cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aago Rääts
Aago Rääts lõpetas Tallinna 21. keskkooli inglise keele eriklassi, kooli ajal võttis eratunde Kaljo Westilt ja osales Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli flöödiansamblis. Pärast keskkooli hakkas ta õppima Tallinna konservatooriumis Samuel Sauluse flöödiklassis. Juba oma konservatooriumis õppimise ajal 1980. aastate alguses mängis ta plokkflööte ja barokkflööti vanamuusikaansamblis Consortium ning tegutses varase muusika propageerijana. Ta oli pärast diplomi saamist õppejõud Tallinna Konservatooriumis ja salvestas Eesti Televisioonis 24 saatest koosneva plokkflöödi telekool-saatesarja "Flautissimo".
Dynjandi
pisi|Dynjandi
Pahkla raketibaas
Pahkla raketibaas oli Eesti NSV territooriumil paiknenud NSV Liidu õhukaitseväegede 6. üksiku punalipulise õhukaitsearmee 14. õhukaitsediviisi 94. õhutõrjebrigaadi õhutõrje raketibaas, Kohila vallas Pahkla küla lähedal. Raketibaas rajati Pahklasse 1973. aastal ning asus umbes 195 hektari suurusel alal. Baasis oli 2. divisjonigrupi juhtkond (s/o 56178), neli juhtimiskeskust, igaühe ümber kolm stardiseadeldist nelja S–200 tüüpi seniitraketikompleksi stardipaigaga ja kahe radarijaamaga (1 ja 5. seniitraketidivisjonid ). Pahklas oli baasi tehniline rühm ja raketihoidla, tehniline divisjon asus Raudalus. Territooriumil asusid betoonangaarid rakettide peitmiseks, komandopunkt varjenditega, kasarmud sõduritele ja viiekorruseline elumaja ohvitseridele ja nende naistele.
Tänapäeval kuulub territoorium Kaitseliidu Rapla malevale.
Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus
Uduvere Apostel Jaakobuse kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupis (mitte Uduveres). Kogudus kasutab Uduvere Apostel Jaakobuse kirikut.
Kogudus asutati enne 1868. aastat.
Koguduse preester on Kuldar Rajapu.
Vaivara kogudus
Vaivara kogudus oli Virumaal Vaivara kihelkonnas tegutsenud luteri kogudus, kes kasutas Vaivara kirikut.
Kogudus kuulus VELK Eestimaa konsistooriumiringkonna Narva-Alutaguse praostkonda ja 1919–1944 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseisu.
Õpetajad
Vt. Vaivara koguduse vaimulikud
Päikese mass
pisi|Päikese mass võrreldes Jupiteri ja Saturni massiga Päikese mass on astronoomias kasutatav mõõtühik, mis on võrdne umbes 2 kilogrammiga.
Mõõtühikut kasutatakse kirjeldamaks tähtede, aga ka täheparvede, udukogude, galaktikate ja mustade aukude massi. Mõõtühik on umbes võrdne Päikese massiga. Päikese massi ei saa otse mõõta, selle asemel arvutatakse see teiste mõõdetavate tegurite põhjal, kasutades võrrandit väikese keha ümber tiirleva tsentraalse massi tiirlemise perioodi kohta.
Kapussaare nasu
Kapussaare nasu (ka Koigilaid, Kupjalaid, Liisilaid, Kõpussaare nasu) on 2 hektari suurune saar (nasu) Saare maakonnas Väikeses väinas Väinatammist 1 kilomeeter lõunas. Saare rannajoone pikkus on 594 meetrit.
Saar on pikliku kujuga, seal kasvab roostik ja lehtmets.
Saar kuulub Väikese väina hoiualasse ja on looduskaitse all.
Kukulind
Kukulind on aastal 1970 (teistel andmetel 1975 ) Tallinnas asutatud kandleansambel.
Ansamblile panid aluse Tallinna Muusikakooli vilistlased.
Ansambel pälvis NSV Liidu süvamuusika taidlusfestivalil kaks korda (1985 ja 1987) kuldmedali.
Ansambel viljeleb rahva-, kammer- ja popmuusikat.
Kardisport
pisi Kardisport on motospordiala, kus sõidetakse neljarattaliste kartidega.
Kardiklassid Eestis
Levinud kardiklassid Eestis ja sõitjate lubatud vanus:
Fagrifoss
Fagrifoss on juga Islandil Laki vulkaani lähedal. Lähim maantee joani on 24 kilomeetri kaugusel.
Tõnu Soidla
Ta on lõpetanud Tartu ülikooli bioloogina 1963. aastal. Hiljem töötanud Peterburis molekulaargeneetikuna. Sai Leningradi Ülikoolist kandidaadikraadi 1963. ja doktorikraadi 1990. aastal.
Vandliranniku kaaja
Vandliranniku kaaja ehk aafrika mahagon (Khaya ivorensis) on meelialiste sugukonda kuuluv heitlehine lehtpuu. Vandliranniku kaaja kasvab Lääne-Aafrikas Libeeriast Nigeeriani. Puuliik kuulub ohualtina (tähis VU) Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punasesse nimestikku.
Botaanilised tunnused
Vandliranniku kaaja koor on üsna sile, värvuselt hallikas või pruunikas, korbatunud ümarate soomustena. Puu tüvi on jäme, 1–1,5 m läbimõõduga, puu kasvab 30–40 m pikkuseks. Noored lehed on punaka värvusega liitlehed, mis puu vananedes muutuvad roheliseks. Õisik kasvab kobarana, harunenud, värvuselt valged ja magusa lõhnaga. Vili on puitunud, keraja kujuga kookon, mis sisaldab tiibadega seemneid.
Puidu omadused ja kasutamine
Aafrika mahagoni lülipuit võib varieeruda kahvaturoosast kuni punakaspruunini. Ristlõike värvus muutub vanusega enamasti tumedamaks. Puit on kõva, kuid kerge, talub niiskust ja kestab kaua. Puidu vastupidavus kriimustustele on keskmine, vastupidavus löökkoormusele aga väga väike. Puidu tihedus on 540–590 kg/m3. Puidu mädanemiskindlus on keskmine, kaitse putukate vastu pigem nõrk. Puidul ei ole äratuntavat lõhna.
Kaajapuit on kergesti töödeldav nii käsitsi kui ka masinatega, see on kergesti liimitav ning puitu on lihtne naelu sisse lüüa. See on samuti hästi peitsitav ja poleeritav ning pindmiselt töödeldav. Välitingimustes peab puit vastu 10–15 aastat. Võrreldes tavalise tarbepuiduga on aafrika mahagon puidukaitsevahendiga raskesti töödeldav. Puit kuivab kiiresti.
Fuchū
Fuchū on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst läänes Tama jõe ääres.
Lyglaukiai
Linnaossa jääb Antakalnise männiku parkmets. Lyglaukiai jääb osaliselt Pavilniai regionaalparki, samuti Antakalnise maastikukaitsealale ja Lyglaukiai geomorfoloogilisele kaitsealale.
Aastal 1905 oli Lyglaukiai ehk Rovnoje Pole asulas 117 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 208.
Muinsuskaitse all on maja aadressil Mildos g. 42/Filaretų g. 101.
Kuljus
Kuljus on väike heliavadega varustatud õõnes metallkuul, milles lahtiselt asetsev metalli- v. luutükike rappumisel tekitab heli. Kuljuseid kasutatakse muusikariistadena või osana nendest (tamburiin, jauram jt), kuljustega on kaunistatud hobuseriistu ja rõivaid (Eesti rahvarõivastest pruudipõlled).
Strokkur
pisi|Strokkur Strokkur on geiser, mis asub Islandil. Geiser asub Reykjavikist ida pool. Tegu on ühe kuulsaima geisriga Islandil, geisrist purskab vett välja iga 6-10 minuti tagant. Vett purskab geiser tavaliselt 15-20 meetri kõrguselt, aga kohati ka 40 meetri kõrgusele.
Kulturism
pisi|Kulturistid Kulturism ehk atleetvõimlemine on raskejõustiku ala, mille puhul arendatakse keha ja lihaseid jõuharjutustega, kusjuures eesmärgiks ei ole mitte kehalise jõu kasvatamine, vaid lihaste vormimine ja lihaste massi suurendamine.
Biograafiad (Ku)
Biograafiad (Ku) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Ku".
Karoliine-Lisette Kõiv
Karoliine-Lisette Kõiv (esinejanimega Tidi; sündinud 1996) on eesti muusik.
Ta on õppinud Vanalinna Hariduskolleegiumis Tallinnas ja lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi Tartus. Lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli pärimusmuusika osakonna viiuli ja laulu erialal 2019. 2019. aastast õpib Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rütmimuusika osakonnas (viiul, laul jne)
Osales 2020 EthnoIndias, oli Eesti Ethno 2020 juhendaja. Remniku 2020 suvel lastelaagris muusikajuhendaja.
Õpetab Tartus huvikoolis viiulit, kitarri ja ukulelet.
Kõiv mängib viiulit, kitarri, ukulelet ja veel mõnda pilli. Ta on esinenud Tallinna merepäevadel, Tallinna Kultuurikatla aia avamisel jpt puhkudel. Mitmel aastal Uue Maailma Tänavafestivalil ansamblitega Duo Traat, Hõbe jne.
Ta on Õpilaste Teadusliku Ühingu ja Eesti Lasteombudsmani Nõuandva Kogu liige.
Põllumeesteselts
Põllumeesteselts on põllumeeste huve kaitsev ja tavaliselt ka põllumajandusteadmisi levitav selts.
Baltimaade esimeste põllumeesteseltside hulka kuulusid 1792 asutatud Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet ning 1839 asutatud Eestimaa Põllumeeste Selts. Esimesed põllumeesteseltsid juhindusid mõisnike huvidest.
Esimesed eestlaste põllumeesteseltsid organiseeris Johann Voldemar Jannsen Tartus ja Pärnus 1870 ning Viljandis 1871. Tallinna Eesti Põllumeeste Selts asutati alles 1888. Neid seltse tekkis maapiirkondadeski. Carl Robert Jakobsoni ja Märt Miti mõjul ei teinud eestlaste põllumeesteseltsid kuni 1890. aastateni baltisaksa põllumeesteseltsidega koostööd.
1907 ja 1908 asutati vastavalt Eestimaa kubermangu ja Põhja-Liivimaa põllumeesteseltside kesktoimkond. Need muudeti vastavalt 1910 ja 1911 Eestimaa Põllumeeste Keskseltsiks ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsiks. 1922 ühinesid need Eesti Põllumeeste Keskseltsiks.
Kuna põllumeesteseltse oli palju, siis tegelesid nad küllaltki erinevate asjadega. Seltsid tutvustasid talurahvale mitmeväljasüsteemi, põllutöömasinaid, mineraalväetisi ja maaparandust. Korraldati loenguid, kursusi, põllumeeste päevi, põllumajandusnäitusi ning põllutöökongresse (1899 ja 1905). Nad asutasid mitmesuguseid ühistuid ja koole, seadsid ametisse instruktoreid ja konsulente ning andsid välja ajakirju (Põllumees ja Tulu).
1940 põllumeesteseltsid natsionaliseeriti. Nende ülesanded anti riigiasutustele.
1980. aastate lõpus hakati põllumeesteseltse taastama.
Maie Potter
Maie Potter (aastani 1971 Maie Listra; 2. november 1944 Tallinn – 8. jaanuar 2009 Viljandi) oli eesti arst ja sõudja.
Lõpetas 1963 Tartu 7. Keskkooli ja 1973 arstina Tartu Riikliku Ülikooli. Koolipõlves harrastas korvpalli ja suusatamist. 168 cm, 78 kg.
1960 hakkas treenima Jüri Kuruli sõuderühmas.
Oli 1961–63 roolijaga neljapaadil 3-kordne Nõukogude Liidu noortemeister.
Tuli 7 korral Eesti meistriks: 1961–66 roolijaga neljapaadil ja 1964 kaheksapaadil.
Meistersportlane (1965).
Kuulus Kalevi liikmeskonda.
Alates 1974. aastast töötas Viljandis arstina. Oli maakonnahaigla taastusraviosakonna juhataja.
Endel Innos
Endel Innos (19. mai 1932 Tallinn – 15. november 1992 Tallinn) oli eesti insener, tööstusjuht ja sporditegelane.
Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina.
Aastatel 1961–1975 oli ta algul tehase Metallist direktor, hiljem Tallinna Ekskavaatoritehase direktor. Aastatel 1975–1981 oli ta koondise Talleks peadirektor. 1981. aastast oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse referent, hiljem OÜ Termest peadirektor.
Endel Innos suri 15. novembril 1992 Tallinnas ja maeti 20. novembril 1992 Pärnamäe kalmistule.
Kena
Kena (ka Kinė, poola Kiena) on küla Leedus Vilniuse rajoonis Kalveliai vallas. Asub Kena jõe mõlemal kaldal, 23 km Vilniusest idas, Valgevene piiri lähedal.
Küla läbib Vilniuse-Minski raudtee. Raudteejaama juures on piiri- ja tollipunkt, mida läbivad ka Kaliningradi vahet sõitvad rongid.
Esimese ja Teise maailmasõja vahel kuulus küla Poolale.
Kenas asub 1920. aastal ehitatud katoliku kirik ja algkool.
pisi|tühi|Kena kirik
Laeva kalmistu
Laeva kalmistu on kalmistu Kursi kihelkonna lõunaosas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Laeva külas Tartu vallas. Kalmistu pindala on praegu 0,9 ha, omanik on Tartu vallavalitsus ning see on märtsi 2014 seisuga kasutuses ja hooldatud.
Laeva kalmistu asutati Kursi kihelkonnakalmistu osana, sest Laeva vald oli kihelkonnakeskusest kaugel. Kalmistu algne suurus oli 1 vakamaa (umbes 0,37 ha). Kabel ehitati kalmistule 1989. aastal. Kalmistu tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks, sellele maetud inimeste üldarv ei ole teada.
Salamandrid
pisi| Ambystoma maculatum
Fülogenees
Järgnev kladogramm näitab Pyroni ja Wiensi (2011) molekulaaranalüüsi põhjal salamandrite perekondade vahelisi sugulussuhteid. Sirenidae positsioon on vaieldav, kuid positsioon Salamandroidea sõsarliikidena sobib kõige paremini molekulaarse ja fossiilse tõendusmaterjaliga.
Kaal (statistika)
Kaal on tegur või kordaja, mis väljendab hulgas ühe elemendi suhtelist väärtust, osatähtsust või mõju võrreldes sama hulga teiste elementidega. Kaale kasutatakse statistilistes arvutustes, et muuta erinevad suurused omavahel paremini võrreldavaks või omistada teatud suurustele teistest kõrgemat või madalamat väärtust.
Näiteks kaalutud keskmise hinde arvutamisel liidetakse kokku erinevate ainekursuste läbimisel saadud hinded, mis on läbi korrutatud vastavate ainekursuste ainepunktide arvuga ja saadud summa jagatakse ainepunktide kogusummaga ehk ainepunktide alusel kaalutud hinded jagatakse kaalude summaga. Iga hinde kaaluks on siis vastava ainekursuse maht, mida väljendab ainepunktide arv – rohkem ainepunkte andnud aine hindel on suurem kaal.
Jade North
Jade North (sündinud 7. jaanuaril 1982 Tarees, Uus-Lõuna-Walesis) on Austraalia jalgpallur, kaitsja. Ta mängis viimati Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.
Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2002–2013 41 mängu.
Ta kuulus Austraalia koondisse 2002. ja 2004. aasta Okeaania meistrivõistlustel ning 2011. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Samuti on kuulus ta Austraalia olümpiakoondisse 2004. ja 2004. aasta suveolümpiamängudel.
Bren
Bren on Suurbritannia kergekuulipilduja, mida hakati tootma 1930. aastatel ja mis oli kasutuses 1992. aastani. Relv sai tuntuks Briti impeeriumi jõudude standardse kergekuulipildujana teise maailmasõja ajal ning seda kasutati ka sajandi teises pooles, näiteks Korea sõjas ja Falklandi sõjas. Kuigi tavaliselt käib relvaga kaasas harkjalg, saab seda paigaldada ka kolmjalale või sõidukile.
Bren on Tšehhoslovakkia kergekuulipilduja ZGB 33 litsentsitud koopia. ZGB 33 on omakorda kergekuulipilduja ZB vz. 26, mida Briti armee ohvitserid 1930. aastate relvakonkursil katsetasid, arendus. Hilisemal Brenil on iseloomulik relva peale kinnituv salv, koonusekujuline leegisummuti ja kiiresti vahetatav vintraud. Nimi "Bren" on kokku pandud Zb vz. 26 päritolulinna Brno nimest (relv konstrueeriti Moravas Zbrojovka Brno tehases) ja Royal Small Arms Factory asupaiga, Londoni Enfieldi linnaosa nimest. Relva konstrueeris relvameister Václav Holek.
Viiekümnendatel ehitati Brenid ümber moonale 7.62×51mm NATO ja L1A1 Self-Loading Rifle'i salvele (Rahvaste Ühenduse versioon FN FAList). Uueks nimeks sai L4. Briti armees vahetati Bren välja täiskuulipilduja L7 vastu, mis on raskem ja lintsöötega. 1980. aastatel võttis Briti armee kasutusse ka 5.56×45mm NATO kergtoetusrelva SA80 ning Brenid jäid alles vaid mõnele sõidukile. India ettevõte Ordnance Factory Board tootis Breni veel 2012. aastani.
Kullaketrajad
pisi|Kullaketrajad esinemas 1987. aastal pisi|Kullaketrajad, 1987 Kullaketrajad on aastal 1952 Tallinnas asutatud tantsukollektiiv, mille asutas Nelli Uustalu.
Kollektiiv sai alguse Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee (praegu Salme kultuurikeskus) tüdrukute tantsuringist ning kannab 1965. aastast nime Kullaketrajad.
Ansambel on muu hulgas viljelnud paljude maade rahvatantse ja ka estraaditantsu.
Tantsuansambel on nime saanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi jutu "Kullaketrajad" järgi.
Uruste Issanda Taevaminemise kogudus
Uruste Issanda Taevaminemise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Pärnu linnas Kihlepa külas. Kogudus kasutab Uruste Issanda Taevaminemise kirikut.
Kogudus asutati 1847. aastal.
Koguduse preester on Kristoforos Parts.
Glymur
pisi|Glymur
Glymur on kõrguselt teine juga Islandil. Juga on 198 meetrit kõrge. Seda peeti Islandi kõrgeimaks, kuni 2011. aastal mõõdeti esimest korda Morsárfossi juga.
Verden (riik)
Verdeni ajalooline territoorium kujunes frankide Verdeni piiskopkonna monarhidest tänapäeva Kesk- ja Kirde-Alam-Saksimaa alal ja eksisteeris sellisena aastani 1648. Piiskoppide kui ilmalike isandate hallatud territoorium ei kattunud piiskopkonnaga, kuid asus selle piirides ja hõlmas umbes neljandiku piiskopkonna alast. Territoorium oli sel ajal Stift Verden või Hochstift Verden, laias laastus vürstlik Verdeni piiskopkond. Seda territooriumi kirjeldatakse kohalikes allikates tänapäeval ebaõigesti Bistum Verden ("Verdeni piiskopkond") ja aastal 1648 sai see tiitli Verdeni vürstkond, mõnikord viidatud ka kui Verdeni hertsogkond.
Henn Põlluste
pisi|Henn Põlluste Vabaduse väljakul olümpiamedalistide tervituspeol 13. augustil 2012
Verden (riik)
Asutamine
Verdeni piiskopkond asutati 800. aasta paiku Verdenis kui piiskopitool ja kuulus alguses Mainzi kirikuprovintsi. Esialgu oli see personaalunioonis Amorbachi kloostriga Odenwaldis, 9. sajandil muutus piiskopkond kohalikule aadelkonnale poliitiliseks jalgpalliks. Näiteks Amelungid edutasid oma lemmikmunki Corvey kloostrist piiskopitoolile.
Kõrgkeskaeg
Aastal 985 andis keiser Otto III, keda esindas tema ema, keisrinna Theophano, Verdeni piiskopile turu, müntimise, maksustamise ja keelustamise privileegid Sturmigaus – nagu praegust Verdeni kreisi ja 1977. aasta eelset Rotenburgi kreisi piirkonda siis kutsuti. Need privileegid panid aluse tulevasele vürstlikule piiskopkonnale (Hochstift), mis toimus vana Saksimaa hertsogkonna tükeldamisega aastal 1180. Verdeni vürstlik piiskop Tammo sai umbes neljandikul piiskopkonna territooriumist, kus piiskopitool kasutas juba märkimisväärseid privileege, territoriaalse vürstliku võimu, rajades vürstliku Verdeni piiskopkonna. Aastal 1195 asutas vürstlik piiskop Rudolf I Rotenburgi lossi kui linnuse naabruses asuvate Bremeni vürstlike peapiiskoppide vastu. Hiljem muutus loss vürstlik-piiskoplikuks Residenziks.
Henn Põlluste
Henn Põlluste (sündinud 2. septembril 1952 Virtsus) on endine Eesti maadleja ja maadlustreener.
Verden (riik)
Kõrgkeskaeg
Alates Investituuritülist 11. ja 12. sajandil kasutati toomkapiitlit katoliku piiskoppide valimiseks Saksa-Rooma riigis. Seega oli vürstlik Verdeni piiskopkond keisririigis otse keisrile alluv valitav monarhia, kus monarhiks oli piiskop, kelle tavaliselt valis kapiitel ja kinnitas Püha Tool, või erakordselt nimetas vaid Püha Tool, mis Verdenis juhtus üha sagedamini. Paavsti kinnitatud piiskopid said siis keisri poolt vürstlikud regaalid, seega vürstliku piiskopi tiitli.
Henn Põlluste
Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1980 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Verden (riik)
Kõrgkeskaeg
13. sajandi algupoolel oli paavst kohalike vürstlike piiskoppide poolt kohalikesse asjadesse enam kaasatud. 14. sajandist oli peaaegu võimatu vastu seista paavsti komisjonile, mis viis toomkapiitli mõju tugevnemiseni; paljud vürstlikud piiskopid olid nüüd kui Landfremde (võõrad), kellel puudus kohalike toetus, kuna nad ei olnud kapiitli poolt valitud, vaid ainult paavsti nimetatud.
16. sajandi algupoolest kuulus vürstlik piiskopkond Alam-Reini-Vestfaali ringkonda (kõnekeeles: Vestfaali ringkonda), keisririigi rahalisse ja sõjalisse alljaotusse. Verden saatis oma esindajad keisririigi Riigipäevale ja ringkonna Maapäevale. Aeg-ajalt valitsesid vürstlikud piiskopid personaalunioonis vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Et säilitada kaks kohta Riigipäeval, ei ühendatud Bremeni ja Verdeni piiskopitoole ametlikult kunagi reaaluniooni. Sama kehtis ka ühiselt valitsetud Bremeni ja Verdeni hertsogkondade puhul, mis tekkisid aastal 1648 kahest ilmalikustatud vürstlikust piiskopkonnast.
Henn Põlluste
Saavutused
Kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1973., 1977. ja 1979. aastal
Verden (riik)
Kõrgkeskaeg
Kui vürstlik Verdeni piiskopkond kuulus, nagu naabruses asuv Hoya krahvkondki, Vestfaali ringkonda, olid teised külgnevad territooriumid, nagu Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond ja vürstlik Bremeni peapiiskopkond, Alam-Saksi ringkonna osa, kuigi kiriklikult kuulusid nad kõik Verdeni piiskopkonda. Verdeni ilmalik territoorium neil päevil kattis laias laastus tänapäeva Verdeni kreisi idaosa, Rotenburgi kreisi lõunaosa ja osi Heidekreisist.
Henn Põlluste
Saavutused
Ta on võitnud Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1973. aastal.
Rahvusvahelise klassi meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1972. aastal.
Verden (riik)
Reformatsioon
Aastast 1558 leidis Verdeni piiskopkonna alal aset erineva kiirusega järkjärguline üleminek luterlikule usutunnistusele, olenevalt sellest, kas ilmalikud valitsejad edendasid või keelasid reformatsiooni. Verdeni ilmalikul territooriumil otsustati reformatsioon kiriku korralduse jõustamisega administraator Eberhard von Holle poolt aastal 1568. Aastal 1630, Kolmekümneaastase sõja ajal võttis Rooma katoliku piiskop Franz Wilhelm von Wartenberg Restitutsiooniedikti tagajärjel taas piiskopkonna üle, kuid suutis ametis olla aastani 1634. Pärast seda oli Rooma katoliku kirik esindatud vaid Apostelliku põhjamisjonite vikariaadiga.
Samuel
Samuel on heebrea päritolu mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.
Verden (riik)
Verdeni vürstkond
Aastal 1648 ilmalikustati piiskopkond lõpuks Vestfaali rahu tulemusena. Sellest sai vürstkond ja läks Rootsi kroonile, millega piiskopkonna eksistents jõudis lõpule. Vürstkond kestis aastatel 1648–1712, vaheajaga 1675–1679, seda valitseti personaalunioonis koos endise vürstliku Bremeni peapiiskopkonna territooriumiga kui Bremeni ja Verdeni hertsogkonda (ametlikult Bremeni hertsogkond ja Verdeni vürstkond), pealinnaga Stades. Edasise ajaloo kohta vaata: Bremen-Verden.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
NSV Liidu juunioride meistrivõistlused
Verden (riik)
Verdeni vürstkond
Rootsi-Brandenburgi sõjas aastatel 1675–1676 vallutati Verden mitme Saksa-Rooma riigi osariigi ja Taani poolt ning jäi liitlaste kätte kuni sõja lõpuni aastal 1679.
Samuel
Eestis oli 2019. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Samuel 348 mehel. Samuel oli levikult 333. mehenimi. Nime Samuel kandja oli keskmiselt 12 aasta vanune (mediaanvanus oli 7). Kõige populaarsem oli eesnimi Samuel vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,08.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
1971. aastal – 1. koht;
Pas-de-Calais' departemang
Pas-de-Calais' departemang [padökal'ee] (pikardi Pas-Calés) on departemang Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas, nimetatud külgneva Calais' väina järgi.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
1972. aastal – 1. koht.
Pas-de-Calais' departemang
Pas-de-Calais on praeguses Hauts-de-France'i piirkonnas ning seda ümbritsevad Nordi ja Somme'i departemang, La Manche ja Põhjameri. Sellel on nominaalne piir Inglismaa Kenti krahvkonnaga Eurotunneli poolel teel.
Verden (riik)
Verdeni vürstkond
Aastal 1712 vallutas riigi Taani, kuid müüs selle aastal 1715 Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonnale. Rootsi tunnistas Taani õigust territooriumi üle valitseda 1729. aasta Hamburgi lepinguga.
Pas-de-Calais' departemang
Selle peamised linnad rannikul on Calais, Boulogne-sur-Mer ja Étaples ning Artois's Lens, Liévin, Arras ja Saint-Omer.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
1971. aastal – 2. koht.
Verden (riik)
Verdeni vürstkond
Saksa-Rooma riigi lõpetamisega aastal 1806 kaotas Verdeni vürstkond oma tähtsuse otse keisrile alluva territooriumina (Reichsstand). Pärast selle okupeerimist ja annekteerimist Napoleoni sõdades läks see pärast Prantsusmaa kaotust Hannoveri kuningriigile. Aastal 1823 kaotati Verdeni vürstkond ametlikult ja muudeti koos Bremeni hertsogkonna ja Land Hadelniga Hannoveri haldusüksuseks Landdrostei Stade, kuid Verdeni, Bremeni ja Hadelni seisuste, mis veel olemas olid, osalemisega halduses. Aastal 1864 ühendati esimesed kaks Hannoveri aktiga "Bremeni ja Verdeni hertsogkondade piirkonda" (Landschaft der Herzogtümer Bremen und Verden) ja nende ala defineeriti vastavalt ümber.
Pas-de-Calais' departemang
Peamised jõed on Authie, Canche, Ternoise, Liane, Sensée, Scarpe, Deûle, Lys ja Aa.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
NSV Liidu noorsoo mängud
Pas-de-Calais' departemang
Haldusjaotus
2016. aastani kuulus departemang Nord-Pas-de-Calais' piirkonda.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
1973. aastal – 3. koht.
Verden (riik)
Verdeni vürstkond
Uus Landdrostei sai Hannoveri provintsi osaks, mis annekteeriti Preisimaa poolt aastal 1866. 1. aprillil 1885 sai Landdrostei Stade nimeks Regierungsbezirk Stade vastavalt tavalisele Preisimaa halduspraktikale. Aastal 1946 sai Land Hannover osaks uuest sõjajärgse Lääne-Saksamaa Alam-Saksi liidumaast, Regierungsbezirk Stade püsis kuni 31. jaanuarini 1978.
Pas-de-Calais' departemang
Haldusjaotus
Departemang jaguneb halduslikult:
Majandus
Departemangu majandus sõltus pikka aega kaevandamisest, peamiselt söekaevandustest Lensi linna lähedal, kus kivisüsi avastati 1849. aastal. Kuid Teisest maailmasõjast alates on majandus muutunud mitmekesisemaks.
Haridus
thumb|[[Artois' ülikool|Université d'Artois' üliõpilaslinnak Lensis asub Compagnie des minesi iidses peakorteris]]
Praegu on departemangus kaks avalik-õiguslikku ülikooli. Kuigi see on Prantsusmaa üks rahvarohkemaid departemange, ei olnud Pas-de-Calais's 1991. aastani ülikooli, kui Prantsusmaa valitsus asutas kaks ülikooli: Université du Littoral-Côte-d'Opale departemangu lääneosas ja Université d'Artois idaosas.
Ajalugu
Juba eelajaloolistest aegadest asustatud Pas-de-Calais' piirkonda asustasid omakorda keldi belgid, roomlased, germaani frangid ja alemannid. 4. ja 5. sajandil lõi Rooma tava valida germaani hõimud sõjaväe- ja kaitseteenuste osutamiseks marsruudil Boulogne-sur-Merist Kölnini, luues piirkonnas germaani-romaani keelepiiri, mis kestis kuni 8. sajandini.
Henn Põlluste
Rahvusvahelised turniirid
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused
Pas-de-Calais' departemang
Ajalugu
Saksi kolonisatsioon piirkonda 5.-8. sajandil laiendas keelepiiri tõenäoliselt mõnevõrra lõunasse ja läände, nii et 9. sajandiks kõneles eamik asukaid sellest Béthune'i ja Bercki vahelisest joonest põhja pool keskhollandi keele murret, samas lõunapoolsed asukad kõnelesid pikardi keelt, mitmesuguseid romaani murdeid.
See keelepiir ilmneb tänapäevalgi piirkonna kohanimedes ja patronüümides. Alates 9. sajandist hakkas keelepiir ühtlaselt põhja ja itta liikuma ning 15. sajandi lõpuks olid romaani murded hollandi murded täielikult välja tõrjunud.
Henn Põlluste
Treeneritöö
Ta on olnud Eesti maadluskoondise treener ajavahemikes – 1979–1990; 2002–2008; 2010–...
Pas-de-Calais' departemang
Ajalugu
Pas-de-Calais on üks Prantsuse revolutsiooni ajal 4. märtsil 1790 loodud algsest 83 departemangust. See loodi endiste provintside Calaisis (varem Inglismaa valdus), Boulonnais, Ponthieu ja Artois (varem Hispaania Madalmaade osa) osadest.
Selles piirkonnas peeti mõned Esimese maailmasõja kulukaimad lahingud. Canadian National Vimy Memorial, 8 km Arrasist, tähistab Vimy kõrgendiku lahingut Arrasi lahingu (1917) ajal ja on Kanada kõige olulisem mälestusmärk Euroopas selle langenud sõduritele.
Henn Põlluste
Treeneritöö
Ta oli Soome rahvuskoondise maadlustreener 1997–2000. aastal.
Pas-de-Calais' departemang
Ajalugu
Pas-de-Calais oli ka operatsiooni Fortitude sihtmärk Teise maailmasõja| ajal, mis oli liitlaste plaan petta sakslasi, et sissetung Euroopasse pidi toimuma seal, mitte Normandias.
Henn Põlluste
Treeneritöö
Parimad õpilased – Marko Yli-Hannuksela, Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Heiki Nabi, Juha Ahokas, Ardo Arusaar, Anar Zeinalov.
Liptovský Hrádok
Liptovský Hrádok (saksa keeles Neuhäusel in der Liptau, ungari keeles Liptóújvár) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Liptovský Mikuláši ringkonnas.
Geograafiline asend
Liptovský Hrádok asub ajaloolises Liptovi piirkonnas Madal-Tatra mäestiku jalamil, kohas kus Belá jõgi suubub Váhi jõkke.
Liptovský Hrádok paikneb merepinnast 635 meetri kõrgusel.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Liptovský Hrádoki elanikest slovakke 93,3%, tšehhe 0,91%, mustlasi 0,21%, vietnamlasi 0,14% ja ungarlasi 0,13%. Rahvus oli teadmata 4,84%-l elanikest.
Oscar Casanovas
Oscar Casanovas (15. mai 1914 Avellaneda, Suur-Buenos Aires, Buenos Airese provints – 1987) oli Argentina poksija.
Casanovas võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Casanovas poksis detsembrist 1938 kuni augustini 1940 elukutselisena ning pidas kokku 2 kohtumist, millest võitis 1 ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.
Jaan Vabbi
Jaan Vabbi (1. november 1887 Rääma, Pärnu, Pärnumaa – 18. september 1922 Vana-Kariste vald, Pärnumaa) oli Eesti politseinik.
Vana-Kariste rajooniülem Jaan Vabbi tapeti 18. septembril 1922 Vana-Kariste vallas talle kuuluvas korteris läbi akna lastud püssikuuliga. Hiljem selgus juurdluse käigus, et tapjaks osutus tuntud varas Jaan Sotter, kellele oli kohus vangistuse määranud ja kelle rajooniülem Vabbi oli mõne nädala eest karistuse kandmiseks vahistanud. Sotter oli vanglast põgenenud ja Vabbi kättemaksuks tapnud. Hiljem põgenes ta Venemaale.
Hülgelaid
Hülgelaid on Saare maakonnas Sepamaa lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 3 hektarit ja rannajoone pikkus 1,15 kilomeetrit.
Laid asub 800 meetrit Roomassaare sadamast kirdes.
Laid on kruusase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik.
Laiu koordinaadid on.
Tamme kooli tiik
Tiik asub Suur Kaare tänava ja Tamme puiestee nurgal. See on Tammelinna ainus veekogu.
1981. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
1981. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Splitis, Jugoslaavias 5. kuni 12. septembrini. Lisaks ujumisele olid kavas ka vettehüpped, kujundujumine (naised) ja veepall (mehed). Kokku olid võistlused 37 alal.
Ida-Saksamaa oli neljandat korda järjest kõige rohkem võidetud kuldmedalitega (tehes täieliku rüüstamise naiste ujumises). NSV Liit oli medalite koguarvu osas parim. Kaks rahvusmeeskonda võitsid koos enam kui kaks kolmandikku saadaval olnud tiitlitest ja üle poole saadaolevatest poodiumi kohtadest.
100 m vabalt
Maailmarekord: 49,36 (1981) Rowdy Gaines, Euroopa meister 1977: 51,55 Peter Nocke, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.49,16 (1980) Rowdy Gaines, Euroopa meister 1977: 1.51,72 Peter Nocke, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 3.50,49 (1980) Peter Szmidt, Euroopa meister 1977: 3.54,83 Sergei Russin, <br style="clear:both;" />
1500 m vabalt
Maailmarekord: 14.58,27 (1980) Vladimir Salnikov, Euroopa meister 1977: 15.16,45 Vladimir Salnikov, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 55,49 (1976) John Naber, Euroopa meister 1977: 58,35 Miloslav Rolko, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 1.02,86 (1977) Gerald Mörken, Euroopa meister 1977: 1.02,86 Gerald Mörken, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.15,11 (1976) David Wilkie, Euroopa meister 1977: 2.16,78 Gerald Mörken, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Maailmarekord: 53,81 (1981) William Paulus, Euroopa meister 1977: 55,49 Roger Pyttel, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 1.58,01 (1981) Craig Beardsley, Euroopa meister 1977: 2.00,40 Michael Kraus, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 2.02,78 (1981) Alex Baumann, Euroopa meister 1977: 2.06,82 András Hargitay, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.20,05 (1978) Jesse Vassallo, Euroopa meister 1977: 4.26,83 Sergei Fessenko, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.19,74 (1978)  Jack Babashoff (51,30), Rowdy Gaines (49,52), Jim Montgomery (49,66), David McCagg (49,26) Euroopa meister 1977: 3.26,57 Klaus Steinbach, Andreas Schmidt, Jürgen Könnecker, Peter Nocke <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 7.20,82 (1978) Rowdy Gaines, Bruce Furniss, Bill Forrester, Bobby Hackett Euroopa meister 1977: 7.28,21 Volodimir Raskatov, Sergei Rusin, Sergei Kopljakov, Andrei Krõlov <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 54,79	 (1980) Barbara Krause, Euroopa meister 1977: 56,55 Barbara Krause, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.58,23 (1979) Cynthia Woodhead, Euroopa meister 1977: 2.00,29 Petra Thümer, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 4:06.28 (1978) Tracey Wickham, Euroopa meister 1977: 4.08,91 Petra Thümer, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Maailmarekord: 8.24,62 (1978) Tracey Wickham, Euroopa meister 1977: 8.38,32 Petra Thümer, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 1.00,86 (1980) Rica Reinisch, Euroopa meister 1977: 1.02,63 Birgit Treiber, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 2.11,77 (1980) Rica Reinisch, Euroopa meister 1977: 2.13,10 Birgit Treiber, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 1.09,39 (1981) Ute Geweniger, Euroopa meister 1977: 1.11,89 Julija Bogdanova, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.28,36 (1979) Lina Kačiušytė, Euroopa meister 1977: 2.35,04 Julija Bogdanova, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Maailmarekord: 57,93 (1981) Mary T. Meagher, Euroopa meister 1977: 1.00,61 Andrea Pollack, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 2.06,37 (1980) Mary T. Meagher, Euroopa meister 1977: 2.12,77 Anett Fiebig, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.36,29 (1980) Petra Schneider, Euroopa meister 1977: 4.45,22 Ulrike Tauber, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.42,71 (1980) Barbara Krause (54,90), Caren Metschuck (55,61), Ines Diers (55,90), Sarina Hülsenbeck (56,30) Euroopa meister 1977: 3.49,52 Birgit Treiber, Birgit Wächtler, Petra Priemer, Barbara Krause <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 4.06,67 (1980) Rica Reinisch (1.01,51 MR), Ute Geweniger (1.09,46), Andrea Pollack (1.00,14), Caren Metschuck (55,56) Euroopa meister 1977: 4.14,35 Ulrike Richter, Carola Nitschke, Andrea Pollack, Barbara Krause <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 1977: Falk Hoffmann, <br style="clear:both;" />
Parteiarhiiv
Parteiarhiiv on arhiiv Tallinnas aadressil Tõnismäe tänav 16. Tegu on Eesti Riigiarhiivi filiaaliga. Arhiivis säilitatakse muu hulgas Eesti NSV Siseministeeriumi, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, Eestimaa Kommunistliku Partei ja sellega seotud organisatsioonide arhivaale.
Kannadakeelne Vikipeedia
pisi|Logo Kannadakeelne Vikipeedia (kannada keeles ಕನ್ನಡ ವಿಶ್ವಕೋಶವು) on Vikipeedia kannadakeelne versioon.
Hardluck
Hardluck on kummituslinn Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Esmeralda maakonnas.
Pukspuu (perekond)
Pukspuu (Buxus) on pukspuuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Aleksandr Kotljarevski
Aleksandr Kotljarevski (vene keeles Александр Александрович Котляревский, ukraina keeles Олександр Олександрович Котляревський Oleksandr Oleksandrovõtš Kotljarevskõi; 13. september/25. september 1837 Krementšuk – 29. september 1881 Pisa) oli ukraina päritolu Venemaa filoloog, ajaloolane, arheoloog ja etnograaf.
1853. aastal astus ta Moskva ülikooli filoloogia teaduskonda. 1862. aastal sai kandidaadi kraadi Peterburi ülikoolis. 1868. aastal asus ta tööle Tartu ülikoolis professorina. 1875. aastast oli ta Kiievi ülikooli slaavi filoloogia õppetooli korraline professor.
Antanas Barčas
Antanas Barčas (13. juuni 1928 Paskynai, Jurbarkase vald, tänapäeval Jurbarkase rajoon – 15. september 1990 Kaunas) oli leedu näitleja.
Antanas Barčas saadeti 1951. aastal nõukogudevastases tegevuses süüdistatuna Siberisse vangilaagrisse. Vabanes ja pöördus Leedusse tagasi 1956. aastal. 1957. aastal lõpetas ta Kaunase Juozas Gruodise nimelise Konservatooriumi. Aastatel 1957–1959 oli ta Kaunase Muusikateatri näitleja, aastast 1959 Kaunase Draamateatri näitleja.
Kinos debüteeris Antanas Barčas 1965. aastal. Ühtekokku mängis ta ligi kolmekümnes filmis. Tallinnfilmi filmides mängis Antanas Barčas "Tuulises rannas" Matis Tihu rolli, "Verekivis" Johann von Uexkülli rolli ja "Ukuarus" Keldriaugu peremehe Karla rolli.
Pukspuu (perekond)
Perekonda kuulub umbes 70 liiki. Tuntuim liik on harilik pukspuu (Buxus sempervirens).
Hardluck
Hardluckis asus kullakaevandus 1897. aastast kuni Teise maailmasõjani. Linna tõmbekeskuseks on Hard Luck Castle.
Kannadakeelne Vikipeedia
Kannadakeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta juunis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
pisi|250px|left|Kannadakeelse Vikipeedia 10. aastapäeva tähistamine [[Bengalurus 17. novembril 2013]]
Parteiarhiiv
Arhiiv oli Eesti NSV ajal Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi üksus, kandes nime Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi Parteiarhiiv (lühend EKPA).
Arhiiv asutati 1945.
Parteiarhiivi oli koondatud enne 1940. aastat koostatud dokumendid Eesti Töörahva Kommuuni, Kominterni Eesti Moskva ja Leningradi sektsiooni, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee, EKP KK välismaa I büroo, VK(B)P KK Siberi Büroo Eesti Sektsiooni, EKP Ajaloo Komisjoni, Venemaal tegutsenud kirjastuse Külvaja ja ajalehe Edasi ning Eesti NSV aegsed fondid.
Čiobiškise vald
Čiobiškise vald (leedu keeles Čiobiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Širvintose rajooni territooriumil.
1981. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
10 m torn
Euroopa meister 1977: Vladimir Aleinik, <br style="clear:both;" />
Čiobiškise vald
Valla pindala on 66 km². 2011. aasta seisuga elas seal 858 inimest. Valla keskus on Čiobiškise küla. Vallavanem on Virginijus Niekis.
pisi|Vallamaja pisi|Valla maastik pisi|Astruvka pisi|Lapelės
Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid
1981. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
3 m hüppelaud
Euroopa meister 1977: Christa Köhler, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 1977: Margit Schöpke, <br style="clear:both;" />
Veepall
Euroopa meister 1977: Gábor Csapó, Tamás Faragó, György Gerendás, György Horkai, György Kenéz, István Magas, Endre Molnár, József Somossy, János Steinmetz, Attila Sudár, István Szívós, Tamás Wiesner, Péter Wolf <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Parteiarhiiv
Parteiarhiivis oli 3521 fondi. Kõige suurema osa nendest moodustasid parteiorganite, -organisatsioonide ja -asutuste fondid – arvult 3272. Komsomoli fonde on 245, muid fonde 4. Säilikuid on kokku 528 434, neist parteidokumente 430 242, komsomolidokumente 81 787, muid dokumente 3533 ja fotodokumente 12 872 säilikut. Suuremad fondid olid: EKP KK (f. 1) – 41 108 säilikut, ELKNÜ KK (f. 31) - 199 363 säilikut, EKP Tallinna Linnakomitee 7367 s., EKP Keskkomitee Kirjastus (f. 3104) – 5125 s., samuti mitmed EKP linna- ja rajoonikomiteede fondid. Oli ka viis niinimetatud isikufondi (J. Lauristini, V. Kingissepa, M. Kalinini, H. Pöögelmanni, J. Anvelti fond). Ülejäänud partei- ja komsomolidokumendid kuulusid põhilisel EKP ja ELKNÜ oblasti, maakonna-, linna- ja rajoonikomiteede, mitmesuguste partei- ja komsomolikomiteede, poliitosakondade ja parteikomisjonide fondidesse. .
Laura Põld
Laura Põld (25. oktoober 1984 Tallinn) on eesti kunstnik.
Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kogudus
Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vändra alevis. Kogudus kasutab Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kirikut.
Laura Põld
Ta valiti üheks kunstnikupalga saajaks aastatel 2023‒2025.
On Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige.
Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse kogudus
Kogudus asutati 1847. aastal.
1951. aastal lõpetati koguduse tegevus. Kogudus taastati 1990. aastate algul.
Koguduse preester on Justinus Kiviloo.
Muḩammad al-Muḑiyaḩkī
pisi|Muḩammad al-Muḑiyaḩkī (2013)
Muḩammad al-Muḑiyaḩkī (araabia keeles محمد المضيحكي; sündinud 1. juunil 1974 Kataris) on Katari maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1998).
1991. aastal sai Muḩammad al-Muḑiyaḩkī FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 24-aastaselt 1998. aastal. Ta on neljakordne Araabia maade malemeister (1994, 1997, 2000, 2002).
Muḩammad al-Muḑiyaḩkī on mänginud 9 maleolümpial Katari võistkonna koosseisus (1988–2002, 2006).
Ta on abielus malesuurmeister Zhu Cheniga.
Omikron
Omikron (suurtähena Ο, väiketähena ο, vanakreeka ὄ μικρόν, uuskreeka Όμικρον 'väike o') on kreeka tähestiku 15. täht. Omikroni väärtus kreeka numbrina on 70. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest 20px /ajin/.
Omikronist pärineb ladina täht o ja kirillitsa täht о.
Tõnu Trump
Tõnu Trump (sündinud 27. augustil 1961) on eesti raadioinsener ja signaalitöötluse professor.
Haridus
Lõpetas Gustav Adolfi Gümnaasiumi 1979; TTÜ automaatikateaduskonnas raadiotehnika eriala 1984; aspirantuur Eesti TA Küberneetika Instituudis 1986–1990, tehnikakandidaat 1990; doktorantuur 1992–1993, tehnikateaduste doktor (TTÜ, 1993).
Töökäik
TTÜs 1984–1986: infotehnoloogia teaduskonna raadio- ja sidetehnika instituudi TU insener 1984–1986; TA Küberneetika Instituudi teadur 1986–1990; TTÜs 1992–1993: infotehnoloogia teaduskonna raadio- ja sidetehnika instituudi dotsent 1992–1993; Ericsson AB (Stockholm) ekspert 1994–2006; TTÜs 2007–2016: infotehnoloogia teaduskonna raadio- ja sidetehnika instituudi signaalitöötluse õppetooli telekommunikatsiooni erakorraline professor 2007, professor 2007–2016.
Teadustöö põhisuunad
Loodusteadused ja tehnika, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia: digitaalne signaalitöötlus, adaptiivsed algoritmid. Avaldanud üle 60 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 2 magistri- ja 2 doktoritööd. 14 patentse leiutise autor või kaasautor.
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
TTÜ infotehnoloogia teaduskonna raadio- ja sidetehnika instituudi signaalitöötluse õppetooli juhataja 2009–2015; IEEE Digital Signal Processing konverentside rahvusvahelise programmikomitee liige 2013.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart. Tema vend on helilooja ja muusik Juhan Trump. Nende vanaisa oli eesti ehitusettevõtja Johannes Trump.
Janīna Kursīte
pisi|Janīna Kursīte (2014) Janīna Kursīte (sündinud 11. veebruaril 1964) on Läti poliitik, seimi liige 2014–2015. Kuulub erakonda Ühtsus.
Ta lõpetas 1993 Läti Põllumajandusülikooli ja 2003 Daugavpilsi Ülikooli pedagoog-psühholoogina.
Priit Toobal
Priit Toobal (sündinud 1. novembril 1983 Suure-Jaanis) on Eesti endine poliitik, Keskerakonna peasekretär 2007–2015, erakonna büroojuht 2015. aastast ning XII ja XIII Riigikogu liige aastatel 2011–2015.
Janīna Kursīte
Ta on olnud Daugavpilsi piirkonna volikogu liige.
2014. aasta Seimi valimistel kandideeris ta Latgale valimisringkonnas, kuid valituks ei osutunud. Ta sai 2448 plussi, 2051 mahatõmbamist, mis andis 16584 punkti. Ta pääses parlamenti valitsusliikme Anrijs Matīssi asendusliikmena ning lahkus sealt 12. novembril 2015 kui Matīss ministrikohalt vabastati.
Priit Toobal
Priit Toobal lõpetas aastal 2002 Suure-Jaani Gümnaasiumi. Aastatel 2003–2004 töötas Toobal Suure-Jaani Gümnaasiumi huvijuhina, 2004–2007 Eesti Keskerakonna koordinaatorina ning 2006–2007 Suure-Jaani vallavalitsuse kultuurinõunikuna. Aastatel 2007–2016 töötas Toobal Keskerakonna peasekretärina.
2015. aastal andis Eesti Maksumaksjate Liit talle nimetuse Maksumaksja vaenlane.
Poliitiline tegevus
Priit Toobal kuulub 18.12.2001 Keskerakonda.
Keskerakonna kirjaskandaal
2012. aastal leidis Kaitsepolitsei Priit Toobali kodu ja parteikontori töökohta läbi otsides üle 400 lehekülje väljatrükitud kirjavahetust, mis kuulub Hannes Rummile. Kirjavahetus oli üle aasta vana ja järjehoidjatega varustatud. Keskerakonna teatel sattus Rummi erakirjavahetus nende büroosse, kuna need tõi sinna endine Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige Ivor Onksion.
Riigiprokuratuur esitas mais 2012 Toobalile kahtlustuse partei kassa sissetulekuorderite võltsimises ja teadmata päritolu raha vormistamises erakonna annetusena.
29. mail toimunud pressikonverentsil teatas Toobal, et ametist tuleks tagandada kaitsepolitsei juht Raivo Aeg ja peaprokurör Norman Aas, kes vastutavad telefonikõnede laialdase pealtkuulamise eest.
27. märtsil 2014 võttis Riigikogu talt saadikupuutumatuse, et koostada süüdistusakt ja alustada kohtumenetlust.
17. oktoobril 2014 mõistis Harju maakohus Toobali süüdi eraviisilisele jälitustegevusele ja sõnumisaladuse rikkumisele kihutamises ning dokumendi võltsimises ja karistas teda tingimisi üheaastase vangistusega kolmeaastase katseajaga. Toobal lubas kaevata otsuse edasi ringkonnakohtusse. 31. märtsil 2015 otsustas Tallinna Ringkonnakohus mitte rahuldada Keskerakonna ning Toobali ja Laasi kaitsjate apellatsioonkaebusi ning jättis Harju maakohtu süüdimõistva otsuse muutmata. 20. novembril 2015 otsustas Riigikohtu kriminaalkolleegium, et Priit Toobal ja Lauri Laasi on süüdi Ivor Onksioni eraviisilisele jälitustegevusele kihutamises, samuti et Toobal ja Keskerakond panid toime ametialase võltsimise. Sõnumisaladuse rikkumisele kihutamises mõistis Riigikohus Toobali ja Laasi õigeks. Priit Toobalile, Lauri Laasile ja Ivor Onksionile mõistetud karistusi Riigikohus – vaatamata nende osalisele õigeksmõistmisele – ei muutnud. Toobal võltsis Keskerakonna huvides kokku viis kassa sissetuleku orderit, näitamaks, et teadmata allikast pärinev sularaha, mille Toobal Keskerakonna kassasse maksis, on füüsilistelt isikutelt saadud annetus, mida erakond tohib vastu võtta. Kuna Toobal pani dokumendi võltsimise toime Keskerakonna peasekretärina Keskerakonna huvides, tunnistati selles kuriteos süüdi ka Keskerakond kui juriidiline isik.
Süüdimõistmise järel puhkesid vaidlused seoses Toobali võimaliku väljaarvamisega erakonnast. Erakonna pressiesindaja Taavi Puki sõnul ei olnud väljaarvamine automaatne, jõustumiseks pidi selle kinnitama erakonna juhatus. Novembris 2015 toimunud kongressil võeti aga vastu uus põhikiri, mis ei näinud enam ette kriminaalkurjategijate väljaarvamist erakonnast. Tartu maakohtu registriosakond on keeldunud uut põhikirja kinnitamast, kuid juhatus kinnitas Toobali detsembris büroojuhiks ning esitas ta 2016. aasta märtsis erakondade rahastamise järelevalve komisjoni liikmeks. Viimast põhjendas erakonna aseesimees Jaanus Karilaid "tugeva mandaadiga" Keskerakonna kongressilt ning asjaoluga, et "Priit Toobal tunneb erakondade rahaasjade köögipoolt peensusteni."
Vabadussõja mälestusrist
Vabadussõja mälestusrist on Eesti auhind, mida on antud Vabadussõjas osalenutele ja neid hiljem abistanud patriootidele.
Valge Kotka orden
Valge Kotka orden on mitme riigi autasu: