cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaks takti ette
2005. aasta võistlus
Finaali pääsesid Uku Suviste, Viktoria Seimar, Triin Toomesaar, Silver Sepp, Laura Põldvere, Meribel Müürsepp, Nikita Kozlov ja Hannaliisa Uusma.
Lauljaid saatis stuudiokollektiiv Toomas Vanema juhatusel. Taustalauljad olid Dagmar Oja, Jelena Juzvik ja Mikko Maltis.
Saatejuht oli Vaiko Eplik.
Saadete režissöör oli Eva Katariina Taimre, toimetajad Eve Viilup ja Anu Välba, muusikajuht Elmar Liitmaa, produtsent Ruth Heinmaa ja peaprodutsent Juhan Paadam.
Kääbusrebane
Kääbusrebane (Vulpes macrotis) on koerlaste sugukonda rebase perekonda kuuluv kiskjaline.
Nimi
Vulpes on rebase perekonna nimi. Sõna 'macrotis' tähendab vanakreeka keeles 'suurekõrvaline'.
Levila
Kääbusrebane elab Põhja-Ameerika lääneosa kõrbetes ja poolkõrbetes. Praegune levila ei ole hästi teada, kuid sellesse kuulub osa California San Joaquini orust, suurem osa Nevadast ja Utah’ lääneosa, Arizona edelaosa ning piirkondi Baja Californias. Varem elas neid ka Sonora, Chihuahua, Mojave, Paintedi ja Suure nõo kõrbes.
Kehaehitus
Isased kaaluvad keskmiselt 2,2 kg, emased 1,9 kg. Ometi on isased vaid pisut suuremate mõõtmetega. Nende tüvepikkus on 38–50 sm, sabapikkus 23–30 cm, õlakõrgus umbes 30 cm ja mass kuni 3 kg.
Kääbusrebast eristavad välerebasest (Vulpes velox) järgmised tunnused:
Siiski on välerebast ja kääbusrebast käsitletud sama liigina, sest on täheldatud nende ristumist.
Toitumine
Kääbusrebased on eranditult lihatoidulised. Nende põhilised saakloomad on tavalised öise eluviisiga närilised või jäneselised. Tavalisemad saakloomad on närilised perekonnast Dipodomys, jänesed ja sooküülikud. Siiski toituvad nad ka maapinnal pesitsevatest lindudest, roomajatest ja putukatest.
pisi|Kääbusrebane poegadega
Paljunemine
Nagu enamik metsikuid koerlasi, indlevad kääbusrebased kord aastas. Emane käib septembris ja oktoobris läbi võimalikud pesaurud oma territooriumil. Ta puhastab urud prügist ning enne lõpliku valiku tegemist võib isegi lisada urgudele uusi väljapääse ja tunneleid. Oktoobris või novembris saab isane emasega pesaurus kokku ning paaritumine toimub detsembrist veebruarini. Kääbusrebase tiinuse kestus ei ole teada, kuid oletatavalt on see 50–55 päeva. Kutsikad sünnivad tavaliselt aprillis.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müümine (ka lühimüük; inglise keeles short-selling) on laenatud väärtpaberi müümine lootuses, et selle hind langeb, mille järel saab ta odavamalt tagasi osta ning omanikule tagastada.
Kääbusrebane
Paljunemine
Pesakonnas on 3–7 poega. Vastsündinud kutsikatel on silmad ja kõrvad kinni. Väikseid kutsikaid jääb emane urgu toitma, imetades neid kuni 10 nädalat. Mõne nädala pärast hakkavad mõlemad vanemad jahti pidama ning poegadele toitu tooma. Nad ei anna poegadele tagasiväljutatud toitu. Täiskasvanud võtavad tavaliselt juunist augustini, mil poegade toitmise vajadus on kõige suurem, kaalust alla. Pojad hakkavad koos vanematega toitu otsima juulis ja jõuavad täiskasvanud kääbusrebase kaaluni suve lõpus või sügise alguses, mil nad iseseisvuvad.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müümine on väärtpaberi ostmisele vastupidine tehing. Lühikeseks müüja teenib kasumit siis, kui lühikeseks müüdud väärtpaberi hind langeb. Tehingu sooritaja ehk kaupleja saab endale kasumi, mis võrdub müügi- ja ostuhinna vahe ning väärtpaberite arvu korrutisega.
Terje Eipre
alt=|pisi|Terje Eipre (2018) pisi|Terje Eipre (2015) Terje Eipre (neiuna Terje Tari; sündinud 18. juunil 1968 Tartus) on Eestis tegutsev vandeadvokaat.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müüdud väärtpabereid nimetatakse lühikeseks positsiooniks, omatavaid väärtpabereid aga pikaks positsiooniks. Pika positsiooni soetamiseks tuleb väärtpaberid kõigepealt osta ning tehingu lõpetamiseks müüa. Lühikeseks müümise puhul on tegevuste järjekord vastupidine – kõigepealt müüakse ning positsiooni sulgemiseks ostetakse. Lühikese positsiooni sulgemist nimetatakse lühikese positsiooni katmiseks. Lühikeseks müümiseks kasutatakse võimendust. Lühikeseks müüdud väärtpaberid ei kuulu lühikese positsiooni omanikule, mistõttu võlgneb ta nende väärtuse väärtpaberite omanikule.
Terje Eipre
Haridus ja töökäik
Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1992. aastal. 1994–1996 töötas Eesti Põllumajandusülikoolis juristi ja rektori abina. Aastast 1997 töötab advokaadina ja alates 2001 vandeadvokaadina. 2002. aastast töötab Terje Eipre oma büroos Advokaadibüroo Eipre & Partnerid vandeadvokaadina/partnerina.
Kääbusrebane
Paljunemine
Isased võivad paarituda teisel eluaastal, emased hakkavad sageli paarituma alles kolmandal eluaastal. Väga vähesed kutsikad jäävad elama oma sünnipaiga lähedusse. On andmeid, et noor kääbusrebane on asunud elama 32 km kaugusele oma sünnikohast.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müümise eelis seisneb selles, et nii on kauplejail võimalik teenida ka langeval turul. Lühikeseks müümine on paljudel juhtudel seotud suurema riskiga. Peamine oht kauplejale seisneb selles, et kaotused ei ole piiratud. Näiteks aktsiate ostmisel on maksimaalne kaotus sada protsenti. See juhtub siis, kui ettevõte, mille aktsiate omanik ollakse, pankrotti läheb. Seega ei saa pika positsiooniga kaotada rohkem kui alginvesteeringu. Aktsiate hinnal maksimaalset väärtust aga ei ole. Seetõttu võib lühikese positsiooniga kaotada nii alginvesteeringu (kui väärtpaberi hind kahekordistub), kui ka kaks korda nii palju (väärtpaberi hinna kolmekordistumisel) jne.
Kääbusrebane
Käitumine
Kuigi kutsikaid ja täiskasvanuid võib pärastlõunal kohata väljaspool urgu, on kääbusrebane siiski öise eluviisiga. Tavaliselt alustavad nad jahipidamist päikeseloojaku ajal.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müümise teeb ohtlikuks ka asjaolu, et lühikeseks müüakse väga sageli ilmsete probleemide käes vaevlevate ettevõtete aktsiaid. Näiteks siis, kui levivad kuuldused, et mingi ettevõte läheb peagi pankrotti. Sellise ettevõtte aktsiad kauplevad aga juba niigi väga madalal, mistõttu võib hea uudise ilmnemisel aktsia hind loetud sekundite jooksul tõusta mitusada protsenti.
Kääbusrebane
Käitumine
Kääbusrebased on arad. Ohu korral nad põgenevad kiirelt, muutes alatasa äkiliselt suunda. Paarid kütivad tavaliselt küll samal territooriumil, kuid eraldi.
Lühikeseks müümine
Lisaks seisneb raskus veel selles, et pikaajalise keskmisena tõusevad aktsiaturud ligikaudu 10–12 protsenti aastas. Seega on lühikeseks müümine nagu vastuvoolu ujumine, mis toob kasu vaid siis, kui tehing hästi ajastada. Seetõttu ei saa lühikeste positsioonide omamist lugeda investeerimiseks. Lühikeseks müümine on lühiajaline finantsspekulatsioon.
Kääbusrebane
Käitumine
Enamik täiskasvanud kääbusrebaseid elab hilissuvel ja sügisel üksinda, kuni oktoobris-novembris algab paarielu. Kääbusrebaste paarid ei jää tavaliselt mitmeks aastaks kokku ja kääbusrebased võivad olla ka polügüünsed.
Lühikeseks müümine
Kõigil börsidel ei ole lühikeseks müümine lubatud. Näiteks Tallinna väärtpaberibörsil seda teha ei saa. Suuremail börsidel on see tavaline, ehkki erakordsetel aegadel võidakse lühikeseks müümine ajutiselt keelata. Nii juhtus näiteks Ameerika väärtpaberibörsidel 2008. aasta sügisel, mil keelati finantssektori aktsiate lühikeseks müümine.
Kääbusrebane
Käitumine
Territoriaalse käitumise kohta on erinevaid andmeid. Ühe uurimuse järgi oli territooriumi pindala 2,5–5 ruutkilomeetrit ning eri paaride territooriumidel olid suured ühisosad. Teise uurimuse järgi oli toidunappuse tingimustes maa-ala keskmine pindala 11,6 km² ja maa-alade ühisosad olid väikesed. Kindlas piirkonnas elavate kääbusrebaste arvukus on stabiilne. Uusi paarituvaid rebaseid lisandub ainult teiste rebaste lahkumise või surma korral. Urud kuuluvad konkreetsetele isenditele või paaridele. Uru omanik võib olla eri aastatel erinev. Urud saavad tavaliselt alguse mägra sügavast maa-alusest käigust, mille ta on teinud toitu otsides. Kääbusrebased laiendavad seda kõrgemale. Urul on tavaliselt 2 väljapääsu, kuid neid võib olla kuni 24. Tunnelite pikkus on 3–6 meetrit.
Lühikeseks müümine
Lühikeseks müümist on nimetatud ebamoraalseks, sest see on spekulatiivne tegevus ning kasutab ära teiste ettevõtete või inimeste kahjumit.
Kääbusrebane
Käitumine
Tühjaks jäänud kääbusrebaseurge kasutavad mitmed liigid alates kakulisest Speotyto cunicularia ja lõpetades välesusliku, sisalikuliste ja selgrootutega.
Ykemele
Ykemele oli Liivi ordu rüütelvend 13. sajandi teisel poolel.
Ykemele oli tõenäoliselt liivi päritolu. Ta on ainus teadaolev Baltimaade põlisrahvaste esindaja Liivi ordus, kuid temast pole peale nime ja fakti, et ta oli 1272. aastal rüütelvend Riias, midagi rohkemat teada.
Patty Bouvier
Patty Bouvier on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Selma kaksikõde ja Marge'i õde. Patty on kaks minutit noorem kui Selma. Ta on nimetatud sarja looja Matt Groeningu vanema õe Patty järgi. Ta elab koos Selma ja tema kasulapse Lingiga ühes vanatüdrukutele mõeldud korteris.
Pattyle annab hääle näitleja Julie Kavner.
Die Simpsons (Familie)
Laam
thumb|Suuremad laamad ja nende nimed thumb|300px|Laamad
Litosfäär on Maa kõva ja tahke kivist koorik. See koorik ei ole ühtne, vaid on Maa siseenergia ja sellest tuleneva vahevöö ainese aeglase liikumise tõttu pragunenud mitmekümneks tükiks, mis üksteise suhtes liikudes põhjustavad näiteks maavärinaid ja vulkaanipurskeid. Need litosfääri tükid ongi laamad.
Laamad koosnevad ookeanilisest ja mandrilisest maakoorest. Mõned laamad koosnevad mõlemast maakooretüübist, tavaliselt mandrist ja seda ümbritsevatest merealadest, näiteks Aafrika laam, Antarktika laam ja Austraalia laam, mõned aga ainult ühest, sel juhul tavaliselt üksnes ookeanilisest maakoorest, näiteks Filipiini laam, Nazca laam ja Vaikse ookeani laam. Laamadevahelised seismiliselt aktiivsed vööndid jaotatakse kolmeks: divergentsi vöönd, konvergentsi vöönd ja transformne murrang.
Laamad liiguvad aeglaselt, tüüpiliselt mõne sentimeetri võrra aastas. Kuid arvestades Maa geoloogilist ajalugu, mis on väga pikk, võivad laamad nihkuda suuri vahemaid, 100 miljoni aastaga tuhandeid kilomeetreid. Liikumise käigus muutuvad lisaks laamade asukohale nende kuju ja suurus. Kahe laama kokkupõrkel võib üks neist sukelduda teise alla ja saada taas osaks vahevööst. Niimoodi võivad laamad tervenisti kaduda. Olemasoleva laama pragunedes võivad omakorda tekkida uued laamad.
Laamade liikumist uuriva teadusharu nimi on geotektoonika. Teooria, mis selgitab laamade olemust ja nende liikumist, on laamtektoonika.
Maa on Päikesesüsteemi ainus liikuvate laamadega planeet.
Eesti asub laamapiiridest kaugel, mistõttu ei esine siin tugevaid maavärinaid ega vulkaanipurskeid.
Eestikeelse termini "laam" pakkus välja Herbert Viiding.
Gregor von Berg
Gregor von Berg (Venemaal tuntud kui Григорий Максимович Берг ja Григорий Маврикиевич Берг; 16. august 1765 Luunja mõis, Liivimaa – 26. märts 1838 Tallinn, Eestimaa) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral).
Elulugu
Gregor von Berg sündis Holstre rendivaldaja kindral en chef Magnus Johann von Bergi (1720–1784) ja vabaproua Eleonora Elisabeth Dorothea von Münnichi (Burchard Christoph von Münnich vennatütar) pojana. Tema vanem vend Christian (1760–1789) oli Venemaa keisririigi polkovnik. Teine vend Burchard Magnus von Berg (1764–1791) oli samuti Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) ja Viiburi komandant.
Gregor von Berg kirjutati noorena sõjaväeteenistusse ning juba 1778. aastal oli ta seersant Siberi jalaväepolgus. 1782. aastal ülendati ta porutšikuks. 1788. aastal teenis ta sekund-majorina Neeva jalaväepolgus. Võttis osa Vene-Rootsi sõjast 1788–1790 ja Kościuszko ülestõusu mahasurumisest 1794. 1797. aastal ülendati ta polkovnikuks ja määrati Tambovi jalaväepolgu komandöriks.
1798. aastal ülendati ta kindralmajoriks ja määrati Kostroma musketäripolgu komandöriks. 1800. aastal süüdistati teda polgu varade omastamises ja eemaldati ametipostilt. Sama aasta lõpus mõisteti ta siiski õigeks ja määrati Väike-Vene grenaderipolgu komandöriks.
Napoleoni sõdade, Kolmanda koalitsioonisõja 1805. aasta sõjakäigul paistis ta silma oma vaprusega. 5. novembril 1805 toimunud Amstetteni lahingus sai Berg raskelt vigastada. Mõni aeg hiljem toimunud Austerlitzi lahingus sai Berg jälle raskelt vigastada ning vaevu teadvusel olevana langes ta prantslaste kätte vangi. 1806. aasta jaanuaris naasis ta Venemaale.
Normaliseerimine
Normaliseerimine on terase kuumutamine 50–60 °C võrra üle kriitilise punkti, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine seisvas õhus. Lõõmutatud terasega võrreldes on normaliseeritud terasel peeneteralisem struktuur. Normaliseeritud terase tugevus ja kõvadus on mõnevõrra suuremad lõõmutatud terase vastavatest näitajatest, kuid plastsus on mõnevõrra väiksem.
Gregor von Berg
Elulugu
Gregor von Berg sai Reichenbachi lahingus vigastada kui kuul lendas läbi tema vasaku jala. Berg oli sunnitud rindelt lahkuma ning ta asus uuesti Tallinna komandandiks. 1823. aastal ülendas keiser Aleksander I ta 1812. aasta isamaasõjas ülesnäidatud teenete eest jalaväekindraliks.
25. märtsil 1828 määrati ta Tallinna sõjakuberneriks. 9. veebruar 1832. aastal läks Berg erru.
Berg suri Tallinnas ja on sinna ka maetud.
George Dawe maalitud Gregor von Bergi portree asub Ermitaaži 1812. aasta isamaasõja galeriis.
Perekond
Gregor von Berg abiellus 1792. aastal Õisus Friedrich Wilhelm von Siversi (1716–1781) tütre Hedwig Dorothea von Siversiga (1764–1830). Abielust sündisid 4 poega ja 4 tütart, sh:
1883
1883. aasta (MDCCCLXXXIII) oli 19. sajandi 83. aasta.
Süvahavva
Süvahavva on küla Põlva maakonnas Räpina vallas, Võhandu jõe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Küla lähedal asub Süvahavva soo. Seal asuvad suurimad Võhandu jõe liivakivipaljandid, näiteks Viira veskimüür.
Külas asub Uku koobas.
Herman Talvik
Herman Talvik (sünninimi Hermann Truu, 31. mai 1906 Tallinn – 11. jaanuar 1984 Funäsdalen, Rootsi) oli eesti maalikunstnik ja graafik.
Elukäik
Herman Talvik sündis Tallinnas tööliste perekonnas. Õppis 1921–1926 Riigi Kunsttööstuskoolis raamatuköitmist ja nahkehistööd ning 1926–1928 Helsingis Soome Kunstiühingu koolis Ateneum maalimist. Soome kunstieluga jäi Talvik tihedalt seotuks kuni Talvesõja puhkemiseni. 1928–1934 täiendas ta end mitmel pool Euroopas, eelkõige Pariisis, kus õppis nii kunsti kui ka kunstiajalugu.
1934. aastast hakkas Herman Talvik esinema Soome ja Eesti näitustel. Soomes äratas ta loomelaad tähelepanu, tekkisid ostjad ja vägagi arvestatavad toetajad, nagu professor Kaila. Suureks tunnustuseks oli ühe mõjukama kriitiku ja uute kunstisuundade lansseerija, tollal Stockholmis tegutsenud galeristi Gösta Stenmani huvi Talviku loomingu vastu, mis viis 1939. aastal mahuka näituse koostamiseni. Mõistagi märkasid Talviku isikupärast annet ka Eesti kunstitundjad. Kõnekas ja kunstnikule endale oluline oli see, et üks esimesi tema nägemusliku loomingu omandajaid oli Kristjan Raud. Talviku tööd äratasid ka Alfred Waga, Aleksander Tassa, Hanno Kompuse ja mitme teise tähelepanu. Sõja puhkedes naasis Talvik kodumaale ja leidis tööd õpetajana, hiljem töötas põhiliselt Tallinna reaalkooli kunstiõpetajana.
1944. aastal põgenes Talvik Rootsi ja töötas seal vabakunstnikuna. Seal kujunes temast väliseesti kunsti silmapaistev isiksus, kes ühena vähestest Eesti pagulaskunstnikest suutis vabakutselisena arvestatavalt osaleda Rootsi kunstielus. 40 aastat kestnud Rootsi-periood oli Herman Talvikule loominguliselt ääretult intensiivne ja viljakas. Talvik esines Rootsi, Soome, Kanada, Austraalia ja Ameerika Ühendriikide näitustel. Tema töid omandasid Rootsi rahvusmuuseum, Malmö, Örebro, Göteborgi ja Karlstadi muuseum ja New Yorgi avalik raamatukogu ning paljud erakogujad.
Herman Talvik on töötanud paljudes graafikatehnikates – linool- ja puulõikes, litos, ofordis, akvatintas, kuivnõelas. Ta on loonud tundlikke joonistusi, suurepäraseid monotüüpiaid ja maale.
Talvik külastas kodumaad taas 1971. aastal, kui Kadrioru lossis toimus tema isikunäitus. Teine näitus toimus 10 aastat hiljem 1981. aastal. Mõlemal korral tõi kunstnik kaasa arvukalt maale ja graafikat, millest osa, peamiselt graafika, kinkis muuseumile. Tartu Kunstimuuseumis toimus tema näitus 1991. aastal ning Adamson-Ericu muuseumis 1997. ja 2007. aastal.
Looming
Maastik jäi kunstnikule huvi pakkuma ka tema hilisemas loomingus. Teda köitis nii põhjamaine avar looduspanoraam kui ka lõunamaine mägine Hispaania. Põhjamaise looduse ilu ja karguse avastas Talvik juba 1940. aastatel. Erakliku loomuga Talviku lemmikkohaks Rootsis kujunes Härjedaleni mägedes asuv Funäsdaleni küla. Sealseid vaateid on kunstnik oma teostel ikka ja jälle kujutanud.
Alates 1964. aastast oli ta Rootsi Graafikute Ühingu liige.
Euroopa ühisturg
Ühisturg (Common market) loodi '''Rooma leppega 1958. a. ja oli algselt Euroopa majanduse ühenduse (EMÜ''') nimetus. Ühisturu peamiseks eesmärgiks oli liikmesriikidevahelise kaubanduse ja teenuste liikumise liberaliseerimine tolliliidu loomise ja liikmesriikidevaheliste kvantitatiivsete piirangute eemaldamise teel. Esimese sammuna eemaldati 1968.a. liitu kuuluvate riikide vaheliselt kaubanduselt tollimaksud ja kvoodid ning kehtestati ühtne väline tollimaks kolmandatele riikidele. Kuid kaupade ja teenuste vabal liikumisel jäid kehtima füüsilised takistused (piirikontrolli sälimine sisepiiridel), tehnilised takistused (rahvuslikud piirangud) ja maksudega seotud takistused.
1986. a. allkirjastati Ühtne Euroopa Akt, mis nägi ette hiljemalt 1992. a-ks ühtse turu ehk siseturu (Single market) loomise, eesmärgiga kaotada kõik piirangud siseturul.
Ühtne turg käivitus 1. jaanuaril 1993 Maastrichti lepinguga. Sellest ajast toimivad ka 4 vabadust (kapitali, isikute, teenuste ja kaupade vaba liikumine).
Iirimaa saar
Iirimaa on Briti saarestiku suuruselt teine saar. Suurbritannia saarest lahutab teda Iiri meri.
Suurem osa saarest kuulub Iiri Vabariigile. Saare põhjaosa (Põhja-Iirimaa) kuulub Suurbritanniale.
Iirimaa kõrgeim mägi on 1038 meetri kõrgune Carrauntoohil.
Saare elanike arv on ligi 6,4 miljonit.
Peterburi Kunstide Akadeemia
Keiserlik Kunstide Akadeemia on 1757. aastal Peterburis asutatud kunstiõppeasutus.
Ajalugu
Akadeemia kasvas välja Peterburi trükikoja juures tegutsenud joonistuskoolist, kus said õpetust raamatuillustraatorid. Ettepaneku luua Venemaa Kunstide Akadeemia tegi Senatile krahv Ivan Ivanovitš Šuvalov. Keisrinna Jelizaveta Petrovna kiitis mõtte heaks. Akadeemia esimene direktor oligi krahv Šuvalov ning algul tegutses kool Šuvalovi majas Sadovaja tänaval.
Aastal 1764, kui võimule oli juba tulnud Katariina II, kinnitas viimane akadeemia uue põhikirja ning nimetas joonistuskooli Venemaa kunstielu suunavaks Keiserlikuks Kunstiakadeemiaks. Seda loetakse ka akadeemia ametlikuks sünniajaks. Katariina II ukaasiga hakati ehitama ka akadeemia hoonet.
Akadeemias õpetati vene päritoluga kunstnikele tol ajal eelistatud läänelikke kunstistiile ja töömeetodeid. 1840. aastani tegutses akadeemia juures kasvatus- ja õppeasutus, kus said õppida igast seisusest lapsed (peale pärisorjade).
1859. aastal välja antud põhikirja kohaselt jäi akadeemia ilma omavalitsusest ja allutati Keiserliku õukonna ministeeriumile.
Akadeemia oli väga konservatiivne ning uuendustega kaasa ei läinud. 1863. aastal lahkus 14 akadeemia lõpetajat lõputööd tegemata, sest neil ei lubatud traditsioonilise mütoloogilise stseeni asemel maalida vabalt valitud teemal. Lahkujad rajasid realistliku koolkonna, mille nimeks sai peredvižnikud (Ivan Kramskoi, Vassili Perov, Arhip Kuindži jt).
Reform 1893–1894
Aastatel 1893–1894 viidi ellu keiser Aleksander III otsuse kohaselt akadeemia reform. 15. oktoobril 1893 kinnitas keiser akadeemia uue põhikirja "Keiserliku Kunstide Akadeemia ajutine põhikiri". Põhikiri jõustus 1894. aasta septembris. Uus põhikiri tõi akadeemiale tagasi omavalitsuse.
Esimene neist – Keiserlik Kunstide Akadeemia (Императорская Академия художеств) – ühendas akadeemia au- ja tegevliikmeid, väljapaistvaid kunstnikke, teadlasi, kunstiajaloolasi ja metseene, jagas (au)nimetusi, samuti tegeles kunstipoliitika küsimustega ja toetas kutsealast haridust. Akadeemias tegutses akadeemia nõukogu (Совет) ja akadeemiline kogu (Академическое Собрание). Viimase koosseisu kuulus president, asepresident, konverents-sekretär, 60 tegevliiget ja 20 auliiget.
Teine neist – Keiserliku Kunstide Akadeemia kõrgem kunstikool (Высшее художественное училище при Императорской Академии художеств) – oli maalikunsti, skulptuuri ja arhitektuuri kõrgem kunstikool-instituut. Seniste klasside (õppejärkude) asemel avati kõrgemas kunstikoolis meisterateljeed tuntud kunstnikega eesotsas (Ilja Repin, Vladimir Makovski, Ivan Šiškin, Arhip Kuindži).
Õppekava
Esimesel õppeastmel õpiti nn originaaliklassis, kus kopeeriti originaaljoonistusi ja -gravüüre, sellele järgnes kipsiklass, kus joonistati antiikskulptuuride kipskoopiate järgi üksikuid kehaosi. Kolmandaks tasemeks oli figuuriklass, kus joonistati antiikskulptuuride kipskoopiate järgi tervikfiguure ning alles pärast selle läbimist asusid õpilased õppeprogrammi neljandale astmele akti- ehk natuuriklassi. Inimese anatoomia tundmaõppimine ja modelli joonistamine oli akadeemilise koolituse vältimatu osa.
Hoone
thumb|Kunstiakadeemia hoone Kunstiakadeemia hoone on ehitatud Katariina II ukaasi alusel aastatel 1764–1788. Selle projekti autorid olid arhitektid Aleksandr Kokorinov ja Jean-Baptiste Vallin de la Mothe ning see oli esimene Venemaal püstitatud varaklassitsistlik hoone.
Vilistlased
Peterburi Kunstide Akadeemias on õppinud valdav osa vene maalikunstnikke, skulptoreid ja arhitekte, sealhulgas Ilja Repin, Vassili Perov, Vassili Surikov, Tarass Ševtšenko, Andrei Voronihhin ja Vassili Stassov.
Eesti kunstnikud
Eesti kunst on akadeemiaga seotud eelkõige Johann Köleri kaudu. Köler õppis akadeemias aastatel 1848–1857 ning aastast 1869 oli ta kunstiakadeemia õppejõud. Aastal 1861 pälvis ta akadeemiku tiitli. Samuti õppisid seal Kristjan Raud, August Jansen ja Amandus Adamson.
Kronoloogia
2007. aastal tähistas Venemaa Kunstide Akadeemia 250. aastapäeva.
Tsüaneerimine
Tsüaneerimine on terase pinnakihi samaaegne rikastamine süsiniku ja lämmastikuga. Tsüaneerimist viiakse läbi samadel eesmärkidel, mis tsementiitimist. See suurendab terase pinna kõvadust, kulumiskindlust ja väsimustugevust. Masinaehitusteraste puhul toimub protsess tavaliselt temperatuuridel 820...970 °C, kiirlõiketerastel 540...560 °C.
Koosinus
Koosinus ehk koosinusfunktsioon (sümbol: cos) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.
Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse koosinus nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga α koosinuseks nimetatakse selle nurga lähiskaateti b ning selle täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi c pikkuse jagatist.
Märkus arvutamise kohta
Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.
Vaata ka
Trigonometriske funksjoner
889
889. aasta
Auga
Auga on paikkond Narva-Jõesuus. See on olnud tuntud supluspaik ja suvituskoht.
889
Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad
Aliteerimine
Aliteerimine on terase või malmi pinnakihi rikastamine alumiiniumiga. Aliteerimise tagajärjel omandab materjal kõrge kuumuspüsivuse (kuni 900 °C), kuna toote pinnale moodustub tihe alumiiniumoksiidist kile.
889
Aastad: 884 885 886 887 888 - 889 - 890 891 892 893 894
Auga
Varem oli see küla (saksa keeles Luga-Schmetzke, eesti keeles Šmetske ) Vaivara kihelkonnas.
Lelulugu (film)
"Lelulugu" ("Toy Story") on Disney ja Pixari animastuudio täispikk joonisfilm, mis valmis 1995. aastal. Eestis esilinastus see 6. septembril 1996.
Iraagi okupatsioon Kuveidis
Iraagi okupatsioon Kuveidis kestis 2. augustist 1990 26. veebruarini 1991.
888
888. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad - 880. aastad - 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad
Aastad: 883 884 885 886 887 - 888 - 889 890 891 892 893
Kõblas
thumb|[[Sambia naine kõplaga (2007)]]
Kõblas (ka kabli) on varrest ja selle külge risti kinnitatud (metall)terast koosnev maaharimisriist mulla kobestamiseks ja umbrohu eemaldamiseks.
Kõblas on üks vanemaid maaharimise tööriistu. Algul puu- või kivi-, hiljem metallteraga kõblast on kasutanud kõik põlluharijatest rahvad maaviljeluse algaegadest alates. Vanimad kivikõplad, mis Eesti alalt leitud, pärinevad neoliitikumi lõpust (2. aastatuhat eKr), vanimad raudkõplad vanemast rauaajast (500 eKr – 450 pKr).
18.–19. sajandil puhastati Eestis kõpla abil ale-, kütise- ja söödimaad kändudest-juurtest ning kobestati mulda. Kõblast nimetati lisaks maakirveks või mättakirveks, sest sellega puhastati heinamaad mätastest. Sarnasuse tõttu nimetati ka künakirvest mõnel pool kõplaks.
Kõplaid on erineva kujuga teraga, näiteks Eestis on levinud kolmnurkkõblas ja eriti uuemal ajal välkkõblas.
Nõva vald (Risti kihelkond)
Nõva vald (saksa keeles Newe) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
1893. aastal eraldusid Nõva vallast Risti ja Hatu vald, mis liitusid Padise vallaga. Vald eksisteeris uuesti 1893–1896, mil Nõva ja Vihterpalu vald eraldati eraldi valdadeks. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Seejärel eksisteeris ka Harju kreisi ja Harju maakonna Nõva vald 1896–1939. Vallamaja asus Nõva külas.
1890 liideti Nõva vallaga Hatu, Risti ja Vihterpalu vald.
Perfect Strangers
"Perfect Strangers" on ansambli Deep Purple 1984. aastal ilmunud üheteistkümnes stuudioalbum.
Laulud
Kõikide lugude autorid on Ian Gillan, Ritchie Blackmore ja Roger Glover, välja arvatud kolmas lugu.
CD ja kasseti peal oli lisalugu "Not Responsible" – 4:36.
Nohipalo
Nohipalo (kasutatakse ka nime Nohipalu) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel paiknevad Nohipalu järved ja Nohipalu soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Küla kuulus Räpina kihelkonda.
Lelulugu 2
"Lelulugu 2" ("Toy Story 2") on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 1999.
Normaliseerimine (täpsustus)
"Normaliseerimine" on mitmetähenduslik sõna.
Baikali järv
pisi|Baikali järv talvel pisi|200px|Uuring jää katmiseks kiirkaatriga hõljuk Hivus-10 Baikali järv ehk Baikal on järv Aasias Ida-Siberi lõunaosas. Baikal asub Venemaal.
Üldandmed
thumb|Baikal
Järve pikkus on 636 km ja laius kuni 80 km.
Baikal on maailma sügavaim ja suurima mahuga mageveejärv. Järves on viiendik maailma vedelast mageveest (üle nelja viiendiku Venemaa omast). Baikali vesi on väga selge.
Baikal asub mäeahelikevahelises tektoonilises nõos. Järves on 27 saart; neist suurim on Olhon. Idaosas asuvad suuremad lahed (Barguzini, Tšivõrkui ja Provali laht) ja poolsaared (Svjatoi Noss).
Hoolimata suurest sügavusest on Baikali vesi hästi segunenud, osaliselt kuumaveeallikate tõttu, mis asuvad neljasaja meetri sügavusel.
Baikali sadamad on Baikal, Baikalsk, Tanhol, Turka, Ust-Barguzin ja Nižneangarsk.
Baikali valglas, mis ulatub Mongooliasse, elab 5 miljonit inimest. Suurimad linnad on seal Ulan-Ude ja Ulaanbaatar.
Kliima
Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Baikal paraskliimavöötme kontinentaalsesse alasse. Aasta keskmine temperatuur on –0,4 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 453 mm. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Baikal Dwc kliimatüüpi, mida iseloomustab külm ja kuiv talv ning lühike suvi.
Baikal on jääs jaanuari algusest maini. Suvel soojeneb vee pinnakiht 9–12 °C-ni, rannikul kuni 20 °C.
Geoloogia
Baikal on maailma vanim järv. Järve vanuseks hinnatakse umbes 25 miljonit aastat. Vanuselt teisel kohal on Tanganjika, mis on 2 miljonit aastat vana. Järved ei ole tavaliselt geoloogilises ajaskaalas eriti püsivad, seega on Baikal väga unikaalne nähtus. Baikal on tekkinud riftivööndisse.
Elustik
Baikalis elab üle 2600 tuntud taime- ja loomaliigi. 960 looma- ja 400 taimeliiki on endeemsed. Järves elab üle 50 kalaliigi, ligi pooled neist on endeemsed (suur ja väike õlikala). Tähtsaim töönduskala on omul.
Kuulsaim ja salapäraseim Baikali asukas on baikali viiger (Phoca sibirica). Salapäraseks teeb ta asjaolu, et ei mõisteta, kuidas selle liigi eellased Baikalisse jõudsid. Baikali viiger on ka ainus Baikalis elav imetaja.
Suurt endeemide hulka seletab järve vanus ja väga kiire adaptatiivne radiatsioon.
Järve uurib Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Limnoloogiainstituut (Listvjankas).
Reostus
Baikali valglasse on rajatud tselluloositehaseid (Baikalskis), soojuselektrijaamu ja keemiatehaseid. Erakordselt puhta järvevee saastumise vältimiseks kasutatakse puhastusseadmeid, kuid ikkagi on ettevõtted seda õrna ökosüsteemi kahjustanud. Tugevasti on vähenenud kalasaak ja hävinud on suur osa põhjaelustikust.
Pahtpää
Pahtpää on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel voolab Pahtpää jõgi.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Pahtpääl on Otsi talu kalmistu.
Esimesed teated Pahtpää küla kohta on 1582. aastast.
Küla kuulus Räpina kihelkonda.
Sarvemäe
Sarvemäe (kohalik hääldus Sarvõmäe) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Juuli 2004
Juuli 2004, sündmuste kroonika
Zvenõgorod
Zvenõgorod (ukraina keeles Звенигород) on kahe asula nimi:
Tähevärav SG-1
"Tähevärav SG-1" (originaalpealkiri "Stargate SG-1") on USA ja Kanada koostöös aastatel 1997–2007 toodetud ulmesari, mille tegevus toimub tänapäeval.
Tähevärav on 6,7-meetrise läbimõõduga maavälist raskmetalli (Naquadah) sisaldav ringikujuline seade, mis võimaldab mis tahes objektidel (ka elusolenditel) liikuda kahe Tähevärava vahel ning läbida pikki vahemaid universumis kõigest mõne sekundiga. Seda põhjendatakse "ussiaukude" (Worm hole) teooriaga, mis tugineb ruumi kõveruse tõlgendusele relatiivsusteoorias. Kosmose eri punkte ühendavate "ussiaukude" teooriat on 1998. aastal USAs püütud ka kiirendite abil tõestada.
Sisu
Filmi tegevus algab 1928. aastal, kui Egiptusest leitakse Giza platoolt tundmatu sõõrikujuline ese, mis on kaetud paksu kiviplokkide kihiga, samade kattekivide kihi alt leitakse ka veidrad kivistised. Seejärel jõutakse sündmustega tänapäeva, kus Catherine Langford kutsub dr Daniel Jacksoni tõlkima kattekividelt leitud tekste. Dr Jackson suudabki kahe nädalaga lahti mõtestada tähevärava koordinaatide süsteemi olemuse, kuid võimaliku sõjalise sissetungi vältimiseks otsustatakse tähevärav teiselt poolt tuumapommi abil hävitada. Selleks pannakse kokku meeskond, mida hakkab juhtima kolonel Jack O'Neill. Rühmaga saadetakse kaasa ka dr Jackson, kes lubab leida võimaluse koju naasmiseks (märgid teisel planeedil asuval täheväraval erinevad siinse tähevärava märkidest). Sündmuste arenedes hävitatakse tuumapommiga teise planeedi tähevärava asemel hoopis orbiidil asuv päikesejumal Ra kosmoselaev ning dr Daniel Jackson otsustab jääda teisele planeedile.
Sari algab, kui filmi sündmustikust on möödunud orienteeruvalt paar aastat. Kuna algselt eeldati, et tegemist on ainult ühendusega 2 planeedi vahel, siis suureks üllatuseks saabub ühel päeval läbi värava grupp inimesesarnaseid tulnukaid, kes korraldavad veresauna baasi valvava personali hulgas, võttes neist ühe vangina kaasa.
Tähevärava programm taaselustatakse kiiresti, pea sama meeskond, kes filmis oli, tuuakse uuesti kokku ja seiklus algab. Selgub, et täheväravate võrku kuulub tuhandeid täheväravaid mitmetel taevakehadel. Sarjas toodud teooria alusel lõi täheväravate võrgu miljoneid aastaid tagasi rass, keda kutsutakse Ancients ehk "Iidsed". Iidsetel oli kaugele arenenud tsivilisatsioon, mida kroonis kõrgelt arenenud tähtede- ja galaktikatevaheline kommunikatsioonivõrk tähelaevade näol. Mingil hetkel avastasid nad aga ussiaukude tehnoloogia ja loobusid tähelaevade kasutamisest. Asustades lisaks meie galaktikale ka mitu naabergalaktikat, hääbus nende tsivilisatsioon teadmata põhjustel, jättes endast järele galaktikasse paisatud inimeste kogukonnad ja hulgaliselt tehnoloogiat – nende hulgas ka täheväravate võrgu.
Kõige levinum teooria Iidsete saatuse kohta on, et suurim enamus neist saavutas kehalise ja vaimse täiuslikkuse ning suundus niinimetatud "kõrgema eksistentsi" tasemele. Kuna Iidsete tehnoloogia kasutab käivitamiseks mentaalset aspekti ning seda saab kasutada ainult Iidsetega samasse geeniliini kuuluv isik (mis on säilinud umbes 30% Maa elanikkonnast), siis on osad inimesed võimelised kasutama ka Iidsete tehnoloogiat. Tähaväravate tehnoloogia on aga Iidsete varasemast loomingust ja seda on võimelised kasutama kõik mõistusega olendid, kes suudavad dešifreerida koordinaatide süsteemi, et avada ühendus 2 värava vahel.
Peategelased
pisi|Cheyenne mäekompleks Colorados USAs, kus asub Tähevärava Juhtimiskeskuse baas Jack O’Neill (Richard Dean Anderson) – peategelane hooaegadel 1–8 – USA õhuväe kolonel ja eriüksuse veteran, kes juhtis esimest missiooni läbi tähevärava. Ta meelitatakse pensionipõlvest tagasi ning ta asub tööle SG-1 juhina. Kaheksanda hooaja algul saab ta brigaadikindraliks ning asub tööle baasi komandörina. Enne üheksandat hooaega saadetakse ta tööle Washingtoni ning ta kõrgendatakse kindralmajoriks. Ta ilmub ka üheksandal ja kümnendal hooajal ning ka filmis "Tähevärav: Kontiinum", kuid enam mitte peategelasena. Lisaks ilmub ta ka esimesell ja kolmandal seriaali "Tähevärav: Atlantis" hooajal.
Suursaksa Riik
<td align=center colspan=2>300px Suursaksa riik (1944) Riigikeel saksa Pealinn Berliin Riigipea juht Adolf Hitler (26. juuni 1943 – 30. aprill 1945), riigipresident Karl Dönitz (1.–23. mai 1945) Pindala ? Rahvaarv 1944 ligi 128,5 miljonit. Iseseisvus 26. juuni 1943 – 23. mai 1945 Rahaühik Saksa riigimark Riigihümn Das Lied der Deutschen Suursaksa Riik ehk Suur-Saksamaa (saksa keeles Großdeutsches Reich; 1943–1945) oli pidevalt muutuvate piiridega Saksa natsionaalsotsialistlik impeerium Kesk- ja Ida-Euroopas teise maailmasõja ajal, Saksa Riigi õigusjärglane, millest ainult nime poolest erines.
Tähevärav SG-1
Peategelased
Cameron “Cam” Mitchell (Ben Browder) – peategelane hooaegadel 9–10 – USA õhuväe kolonelleitnant, kes saab üheksanda hooaja algul SG-1 uueks juhiks. Vaevaga, saab ta meeskonna endised liikmed tagasi ning juhib SG-1 kuni seriaali lõpuni. Saab ametikõrgendust koloneliks enne teist SG-1 filmi. Ilmub ka filmides "Tähevärav: Tõelaegas" ja "Tähevärav: Kontiinum".
Samantha “Sam” Carter (Amanda Tapping) – peategelane hooaegadel 1–10 – hiilgav noor astrofüüsik ja USA õhuväe kapten, kes liitub SG-1-ga. Saab ametikõrgendust majoriks kolmandal hooajal ning kaheksanda hooaja algul kolonelleitnandiks, kes saab SG-1 juhiks. Üheksandal ja kümnendal hooajal on kolonelleitnant Cameron Mitchelli abiline. Pärast filmi "Tähevärav: Tõelaegas" sündmusi ülendatakse ta koloneliks ning ta saab uueks Atlantise komandöriks "Tähevärav: Atlantise" neljandal hooajal. Taasühineb SG-1-ga filmis "Tähevärav: Kontiinum".
Suursaksa Riik
Tänapäeval kuuluvad Suursaksa Riigi alad Austriale, Belgiale, Hollandile, Itaaliale, Leedule, Luksemburgile, Poolale, Prantsusmaale, Saksamaale, Sloveeniale, Ukrainale, Valgevenele ja Venemaale.
Tähevärav SG-1
Peategelased
Dr. Daniel Jackson (Michael Shanks) – peategelane hooaegadel 1–5 ja 7–10 – geniaalne egüptoloog, kelle ebausutavad teooriad püramiidide kohta viisid ta algsele tähevärava missioonile. Ta liitub SG-1-ga lootuses leida oma röövitud naine ning jääb meeskonna osaks, kuni ta tõuseb viienda hooaja lõpus kõrgemale tasandile. Pärast oma sunnitud naasmist maisele tasandile seitsmenda hooaja algul, taasühineb ta SG-1-ga ning jääb selle osaks kuni seriaali lõpuni. Lisaks ilmub ta mõlemas SG-1 filmis ning ka "Tähevärav: Atlantise" esimesel ja viiendal hooajal.
Teal'c (Christopher Judge) – peategelane hooaegadel 1–10 – vaikne, kuid tugev tulnukas, rassist nimega jaffa, kes jookseb üle oma positsioonilt goa’uldi Apophis parema käena. Liitub SG-1-ga lootuses vabastada oma rahvas orjusest. Kuigi ta kaheksanda hooaja lõpus saab ta eesmärk täidetud, jääb ta siiski SG-1 liikmeks kuni seriaali lõpuni. Ilmub ka mõlemas filmis ja seriaali „Tähevärav: Atlantis“ neljandal hooajal.
Suursaksa Riik
Kuid Suursaksa Riigi sõjalise okupatsiooni all olid selle riigi loomise ajal paljud teisedki Euroopa riigid: Norra ja Taani, Eesti ja Läti, Albaania, Bulgaaria, Jugoslaavia, Kreeka ja Rumeenia. Saksa väed olid ka Põhja-Aafrikas tänapäeva Marokos, Alžeerias, Tuneesias ja Liibüas.
Tähevärav SG-1
Peategelased
George Hammond (Don S. Davis) – peategelane hooaegadel 1–7 – USA õhuväe kindralmajor (hiljem kindralleitnant), kes on baasi komandör esimesed seitse hooaega. Ilmub ka ülejäänud hooaegades, seriaali "Tähevärav: Atlantis" esimesel hooajal ning filmis "Tähevärav: Kontiinum". Kuna näitleja, Don S. Davis, suri juunis 2008 südameatakki tõttu, jääb ta tegelaskuju ilmumine teises filmis ka viimaseks.
Suursaksa Riik
Ajalugu
Suur-Saksamaa oli Saksamaa ühendamise ajal 19. sajandil käibele tulnud mõiste, millega tähistati hüpoteetilist Austria osavõtul ühendatavat Saksamaad. Selline plaan ei läinud siiski täide ja Saksa Riik ("Väike-Saksamaa") loodi Austria osavõtuta; viimane reformiti Austria-Ungariks.
26. juunil 1943 nimetati Saksa Riik ümber Suursaksa Riigiks. 9. septembril okupeerisid Suursaksa väed Põhja- ja Kesk-Itaalia, desarmeerisid Itaalia relvajõud ning moodustasid marionetliku Itaalia Sotsialistliku Vabariigi, mida asus juhtima vangist vabastatud Benito Mussolini. Itaalia Kuningriik kuulutas 13. oktoobril Suur-Saksamaale sõja.
Tähevärav SG-1
Peategelased
Hank Landry (Beau Bridges) – peategelane hooaegades 9–10 – USA õhuväe kindralmajor ja baasi komandör. Ta on SGC uue peaarsti, Carolyn Lami, võõrdunud isa ning ilmub mõlemas SG-1 filmis kui ka seriaali "Tähevärav: Atlantis" teisel ja kolmandal hooajal.
Suursaksa Riik
Ajalugu
8. mail 1945 kirjutasid Suursaksa ülemjuhatuse esindajad Berliinis alla Suur-Saksamaa tingimusteta kapituleerumise aktile, mis jõustus 9. mail. 2.–23. mail Flensburgis tegutsenud Karl Dönitzi valitsus üritas tagajärjetult separaatset kapitulatsiooni lääneliitlastele.
Tähevärav SG-1
Peategelased
Vala Mal Doran (Claudia Black) – peategelane hooajal 10 – osav varas ja pettur tundmatult planeedilt ning endine peremeesloom goa’uldile nimega Qetesh. Tema esimesele ilmumisele kaheksandal hooajal järgneb roll üheksandal hooajal, kus tema ja Daniel kogemata avastavad uue vaenlase – Orid. Pärast supervärava hävitamist satub ta Ori galaktikasse, naastes 10. hooaja algul koos ori laevastikuga. Ta liitub SG-1-ga pärast sünnitamist, tema tütrest Adria'st saab aga kümnendal hooajal uus Oride pealik. Ilmub mõlemas SG-1 filmis.
Suursaksa Riik
Ajalugu
Pärast seda, kui liitlased olid Saksamaa sõjas purustanud, kaotas Saksamaa kõik maa-alad, mille ta oli sõja ajal ja vahetult enne seda liidendanud. Saksamaa põlistel aladel, mida teistele riikidele ei antud, moodustati neli okupatsioonitsooni, mida haldasid sõja võitnud nelja tähtsaima riigi võimud. Need riigid olid NSV Liit, USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Hiljem moodustati NSV Liidu okupatsioonitsoonist Saksa Demokraatlik Vabariik ja kolmest ülejäänust Saksa Föderatiivne Vabariik ehk Saksamaa Liitvabariik, mis omavahel ühinesid alles 1990.
Tähevärav SG-1
Sarja tootmine
Kui pärast viiendat hooaega levisid kuuldused seriaali lõpetamisest, siis USA-s seriaali levitamisega tegelev satelliidikanal SyFy Channel sai andunud fännidelt miljoneid paberkirju ja e-kirju ning seriaali tootmine jätkus. Sarja populaarsusest andis tunnistust ka kodulehtede kasvav arv ja nende põhjalikkus.
Suursaksa Riik
Ajalugu
Suursaksa Riigi ellujäänud juhtide üle mõisteti kohut Nürnbergi protsessil, kus paljud neist süüdi mõisteti, sealhulgas mõnedki surma. Suursaksa Riigi ametlik ideoloogia natsionaalsotsialism mõisteti hukka ning see on tänapäevani maailmas põlu all ja mõnes riigis, sealhulgas Saksamaal, koguni keelustatud.
Tähevärav SG-1
Sarja tootmine
Samuti tekkis ka nn spin-off "Tähevärav Atlantis", mis alustas 2005/06 aasta hooajal oma teist hooaega. Suurbritannias (seega Euroopas) oli mõlema seriaali levitajaks kanal SKY ONE.
2005. aasta sügisel kuulutati välja ka 10. hooaja tootmistsükli ettevalmistusperiood ehk näitlejate kinnitamised ja muude lepingute ettevalmistused.
Seriaalile järgnes kaks filmi: "Tähevärav: Tõelaegas" ja "Tähevärav: Kontiinum". Neist esimeses läks SG-1 Ori galaktikasse, et vabaneda nende mõjust täielikult, ning teises läks Ba'al ajas tagasi, et ära hoida tähevärava programmi algus Maal. Sarja tegijad plaanisid teha ka kolmanda "Tähevärava" filmi, mis plaaniti "Kontiinumi" järjeks ("Tähevärav: Revolutsioon") ja oleks keskendunud Jack O'Neilli tegelaskujule. 2011. aastal teatas produtsent Brad Wright, et kolmandat filmi siiski ei tule.
Lelulugu 4
Lelulugu 4 (Toy Story 4) on Disney ja Pixari animastuudiote täispikk joonisfilm, mis valmis aastal 2019.
1882
1882. aasta (MDCCCLXXXII) oli 19. sajandi 82. aasta.
Nikolai Guli
Nikolai Guli (16. juuni 1936 Uzingont, Leningradi oblast – 12. mai 2008 Tallinn, Eesti) oli Eesti maalikunstnik.
Ta sündis Leningradi oblastis ajaloolisel Ingerimaal, kuhu asusid elama tema esivanemad Soomest. 1947. aastal tuli Nikolai Guli Eestisse. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli ja omandas seejärel kõrghariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. 1962–1964 töötas Tallinna 42. keskkooli joonistusõpetajana.
Maalikunstniku tegevuse kõrval töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis alates 1968. aastast õppejõuna. Aktiivse õppejõukarjääri viimasel perioodil 1983–1994 oli ta instituudis joonistuskateedri juhataja ja aastast 1985 ka dotsent.
Samuti osales Nikolai Guli 1970. aastatel Tallinna Laste Kunstikooli rajamisel ja oli aastatel 1975–1980 selle esimene direktor.
Tema loomingust on tuntud eelkõige kunstiinimeste portreed ja mitmed figuraalkompositsioonid. Viimastest on silmapaistvaimad "Lillemüüjad" (1969), "Linn" (1971), "Lõunatund" (1984) ja "Figuratiivne" (1996).
Isiklikku
Tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Regina Guli (1936–2018).
Rästas-roolind
pisi|Rästas-roolinnu munad
Rästas-roolind (Acrocephalus arundinaceus) on linnuliik põõsalindlaste sugukonnast roolinnu perekonnast.
Levila
Rästas-roolind pesitseb suures osas Euroopast ja Aasia parasvöötmes. Rändlinnuna talvitub troopilises Aafrikas. Eestis on rästas-roolind väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 15 000 paarile.
Välimus
Valkjas kulmutriip on selgem kui tiigi-roolinnul. Linnu üldpikkus on 19 cm. Kaal on 25–30 g.
Eluviisid
Rästas-roolind toitub putukatest, harvem sööb ka marju jm.
Koosa järv
Koosa järv (ka Kuusjärv) on järv Tartumaal Peipsiääre vallas, Emajõe suudmeala Praagalt 4 km lääne pool.
Koosa järvest 0,5 kilomeetrit edela pool paikneb Sirkjärv.
Koosa järv on 281,3 ha suur, suurim sügavus on 1,9 m ja keskmine 1,2 m. Järve kaldad on madalad ja enamasti turbased.
Peipsiga ühenduse tõttu on järves rikkalikult kalaliike. Enim leidub ahvenat, särge, hauge, latikat säinast, kiiska ja roosärge.
Yeardley Smith
thumb|250px|Yeardley Smith Martha Maria Yeardley Smith (sündinud 3. juunil 1964 Pariisis) on USA näitleja.
Tema tuntuimate rollide seas on Lisa Simpson. Ta on saanud Emmy auhinna.
Metšetlino rajoon
Metšetlino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bolšeustikinskoje.
Soohara
Soohara (kohalik hääldus Suuhara) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Metšetlino rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 394. 2010. aasta seisuga olid elanikest 59,8% baškiirid, 23,6% tatarlased ja 15,4% venelased.
Soohara
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Küla kuulus Räpina kihelkonda.
Şaddām Ḩusayn
Şaddām Ḩusayn ‘Abd al-Majīd at-Tikrītī (صدام حسين عبد المجيد التكريتي) [sadd'aam hus'ain abd al madž'iid at tikriit'ii] (28. aprill 1937 – 30. detsember 2006) oli Iraagi president 1979–2003 ning Iraagi peaminister 1979–1991 ja 1994–2003. 2003. aasta Iraagi sõja ajal kukutati ta USA ja tema liitlaste poolt. Hiljem ta vangistati, mõisteti surma ja hukati.
Maine
Läänes on teda enamasti peetud autokraatlikuks despoodiks, ent araabia maailmas on temasse suhtutud segaste tunnetega. Ühelt poolt on seal vaadatud hästi sellele, et ta toetas natsionalistlikku panarabismi ning keeldus allumast USA ja tema liitlaste survele, ning tunnustatud tema rolli Iraagi majanduslikul moderniseerimisel. Teisalt on põlatud tema ba‘athistliku režiimi poliitikat: paljude islami usukommete täitmise keelamist ning vähemuste ja tegelike või arvatavate poliitiliste vaenlaste julma kohtlemist. Husseini suhtutakse pooldavalt Palestiina rahva hulgas, kuna ta toetas neid oma valitsusajal nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka sotsiaalselt.
Lapsepõlv
Şaddām sündis 28. aprillil 1937 Iraagis Tikrīti provintsis Al-Awja külas lambakarjuste perekonnas. Tema ema püüdis rasedust katkestada, kuid see ei õnnestunud, mistõttu laps sai nimeks "Saddam", mis tähendab araabia keeles 'vastuastuja'.
Hiljem olid tema kodulinnast pärit sugulased tema kõige mõjuvõimsamad nõuandjad ja toetajad ning neid hakati kutsuma "Tikrīti maffiaks". Oma isa Hussein al-Majidi ei ole Şaddām kunagi näinud, sest ta suri või jäi kadunuks enne Saddami sündimist. Saddami ema Subha Tulfah al-Mussallat abiellus uuesti ning sünnitas talle kolm poolvenda. Võõrasisa Ibrahim al-Hassan kohtles Saddami karmilt ning sundis teda enda heaks varastama.
Saddami poolvend Barzan Ibrahim Hasan oli Iraagi salapolitsei ülem ja suursaadik ÜRO juures Genfis. Teine poolvend Sabawi Ibrahim Hasan oli Iraagi luureülem. Kolmas poolvend Watban Ibrahim Hasan oli Iraagi siseminister. Barzani ja Watbani arreteerisid liitlasväed.
Saddami poliitiliste vaadete kujunemine
Kui Saddam oli 10-aastane, asus ta elama Bagdadi oma onu Khairallah Tulfah' juurde, kes oli tõsiusklik sunniit. Saddam õppis onult, et vaenlastele ei tohi kunagi alla anda, ükskõik kui suur ülekaal neil ka poleks. astus ta keskkooliõpilasena Ba'athi parteisse, kus ta sai varsti tuntuks oma julmuse poolest. 19-aastaselt sooritas ta oma esimese mõrva. Türgi impeeriumi kokkuvarisemine pärast Esimest maailmasõda ja hiljem Briti vägede taandumine ning linnastumine ja moderniseerumine, mis vallandasid sotsiaalsed muutused, aitasid kaasa noore Saddami revolutsiooniliste vaadete kujunemisele. Märtsis 1949 kõrvaldasid sõjaväelased võimult Süüria korrumpeerunud tsiviilvalitsuse, Egiptuses tuli 1952 võimule Gamal Abdel Nasser, ning järg oli jõudmas Iraagi ja Liibüa monarhia kätte. Kui 1958 Iraagis monarhia kukutati, hakkasid uued klassid välja tõrjuma konservatiivseid monarhiste, vanu suguvõsasid ja kaupmehi.
887
887. aasta