cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti merevägi
Eesti merejõud 1918–1940
Merejõudude koosseis 1940 pisi|Merejõudude laevad Vanasadamas 1940 Vastavalt Eesti ja Nõukogude Liidu vahelisele kokkuleppele hakkasid 11. oktoobril 1939 Nõukogude sõjalaevad baseeruma Eesti sadamates, sealhulgas Sõjasadamas.
Eesti merevägi pärast taasiseseisvumist
pisi|Allveelaev Lembit Pirital 1990. aastate lõpul
Merekaitse algatused ja mereväe taasloomine
1992. aastal andis Eesti Vabariigi valitsus korralduse võtta Balti Laevastiku muuseumilt Eesti Meremuuseumile üle Pirita sadamas seisev muuseum-allveelaev Lembit. 27. aprillil hõivasid relvastatud kaitseväelased lühiajaliselt valveta jäänud laeva ja saabunud Venemaa ametiisikud nõustusidki laeva eestlastele üle andma. Lembitul toimus pidulik rivistus ning esimest korda pärast Eesti taasiseseisvumist heisati sõjalaeval Eesti lipp. Laevale jäeti võimalike vastuaktsioonide tõrjumiseks väike vahtkond ja reservohvitser Vladimir Kopelmani eestvõttel asuti ühtlasi sadamast jälgima laevaliiklust Tallinna lahel. Heisati reidi vanema vimpel. Tegemist polnud siiski meresõidukõlbliku laevaga.
1. juulil 1993 moodustati Kaitsejõudude Peastaabi juurde mereosakond, mille koosseisus olid nooremleitnant Igor Schwede ja Edgar Haavik.
Mereväe ülesehitamine osutus keerukaks, sest puudusid nii pädev personal, sobivad ujuvvahendid kui ka raha. Samaks ajaks olid juba hoo sisse saanud (ja enam tähelepanu tõmmanud) Siseministeeriumi Piirivalve ja Majandusministeeriumi Veeteede Ameti laevastike arendus. Oma laevastikku arendas Keskkonnaministeeriumi Mereinspektsioon. Ujuvvahendeid olid eri viisidel suutnud hankida ka mõned Kaitseliidu malevad, kuid neid ei suudetud käigus hoida. Merekaitse võimekuse arendamine kippus laiali hajuma. Kaitsejõududel nappis samas mereväe jaoks raha, kuna samaaegselt tuli ehitada nullist üles kogu riigikaitse ja esmaseks prioriteediks pidas juhtkond maaväge.
Mereväe ülesehitamine 1994–2000
10. jaanuaril 1994 nimetati taasiseseisvunud Eesti esimeseks mereväe ülemaks mereväekapten Roland Leit.
1994. aasta veebruariks oli Mereväe koosseisus 5 ohvitseri, 5 allohvitseri ja 5 ajateenijat.
29. märtsil 1994 kinkis Taani Eesti mereväele esimese korralikuma sõjalaeva, mis sai nimeks Ahti (A431). 13. aprillil 1994 moodustati ametlikult Mereväe staap, mis asus kõigepealt Tallinnas Koplis Erika tänaval. Esimeseks staabiülemaks määrati Rootsi mereväes teeninud kaptenleitnant Veljo Pärli. Juunis 1994 suunati mereväkke esimesed 15 ajateenijat, kes olid saanud Piirivalvekoolis mereväelise ettevalmistuse. 14. juunil 1994 andis Kaitseliit mereväele üle 2 kasutuskõlbmatut Zhuk-klassi patrullkaatrit. Hiljem suudeti üks neist (Grif) korrastada ja kasutusele võtta.
Eesti sõjalaevad hakkasid augustist 1994 kandma taas traditsioonilisi laevalippe. 1. augustil 1994 kanti Eesti Mereväe laevade nimekirja laevana nr 1 allveelaev Lembit. pisi|Mereväe laevad Miinisadamas u 1995. aastal 31. augusti õhtul 1994 lahkusid viimased Vene sõjaväelased Miinisadamast ja Eesti merevägi võttis sadama täielikult üle. Miinisadam oli väga halvas seisus: enamus hooneid oli muutunud või muudetud kasutuskõlbmatuiks, kommunikatsioonid lagunenud või lõhutud, kaid amortiseerunud ja akvatooriumis oli mitu uppunud vene laeva. 1. septembril 1994 saabus Saksamaalt Tallinna Eesti mereväele kingitud Kondor-klassi sõjalaev Sulev (M412). 1994. aasta septembri lõpul võeti Mereväkke esimesed ajateenijad, kes läbisid oma ajateenistuse ning väljaõppe täielikult kohapeal.
1995. aastaks kinnitati mereväele esimest korda oma eelarve. Mereväe koosseisus asutati 14. märtsil 1995 rannakaitse kompanii. Samal aastal osales Sulev ka esmakordselt rahvusvahelisel mereväeõppusel BaltOps 95.
Mereväe areng sai tõsisema hoo alles 1990. aastate teisel poolel, kui isikkoosseis ja laevastik hakkasid kasvama. Seoses teenistuses ilmnenud probleemidega hakati jõudsamalt arendama vajalikke normdokumente, sealhulgas ohutuseeskirju ja õppematerjale ning süsteemsemalt koolitama personali. Teenistusse asusid esimesed partnerriikide (Soome, Taani, Saksamaa, Rootsi) mereväekoolidesse õppima lähetatud värsked ohvitserid. Hoolimata sellest püsis veel pikka aega personali ja eriti kvalifitseeritud ohvitseride ja allohvitseride nappus.
7. mail 1996 Riigikogus vastu võetud "Eesti riigi kaitsepoliitika põhisuundades" olid esmakordselt ka mereväe arendamise eesmärgid ja üldised suunised merelise riigikaitse ülesehitamiseks.
29. aprillil 1997 kinnitati järgmine mereväe struktuur:
1998. aasta aprillis uppus Miinisadamas tormi ja valede tegevuste tagajärjel reidikaater Mardus. Alus tõsteti üles ja kanti maha.
1998. aastal moodustati Eesti, Läti ja Leedu ühine miinilaevade eskaader BALTRON eesmärgiga kasvatada koostöövõimet merekaitse ja turvalisuse eesmärgil. 1998. aastaks oli mereväe teenistuses umbes 160 inimest.
2000. aasta alguseks oli mereväes käigus 8 laeva: 2 R-klassi patrull-laeva, 2 Frauenlob-klassi miinitraalerit, 1 Zhuk-klassi patrullkaater, 1 Kondor-klassi laev, 1 Maagen-klassi valvelaev-abilaev ja 1 kalalaevast kohandatud abilaev. Lisaks oli seismas veel paar laeva, mis polnud sõidukorras või olidki varuosadeks. Samal aasta jooksul saadi aga partnerriikidelt kingitusena 3 suuremat laeva. 2000. aasta novembris võeti teenistusse Taani abina saadud ja kogumahutavuselt seni läbi ajaloo Eesti suurim sõjalaev – Admiral Pitka. pisi|Admiral Pitka [[Helsingis 2007]] Ehkki laevade arv suurenes, jätkusid raskused personaliga, mistõttu poleks olnud võimalik kõiki laevu korraga merele saata. Personali nappusel tuli mereväelasi sageli kiiremini ülendada ametiredelil, mistõttu ei pruukinud paljud ohvitserid või allohvitserid omada ametikohal vajalikku teenistuskogemust (ega auastet).
Mereväe reformimine NATOga liitumise raames 2000–2005
2000. aasta septembris määrati Kaitseväe juhatajaks senine Piirivalveameti peadirektor mereväekapten Tarmo Kõuts. Riigikaitses algas kiirem ja süsteemsem ettevalmistamine NATO-ga liitumiseks. Ühtlasi viidi NATO nõuetega vastavusse Mereväe laevade väljaõpe, milleks oli ettevalmistusi alustatud juba varem BALTRON-i projekti raames.
2000. aastate algul vaadati Kaitseväe korrastamise ja reformimise taustal üle ka mereväe tegevus ja koosseis. Vahendite ja personali nappusel ja lootuses NATO liitlaste kaitse garantiile ka merel, otsustati keskenduda vaid miinitõrjevõime arendamisele ja seeläbi liitlaslaevastikega koostöösse panustamisele. Otsustati teenistusest välja arvata mitu abina saadud vanemat ja sageli remonti vajavat laeva ning asemele hankida mõned uuemad miinijahtijad. Otsustati likvideerida ka rannakaitse kompanii, millest sai veel mõneks ajaks baasikaitse kompanii. Mereväe vaid miinitõrjevõimele fookustamises on hiljem nähtud lisaks toona piiratud ressurssidele ja kogemuste nappusele ka mitmete seni Eesti kaitsevõime arendamist toetanud riikide soovi, piirata Baltimaade merevägede arendamist, et mitte mõjuda provokatiivsena Venemaale.
1. aprillil 2003 asutati juhtide, esialgu allohvitseride, väljaõppe paremaks korraldamiseks mereväe väljaõppe- ja arenduskeskus (2008. aastast mereväekool).
Domino Harvey
Ta sai tuntuks tänu filmile "Domino", mis põhineb tema elul, peaosas mängib Keira Knightley. Domino tegi ka modellitööd, tema ema Paulene Stone on endine modell. Tema isa Laurence Harvey (1. oktoober 1928 – 25. november 1973) oli Leedu juurtega näitleja, kes mängis nii ameerika kui ka briti filmides.
Dominole pandi nimi Domino Dervali järgi, kes oli nn Bondi tüdruk. Domino Dervalit kehastas Claudine Auger. Harveyl oli vanem poolõde Sophie, kes oli Paulene'i tütar, abielust Tony Norrisega. Domino ristiisa oli Peter Evans, kes oli kirjanik ja ajakirjanik. Peter oli see, kes tutvustas Domino vanemaid teineteisele.
Otr
Otr (ka Ótr; 'saarmas') on kääbus muinaspõhja mütoloogias. Ta oli kuningas Hreidmari poeg ning Fafniri ja Regini vend.
"Noorema Edda" järgi suutis ta võtta mis tahes kuju. Päeval oli ta saarmas ja sõi kala. Otri tappis kogemata Loki.
Eesti merevägi
Mereväe uuendamine ja laevastiku vähendamine 2006–2013
2007–2009 võeti teenistusse kolm kasutatud, kuid moodsat Inglismaalt ostetud Sandown-klassi miinijahtijat. Samaaegselt toimus partneritelt sõjalise abina saadud vanemate sõjalaevade teenistusest välja arvamine. 2009. aasta lõpuks olidki teenistusest välja arvatud kõik seni abina saadud laevad peale lipulaeva Admiral Pitka. Laevade arv vähenes kokkuvõttes umbes poole võrra, aga paranes meeskondade komplekteeritus. Personalipuuduse kompenseerimiseks taastati mereväes ka ajateenistus, kuid varasemast oluliselt väiksemas mahus ja ajateenijatest nooremallohvitsere laevadele enam ei koolitatud.
Otr
Dvärg (mytologi)
Eesti merevägi
Mereväe uuendamine ja laevastiku vähendamine 2006–2013
Mereväe laevastiku kokku tõmbamise järel algas ka piirivalvelaevade arvu vähendamine. Alates 2010. aastast läksid senise Piirivalveameti laevad ühendatud Politsei- ja Piirivalveameti koosseisu. Järgnenud aastail arvati praktiliselt kõik vanemad piirivalvelaevad kokkuhoiu huvides teenistusest välja ja asemele hangiti paar uuemat mitmeotstarbelist laeva.
2011. aastal alustati Sõjakooli ja mereväekooli baasil Eestis oma mereväe eriala ohvitseride väljaõpetamist, millega pandi alus ühtsemale koolkonnale ja stabiilsemale järelkasvule. Aastail 2011–2015 kasutati kadettide ja merekaitseliitlaste väljaõppeks juba 2005. aastal Mereväe teenistusest välja arvatud ja Sõjamuuseumi omandusse jäänud patrull-laeva Ristna. 2011. aasta septembris tabas mereväge skandaal, kus ühe nooremohvitseri teenistusest lahkumise järel avaldati meedias infot tõsiste distsipliini- ja muude rikkumiste kohta varasemail aastail. .
2012. aastal andis Veeteede Amet mereväele üle endise sisevete hüdrograafiakaatri EVA-321, millest sai tuukrikaater Lood (A530). See jäi ühtlasi pea kümneks aastaks viimaseks laevatäienduseks.
2013. aasta suvel arvati lõpuks teenistusest välja viimane eelnenud 20 aasta jooksul kingitusena saadud laev – Admiral Pitka, mis oli rahapuudusel juba 2008. aastast sadamas seisnud.
Merevägi 2014–2020
Reformiga likvideeriti eraldi mereväe staap, kuna vastavad funktsioonid-osakonnad jagati laevastiku ning mereväebaasi vahel.
Merevägi alates 2021. aastast
2020.–2021. aasta paiku töötati välja uued suunad mereväe arendamiseks. Lisaks senisele miinitõrjele ja olukorrateadlikkuse tagamisele otsustati hakata rohkem panustama ka rannikumere kaitsele. Selleks tuli alustada täiesti uute võimete arendamisega ja kohandada struktuuri.
2021. aasta kevadeks võeti teenistusse kaks Eestis ehitatud patrullkaatrit ehk väekaitsekaatrit. Need olid esimesed pärast taasiseseisvumist spetsiaalselt Eesti mereväele valmistatud ja uuena teenistusse võetud laevad. Sama aasta lõpul saabusid mereväe relvastusse ka meremiinid.
2022. aastal muudeti oluliselt mereväe struktuuri. Taas moodustati eraldi mereväe staap ja laevastiku asemele loodi divisjonid. Mereväebaas nimetati samuti divisjoniks.
3. jaanuaril 2023 toodi avamerel mereseire- ja merekaitsealaste tegevuste tõhustamiseks mereväe koosseisu üle neli suuremat Politsei- ja Piirivalveameti laeva, millest moodustati patrull-laevade divisjon.
Eesti Mereväe ajaloolisi laevu
pisi|Miiniristleja (hävitaja) Lennuk
Mereväe juhatajad ja ülemad
Juhatajad aastatel 1918–1940
Koosseis
Mereväe koosseisus on
Mereolukorra teadlikkuse tagamine
Merevägi tagab Eesti territoriaalvetes ja majandusvööndis mereolukorra teadlikust süstemaatiliselt tuvastatava merepildi kaudu. Lisaks olukorrateadlikkusele on mereväe ülesandeks ka vajalike sõjaliste tegevuste teostamine merel, merereostuse avastamine ja likvideerimine, osalemine õiguskorra ja meresõiduohutuse tagamisel ning vajadusel reageerimine merepääste sündmustele.
Miinitõrje
pisi|Mereväe miinijahtija EML Admiral Cowan M313 (keskel) rahvusvahelisel õppusel 2013 Mereväe laevastik koosneb peamiselt miinijahtijaist ja miinitõrjeoperatsioonide toetuseks kasutatavaist laevadest. Mereväel on nüüdisaegsed miinijahtijad, spetsiaalse väljaõppe saanud miinituukrite grupp ja miiniinfokeskus, mille ülesanne on hallata ja täiendada Eesti vete miinisõjaga seonduvaid andmebaase. Miinitõrjeoperatsioonide ja -õppuste käigus tehakse üldjuhul kahjutuks ka reaalseid maailmasõdadest pärit meremiine ja muid lõhkekehi. Aastate jooksul on Eesti vetest leitud ja kahjutuks tehtud sadu meremiine ning muid lõhkekehi. See on aidanud muuta Eesti laevateed ja sissesõidud nii olemasolevatesse kui ka loodavatesse sadamatesse turvalisemaks.
Rahvusvaheline koostöö
Mereväe laevade meeskonnad on näidanud end rahvusvahelistel operatsioonidel koostöövõimeliste ja võrdsete partneritena. Taasloomisest alates on merevägi olnud mitme eduka rahvusvahelise koostööprojekti elluviija. 1998–2015 osales merevägi BALTRON-i projektis. Eesti oli esimene Balti riik, kes andis oma sõjalaeva NATO reageerimisjõudude (NATO Response Force – NRF) koosseisu.
Eesti annab perioodiliselt oma panuse NATO alalise 1. miinitõrjelaevade grupi (Standing NATO Mine Countermeasures Group 1 – SNMCMG1) tegevusse.
Ajateenistus
pisi|Mereväelased laeva vööritekil. Mereväes kestab ajateenistus 11 kuud ning teenistusse võetakse jaanuaris või juulis. Esmalt läbivad kõik kaitseväe ajateenijad sõduri baaskursuse (SBK) Vahipataljonis. Pärast seda suunatakse laevastiku sõjalaevadele teenima asuvad ajateenijad mereväelase baaskursusele (MBK) ja mereväebaasi kaldateenistuste ajateenijad eriala baaskursusele (EBK). Pärast mereväelase baaskursust jätkab suurem osa ajateenijaid teenistust laevadel. Mõned ajateenijad jätkavad siiski teenistust ka mereväebaasi kaldateenistustes. Laeval teenides pole Nooremallohvitseriks ajateenistuses võimalik edasi õppida. Laevadel mööduvad teenistuse esimesed kuud peamiselt laevapõhist väljaõpet läbides ja viimased kuud merepraktikal.
Mereväkke on oodatud ajateenistusse esmajärjekorras kutsealused, kellel on merendusega varasem kokkupuude või huvi siduda end merendusega tulevikus.
Tegevteenistus
Laevateenistuses moodustavad ohvitserid laeva juhtkonna ja juhivad laeva sektsioonide tööd. Eesti esimesed mereväeohvitserid said mereväeohvitseri koolituse Suurbritannia, Saksamaa, Taani, Rootsi ja Soome meresõjakoolides. 2011. aasta sügisel alustas Kõrgemas Sõjakoolis esimene mereväeohvitseride kursus. Igal aastal lõpetab kursuse umbes 4–5 uut mereväeohvitseri.
Merevägi värbab eri erialade spetsialiste. Samuti on võimalik õppida mereväetuukriks.
Laevad
pisi|Sandown-klassi miinijahtija pisi|Lindormen-klassi toetuslaevad mereväebaasis Mereväe koosseisus on tegevteenistuses 11 laeva ja kaatrit. Lisaks on kasutusel väiksemaid mootorpaate.
Mereväe baas
Mereväe laevade kodusadam on Miinisadam Tallinnas. Miinisadamat haldab lahinguteeninduse divisjon, mille põhiülesanne on logistiline kaldatoetus. Miinisadam on võimeline vastu võtma ka NATO ja teiste liitlasriikide sõjalaevu ning tagama vajalikud sadamateenused.
Tunnused
pisi|Laevalipp vardas
Eesti mereväe laeva nime ees kasutatav ametlik lühend on EML (Eesti Mereväe Laev), inglise keeles ENS (Estonian Navy Ship). Lisaks on laevadel tavapäraselt pardatähised, mis koosnevad ühest tähest ja kolmest numbrist.
Laevalipud
Eesti mereväe (laeva-)lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:13. Kui sõjalaev seisab kai ääres või ankrus, kantakse päikesetõusust päikeseloojanguni vöörivardas güüsi ja ahtrivardas laevalippu. Kui laev on sõidus, kantakse sõjalaevalippu masti kahvlis ja güüsi ei kanta.
Sõjalaeva vimplit kannab sõjalaev, mis on aktiivses teenistuses ja kuhu on määratud kindel laevakomandör.
Ametiisikute lippe ja vimpleid kantakse masti raas vastavalt nende isikute pardal viibimisele.
Pearahakütt
Pearahakütt on isik, kes otsib tagaotsitavaid, kelle õiguskaitsjatele ülesandmise eest makstakse tasu ehk pearaha. See tegevus on legaalne USA-s ja Filipiinidel.
Tuntumaid pearahakütte oli inglanna Domino Harvey. Tema elu põhjal tehti film "Domino" (2005), kus peaosas mängib Keira Knightley.
Faktoriaal
Naturaalarvu n faktoriaal (tähistus n!) on n esimese positiivse täisarvu korrutis.
Definitsioon
Kui n on positiivne täisarv, siis
On kokku lepitud, et
Stirlingi valem
Kui n on suur, siis saab n! ligikaudselt leida Stirlingi valemiga:
Stirlingi valemi abil saab näidata, et Arvus 10! on 7 numbrit Arvus 100! on 158 numbrit Arvus 10 000! on 35 660 numbrit
Lõpunullid
n! lõpunullide arv on kus funktsioon trunc annab arvu täisosa.
Näiteks arvu 2005! lõpunullide arv on trunc(2005/5) + trunc(2005/25) + trunc(2005/125) + trunc(2005/625) = 401 + 80 + 16 + 3 = 500
Euleri gammafunktsioon
Euleri gammafunktsioon on faktoriaali üldistus kompleksarvude jaoks. Gammafunktsioon on faktoriaaliga seotud kui
Harri Olli
Harri Juhani Olli (sündinud 15. jaanuaril 1985 Rovaniemis Soomes) on soome suusahüppaja.
Noorte maailmameistrivõistlustel 6. veebruaril 2003 sai ta normaalmäe meeskonnavõistlusel pronksmedali.
2008. aastal sai ta tuntuks ebasportliku käitumise poolest, kui ta pärast lennumäe MM-i meeskonnast välja visati. Ta oli võistluste eelsel õhtul ja ööl kõvasti pidutsenud ning võistles pohmeluses, kuid tuli sellegipoolest 6. kohale. Sellest teada saades sõimas ta peatreenerit ropult.
Suvel võeti ta koondisse tagasi, kuid visati uuesti välja, kui ta Kesk-Euroopa turneel pärast öist pidutsemist hommikul võistlema ei ilmunud. Tal lasti turnee lõpuni teha, ühe etapi ta võitis ja korra oli kolmas.
2008. aasta juulis tabas Lapinlahti politsei Olli purjuspäi autot juhtimas lubatust suurema kiirusega. Ta sõitis 80 km/h alas 141 km/h ja tema veres oli 0,67‰ alkoholi.
Augusto Ruschi
Augusto Ruschi (12. detsember 1915 – 3. juuni 1986) oli brasiilia loodusteadlane.
Harri Olli
14. veebruaril 2009 sai Olli oma elu esimese MK-etapivõidu Oberstdorfis. Üks tema hüpetest küündis 225,5 meetrini. Ehkki see ei kuulu maailma 25 läbi aegade pikima hüppe hulka, on see kõigi aegade pikim hüpe, mis ei ole hüpatud Sloveenias Planica suusahüppemäel. Olli pole ka Planicas rohkem hüpanud.
Augusto Ruschi
Ta avaldas üle 450 artikli ja 22 raamatut.
Harri Olli
Jaanuaris 2011 teatas ta, et lõpetab tippsportlase karjääri. Septembris 2012 osales ta siiski Soome meistrivõistlustel ja sai pronksmedali. Märtsis 2013 teatas ta, et kavatseb suusahüppekarjääri jätkata ja osaleda 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Augusto Ruschi
Brasiilia Teaduste Akadeemia annab välja Augusto Ruschi medalit.
Usbekistani vapp
Kehtival vapil on sarnasusi eelmise, Usbeki NSV vapiga.
Vapp on ümmargune ning peamiselt rahvusvärvides (helesinine, valge, roheline). Vasakul kaardub puuvillapõõsa oks ja paremal nisupead. Need on riigi kaks peamist põllumajandussaadust. Ülal on islami sümbol kaheksanurkne täht kuusirbi ja viisnurkse tähekesega. Keskel on õnne ja vabaduse sümboli, mütoloogilise paradiisilinnu kujutis, mille taustal tõusev päike. Linnu taustal on veel kahe jõe lindid, need on Amudarja ja Sõrdarja.
Romsdalshorn
Romsdalshorn ehk Romsdalshornet ('Romsdaleni sarv') on mägi Norras Møre og Romsdali maakonnas Rauma vallas Romsdaleni oru idanõlval 15 km Åndalsnesist kagus.
Kõrgus merepinnast on 1550 m.
Mägi tõuseb Romsdalenist peaaegu püstloodis.
Ronsdalshorn on mägironijate hulgas üks populaarsemaid mägesid Norras. Esimest korda tõusid selle tippu 1828 Kristen Hoel Gausdalist ja Hans Bjarmeland Vestnesist. See oli tolle aja kohta väljapaistev saavutus. Järgmistena tõusid mäetippu alles 1881. aastal Carl Hall, Mathias Soggemoen ja Erik Norahagen. Arne Randers Heen käis mäe otsas üle 230 korra ning tõusis 1930 sinna esimest korda talvel.
Trollveggen
pisi|Trollveggen Trollveggen ('Trollisein') on kaljusein Norras Møre og Romsdali maakonnas Romsdalenis Rauma vallas, Euroopa kõrgeim püstloodis kaljusein.
Selle kõrgus orust kuni kaljuseina tipuni on umbes 1700 meetrit, millest umbes 1000 meetrit moodustab püstloodis sein. Mäemassiiv ripub osalt 50 m ulatuses selle kohal.
Enne 1965. aastat poleks keegi uskunud, et püstloodis kaljuseinast on võimalik üles ronida. Aastal 1965 jõudis Norra ja Inglismaa mägironijate meeskond 14 päevaga Trollveggeni tippu.
Aastal 1980 tuli soomlane Jorma Öster välja uue spordialaga, tehes Trollveggenilt langevarjuhüppe. Aastatel 1980-1986 hüppas Trollveggenilt 300...400 langevarjurit. Et hüpetel juhtus õnnetusi ja langevarjurite päästmiseks tuli korraldada tõsiseid päästeoperatsioone,   keelati langevarjuhüpped Trollveggenilt 1986  seadusega ära.
Valuutakomitee süsteem
Valuutakomitee süsteem on rahasüsteem, kus riigi keskpangal on väga piiratud võimalused teostada rahapoliitikat.
Valuutakomitee süsteemi tunnused:
Vittorio Monti
Ta õpetas viiuli- ja mandoliinimängu ning on kirjutanud mandoliinimängu õpiku.
Kirjutas mitu balletti ja operetti. Tema tuntuim teos on "Csárdás".
Rosgostsirk
pisi|Venemaa riikliku tsirkuse 100. sünniaastapäevale pühendatud [[Venemaa margiplokk (2019). Pildil (kellaosuti liikumise suunas): Juri Nikulin, Oleg Popov, Valter Zapašnõi, Irina Bugrimova, Vladimir Durov]]
Venemaa Riiklik Tsirkusekompanii (vene keeles Российская государственная цирковая компания; lühend Rosgostsirk Росгосцирк) on riiklik tsirkusekoondis Venemaal.
Brovarõ
Brovarõ (ukraina keeles Бровари) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Kiievi oblastis, Brovarõ rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Brovarõ asub Kiievi oblasti piiril Kiieviga, Kiievi kesklinnast umbes 18 km idakirdes.
Rosgostsirk
1919. aastal tsirkused Nõukogude Venemaal riigistati. 1957. aastal moodustati tsirkusekoondis Sojusgostsirk, mis pärast Nõukogude Liidu lagunemist (1991) kujundati ümber Rosgostsirkiks. Selle alluvusse lülitati kõik riiklikud tsirkuseettevõtted Venemaal, väljaarvatud neli tsirkust: Suur Moskva Riiklik Tsirkus, Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, Suur Peterburi Riiklik Tsirkus ja Kaasani Riiklik Tsirkus. pisi|170px|left|[[Venemaa rahvakunstnik Aleksandr Kalmõkov, Rosgostsirki peadirektor 2009–2012]] Rosgostsirki alluvusse kuulub 41 statsionaarset tsirkust, 11 rändtsirkust, 8 rändloomatsirkust ja üle 40 tsirkusegruppi. Varem kuulus Rosgostsirki struktuuri ka liliputtide tsirkus. Kompaniis töötab üle 8000 inimese.
Brovarõ
Brovarõt on esmamainitud 1628. aastal, linnaõigused sai 1956. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brovarõ elanikest ukrainlasi 87,4%, venelasi 10,7%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,2%.
Rahapoliitika
Monetaarpoliitika ehk rahapoliitika all mõistetakse riigi keskpanga tegevust.
Monetaarpoliitika eesmärk on tagada raha püsivus. Raha stabiilsusena käsitletakse enamasti hinnataseme püsivust ja inflatsioonimäära juhitavust.
Rahapoliitika ajalugu
1950. ja 1960. aastatel leiti, et investeerimisele ja majanduskasvule on oluline, et keskpangad hoiaksid intressimäärad madalad, mis tõi kaasa rahapakkumise kasvu ja kiire inflatsiooni.
1970. aastatel otsustas enamik OECD riikide keskpankasid kõrgest inflatsioonist tulenevalt uuesti hinnastabiilsust kindlustama hakata ja seadis eesmärgiks rahamassi kasvu kontrollimise, mis omakorda tõi kaasa intressimäärade ulatusliku kõikumise.
1980. aastate eduka kiire inflatsiooni puudumise võib eeltoodud rahapoliitika arvele seada, kuid seejärel on rahapakkumise kontrollimine üha vähem kasutust leidnud, sest seosed baasraha ja laiemate rahaagregaatide ning ühtlasi ka inflatsiooni vahel on hägusemaks ja keerukamalt ennustatavaks muutunud.
Tänapäeval seab inflatsioonieesmärgi valitsus ja viib ellu keskpank. Sel juhul on määratud, kui palju inflatsiooni kõikus. Kui eesmärki prognoosidega võrreldes selgub, et inflatsiooniennustus on kõrgem kui seatud eesmärk, võib keskpank range rahapoliitikaga (intressimäära tõstes ja rahamassi kasvu aeglustades) protsessi juhtida. Kuna inflatsioonimäära siht seatakse tavaliselt lähemateks aastateks, on selle tegelikku arengut suhteliselt keeruline hinnata ja keskpank võib ka vigu teha.
Paljudel riikidel toimib rahapoliitika lähtuvalt vahetuskursieesmärgist. Sellesse gruppi kuuluvad fikseeritud vahetuskursiga riigid (ka valuutakomiteed, mis on fikseeritud kursi rangem vorm), vahetuskursikoridore või perioodilist devalveerimist kasutavad riigid ja kõige rangemaks vahetuskursieesmärgiks on mingi teise valuuta täielik käibelevõtmine (dollariseerumine või euroiseerumine).
Valitsustel on tavaliselt alati raha pigem puudu kui üle ja kuna keskpank on sularaha eksklusiivne pakkuja, siis võib tekkida kiusatus panna rahatrükkimise masin valitsuse eelarve puudujääke katma. Selline tegevus on ajalooliselt paljudes riikides aset leidnud ja alati kaasa toonud ulatusliku inflatsiooni.
Valitsuse puudujääkide rahastamise vältimiseks on keskpangad end valitsusest sõltumatumaks muutnud. Keskpankade sõltumatus on tavaliselt fikseeritud kas riikide põhiseaduses, keskpangaseaduses vm õiguslikul tasandil. Euroopa Keskpanga sõltumatus on näiteks fikseeritud Maastrichti lepingus, Eesti Panga oma Eesti Panga seaduses.
Kommertspankadega on läbi ajaloo olnud rohkelt probleeme (panganduskriisid, pankotid jne), siis nende usaldus püsib raha vabal vahetatavusel sularaha vastu suvalisel hetkel. Kui hoiustajad arvavad, et nende hoiused ei ole enam vabalt sularahaks vahetatavad, tekib neil ohutunne, mis sunnib neid raha pangast välja võtma. Kui selline ohutunne levib paljudele klientidele, tekivad pangakriisid (bank run), kus arvukad sularaha hoiuseid välja võtvad kliendid põhjustavad konkreetses pangas sularahakriisi ja võivad viia selle pankrotistumiseni. Kui ilma rahata jääda hirm veelgi levib, võib see mõjuda ka teistele finantsinstitutsioonidele ja seega tekkida süsteemse kriisi oht.
Süsteemse kriisi ohu vältimiseks on pankadel ranged tegutsemiseeskirjad ja usaldusnormatiivid, mille rakendamist ja elluviimist kontrollib pankade järelevalve süsteem, mis võib olla keskpangaga seotud, kuid võib tegutseda ka eraldi organisatsioonina.
Rahapoliitika ja rahanduspoliitika
Rahanduspoliitikat ehk täitevvõimu (valitsuse) eelarvepoliitikat ei tohi segi ajada rahapoliitika ehk monetaarpoliitikaga, mis juhib rahapakkumist ja valuuta stabiilsust, pidades tihti silmas tarbijahindade inflatsiooni. Euroala rahapoliitikat kujundab täitevvõimust ehk Euroopa Komisjonist ja liikmesriikide valitsustest sõltumatu Euroopa Keskpank, samas kui riikide rahanduspoliitika allub liikmesriikide valitsuste ja parlamentide poliitilisele juhtimisele.
Pengö
thumb|10 pengöt (1936)
Pengö (ungari pengő [p'ängöö]) on endine Ungari rahaühik, mis oli kasutusel 1. jaanuarist 1927 kuni 31. juulini 1946. Pengö oli jagatud 100 filleriks.
Pärast Esimest maailmasõda oli Ungaris suur inflatsioon ning Austria-Ungari kroon kaotas kiiresti väärtust. Ungaris võeti kasutusele uus rahaühik pengö, mis vastas 12 500 kroonile, ja 3800 pengöt määrati ühe kilo kulla väärtuseks. Esimesed rahatähed olid kroonide ületrükid.
Pärast Teist maailmasõda juhtus pengöga sama mis varem krooniga. Hüperinflatsiooni tõttu kaotas raha kiiresti väärtuse. Vaatamata revalveerimisele inflatsioon ei peatunud, vaid kiirenes, ning oldi sunnitud trükkima üha suurema nimiväärtusega rahatähti. Suurim rahatäht, mis kasutusele võeti, oli 100 000 000 000 000 000 000 (100 kvintiljonit) pengöt (100 000 b.-pengő). Trükiti ka sekstiljonipengöne rahatäht, kuid seda ei jõutud kasutusele võtta.
1. augustil 1946. aastal võeti kasutusele uus rahaühik forint vahetuskursiga 1 forint = 4×1029 pengöt.
Aar
Aar (lühend a) (ladina area ala, pind) on meetermõõdustikul põhinev mittesüsteemne pindalaühik.
Üks hektar (aarist tuletatud ühik: hektoaar) võrdub 100 aariga:
Aar võrdub umbes 1076,3910 ruutjalaga ja 119,6 ruutjardiga.
Aarides mõõdetakse tavaliselt maatükke.
Välislingid
Hectare
Charles II Paljaspea
pisi| Charles II Paljaspea ehk Charles Paljaspea (saksapäraselt Karl der Kahle; 13. juuni 823 Frankfurt – 6. oktoober 877 Avrieux) oli Lääne-Frangi riigi esimene kuningas alates 843 (isa Ludwig Vaga süseräniteedi all valitses ta Alemanniat 829–840) ning Frangi keiser alates 875 kuni surmani.
1977. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
XXIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Jerevanis 1977. aastal. Ehkki Anatoli Gantvargil aasta varasem turniir ebaõnnestus, tuli ta nüüd kolmandat korda NSV Liidu meistriks.
Charles II Paljaspea
Charles oli Frangi keisri (814–840) Ludwig Vaga noorim poeg ning sai endale oma kuningriigi hoolimata sellest, et isa Ludwig Vaga oli oma vanematele poegadele Lotharile ja Ludwigile lubanud, et nemad kahekesi pärivad riigi. See tekitas mõistagi pingeid.
Kodusõda ja Verduni leping
840. aastal Ludwig Vaga surma järel tahtis Lothar üksinda võimu haarata, mistõttu ühinesid Ludwig ja Charles tema vastu. Konflikt lõppes Verduni leppega, millega iga vend sai osa Frangi impeeriumist. Charles sai endale Lääne-Frangi riigi, millest hiljem kujunes Prantsusmaa. pisi|300px|[[Lääne-Frangi riik, 843]] pisi|300px|Frangi riigi jagunemine 843–888 Pärast Verduni lepingut liikus Charles II Paljaspea lõunasse alistama Pippin II ja lisama Akvitaania kuningriiki oma territooriumile. Ludwig Vaga oli andnud Akvitaania kuningriigi teisele pojale Pippinile. Gootia lahutati Akvitaania kuningriigist ja hallati keisri poolt otse, seega taasloodi endise Akvitaania hertsogkonna piirid. 817. aastal korraldas Ludwig Vaga varajase osadeks jaotamise tulevases keisririigi pärimises: Pippin kinnitati kuningaks Akvitaanias, 838. aastal Akvitaania Pippin I suri ning 843. aasta territooriumite jagamisega sai Akvitaania Pippin I poeg Pippin II.
Esmalt vallutas Charles II Paljaspea Gootia oma mässuliselt krahvilt (kes oli ära kasutanud Karolingide vaenu) ja hukkas ta. Aastal 844 liikus ta läände ja asus piirama Toulouse'i, Akvitaania kuninga Pippin II pealinna. Siiski pidi ta taanduma, olles võimetu linna vallutama. 845. aastal sõlmis Lääne-Frangi kuningas Charles II Paljaspea Pippin II-ga lepingu, milles ta tunnistas viimast Akvitaania kuningana, mille vastutasuks andis Pippin II Charles II Paljaspeale Akvitaania põhjaosa (Poitiers' krahvkonna). Siiski muutusid akvitaanlased väga vihaseks oma kuninga Pippin II suhtes, võib-olla tema sõbraliku suhtumise pärast viikingitesse, kes tekitasid kohutavat kahju rahvastikule, ja nii kutsusid nad aastal 848 Charles II Paljaspea kukutama Pippin II-t. Aastal 849 oli Charles II Paljaspea taas lõunas ja talle anti hiljuti Pippin II poolt nimetatud Toulouse'i krahvi Frédoloni poolt üle Akvitaania pealinn Toulouse. Varsti langes kogu Akvitaania Charles II Paljaspeale ning aastal 852 vangistati Pippin II baskide poolt ja anti üle tema onule, Charles II Paljaspeale, kes pani ta kloostrisse.
Wessexi kuningas läks Æthelwulf, kes läks aastal 855-856 palverännakule Rooma, noorima poja Alfrediga külastades Frangi õukonda ja korraldas diplomaatilise ja sõjalise liidu loomiseks, kuna nii Lääne-Frangi riiki ja Lõuna-Inglismaa alasid ründasid rüüsteretkedega Taani viikingid, abielu 856. aastal Charles Paljaspea tütre Judithiga. Æthelwulfi surma järel 858. aastal, abiellus Judith Æthelwulfi poja ja järglase, Wessexi kuninga Æthelbaldiga.
Flandria margi rajamine
pisi|Esimese Flandria krahvi Balduin I ametissepühitsemine kuningas Charles II Paljaspea poolt Legendi järgi Flandria esimene krahv Balduin I, kes sai krahviks aastal 862, põgenes koos Charles II Paljaspea tütre Judithiga abiellumise eesmärgil. Judith, kes oli varem olnud abielus kahe Inglise kuningaga, keeldus isa käsust tagasi tulla. Pärast paavsti vahendustegevust leppis Frangi kuningas oma väimehega ning nimetas ta krahviks ja andis kaasavaraks Scheldti jõest lõuna pool asuva Flandria marki. Esialgu mõtlesid Prantsuse kuningad selle teoga tagada Prantsuse põhjapiiri ohutust viikingite rünnakute vastu, analoogselt 840. aastal Kesk-Frangi riigi kuninga ja keiser Lothar I poolt Taani viikingitest vendadele Rorikule ja Haraldile katse eest vastata viikingite rünnakutele läänistatud Friisimaaga.
Aastal 864 piiras Akvitaania Pippin II viikingiarmee eesotsas Toulouse'i, kus Toulouse'i krahv pani raevukalt vastu. Piiramine ebaõnnestus ja viikingid läksid röövima teisi Akvitaania alasid. Pippin II, kõigist hüljatud, nägi oma ambitsioonide varemeid. Ta püüti kinni ja pandi onu poolt jälle kloostrisse, kus ta varsti pärast seda suri. Aastal 866 Charles Laps suri. Charles II Paljaspea tegi siis oma teisest pojast Louis Kogelejast uue Akvitaania kuninga. , Toulouse'i krahvkond
Meersseni leping
Kui 875. aastal suri Frangi keisri (840–855) Lothari poeg ja järglane, keiser (855–875) Ludwig II, saavutas Lääne-Frangi riigi kuningas Charles enda kroonimise Roomas Frangi keisriks ning Itaalia kuningaks. Tema vastu hakkas valmistuma sõjaks Ludwig Sakslane, kuid ta suri enne, kui jõudis sõda alustada. 877. aastal suri ka Charles.
Isiklikku ja järglased
Charles Paljaspea oli abielus Orléansi krahvi Odo I (Eudes) tütre Ermentrudega.
Madise (Antsla)
Madise on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Türkmenistani vapp
Türkmenistani vapp on Türkmenistani riigivapp.
Ruben Lagus
Ernst Ruben Lagus (12. oktoober 1896 – 15. juuli 1959) oli Soome kindralmajor.
Lagus oli jäägrite hulgas, kes said väljaõppe Esimese maailmasõja ajal Saksamaal. Talvesõja ajal vastutas ta Karjala kannasel võitlevate vägede varustamise eest.
Lagus suri 15. juulil 1959 ja on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Skye
pisi|Skye satelliiditfoto thumb|Asend Hebriidi saarestikus Skye (inglise; gaeli An t-Eilean Sgitheanach) on Sise-Hebriidide suurim saar.
Pindala 1740 ruutkilomeetrit. Suurbritanniast eraldatud kitsa väinaga. Saar on mägine, kõrgus kuni 1009 meetrit.
Saarel elab umbes 9200 inimest, suurim asula on Portree.
Skye'i saart on kasutatud asukohana mitme autori kirjanduslikes teostes, samuti on tehtud sellest rääkivaid laule. Nendest kuulsaim on ehk "Skye Boat Song", vana šoti meremeeste laul, mille üht uuemat versiooni kasutati teleseriaalis "Võõramaalane" tunnusmuusikana.
Oasis
Oasis on Inglismaa rokkansambel, mis asutati aastal 1991 Manchesteris. Bändi tuumiku moodustavad vennad Liam ja Noel Gallagher. Oasis on Britpopi liikumise tuntuim esindaja.
Eelarve
Eelarve on arvuliselt väljendatud rahaline plaan tulude (ehk sissetulekute laekumise - kust ja kui suures ulatuses raha laekub) ning kulude (ehk väljaminekute arvestuse - millele ja kui suures ulatuses kulutusi tehakse) suhte väljendamiseks.
Tadžikistani vapp
Tadžikistani vapp on Tadžikistani Vabariigi riigivapp. Vapp on modifitseeritud Tadžiki NSV vapp.
Frankie and Johnny (laul)
Laul räägib naisest Frankiest, kes avastab, et ta mees Johnny petab teda teise naisega. Frankie tapab tulirelvaga Johnny ning ta pannakse vangi või mõne versiooni kohaselt isegi hukatakse. Arvatakse, et laul põhineb tõestisündinud lool.
Laulul on ajaloo vältel olnud mitu viise (on välja kujunenud tänapäevaversioon) ja mitu sõnade versiooni (põhifraasid on sarnased). Laulu on salvestanud teiste seas näiteks Lead Belly, Mississippi John Hurt, Charlie Poole, Elvis Presley, Sam Cooke, Stevie Wonder, Taj Mahal, Jack Johnson, Lonnie Donegan, Bob Dylan jt.
Laulu ainetel on loodud mitu filmi:
Nukleiinhapped
Nukleiinhapped avastas Friedrich Miescher aastal 1869 valgelible rakutuumas. Ladina keeles on tuum nucleus – sellest tuleb ka nukleiinhapete nimetus.
Nukleiinhapete funktsioon rakus on säilitada ja edastada geneetilist informatsiooni, mis on kodeeritud DNA nukleotiidide järjestusse. Teine oluline nukleiinhapete funktsioon on geeniekspressioon RNA vahendusel.
Tiia Haverinen
Tiia Haverinen (sünninimi Ilmanen; sündinud 21. septembril 1990) on soome näitleja.
Ta mängis sarjas "Varjatud elud" 2007–2008 Sofia Salinit ja sarjas "Kodutänav" 2009–2011 Susanna Blomi.
Ta õppis varem koos Juha Karhu ja Sara Lohinivaga, väljenduskunsti kallakuga Kallio Gümnaasiumis ja pärast seda Vantaas Sotunki Gümnaasiumis, mille lõpetas 2010. aastal. Tema koolikaaslased Juha Karhu ja Sara Lohiviva mängisid sarjas Varjatud elud Oona Kivirantat ja Niko Vainiot.
Samas sarjas Aino Kaukovaarat mängiv Janna Ilmanen on Tiia noorem õde.
Bergeni linnapeade loend
See on Bergeni linnapeade loend.
Norra Liberaalne Partei - V; Norra Konservatiivne Partei - H; Progressipartei - FrP; Norra Kristlik-Demokraatlik Partei - KrF; Tööpartei - A
Esiliiga 2020
Esiliiga 2020 oli Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 30. hooaeg, mis algas 5. märtsil lõppes 29. novembril.
Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Aleksander Eisenschmidt
pisi|Maja, kus elas A. Eisenschmidt Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidt (14. august 1876 Käärdi talu, Uderna vald – 6. august 1914 Tartu lähedal) oli eesti põllumajandusteadlane ja ajakirjanik, üks esimesi eesti soost doktorikraadiga põllumehi.
Töötas aastatel 1899–1902 Kiidjärve mõisavalitsejana.
Leicester City FC
Leicester City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis mängib Premier League'is. Klubi asutati 1884. aastal Leicester Fosse nime all. Leicester City FC kodustaadioniks on King Power Stadium, kuhu klubi kolis 2002. aastal. Enne kolimist 111 aasta jooksul oli klubi koduväljakuks Filbert Street.
Aleksander Eisenschmidt
Eisenschmidt õppis 1903–1905 Königsbergi ülikoolis, kus 1911. aastal kaitses doktoriväitekirja väikepõllupidamisest Tartu maakonnas. Asutas 1906. aastal nädalalehe Põllutööleht, mille vastutav toimetaja ta oli kuni 1910. Aastatel 1907–1910 ka kuukirja Aiatööleht vastutav toimetaja.
Kultuurkarjamaa
Kultuurkarjamaa on karjamaa, millel on külvatud rohustu.
Aleksander Eisenschmidt
Ühtlasi kutsuti ta sama aasta 1. septembrist Tartu Eesti Põllumeeste seltsi (TEPS) kaubandusosakonna asjaajajaks ja tegevjuhiks. Siin hakkas ta looma otseseid ühendusi paremate välismaa vabrikutega, tellides põllutöö-tarbeaineid otseteed välismaistelt tootjatelt.
Leicester City FC
Leicester City on üks seitsmest klubist, mis on tulnud Premier League'i võitjaks. Hooajal 2015–16 tuli klubi esimest korda oma ajaloos Inglismaa meistriks. Eelnev parim koht pärines hooajast 1928–29, kui klubi lõpetas hooaja teise kohaga. Inglismaa meistri tiitel kindlustas klubile hooajaks 2016–2017 koha UEFA Meistrite Liigasse. Leicester City jõudis sel hooajal ainsa Inglismaa klubina veerandfinaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Madridi Atléticole tulemusega 1:2
Kultuurkarjamaa
Kultuurkarjamaade harimisel kasutatakse tihti ka väetamist ja kastmist.
Aleksander Eisenschmidt
Suvel 1907 otsustas TEPS koosolek kutsuda ellu vastastikuse vastutuse alusel töötava ostu-müügi ühisuse. 31. augustil 1908 kinnitati uue ühisuse – Tartu Eesti Majanduse-Ühisuse – põhikiri ja 1. jaanuarist 1909 läks kaubandusosakonna tegevus uue ühisuse kätte, mille direktoriks valiti A. Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes Tartu Eesti MÜ paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.
Lipiidid
pisi|Seebi lipiidide "saared" seebimulli 250-kordsel suurendamisel Lipiidid on väga mitmekesise struktuuriga orgaaniliste biomolekulide, enamasti estrilise ehitusega vees mittelahustuvate ühendite rühm. Lipiidimolekul koosneb enamasti alkoholist ja rasvhappejääkidest, kuid neid rühmi võivad asendada ka teised molekulid.
Biofunktsioonid
Organismides koosnevad lipiidid reeglina rasvhapete estritest ning baasalkoholi molekulidest (glütserool, sfingosiin, kolesterool ja mitmed steroolid).
Lipiidide biofunktsioonid on näiteks:
Lipiidid täidavad organismis eeskätt energeetilist funktsiooni, talletades ja vabastades energiat. Lipiidide oksüdeerumisel vabaneb kaks korda rohkem energiat (38,9 kJ/g) kui sama koguse sahhariidide või valkude lagundamisel. Lisaks sellele toimivad lipiidid siseelundite ümber amortisaatoritena ja osalevad mitmete bioaktiivsete ühendite sünteesis.
Aleksander Eisenschmidt
1907 asutas Eisenschmidt Tartus Aiavilja-Ühisuse, mis pidi tulevikus välja arenema suureks aedviljakonservide ja alkoholita jookide valmistamise tööstuseks Eestis.
Lipiidid
Biomolekulid
ja paljud muud rasvlahustuvad ühendid.
Aleksander Eisenschmidt
Eisenschmidt tegi kodumaal algust ka tindivalmistamisega, asutades nn Ronga Ühisuse ja võttis korduvalt sõna postiolude parandamiseks maal.
Lipiidid
Lipiidide klassifitseerimine
Lipiidid jagunevad liht-, liit- ja tsüklilisteks lipiidideks. Lihtlipiidid on neutraalrasvad ja vahad, liitlipiidide hulka kuuluvad fosfo- ja glükolipiidid, tsüklilised lipiidid on tsükliliste alkoholide baasil moodustuvad lipiidid, näiteks kolesteriidid. Liipiidide rasvhapped võivad olla lineaarse või hargneva ahelaga ning küllastunud või küllastumata. Mida rohkem on lipiidis küllastumata rasvhappeid, seda madalamal temperatuuril see sulab.
Kasahstani vapp
thumb|150px|Kasahstani vapp
Lipiidid
Lihtlipiidid
Lihtlipiidid on rasvad ja õlid, nad koosnevad rasvhapetest ja glütseroolist.
Eesti rahapoliitika
Eesti rahapoliitika on 2011. aasta 1. jaanuarist saati osa euroala ja seega Eurosüsteemi keskpankade rahapoliitikast.
Euroala rahapoliitika eesmärk on hinnastabiilsus, täpsemalt euroala keskmise inflatsiooni hoidmine keskpikas perspektiivis kahe protsendi lähedal, kuid mitte kõrgemal kui kaks protsenti. Põhilise poliitikakujundamise vahendina kasutatakse selleks Euroopa Keskpanga baasintressimäärade määramist.
Eesti keskpanga ehk Eesti Panga president kuulub hääleõigusliku liikmena Euroopa Keskpanga nõukogusse, mis määrab euroala baasintressimäärad.
Eesti Pank osaleb Eurosüsteemi kaudu rahapoliitika kujundamises ja ülekandmises, samuti euro rahatähtede ning müntide ringluse korraldamises. Eesti Pank väljastab krediidiasutustele rahapoliitilisi laene ja pakub neile hoiustamisvõimalusi.
Kultuurniit
Kultuurniit on külviga rajatud niit.
Eesti rahapoliitika
Eesti Pank tegutseb muudest riigiasutusetest sõltumatult ega allu Eesti Vabariigi Valitsusele.
Leicester City FC
Inglismaa karikavõistlused FA Cupi võitis Leicester City esimest korda 2021. aastal, alistades karikafinaalis Chelsea tulemusega 1:0. Enne seda oldi karikafinaali jõutud neli korda.
Kultuurniit
Kultuurniitude rajamisel kasutatakse tavaliselt paljuliigilist heinaseemet.
Kultuurniite eristatakse põldheina põldudest, mis rajatakse küntud maale ning enamasti 1–3 liigilisena.
Eesti rahapoliitika
Eesti Pank annab aru Riigikogule.
Eesti Pangal on keelatud otseselt või kaudselt krediteerida riigi- ja kohalikke eelarveid ning osta täidesaatva võimu organite poolt emiteeritud väärtpabereid.
Rahapoliitika enne euro kasutuselevõttu
Eesti riigi rahapoliitika alused olid määratud Eesti põhiseaduse, Eesti Panga seaduse ja teiste õigusaktidega.
Eesti krooni emissiooni ainuõigus oli Eesti Pangal. Krooni raharinglust korraldas Eesti Pank.
Kõik käibele lastud kroonid olid täielikult tagatud Eesti Panga kulla- ja konverteeritava välisvaluuta reservidega. Eesti Pangal puudus õigus krooni devalveerida.
Aleksander Eisenschmidt
Eisenschmidt abiellus 1909. aasta sügisel Ülenurme mõisa rentniku Lehnbaumi tütre Margot Luisega. 1910. aasta 12. juunil sündis neil poeg Uno ja 1914. aasta kevadel tütar.
Eesti rahapoliitika
Rahapoliitika enne euro kasutuselevõttu
Eesti rahapoliitika baseerus valuutakomitee süsteemil.
Aleksander Eisenschmidt
6. augustil 1914 hukkusid Tartus oma kodu lähedal liivakarjääris liivavaringus Aleksander Eisenschmidt, tema isa ja 4-aastane poeg.
Isiklikku
Tema isa onupoeg Wilhelm Gottfried Eisenschmidt oli Tartu Peetri koguduse õpetaja.
Tema vanaonu pojapoja pojapoeg Jaan Einasto on eesti astrofüüsik.
Lipiidid
Fosfolipiidid
Fosfolipiidid sisaldavad ühe rasvhappe asemel fosfaatrühma.
Tsüklilised lipiidid
Tsüklilisteks lipiidideks nimetatakse tsüklilist tuuma ja hüdroksüülrühma sisaldavaid biomolekule, mille hulka kuuluvad näiteks kaltsiferoolid, sapphapped, südameglükosiidid, steroidhormoonid jpt.
Bioloogilise toime poolest võivad tsüklilised lipiidid olla hormoonid, kofaktorid, antioksüdandid jne.
LIPID MAPS klassifikatsioon
LIPID MAPS süsteemi järgi klassifitseeritakse lipiidid kaheksasse kategooriasse:
Viljandi kunstmuruväljak
Viljandi kunstmuruväljak on kunstmurukattega jalgpalliväljak Viljandis. Staadionil peavad mänge madalamate liigade ja noorte võistkonnad. Samuti on see varakevadel ja hilissügisel koduväljakuks esiliiga meeskonnale Viljandi JK Tulevik. Väljakul on olemas tehisvalgustus.
Kõrgõzstani vapp
pisi| Kõrgõzstani vapp on Kirgiisi Vabariigi vapp.
Meie Mees
pisi|326x326px|Solist Aivar Riisalu Meie Mees on eesti ansambel, mis hakkas koos musitseerima 1980. aastatel Eesti Üliõpilasmalevas.
19. aprillil 2007 sai Meie Mees auhinnagalal "Kuldne Plaat" 2007. aasta ansambli nimetuse.
Kõrgõzstani vapp
Vapp võeti kasutusele pärast Nõukogude Liidu lagunemist 2. juunil 1992.
Vapp on ümmargune ja peamiselt sinist tooni. Helesinine on Kõrgõzstanis julguse ja suuremeelsuse värv. Vasakul ja paremal kaarduvad puuvillapõõsa oksad (allpool) ja nisupead (ülalpool). Ülal ja all on riigi nimi "Кыргыз / Республикасы". Keskel kujutatakse Tian Shani mäestikku, mille taga tõuseb päike ja ees sirutab tiibu pistrik.
Otranto väin
Otranto väin ühendab Aadria ja Joonia merd ning eraldab Apenniini ja Balkani poolsaart, on eraldajaks Itaalia ja Albaania vahel. Laius umbes 80 km, sügavus ligikaudu 800 m.
Looduslik karjamaa
Looduslik karjamaa on karjamaa, mis on kujundatud pärismaise elustikuga kooslusele karjatamise ja metsavööndis ka puude eemaldamise teel.
Looduslikud karjamaad on pärandkooslused. Ka enamik puiskarjamaid on looduslikud karjamaad.
Looduslik niit
Looduslik niit on pärismaise elustikuga alale regulaarse niitmise mõjul kujunenud niit.
Looduslik niit on looduslike karjamaade kõrval peamine looduslike rohumaade tüüp, mis on mõlemad ühtlasi pärandkooslused.
Looduslike niitude hulka kuuluvad ka puisniidud.
Kaika
Kaika on küla Võru maakonnas Antsla vallas. See piirneb edelas Ähijärve külaga, põhjas asub Haabsaare küla.
Külas tegutses tsaariajal Kaika apostliku õigeusu kihelkonnakool, hiljem Kaika algkool. Koolihoone asub Kaikamäel, lähestikku Kaika õigeusu kiriku ja Kaika surnuaiaga.
Külas asuvad looduskaitse all olnud tarupedajad.