kirjanduskriitiku Julia Kristeva käibele toodud mõiste, mis tähistab kunsti juurde kuuluva subversiivse või õõnestava praktika käsitlemisvõimalust. Abjektsioon on seotud nende nähtustega, mis on domineeriva kultuurilise süsteemi poolt taunitud või talitsetud.
Kristeva ise defineerib abjektsest millenagi, "mis rikub mingit identiteeti, süsteemi või korda. Mis ei pea kinni piiridest, kohtadest, reeglitest. Vahepealsus, kahemõttelisus, segu. Reetur, valetaja, kurjategija, keda ei vaeva südametunnistus, vägistaja, kes ei tunne häbi, tapja, kes esineb päästjana..." Kristeva meelest on abjektse figuuri puhtaim näide laip, kuid abjektsus on kätketud ka deemoni, koletise, tondi või siis psühhootiliselt käituva indiviidi olemusse. Abjektne "mina" tuleb välja siis, kui piirid unustatakse, näiteks vihaolukorras. Abjektsus on justkui inimese loomalik külg.
Abjektsuse kontseptsioonist lähtuvad mitmed küsimused, mis puudutavad kehale omaste ja loomulike, kuid samas ebapuhaste protsesside integreerimist inimkogemuse tunnetuslikku tervikusse. Selline suundumus ilmneb näiteks visuaalkunstis. Seal käsitletavateks objektideks ja teemadeks võivad olla näiteks surnud keha, menstruaalveri, roiskunud toit, kõdu või ekskremendid. Illustreeritakse kehalisust ümbritsevaid tabusid.
Abjektsiooni akt
Abjektsiooni akt leiab aset siis, kui subjekt on sunnitud kultuuri piiridest väljapoole jäävat seisundit teadvustama. Reaktsioonina sellele võib tekkida vastikustunne või jälestus, mida Kristeva nimetaski abjektsiooni aktiks.
Abjektsiooni akti kirjeldas Kristeva järgmiselt: "Vastikus mingi toidu, mustuse, jäätmete, solgi suhtes. Öökimine ja oksendamine, mis mind selle eest kaitsevad. Vastumeelsus ja iiveldus, mis hoiavad mind eemal ja pööravad ära roojasest, kõntsasest, räpasest. Põlastus kokkulepluse, kahepalgelisuse, reeturluse suhtes. Lummus, mis tõukab mind selle poole ja sellest eemale".
Abjektsioon kirjanduses
Abjektsioon väljendub selgesti transgressiivses kirjanduses ning ka õudus- ja hirmukirjanduses, nt kooljad ja lummutised Maniakkide Tänava teostes "Surmakarva" (2009) ja "Õnne ja õnnetuse valitseja" (2013). Transgressiivse kirjanduse juurde kuulub just inimkogemuse ebameeldiv ja keeldude kaudu varjus hoitav ehk selle abjektne külg. Seesugune esteetika näitab kehalisuse ja vastikustunnet tekitavate nähtuste vältimatut kuulumist inimkogemuse tervikusse. Religioosset algupära kehasalgamine on asendunud pingevaba ja vahel isegi koomilise suhtumisega. Postmodernistliku transgressiivsuse üheks tunnusjooneks võib olla ka röökimise vormis äärmuslik kõne ehk tavapärase kommunikatsiooni hävitamine. Teemade hulka kuuluvad näiteks sellised transgressiivsed situatsioonid nagu viha, seks, depressioon, abielukriisid ja purjusolek. Väljendust leiab ka inimeste animaalne külg.
Eesti kirjanduses on abjektne esteetika avaldunud mitmetes transgressiivsetes teostes. Sellise loomingu seas on Peeter Sauteri teosed, näiteks "Indigo" (1990), "Beibi bluu" (2008) ja "Ära jäta mind rahule. A love story" (2013). Hea abjektsiooni näide on Sauteri sünnitamise "koledust" väljendav novell "Kõhuvalu" (1995). Samuti kuulub abjektsiooni väljendavate raamatute hulka Kristian Krisfeldti "Kalevipoeg 2.0" (2010), milles avalduvad action-esteetika ja pornograafiline diskursus. Kaur Kenderi teostes on näha abjektsiooni näiteks seoses vägivaldsete inimsuhetega. Tema romaanis "Iseseisvuspäev" (1998) ilmneb see eriti koduvägivalla kujutamises.
Toronto Eesti Maja
Toronto Eesti Maja on Kanadas Torontos asuv Eesti Maja, mis avati 1952.
Eesti majas tegutsevad Toronto Eesti Selts, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas, Akadeemilised Kanada Eesti Naised, Toronto Eesti Täienduskoolid ja lasteaed, aga ka Toronto Eesti Meeskoor, Toronto Estonia segakoor ja Kungla Rahvatantsu Rühm ning skaudid ja gaidid. Ettevõtetest asuvad seal Northern Birch Credit Union ja Heinsoo Insurance Brokers Ltd.
1960. aastas kuni 2020. aastani tegutseti aadressil 958 Broadview Avenue asunud hoones. 2022. aastal alustati uue hoone ehitamist, mille maksumuseks on planeeritud 41 miljonit dollarit.
JAK
JAK võib tähendada järgmist:
Jak võib tähendada järgmist:
Sebastian Aho (sündinud 1996)
Sebastian Johannes Aho (sündinud 17. veebruaril 1996 Umeås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New York Islanders.
Ta alustas jäähoki mängimist kodulinnaklubis IF Björklöven. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2012/13 Skellefteå AIK meeskonnas. 2014. aastal tuli ta Skellefteåga Rootsi meistriks. Ka kahel järgmisel aastal jõudis ta Skellefteåga Rootsi meistrivõistlustel finaali.
2017. aastal valis New York Islanders ta NHL-i draft'is 139. valikuna. Islandersiga sõlmis ta lepingu 2017. aasta juulis. Hooaja 2017/18 alguses asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Islandersi tütarklubis Bridgeport Sound Tigers. NHL-is debüteeris ta Islandersi meeskonnas 31. detsembril 2017 mängus Colorado Avalanche'i vastu. Esimese värava lõi ta liigas 7. jaanuaril 2018 mängus New Jersey Devilsi vastu. Järgmisel kahel hooajal mängis ta ainult AHL-is. Aastael 2018, 2019 ja 2020 valiti Aho AHL-i tähtede mängule. Islandersi meeskonda naasis ta hooajal 2020/21.
Ta on isa kaudu Soome päritolu.
Voldemar Oldekop
Voldemar Oldekop (24. detsember 1881 Tallinn – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti advokaat.
1903. aastal lõpetas ta Tartu ülikooli.
Ta kuulus Eesti advokatuuri Vannutatud advokaatide Nõukogu asutamisest alates 1919. aastal kuni 1927. aastani.
Friedrich Praggi
Friedrich Praggi (31. detsember 1899 Vastse-Koiola, Peri vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 20. jaanuar 1961) oli Eesti kohtunik.
Ta osales Vabadussõjas.
Ta lõpetas 1920. aastal Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Aastatel 1925–1930 oli ta Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, alates 1930. aastast Järva-Jaani jaoskonnakohtunik.
1949. aastal oli ta Võrumaa TSN Täitevkomitee ametnik.
Isiklikku
Tema poeg oli põllumajandusteadlane Jaan Praggi.
Augstroze mõis
Augstroze mõis (saksa keeles Schloß Hochrosen, läti keeles Augstrozes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Straupe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstrozes muiža asulas.
Varasem ajalugu
Mõis on kujunenud Augstroze vasallilinnuse läänist, mis oli Rosenite valduseks.
Otto Kokk
Otto Kokk (jaanuar 1884 – 19. mai 1920) oli Eesti politseinik.
Augstroze mõis
Varasem ajalugu
Aastal 1759 ostis mõisa 8000 taalri eest Johann Georg Meyendorff. Aastal 1776 päris mõisa Walter Udo Daniel Meyendorff, kes sai hiljem ka Dauguļi mõisa omanikuks.
Otto Kokk
Ta sündis Lihula vallas Kinksi külas talupidaja pojana. 1.aprillil 1920 astus politseiteenistusse, teenides algul Haapsalus noor-kordnikuna, kust samal aastal määrati vanem-kordnikuks Sooniste valda.
Augstroze mõis
Varasem ajalugu
Mõisa hooned ehitasid 18. sajandi lõpus või 19. sajandi alguses Meyendorffid. Hiljem on mõisat omanud Rosenid.
Otto Kokk
Kokk suri 19.mail 1920 teenistuskohuste täitmisel Sipa vallas Kohatu veski lähedal, tabatuna metsast teadmata kurjategija poolt lastud kuulist.
Augstroze mõis
Pärast võõrandamist
Mõisas on alates 1852. aastast − ehkki mitte järjepidevalt − Augstroze põhikool.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal viis adramaad, sellele allus 240 mees- ning 243 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Dauguļi mõisaga kolm adramaad. Aastal 1688 oli mõisade suurus 7 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 4 ja 3/4. Aastal 1757 oli mõisa suurus neli adramaad, aastal 1823 oli mõisal adramaid 7 ja 3/20. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 3/20, aastal 1881 aga 5 ja 76/80, lisaks 8 ja 13/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Althof ja Umurga kihelkonda jääv Charlottenhof.
Härmpoorik (perekond)
Härmpoorik (Gelatoporia) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond.
Türisalu paljand
Türisalu paljand on paljand Türisalu paekalda astangul; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas Türisalu küla lähedal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Kirchhoffi kiirgusseadus
Kirchhoffi kiirgusseadus kirjeldab termilises tasakaalus olevas kehas neelduva ja sellest kiirguva energia vahelist seost.
pisi|Kirchhoffi kiirgusseadust illustreeriv näide: keha (a), mis neelab langevast kiirgusest 2/3, kiirgab rohkem (mustad nooled) kui keha (b), mis neelab 1/3
Keha kiirgusvõime antud sagedusel ja temperatuuril on võrdeline neelamisvõimega: keha, mis kiirgust hästi absorbeerib (neelab), on ka hea kiirgusvõimega. Kiirgusseaduse sõnastas Saksa füüsik Gustav Kirchhoff 1859. aastal, kui tegeles spektroskoopia-alaste uuringutega.
Kui elektromagnetkiirgus langeb mingile kehale, siis osa sellest peegeldub ja osa neeldub. Antud sagedusel ja temperatuuril neelduvat kiirguse osa iseloomustab keha [[neelamisvõimet.
Iga keha kiirgab sõltuvalt oma absoluutsest temperatuurist energiat (peamiselt soojuskiirgusena) kindla seaduspärasuse järgi; seda nimetatakse keha kiirgusvõimeks.
Suurused ja   võivad eri kehadel olla väga erisugused, aga kiirgusvõime ja neeldumisvõime suhe on Kirchhoffi kiirgusseaduse kohaselt keha olemusest (materjalist, kujust, pinna omasustest) sõltumatu ning esitatav universaalse funktsioonina sagedusest \omega ja absoluutsest temperatuurist T: Absoluutselt must keha neelab vastavalt definitsioonile kogu talle langeva kiirguse. Sel juhul ja funktsioon  väljendab keha kiirgusvõimet, mida kirjeldab Plancki kiirgusseadus. Reaalsete kehade neelamisvõime on väiksem kui 1 ja vastavalt on väiksem ka kiirgusvõime. Tume pind on hea absorbeerija ja kiirgaja. Kui sama pind näiteks hõbetada, väheneb nii neelamis- kui ka kiirgamisvõime järsult. Absoluutselt musta ja ka ideaalselt halli pinna neeldumis- ja kiirgamisvõime ei sõltu sagedusest,
145th Street
145th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Mussoonkliima
Mussoonkliima on kliimatüüp, kus sajab suvel peaaegu iga päev vihma ja tekivad üleujutused. Talvel on taevas selge ja tekivad põuad. Põhjuseks on mussoonide liikumine. Suvel puhuvad need ookeanilt mandrile, tuues endaga kaasa madalrõhkkonna, ja talvel mandrilt ookeanile, tuues endaga kaasa kõrgrõhkkonna.
Mussoonkliimas on kaks aastaaega: vihmaperiood ja kuiv periood. Vihmaperiood kestab tavaliselt aprillist oktoobrini ja kuiv periood oktoobrist aprillini.
Suvel on mandril madalrõhkkond ja ookeanil kõrgrõhkkond, talvel mandril kõrgrõhkkond ja ookeanil madalrõhkkond.
Poola hagijas
Poola hagijas on Poolast pärit koeratõug.
Darryl Lachman
pisi|Darryl Lachman (2014) Darryl Brian Ricky Lachman (sündinud 11. novembril 1989) on Curaçao jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Perth Glory ja Curaçao jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Hollandis, debüteerides Hollandi kõrgliigas 2009. aastal FC Groningeni meeskonnas. Aastatel 2011–2014 mängis ta PEC Zwolle ja 2014–2015 FC Twentes.
2015. aastal sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Sheffield Wednesday, kuid ei suutnud klubi põhimeeskonda murda. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis SC Cambuur.
Aastatel 2016–2018 mängis Lahcman Hollandi kõrgliigas Willem II ja 2018–2020 PEC Zwolle ridades. Hooaja 2019–20 mängis ta Iisraeli kõrgliiga klubis Hapoel Ra'anana.
Curaçao jalgpallikoondises debüteeris Lachman 2015. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. aprill 2015 MM-i valikmängus Montserrati vastu. Ta on kuulunud Curaçao koondisse 2017. ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il.
Rivière-Rouge
Rivière-Rouge on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas.
Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendium
Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendium on Eesti noorele filmitegijale antav stipendium. Stipendiumi annavad koostöös välja Viru Keemia Grupp, Jõhvi Kontserdimaja, Jõhvi Vallavalitsus ja Tallinnfilm.
Esimene stipendium anti välja 2010. Stipendium taastati Jõhvi vallavalitsuse algatusel 2022.a.
Koduõlu
Koduõlu on kodustes tingimustes loomuliku käärimisega valminud jook, mis ei ole pastöriseeritud, separeeritud ega muul viisil pikema säilivuse tagamiseks töödeldud.
Koduõlleks võib pidada ka linnaseekstraktist või õllekontsentraatide abil kääritatud õlut ning üldistavalt asjaarmastajate tehtud õlut, mis ei ole mõeldud kaubanduses levitamiseks ega kommertstooteks.
Karõškiv
Karõškiv (ukraina keeles Каришків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 1020.
Müncheni lennujaam
Müncheni Franz Josef Straussi lennujaam (IATA kood MUC, ICAO kood EDDM, saksa keeles Flughafen München "Franz Josef Strauß") on rahvusvaheline lennujaam Müncheni lähedal. See on teenindatavate reisijate arvu järgi Saksamaa suuruselt teine lennujaam (42 miljonit inimest 2016. aastal).
Lennujaam asub Münchenist 28,5 kilomeetri kaugusel, linnaga ühendab seda kiirtee A92.
Lennujaam sai nime endise Baieri ministerpresidendi Franz Josef Straussi järgi, kes oli üks uue lennujaama projekti algatajaid.
Rosemère
Rosemère on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas.
Bank of America Tower (Manhattan)
Bank of America Tower on büroopindadega pilvelõhkuja (365,8 m), mis kõrgub Avenue of the Americas ja 42nd Street tänavate ääres New Yorgi ärikeskuses Midtown Manhattanis.
Kalapalo keel
Kalapalo keel on kariibi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad kalapalod ja kuikurod Brasiilias Mato Grosso osariigis.
Kalapalo keel on ohustatud, seda kõneles 2006. aasta seisuga umbes 1000 inimest.
Steven-Hristo Evestus
pisi|Steven-Hristo Evestus 2021. aasta [[Arvamusfestivalil]] pisi|Steven-Hristo Evestus 2022. aasta Arvamusfestivalil Steven-Hristo Evestus (sündinud 7. jaanuaril 1978) on eesti jurist.
Ta on lõpetanud Tallinna Arte Gümnaasiumi.
2018. aastaks oli ta prokuratuuris töötanud üle 16 aasta ja ta lahkus aasta lõppedes prokuratuuri töölt.
Pärast seda töötab ta küberturvaettevõttes CybExer Academy. Evestuse eestvedamisel hakatakse välja töötama ja arendama ettevõtte kõige uuemaid digilahendusi – innovaatilisi e-õppe platvorme, mis aitavad võidelda korruptsiooni ja rahapesuga ning kursis olla andmekaitse regulatsioonidega.
Ta on tegev ka MTÜ-s Korruptsioonivaba Eesti (liige alates 2019. aastast ja juhatuse esimees 2020. aastast).
Scandinavium
pisi|Scandinavium pisi|Arena Scandinavium on mitmeotstarbeline sisehall Göteborgis. See on Frölunda HC koduhall.
Toolse paljand
Toolse paljand on paljand Toolse jõe orus; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Jõgi-särjesilm
Jõgi-särjesilm (Ranunculus trichophyllus) on tulikaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taime leidub Eestis hajusalt.
Salvador Luria
Salvador Edward Luria (13. august 1912 – 6. veebruar 1991) oli Itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide mikrobioloog.
Luria lõpetas 1935. aastal Torino Ülikooli meditsiini erialal. Aastatel 1936–1937 oli ta Itaalia maaväes ajateenistuses ja pärast seda õppis Rooma Ülikoolis radioloogiat. Ülikoolis õppides sai ta teada Max Delbrücki teooriast, mille kohaselt oli geenid molekulid. Luria asus Delbrücki teooria tõestamiseks välja töötama meetodeid, milles kasutati bakteriofaage.
1938. aastal keelas Benito Mussolini juutidel teadustöö tegemise ning rahastuseta jäänud Luria siirdus Prantsusmaale. 1940. aastal ründas Natsi-Saksamaa Prantsusmaad ning Luria põgenes Prantsusmaalt Ameerika Ühendriikidesse. Enrico Fermi abil sai ta tööle Columbia Ülikooli ning asus koostööd tegema Max Delbrücki ja Alfred Hersheyga. Aastatel 1943–1950 töötas ta Indiana Ülikoolis ja 1950. aastast Illinoisi Ülikoolis.
Tähepurske galaktika
pisi|[[Antennigalaktikad on näide tähepurske galaktikast, mis tekkis NGC 4038/NGC 4039 kokkupõrkel.]] Tähepurske galaktika on galaktika, kus tähtede moodustumine on võrreldes galaktika pikaajalise keskmise tähetekke kiirusega või enamikus teistes galaktikates täheldatud tähtede tekke kiirusega võrreldes erakordselt suur.
Linnuteel on tähetekke kiirus umbes 3 M☉/aastas, kuid tähepurske galaktikas võib see olla 100 M☉/aastas või rohkem. Tähepurske galaktikas on tähtede tekkekiirus nii suur, et galaktika tarbib kogu oma gaasireservuaari, millest tähed moodustuvad, galaktika vanusest palju lühema aja jooksul. Kõrge tähetekke aktiivsusega alad võivad tekkida kogu galaktikas, kuid enamik tähepurskeid on leitud galaktikate tuuma ümber väikeses piirkonnas. Tähepurske tekkemehhanism pole kindel, kuid astronoomid arvavad, et tõenäoliselt tekitab seda teineteise lähedalt mööduvate galaktikate vaheline loodete vastastikmõju, galaktikate ühinemine või mõni muu protsess, mis põhjustab märkimisväärses koguses kosmilise gaasi ja tolmu kogunemist galaktika keskosasse.
Tähepurske galaktikad on näiteks Messier 82 ja IC 10.
Härja-aasta
Hiina astroloogia (占星術, 星學, 七政四餘, 果老星宗) on Hiina astroloogiatraditsioon, mis põhineb Hiina kalendril, eriti 12-aastasel tsüklil ehk Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid. Kogu süsteemi hoiavad ülal harmooniat ja tasakaalu kehastavad yin ja yang (naiselement ja meeselement). Vanas Hiina astroloogias põhines horoskoobiõpetus eeskätt kaheteistkümne maa-haru teoorial, milles on valitsevaks 12 aasta pikkune tsükkel. Tsükkel algab rotiaastaga ja aasta algab kuu loomisega.
Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi. Ühe legendi kohaselt pärinevad loomanimetused Buddha aegadest, kes nimetas aastad kõigi 12 looma järgi, kes tulid temaga hüvasti jätma. Hiina astroloogia eri variante kasutatakse ka naaberaladel, nt Tiibetis. Eri traditsioonides loomade nimistu varieerub.
Aastad
Inimese kohta, kes on sündinud järgnevas ajavahemikus, saab öelda, et ta on sündinud härja-aastal.pisi|paremal|Horizon, väidetavalt maailma kalleim pühvel|396x396px
Viie elemendi õpetuse järgi jaotatakse neid aastaid ka viieks faasiks: metall, puu, vesi, tuli, maa.
Härg ja tema iseloomustus
Aasta, millal sa sündinud oled, mõjutab sinu iseloomu, aga loomulikult mõjuvad ka teised tegurid (nt sünnikuupäev). Härja-aasta on selline astroloogiline aasta, kus inimese sündides jäädvustatakse väidetavalt tema Aurasse just need iseloomuomadused ja elemendid, mis Härjale omased. Mõned Härjad on härja-aastale täpselt vastavate iseloomuomadustega, ent teisel härja-aastal sündinud inimesel võivad Härja omadused palju vähem avalduda.
Sündinud juhina inspireerib kõiki enda ümber. On konservatiivne, metoodiline ja osavate kätega. Samas võib härja-aastal sündinu olla jonnakas, järeleandmatu ja liiga nõudlik. Tema jõud väljendub võimes palju korda saata ning enda ja teiste eest võidelda. Ehkki hindab oma eraelu ja ka omaette nokitsemist, on Härg ka väga koostöövõimeline ja usaldusväärne. Ta loob tugevad sidemed oma kodu ja perega ning hoolitseb alati oma perekonna heaolu eest. Härja-aastal sündinul on jõulisust, mis tekitab tema läheduses viibivatele inimestele kindlus- ja turvatunde.
Tuntud Härgi
Napoleon, Vincent van Gogh, Walt Disney, Hans Christian Andersen, Albert Camus ja Richard Nixon.
Koidula Muuseum
Koidula Muuseum on 1945. aastal avatud muuseum Pärnus aadressil Johann Voldemar Jannseni tänav 37. Koidula Muuseum on Pärnu Muuseumi filiaal ,
Tahkuna tuulegeneraator
pisi|Tahkuna tuulegeneraator Tahkuna tuulegeneraator on endine tuulegeneraator, mis asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel. See oli Eesti esimene kaasaegne tuulegeneraator ja see püstitati Hiiumaale taastuvenergia tootmise võimaluste uurimiseks Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala direktori Ruuben Posti algatusel ja Taani keskkonnaagentuuri toel. Tuulegeneraator käivitati 19. septembril 1997 ja jäeti seisma 8. veebruaril 2005.
Härja-aasta
Armastus
Mõned Härjad suhtuvad armastusse nagu sporti ning sellest sugeneb lähedastega arusaamatusi.
Mahnadi
pisi| Mahnadi (sündinud 5. mail 2007 ) on emane lumeleopard, kes elas Tallinna loomaaias.
Härja-aasta
Karjäär
pisi|Härjapea-kujuline jääskulptuur [[Tartus Pirogovi pargis (2021)]] Härjal on suurepärased vaimsed ja füüsilised eeldused; neid peetakse kergemeelseks, ent seejuures on nad sageli kangekaelsed ega armasta vasturääkimist. Härja-aastal sündinud inimesed on kannatlikud ja sõnakehvad. Nad sisendavad usaldust, ent võivad aeg-ajalt olla ka ekstsentrilised ja enesest kergesti välja minna. Sellistel puhkudel tasub nende eest kõrvale hoida. Härja raev ei tunne piire. Tavaliselt kidakeelsed, võivad nad vaimustusse sattudes olla ka ilukõnelejad.
Tahkuna tuulegeneraator
Tahkuna tuulegeneraator Gendvind 150 võimsusega 150 kW töötas endises Kõrgessaare vallas aastatel 1997–2005 ja on praeguseks seisatud. See jäeti seisma, kuna selle käigushoidmiseks polnud raha. Aastas vajanuks tuulik 30 000 – 40 000 krooni (1917–2556 eurot). Kokku töötas Hiiumaa tuulegeneraator seitse aastat neli kuud ja 20 päeva. Aastani 2000 tootis Hiiumaa kaitsealade administratsioonile kuuluv tuulegeneraator umbes 2,1 GWh elektrienergiat ning tõestas, et Eestis on mõtet tuulest elektrit toota.
Koidula Muuseum
Muuseumi püsiekspositsioon tutvustab Lydia Koidula ja tema isa elulugu seondatult eesti ärkamisajaga.
Tahkuna tuulegeneraator
Tahkuna tuulegeneraatori kõrgus on 30 meetrit ja tiiviku läbimõõt 22 meetrit.
Kuna oli oht, et tuulik, mis on Eesti jaoks oluline sümbol, hävitatakse, ostis Eesti Energia AS 2009. aastal tuuleelektrijaama koos opereerimisõigusega. Kavatsus oli rajada tuulejõu kasutamist tutvustav ekspositsioon. 2011. aastal anti teada, et vana generaatori asemel on plaanis püstitada uus sama suur tuulegeneraator. thumb|600px|Tahkuna poolsaar nähtuna Tahkuna tuletornist. Paremal on Tahkuna tuulegeneraator Tahkuna tuulegeneraatorit kutsutakse Valgeks Ingliks ehk Hiiumaa Ingliks.
Härja-aasta
Elukutsed, mis sobivad härja-aastal sündinule
Kunstnik, mehaanik, arhitekt, põllupidaja, pankur, kinnisvaramaakler, arheoloog, juhataja, insener, ohvitser.
Mahnadi
Tallinna saabus ta märtsis 2009 Prantsusmaalt Amneville'i loomaaiast. Detsembris 2016 kolis Mahnadi koos oma kutsika Mileediga Klaipeda loomaaeda Leedus.
Härja-aasta
Tuntud Härgi maailmas
Napoleon, Vincent van Gogh, Walt Disney, Hans Christian Andersen, Albert Camus ja Richard Nixon.
Mahnadi
2011. aasta 30. aprillil tõi ta ilmale oma esimese kutsika, kuid hülgas ta. Hiljem kutsikas suri.
Mahnadi paariline oli temast kaks aastat vanem Otto (2005-2019).
2012. aasta 23. aprilli õhtul ja järgnenud ööl sündis Mahnadil kaks emast ja üks isane kutsikas, kuid et ta ei saanud nende toitmisega hakkama, võtsid loomaaia töötajad kutsikad oma hoole alla.
Nerka
Nerka (Oncorhynchus nerka) on lõhelaste sugukonda kuuluv kalaliik idaforelli perekonnast.
Malmö Arena
pisi|Malmö Arena pisi|Arena Malmö Arena on mitmeotstarbeline sisehall Malmös. See on Malmö Redhawksi koduhall.
Heinrich Luiga
Ta lõpetas 1920. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis aastail 1920–1921 Tartu Ülikooli keemiaosakonnas ja 1921–1926 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Heinrich Luiga osales Vabadussõjas, oli Viljandi-Pärnu ja Rakvere-Paide Rahukogu kohtuameti kandidaat, Jõhvi jaoskonnakohtunik, hiljem kohtunik Tallinnas. Pärast Teist maailmasõda oli ta Kunstide Valitsuse ametnik.
Schönberg-Lachtal
Vald asus u. 16 km Muraust kirdse Wölz Tauernis.
left|thumb|Tuuleveskid Lachtali mägikuurordi lähedal
Saint-Colomban (Québec)
Saint-Colomban on linn Kanadas Québeci provintsis Laurentidesi halduspiirkonnas.
Mateikiv
Mateikiv (ukraina keeles Матейків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 808.
Oskar Feltsman
pisi Oskar Feltsman (18. veebruar 1921 Odessa – 3. veebruar 2013 Moskva) oli vene ja nõukogude helilooja, Vene NFSV rahvakunstnik (1989).
Viieaastaselt hakkas ta õppima viiuli- ja peagi ka klaverimängu. Oma esimese klaveripala kirjutas ta kuueaastaselt.
Feltsman on õppinud kompositsiooni Moskva Riiklikus Konservatooriumis. Teise maailmasõja ajal evakueeriti ta Novosibirskisse, kus ta sai 20-aastaselt Siberi Heliloojate Liidu vastutavaks sekretäriks. Sel ajal kirjutas ta muusika operetile, mille aluseks oli Valentin Katajevi teos "Sinine rätik", mis sai ajalehes Pravda hävitava hinnangu.
Moskvasse naasis ta 1945. aastal ning 1948 esietendus Moskva Akadeemilises Operetiteatris Feltsmani muusikaline komöödia "Õhuloss". 1950. aastatel kirjutas ta veel mitu operetti ning hakkas looma muusikat estraadi-, tsirkuse- ja lastelavastustele.
Feltsman tegi koostööd selliste poeetidega nagu Andrei Voznessenski, Rassul Hamzatov, Jevgeni Dolmatovski, Mihhail Matussovski, Lev Ošanin, Robert Roždestvenski, Mihhail Tanitš ja paljud teised.
Tema tuntuimaks lauluks kujunes "Maikellukesed" (vk "Ландыши").
Oskar Feltsmani poeg on tuntud ameerika pianist Vladimir Feltsman.
Oxford (riie)
Oxford on panamasiduses kootud kahevärviline (lõimelõng valge ja koelõng värviline) pehme vastupidav puuvillkangas, klassikaline meestesärkide riie.
Nime on riie saanud Inglismaa linna Oxfordi järgi, kus seda 17. sajandil esmakordselt kuduma hakati.
Aadu Külaots
Aadu Külaots (kuni 1926. aastani Aadu Küllaotsa; 4. aprill 1891 Raiküla vald, Harjumaa – 23. detsember 1961 Hartford, Connecticut, USA) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1925–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Aadu Külaots oli aastail 1912–1915 ja 1918–1919 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kantseleiametnik, 1921–1932 Kohtupalati kriminaalosakonna ametnik, 1932–1935 kohtuameti kandidaat, alates 1935. aastast Paide jaoskonnakohtunik.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Kukeaasta
'Kukeaasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgib üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi.
KUKK
1921 - 08.02.1921 - 27.01.1922
1933 - 26.01.1933 - 13.02.1934
1945 - 13.02.1945 - 01.02.1946
1957 - 31.01.1957 - 17.02.1958
1969 - 17.02.1969 - 05.02.1970
1981 - 05.02.1981 - 24.01.1982
1993 - 23.01.1993 - 09.02.1994
2005 - 08.02.2005 - 28.01.2006
2017 - 28.01.2017 - 15.02.2018
Sobivus: Pühvliga, Maoga Mittesobivus: Jänesega
Iseloomustus
Kukk on kümnes sodiaak Hiina astroloogias ja Kukkedele on iseloomulik täpsus ning kiirus. Nad on pealtnäha vagurad ja vaiksed, kui aga jõuab kätte õige aeg, siis tegutsevad nad kohe. Kukeaastal sündinud inimesed on töökad, julged, targad, ülbed, hoolimatud, egoistlikud ja ekstsentrilised. Nad janunevad teadmiste järele, on oma töö suhtes entusiastlikud ning head otsusetegijad. Kuked on oma ametis väga oskuslikud ning pööravad tähelepanu detailidele.
Töö
Kuked elavad iseendale ning tahavad olla alati kõikides asjades parimad. Seetõttu sobib neile töö, kus saab konkureerida. See hoiab ära ka probleemid kodus, kuna nii saavad nad selle iseloomujoone tööl välja elada.
Armastus
Kukele meeldib suhtes olla ja ta ei kannata üksindust. Seetõttu proovivad nad enda kõrvale võimalikult kiiresti kedagi leida, et üksindust vältida. Suhte algul on Kukk avatud, kuid samas ka üliskeptiline. Ta katsetab, jälgib ning alles hiljem otsustab, kas ta tahab selle inimesega koos olla või mitte. Kuked on oma valikutes suhteliselt pirtsakad ja otsivad oma kõrvale “ideaalset” kaaslast. Suhtes peab jääma Kukele väga suur otsustusõigus.
Viited
2. Laul, T. (2017). KUKK - HIINA ASTROLOOGIA. La Tene. https://latene.ee/index.php?route=module/kbm/article&kbm_article_id=372 (08.10.2018)
3. Hiina horoskoop: info ja iseloomustus. (2018). VARAWEB. https://www.vara.ee/horoskoop/kukk.php (08.10.2018)
4. Naine. (2017). Hiina astroloogia. Vikipeedia. https://et.wikipedia.org/wiki/Hiina_astroloogia (08.10.2018)
Tiskre paljand
Tiskre paljand on paljand Rannamõisa pangal. Ta asub halduslikult Harjumaal Tabasalus. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Kertu Birgit Anton
Kertu Birgit Anton (sündinud 11. märtsil 2003) on kodanikuaktivist.
Ta on noorteliikumise Fridays For Future Eesti aktivist  ja SISU Koti kaasasutaja.
Haridus
Ta on lõpetanud 2021. aastal Tallinna Reaalkooli kuldmedaliga. Samal aastal alustas õigusteaduse õppimist Tartu Ülikoolis. pisi|Kertu Birgit Anton 2021. aasta Arvamusfestivalil
Juurepruunik (perekond)
Juurepruunik (Phaeolus) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond.
Annemarii Bendi
Annemarii Bendi (sündinud 29. märtsil 2001) on eesti suusahüppaja ja kahevõistleja. Ta on mitmekordne Eesti meister ning esindanud Eestit noorte olümpiamängudel.
Skellefteå Kraft Arena
pisi|Skellefteå Kraft Arena pisi|Arena Skellefteå Kraft Arena on mitmeotstarbeline sisehall Skellefteås. See on Skellefteå AIK koduhall.