cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Järvselja looduskaitseala
pisi|Laudtee looduskaitsealal Järvselja looduskaitseala asub Tartu maakonnas Kastre vallas (Agali, Ahunapalu ja Järvselja külas) ja Põlva maakonnas Räpina vallas Haavametsa külas. Kaitseala suurus on 184 hektarit. 1924. aastal loodud Järvselja reservaat on Eesti vanim metsakaitseala.
Ajalugu
Järvselja metsad võeti kaitse alla juba 1924. aastal Andres Mathieseni eestvõttel. Tollane pindala oli 12,8 hektarit. Hiljem loodi suurema pindalaga Võnnu vallas asuv Järvselja looduskaitsekvartal (19 hektarit). Looduskaitsealaks organiseeriti see 2006. aastal.
Looduskaitsealal kaitstakse põlismetsakooslusi: vanad lodumetsad, soolehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad jmt.
Seal on kaks sihtkaitsevööndit:
Esimeses on inimesel lubatud kõndida ainult mööda laudradasid, Järvselja sihtkaitsevööndis võib viibida aga vabalt, rikkumata looduskaitsealal sätestatud norme.
VAZ-2105
VAZ 2105 on niinimetatud 5. seeria VAZ sõiduauto. Esimesed 2105 tüüpi sõiduautod valmistati Venemaal 1980. aastal. VAZ 2105 ehitati samale põhjale kui kõik eelnevad tagaveolised VAZ-id, kuid auto välimust muudeti vastavalt 1980ndate stiilile nurgelisemaks. Samuti võeti baasversioonis autol kasutusele moderniseeritud, nukvõlli hammasrihmajamiga mootor.
Vaz 2105 oli üks Ladadest, mille baasil ehitati ralliauto, mis kandis nime Lada VFTS. VAZ-2105
Kungsholmeni linnaosa
Linnaosa kutsutakse ka Västermalmiks.
Linnaosa pindala on 1,56 km², elanike arv on 19 388 (31. detsember 2011).
Linnaosa on loodud 1926.
Linnaossa kuuluvad Sankt Görani kihelkond ja Kungsholmi kihelkond.
Ajalugu
15. sajandil olid saarel frantsisklased. Saart kutsuti siis Munklägret ('munkade laager'). Mungad rajasid Rålambshovi tellisevabriku. Samuti tegelesid nad põlluharimise ja kalapüügiga.
Seoses reformatsiooniga läks saar 1527 Rootsi krooni omandusse.
Esimene hoonestus tekkis Kungsklippani ja Kronobergeti vahelisse orgu. Käsitööliste töökojad ning vabrikud rajati ranna äärde.
Aastal 1645 sai Munklägret esimese silla.
Aastal 1672 sai saar nimeks Kungsholmen ja moodustas omaette koguduse.
Aastal 1926 moodustati Kungsholmeni linnaosa, mis hõlmas kogu saare.
1. jaanuarist 1997 kuulub linnaosa Kungsholmi linnaosapiirkonda.
Koolid
2008. aasta seisuga on linnaosas järgmised gümnaasiumid:
Aerofiil
Aerofiil on õhkkeskkonnalembene veetaim, mis eelistab kasvada õhu käes, kattudes aeg-ajalt veega. Taimi, kes saavad kõik eluks vajalikud ained õhust, nimetatakse aerofüütideks.
Näiteks aerofiilsed vetikad kasvavad kividel ning nende peamiseks veeallikaks on pritsmed.
Sensitiivsusanalüüs
Sensitiivsusanalüüs (inglise keeles sensitivity analysis) on analüüsimeetod, mille abil on võimalik tuvastada süsteemi või matemaatilise mudeli väljundis sisalduva määramatuse seos sisendis sisalduva määramatusega.
Sensitiivsusanalüüsi eesmärkideks võib olla:
Olgina
Olgina on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas. Asub Narvast vahetult loodes, 5 km kaugusel kesklinnast.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Vaivara valda.
Laagna
Laagna on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.
Küla läbib Tallinna–Narva maantee ja seda ümbritsevad põhjast Meriküla ja Puhkova küla, idast Vodava ja Soldina küla, lõunast Arumäe küla, läänest Hiiemetsa ja Udria küla.
Oleg Jankovski
pisi|Oleg Jankovski Oleg Jankovski (poolapäraselt Oleg Jankowski; venepäraselt Oleg Ivanovitš Jankovski; 23. veebruar 1944 Žezkazgan, Kasahhi NSV – 20. mai 2009 Moskva) oli Venemaa näitleja, rahvuselt poolakas. Ta mängis rohkem kui 80 mängufilmis, lisaks tereseriaalides.
Laagna
Ajalugu
Laagna küla on esmamainitud 1412. aastal nimega Langhenal, hiljem pärast 1498. aastat on Laagna mõisa mainitud nimedega Kuydenurm, Altwaiwara, Lagena. Nüüdisajani on mõisast säilinud mõne hoone varemed ja park. Selles mõisas on peatunud oma Eestimaa ja Baltikumi ringkäikudel paljud kroonitud pead, neist korduvalt Katariina II.
Oleg Jankovski
1991. aastal said temast ja Sofia Piljavskajast viimased inimesed, kellele anti NSV Liidu rahvakunstniku aunimetus.
Keskkoolimuusikal 2
"Keskkoolimuusikal 2" (inglise "High School Musical 2") on 2007. aastal linastunud filmisarja "Keskkoolimuusikal" teine film.
Oleg Jankovski
Elukäik
Pärast Saratovi teatrikooli lõpetamist 1965. aastal töötas ta Saratovi draamateatris. 1973. aastast elu lõpuni töötas ta Moskvas Lenkomi teatris.
Filmides hakkas ta mängima 1968. aastal.
Keskkoolimuusikal 2
Sisu
Troy (Zac Efron), Gabriella (Vanessa Hudgens), Chadi (Corbin Bleu) ja Taylori (Monique Coleman) jaoks pole seekordne suvepuhkus rannas vedelemiseks. Nad töötavad klubis ning iga-aastane lauluvõistlus on ukse ees. Sharpay (Ashley Tisdale) püüab Troyd enda laulupartneriks saada, aga Gabriella ei ole selle üle sugugi õnnelik. Kas noored mõistavad, et nad on teineteise jaoks loodud? Või on tõesti juba liiga hilja, et koos veel üks kord laulda?
Oleg Jankovski
Filme
Jankovski viimasteks filmitöödeks jäid seriaal "Tsaar" – neljajaoline ajaloodraama (2009), kus ta mängis metropoliit Filippi, ja minisari "Anna Karenina" (2009), kus ta mängis Aleksei Kareninit.
Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Ljudmilla Zorinaga. Näitlejatena kehastasid Jankovski ja Zorina abikaasasid filmis "Lennud unes ja ilmsi" (1982).
Nende poeg Filipp Jankovski (sündinud 1968) on samuti filminäitleja ja mitme filmi režissöör (nt „Riiginõunik“ Nikita Mihhalkovi ja Oleg Menšikoviga peaosades). Ka pojapoeg Ivan Jankovski on näitleja ("Indigo", 2008).
Oleg Jankovski suri pankreasevähi tagajärjel. Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.
Teised temast
Kultuurikriitik Vaapo Vaher on nimetanud Oleg Jankovskit Nõukogude tsensuuriajastu fenomeniks – "vaikimise fenomenaalseks kultiveerijaks kinolinal".
17. aprill
17. aprill on Gregoriuse kalendri 107. (liigaastal 108.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. aprill (1901–2099).
WAW
WAW või waw võib tähendada järgmist:
Henri Toivonen
pisi|Henri Toivonen Henri Toivonen (25. august 1956 Jyväskyla Soome – 2. mai 1986 Corte Korsika) oli Soome rallisõitja.
Henri Toivonen on kuulsa 1960. aastate rallisõitja Pauli Toivoneni poeg.
Ta oli kuni Jari-Matti Latvala võiduni Rootsi rallil 2008 aastal kõige noorem piloot, kes on jõudnud etapivõiduni maailmameistrivõistlustel. Andekas soomlane hukkus koos oma kaardilugeja, ameeriklase Sergio Crestoga 1986. aasta Korsika rallil. Pärast seda keelati ära B-rühm.
Maailmameistrivõistluste etapivõidud
Oma karjääri jooksul jõudis ta 3 etapivõiduni
Kaarel Parts
pisi|Kaarel Parts, 1907 Kaarel Parts (5. juuni 1873 Arula vald – 5. detsember 1940 Tartu) oli eesti õigusteadlane, Riigikohtu esimees (1919–1940) ja ühiskonnategelane.
Ta sündis talupidaja pojana. Lõpetas 1896. aastal Tartu Ülikoolis õigusteaduskonna.
Oli aastatel 1898–1907 Võru ja Tartu Ülemtalurahvakohtute eesistuja ning 1907–1917 vandeadvokaat Tartus. Sai 1919. aastal asutatud Eesti Vabariigi Riigikohtu esimeheks, seda ametit pidas kuni tagandamiseni Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1. augustil 1940. Riigikohtu esimese esimehena oli Kaarel Partsil oluline roll Riigikohtu ja Eesti Vabariigi kohtusüsteemi ülesehitamisel, samuti osales ta Eesti Vabariigi omariiklike ja eestikeelsete õigusaktide loomises.
Talle kuulus võõrastemaja Liivimaa Tartus.
Oktoobris 1933 toimunud põhiseaduse muutmise rahvahääletuse eel teatas Kaarel Parts, et ta on põhiseaduse muutmise vastu
Isiklikku
Tema abikaasa oli tantsijanna Elmerice Parts.
Suri kopsupõletikku.
Sinimäe
pisi|II maailmasõja Sinimägede lahingu koht Sinimäe on alevik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Varem oli Sinimäe küla staatuses. 1920. aastatel kandis nime Mõisaküla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Vaivara valla halduskeskus.
Alevikus on Vaivara vana ja Vaivara uus kalmistu.
Jüri Gümnaasium
Jüri Gümnaasium on üldhariduskool, kus on nii põhikooli- kui gümnaasiumiosa. Jüri Gümnaasium asub Harjumaal Rae vallas Jüri alevikus, aadressil Laste tänav 3. Kool asutati 1980. aastal keskkoolina ja 1995. aastal nimetati ümber gümnaasiumiks.
2006. aastal renoveeriti olemasolev koolimaja ning Jüri Gümnaasiumi hoonekompleksis tegutsevad sellest ajast ka Jüri Raamatukogu, Jüri Spordikeskus ja Rae Huvialakool. 2014. aastal valmis uus gümnaasiumi õppekorpus ja pallihall.
Tänapäev
Jüri Gümnaasiumi õpilaste arv on alates 2005/2006. õppeaastast pidevalt kasvanud. 2013/2014. õppeaastal on õpilasi 958.
Põhikooli õppesuunad
III kooliaste
Kirdekrüüsel
Kirdekrüüsel (Cepphus columba) on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind.
Liik on levinud Vaikse ookeani põhjaosas Kuriilidest ja Kamtšatkalt üle Alaska kuni California poolsaareni. Levila põhjaosas on nad rändlinnud ja lendavad talveks jäävabasse piirkonda. California kirdekrüüslid rändavad seevastu põhja, Briti Columbiasse.
Sõmerpalu valla vapp
thumb|Sõmerpalu valla vapp thumb|Sõmerpalu valla endine vapp Sõmerpalu valla vapp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmerpalu valla vapp.
Kirdekrüüsel
Välimuselt sarnaneb kirdekrüüsel väga krüüsliga, aga on veidi suurem. Neil on tume sulestik valge triibuga tiibadel, tume peenike nokk ja punased jalad, millega nad suudavad kiiresti joosta. On täheldatud sulestiku värvimuutust talvel: selg muutub halliks ja mustaks ning kõhuosa valgeks.
Kirdekrüüsel pesitseb kaljusel rannikul, rannakaljudel ja saartel, sageli väikeste kolooniatena. Täiskasvanud kirdekrüüslid pesitsevad üldjuhul seal, kus ise sündisid. Pesad asuvad harilikult väikestes koobastes, lõhedes või vähemalt süvendites. Sageli kasutatakse teiste lindude mahajäetud pesi. Kurnas on 2 muna.
Sõmerpalu valla vapp
Vapi kirjeldus ja tõlgendus
Valla vapi sinise vapikilbi jaotab kaheks mõtteline diagonaal. Ülemisel mõttelisel väljal on kolm laia kuldset lainejoont, mis sümboliseerivad küpset viljapõldu, nende all vasakul on alumisel mõttelisel väljal kaks hõbedast lainet sümboliseerimaks Võhandu jõge.
Kirdekrüüsel
Toitu ei seira nad õhust, nagu teeb enamik merelinde, vaid vees ujudes. Nad püüavad kalu, vähilaadseid ja muid mereloomi, vajadusel vee all ujudes. Tibusid söödavad vanalinnud pigem kala kui selgrootutega. Tibusid toidavad mõlemad vanalinnud erinevalt alkidest ööpäev läbi ja sellepärast kasvavad kirdekrüüslitibud kiiremini kui algitibud, keda toidetakse ainult öösiti.
Majanduslikku tähtsust neil lindudel ei ole. Nende mune ei korjata, sest neid on raske kätte saada, ja ka linde endid ei kütita.
Sõmerpalu valla vapp
Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena:
Kirdekrüüsel
Kirdekrüüsel kuulub soodsas seisundis liikide hulka.
Sõmerpalu valla vapp
Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtel asutuse nimetus.
Sõmerpalu valla endine vapp
Sinisel kilbil kolm kuldsed linakupart ja päises kaks lainelõikes latti.
Take This to Your Grave
"Take This to Your Grave" on USA bändi Fall Out Boy teine stuudioalbum, mis ilmus 2003. aastal. See on bändi esimene album, mille on välja andnud Fueled by Ramen.
Urvaste valla vapp
thumb|Urvaste valla vapp Urvaste valla vapp on 2017. aastani Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Urvaste valla vapp.
Vapi kirjeldus
Kollasel kilbil on valla piire kujutav kontuur, mille peal on Tamme-Lauri tamme kujutis.
Valter Lemberg
Valter Lemberg (ka Walter Lemberg; 18. oktoober 1888 – 24. september 1950 Legnica, Poola) oli eesti fotograaf.
Valter Lemberg oli üks Tallinna tuntumaid fotograafe, tema ateljee asus Suur-Karja tänav 4. 1922. aasta talvel korraldas ta oma ateljee aknal näituse, kus olid välja pandud graafikatehnikas Tallinna südalinna motiivid ja fotod Eesti rannamaastikest. Alates 1922. aastast oli Lembergi õpilane Walter Zapp. 1926. aastal tegutses tema ateljees õpipoisi ja laborandina Nikolai Nyländer. Lembergi kunstfotograafia ja suurenduste ateljees olid klientideks põhiliselt välismaalased, diplomaadid, aga ka Eesti riigimehed, näitlejad ja teised väljapaistvad tegelased, teiste hulgas Konstantin Päts, Raimond Valgre, Milvi Laid.
1941. aasta märtsis sõitis Lemberg perega Saksamaale ning viis kaasa ka fotoateljee sisustuse ja isikliku mööbli. Kuus kuud veetsid nad Wernecki põgenikelaagris, siis leidsid töövõimaluse erafotograaf Leo Grundermanni juures Würzburgis. Mõne aja pärast kolisid Lembergid Königshüttesse.
Stockholmi südalinn
Südalinna tuuma moodustab Stockholmi südalinna osa, mis oli hoonestatud 20. sajandiks. See on tihedalt hoonestatud kivilinn, kus väheste eranditega on klassikaline kvartalijaotus ja sirged tänavad. Mõnikord nimetatakse Stockholmi südalinnaks ainult seda osa. Seal on ka Stockholms City, mis on Stockholmi halduslik ja kaubanduslik keskus. See asetseb Sergels torgi, Sveavägeni, Hötorgeti, Drottninggatani ja Hamngatani ümber. Südalinn laiemas mõttes hõlmab 3535 hektarit maad ja 1181 hektarit vett. Elanike arv on umbes 292 000 (2006).
Valter Lemberg
Pärast sõja lõppu läksid nad Poola Legnicasse ja avasid seal fotoäri. 1948. aastal Walter Lemberg haigestus ja suri 24. septembril 1950 maovähki. Ta on maetud Legnica kalmistule.
Isiklikku
1922. aastal suri Lembergi esimene abikaasa Anna Laura. Tütar Erda oli siis 17-aastane. 19. juulil 1924 tutvus Lemberg oma tulevase teise abikaasa Elvine Marie Liventhaliga (Evi), kes oli siis 20-aastane. 16. detsembril 1924 abiellusid nad Tallinnas Kaarli kirikus. Abielludes lahkus Evi kontoritöölt ja hakkas õppima fototehnikat. Temast sai abikaasa abiline, muu hulgas raamatupidaja. Lapsi neil ei olnud.
Stockholmi südalinn
Kõrgeim punkt on Henriksdalsberget (57 m üle merepinna) Nacka valla piiril.
Södra Hammarbyhamneni linnaosa kuulus 1930. aastani Nacka valda.
Piirid
Stockholmi südalinna piiri moodustab põhiliselt vesi, nimelt Brunnsviken ja Ålkistan (piir Solnaga), Lilla Värtan (piir Danderydi ja Lidingö vallaga), Saltsjön (piir Nacka vallaga), Årstaviken, Liljeholmsviken ja Essingesundet (piir Söderortiga), Essingefjärden ja Tranebergssund (piir Västerortiga) ning Ulvsundasjön ja Karlbergskanalen (piir Solnaga). Solnaga on Stockholmi südalinnal ka maapiir piki vallapiiri.
Et Stockholmi südalinna piirid tulenevad kihelkonnapiiridest, kuulub selle alla ka Hammarbyledenist väljapoole jääv Södra Hammarbyhamneni linnaosa (sealhulgas Danviksklippan ja Hammarby Sjöstad), sest ta kuulub Sofia kihelkonna piiresse.
Maakonnad
Stockholmi südalinn jääb osalt Upplandi, osalt Södermanlandi maakonna piiresse. Põhjapoolses osas, mis kuulub Upplandi, elab 28,05 ruutkilomeetril 2004. aasta andmetel 179 185 elanikku (6388,06 in/km²), lõunapoolses osas Södermanlandi maakonnas 7,44 ruutkilomeetril 103 646 inimest (13 930,91 in/km²).
Linnaosad
Stockholmi südalinn koosneb järgmistest linnaosadest:
Norrmalmi linnaosapiirkonnas:
Södermalmi linnaosapiirkonnas:
2004. aasta statistilised andmed on järgmised:
1/ km² 2/ Inimest km² kohta 3/2003. aasta elanike arvud: Gamla Stan 2986; Riddarholmen 3 Norrmalm 6758; Skeppsholmen 63 Reimersholme 2205; Långsholmen 162
Kihelkonnad ja mitteterritoriaalsed kogudused
Stockholmi südalinnas on järgmised Rootsi Kiriku kihelkonnad ja mitteterritoriaalsed kogudused:
Postikohad
Südalinnas on postikohaks peamiselt Stockholm. Stockholm on postikohaks ka mõningates väiksemates piirkondades Söderortis.
Kääbusjõehobu
Levila
Kääbusjõehobu on levinud Lääne-Aafrika vihmametsades ja soodes. Tal on kaks alamliiki: C.l. liberiensis, kes elab Sierra Leones, Elevandiluurannikul ja Libeerias, ning C.l. heslopi, kes elab Nigeerias Nigeri jõe deltas.
Välimus
Kääbusjõehobu õlakõrgus on 77–83 cm ja kaal 250–260 kg. Tüvepikkus on 1,5 meetrit.
Kääbusjõehobu keha on mõnevõrra saledam kui jõehobul. Neid saab eristada ka hammastiku järgi: kääbusjõehobu alalõualuul on vaid üks paar lõikehambaid. Tema nahk on mustjaspruun ja karvutu.
Eluviis
thumb|Kääbusjõehobu kolju Kääbusjõehobu on peidulise eluviisiga ja elab üksildaselt. Kõikjal oma levilas on ta haruldane ja üksnes vähestel eurooplastel on õnnestunud teda vabas looduses näha. Ta on ohustatud liik ja kantud maailma punasesse raamatusse.
Ta asustab aeglase vooluga veekogusid ürgses troopikametsas.
Ta liigub harjumuspärastel radadel, mis näevad välja nagu tunnelid. Ehmununa jookseb ta vette ja sukeldub käratult.
Ta on taimtoiduline loom, kes sööb nii vee- kui maismaataimi.
Paljunemine
Kääbusjõehobu tiinus kestab umbes 30 nädalat (190–210 päeva). Korraga sünnib tavaliselt üks poeg.
thumb|Kääbusjõehobud Tallinna loomaaias
Kääbusjõehobud loomaaias
Euroopa loomaaeda sattusid kääbusjõehobud esmakordselt 1912. Alates 1931 on nad tehistingimustes ka poeginud.
Tallinna loomaaias elab 2022. aasta 13. juuli seisuga üks emane kääbusjõehobu Pupa (sündis 1983 Kaunase loomaaias, toodi Tallinna 1989). Tema paariline, isane kääbusjõehobu Holger sündis 1974 Kopenhaagenis, elas vahepeal Rostovis, toodi 1990 Tallinna loomaaeda ja suri 15. aprillil 2020, olles üks eakamaid maailma loomaaedades elanud kääbusjõehobusid. 1993. aastal sündis neil vasikas, kes aga suri teisel päeval, sest ema ei hoolitsenud ta eest. 12. septembril 1996 sündis neil vasikas Hampus, kes samuti suri enne täiskasvanuks saamist.
ZLO
ZLO (kasutatud ka nime Zlo) on Eesti ansambel.
2N3055
2N3055 on tavaline väike NPN bipolaartransistor, mida kasutatakse keskmise võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina.
Allikas
Andmeleht
Töövihik
Töövihik on õppevahend teadmiste ja oskuste iseseisvaks kinnistamiseks.
Töövihikuid kasutatakse sageli keelte, matemaatika, füüsika, geograafia, loodusõpetuse ja ajaloo õpetamisel.
Eestis hakati algkoolides töövihikuid kasutama 1920.–1930. aastatel Johannes Käisi algatusel.
Mandy Moore
pisi|Mandy Moore Amanda Leigh Moore (sündinud 10. aprillil 1984 Nashuas New Hampshire'is) on Ameerika Ühendriikide poplaulja ja näitleja.
Elulugu
Ta kasvas üles Florida osariigis. Ta pälvis tähelepanu 2000. aastate algupoolel teismelistele orienteeritud popmuusikaalbumitega "So Real", "I Wanna Be With You", "Mandy Moore" ja "Coverage".
2002. aastal mängis ta populaarses noortefilmis "A Walk to Remember", hiljem on ta kaasa teinud vähem tuntud filmides. Filmides "American Dreamz" ja "Saved!" mängib ta võrreldes eelmiste rollidega pahatahtlikumaid tegelaskujusid.
2007. aastal ilmus Moore'i album "Wild Hope".
Alates 2016. aastast mängib Mandy Moore NBC draamasarjas "This is Us" ("Meie elu") Rebecca Pearsoni.
2019. aastal sai ta omanimelise tähe Hollywoodi kuulsuste alleel.
Isiklikku
Moore'i sõprussuhted tennisemängija Andy Roddicki, näitleja Wilmer Valderrama ja Zach Braffiga on meedias palju kõneainet pakkunud.
Tüdruk, kes hüppas läbi aja
"Tüdruk, kes hüppas läbi aja" (jaapani keeles 時をかける少女 Toki o Kakeru Shōjo) on jaapani ulmeline joonisfilm (anime), mis räägib 17-aastasest tütarlapsest Makoto Konnost, kes avastab endas võime hüpata läbi aja. Ta hakkab seda kasutama nii koolitööde tulemuste parandamiseks kui ka isiklike ebameeldivuste vältimiseks. Asjade muutmine aga polegi nii lihtne kui loodetud ning aina rohkem peab Makoto kasutama oma võimeid, et end ja sõpru õudsetest tagajärgedest säästa.
Mandy Moore
Isiklikku
18. novembril 2018 abiellus ta Taylor Goldsmithiga. Veebruaris 2021 sündis neil poeg.
Tüdruk, kes hüppas läbi aja
Anime toetub Yasutaka Tsutsui samanimelisele romaanile "時をかける少女" (jaapani keeles Toki o Kakeru Shōjo). 15. juulil 2006. aastal esilinastunud filmi režissöör on Mamoru Hosoda ning filmi lõi stuudio Madhouse. Film kestab 98 minutit.
Sisu
Lugu algab Makoto igapäevaelu kujutamisega, näidates tema sõprust Chiaki Mamiya ja Kōsuke Tsudaga. Päeval, mil Makoto kiirustab jalgrattal raudteeülesõidukohale, tajub ta äkitselt, et rattal on pidurid üles öelnud ning lähenemas on rong. Tundub, et kokkupõrge on vältimatu, kuid äkitselt liigub tüdruk ajas tagasi just parasjagu, et ohtlikku olukorda vältida.
Juhtunust šokeerituna läheb Makoto oma nõiast tädi juurde. Tädi olemus jääb filmis veidi arusaamatuks, sest Kazuko Yoshiyama on Yasutaka Tsutsui romaani peategelane, aga filmis kõrvaltegelane ning tema tausta lahti ei seletata. Tädi hoiatab tüdrukut võime liigse kuritarvitamise eest. Algselt kasutab Makoto oma ajas rändamise oskust suhteliselt süütult, minnes minevikku näiteks selleks, et laulda 10 tundi järjest karaoket või süüa ära magustoit, mille õde oleks endale napsanud. Asi hakkab käest ära minema hetkel, mil neiu mõistab, et võib oma võimet kasutada ning asjade käiku muuta ka teistega suhtlemise ajal.
Olümpos (Küpros)
Olümpos (kreeka keeles Ólympos) on mägi Küprose saare edelaosas Tróodose mäestikus, Küprose kõrgeim tipp (1952 m).
Tüdruk, kes hüppas läbi aja
Sisu
Kui aeg uuesti käivitub, kaob Chiaki, jättes maha endast väljas oleva Makoto. Poisi kaotamisega leppida püüdes avastab neiu, et on tagasi saanud oma viimase hüppe, sest Chiaki ajahüpe oli toimunud enne seda, kui tema enda oma oli kasutanud. Makoto hüppab tagasi momenti, mil oma võimed algselt sai ning mil Chiakil oli veel alles tema viimane ajarände tähis. Ta avaldab poisile kõik, mida too tüdrukule tulevikus tema päritolu kohta oli öelnud. Ta räägib ka ajarännust ning sellest, miks poiss oli viibinud kauem tüdruku ajas. Lühidalt enne seda, kui poiss oma aega tagasi läheb, ütleb Chiaki, et ootab tüdrukut tulevikus. Makoto vastab, et kavatseb sellele vastu joosta.
Animatsiooni stiil
Nagu enamus animest, on ka "Tüdruk kes hüppas läbi aja" pigem lihtsustatud kui detailidest pulbitsev. Mamoru soov oli luua puhast animatsiooni. Tegelastel pole enamikul ajast isegi varje, kuid nad ei mõju seepärast vähem usutavatena. Näiteks pööravad animaatorid väga suurt tähelepanu hüppestseenidele ning kukkumisstseenidele, mis eelnevad ja järgnevad Makoto ajarännetele. Nendes on palju üpriski keerulist liikumise kujutamist, mis mõjuvad väga realistlikult. Käed ja tüüpilised anime jooksustiilid on kõrvale jäetud, tähelepanu on pööratud ka taustal toimuva sigina-sagina kujutamisele nii, et see ei mõju tüüpkaadritena. Selline detailikäsitlus toob tegelased eredalt esile ning lugu on usutav.
Välislingid
Ajakiri Otaku nr.2 aprill 2008
Varstu valla vapp
thumb|Varstu valla vapp Varstu valla vapp on Võru maakonnas asnud endise Eesti haldusüksuse Varstu valla vapp.
Vapp kinnitati 5. aprillil 2002.
Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil ratasrist ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad kuldsed.
Erra
Erra on alevik Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 2009. aasta 1. jaanuari seisuga oli Erra alevikus 177 elanikku.
Aleviku ala on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Erras on sündinud Laine Peep.
Erra järgi on nime saanud Kõrgekalda kihistu Erra kihistik.
Afidivoor
pisi|Lepatriinulane (Apolinus lividigaster) sööb lehetäid (Aphis nerii) Afidivoor on organism, kes toitub lehetäidest.
Tüüpilised afidivoorid on lepatriinud.
Vello Leito
Vello Leito (sündinud 25. augustil 1941 Iisakus ) on Eesti poliitik.
Ajavahemikus 2. jaanuarist 2003 kuni 3. jaanuarini 2004 ja 22. jaanuarist 2005 kuni 18. aprillini 2015 oli ta Eesti Iseseisvuspartei esimees.
Elulugu
1959. aastal lõpetas Leito Rapla Keskkooli, 1966. aastal Tallinna Tehnikaülikooli automaatika ja telemehaanika erialal. Ta töötas väljatöötaja-leiutajana elektroonika ja elektrotehnika valdkonnas.
1965–1975 oli Leito aktiivne lektor ja huvialase kirjanduse (Samizdat) tõlkija.
1992. aastal oli ta üks Eesti Leiutajate Liidu loojaid ning seejärel pikka aega liidu aseesimees.
Poliitiline tegevus
Leito poliitiline tegevus algas 1991. aastal, kui ta kutsuti Eesti Komitee juhatuse mittekoosseisuliseks nõunikuks. Leito töötas välja Eesti Komitee majanduskavad Eesti Majandusreform I ja Eesti Majandusreform II ning arengustrateegia Eesti Tee.
Leito on 1993. aastal loodud Tuleviku Eesti Erakonna asutajaliige, mis 1999. aastast kannab Eesti Iseseisvuspartei nime. 2003. aastal valiti ta esimest ja 2005. aastal teist korda Iseseisvuspartei esimeheks.
1996. aastal alustas ta analüütilist tööd Eesti majanduse, välispoliitika, suurriikide salapoliitika ja geopoliitika valdkonnas, eesmärgiga luua uus ja kõikehõlmav Eesti arengustsenaarium – Eesti iseseisvus- ja geopoliitiline doktriin. Seni on sellel teemal ilmunud raamatud "Euroopa Liit tagantvaates" ning "Eesti & geopoliitika". Kokku on raamatud ilmunud viies trükis. Ettevalmistamisel on kolmas raamat, mis käsitleb Eesti majandust.
Poliitilisi sõnavõtte
Eesti majanduse "probleem number üks" Vello Leito arvates "väliskapitali kontrollimatu märatsemine Eesti territooriumil". Tema hinnangul tuleks eelistada rahvuslikku kapitali väliskapitalile. Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust reguleerivat seadusandlust tuleb Leito meelest sedavõrd lihtsustada, "et põhikooli lõpetanu suudaks ettevõtte loomise ja/või aruandluse ära teha päevaga". Samuti pooldab Leito kaheastmelist tulumaksu ning nõuab sundüürnikele eluasemest ilmajäämise kompenseerimist "täies ulatuses turuhindade alusel".
Leito on vastustanud Eesti astumist ja kuulumist Euroopa Liitu, kuna tema väitel on Euroopa Liit mitte riikide liit, vaid liitriik. 2011. aasta parlamendivalimiste eel väitis Leito, et kuna Euroopa Liidu õigus on Eesti Vabariigi põhiseaduse suhtes ülimuslik, on Eesti põhiseadus kehtetu: "Eesti iseseisvuse taastamiseks tuleb seega vääramatult EL-ist välja astuda."
2008. aasta juulis väitis Leito, et Euroopa Liidu kaudu algab Eestis uus Venemaa okupatsioon: "Lähiajal saab see kõikidele selgeks, sest EL müüb Eesti ja eestlased Venemaale lihtsalt orjadeks." Eesti mahamüümises ja tulevases eestlaste massimõrvas süüdistas ta Indrek Neivelti, kelle tegevus Hansapangas muutis Eesti elanikud Rootsi pankade võlglasteks, Rootsi pangad aga "korjasid kogu kasumi, mis korjata sai, kuulutavad seejärel välja pankroti ja müüvad Eestis asuvad tütarettevõtted lihtsalt maha". Varem kokkulepitud ostjad on Leito ennustuste kohaselt "üksnes Venemaa ning sealjuures just Peterburi pangad", ostutehingule järgneb aga massimõrv: "Kusjuures selleski võib kindel olla, et Venemaa suudab eestlastest võlgnikelt ka laenud tagasi pigistada, kasumiga pealegi, täiendavaks tagatiseks oleva kinnisvara saavad nad niikuinii. Kui palju selle kõige käigus laipasid tekib, sellest sõltubki Neivelti kui tulevase massimõrvari kaliiber ajaloolises mastaabis. Aga hästi palju neid tekib."
2011. aastal prognoosis Leito, et Venemaa tagasitulek saab olema kolmeastmeline: 1) täielik viisavabadus Venemaaga, mis Leito hinnangul hakkab kehtima 2011; 2) ühine majandusruum EL-i ja Venemaa vahel, mis lepiti kokku juba 1987; 3) Euraasia liitriik, mis oli juba perestroika eesmärk.
Leito hinnangul on suur osa Eestis rahvuslasteks peetavaist seda vaid nime poolest. Näiteks on ta nimetanud Mart Helmet välisagendiks. Ajakiri Kultuur ja Elu ning konservatiivne uudisteportaal Terve Mõistuse Sündikaat on tema sõnul "käsilaste-"rahvuslaste" häälekandjad" ning "mitte lihtsalt käsilased vaid on Vene käsilased".
Norra 2011. aasta terrorirünnakuid kommenteerides väitis Leito uudisteportaalile Delfi, et ennast kuriteos süüdi tunnistanud Anders Behring Breivikilt pressiti välja alusetu ülestunnistus, et "paremäärmuslaste nime kaudu mustata riigi patrioote". Leito nimetas Norra politseid terroriakti kaasosaliseks ning viitas rahvusvahelisele vandenõule "kõikide Euroopa maade ja riikide patrioootide vastu, seejuures ka Eesti Iseseisvuspartei patriootide vastu".
Samas intervjuus kinnitas Leito, et paremäärmuslust pole olemas ning see on vaid propagandistlik silt: "Niisuguseid asju nagu paremäärmuslasi ei eksisteeri Norras ega Eestis, see on lihtsalt sildistus. See on kuritegelik sildistus. Need on tavalised patrioodid, kes seisavad oma kodumaa põhiseaduse eest."
Isiklikku
Ajakirjanik, kirjastaja ja endine Eesti NSV parteitegelane Toomas Leito oli Vello Leito vend, teine vend on ornitoloog Tiit Leito, kolmas vend oli ornitoloog Aivar Leito, õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017).
Krüüsel
Krüüsel (Cepphus grylle) on merelind krüüsli perekonnast alklaste sugukonnast.
Levila
Krüüsel on levinud Vaikse ja Atlandi ookeani ning Põhja-Jäämere mandri ja saarte randadel. Eestis pesitseb ta vähe. Ta asustab kaljuseid rannikuid, kus võib pesitseda kolooniatena või paariti. Areaali lõunaosas on ta paigalind, põhjaosas hulgulind. Ta peab saama vaba vett ning selleks kõlbavad isegi lahvandused ja jääpraod.
Eestis on krüüsel haruldane haudelind ja väikesearvuline läbirändaja ning talvituja.
Eestis hinnatakse krüüsli pesitsusaegset arvukust 20–40 paarile, talvist arvukust 1000–3000 isendile. Krüüsel saabub Eestisse mai alguses ja lahkub septembris. Krüüsel on Eestis II kaitsekategooria liik.
Välimus
Krüüsli pikkus on 32–38 cm ja tiibade siruulatus 49–58 cm, kaal 340–500 g. Vanalind hundsulestikus on must, suure valge tiivalaiguga, seljapoolel roheka helgiga, alapoolel pruun, punaste jalgade ja tumeda nokaga. Talvel on ülapruun mustjaspruun valgete tähnidega, alapool valge. Puhkesulestik on ülapool helehall, kirjatud tumeda mustriga. Krüüsli noorlind erineb puhkesulestikus vanalinnust tumedama lauba ja tumedavöödiliste tiivalaikude poolest. Teise eluaasta suvel omandab ta vanalinnuga sarnase sulestiku, ent küünra-kattesulgede tumeda mustri tõttu võib ta näida üleni mustana. Krüüsel lendab sirgjooneliselt ja kiirete tiivalöökidega. Häälitsused on vilistavad.
Pesitsemine
Krüüsel pesitseb Holarktika kaljustel randadel, kaljudel ja saartel Atlandi ookeani põhjaosa ja Põhja-Ameerika idaosa rannikul.
Pesapaigale saabub krüüsel hilja: juunis, areaali põhjaosas isegi juulis. See tuleb asjaolust, et krüüsel armastab pesitseda kaljulõhedes, aga need võivad olla talvel kõvasti lund täis tuisanud ja sulavad lahti aeglaselt.
Kurnas on kaks, harva üks muna. Muna suurus on 57–65 × 38–44 mm. Vanemad hauvad mune 27–38 päeva. Pojad kooruvad juuli alguses ja keskel. Koorunud pojad on kaetud tiheda pehme süsimusta udusulestikuga. Udusuled on keha alapoolel veidi tihedamad. Nähtavasti kaitseb see poegi alajahtumise eest, sest pesa põhi on niiske ja vahel isegi märg.
Andrea del Sarto
pisi|Andrea del Sarto autoportree (umbes 1528, [[Uffizi galerii)]] pisi|"Harpüiade madonna" (1517, Uffizi galerii) Andrea del Sarto (õieti Andrea d'Agnolo di Francesco di Luca di Paolo del Migliore (16. juuli 1486 Firenze – 21. jaanuar 1531 Firenze) oli Itaalia maalikunstnik.
Tema kunstnikunimi del Sarto tuli sellest, et tema isa Agnolo oli rätsep (itaalia keeles sarto).
1494 asus ta tööle kullassepa õpipoisina, seejärel oli ta puunikerdaja ja maalija Gian Barile õpipoiss ning jäi tema juurde kuni 1498. Maalikunsti õppis ta Giorgio Vasari andmetel algul Piero di Cosimo ja siis Raffaellino del Garbo juures. 1508 võeti ta Medici e Speziali gildi liikmeks, kuhu kuulusid ka maalikunstnikud. Alates 1511 jagas ta ateljeed Jacopo Sansovino ja Franciabigioga.
1518 läks ta kuningas François I kutsel Prantsusmaale Fontainebleausse, kuid naasis sünnilinna vähem kui aasta pärast ning alustas seal iseseisvat karjääri, maalides freskosid ja altarimaale.
Koos Fra Bartolommeoga peetakse Andrea del Sartot Firenze kõrgrenessansi suurimaks meistriks ja üheks manerismi alusepanijaks. Tema stiili kõige tähtsamad järgijad olid Jacopo Pontormo, Francesco Salviati ja Jacopino del Conte. Eluajal austati del Sartot väga ja nimetati vigadeta kunstnikuks (senza errori), aga pärast surma jäi ta teiste kunstnike varju.
1518–1519 maalis Raffael paavsti Leo X-t koos kardinalide Giulio de' Medici ja Luigi de' Rossiga. Maal kuulus Ottaviano de' Medicile, aga Mantova hertsog Federico II Gonzaga soovis seda endale. Medici ei soovinud originaali käest anda ja tellis del Sartolt koopia, mille saatis Medicile originaali pähe. Koopia tuli niivõrd sarnane, et isegi Giulio Romano, kes oli originaalmaali valmimisele ise kaasa aidanud, tunnistas selle ehtsaks. Alles pärast del Sarto surma suutis Vasari, kes tõde teadis, Romanole tema eksituse selgeks teha, näidates talle koopial olevat salamärki.
Andrea abiellus 26. detsembril 1512 Lucrezia del Fedega, kes oli kübarategija Carlo lesk. Lucreziat kujutas Andrea paljudel oma maalidel, sageli madonnana. Vasari kirjeldas Lucreziat jumalavallatu, armukadeda ja õpipoiste vastu tigedana.
Andrea del Sarto suri Firenzes 43-aastaselt muhkkatku ja maeti ilma matusetseremooniata. Vasari väidab, et kogu oma surmahaiguse jooksul ei hoolitsenud Lucrezia oma mehe eest mingil moel. Kuid peab arvestama, et oli üldiselt teada, et muhkkatk on väga nakkav ja sageli surmav haigus, nii et Lucrezia võis lihtsalt karta oma elu pärast. Ta elaski oma mehest 40 aastat kauem.
Abstsiss
Abstsiss ehk x-koordinaat on esimene punkti koordinaatidest ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises Cartesiuse ristkoordinaadistikus või üldse ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises afiinses Cartesiuse  koordinaadistikus. Vastavat koordinaattelge nimetatakse abstsissteljeks ehk x-teljeks.
Abstsissi tähis on x.
Kahemõõtmeline Cartesiuse ristkoordinaadistik
Kõige tavalisemal juhul räägitakse abstsissist Cartesiuse ristkoordinaatide puhul tasandil.
Sel juhul defineeritakse abstsiss abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal abstsisstelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaadistikus. Tasandi iga punkti A läbib parajasti üks sirge, mis ristub abstsissteljega. Olgu see ristumispunkt punkti A puhul B. Siis punkti A abstsissiks nimetatakse punkti B abstsissi abstsissteljel.
Tasandi punkti abstsissi defineeritakse ka kauguse kaudu ordinaatteljest. Kui punkt asub I või II veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti kaugusega ordinaatteljest. Kui punkt asub III või IV veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti ja ordinaattelje vahelise kauguse vastandarvuga.
Kui näiteks punkti koordinaadid on (6, 3), siis punkti abstsiss on 6.
Funktsioonide graafikud
Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni argumendile.
Ajalugu
Termini võttis kasutusele itaalia matemaatik Stefano degli Angeli. Praeguses tähenduses kasutas seda esimesena arvatavasti Gottfried Wilhelm Leibniz.
Vaata ka
Kartesisches Koordinatensystem
Strobe Talbott
pisi|Strobe Talbott Nelson Strobridge "Strobe" Talbott III (sündinud 25. aprillil 1946) on USA diplomaat ja politoloog. Aastatel 1993 kuni 2000 oli ta aseriigisekretär, vastutades Venemaad ning teisi endise Nõukogude Liidu riike puudutava USA välispoliitika kujundamise eest.
Aastal 2000 anti talle Eesti Vabariigi Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.
Antonio Stradivari
thumb|upright|Antonio Stradivari thumb|upright|Stradivari viiul Antonio Stradivari (ladinapäraselt Stradivarius, lühendatult Strad; 1644 Cremona – 18. detsember 1737 Cremona) oli kuulus itaalia viiulimeister.
Elu
Antonio Stradivari isa oli Alessandro Stradivari ja ema Anna Moroni. Antonio täpne sünniaeg ei ole teada, kuid arvatavasti nägi ta ilmavalgust 1644. aastal.
Ilmselt töötas ja õppis Antonio aastatel 1658–1654 Nicola Amati juures, kuid tõendeid selle kohta pole säilinud.
Juulis 1667 abiellus Antonio Stradivari noore lese Francesca Feraboschimiga, kellega ta sai kuus last. 1698. aastal Francesca suri. 1699. aastal abiellus Antonio uuesti, Antonia Maria Zambelliga, kellega ta sai veel viis last.
Antonio Stradivari suri 1737. aastal Cremonas ja maeti San Domenico kirikusse. 1868. aastal, kui kirikut lammutati, tuli põrandaplaatide alt välja Stradivaride perekonna hauaplaat. Nende säilmed sängitati ümber ning tollastel andmetel polnud võimalik Antonio säilmeid temaga samas hauas olnud sugulaste omadest eristada.
Töö
Antonio Stradivari valmistas umbes 450 viiulit, peale selle vioolasid, tšellosid, kontrabasse ja isegi kitarre ning ühe harfi. Kokku valmistas ta elu jooksul 1101 keelpilli. Nendest umbes 650 on säilinud ja tänini mängukõlblikud. Osa Stradivari pille on hoiul muuseumides, osal mängivad kuulsad viiuldajad ja osa on erakogudes.
Viis läbi aegade kõige kallimalt müüdud muusikainstrumenti on just nimelt Stradivari viiulid: nende eest on makstud üle poolteise miljoni USA dollari. Kalleima viiuli eest maksti 16. juulil 2006 Christie oksjonil 3 544 000 dollarit.
Kõige ilusamad Stradivari viiulid on valmistatud aastatel 1698–1725. Tuntuimad neist on Soil (1714) ja Alard (1715). Pärast 1730. aastat valminud viiuleist on osa tema poegade Omobono ja Francesco kätetööd, ehkki neil on Antonio signatuur.
Viiulimeistrina eksperimenteeris Stradivari palju, mistõttu eristuvad tema viiulid Amati omadest. Ta muutis viiuli kaarestut, jälgis märksa hoolikamalt puidu paksust eri kohtades ja kasutas teist värvi värnitsat.
Aleksandras Stulginskis
pisi|Aleksandras Stulginskis Aleksandras Stulginskis (26. veebruar 1885 Kutaliai (tänapäeval Šilalė rajoon) – 22. september 1969 Kaunas) oli Leedu poliitik, Leedu president 1922. aasta detsembrist kuni 1926. aasta juunini.
1904. aastal lõpetas Aleksandras Stulginskis Liepājas gümnaasiumi. 1908. aastal lõpetas ta Kaunases vaimuliku seminari ja õppis seejärel ühe aasta Innsbrucki Ülikoolis teoloogiat. Kuid Stulginskis ei andnud vaimuliku ametivannet, vaid asus õppima Halle Põllumajandusülikoolis, mille lõpetas 1913. aastal. Leedusse tagasipöördumise järel töötas ta Alytuses agronoomina. Esimese maailmasõja puhkemise järel asus Stulgiskis elama Vilniusse, kus töötas Leedu Abiorganisatsioonis ja samaaegselt töötas gümnaasiumis õpetajana. 1917. aasta 18.–22. septembrini võttis ta Vilniuses osa Leedu Nõukogu (millest hiljem sai Leedu Riiginõukogu) tööst. 16. veebruaril 1918 oli ta üks Leedu iseseisvusdeklaratsioonile allakirjutanutest.
26. detsembrist 1918 kuni 12. märtsini 1919 oli ta portfellita minister Leedu valitsuses. 1919. aasta 12. märtsist kuni 12. aprillini oli ta asepeaminister, siseasjade, toitlustuse ja avalike tööde minister. 1919. aasta 12. aprillist kuni 7. oktoobrini oli Stulginskis põllumajanduse ja riigivarade minister.
1920. aasta mais valiti Aleksandras Stulginskis Leedu Asutava Kogu esimeheks. Sellel ametikohal olles sai ta 19. juunil 1920 Leedu presidendi kohusetäitjaks, kes ta oli kuni 21. detsembrini 1922, mil ta valiti Leedu presidendiks. Ta oli Leedu president kuni 7. juunini 1926.
17. detsembrist 1926 kuni 1927. aasta aprillini oli ta Leedu Seimi esimees. Seejärel lahkus ta poliitikast ja töötas põllumajanduse alal. 13. juunil 1941 vahistasid Nõukogude võimuesindajad Stulginskise ja ta saadeti Siberisse vangilaagrisse. 1952. aastal mõisteti talle 25 aastat vabaduskaotust. 1954. aastal vabastati ta vangistusest ja 1956. aastal lubati tal Leedusse tagasi pöörduda.
Sunda väin
Sunda väin ühendab Jaava merd ja India ookeani ning eraldab Jaavat Sumatrast.
Laius umbes 22 km, sügavus ligikaudu 20 m. Väinas asub Krakatau vulkaan.
16. aprill
16. aprill on Gregoriuse kalendri 106. (liigaastal 107.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. aprill (1901–2099).
Viive Kõvask
Viive Kõvask (1932–1995) oli eesti hüdrobioloog.
1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli diplomitööga "Eesti NSV kesk- ja lõunaosa järvede fütoplanktonist".
1965. aastal kaitses ta bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV ikkesvetikad (Conjugatophyta)", juhendaja August Vaga, teaduslik konsultant Erast Parmasto.
Ta töötas aastatel 1956–1973 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi hüdrobioloogia sektoris algoloogina ja uuris vetikaid, tema erihuvi oli ikkesvetikad.
Kuura (Viru-Nigula)
Kuura on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Sonda
Sondas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 425 inimest. Neist 314 (73,9%) olid eestlased.
Aleviku ala on kuulunud Viru-Nigula kihelkonda.
Stradivari
Stradivari (ladinapäraselt Stradivarius) oli itaalia viiulimeistrite perekond.
Nende (eriti Antonio Stradivari) valmistatud viiuleid nimetatakse stradivaariusteks.
Stradivaride perekonna viiulimeistrid olid
Stradivaride suguvõsa elas Cremonas juba vähemalt 12.-13. sajandist. Varaseim selle nime mainimine on teada 1188. aasta maaeraldusdokumendist. Nime päritolu kohta on mitmeid teooriaid, see võib olla mitmuse vorm sõnast Stradivare ('tollimees') või tuleneb sõnapaarist Strada averta, mis Cremona dialektis on 'lahtine tee'.
Margus Saar
pisi|Margus Saar saate "Saame kokku Tomi juures" hooaja lõpetamisel (2010) Margus Saar (sündinud 20. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent.
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, kus õpetati keemiat ja füüsikat ning tehti rahvusvahelist teadustööd. 1. jaanuaril 2008 läks see loodus- ja tehnoloogiateaduskonna koosseisu.
Lõuna-Saksamaa
Lõuna-Saksamaa on kindlalt piiritlemata piirkond Saksamaa lõunaosas. Reeglina loetakse Lõuna-Saksamaaks Baierit, Baden-Württembergi ja Hesseni lõunaosa Mainist lõunas, kuid mõnikord isegi Pfalzi ja Saarimaad.
Saarimaa, Rheinland-Pfalz, Baden-Württemberg ja Hesseni lõunaosa on Edela-Saksamaa.
Baierimaa ja Baden-Württemberg on rahvaarvult Saksamaa teine ja kolmas liidumaa, nende kogurahvaarv on ligi 24 miljonit. Koos Rheinland-Pfalzi ja Saarimaaga on Lõuna-Saksamaa rahvaarv ligi 29 miljonit.
Lõuna-Saksamaale on omased ülemsaksa – alemanni, baieri ja frangi – murded.
Lõuna-Saksamaa suurim linn on ligikaudu 1,35 miljoni elanikuga München, sellele järgneb 600 000 elanikuga Stuttgart. Teised piirkonna suurimad linnad on Nürnberg, Mannheim, Karlsruhe, Augsburg ja Freiburg.
Lõuna-Saksamaale on iseloomulik katoliiklus – 2016. aasta andmetel on Baierimaa elanikest 58,6% katoliiklased ja 23,4% protestandid, Baden-Württembergi elanikest 40,6% katoliiklased ja 37,6% protestandid, Rheinland-Pfalzi elanikest 42,4% katoliiklased ja 34,8% protestandid ning Saarimaa elanikest 68,1% katoliiklased ja 22,3% protestandid; võrreldes protestantliku Põhja-Saksamaaga. Samas on Baieri põhjaosa (Frangimaa) ja Baden-Württembergis endise Württembergi kuningriigi osa luterlik.
Poliitiliselt on Saksamaa lõunaosa tunduvalt konservatiivsem – kõikidel Liidupäeva valimistel alates 1949. aastast on Baierimaa ja Baden-Württemberg hääletanud vastavalt CSU ja CDU poolt; samuti Rheinland-Pfalz (välja arvatud 1998. aasta, kui võitis SPD). Samas on Saarimaa hääletanud SPD poolt 1972. ja 1980. aasta valimistel, ja kõikidel ajavahemikus 1987–2005 toimunud Liidupäeva valimistel.
Majanduslikult on Lõuna-Saksamaa majandus tugevaim – Baden-Württembergis ja Baierimaal on tugev tööstus, peamiselt auto- (Stuttgartds Daimler ja Porsche, Münchenis BMW ja Ingolstadtis Audi) ja masinatööstus. Ka Saksamaa prestiižseimad ülikoolid asuvad riigi lõunaosas (Heidelberg, München, Tübingen, Würzburg, Freiburg, Erlangen ja Stuttgart). Töötuse tase on alati madalaim just Lõuna-Saksamaal - Baieris, Baden-Württembergis, Rheinland-Pfalzis ja Hessenis on see tavaliselt alati alla riikliku keskmise.
Enne Teist maailmasõda oli Lõuna-Saksamaa valdavalt agraarsem, Saksamaa peamine tööstus paiknes riigi põhjaosas: Berliinis, Saksimaal, Tüüringis ja Ruhri linnastus, ning Põhja-Saksamaa sadamalinnades, näiteks Hamburgis ja Bremenis. Seetõttu ei pommitanudki liitlasväed Lõuna-Saksamaad nii palju kui põhjaosa, kus linnad olid praktiliselt varemetes. Ka kommunismiohu tõttu – Ida-Saksamaal moodustati Saksa Demokraatlik Vabariik – kasvas Lõuna-Saksamaa majandus (eriti tööstus) pärast teist maailmasõda kiiresti. Enne sõda tegutses Siemens Berliinis, kuid 1949.–1954. aastal koliti ümber Münchenisse. Ka Audi eelkäija Auto Union tegutses enne sõda Chemnitzis, kuid 1949. aastal koliti Ingolstadti.
Ordinaat
Ordinaat ehk y-koordinaat on teine punkti koordinaatidest ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises Descartesi ristkoordinaadistikus või üldse ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises afiinses Descartesi koordinaadistikus.
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond
Teaduskonna dekanaat asus Tartus Tähe 4, kus asub ka füüsikaosakond (nn Füüsikum). Keemiaosakond asus aadressil Jakobi 2. 2009. aastal avati uus keemiahoone Chemicum Ravila tänaval, Jakobi 2 hoone läks pärast remonti filosoofiateaduskonna käsutusse.
Ordinaat
Ordinaadi tähis on y.
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond
Erialad
Füüsika-keemiateaduskonnas olid järgmised erialad:
Kersti Lust
Kersti Lust (sündinud 17. augustil 1976 Lemmatsi, Tartu maakond) on eesti ajaloolane.
Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskond
Ajalugu
17. sajandil tegutses Tartus küll Rootsi Academia Gustaviana, kuid siis oli tänapäevane füüsika alles kujunemas. Esimesena tutvustas ülikoolis uusaegset füüsikat Sven Dimberg. Rootsi-aegse ülikooli tööle järgnes pikem vaheaeg. Järjepidevalt viljeletakse füüsikat Tartu Ülikoolis pärast selle taasavamist Keiserliku Vene riigi ülikoolina 1802. aastal.
Ordinaat
Kahemõõtmeline Descartesi ristkoordinaadistik
Kõige tavalisemal juhul räägitakse ordinaadist Descartesi ristkoordinaatide puhul tasandil.
Sel juhul defineeritakse ordinaat abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal ordinaattelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaastikus. Tasandi iga punkti A läbib parajasti üks sirge, mis ristub ordinaatteljega. Olgu see ristumispunkt punkti A puhul B. Siis punkti A ordinaadiks nimetatakse punkti B abstsissi ordinaatteljel.
Kersti Lust
Ta on koolis käinud Tartus ja lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1999. aastal. Akadeemiliselt on ta EÜS Põhjala vilistlane.
Margus Saar
Haridustee
Margus Saar on õppinud Tallinna 8. Keskkoolis ja lõpetanud 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ökonomistina tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.
Ordinaat
Kahemõõtmeline Descartesi ristkoordinaadistik
Tasandi punkti ordinaati defineeritakse ka kauguse kaudu abstsissteljest. Kui punkt asub I või IV veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti kaugusega abstsissteljest. Kui punkt asub II või III veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti ja abstsisstelje vahelise kauguse vastandarvuga.
Funktsioonide graafikud
Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni väärtusele.
Hornøya
thumb|Hornøya saar Hornøya on Norra saar Barentsi meres Finnmargi maakonnas Vardø vallas, Vardøst 1 km edelas. Geograafilised koordinaadid on.
Darmstadti koolkond
pisi|1957
Hornøya
Saarel on Norra põhiosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on.