cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalju Suur
Looming
Lisaks sotsiaalsetele stseenidele ja aktidele eristuvad Kalju Suure loomingus omaette suure teemakogumina portreed kultuuritegelastest, kelle hulgas on Jüri Arrak, Els Himma, Neeme Järvi, Fred Jüssi, Tõnu Kaljuste, Andrus Kivirähk, Eri Klas, Arvo Kukumägi, Neeme Kuningas, Kalle Kurg, Leonhard Lapin, Endel Lippus, Andres Mustonen, Kaljo Põllu, Arvo Pärt, Tiit Pääsuke, Rein Raud, Leo Rohlin, Veljo Tormis, Arbo Valdma, Ülo Vilimaa ja Aarne Üksküla. Kalju Suur pildistas hulgaliselt ka poliitikategelasi. Ta tegi palju pilte laulvast revolutsioonist. Sel teemal on olnud näitusi Riias, Vilniuses, Schwerinis, Brandenburgis, Pariisis ja Jyväskyläs ning mitmel korral Tallinnas. Kalju Suur on osalenud rohkem kui 150 rahvusvahelisel näitusel, tal oli 164 isikunäitust 16 riigis, näiteks Eestis, Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Poolas, Soomes, Ungaris, Venemaal, Lätis, Leedus, Kasahstanis, Belgias ja mujal.
Raamatud
pisi|Kalju Suur Balti raamatumessil 2010
Isiklikku
Kalju Suur oli abielus Nelliga (sündinud Jämsa), neil sündisid poeg ja tütar.
Huelva provints
Huelva provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Huelva linn.
Kliima
Huelva provintsi aastane keskmine temperatuur on +18,3 °C, jaanuaris +12,1 °C, augustis +25,6 °C.
Aastas sajab keskmiselt 516 mm, sealhulgas jaanuaris 78 mm ja augustis 3 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2982 tundi, sealhulgas jaanuaris 161 ja augustis 353 tundi.
Margot Kask
Margot Kask (sündinud 5. septembril 1974) on eesti fotokunstnik.
Ciudad Reali provints
Ciudad Reali provints on provints Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna lõunaosas. See piirneb lõunas Andaluusiaga. Provintsi keskus on Ciudad Reali linn.
Kliima
Ciudad Reali aastane keskmine temperatuur on +14,3 °C, jaanuaris +5,7 °C, augustis +24,5 °C. Aastas sajab keskmiselt 450 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 8 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2722 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 342 tundi.
Staten Island
Staten Island [stätn ailänd] ('Stateni saar') on saar Ameerika Ühendriikide idarannikul.
Ochtezeele
Ochtezeele (flaami keelest; tänapäevases hollandi kirjapildis Ochtezele) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Staten Island
Staten Island on üks New Yorgi viiest linnaosast (boroughs) ja samas on see ka New Yorgi osariigi Richmondi maakond (Richmond County).
Ochtezeele
Väike Peene Becque jõgi voolab läbi küla.
Staten Island
Elanike arv on 495 747 (2020).
pisi|tühi|Staten Island kirdest nähtuna, kust on märgata [[Verrazzano-Narrowsi silda]]
1165
1165. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Aastad: 1160 1161 1162 1163 1164 - 1165 - 1166 1167 1168 1169 1170
Katrin Käärt
Katrin alustas isa Aini juhendamisel kergejõustikutreeninguid 1994. aastal Tootsis. Ain Käärt (1959–2006) oli samuti sprinter, kes saavutas 1980. aastal Eesti meistrivõistlustel 100 m jooksus kolmanda koha (ajaga 11,0).
Katrin lõpetas Tootsi Põhikooli 1999. aastal ning jätkas seejärel õpinguid Pärnu Hansagümnaasiumis.
Eesti meistrivõistluste sprindidistantsidel on Katrin Käärt tulnud juuniorina 13 ja täiskasvanute arvestuses 14 korda Eesti meistriks.
Isiklikud rekordid
Katrin Käärdi isiklikud rekordid on kirjas alljärgnevas tabelis:
Oost-Cappel
Oost-Cappel on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis Belgia piiri ääres.
Oost-Cappeli kirik|thumb|220px|left
Türgi löök
Türgi löök on kombinatsiooniline idee kabemängus.
Svizinski, 1976 1.сd6!! (e7:f4) Türgi löök! 2. gh2 (f:d6), 3. h:a3+
Etümoloogiast
Eesti keelde on löögi nimetus tulnud vene keele vahendusel, kus see kannab nime турецкий удар. Samas pole aga selge, kas sellel löögil on üldse mingit pistmist Türgiga, kuna türgi kabes seda lööki ei esinegi (mängureeglid ei võimalda). Prantsuskeelne nimetus coup Turk esines juba 1770. aastal välja antud Manoury raamatus ja sealt ei ole võimalik aru saada, kas see on Manoury enda väljamõeldud nimetus, mõeldes türklasi, või on Turk (Turc) hoopiski selle löögi autori nimi.
Oudezeele
Oudezeele (flaami keelest; tänapäevases hollandi kirjapildis Oudezele) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Avinurme lahing
Avinurme lahingust oli 1944. aastal Teises maailmasõjas Sõjategevuse ajal Eestis toimunud lahing, millest võtsid Nõukogude poolel osa eestlaste 27. laskurpolgu 2. pataljon ja 921. laskurpolgu 1. pataljon, Saksa poolel eestlaste 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi ja 300. Eriotstarbelise Jalaväediviisi osad.
Taandumine
Eesti mahajätmise plaani kohaselt pidid armeegrupi Narwa üksused jalgsimarsil lahkuma üle Viljandi Lätti. Mehhaniseeritud väeosad, peamiselt III Germaani soomuskorpusel aga üle Rakvere-Paide Pärnuni. 18. septembril said Sinimägedest taganevad üksused käsu asuda kaitseliinile Laekvere lähistel, 19. septembri varahommikul alustati taganemist Kurtna laagrisse, kus asus ka 20. diviisi staap ja kust liiguti edasi Jõuga suunas. 45. rügemendi ülem Obersturmbannführer Harald Riipalu määrati taganevate maavägede ülemaks. Jõuga teeristil sai H. Riipalu käsu ilmuda diviisi staapi Koerusse.
Iisaku ja Peipsi järve vahelt pidid taanduma 11. Ida-Preisi jalaväediviis, 288. ja 292. politseipataljon ning 2., 3., 4. ja 6. piirikaitserügement 300. Eriotstarbelise Jalaväediviisist. Plaani järgi pidi jalavägi taganema mööda Kuremäe–Iisaku–Rostoja–Tagajõe teed, suurtükivägi ja voorid pidid taganema mööda Tudulinna–Avinurme maanteed. Taganevate vägede katteväeosaks määrati 20. Füsiljeerpataljon, mis oli tugevdatud 45. rügemendi tankitõrje- ja jalaväe saatesuurtükkidega. Mööda Iisaku–Tudulinna–Avinurme teed liikusid edela Saksa 113. julgestusrügement, nn Sihveri pataljon (III/47), II/45, I/46 ja järelväena 20. Füsiljeerpataljon. Saksa väejuhatus suunas Torma-Mustvee piirkonda 11. SS-diviisi „Nordland” 11. soomustatud luurepataljoni SS-Obersturmbannführer Rudolf Saalbachi juhtimisel, kahe tanki- ja kahe soomukikompaniiga. Saalbachil oli ülesanne Mustvee-Torma joonel kaitse sisse võtta ning positsioonidelt enne mitte lahkuda, kui viimased 300. eriotstarbelisele diviisi eesti piirikaitserügemendid on neist möödunud. Saalbachi pataljon aga taandus juba esimeste kokkupõrgete järel Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpusega.
17. septembril 1944 forsseeris 8. Eesti laskurkorpus Emajõe Kastre suunal. 18. septembril jätkas 2. löögiarmee edu arendamist kogu rindel. 18. septembri keskpäeva paiku vallutas piki Peipsi läänekallast liikuv 7. Eesti laskurdiviisi 354. laskurpolk Kallaste. Päeva lõpuks jõudis 8. Eesti laskurkorpus Mustvee joonele, kus oli lahingukontakt 1, jalaväerügemendi ja 42. politseipataljoniga. 19. septembril hõivas 354. laskurpolk Tiheda, 300. laskurpolk Võtikvere, 921. laskurpolk Sepa, 925. laskurpolk Võiduvere. 8. Eesti laskurkorpus oli aga moodustanud korpuse liikuva eelsalga, kes pidi hõivama Avinurme ja Tudulinna. Tema koosseisu arvati alampolkovnik Sergei Tšesnakovi 952. liikursuurtükkide polk, alampolkovnik Eduard Kuslapuu 45. üksik tankipolk ja 27. laskurpolgu 2. pataljon major Oskar Andrejevi juhtimisel. Eelsalga juhiks määrati 27. laskurpolgu komandör polkovnik Nikolai Trankmann. Pärast 19. septembri keskööd jõudis liikuva eelsalga avangard Kõveriku külla, kus 921. laskurpolgu 1. pataljon oli puhkepeatusel. Avinurme raudteejaama ja selle lähema ümbruse alad võeti kontrolli alla paar tundi hiljem.
Avinurme lahing
Avinurme-Mustvee teel liikunud üksused tõmbusid 20. septembri varahommikul tagasi Avinurme kiriku juurde. Avinurme lahing toimus maa-alal Sonda–Mustvee kitsarööpmelise raudtee ja üle veskitammi kulgeva Laursaare tee vahel, mõlemal pool Avinurme–Mustvee maanteed, Avijõest lõunas. Vasturünnakut läbimurdmiseks alustati suurtükirügemendi III suurtükigrupi patareid tulelöögiga Mustvee maantee ja jõe vahelisele alale pärast Laursaarde viivat teele, kus üle veskisilla viiva Laursaare teeni ja paiknenud Sonda–Mustvee kitsarööpmelise raudtee ja veskisilla vahelisel maa-alal mõlemal pool maanteed Avijõe lõunakaldal asusid Punaarmee väeüksused. Peatung algas umbes tund-poolteist pärast päikesetõusu ja sellest võtsid osa 3. ja 6. piirikaitserügemendi üksused, üksikud grupid 20. diviisi 45. rüg/II, 46. rüg/I, „Sihveri“ pataljonidest, 288. ja 292. politseipataljonidest ning 113. jalaväerügement Saksa 285. diviisist. Üksuste peajõud olid oma pataljoniülemate juhtimisel öösel, kuulnud Pärniku teeristi hõivamisest, möödunud Avinurmest metsateid pidi põhja poolt. Rünnakut koordineeris 6. Eesti Piirikaitserügemendi ülem Sturmbannführer Paul Lilleleht, Punaarmee poolel major Oskar Andrejev.
Peajõudude rünnak kestis paar tundi, millega kiiluti sügavale vastase positsioonidesse. Lahingu käigus lõunapoolsemal tiival võidelnud sakslased 113. jalaväerügemendist taganesid tankide eest ja jätsid oma rindelõigu lahti, sealtkaudu püüdis vastane üle Kalma tee kiriku ja kruusaaugu tagant kogu grupeeringut ümber piirata. Külgkaitse koos suurtükimeestega paiskas vastase sealt tagasi üle Kalma tee. Enne keskpäeva saabusid vastasel kohale suured abijõud, tankid ja iseliikuvad suurtükid, mis lõplikult otsustasid lahingu käigu ning rünnakul olnud mehed tõmbusid tagasi kaitsele Kalma teest mõnisada meetrit loodesse, et võimaldada vooridel tagasiliikumist Tudulinna poole. Kolmandas lahinguetapis, eesti üksuste kaitsetegevuses püüdsid Punaarmee üksused tankide toetusel frontaalselt kiriku peale läbi murda. See ei õnnestunud, kui mõned tankid tankirusikatega puruks lasti. Katsel kaitsel olnud eesti üksuste vasakust tiivast mööda minna ja kruusaaugu tagant meie järelkaitse kotti võtta, suutsid kaitsjad siiski ründajad teisel pool kruusaauku hoida. Frontaalrindelõigul tekkis vaikus ja algas järkjärguline tagasitõmbumine.
Viimane vastupanulahing toimus Avinurme asulas, mõnisada meetrit Avinurme kirikust lääne pool, ning kestis veidi alla tunni. Selles lahingus õnnestus vastase rünnak tagasi lüüa. Keskpäeval lahkusid viimased eesti üksused Tudulinna suunas, Avinurmest lahkudes võeti kaasa niipalju haavatuid kui võimalik. Lahingus haavatud olid paigutatud kirikusse, raskelt haavatud olid asetatud kirikupinkidele või altariäärsesse paremasse nurka põrandale lamama. Peale haavatute vooris evakueerimist jäi kirikusse vaid kümme-viisteist (50 ) väga raskelt haavatut, kellest ainult üksikud olid täie teadvuse juures.
Eesti üksuste lahkumise järel toimus vastase rünnak aleviku keskusele, kirikule ja eesti üksuste poolt maha jäetud positsioonidele. Kiriku vallutas major Oskar Andrejevi pataljoni, leitnant A. Snotingu 4. rood.
Avinurme kiriku altari kõrval lamanud Saksa poolel sõdinud raskelt haavatud eestlased tapeti punaväelaste poolt.
Kirikus toimunu kohta kirjutab 8. Eesti Laskurkorpuse 27. laskurpolgu politruk major Nikolai Vanaselja: „Kiriku juures ja isegi selle esikus lajatavad granaatide plahvatused ja kostab lühikesi automaadivalanguid. Siin likvideerivad luurajad peitu pugenud hitlerlaste gruppe.” Avinurmest edasi Tudulinna suunas liikudes avastasid 27. laskurpolgu võitlejad taganeva voori haavatutega, mille vastu mindi „otsustavalt” pealetungile. Automaatide tule ja tankiroomikutega lömastati umbes kilomeetri ulatuses haavatuid, voorisõdureid ja hobuseid. Juhttank jõudis voori lömastada umbes kilomeetri-poolteise ulatuses, siis pandi see tankirusikaga põlema.
20. septembri kella 16-ks vallutasid 27. laskurpolgu väed teesõlme Tudulinnas ja Tudulinna asula.
Langenud ja mälestuse jäädvustamine
Kõveriku lahingus oli Saksa poolel langenuid ligikaudu 30 sõjameest, kes maeti külaelanike poolt lahingupaiga lähedusse. Avinurme kirikus tapetuid oli kümmekonna ümber, kes kõik maeti lähedalolevasse kruusakarjääri. Lahinguväljal langenuid oli jõe ääres kui ka kruusaaugu kõrval mäel kokku 8–12 meest. Punaarmee poolel langenud maeti ühishauda ja tehti peale betoonist sammas, hiljem toimus nende ümbermatmine Peipsi kaldale, „Leinava ema“ mälestusmärgi ette. 1964. aastal püstitati Avinurme kiriku ette mälestussammas kirjadega: „Au kangelastele, kes langesid võitluses kodumaa eest Avinurme vabastamisel. 20. IX 1944. a.“
Valikuaksioom
Valikuaksioom ehk valiku aksioom ehk Zermelo aksioom (inglise keeles axiom of choice, lühend AC) on hulgateooria aksioom, mille kohaselt mittetühjade hulkade mistahes süsteemi korral leidub kujutus, mis seab selle süsteemi igale hulgale vastavusse tema teatava esindaja.
Valikuaksioom on sõltumatu Zermelo-Fraenkeli hulgateooria teistest aksioomidest (aksiomaatikast ZF). Siinkohal tuleb rõhutada, et eristatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom ei kuulu (tähistatakse ZF), ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooriat, mille aksiomaatikasse valikuaksioom sisse on arvatud (tähistatakse ZFC).
Kui eeldada ZF aksioome, on valikuaksioom ekvivalentne nii Zermelo teoreemi kui ka Zorni lemmaga. Teisisõnu saab valikuaksioomi ZF-s tõestada, eeldades Zorni lemmat või Zermelo teoreemi, ja nii Zorni lemmat kui ka Zermelo teoreemi saab omakorda tõestada, tuginedes valikuaksioomile.
Kuigi valikuaksioomist tuleneb mõningaid intuitsioonivastaseid järeldusi (näiteks Banachi-Tarski paradoks), eeldab enamik matemaatikuid valikuaksioomi tõesust, et vältida matemaatika vaesustamist.
Eerik Loorits
Eerik Loorits (kuni 1935. aastani Erik Voldemar Loorits; 8. jaanuar 1903 – 4. mai 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Valikuaksioom
Valikuaksioomi sõnastas 1904 Ernst Zermelo, et formaliseerida Zermelo teoreemi tõestust.
Sõnastus
Valikufunktsioon on niisugune mittetühjade hulkade kogumil määratud funktsioon f, et iga kogumisse X elemendina kuuluva hulga s korral f(s) on hulga s element. Selle termini abil saab valikuaksioomi sõnastada nii: Valikuaksioomi eitus väidab niisiis, et eksisteerib mittetühjade hulkade hulk, millel ei ole valikfunktsiooni.
Vanamõisa mõis (Maarja-Magdaleena)
Vanamõisa mõis, ka Saare-Vanamõisa mõis (saksa keeles Althof, ka Alt-Saarenhof) oli Saare mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.
Patrick Süskind
Patrick Süskind (sündinud 26. märtsil 1949 Ambachis) on saksa kirjanik, kes on kirjutanud ka stsenaariume.
Elukäik
Kirjanik on pärit kirjanduslikust keskklassist. Tema isa Wilhelm Emanuel Süskind oli samuti kirjanik ja publitsist ning kauaaegne Süddeutsche Zeitungi kaastööline.
Süskind õppis Müncheni ja Aix-en-Provence'i ülikoolis 1968–1974 kesk- ja uusaja ajalugu. On teinud juhutöid (näiteks vabakutseline partner lauatennise treeningutel), samal ajal tegi katset ka lühemate avaldamata proosapalade ja pikemate filmimata stsenaariumidega. Süskind on vältinud igasugust lävimist pressiga, püüdes oma eraelu täielikult avalikkuse eest varjata. Äärmiselt publikupelglik autor elab vaheldumisi Münchenis ja Pariisis "üha väiksemaks muutuvais tubades, kust lahkumine muutub üha raskemaks."
Looming
Süskindi tuntus põhineb peamiselt kahel teosel: ühevaatuselisel monodraamal "Kontrabass" (1980) ja romaanil "Parfüüm: Ühe mõrvari lugu" (1985).
"Kontrabass" esietendus 1981 Münchenis, seda on mängitud nii saksakeelses teatriruumis kui ka esinduslikes Londoni ja New Yorgi teatrites, samuti Tallinnas. Vaimuka monoloogi vormis kirjutatud tragikoomiline lugu räägib orkestrandist, kes kõneleb tähtsale ooperietendusele mineku eel oma suhetest pilliga ning paljastab seejärel oma elu varjukülgi. See monodraama oli 1984/85 hooajal 522 etendusega ja 25 lavastusega kõige enam mängitud tükk saksakeelses teatriruumis.
Oma hilisemate teostega pole Süskindil õnnestunud eelmainitute edu korrata. 1987. aastal ilmunud jutustus "Tuvi" on lugu inimvihkajalikust erakust, kelle koridori lennanud tuvi toob kaasa katastroofi mehe fanaatiliselt korrastatud maailmas.
Tema seni viimane teadaolev teos "Die Geschichte von Herrn Sommer" ('Härra Sommeri lugu', 1991) on muinasjutuline ja nostalgiline jutustus kirjaniku lapsepõlvest, mis põimub looga kummalisest härra Sommerist.
Süskind on koos Helmut Dietliga kirjutanud teleseriaalide stsenaariume: "Monaco Franze" (1984), "Kir Royal" (1986), lisaks filmi "Rossini" (1987) stsenaarium.
Lavastused Eestis
"Kontrabassi" on Eestis lavastatud kaks korda:
Loksa kirik
pisi|Loksa kirik (juuli 2009) Loksa Püha Neitsi Maarja kirik on luteri kirik Harju maakonnas Loksa linnas. See valmis 1853. aastal.
Kirikut kasutab EELK Loksa Püha Neitsi Maarja kogudus.
Kirikus olev Kristust ristil ja püha õhtusöömaaega kujutav suur maalitahvel pärineb vanast kabelist. Altarimaali "Ülestõusmine" autor on Theodor Albert Sprengel ja see valmis 1888. aastal.
Kiriku ümber asub surnuaed.
1164
1164. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Aastad: 1159 1160 1161 1162 1163 - 1164 - 1165 1166 1167 1168 1169
Ameerika Ühendriikide presidentide ja asepresidentide loend
Siin on loetletud Ameerika Ühendriikide presidendid ja asepresidendid.
Pelguranna
Pelguranna on asum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Asum paikneb Kopli lahe ääres ning piirneb Merimetsa, Pelgulinna, Sitsi ja Kopli asumiga. Pelguranna asumi pindala on 1,0 km2.
Pelguranna asum on saanud nime samanimelise ranna järgi, mis on omakorda lühend Pelgulinna rannast. See rand on tuntud ka Stroomi rannana, mis on 2012. aastast saadik ranna ametlik rööpnimi.
Ajalugu
19. sajandi alguse linnavaadetelt on näha, et praeguse Pelguranna asumi alad olid tollal kasutusel peamiselt karjamaana. Enne 1940. aastat asusid asumis Sitsi elanike aiamaad.
Saksa okupatsiooni ajal ehitati asumisse 16 barakki, millest esialgu plaaniti luua vangilaager, kuid tegelikult kolisid sinna Saksa sõdurid. Sõja järel paigutati samadesse barakkidesse Saksa sõjavangid. Nõukogude ajal loodi Saksa sõjaväe endisse klubisse, mis asus praeguse Puhangu tänava garaažide piirkonnas, kino Pelgurand.
Tänapäevani säilinud hoonestust hakati rajama alles 1950. aastate algul. Tänapäeva hoonestus koosneb enamjaolt Nõukogude ajal ehitatud Admiral Makarovi tänav-Majakovski-Nikolai Nekrassovi jms tänavate elamutest, mis vanemas osas on 2–3-korruselised, uuemas osas suuremalt jaolt viiekorruselised, kuid on ka mõni 9- ja 14-korruseline. Aastatel 1945–1946 koostatud ja lõpuks 1952. aastal kinnitatud Tallinna generaalplaan nägi uute elamupiirkondade ehitamist. Üks selliseid uusi elurajoone oligi Pelguranna, mis planeeriti endise Sitsi karjamaa asemele. Arhitektide G. Šumovski, N. Misernjuki, A. Bobkovi ja J. Dukina poolt 1948. aastal riiklikus projekteerimisinstituudis Estonprojekt tehtud planeering nägi ette 12 kvartaliga suurejoonelise linnajao ehitamist põhiliselt Balti Laevaremonditehase töölistele. .
1959. aastal valmis asumis kino Rahu. Kuni 1. detsembrini 2018 tegutses endise kino majas kasiino.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68–aastased 10–19%. Eestlasi oli elanikkonnas 18–49%.
pisi|Vaade Madala bussipeatusest
Haridus ja kultuur
Pelgurannas asub Tallinna Vaba Waldorfkool. Asumis tegutseb Pelguranna raamatukogu. Samuti tegutseb aadressil Kaera 21 Rahvusvaheline Rahvuskultuuride Ühenduste Liit Lüüra.
Pelguranna asumi tänavad
Asumi mitme tänava nimi on inspireeritud lähedal asunud Balti Puuvillavabrikust, nagu Kangru tänav, Ketraja tänav ja Lõime tänav.
1990. aastatel asendati Nõukogude ajal rajatud tänavate nimed uute eestipäraste nimedega. Uued tänavanimed on seotud tuulte ja rannaaladega, mis avalduvad sellistes nimedes nagu Kari tänav, Madala tänav, Puhangu tänav, Randla tänav, Tuulemaa tänav ja Vihuri tänav.
Asumi piiridel on peale Lõime tänava veel Kolde puiestee, Kopli tänav, Pelguranna tänav ja Sõle tänav ning endine sõjaväeraudtee.
1163
1163. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Aastad: 1158 1159 1160 1161 1162 - 1163 - 1164 1165 1166 1167 1168
Arvtelg
pisi|Arvtelg, millele on kantud naturaalarvude alus [[e (arv)|e, arv π ja ruutjuur kahest \sqrt{2}.]] pisi|Kuigi joonisel on näha ainult täisarvud –9-st kuni 9-ni, kujutab arvsirge kõiki reaalarve nii täisarvude vahel kui ka lõputult mõlemal pool joonise raame pisi|Siin on täisarvudele vastavad punktid markeeritud põikilõikudega Arvtelg ehk arvsirge on reaalarvude kujutamiseks kasutatav sirge, millel on fikseeritud arvu null kujutis ja arvu üks kujutis. Sellega on ühtlasi fikseeritud ka kõikide teiste reaalarvude kujutised (punktipaaridele, mille punktide kaugus on võrdne, vastavad reaalarvude paarid, mille arvude vahe absoluutväärtus on võrdne).
Matemaatilises kõnepruugis samastatakse reaalarvud sageli arvsirge punktidega ning reaalarvude hulgast koos loomuliku järjestusega kõneldakse kui reaalsirgest.
Arvsirge konstrueerimine
Arvsirge saamiseks valime kõigepealt algpunkti O, mis on arvu 0 kujutis, ning suuna (positiivse suuna), mis vastab arvude kasvamise suunale. Tavaliselt joonestatakse arvsirge horisontaalsena ning suurematele arvudele seatakse vastavusse parempoolsemad punktid. Kui sirge on kujutatud vertikaalsena, siis on suuremate arvude kujutised tavaliselt kõrgemal. Joonisel saab kujutada ainult osa sirgest; tavaliselt joonistatakse sirge katkestuskohale, mille suunas arvud kasvavad, noolepea, mis on suunatud arvude kasvamise suunas.
Et saada tavaline arvsirge ehk lineaarne arvsirge, kanname sirgele valitud võrdsetel kaugustel negatiivsed vasakule. Sellega on valitud arvsirge skaala (ühiklõik). Joonisel markeeritakse tavaliselt ainult täisarvudele vastavad punktid. Täisarvude vahelised vahemikud täidame ülejäänud reaalarvudega.
Arvsirge joonise rakendused
Arvsirget kasutatakse sageli kõigi reaalarvude hulga \mathbb{R} kujutamiseks ja funktsioonide graafikute joonestamiseks. Arvsirge lõikudena kujutatakse intervalle. Arvsirget kasutatakse ka liitmise ja lahutamise õpetamisel, eriti tehete puhul negatiivsete arvudega. Samuti kasutatakse arvsirget võrratussüsteemide lahendamisel ning tehete puhul reaalarvude hulga alamhulkadega.
Ajalugu
Arvsirge kasutuselevõtjaks peetakse inglise matemaatikut John Wallist.
Arvsirge laiendused
Kui lisada sirgele otspunktid +∞ ja -∞, saame laiendatud arvsirge.
Arvsirge modifikatsioonid
Eksponentsiaalse arvsirge ehk logaritmilise skaalaga arvsirge puhul vastavad etteantud kaugusele punktide vahel ühesugused proportsioonid arvude vahel. Eksponentsiaalsel arvsirgel on kujutatud ainult positiivsed reaalarvud.
Saab konstrueerida ka teistsuguseid arvsirgeid.
pisi|[[Arvkiir]] Arvkiirel on kujutatud ainult mittenegatiivsed arvud.
Välislingid
直線
Quaëdypre
Quaëdypre (hollandi: Kwaadieper) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Rajangu vald
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Rajangu vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.
1. aprillil 1939 oli vallas 1702 elanikku.
Afganistani riigipeade loend
Hotaki impeerium moodustati pärast Mirwais Hotaki ja teiste Kandahari afgaanide hõimupealike Mughali ja Pärsia võimu vastast edukat ülestõusu.
Pärast pikki sõdu tekkis Hotaki impeeriumi kohale Durrani Aafgaani impeerium, mille asutas Ahmad Šahh Durrani 1747. aastal.
Rajangu vald
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
12. Rajangu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Laatre valla maa-alast; b) senise Abja valla Peraküla ja Sarja külade maa-aladest ning Mõisaküla linna ümbruse piirkonnast; c) senise Voltveti valla Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-aladest; d) senise senise Jäärja valla Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-aladest.
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Rajangu vallas Kangru külanõukogu keskusega Kangru külas ja Rajangu külanõukogu keskusega Mõisaküla linnas. 1950. aastal Rajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Abja rajooni koosseisu.
Afganistani riigipeade loend
Pärast Durrani impeeriumi kokkuvarisemist 1823. aastal asutas Barakzai dünastia Afganistani emiraadi, muutis selle 1926. aastal Afganistani kuningriigiks ja valitses riiki seni, kuni viimane kuningas Mohammed Zahir Shah 1973. aasta riigipöördega tagandati. Riigipööret juhtis tema esimene nõbu Mohammed Daoud Khani. Hoolimata Barakzai dünastiasse kuulumisest eiras Daoud Khan traditsioonie ning ei kuulutanud end šahhiks, selle asemel ta kaotas monarhia ja asutas Afganistani Vabariigi ning tegi ennast selle presidendiks. Vabariik kestis kuni Sauri revolutsioonini 1978. aastal.
Alates 1978. aastast on Afganistan olnud pidevast sisekonfliktist ja välisriikide sõjalistest sekkumistest räsitud.
President Hamid Karzaist sai 7. detsembril 2004 kõigi aegade esimene demokraatlikult valitud Afganistani riigipea. Praegune president on Ashraf Ghani, kes on võimul 29. septembrist 2014.
Kuningad (1747–1823)
Durrani valitsejad hoidsid Afganistani territooriumi enda kontrolli all kuni 1790. aastateni, pärast seda säilitasid kontrolli ainult Kabuli ümbruse üle.
Emiirid (1836–1926)
Seda perioodi iseloomustas pidev kodusõdade ajajärk, mil Afganistani territooriumil valitses korraga sageli kuni neli konkureerivat valitsejat. Ametlikuks valitsuseks on loetud seda, mis hoidis enda kontrolli all pealinna Kabuli. Ühendatud Afganistani emiraat loodi alles 1881. aastal.
Perioodil 1839–1842 ja 1879–1919 oli Afganistan Suurbritannia protektoraat ning emiirid valitsesid Suurbritannia residentide alluvuses.
Kuningad (1926–1973)
Emiir Amanullāh kuulutas Afganistani 9. juunil 1926 kuningriigiks. Kuningavõim kukutati riigipöördega 17. juulil 1973, mil Afganistanist sai vabariik.
Presidendid (1973–1978)
Pärast riigipööret 17. juulil 1973, millega kukutati kuningas, kuulutati Afganistan vabariigiks ja riigipea ametinimetuseks sai president.
Sõjaväenõukogu esimehed (1978)
Pärast riigi esimese presidendi Moḩammad Dā'ūd Khāni kukutamist riigipöördega läks Afganistanis võim lühiajaliselt sõjaväelastest koosneva nõukogu kätte.
Presidendid (1978–2001)
Alates 1978. aastast on Afganistani riigipead vaatamata riigi ametliku nimetuse mitmekordsele muutumisele kandnud taas presidendi ametinimetust.
27. septembrist 1996 13. novembrini 2001 hoidis enda kontrolli all pealinna Kabuli tegelikult islamiliikumine Taliban, kuid rahvusvaheliselt tunnustati endiselt Badakhshāni provintsi taandunud president Rabbānī valitsust.
Emiirid (1996–2001)
27. septembril 1996 vallutasid Afganistani pealinna Kabuli islamiliikumise Taliban väeüksused ja kuulutasid välja Afganistani Islamiemiraadi. Nende valitsust tunnistasid ametlikult ainult Araabia Ühendemiraadid, Pakistan ja Saudi Araabia, kuigi aastaks 2000 hoidsid nad enda kontrolli all 90–95 protsenti Afganistani territooriumist.
Üleminekuvalitsuse esimehed (2001–2002)
Pärast islamiliikumise Taliban kukutamist novembris 2001 algasid läbirääkimised Afganistani poliitiliste jõudude vahel uue riigikorra kehtestamiseks. Vastavalt 5. detsembril 2001 Bonnis saavutatud kokkuleppele moodustati üleminekuvalitsus, mis vannutati ametisse sama aasta 22. detsembril.
Presidendid (2002–2021)
19. juunil 2002 nimetati senine üleminekuvalitsuse esimees Ḩāmid Karzay presidendi kohusetäitjaks. Esimesed presidendivalimised Afganistanis toimusid oktoobris 2004 ja presidendiks valitud Ḩāmid Karzay astus ametisse sama aasta 9. detsembril.
Liitosakesed
Liitosake ehk komposiitosake on osake, mis koosneb väiksematekst osakestest. Seega eristab liitosakest elementaarosakesest see, et liitosake omab sisemist struktuuri. Näiteks kvarkidest koosnevaid liitosakesi nimetatakse hadroniteks. Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prootonid ja neutronid. Liitosakesena võib käsitleda ka aatomituuma või aatomit ennast.
Seotud olek
Liitosakeses moodustavad selle komponendid seotud oleku. See on seisund, milles ühinenud osakesed käituvad, nagu oleks tegemist iseseisva objektiga. Seetõttu käitub liitosake nagu ta oleks iseseisev osake ja omab kõiki osakesele iseloomulikke tunnuseid ja kvantarve.
Elementaarosakeste puhul tähendab seotud olek sellist olekut, mille puhul kahe osakese vaheline vastasmõju energia on negatiivne. See tähendab, et osakese lammutamiseks koostisosadeks on vajalik täiendavat energiat. Näiteks kui elektron ühineb prootoniga, moodustades vesiniku aatomi, siis on tema energia väiksem kui prootonist eraldi olles. Seega elektroni prootoni küljest lahtirebimiseks on vaja anda talle lisaenergiat.
Hadronid
Hadronid on liitosakesed, mis koosnevad kvarkidest. Hadronid võivad koosneda kas kolmest kvargist (barüonid) või kvargist ja tema antikvargist (mesonid). Kvarkidest moodustatud liitosakeste puhul kehtib reegel, et nende summaarne värvilaeng peab olema neutraalne.
Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Kumbki osake on barüon ja koosneb kolmest kvargist. Näiteks prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist ning neutron ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist.
1162
1162. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Aastad: 1157 1158 1159 1160 1161 - 1162 - 1163 1164 1165 1166 1167
Rexpoëde
Rexpoëde (flaami keelest; tänapäevases hollandi kirjapildis Rekspoede) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Saksakeelne kirjandus
Saksakeelne kirjandus on saksa keeles kirjutatud kirjandus.
Morava jõgi
pisi|Morava jõgi alamjooksul, kus ta loob piiri Slovakkia ja Austria vahel Morava (tšehhi, slovaki Morava, saksa March) on jõgi Kesk-Euroopas. Algab Sudeetidest. Voolab valdavalt lõunasse läbi Morava. Suubub vasakult Doonausse. Pikkus 358 km.
Astronoomia mõisteid
A
aasta - aastaaberratsioon - aastaparallaks - aastavõrrand - aberratsioon - aberratsioonikonstant - adaptiivoptika - aeg - aegruum - afeel - agu - ajaarvamine - ajamõõtmine - ajaperiood - ajarännak - ajasüsteem - ajavöönd - akretsioon - aktiivoptika - algoliid - alidaad - Alinda-tüüpi asteroidid - almukantaraat - antimaailm - antroopsusprintsiip - aovalgus - apogee - Apollo-tüüpi asteroidid - apsiid - arheoastronoomia - armillaarsfäär - asimuut - asteroid - asteroidide vöö - astraalmütoloogia - astraalusund - astrobioloogia - astrodünaamika - astrofotograafia - astrofotomeetria - astrofüüsik - astrofüüsika - astrogeoloogia - astrograaf - astrokeemia - astrokliima - astrolaab - astromeetria - astronaut - astronautika - astronavigatsioon - astronoom - astronoomia - astronoomiakonstant - astronoomiamärgid - astronoomiaobservatoorium - astronoomiariistad - astronoomiline kaart - astronoomiline kevad - astronoomiline suvi - astronoomiline sügis - astronoomiline talv - astronoomiline vaatlus - astronoomiline ühik - astronoomilised aastaajad - astrooptika - astroosakestefüüsika - astrospektroskoopia - asukohamääramine - atmosfäär - atmosfääriväline astronoomia - aurustuv kvaasigloobul - avatud Universum
Vicente Quadra
pisi|José Vicente de la Quadra y Ruy Lugo Vicente Quadra (José Vicente de la Quadra y Ruy Lugo või Vicente Cuadra Lugo, 25. juuli 1812 – 10. detsember 1894) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president aastail 1871–1875.
Astronoomia mõisteid
D
deferent - deklinatsioon - De Sitteri universum
Rabamurakas
Rabamurakas (Rubus chamaemorus L.) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv mitmeaastane kahekojaline rohttaim.
Astronoomia mõisteid
E
efemeriid - efemeriidiaeg - eha - Einsteini universum - Einsteini võrrandid - ekliptika - ekliptilised koordinaadid - eksobioloogia - eksoplaneet - ekvaatoriline monteering - ekvaatorilised koordinaadid - ekvatoriaal - ekvinoktsium - elektrofotomeeter - elliptiline galaktika - elongatsioon - elutagamissüsteem - emissioonudu - epitsükkel - epohh - ESA - esimene kosmiline kiirus  - Euroopa Kosmoseagentuur
Vicente Quadra
Elulugu
Vicente Quadra sündis 25. juulil 1812 Granadas. Ta oli Dionisio de la Quadra y Montenegro ja Ana Norberta Ruy Lugo y Sandovali poeg. ta abiellus Miguel Gómez y Molina ja Dolores Bendaña y Guerrero tütre Josefa Gómez y Bendañaga.
Rabamurakas
Nimetus
Rabamuraka teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest χαμαι chamai 'maapinnal' ja μορος moros 'mooruspuu'.
Astronoomia mõisteid
F
fakkel - flokkul - fluktuar - fotogramm-meetria - fotogramm-meetriline vaatlus - fotomeeter - fotomeetria - fotomeetriline paradoks - fotomeetriline punanihe - fotosfäär - fototopograafia - fraktaalne universum - Friedmanni võrrandid
Vicente Quadra
Elulugu
Kuu aega enne oma ametiaja lõppu tahtis ta tagasi astuda, ent tema lahkumisavaldust ei rahuldatud.
Astronoomia mõisteid
G
galaktika - Galaktika - galaktikagrupp - galaktikaparv - galaktikasüsteem - galaktikate evolutsioon - galaktikate superparv - galaktikate teke - Galaktika-väline astronoomia - galaktilised koordinaadid - gammaastronoomia - gammakiirguse purse - gammapurse - gammasähvatus - geminiidid - geoid - geomagnetiline torm - geotsentriline maailmasüsteem - geotsentriline orbiit - - geotsentrilised koordinaadid - giid - globaalne positsioneerimissüsteem - gloobul - gnoomon - GPS - gravitatsiooniline kollaps - gravitatsiooniline paradoks - gravitatsiooniline punanihe - gravitatsiooniline raadius - gravitatsioonilääts - Greenwichi aeg - Gregoriuse kalender - güroskoop
Rabamurakas
Nimetus
Rahvapärased nimetused: põldmari, marivars, põldvääne, karumarjad.
Vicente Quadra
Elulugu
Tema ametisolekuaega iseloomustavad tema eetika, tema aukood ja austus riigi seaduste vastu. Ta arendas riigi haridussüsteemi, rajas riigi kohtusüsteemi, toetas koole, sõlmis ettevõtetega lepinguid Nicaraguasse raudtee ehitamiseks, võttis vastu Guatemalast ja El Salvadorist välja saadetud jesuiidid ja tegi veel mitmeid muid riigi heaolule suunatud tegusid. Geograaf Pablo Levyl aitas ta välja anda raamatu "Notas Geográficas y Económicas de Nicaragua".
Antonio Meucci
Antonio Santi Giuseppe Meucci (13. aprill 1808 Firenze – 18. oktoober 1889 Staten Island) oli Itaalia leiutaja ja Giuseppe Garibaldi kaaslane. Meucci on peamiselt tuntud häälsuhtluse aparaadi ehk telefoni leiutajana.
Vicente Quadra
Elulugu
Aastal 1874 lasi ta riigis toimuda vabadel valimistel, kus võidu sai Pedro Joaquín Chamorro.
Rabamurakas
Kasvukoht
Rabamurakas talub külma alla –40 °C, kuid on tundlik soola ja kuivuse suhtes. Ta eelistab märgi päikesepaistelisi kasvukohti, mille muld on happeline (pH 3,5–5).
Antonio Meucci
Meucci seadis üles häälsuhtlussüsteemi oma New Yorgi kodus, kus teise korruse magamistuba oli ühendatud laboratooriumiga. Ta proovis 1871. aastal saada USA Patendiametist esimesele telefonile patenti. Vastuoluliselt sai patendi viis aastat hiljem hoopis Alexander Graham Bell.
Produktiivsus
Produktiivsus ehk tootlikkus on mingi protsessi või selle osise tootlikkus, kasulikkus.
Rabamurakas
Kirjeldus
pisi|püsti|Rabamuraka isasõis pisi|Rabamuraka emasõis Murakataim kasvab enamasti 10–25 cm kõrguseks.
Produktiivsus
Mõiste "produktiivsus" leiab kasutust mitmes valdkonnas:
Vicente Quadra
Elulugu
Kaks tema võimuloleku aja kõige olulisemat sammu olid ebaõnnestunud lähenemiskatse Moskiitoranniku kuninas Moscole, et sõlmida kahe maa vahel liidulepe, ja teistest Kesk-Ameerika riikidest välja saadetud jesuiitidele varjupaiga andmine.
Rabamurakas
Varred ja lehed
Vars on püstine. Sellele kinnitub tavaliselt 2–4 ümarneerjat 5–7-hõlmalist kergelt voltis tumerohelist lehte.
Rubrouck
Rubrouck (hollandi: Rubroek, kunagi Ruysbroeck) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Vicente Quadra
Elulugu
Oma ametiajal tuli tal silmitsi seista mitmete martinistade ülestõusudega. Nende mahasurumiseks oli ta sunnitud võtma laene, mis viisid riigi võlgadesse.
Rubrouck
Ajalugu
Rubroucki (Rübrück) on esmamainitud 1104. aastal. See oli 13. sajandi maadeavastaja Willem van Rubroecki kodukoht.
Astronoomia mõisteid
H
hajusparv - halo (kosmoloogia) - hele sinine muutlik täht - heledus - heledusfunktsioon - heliopaus - heliosfäär - heliostaat - heliotsentriline maailmasüsteem - heliotsentrilised koordinaadid - Herscheli kosmoseteleskoop - Hertzsprungi-Russelli diagramm - hiidplaneet - hiidtäht - hiiglasliku kokkupõrke hüpotees - horisondilised koordinaadid - horisont - Hubble'i konstant - Hubble'i kosmoseteleskoop - Hubble'i seadus - Hubble'i tugikataloog - humanoid - häiritus - hämarik - hüpergalaktika - hüperhiid - hüperontäht
Rabamurakas
Õied
Õied on ühesugulised, 4–6 valge kroonlehega. Õis asub üksikult varre tipus. Isasõie läbimõõt on umbes 3 cm, emasõis on veidi väiksem. Murakaõis on suur ja avatud, mida meelsasti külastavad sirelased ja teised kahetiivalised, kuid ka väiksemad mardikalised ja kimalased. pisi|Murakad
Astronoomia mõisteid
I
Ida-Euroopa aeg - Igavese valguse tipp - infrapunaastronoomia - interplanetaarne keskkond - interstellaarne keskkond - ionosfäär - iriidiumisähvatus
J
juhtpikksilm - Juliuse kalender - Juliuse päev
Rabamurakas
Maa-alune osa
Rabamurakal on pikk ja sitke harunev risoom.
Astronoomia mõisteid
K
Kaali meteoriidikraatrid - kaaluta olek - kaksikplaneet - kaksiktäht - kalender - kalendriaasta - kalendrimärk - kanderakett - kahanev kuu  - kahanev poolkuu - kasvav kuu - kell - kellaaeg - kellamehhanism - Kepleri seadused - kerakujuline Maa - kerasparv - keskpäev - kesköö - keskööpäike - kevad - kevadine pööripäev - kevadpunkt - kiirgusvastuvõtja - kiirgusvöönd - kiloparsek - kinnistäht - kivimeteoriit - kohalik aeg - Kohalik Mull - Kohalik Leht - kohalik päikeseaeg - Kohalik Tähtedevaheline Pilv - koit - kollane kääbus - kollaps - kollapsar - kolmiktäht - komeet - komparaator - konfiguratsioon - kondriitmeteoriit - konjunktsioon -   konstellatsioon - koronograaf - korrapäratu galaktika - kosmiline kiirgus - kosmiline kiirus - kosmiline müra - kosmiline raadiomüra - kosmiline tolm - kosmogoonia - kosmograafia - kosmiline horisont - kosmiline mikrolaine-taustkiirgus - kosmoloogia - kosmoloogiline horisont - kosmoloogiline konstant - kosmoloogiline printsiip - kosmonaut - kosmonautika - kosmos - kosmose uurimine - kosmoseaparaat - kosmosegeoloogia - kosmosejaam - kosmosekapsel - kosmosekeemia - kosmoselaboratoorium - kosmoselaev - kosmoselend - kosmoselennuaparaat - kosmoselennuk - kosmosemeditsiin - kosmosenavigatsioon - kosmoseprügi - kosmosepsühholoogia - kosmoserakett - kosmoseside - kosmosesond - kosmosesüstik - kosmosetehnoloogia - kosmoseteleskoop - kosmosetransport - kosmosetsivilisatsioon - kromosfäär - kronomeeter - ksenobioloogia - Kuiperi vöö - kuldarv - kulminatsioon - kuu (planeedi kaaslane) - kuu (kalendris) - kuuauto - kuukulgur - Kuu faasid - Kuu liikumine - kuu loomine - kuum Jupiter - kuumeteoriit - kuupäev - kuupäevaraja - kuusulane - kuuvalgus - kuuvarjutus - kvaasigeoid - kvadrant - kvadratuur - kvantkell - kvantkosmoloogia - kvartskell - kvasar - kõrgatmosfäär - kõrgus - kääbusgalaktika - kääbustäht - kääbusplaneet - kääbustäht - kääne - külm varjatud aine
Rabamurakas
Vili
Kuigi muraka vilja nimetatakse tavaliselt marjaks, on tal tegelikult koguluuvili. Koguvili võib koosneda 5–25 "terast", millest igaühe sees on luuseeme. Kerajas vili on alguses kõva ja punane, valmides värvub kollaseks ja muutub pehmeks.
Astronoomia mõisteid
L
ΛCDM-mudel - laengukogumise seade - laengsidestusseadis - lame Maa - lame universum - langev täht - LBV-täht - lendav taldrik - leoniidid - libratsioon - lihtaasta - liigaasta - lisapäeva-aasta - Linnutee - Lissajous' orbiit - lont - looded - loomaring - lõunataevas - läänepunkt
Rabamurakas
Paljunemine
Rabamurakas õitseb mais ja juunis. Taime tolmeldavad putukad. Erinevalt enamikust muraka liikidest ei ole rabamurakal isetolmlemine võimalik, selleks on vaja kaht eri soost taime.
Astronoomia mõisteid
M
Maa atmosfäär - Maa liikumine - Maa magnetosfäär - Maa pöörlemine - Maa väidetavad kuud - maailmaaeg - maailmapoolus - maailmaruum - maailmasüsteem - maakera - Maale ohtlikud asteroidid - Maa-lähedane orbiit - Maa-tüüpi planeedid - maaväline elu - maavälise elu otsingud - maaväline tsivilisatsioon - magnetosfäär - magnettorm - Maunderi miinimum - megaliitastronoomia - mehitamata kosmoselennuaparaat - mehitatud kosmoselaev - mereastronoomia - meresõiduastronoomia - meri (Kuu) - meridiaan - meridiaanring - Messier' kataloog - metagalaktika - metauniversum - meteoor - meteoorivool - meteoorkeha - meteoriidikraater - meteoriit - meteoriitika - meteoroloogiasatelliit - meteoroloogiatehiskaaslane - meteoroloogiline satelliit - metoonitsükkel - mikrofotomeeter - miriid - mitmikgalaktika - mitmikplaneet -  mitmiktäht - mittestatsionaarne täht - must auk - must kääbus - muutlik täht - mõõn - "Mysterium Cosmographicum"
Rabamurakas
Paljunemine
Vili valmib juulis-augustis. Hästiidanevaid seemneid levitavad linnud. Seemnest täiskasvanuks saamiseni kulub taimel kuni 7 aastat. Murakat söövad teiste hulgas sookurg ja karu, kelle seedekulgla läbinuna on seemnetel märksa suurem tõenäosus idaneda.
Astronoomia mõisteid
N
nadiir - nakhliit - NASA - neutriinoastronoomia - neutrontäht - New General Catalogue - noorkuu - noova - nutatsioon - nädal - näiv heledus
Rabamurakas
Kasvatamine
Taime paljundamiseks tuleb mais või augustis risoomist jupp lõigata ja maha istutada. Saadud taim on oma vanema geneetiline koopia.
Astronoomia mõisteid
O
objektiivprisma - observatoorium - oktant - Olbersi paradoks - omaliikumine - ookeaniplaneet - opositsioon - optiline astronoomia - orbiidi ekstsentrilisus - orbiidi kalle - orbiit - orbitaaljaam - orbitaallennuk - orbitaalobservatoorium - Orioni haru - osaline varjutus - otsetõus
Vicente Quadra
Elulugu
Vicente Quadra ei nautinud tegelikult tipp-poliitikas osalemist. Sellele positsioonile sobis paremini tema vend Jose Joaquin. Vicente eelistas ise tagaplaanile jääda, just nagu ta oli toiminud aastal 1858, mil ta aitas koostada Nicaragua põhiseadust. Kui tema ametiaeg läbi sai, pöördus Quadra tagasi oma perekonna juurde, hoolitses oma ettevõtete eest ja asus kirjutama. Poliitikasse eelistas ta mitte sekkuda, kui temalt just riigimehe arvamust nõudma ei tuldud. Iroonilisel kombel alustas kindral José Santos Zelaya, kes kasutas konservatiivide parteis tekkinud lõhesid võimule tõusmiseks, aastal 1891 poliitilist kampaaniat kõigi konservatiivide mustamiseks, ja erilise sihtmärgi moodustasid talle Vicente Quadra taolised märgilise tähendusega presidendid. Tema ettevõtted hävitati, enamik tema maadest konfiskeeriti ja tema teosed põletati. Kõige tipuks vangistati Quadra tema seitsmekümne üheksandal eluaastal (tõsi küll, seda vaid mõneks nädalaks).
Astronoomia mõisteid
P
paleoastronoomia - paljas silm - paokiirus - parallaks - parallaktiline monteering - paralleel - paralleeluniversum - parsek - parvesõrmed - passaažiriistad - peajada - peajada täht - peegeldav udu - perigee - periheel - perseiidid - perturbatsioon - Plancki aeg - planeedi atmosfäär - planeedi definitsioon - planeedi kaaslane - planeedisüsteem - planeet - planeetide liikumine - planeetidevaheline automaatjaam - planeetidevaheline kosmoselaev - planeetidevaheline keskkond - planeetidevaheline tolm - planeetos - planetaarium - planetaarne udukogu - planetaarudu - planetoloogia - polaarpäev - polaartelg - polaarvalgus - polaaröö - poolkuu - poolus - poolvari - positsioneerimine - praktiline astrofüüsika - pretsessioon - protogalaktikad - protoplaneet - protoplanetaarudu - prototäht - protuberants - pruun kääbus - Ptolemaiose maailmasüsteem - pulsar - punane hiid - punane kääbus - punanihe - purskar - põhjavalgus - päev - päevavalgus - Päikese aktiivsus - Päikese atmosfäär - Päikese füüsika - Päikese kroon - Päikese laik - Päikese mass - Päikese mõjud - päikeseaeg - päikeseaktiivsus - päikeseenergia - päikesekell - päikesekiirgus - päikeselaik - päikesemärk - päikeseneutriinod - päikeseplekk - päikesepurse - päikeseseisak - Päikesesüsteem - Päikesesüsteemi teke - päikeseteenistus - päikeseteleskoop - päikesetsükkel - päikesetuul - päikesevarjutus - pööripäev
Holger Pukk
Holger-Feliks Pukk (14. august 1920 Tallinn – 12. märts 1997) oli eesti lastekirjanik ja ajakirjanik.
Saarde vald (1939)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Saarde vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.
Astronoomia mõisteid
R
raadioastronoomia - raadiogalaktika - raadiointerferomeeter - raadiolokatsiooniastronoomia - raadiomajakas - raadioteleskoop - radiaalkiirus - radiant - rahvaastronoomia - rahvakalender - Rahvusvaheline Astronoomiaunioon - rakett - raudmeteoriit - reflektor - refraktor - relativistlik astrofüüsika - relativistlik objekt - reliktkiirgus - retrograadne liikumine - Russelli diagramm - ruum - ruunikalender - röntgenastronoomia - röntgenfluktuar
Holger Pukk
Lõpetas 1940. aastal Tallinna Poeglaste Kommertskooli. Osales teises maailmasõjas Punaarmees. 1954–1974 oli ajakirja Pioneer ja 1960–1974 ka ajakirja Täheke toimetaja.
Rabamurakas
Kasvatamine
Põhjamaades on püütud välja töötada võimalusi rabamuraka kasvatamiseks kultuurtaimena, kuid seni ei ole see eriti hästi õnnestunud. Norra impordib Soomest igal aastal 200–300 tonni rabamurakaid ning Norra valitsus on käivitanud nende aretamise ja kasvatamise projekti, kaasates soomlasi, rootslasi ja šotlasi. Alates 2002. aastast müüakse sorte Apollo (isastaimed), Fjellgull (emastaimed) ja Fjordgull (emastaimed). Murakat kasvatatakse aladel, mis üldjuhul ühegi teise põllumajandustaime kasvatamiseks ei sobi, näiteks Norra põhjarannikul.
Rabamurakamarjade müügihind oleneb tugevalt aastasest saagist. See võib küündida 10 euroni kilogrammi kohta.
Kasutamine
Rabamuraka vili on aromaatne ja maitsev. See sisaldab suhkruid, sidrunhapet ja C-vitamiini. Viljad sisaldavad ka bensoehapet, mis on looduslik konservant ja annab viljadele hea säilivuse. Värsketel marjadel on iseloomulik hapukas maitse. Üleküpsenud marjad muutuvad kreemikaks ja nende maitse meenutab jogurtit.
Poolküpsena korjatud vili järelvalmib. Vilja kasutatakse värskelt ning sellest tehakse näiteks moosi, kompotti, mahla, siirupit, veini, likööri ja muid jooke. Soomes süüakse marju kohaliku leibjuustuga, lisades palju koort ja suhkrut. Rootsis pannakse murakaid vahvlijäätise peale. Norras süüakse neid vahukoore ja ohtra suhkruga ning pannakse martsipanikoogi peale. Kanadas maitsestatakse murakatega õlut ja tehakse moosi, kuigi mitte nii palju kui Skandinaavias. Alaskal segatakse marju loivaliste, põhjapõdra või karibuu rasvaga ja suhkruga, et valmistada niinimetatud eskimojäätist, mille täpne koostis oleneb piirkonnast.
Ischia saar
thumb Ischia (hääldus [ˈiskja] ) on saar Türreeni meres Campania ranniku lähedal.
Pindala 47 km². Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 788 meetrit.
Kuulub Itaaliale.