cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elmar Kirotar
Elmar Johann Kirotar VR II/3 (22. aprill 1899 Loona vald – 17. september 1985 Solna, Rootsi) oli Eesti diplomaat.
Justinus I
Valitsemisaeg
Justinuse-aegsed pidustused hipodroomil lõppesid sageli, nagu varasemal ajalgi kombeks, veriste kokkupõrgetega erinevate värvide (parteide) toetajate vahel. Üks ohvriterohkemaid toimus 523. aastal. Märatsejate vaigistamiseks tuli kasutada jõudu ja mitmeid juhtfiguure hukati. Avalik hukkamine oli paljudele omaette vaatemänguks.
Justinuse ajal tuli moodi hunnide stiil: mehed ajasid pea paljaks ning kasvatasid vuntsid ja habeme.
Rooni järved
thumb| Rooni järv (2005)
Justinus I
Valitsemisaeg
Mida aeg edasi, seda rohkem hakkas võim koonduma keisri õepoja, noore Justinianuse kätte. Justinus I endal lapsi polnud ja nii nägi ta aina enam õepojas oma järeltulijat. Viimane oli aga sellel ajal armunud tohutult Theodora nimelisse kaunitari. Tolleaegsed autorid kirjutavad, et naise ilu pole mõtet kirjeldada, sest see olevat kirjeldamatu. Theodora kasvas üles hipodroomil, kus tema isa kasvatas Roheliste partei karusid. Naisel oli kaks õde: vanem ja noorem. Varajases nooruses suri Theodora isa ning tema ema abiellus uuesti. Pärast seda järgnes Theodora elus seiklusrikas aeg. Ta abiellus, jättis peagi mehe maha, elas lõbusat elu mitmes linnas ning pöördus siis tagasi Konstantinoopolisse, kus saatus viis ta kokku Justinianusega. Naise ilust lummatud mees otsustas hoolimata madalast päritolust ja kirevast minevikust temaga abielluda. Keisrist onu, kes ise oli samuti lihtsat päritolu, oli sellega nõus. Vastu oli aga keisrinna, kelle arvates oli see vastuolus kristliku moraaliga. Justinianusel õnnestus seetõttu Theodoraga abielluda alles pärast keisrinna surma 524. aastal.
Rooni järved
Rooni järved on kaks pea ühesuurust metsajärve Valgamaal Tõrva vallas. Nad on eraldatud kitsa maaribaga ja kraaviga ühendatud.
Justinus I
Surm ja mälestuse jäädvustamine
527. aasta aprillis hakkas Justinus tajuma oma elu lõpu lähenemist, ning ta määras oma kaasvalitsejaks Justinianuse. Justinuse haigestumise põhjuseks on tavaliselt märgitud lahingus saadud vana haava. Kaasvalitseja krooniti tavaliselt tagasihoidlikuma tseremooniaga palee siseruumides. Kahe keisri kaasvalitsemine kestis kuus kuud, kuni Justinus 1. augustil 527 suri, olles umbes 80-aastane.
Rooni järved
Läänepoolsem Rooni järv on 5 ha suur ja 17 m (koos lendmudaga) sügav ning idapoolsem Nauska järv on 5,7 ha suurune ja kuni 10 m sügavune.
Järvedevahelisel maaribal on sõjaaegsete kaevikute jäänused. Järvedest kirde suunal asus salajane NSV Liidu raketibaas, millest on säilinud lagunenud ja lagastatud rajatised. Rooni järve ümbritsev põlismets vääriks looduskaitse alla võtmist.
Breitenbrunn (Saksimaa)
Breitenbrunn on asula Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisi Breitenbrunni vallas.
Silm (geograafia)
Silm on kitsas karide- või madalikevaheline laevatatav veeala mõnedes Eesti rannikupiirkondade kohalikus keeles.
Silmad on näiteks Püssirahusilm, Kirisilm.
1611
1611. aasta (MDCXI) oli 17. sajandi 11. aasta.
Breitenbrunni vald
Breitenbrunni vald on mitme valla nimi:
Uku Masingu Kolleegium
Uku Masingu Kolleegium on asutatud 11. augustil 1991 enda kutsutud kaasasutajaliikmetega Eha Masingu poolt.
Algselt üheksaliikmeline kolleegium on loodud Uku Masingu kirjutatud tööde ja vaimse pärandi kogumise ja Uku Masingu nime ja teoste puutumatuse valvamise ning väljaandmise otstarbel.
Tarvo Avaste
Tarvo Avaste (sündinud 4. oktoobril 1969) on Eesti orienteeruja ja treener.
Ta lõpetas 1987. aastal Nõo Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli rakendusmatemaatikuna.
Ta on võitnud mitmeid medaleid Eesti meistrivõistlustelt.
Salm (geograafia)
Eestis on näiteks Suur salm, Aksi salm.
Ojakivi
thumb|Ojakivi Ojakivi (tuntud ka kui Sagadi kivi või ka Võsu rändrahn) on rabakivist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaare lõunaosas. Ojakivi asub Võsult umbes 2 km kirdes, oja ääres, keset metsa.
Ojakivi pikkus on 11,6 m, laius 10,0 m, kõrgus 6,0 m ja ümbermõõt 33 m. Maht on erinevate allikate põhjal kas 274 või 294 m³.
Kivi kujutab hulknurkset püstiste küljeseintega püsttahukat. Pôhjaküljel on läänepoolses osas ülalt 2/3 ulatuv lõhe. Läänekülje keskmises osas all püstine lai lõhe, lõunapoolses servas suur vertikaalne lõhe. Rohkesti esineb enamasti vertikaalseid lõhesid; neid on ka kaguküljel. Kirdeküljel on väikesi erisuunalisi praokesi. Rahnu ülemisel pinnal on suur lääne-idasuunaline kuni 3 cm laiune lõhe, mis ulatub rahnu lääneseinast kuni keskmise osani. Rahn on kaetud paksult samblaga, eriti põhja- ja lääneküljel. Rahn istub sügaval liivases pinnases. Kivi ümbruses kasvab kuuse-segamets.
Saanud tõenäoliselt nime kivi lähedal voolavalt põuastel suvedel kuivavalt ojalt.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Lehu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
1963
1963. aasta (MCMLXIII) oli 20. sajandi 63. aasta.
Enesemääramisõigus
Enesemääramisõigus on rahvuslikku teadvust omava grupi õigus rajada riik ja vabalt valida selle valitsemisvorm.
Rahvaste enesemääramisest räägiti algul kui poliitilisest doktriinist. I maailmasõjas tunnustasid liitlased enesemääramist kui eesmärki, mis aitab kaasa rahu saavutamisele. Woodrow Wilson nimetas oma neljateistkümnes teesis enesemääramisõigust olulise eesmärgina sõjajärgse maailma jaoks.
Pärast teist maailmasõda sai enesemääramisõigusest üks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peamisi eesmärke. ÜRO põhikiri käsitleb enesemääratlemist kahes tähenduses. Esiteks on riikidel enesemääramisõigus kui õigus vabalt valida oma poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline kord. Teiseks on rahvastel õigus luua oma riik või mingil muul kombel määratleda oma suhe juba olemasoleva riigiga.
Evald Döring
Evald-Reinhold Döring (23. november 1899 Einmanni mõis, Järvamaa – 2. juuli 1977 Enköping) oli Eesti sõjaväelane (major).
1922. aastal osales ta Viktor Kingissepa arreteerimisel. 1940. aastal oli ta Jõgevale paigutatud 2. Lennuväedivisjoni ülemana Jõgeva garnisoni ülem.
Iglino rajoon
Iglino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Iglino.
Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 129 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 424. 2010. aasta seisuga olid elanikest 38,3% venelased, 32% baškiirid, 12,4% tatarlased, 8,3% valgevenelased, 4,5% tšuvašid ja 1,3% ukrainlased.
Johannes Kõdar
Johannes Elmar Kõdar (21. august 1900 Kuressaare – 14. november 1941 Sevurallag) oli Eesti diplomaat.
Ta on lõpetanud 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi.
Hälsingland
pisi|Hälsinglandi vapp pisi|Hälsinglandi asukoht Hälsingland on Rootsi keskosas asuv ajalooline maakond (rootsi keeles landskap). Maakond piirneb lõunas Gästriklandi, läänes Dalarna ja Härjedaleni ning põhjas Medelpadi ajaloolise maakonnaga. Idas piirneb maakond Botnia lahega. Maakond moodustas osa ajaloolisest Norrlandi piirkonnast.
Hälsinglandi pindala on 14 264 ruutkilomeetrit ja 2012. aastal elas seal 129 221 inimest. Maakonnas leidub ligikaudu 150 000 nähtavat arheoloogiamälestist.
Valitsemine
Ajaloolistel Rootsi maakondadel ei ole halduslikku ega poliitilist funktsiooni, tegemist on vaid ajalooliste ja kultuuriliste üksustega. Hälsingland moodustab tänapäevase haldusüksuse Gävleborgi lääni põhjaosa. Piirkonna väiksemad osad kuuluvad ka Jämtlandi lääni ja Västernorrlandi lääni.
Hälsingland kuulub ka mitteametlikku Alam-Norrlandi (Nedre norrland) regiooni ja Põhja-Kesk-Rootsi (Norra Mellansverige) riigialasse (riksområde). Mõnes kontekstis (nt Rootsi Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi jaotus ) kuulub Hälsingland Lõuna-Norrlandi (Södra Norrland) ja kattub teistes (nt rauaaja arheoloogia ) Kesk-Norrlandiga (Mellannorrland). Hälsingland jääb Lõuna- ja Põhja-Skandinaavia bioloogilisest piirist (limes norrlandicus) põhja, kuid mägise Norrlandi maastiku piirist peamiselt lõunasse.
Sümboolika
pisi|180px|Aastal 1992 kujundatud Hälsinglandi lipp Hälsinglandile anti vapp kuningas Gustav Vasa ajal aastal 1560. Sellal oli Hälsingland tuntud ulatusliku kitsekasvatuse poolest ning vapil kujutati paremale üles vaatavat kitse. Ajaloolise maakonna vapiga sarnanev vapp koos Gästriklandi vapiga moodustab Gävleborgi lääni vapi.
Loodus
Maakonna maastik on peamiselt mägine ja kivine, langedes ranniku suunas allapoole. Piirkonna põhjaosas on maapinna suurim kõrgus 530 ja lääneosas 600 meetrit. Ligikaudu 85% maastikust on kaetud metsaga ja puidutööstus on ajalooliselt olnud piirkonna peamine sissetulekuallikas. Kui arvata välja 20–30 kilomeetri laiune rannikuriba, Delleni piirkonnas olev ümmargune org ja mõne jõe orud (eriti Ljusnani jõe ümbruses), on pinnas viljatu. Suured alad koosnevad kividest ja rabadest ning on põllumajanduse jaoks ebasobivad. Rannikuäärseid kõrgemaid alasid kasutati varem mägikarjamaade ja heinamaadena.
Osa Botnia lahe äärsest rannikust, mida tuntakse "kõrge rannikuna", kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse kui näide isostaasiast või glatsioisostaasiast ja kui piirkond selle uurimiseks. Maa tõuseb seal jätkuvalt ligi 1 cm aastas.
Veel üks piirkonna tähelepanuväärne geoloogiline tunnus on Delleni järvesüsteem, mille on tekitanud üleujutatud meteoriidikraatrid (meteoriidid langesid sinna 100 miljonit aastat tagasi). Tegemist on ainsa piirkonnaga Rootsis, kus leidub vulkaanilist kivimit andesiiti ja sealne andesiit on piirkonna järgi saanud ka nimetuse delleniit.
Nimi
pisi|vasakul|Botnia laht, algselt Helsingjabotn, millest tulenes sealse rahva kohta kasutatav nimetus hälsing Hälsinglandi elanike varaseim mainimine võib olla vahemikust 9.–10. sajandini pärinevas vanainglise keeles kirjutatud poeemis "Widsith", kus mainitakse rahvast nimetusega Hælsings, keda valitses teistes allikates mitte esinev mütoloogiline kuningas Wada. Esimest korda mainib kindlalt sealseid elanikke Adam Bremenist 1070. aasta paiku, viidates leidang-laevastiku kontekstis piirkonnale nimega Halsingland.
Nimi Hälsingland tuleneb sealsete elanike nimest ja tähendab "hälsingite maa". Nime "hälsing" on omakorda tõlgendatud kui sõnade hals ("kael") ja Rootsi kohanimedele tavalise lõpu inge (sõnast inbyggare ehk "elanik") ühendit. Selle osas, mida hals selles kontekstis tähendada võib, üksmeel puudub, kuid sellel ei ole midagi tegemist inimeste kehaosaga. Välja pakutud tõlgendused on pidanud seda kas kitsa veekogu (vt Helsingborg-Helsingör) või maatükki kohta käivaks. Välja on pakutut mitut veekogu: näiteks neid kolme merelahte, mis varasematel aegadel piirkonnas maismaad lõhestasid (Alir, Sundhed ja Nordanstig) või ka Sundhedi juures olevat maakitsust.
Enamasti aga arvatakse, et sellega viidatakse Botnia lahele ja et just selle kallastel elanud inimesed olid "hälsinglased". Seega oleks mõistetav seegi, et Botnia lahe kõige kitsamat osa kutsutakse rootsi keeles nimega Kvarken ehk "kurk". Hiljem muutus nime algus "Halsing-" vokaali muutumise teel kujule "Helsing-" (nagu ka kohanime Jämtland ajalooline algus oli Jamt-) ja tänapäevane ä-tähte sisaldav nimi tuleneb sellest, et 20. sajandi alguses oli selle tähe kasutamine moodne. Erinevalt Helsingborgist, mida 60 aastat kirjutati kui Hälsingborg, ei ole Hälsinglandi kirjapilt tagasi muutunud.
Hälsingland on ka üks neist kohtadest, millest Snorri Sturluson oma 13. sajandist pärinevas teoses "Heimskringla" kirjutab. Saaga järgi oli Tore Hälsing (vanapõhja keeles Þórir helsingur) Kettil Jamte (vt Jämtland) pojapoeg, kes oli pärast mõrva sooritamist sunnitud läbi metsade ida poole põgenema. Ta asus elama tänapäevase Hälsinglandi aladele ja hiljem järgnesid talle paljud. Sellest paigast kuni rannikuni ulatuvat ala hakati kutsuma nimega Helsingjaland.
Ajalugu
Keskajal tähistati nimetusega "hälsinglandlased" kogu Upplandist põhja pool asuva rannikupiirkonna rootsikeelseid elanikke; tegemist oli seega üpris ebatäpse nimetusega. Upplandi varases piirkondlikus õiguses tähistas Upplandi põhjaosa ja Hälsinglandi piiri Ödmårdeni mets.
13. sajandil rändas suur hulk inimesi Hälsinglandist välja Soome lõunarannikule, mida sellal kutsuti nimega Österland. Seal andsid nad kohtadele nimesid Hälsinglandi järgi: neist olulisim on Helsingeå jõgi ja selle esimesed kärestikud, millele anti nimi Helsingfors. 1550. aastal andis viimane omakorda nime selle lähistele Gustav Vasa rajatud linnale, millest aastal 1812 sai Soome pealinn.
Hälsinglandi vanim linn on 1582. aastal linnaõigused saanud Hudiksvall. Seejärel sai 1620. aastal linnaõigused Söderhamn. Alles 1942. aastal sai Hälsingland kolmanda linna. Bollnäs jäi ka Hälsinglandi viimaseks linnaks, kuna linna staatus kaotati Rootsis aastal 1971.
Hudiksvalli, mis on üks Norrlandi vanimaid linnu, rüüstasid Vene väed aastal 1721. Piirkonnas asus ka oma Hälsinglandi rügement.
Hälsinglandi hertsogid
Alates 1772. aastast on Rootsi printsid ja printsessid olnud eri Rootsi maakondade hertsogid/hertsoginnad. Tegemist on ainult nimelise tiitliga. Alates 1982. aastast on Hälsinglandi ja Gästriklandi hertsoginna printsess Madeleine.
Murre
Piirkonna kohalikku murret tuntakse nimetusega Hälsingemål (või ka Hälsingska), kuid sellel ei ole ametlikku keelelist tunnustust. Erinevate teooriate järgi jääb maakond keeleliselt kas Norrlandi (Norrländska mål) ja Svealandi (Sveamål) murrete vahelisest piirist lõuna poole või jagab see piir maakonna kaheks osaks.
Rahvuslik arhitektuur
Piirkonna suurepäraselt dekoreeritud talud (Hälsingegårdar) kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Talud on kahe- või kolmekorruselise talumajaga ning need ehitati jõukuse ja sõltumatuse näitamiseks. Nende siseruumide kaunistamiseks on läinud vaja palju leidlikkust ja interjöörides on aristokraatlik mood kombineeritud traditsiooniliste materjalide ja tehnikatega.
Sport
Hälsinglandi kõige populaarsem spordiala on jääpall. Tegemist on ka Rootsi ainsa piirkonnaga, kus jääpall on populaarsem kui jäähoki.
Maakonna jalgpalliorganisatsioon kannab nime Hälsinglands Fotbollförbund.
1610
1610. aasta (MDCX) oli 17. sajandi 10. aasta.
1617
1617. aasta (MDCXVII) oli 17. sajandi 17. aasta.
Loomse
Loomse on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Arboga
Arboga on linn Rootsis Västmanlandi läänis Arboga vallas.
Arboga oli linn juba 13. sajandil.
thumb|tühi|Arboga
Proletariaadi diktatuur
Proletariaadi diktatuur on marksismi järgi kapitalistliku korra likvideerimise ja riigi purustamise tulemusel kehtestatava proletariaadi riigivõimu olemuse määratlus. Lenin nimetas proletariaadi diktatuuri ideed marksismi üheks kõige tähtsamaks ideeks riigiküsimuses. Proletariaadi diktatuuri kättevõitmine on marksismi järgi sotsialistliku revolutsiooni põhisisuks. Revolutsiooniline proletariaadi diktatuur oleks kapitalismilt sotsialismile ülemineku perioodi riik, mille funktsiooniks on töölisklassi võimu kasutamine vastupanu mahasurumiseks, võidu kindlustamiseks, kaitseks välisriikide sekkumise vastu. Marksismi järgi proletariaadi diktatuur ei tähenda ainult vägivalda. Tema peamine funktsioon peaks olema loov, ülesehitav. Proletariaat kasutab diktatuuri selleks, et koondada enese ümber laiad töörahva hulgad ja tõmmata nad kaasa sotsialistlikku ülesehitustöösse. Proletariaadi diktatuuri aluseks on töölisklassi ja talurahva liit, milles töölisklassile kuulub juhtiv osa. Marksismi järgi on proletariaadi diktatuur kõrgeim demokraatia tüüp — reaalne demokraatia töörahva jaoks, mille eesmärgiks on tõmmata rahvahulgad võimalikult ulatuslikult kaasa riigi ja ühiskonna juhtimisele. Peamiseks juhtivaks ja suunavaks jõuks proletariaadi diktatuuri süsteemis on kommunistide partei. Proletariaadi diktatuuri süsteemi kuuluvad mitmesugused massiorganisatsioonid: rahvaesinduse organid, ametiühingud, kooperatsioon, noorsooühingud ja teised organisatsioonid.
Proletariaadi diktatuuri vormid võivad olla mitmekesised, sest nad sõltuvad konkreetsetest tingimustest. Mõiste "diktatuur" ei iseloomusta antud juhul riigivormi ega riigi poliitilist režiimi. Ajalooliselt esimeseks proletariaadi diktatuuri vormiks oli Pariisi Kommuun. Lenini järgi olid Nõukogud uus Proletariaadi diktatuuri vorm. Teoreetiliselt on võimalik Proletariaadi diktatuuri vormina ka parlamentlik vabariik. Koos sotsialismile üleminekuga toimub Proletariaadi diktatuuri riigi järkjärguline ülekasvamine üldrahvalikuks riigiks, mis on vajalik etapp teel ühiskonna kommunistliku omavalitsuse loomise poole.
Maima
Maima on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Mihhail Gorškov
Mihhail Gorškov (ka Mikhail Gorshkow; eluaastad 1923–2013) oli Eesti päritolu Teise maailmasõja aegsetes sõjakuritegudes kahtlustatav isik, keda Efraim Zuroffi juhitav Simon Wiesenthali keskus süüdistas inimsusvastastes kuritegudes Valgevene kindralkomissariaadis Teise maailmasõja ajal.
Efraim Zuroffi avalikustatud andmete kohaselt kahtlustati Mihhail Gorškovi selles, et teenides Saksa vägede poolt okupeeritud Valgevene kindralkomissariaadis Minskis asunud Julgeolekupolitsei ja SD, Gestapo referentuuris (osakonnas), osales ta juunis-juulis 1942 asustatud punktide Uzda, Kopõli ja Stołpce (Узда, Копыли и Столпце) piirkonnas tsiviilelanike ja nõukogude partisaniüksuste vastastes karistusüritustes ja Valgevenes ligi 3000 Słucki geto juudi hukkamises veebruaris 1943.
Pärast Teist maailmasõda emigreerus Euroopast Ameerika Ühendriikidesse, kus aga immigratsioonidokumentides esitas valeandmeid oma osaluse kohta Teises maailmasõjas ja teenistuse kohta Saksa okupatsioonivõimude juures.
1963. aastal sai ta naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.
Pärast seda, kui Efraim Zuroffi keskus tema tegevuse kohta andmed avalikustas, algatasid Ameerika Ühendriikide võimud menetluse temalt kodakondsuse äravõtmiseks.
2002. aastal kolis Gorškov Eestisse.
Tšekmaguši rajoon
Tšekmaguši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tšekmaguš.
Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 822. 2010. aasta seisuga olid elanikest 62,8% tatarlased, 30,7% baškiirid, 3,1% tšuvašid ja 2,1% venelased.
Uue-Kirepi mõis
Uue-Kirepi mõis (saksa keeles Neu-Kirrumpäh; ka Väike-Kirepi mõis (saksa keeles Klein-Kirrumpäh)) oli Vana-Kirepi mõisa kõrvalmõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisa ala Elva valla territooriumile Tartu maakonnas.
Nordkapp
pisi|400x400px Nordkapp (saami Davvenjárga) on neem Skandinaavia poolsaare põhjatipus Magerøya saarel. Halduslikult jääb see Norra Troms og Finnmargi maakonda Nordkapi valda.
E69 maantee põhjatipp asub Nordkapil, mis teeb sellest Euroopa põhjapoolseima punkti, kuhu pääseb autoga, ja teeb E69 Euroopa põhjapoolseimaks avalikuks teeks. Platoo on populaarne vaatamisväärsus. Neeme juurde kuulub 307-meetrine kalju, millel on kõrge tasane platoo, kus külastajad saavad jälgida polaarpäeva ja vaadet Barentsi merele põhja poole. Külastuskeskus Nordkapp Hall ehitati platoole 1988. aastal. Sinna kuuluvad kohvik, restoran, postkontor, suveniiripood, väike muuseum ja videokino.
Äärmuspunkt
pisi|Nordkapi laiuskraad Järsk kalju Nordkapil asub 71° 10′ 21″ N 25° 47′ 04″ E, umbes 2102,3 km kaugusel põhjapoolusest. Nordkappi nimetatakse sageli ekslikult Euroopa põhjapoolseimaks punktiks. Selle kõrval asuv Knivskjelloddeni neem ulatub aga tegelikult 1450 meetrit rohkem põhja poole. Lisaks asuvad mõlemad punktid saarel (Magerøya), ehkki üks neist on maanteega ühendatud. Mandri-Euroopa põhjapoolseim punkt asub Nordkinni neemel (), mis asub umbes 5,7 km lõuna pool ja umbes 70 km ida pool. See punkt asub Nordhamni poolsaarel Mehamni küla lähedal. Euroopa põhjapoolseim punkt, võttes arvesse ka saared, on sadu kilomeetreid põhja pool, kas Venemaa Franz Josephi maal või Norra Svalbardi saarestikus, sõltuvalt sellest, kas Franz Josephi maad peetakse Euroopaks või Aasiaks. pisi|Vaade neemele edelast. Pildi maksimaalsel suurusel on näha turismiobjektide paiknemine neemel Nordkapp on punkt, kus Norra meri, mis on osa Atlandi ookeanist, kohtub Põhja-Jäämere Barentsi merega. Polaarpäeva võib näha 14. maist 31. juulini. Päike jõuab neil päevadel madalaimasse punkti vahemikus 00:14 ja 00:24.
Transport
Nordkapini jõuab Euroopa maantee E69 kaudu (rajatud 1956), läbides Nordkapi tunneli, mis on Magerøya saart mandriga ühendav merealune tunnel. EuroVelo jalgrattamarsruudid EV1, EV7 ja EV11 ühendavad Nordkappi vastavalt Portugali, Malta ja Ateenaga.
Nordkappi külastab igal aastal mitu kruiisilaeva. Honningsvåg on Hurtigruteni rannikulaevade üks peamisi peatusi.
Lähedal asuvast Honningsvågi linnast suunduvad Nordkappi liinibussid (33 km) ja bussid kohtuvad paljude kruiisilaevadega, mis Honningsvågi sadamasse sisenevad.
Lähim lennujaam on Honningsvåg Valan Airport (HVG), mis pakub mitmeid lende Tromsø Langnesi rahvusvahelisse lennujaama (TOS) ja tagasi.
Nordkapi ja lähemate linnade kaugus
Talv
pisi|MS Gripsholm Nordkapi juuresTalvel on võimalik külastada Nordkappi, kuid kui on tugev lumi ja tuul, on viimane teelõik avatud ainult konvoisõiduks teatud kellaaegadel. Nordkappi viiv tee hoitakse talvel lahti ning sellele pääsevad tavalised sõidukid ja sõidukijuhid, kes saavad hakkama talvel esineda võiva lume ja tuulega. Enne seda oli E69 ainus talvel suletud E-marsruut Euroopas. pisi
Ajalugu
pisi| Kaasaegne kaart Nordkapi lahingust Nordkapile pani nime inglane Steven Borough, kes oli laeva Edward Bonaventure kapten, mis purjetas 1553. otsima Kirdeväila.
Teine maailmasõda
1943. aastal peeti seal Nordkapi lahing, kus natside lahingulaev Scharnhorst uppus lõpuks Briti lahingulaeva HMS Yorki hertsogi, Norra hävitaja HNoMS Stordi ning teiste Briti mereväe laevade abil.
Sissepääsutasu poleemika
Alates 2011. aastast maksis Nordkapi külastuskeskuse täiskasvanupilet 160–235 krooni. Sageli on aga udu (kuna platoo asub pilvisel alal), mis varjab vaadet. Selles olukorras soodustust ei saa, kuid täishinnaga pilet kehtib mitmekordseks sisenemiseks 48 tunni jooksul.
2000. aastal ja taas 2011. aastal vastas Norra keskkonnaministeerium huvirühmade survele ja palus ala haldaval ettevõttel Nordkapps VEL vähendada platoole pääsemise tasu. Nordkapps VEL vastas, et 8000 igapäevast külastajat ja kaugel paiknev asukoht seavad suured nõudmised rajatise toimimise, hooldamise ja turvalisuse ning looduslike omaduste osas. Tasu ei alandatud ja pärast seda on seda pisut suurendatud, ehkki tänapäeval on külastajatele, kes saabuvad jalgsi, jalgratta või muude mootorita sõidukitega, sissepääs tasuta.
Sport ja vaba aeg
2009. aasta Trans-Euroopa jalgsimaraton algas Itaalias Baris ja lõppes Nordkapil. Kogu distants oli 4485 kilomeetrit.
2014. aasta Arctic Race of Norway esimene etapp toimus Nordkapil 14. augustil 2014. Jalgrattavõistlus algas Hammerfestis ja lõppes Nordkapil ning selle võitis norralane Lars Petter Nordhaug, võisteldes Team Jumbo–Visma võistkonnas, 4 tunni 51 minuti 3 sekundiga.
Jalgrattaga Norra põhjatipust Nordkapilt lõunatippu Lindesnesini sõitmise rekord on 4 päeva 22 tundi ja 18 minutit, mille püstitas viiest Oslost pärit mehest koosnev rühm 2003. aasta juulis.
Popkultuuris
Nordkapi kaadreid näidatakse sageli filmides ja televisioonis, eriti 2014. aasta põnevuskomöödiafilmis "Børning", mis keerleb ebaseadusliku tänavavõistluse ümber Oslost Nordkapini.
Lineaarne järjestus
Lineaarseks järjestuseks hulgal X nimetatakse matemaatikas osalist järjestust, mille puhul hulga X mis tahes elementide a ja b korral a ≤ b või b ≤ a. Hulka, millel on defineeritud lineaarne järjestus, nimetatakse lineaarselt järjestatud hulgaks ehk ahelaks.
Aarniku
pisi|2006 Aarniku on Põlva maakonnas Põlva vallas Ahjast ida pool Kadaja külas paiknev liivane männimetsaala, kus mitme kilomeetrisel alal asuvad arvukad Aarniku muinaskalmed. Seal paikneb ka väärtuslik Aarniku männik, mis 2006. aastal oli veel osaliselt säilinud.
Põdra mõis
Põdra mõis oli kahe Eesti ala mõisa nimi:
Aritmeetiline jada
Kõik lõpmatud aritmeetilised jadad, kus d ≠ 0, on tõkestamata jadad. Kui d > 0, siis n → ∞ korral a_n → ∞. Kui d < 0, siis n → ∞ korral a_n → –∞.
Näited
Jada (7, 12, 17, 22, ..., 5n + 7, ...) on lõpmatu aritmeetiline jada algliikmega a_0 =7 ja vahega d = 5.
Aritmeetilise jada n esimese liikme summa
Aritmeetilise jada n esimese liikme summa avaldub kujul
Tõestus
Tõestuseks võib konstrueerida järgmise summa Asendades viimasesse avaldisse pealiikme valemi saame summa Võrduse poolte jagamine kahega annabki aritmeetilise jada n esimese liikme summa valemi.
1618
1618. aasta (MDCXVIII) oli 17. sajandi 18. aasta.
Niitvälja raudteepeatus
Niitvälja raudteepeatus on raudteepeatus Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Niitvälja külas.
Peatuskoht asub laiarööpmelise Keila–Paldiski raudtee ääres 31,1 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Keila ja Klooga raudteepeatuse vahele.
Üheteelise raudtee ääres on üks perroon pikkusega 90 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Paldiskisse ja Klooga-Randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni.
Pukktuulik
thumb|Pukktuulik Muhu saarel pisi|Pukktuulik [[Eesti Vabaõhumuuseumis]] Pukktuulik on tuulikutüüp, mis koosneb tuuliku jalast ja selle otsas asuvast täielikult ümber telje pööratavast tuulikukerest. Pukktuulikul on üks paar veskikive. Tuulik on jaotatud enamasti kaheks korruseks: ülemisel korrusel asetsevad liikuvad mehhanismid (veskikivid ja hammasrattad), esimesele korrusele suunatakse valmis jahu. Pukktuulikud on oma konstruktsioonilt ja sisseseadelt primitiivsemad tuulikud kui hiljem levima hakanud hollandi tüüpi tuulikud.
Pukktuulikud on Eesti aladel levinud eelkõige saartel ja Lääne-Eestis. Tänapäeval on pukktuulikuid säilinud enim Saaremaal ja Hiiumaal. Pukktuulikuid on võimalik vaadelda oma algses asukohas grupina paiknevana Saaremaal Anglas. Muuseumidesse ületoodud pukktuulikuid on võimalik näha Eesti Vabaõhumuuseumis ja Eesti Põllumajandusmuuseumis.
Pukktuuliku ehitus
Pukktuulik toetub kogu kere raskusega emapuule, mis on 30–50 cm jämedune puitpost. Emapuu on vanematel pukktuulikutel rammitud otsapidi maasse, uuematel algab see maapinnalt alusraamiga samalt kõrguselt. Pukktuulikutel on enamasti raud- või paekivist sideaineta laoga kivijalg, mille sees asuvad alusraami ja emapuu vahele kiilutud diagonaaltoed - titsid.
Tuulikukere ja ka katus on kaetud laudadega. Katuselauad on valmistatud kuusest ning on veesoontega, seinalaudis on poolpunnlaudis. Tiivad on pukktuulikutel kaetud laudluukide või purjedega. Tuuliku tiib ei ole igas lõigus ühesuguse kaldenurgaga, vaid nurk tiiva erinevates lõikudes muutub, olles üldjuhul tiiva keskel suurim. Kõik neli tiiba on aga täpselt samasugused. Tiivad kinnituvad tiivavõllile igede vahendusel rangide ja raudpoltide abil.
Tiivavõll ulatub läbi tuulikukere ja kinnitub sabaga tuuliku tagumise seina ülemisele paarile. Tiivavõlli kael toetub esiseinal kaelakivile, mis on pealt kaarjas paekiviplokk. Tiivavõlli külge kinnitub suur ratas. Suure ratta ümber asetseb puidust pidur – pärss, mis võimaldab tuulikut jahvatamiselt maha pidurdada. Pärssi vajutatakse tuulikus sees oleva pärsikangi abil. Suur ratas annab tuule jõu edasi värklile, mis on ümar kodaratega hammasratas. Värkel on kinnitatud rauast võllile (harkpillile), mis ajab ringi pealmist veskikivi. Alumine kivi seisab jahvatamise ajal paigal. Kivide ümber on kivitõrs, mis suunab jahvatatud jahu põrandas asuva jahutoru kaudu esimesel korrusel asuvasse jahukirstu.
Origin
Origin (varem EA Downloader & EA Link) on Electronic Artsi elektrooniline sisuedastussüsteem (Content delivery system), kus kasutaja saab interneti kaudu osta kaupu ning neid kohe alla laadida.
Kallukse mänd
pisi|220px|Kallukse mänd (2004) pisi|Kallukse mänd (2013) Kallukse mänd (ka Kitlimänd) on looduskaitsealune üksik põllul kasvav põlispuu ja hiiemänd Virumaal Kadrina kihelkonna Kolu külas Kallukse maastikukaitseala naabruses. Ümbermõõt eri andmetel 3,3 kuni 3,8 m, kõrgus 12 m.
Kallukse männiga on seotud ka mitmed rahvapärimused. Näiteks 1885. aastast on pärit ülestähendus, mille järgi olnud mänd üle tuhande aasta vana juba siis, kui eestlased Eesti aladele rändasid. Samuti kinnitati, et seda puud ei tohi vigastada, kuna siis hakkab temast verd voolama ja rahvale tuleb suur õnnetus.
Teise pärimuse järgi olevat puu all põletatud libahunt.
Aleksander Riisenberg
Aleksander Riisenberg (27. mai 1902 Suure-Kõpu – 8. september 1941 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933).
12. jaanuaril 1940 deserteerus A.Riisenberg õppelennukil PON-1 Nõukogude Liitu. Nõukogude okupatsiooni algul, mõni päev pärast seda, kui Eestist oli Saanud Eesti NSV, tuli Riisenberg tagasi Eestisse. A.Riisenberg arreteeriti kohe pärast seda, kui Punaarmee üksused olid Tartu maha jätnud ning 08.09.1941 lasti ülekuulajaile avameelselt oma arvamusi avaldanud endine lendur Tartus maha. .
Veel
Ohvitseride andmekogu: Riisenberg, Aleksander.
Mõisaküla (Põhja-Pärnumaa)
Mõisaküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Külas tegutseb Kivisaare Veski.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Gluteen
Gluteen on taimne liitvalk, mis koosneb gliadiinist ja gluteniinist. Mõlemad valgud on kolloidid, mis veega kokkupuutel imavad vett ja turduvad. Segamisel moodustavad need elastse aine, mida nimetatakse ka kleepvalguks.
Gluteen ja toitumine
Gluteeni leidub kõige suuremal hulgal nisus, aga ka speltanisus, rukkis, odras. Eesti neljas tuntud teravili kaer on gluteenivaba, kuid kaeras sisalduvad valgud aveniinid võivad põhjustada gluteeniga sarnaseid talumatusnähte.
Gluteen nagu teisedki taimsed valgud seedub suhteliselt aeglaselt ja seetõttu on soovitatav neid teravilju enne tarbimist idandada, leotada või kääritada. Traditsioonilise juuretisega leiva ja sepiku valmistamise protsessis aitab juba juuretise bakteriaalne kooslus gluteeni kergesti omastatavateks väärtuslikeks aminohapeteks muuta. Taimetoitlased kasutavad söögiks puhast nisugluteeni (Aasia köögis tuntud nimetusega seitan) taimsete kotlettide ja steikide valmistamiseks. Nisutaina puhul on tegemist selle peamise elastse koostisosaga, mis ümbritseb gaasimullikese õhukese nahaga ja hoiab niiviisi gaase kinni. Käärimisel ja küpsetamisel gaasimullid paisuvad ja kleepvalk annab gaasirõhule järele – sarnaselt õhupalli täispuhumisega. Selle omaduse tõttu aitab gluteen tainast küpsetisi siduda ning annab neile suurema mahu ja pehme tekstuuri.
Gluteen kui allergiatekitaja
Gluteenivabad teradega taimed on näiteks riis, hirss, tatar, kinoa. Gluteenitalumatuse korral võib nisujahu asemel kasutada näiteks riisi-, tatra-, herne- ja maisijahu, maisi- ja kartulitärklist. Kondiitritoodetes kasutatakse tavaliselt mandli- ja kookosjahu. Gluteeni asendamiseks tekstuuri andmisel kasutatakse ksantaani ja guari. Puu-, juur-, kaunviljad, marjad jms gluteeni ei sisalda.
Alamik
Alamik on maa-ala, mis paikneb maailmamere tasemest allpool.
Maailma sügavaim alamik on Surnumere nõos (–422 m).
Keila raudteejaam
Keila raudteejaam on raudteejaam Harju maakonnas Keila linnas. Peatuskoht asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 26,1 km kaugusel Balti jaamast.
Peale Keilat jaguneb raudtee kaheks. Keila–Turba raudtee (kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee) suundub Turbasse, mille suunas esimene peatus reisirongidel on Kulna. 1870. aastal valminud Keila–Paldiski raudtee suundub Paldiski poole, mille esimene peatus reisirongidel on Niitvälja. Paldiski raudtee läbib ka Klooga alevikku, kust eraldub omakorda Klooga–Kloogaranna raudteelõik. .
Keila jaamas asub kaks madalat 550 mm kõrgust perrooni, millest üks on 162 m pikkune (I tee äärne) ning teine 150 m pikkune (II ja III tee vahel). Peatuses peatuvad kõik Elroni Tallinnast Keilasse (lõpp-peatus), Paldiskisse, Turbasse ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni.
Keila jaamas asub praeguseks kokku 5 rööpapaari ja 18 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee tööstusterritooriumile kauba laadimiseks.
Ajalugu
pisi|vasakul|Keila raudteejaam aastal 1931 pisi|Keila jaam nõukogude ajal Keila raudteejaam rajati 1870. aastal seoses laiarööpmelise (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega. Raudtee tulek elavdas oluliselt Keila majanduselu ja soodustas elanikkonna kasvu.
1905. aastal valmis Keila–Haapsalu raudtee ning Keilast sai sõlmjaam.
22. juulil 1958 avati liikluseks 15,7 km pikkune Pääsküla–Keila elektrifitseeritud raudteeliin ning Keila sai elektrirongi ühenduse.
Aastatel 2019–2020 läbis Keila raudteejaam põhjaliku uuenduskuuri, mille käigus rekonstrueeriti täielikult jaama teed, pöörangud ja liiklusjuhtimissüsteem.
Jaama peahoone
Keila jaama peahoone valmis koos raudteega 1870. aastal, see oli praegusest väiksem, jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi Jamburgi raudteejaama eeskujul. Jaamahoone juurdeehitus ja uus, kivist veetorn valmisid 1926. aastal. Sellisel kujul on hoonestus säilinud suhteliselt autentsena tänaseni. Kahekorruseline puuhoone ehitati Balti raudtee IV klassi jaama tüüpprojekti järgi sarnaselt Paldiski, Aegviidu, Kabala jmt jaamahoonetega. Neid hooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. 1990. aastate lõpus jäi jaamahoone kasutuseta tühjalt seisma ja seda ohustas hävimine. 1998. aastal andis Eesti Raudtee hoone üle Keila linnale. 2005. aastal alustas Keila Linnavalitsus hoone restaureerimist, millega jõuti lõpule 2007. aastal, kui seal avas uksed Keila linna ajaloolist nime kandev kohvik Kegel.
Euroopa riigid
pisi|Euroopa poliitiline kaart Euroopa riigid on Euroopas asuvad riigid. Euroopa riikide arv ja täpne loetelu sõltub sellest, mida pidada Euroopaks.
Eriterritooriumid
Muudest kriteeriumitest lähtuvad Euroopa riikide loetelud võivad üksteisest väga tugevasti erineda:
Mitmel juhul määrab ühe või teise riigi Euroopasse kuulumise lõpuks ära riigi enese tahe Euroopasse kuuluda. Näiteks võib tuua Türgis 20. sajandil toimunud kolossaalsed muutused ning Gruusia hiljutised poliitilised sündmused.
Friedrich Ludwig Jahn
pisi|Friedrich Ludwig Jahn (1852) Friedrich Ludwig Jahn (11. august 1778 – 15. oktoober 1852) oli saksa võimlemispedagoog, võimlemise isa (Turnvater).
Jahn tegi noortega võimlemisharjutusi, et arendada nende kehalist jõudu võitluseks prantslaste vastu. 1811. aastal asutas ta Berliinis ja mujal vabaõhuvõimlaid, leiutas võimlemisriistu (rööbaspuud, rõngad ja kangi), mis levisid koos tema ideedega peatselt kogu Euroopasse ja mõjutasid mitme võimlemiskoolkonna teket.
Pärast Napoleoni vastast vabadussõda pidas ta Berliinis loenguid saksa rahvusest. Neis loenguis avaldas ta mõtteid, mis näitasid, et Jahn oli mõnes mõttes tagurlane. Mõned professorid astusid tema kultuurilise reaktsiooni vastu välja ja muuseas puudutati ka poliitilisi küsimusi. Jahni kaitseks astusid välja Berliini ja teiste Preisi linnade võimlemisseltsid. Reaktsiooniaja valitsus oli pahane, et noorsugu on äratatud üldisest rahvuslikust unest, ja sulges kõik võimlemisasutused. Demagoogiks peetud Jahn arreteeriti ja pandi vanglasse, kus ta istus kuus aastat (kuni 1825. aastani).
Kui ta vanglast välja lasti, ei tohtinud ta elada Berliinis ega teistes linnades, kus olid ülikoolid ja gümnaasiumid. Jahni vihkas Preisi valitsus ka sellepärast, et oldi arvamisel, nagu ta olevat võtnud osa Jena Burchenschaft ' ist ehk üliõpilaste ühingust. Jahni peale olid pahased ka niisugused mehed nagu Blücher ja Stein. Blücher palus isegi Metternichi, et see neetud võimlemisjandile lõpu teeks. Alles uue kuninga Friedrich Wilhelm IV valitsusajal sai Jahn amnestia ja võis Preisimaale tagasi tulla.
Välislingid
Friedrich Ludwig Jahn – Saksa wõimlemise-isa. Päewaleht (1911) [http://dea.digar.ee/article/paevalehtew/1911/06/15/6 15. juuni] ja [http://dea.digar.ee/article/paevalehtew/1911/06/16/4 16. juuni]
Lasnamäe Centrum
Lasnamäe Centrum on kaubanduskeskus Tallinnas Lasnamäel Laagna tee ääres. Keskuse aadress on Mustakivi tee 13.
Kareda mõis
Kareda mõis (saksa keeles Karridahl) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.
Lasnamäe Centrum
Lasnamäe Centrum on osa Tähesaju Cityst.
Keskus avati 2. oktoobril 2003 ilutulestikuga.
Keskuse omanik ja haldaja on Capfield OÜ.
Pallika
Pallika on mitme koha nimi:
Strasbourg
pisi|Lycée int pontonniers Strasbourgis 2014. aastal Strasbourg on linn Kirde-Prantsusmaal, Grand Esti piirkonna ja Bas-Rhini departemangu keskus ja suurim asula (Prantsusmaa suuruselt seitsmes). Asub Illi jõe ääres.
Strasbourgis asuvad Euroopa Nõukogu (tööruumid asuvad Euroopa palees), Euroopa Inimõiguste Kohus ja Euroopa Parlament, kuigi viimane käib koos ka Brüsselis.
pisi|tühi|[[Strasbourgi toomkirik]]
Mäeküla (Põhja-Pärnumaa)
Mäeküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Naartse
Naartse on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Reporter
Reporter on esmaallikatest uudiseid hankiv ja reportaaže tegev ajakirjanik.
Jõhvi kõrgustik
Jõhvi kõrgustik ehk Ahtme kõrgustik on väike kõrgustik Ida-Virumaa põhjaosas. Ta asub Kohtla-Järvest ja Jõhvist lõuna pool kuni Atsalama ja Ohakvere külani. Jõhvi kõrgustiku kõrgused ulatuvad 60 meetrini, kõrgeim tipp on 81 meetrit üle merepinna. Viru lavamaa maastikurajoonis on Jõhvi kõrgustikust kõrgemad vaid Sinimäed (84,6 m).
Selle moodustatab laugete nõlvadega aluspõhjaline kõrgendik Ordoviitsiumi  lubjakividest, mis on kaetud lubjarikka moreenikihiga. Jääaja lõpul oli see ala lühemat aega jääpaisjärvede vee all. Kõrgustiku alale ulatub Eesti põlevkivimaardla.
Kõrgustiku pinnas on viljakas. Madalamad niisked alad on kaetud rohumaade ja soostunud metsadega.
Vaimulik rüütliordu
Vaimulik rüütliordu oli rüütlite sõjaline vennaskond, mille liikmed andsid mungatõotused (vaesus, abielutus ja kuulekus oma ülematele) ning pühendusid kiriku huvide või usu kaitsmisele ja levitamisele relvaga või muule vagale tegevusele.
Vaimulikud rüütliordud olid ka Vanal Liivimaal tegutsenud Mõõgavendade ja Liivi ordu.
Tänapäeval tegutsevad ajaloolistest rüütliordudest veel Johanniitide ordu ja Saksa ordu, mis mõlemad tegelevad heategevusega ja pole üle 200 aasta sõdu pidanud.
Tšakrate avamine
Tšakrate avamine on meditatsioonitehnika, mis peaks stimuleerima ja lihtsustama psüühiliste tegevustega tegelemist.
Tšakrate kujuteldav avamine
Tšakrate avamiseks on palju erinevaid moodusi, vastavalt religioonile või siis selle puudumisele.
Järgnev näidis ei ole otseselt seotud ühegi religiooniga:
Võta sisse endale mugav asend ja rahusta oma hing, keha ja mõtted. Kui oled saavutanud vaikuse ja rahu enda ümber ja mõtetes, siis kujutle kinnise õienupuga lille oma juurtšakra peal. Pane sellele lillele mingi värv, mis parasjagu sulle meeldib. Siis saada sama värv oma tšakrasse ja jätka seda seniks, kui sa arvad, et piisab. Hinga sügavalt sisse ja samal ajal kujutle, et tõmbad seda lille ülespoole järgmise tšakra punktini. Ava lilleõit natuke ja samuti sisesta värvi oma tšakrasse. Jätka samamoodi, kuni sa jõuad kroontšakrani ja lille õis on täielikult avatud.
Kui oled värvi kõikidesse tšakratesse sisestanud, siis kujutle enda pea kohal ust, mille avad. Ning läbi ukse saadad sama värvi enda kehasse ja kujutle, kuidas see värv suure mullina sinu kehas ringi liigub.
Kui oled lõpetanud psüühilise tegevuse või on midagi, mis tekitab sinus rahulolematust või ebameeldivat tunnet, siis lihtsalt sulge uks oma pea kohal, ja mine sama moodi tšakratega tagasi, nagu sa üles tulid. Kuid seekord sulged lille ja võtad värvi ülevalt alla, mööda tšakrasid liikudes.
Konglomeraat
"Konglomeraat" on mitmetähenduslik sõna.
Lexa
Léa Cristina Lexa Araújo (esinejanimi Lexa; sündinud 22. veebruaril 1995 Rio de Janeiros) on Brasiilia laulja, näitleja ja laulukirjutaja.
Mahtra tänav
Mahtra tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Mustakivi asumis.
Hoonestus
Mahtra tänaval asub Mustakivi Keskus (algne Tallinna II Toidukaubastu kauplus Moskva (Mahtra 11 ), hilisem kauplus Mustakivi), Mahtra tänav 1 ja Mustakivi Turg, Mahtra tänav 5, Tallinna Mahtra Lasteaed, Mahtra tänav 19.
Muu
Tänaval on kahesuunaline Mahtra bussipeatus.
Mahtra tänav ja selle ümbrus läbis 2009. aasta suvel põhjaliku rekonstrueerimise. Töid korraldas AS Facio.
Kiyohiko Azuma
Kiyohiko Azuma (jaapani keeles 東清彦 või あずまきよひこ Azuma Kiyohiko; sündinud 27. mail 1968 Takasagos) on Jaapani koomiksikunstnik.
Tema tuntuimad koomiksid (ehk mangad) on "Azumanga Daioh", mis ilmus aastatel 1999–2002 ja millest on tehtud ka 26-osaline anime, ning "Yotsuba", mis ilmub alates 2003. aastast tänapäevani. Yotsubast animet ei tehta, sest Azuma on sellest keeldunud.
Noobel Nelik
Noobel Nelik on Eesti keelpillikvartett.
Kvarteti kolm püsiliiget on Urmas Roomere (viiul), Rain Vilu (vioola) ja Tõnu Jõesaar (tšello), kes on Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri vastavate pillirühmade kontsertmeistrid. Neljanda liikmena on eri perioodidel kvartetis osalenud viiuldajad Arvo Leibur, Leho Ugandi ja Maano Männi.
Utsjoki vald
Naabervald on Inari vald.
Utsjoki on Soome põhjapoolseim vald. See on ka vald, mille elanike hulgas on Soomes enim saami keelte emakeelena kõnelejaid. 2011. aastal oli valla elanikest saamikeelseid 47 protsenti.
Utsjoki vald piirneb Inari vallaga ja põhjas Norraga.
Ə
Aserbaidžaani keeles jäeti see täht alles ka pärast üleminekut kirillitsalt ladina kirjale.
Ə saab Vikipeedias tekitada, kasutades järgmisi sümbolite kombinatsioone: &#399; või &#601; (suur-, väiketäht ladina kirjas) või &#1240; või &#1241; (suur-, väiketäht kirillitsas).
Segametsavöönd
Sõltuvalt geobotaanilisest klassifikatsioonist võidakse segametsavööndit käsitleda ka okasmetsa- ja lehtmetsavööndi vahevööndina.
Eesti asub segametsavööndi põhjapiiril.
Vakus
Vakus (ka: vakk) oli maksustuspiirkond keskaegsel Vana-Liivimaal ja tõenäoliselt ka hilisrauaaegses Eestis.
Keskajast on teada, et maksu koguti vakuselt enamasti kaks korda aastas: talvel ja sügisel. Sel puhul said maksukoguja ja talupojad kokku ning lisaks maksude maksmisele peeti ka pidu. Seda üritust on nimetatud vakusepeoks ehk vakuseks.
Etümoloogia
Sõnad 'vakus/vakk' maksustuspiirkonna tähenduses lähtuvad vakast kui anumast ja mahuühikust. Sõna on eesti/liivi päritolu. Alamsaksa keeles on wacke laensõna, mis levis kogu keskaja Liivimaal. Läti keeles oli vastav sõna vene keelest laenatud pagasts, mis tänapäeval tähistab valda.
Andrus Kallastu
Andrus Kallastu (sündinud 17. aprillil 1967 Pärnus) on eesti helilooja ja dirigent.
Elulugu
Õppinud klaverit Pärnu Lastemuusikakoolis Maimu Partsi ja Tallinna Konservatooriumis Toivo Nahkuri juures, dirigeerimist Tallinna Konservatooriumis Olev Oja ja Sibeliuse Akadeemias Jorma Panula, Eri Klasi ja Ilja Musini juures ning kompositsiooni Tallinna Konservatooriumis Eino Tambergi ja Sibeliuse Akadeemias Paavo Heinineni, Olli Kortekangase ja Erkki Jokineni juures. Pärast Sibeliuse Akadeemia lõpetamist aastal 1999 tegutseb vabakutselise helilooja ja dirigendina. Andrus Kallastu on üks Pärnu Nüüdismuusika Päevade ja Pärnu Ooperi loojatest.
Andrus Kallastu heliloomingu võib jaotada kahte perioodi: enne ja pärast aastat 1991. Esimese perioodi loomingut iseloomustab vaba atonaalne helikeel, motoorne, tihti ostinaatne rütmika, neoklassitsistlik kõlakäsitlus, teise perioodi teoseid seriaalne tekstuur, väljatehnika, mittepulseeriv rütmika, muusikalise heli ja müra piire kompav kõla.
Tegutsenud ka muusikaalaste tekstide koostaja ja tõlkijana.
Andrus Kallastu abikaasa on sopran Kai Kallastu.
Trabzon
Trabzon (varasemad eestikeelsed nimed Trapesund, Trapezund; vanakreeka kontekstis Trapezus (Τραπεζοῦς)) on linn praegusel Türgi territooriumil, Musta mere lõunakaldal.
Trabzon on Trabzoni provintsi halduskeskus. Linna seisukohalt on väga tähtis Musta mere sadam, peale selle asuvad seal Trabzoni ülikool, Karadenizi tehnikaülikool ja lennujaam.
Ajalugu
Kunagine Vana-Kreeka koloonia, millest sai viimane Bütsantsile kuulunud Trebizondi linnriik enne türklastele alistumist (eksisteeris 1204 kuni 1461). Asutati 756 eKr.
János I Zápolya
pisi|János I Zápolya János I Zápolya ehk János I Szapolyai (1487 – 22. juuli 1540) oli Ungari rivaalkuningas 1526–1540 ning samal ajal ka Osmanite riigi vasallriigi Ida-Ungari kuningriigi esimene valitseja.
1526. aastal said Ungari väed Osmanitelt Mohácsi lahingus lüüa ja Ungari ja Böömimaa kuningas (1516–1526) Lajos II uppus taandumisel. Austria Ferdinand, Saksa-Rooma keiser Karl V noorem vend, nõudis Ungari ja Böömimaa kuninga krooni selle õigusega, et oli abielus Lajosi õe Annaga ja Lajos oli olnud abielus Maria von Habsburgiga.
Kuid enamus Ungari aadlist oli Habsburgist Austria ertshertsogi (1521–1564) Ferdinandi vastu. Nad toetasid János Zápolyat, endist Transilvaania vojevoodi, rikkaimat maaomanikku riigis. Ungari Riigipäev kuulutas ta kuningas János I-ks. János pidi leppima sellega, et ta valitses ainult türklaste vallutatud Ida-Ungaris (hõlmas umbes 2/3 riigist). pisi|left|250px|Ida-Ungari kuningriik 1550. aasta paiku Lääne-Ungaris valitses aga ametliku Ungari kuninga tiitliga kuningas Ferdinand von Habsburg. Vastukaaluks Habsburgide mõjule moodustas János I aastal 1528 liidu Osmanite sultani Suleiman I-ga ja vandus 1529. aastal sultanile isegi truudust. János I hoidis kontrolli all Transilvaaniat ja Ungari tasandiku idaosa; Saksa-Rooma keiser Ferdinand valitses Horvaatiat, tasandiku lääneosa ja Slovakkiat. Aastal 1538 sõlmisid pooled Váradi rahu, mis tegi selle jaotuse ametlikuks, ja tegi ka Ferdinandi lastetu János I pärijaks.
Kui János suri, jagasid türklased tema valdused kaheks: enamik Ungarist liideti otseselt Osmanite impeeriumi koosseisu, alad millest 1570 aastal moodustus Transilvaania vürstkond aga anti tema 1540. aastal sündinud pojale János II Zápolyale.
Pallika (Põhja-Pärnumaa)
Pallika on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Segapuistu
pisi|Kase, lepa ja kuuse segapuistu Kõrvemaal 2022. aasta veebruaris Segapuistuks ehk segametsaks nimetatakse metsanduses eri liiki puudega puistut.
Segapuistul on puhtpuistu ees mitmeid eeliseid, näiteks kasutatakse optimaalsemalt mulla viljakust ja valgust, mille tulemuseks on ligi 20% rohkem puitu, samuti säilib segapuistus paremini mulla viljakus. Segapuistu saab vähem kahjustusi ilmastikutingimuste, putukate, seente jm toimel. Ka levivad metsatulekahjud segapuistutes reeglina aeglasemalt. Segapuistud on üldiselt ka liigirikkamad ja toimivad seetõttu paremini elurikkuse säilitamisel.