cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Natural Theology
Peatükk V. Argumendi rakendus jätkub
I. Kui meid huvitab ainult aruka Looja olemasolu, siis ebatäiuslikkus ei loe. Kui jutt on meistri oskustest või valmistamise osavusest, siis me peame saama viidata materjali vastupanule ja ebatäiuslikkusele, mis teeb teostuse ülesaamatult raskeks, või näitama sama käega tehtud täiuslikke eksemplare. See aga, kas meister on olemas ehk kas meil on tegu teosega, on teine küsimus. Sama lugu on looduse teoste puhul. Kui jutt on Looja olemasolust, siis ebatäiuslikkus ei loe, küll aga loeb, kui jutt on Looja atribuutidest, siis aga tuleb arvesse võtta tõendid Looja oskustest, väest ja headusest teistel juhtumitel, mis oma tugevuse, arvu ja mitmekesisusega kaaluvad näivad puudujäägid sel määral üles, et me ei pea mõistlikuks panna neid Looja teadmiste või headuse puudujäägi arvele, vaid mingite teiste, kuigi meile tundmatute põhjuste arvele.
II. Taimedel ja loomadel võib olla osi, mille talitlus või kasulikkus on tundmatu. Näiteks kopsude puhul me teame kasulikkust, kuid ei tunne talitlust. Võib-olla on ka üksikuid näiteid, mille puhul mitte ainult talitlus on teadmata, vaid katsed paistavad näitavat, et see osa ei ole vajalik, või jätavad kahtluse, kuivõrd kasulik see on. Põrn on koertelt ilma märgatava kahjuta eemaldatud. Juhtumeid, kus me ei oska talitlust seletada, võib olla palju, sest need on proportsioonis meie teadmatusega. Teadmiste paranemine vähendab nende arvu. Nendega võrreldes on juhtumeid, kus mingi osa paistab olevat täiesti kasutu, väga vähe, ja neid pole korralikult uuritud. Igatahes aga ei tühista liigsed osad arutlust kasulike osade kohta, mille kasulikkust me teame.
III. Ateistid võivad vastu väita, et kõigel, mida me näeme, peab paratamatult olema mingi vorm, ja see võib sama hästi olla nende praegune vorm kui mis tahes teine. On aga absurdne öelda, et silma äärmine sobivus on õnnelik juhus kogu liigile ja valdavale osale liikidest ning see tuleb ainult sellest, et miski peab igal loomal nendes kohtades olema. See vastus ei rahulda meid. Selleks, et aru saada, kas mingi kasulik ehitus on juhuslik, tuleb alati arvutada tõenäosus. Kogu kogemus räägib selle vastu, et looduse praegune kuju oleks juhuslik. Inimese kehas võib juhus tekitada villi, tüüka, sünnimärgi, vistriku, kuid mitte kunagi silma, elutus aines kamaka, kivitüki, tilga, kuid mitte kunagi kella, teleskoobi ega organiseeritud keha. Niisugust asja pole kunagi nähtud.
IV. Ateist võib ka vastata, et silm ja iga organiseeritud keha, mida me näeme, kuuluvad lihtsalt nende olemise võimalike teisendite ja kombinatsioonide hulka, mida lõputu aeg on tekitanud. Praegune maailm on selle mitmekesisuse jäänus. Miljonid muud kehalised vormid on hävinud, sest nad ei olnud võimelised säilima või sugu jätkama. Ent me ei vaatle midagi niisugust: praegu ei ole sellised katsed käimas, uued olendite teisendid ei ole pidevalt tekkimas; pole ka näha, et kõik võimalikud kehaehitused oleks läbi proovitud, näiteks pole ükssarvikuid, näkineide, sülfe ega kentaure. Või kui väita, et nende elu või paljunemine poleks võimalik, võiks meil vähemalt olla rahvad, kellel pole sõrmeküüsi, kellel on rohkem või vähem kui kümme sõrme või varvast, kellel on üks silm, üks kõrv, üks ninasõõre või puudub haistmismeel. Miks oleksid need pidanud kaduma, kuigi nende elu oleks võinud olla vähem mugav ja vähem nauditav? Pealegi, organiseeritud substantside jaotus loomadeks ja taimedeks ja nende jaotus perekondadeks ja liikideks, mis ei ole meelevaldne, vaid põhineb looduses valitseval korral, tundub olevat vastuolus oletusega, et praegune maailm on olevate piiramatu, plaanitu mitmekesisuse jäänused. Sellist hüpoteesi ei aktsepteeriks masinate puhul keegi.
V. Mõnikord väidetakse loomade leiutatuse ning konstruktsiooni ja konstrueeriva Looja tõestuse vastu, et osad ei olnud kasutamiseks ette nähtud, vaid kasutamine kasvas osadest välja. Näiteks puusepp hõõrub mahagoni kalanahaga, aga liiga palju oleks väita, et kala nahk tehti karedaks ja teraliseks selleks, et puusepad saaksid puitu poleerida. Sellepärast see eristus on arusaadav. Aga looduses on sellele väga vähe kohta. See oleks sama hea kui öelda, et kõik puusepa tööriistad on juhusliku kujuga substantsid, mille ta on üles korjanud ning mida ta on kasutama hakanud. Ja kui püüda seda lahendust rakendada loomade nendele osadele, mille tegevus ei sõltu looma tahtest, on see veel ilmsemalt absurdne. Kas saab uskuda, et silm moodustus nägemist silmas pidamata ja loom ise sai aru, et see oleks talle kasulik ning võttis selle nägemiselundina kasutusele? Meeleelundite kasutamise moodustab mulje, mille objektid jätavad. Loom on mulje all passiivne. Ta saab objekte meeltele eksponeerida ja objekte valida, kuid tal pole võimu või on väga vähe võimu mulje enese üle. On ka väga palju loomade kehaosi, mis paistavad looma tahtest rohkem sõltuvat, kuid see lahendus on nende puhul sama mitterahuldav. Kas näiteks inimese hambad on tehtud närimiseks, jalad kõndimiseks, käed hoidmiseks või need asjad olid juba inimese valduses ja tema enda leidlikkus ütles talle, et need on niimoodi kasutatavad, kuigi need polnud selleks mõeldud? Siiski tundub, et mõnikord määrab kehaehitus looma harjumused ning eluviisi valiku, ja siis saaks öelda, et kasutamine tekib osast. Ent kõigil sellistel juhtudel võib vastata, et kehaehitus määrab looma harjumustele, mis on talle kasulikud, ja see ei oleks nii, kui erinevad kehaehitused ei oleks kooskõlalises ja leiutatud suhtes substantsidega, mis looma ümbritsevad. Muidu need oleksid võimed ilma objektideta, ilma rakenduseta. Rähni noka, keele ja küüniste ehitus määrab ta toituma puukoore all olevatest putukatest, kuid mis tal sellest kasu oleks, kui poleks puid ega putukaid nende koore all? Kui võimed oleksid loomadel juhuslikult, sõltumatult objektidest, mis neid ümbritsevad, poleks neist niisugust kasu, mida me näeme, ja kui see sõltuvus on, siis on kavatsus. Ja taimede puhul on see lahendus täiesti kõlbmatu, sest taimedel pole tahet.
VI. Mõned teised on seostanud kõik looduse korra printsiibiga. Korra printsiip on sõna, kuid pole öeldud, mida muud selle all mõeldakse kui arukat Loojat, ja kui selgitust ei ole, siis on lihtsalt põhjendi asemel sõna, põhjuse asemel nimi. Kord on lihtsalt vahendi kohandatus eesmärgiga; sellepärast saab "korra printsiip" tähistada ainult vaimu ja kavatsust, mis vahendit eesmärgiga kohandab. Või kui seda saaks mingis muus tähenduses selgitada, kas siis on mõni kogemus või analoogia, millele toetuda? Kas korra printsiip on tekitanud näiteks mõne kella? Ja miks ta ei võiks tekitada kella, kui ta tekitab silma? Pealegi, pimedalt ja valikuta toimivale korraprintsiibile räägib vastu tähelepanek, et niisugune kord ei ole universaalne, nagu ta peaks olema, kui ta lähtub püsivast ja paratamatust printsiibist. Me leiame korra sealt, kus seda on tarvis, ega leia seda sealt, kus see oleks kasutu. Silma ehituses on ülitäpne kord. Kaljude ja mägede kujus, mandrite ja saarte rannajoontes, lahtede ja neemede kujus pole näha mingit korda, sest see oleks olnud ülearune.
VII. Vastuväiteks on toodud ka seda, et me ei tunne loodust või õigemini meie teadmised sellest on puudulikud. Ent arusaamise tõeline meelekindlus seisneb selles, et me ei lase sellel, mida me ei tea, olla häiritud sellest, mida me ei tea. Kui me näeme kasulikku eesmärki ja sellele kohast vahendit, siis sellest piisab järelduse tegemiseks. Kui näiteks on selge, et nägemine on loomale kasulik ning silma kohandatus nägemiseks on ilmne ja kindel, kas loeb järelduse jaoks see, et me ei oska seletada põrna kasulikkust?
Peatükk VII. Loomade ja taimede mehaanilistest ja mittemehaanilistest osadest ja talitlustest
Kõik taimede ja loomade osad pärinevad leiutavalt vaimult ja on konstrueeritud nende eesmärki ja otstarvet silmas pidades seaduste järgi, millele allub selle osa substants või tegevus, ja iga osa täidab oma otstarvet nende seaduste järgi toimides. Aga neid seadusi ei ole kõikidel juhtudel ühtviisi hästi mõistetud, st need ei ilmne sama hästi lihtsamates protsessides ja masinates. Sellepärast me eristame loomadel ja taimedel mehaanilisi ja teisi osi. Näiteks me ei tea, miks lihased liiguvad ja mis on nende substants. Ent kiudude ja lihaste asend lihasjõu rakendamiseks on mehaaniline nagu marionettnukkude puhul. Närvimõju, mis lihast liikuma paneb, ei ole mehaaniline. See ei tee kaheldavaks meie tähelepanekuid lihaste liikumise kohta: lihastes toimub mehaaniline mõju, nende kasulikkus on mitmekesine ja iga lihas on oma otstarbeks targalt kohandatud. See, et loom on masin, ei ole korrektselt tõene ega täiesti väär. Eristus mehaanilise ja mittemehaanilise vahel näitab, kus see võrdlus töötab, kus mitte. Teadmatus mittemehaanilise osas ei mõjuta meie teadmist mehaanilise kohta. Loomades on olemas samasugune mehhanism nagu inimeste tehtud masinates, see mehhanism on arusaadav ja kindel ning näitab kavatsetust ja leiutatust.
Kuigi meie keemia on ebatäiuslik, saab rääkida ka loomse looduse keemilisest imest, kuigi maomahla koostis ja toime pole teada ja seni pole sellel inimeste tehtud analoogi. Näärmete ja erituselundite tööpõhimõte pole teada, kuid me näeme nende kasulikkust ja sobivat ehitust. Olukord on samasugune nagu asjatundmatu vaataja puhul, kes jälgib keerulise masina kõrval ja jälgib selle tööd, kuid ei näe, mis selle sees toimub, ja kui näekski, siis ei saa aru. Masinasse pandud materjali ja töö tulemuse nägemisest piisab tal, et otsustada masina konstrueerituse, kavandatuse ja leiutatuse üle.
Ekslik on arvata, et loodusnähtustest lähtuvate arutluste järelduste kindlust mõjutab proportsionaalselt meie teadmiste puudulikkus, sest paljudel juhtudel ei mõjuta. Looma osasid saab liigitada selle järgi, kui täpselt neid saab võrrelda inimeste tehtud asjadega. Kuigi mehaanilised osad on looduses tõenäoliselt kõige vähem peened, saab konstrueeritust nende põhjal kõige paremini tõestada.
Peatükk VIII. Mehaanilisest korrastatusest inimese ehituses
Sellepärast võtame mõned näited mehaaniliste osade seast (luud).
Peatükk IX. Lihastest
Vaatame lihaste paigutuse ja töö mehaanilisi aspekte (kõrvalepõikega suu ehitusse ja talitlusse).
Peatükk X. Loomade soontest
Veresoontest, südamest ja seedeelunditest.
Me vaatlesime luid, lihaseid ja sooni eraldi, kuid Looja tarkus nähtub sellest, kuidas need töötavad koos, teenivad üksteist ja sõltuvad üksteisest, sellest, kuidas need annavad panise ühtse tagajärje heaks. On öeldud, et inimene ei saa kätt pea juurde tõsta, leidmata piisavalt tõendeid Jumala olemasolu kohta. Tõepoolest, tasub ainult mõelda, kui palju (tuntud ja tundmatuid) asju on selleks tarvis.
Peatükk XI. Looma ehitusest vaadelduna massina
Looma kehas on koos palju instrumente, sageli väga väikeses ruumis nagu kanaarilinnul.
1. Esimene on sama looma kahe poole täpne vastavus; see nõuab tegijalt suurt tähelepanelikkust. Selle teevad märkimisväärseks kolm kaalutlust. Esiteks, jäsemetel eraldi võetuna säärast sümmeetriat ei ole ja kõik elundid ei ole paarilised, nii et sümmeetria ei ole paratamatu. Sümmeetria on seal, kus see on ilus ja kasulik, ja seda pole seal, kus see oleks ilu ja kasulikkuse vastane.
3. Soonte seesmine ebavõrdsus on niisugune, et vastavatel kehaosadel ei oleks ebavõrdsust. Parem käsi on vasakuga täpses vastavuses, kuid vastavad arteriharud ei lähtu tüvest ühtemoodi. Väga võimalik, et see on kompenseeriv leiutis.
III. Kolmas loomavormide üldine omadus on ilu. Mõned tarbetud asjad, nagu näiteks vikerkesta värvid, on võib-olla ainult ilu jaoks. On vastu väidetud, et ilu ei ole, vaid kõike kasulikku ja tuttavat peetakse ilusaks ning et asjad paistavad ilusad ainult koos nende omadustega. Meie arusaama ilust saavad muuta harjumus, mood, kasu või naudingu kogemus, ja sellepärast on küsitud, kas mitte ilu alati ei tulegi nendest. Tundub siiski, et ei saa eitada ilu tajumise loomupärast võimet, sest ka kõige tunnustatumalt iseseisvaid printsiipe saab samamoodi mõjutada. Teistel meeltel peale nägemise kaasneb aistinguga meeldivus või ebameeldivus, mida harjumus võib küll mõjutada (see võimaldab meil paljude paratamatustega leppida), aga kas mitte meeldiva ja ebameeldiva erinevus ei põhine meelel enesel? Väga tõenäoliselt käib ka silma kohta see, et talle on loomuomane saada mõnedest muljetest naidingut, teistest valu. Paley ei tea, kas argument, mis väidab, et ilu on lõpp-põhjus, põhineb sellel mööndusel. Igal juhul on meil ilumeel olemas. Asjad ei ole ilumeelele ükskõiksed, vaid mõned on sellele meeldivad, mõned ebameeldivad. Kindlasti ei ole tegu harjumuse mõjuga, sest kõige meeldivamad objektid on sageli kõige meeldivamad ja paljud väga tavalised on endiselt ebameeldivad. Harjumus saab neid ainult talutavaks muuta. Nii et kui ilumeel on omandatud, on selle tekitanud välisobjektide arvukad ja keerukad mõjud meeltele ja vaimu mõjud aistingutele. Selleks, et objekt oleks meeldiv, peab tal olema mingi sümmeetria ning seda ongi loomade ja taimede välimuse puhul arvesse võetud.
IV. Loomade välimus sõltub peamiselt nahast ja katetest, ja see kehaosa on võib-olla kõigil loomadel kõige kaunistatum ja ebapuhtusest vabam. Naha puhul on veel tähtsam see, et ta varjab, muidu vaatepilt hirmutaks meid.
V. Huvitav on ka seismise võime, tasakaalu hoidmine. Inimesekujuline kuju ei seisaks poolt tundigi püsti.
VI. Paley ei oska ilma kavandatuseta seletada "katkestatud analoogiaid", kriitilisi kõrvalekaldeid.
1. Kõik luud peale hammaste on kaetud luuümbrisega. Hammastel asendab seda hambavaap. Luuümbris on nii tundlik, et hamba peal oleks see valus.
2. Sõrmedel ja varvastel on naha asemel küüned. Need on nii täpselt kujundatud, et kui reegel oleks paratamatu (kavandamisest sõltumatud põhjused) või kõrvalekalle juhuslik, siis see nii ei oleks. Esimene ei seletaks kõrvalekallet teatud kindlates kohtades. Ja juhusliku kõrvalekalde korral leiduks seda mujalgi kehal.
3. Kõik suured kehaõõned peale koljuõõne on ümbritsetud membraaniga. Miks aju sellega ei rahuldu? Paley näeb erinevuse põhjust ainult lõpp-põhjuses. Aju on nii tähtis ja õrn, et on tarvis tahket katet. Kui anatoom vastab, et see kate jätkub ka seljaaju kohal, siis see ainult tugevdab argumenti. Kui ta lisab, et ka rinda tugevdavad luud, siis Paley vastab, et ta oleks ka ise seda näidet kasutanud, kui roietel ei oleks ka liikumise otstarve. Erinevalt teistest kehaõõntest kaitseb koljuõõnt täielik luust kate, mis on mõeldud ainult kaitseks. See, et kolju järgib aju kuju, hoiab aju paigal ja kaitseb seda põrutuse eest.
Peatükk XII. Võrdlev anatoomia
Kui me leiame, et järgitakse mingit üldist plaani, kuid igal juhtumil vastavalt selle juhtumi nõudmistele, siis on meil tugevaimad võimalikud tõendid intellektist ja kavandatusest, ja need välistavad kõige täielikumalt mis tahes muu hüpoteesi. Kui üldine plaan tuleneks mingist kindlast paratamatusest asjade loomuses, kuidas see siis sobitaks end erisugustele vajadustele? Palju sellest arutlusest on rakendatav võrdlevale anatoomiale. Suured maismaaloomad on paljus nii sarnased, et neil peab olema ühine päritolu põhjus. Väiksematel ja teiste keskkondade loomadel on sarnasus kaugem ja ähmasus, kuid siiski on ühine plaan variatsioonidega konkreetsete juhtude puhuks.
Peatükk XIII. Erilised organiseeritused
Siinsed näited võiksid minna võrdleva anatoomia alla, aga siin pole midagi võrrelda, sest need on ainulaadsed näited.
Peatükk XIV. Ettevaatavad leiutised
Vaevalt on kavandatusele omasemat tunnust ja kindlamat tõendit kui ette varustatud asjadega, mida läheb tarvis alles palju hiljem, sest see eeldab tuleviku kontempleerimist, mida teeb ainult intellekt.
I. Inimese hambad kujunevad igemetes ja jäävad sinna pidama, kuni imetamine on lõppenud. Kusjuures hambad on puudulikud, kuigi teised suu osad on täielikud ning nende kasutamine algab kohe. Seevastu väljahautud põrnikal arenevad hambad välja esimestena.
II. Piim tuleb siis, kui seda tarvis on.
Trummi põik
Trummi põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Trummi põik sai nime 27. oktoobril 1927. Tänav sai nime Trummi tänava mõjul.
Rahva Raamatu Kirjastus
Rahva Raamatu Kirjastus on Eesti kirjastus, mis on välja kasvanud Rahva Raamatu raamatupoeketist.
2017. aastal alustas kirjastus tööd 12 raamatu kirjastamisega. Antakse välja nii väärtkirjanduse kordusväljaandeid kui ka uut tõlkekirjandust.
Kirjastuse üks tegevussuundi on uute eesti keeles kirjutavate talentide otsimine ja nende loomingu avaldamine.
Koidu tänav (Räpina)
Koidu tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna põhjaosas ning suunaga lõunast põhja.
Tänav on 390 meetrit pikk ning kuni 15 meetrit lai. Koidu tänav saab alguse Vabaduse tänavalt (Tartu–Räpina–Värska maantee) ning tänav lõpeb põhja pool Pääsu tänava ristmikul. Tänav kulgeb paralleelselt Räpina paisjärve kaldaga, ristuvaid tänavaid ei ole.
Tänava ääres asuvad kinnistud on heakorrastatud, neil paiknevad ühepereelamud abihoonetega. Tänavavalgustus ja kõnniteed puuduvad.
Roheline miil
"Roheline miil" on 1999. aastal esilinastunud film, mille lavastaja oli Frank Darabont ja peaosades olid Tom Hanks, David Morse, Bonnie Hunt, Michael Clarke Duncan ja James Cromwell. Film põhineb Stephen Kingi samanimelisel romaanil.
Sisu
Cold Mountaini vangla surmamõistetute osakonnas hukatakse vangid elektritoolil. Teekond vangikongist hukkamiskambrisse on kaetud rohelise linoleumiga ning kannab nime "Roheline miil". Kui vanglasse satub topeltmõrva eest surma mõistetud John Coffey, ei usu keegi, isegi mitte valvurid, et ta oleks midagi sellist teha suutnud. Coffeyl on mingid ennenägematud võimed ning soov teha head ja teisi aidata. Ta sõbruneb valvur Paul Edgecombiga, kes üritab meest aidata, kui mõistab, et Coffey on ekslikult süüdi mõistetud.
Kaldale uhutud
"Kaldale uhutud" ("Cast Away") on 2000. aastal esilinastunud USA draamafilm, mille lavastaja oli Robert Zemeckis. Film jälgib üksikule Vaikse ookeani saarele lennuõnnetuse tõttu merehädalisena sattunud FedExi töötajat, keda kehastab Tom Hanks. Teistes peaosades mängivad Helen Hunt ja Nick Searcy. Filmi stsenaariumi autor on William Broyles, Jr..
Hanks pälvis rolli eest parima meespeaosatäitja Kuldgloobuse auhinna ja Oscari nominatsiooni. Lisaks kandideeris film parima heli Oscarile. Filmimuusika lõi helilooja Alan Silvestri, mille eest pälvis ta Grammy auhinna. Film võeti peamiselt üles Fidži saarestikku kuuluval Monuriki saarel.
Sisu
On aasta 1995. Chuck Noland (Tom Hanks) on FedExi spetsialist, kelle erialast ja isiklikku elu valitseb kell. Töökohustuste tõttu reisib ta üle maailma. Tal on pikka aega olnud suhe Kelly Frearsiga (Helen Hunt). Kuigi paar unistab abielust, takistab selle täitumist Chucki tihe töögraafik. Kui nad tähistavad koos sugulastega jõule, kutsutakse Chuck tööasjus Malaisiasse. Üle Vaikse ookeani lennates satub lennuk tormi kätte ja kukub alla. Chuckil õnnestub end lennukist päästa ning ta triivib täispuhutaval päästepaadil üksikule saarele. Ärgates asub Chuck saart uurima ja leiab end olevat ainsa ellujääja.
Algul üritab Chuck päästjatele oma asukohast märku anda, samuti proovib ta saarelt päästeparvega lahkuda, kuid saart ümbritsevate tugevate lainete tõttu osutub see võimatuks. Chuck hakkab otsima toitu, vett ja peavarju ning avab rannale uhutud FedExi postipakid, millest ta leiab mitu potentsiaalselt kasulikku eset. Kuid ta jätab ühe paki, millele on joonistatud inglitiivad, avamata. Esimesel korral tuld teha üritades saab Chuck kätte sügava haava. Seepeale hakkab ta vihastades asju loopima, sealhulgas ühest pakist leitud ettevõtte Wilsoni toodetud võrkpalli. Veidi hiljem joonistab ta pallile jäänud verisele käejäljele näo, annab pallile nimeks Wilson ja hakkab temaga rääkima. Chuckile hakkab probleemi valmistama hambajuurepõletik, kuid tal õnnestub hammas välja lüüa iluuisu tera abil. Pärast hamba välja löömist kaotab ta teadvuse.
Vahepeal on möödunud neli aastat. Chuck on kõhnunud, tema habe ja juuksed on kasvanud pikaks ning ta kannab niudevööd. Chuckist on saanud osav kalamees, ta oskab tuld käsitseda ning vestleb ja arutleb Wilsoniga. Ühel päeval uhub meri randa tüki välikäimla seinast. Chuck asub seejärel parve ehitama ja kasutab selle juures rannast leitud välikäimla tükki purjena. Pärast parve valmimist suundub Chuck merele ja tal õnnestub läbi sõita saart ümbritsevatest lainetest. Kui Chuck on mõnda aega merel triivinud, puhkeb äkitselt torm, mis rebib tema parve peaaegu tükkideks. Järgmisel päeval kukub Wilson parvelt vette ja kaob merele, mis tekitab Chuckile suurt kurbust. Hiljem avastab Chucki möödasõitev kaubalaev, mis ta peale korjab.
Pärast koju naasmist saab Chuck teada, et ta on juba mitu aastat tagasi surnuks kuulutatud. Chuck külastab Kellyt ja nad mõlemad tunnistavad ikka veel armastust teineteise vastu, kuid Kellyl on nüüd uus pere ning tal ja Chuckil pole seega ühiseks tulevikuks mingit võimalust. Chuck sõidab Texasesse, et kohale toimetada saarel avamata jäänud FedExi saadetis. Aadressil märgitud maja on aga tühi, mistõttu jätab Chuck paki verandale ja lisab sellele kirja, milles kirjutab, et see pakk päästis tema elu. Ta lahkub ja peatub ühel eraldatud ristteel. Temast möödub pikapil kena naine, kes talle teejuhised annab. Kui naine eemale sõidab, avastab Chuck, et pikapi taga on see sama pakile joonistatud kujutis. Chuck jääb ristteele ja vaatab kõigis eri suundades, kuni tema pilk jääb taas pidama naise eemalduval autol.
Linastumine ja auhinnad
pisi|left|"Kaldale uhutud" logo "Kaldale uhutud" esilinastus USA-s 7. detsembril 2000 ja Eestis 9. märtsil 2001. Film tõi USA-s avanädalavahetusel sisse umbes 29 miljonit dollarit. Film teenis maailmas piletitulu kokku 429 632 142 dollarit, millest umbes 234 miljonit tuli USA-st ja 196 miljonit dollarit mujalt maailmast. Filmi eelarve oli umbes 90 miljonit dollarit.
Tom Hanks pälvis rolli eest parima meespeaosatäitja Kuldgloobuse. Alan Silvestri sai filmi lõputiitrite muusika eest Grammy auhinna. Film sai kaks Oscari nominatsiooni: parima heli ja parima meespeaosatäitja kategoorias. Lisaks kandideeris Tom Hanks Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale parima meesnäitleja kategoorias. Broadcast Film Critics Associationi kriitikud andsid filmis esinenud Wilsoni võrkpallile eriauhinna parima elutu objekti eest.
Muru tänav (Rakvere)
Muru tänav on tänav Rakvere linna idaosas Roodevälja linnaosas.
Põhja-lõunasuunaline Muru tänav on 255 m pikkune. See saab alguse Narva tänavalt, ristub ida poolt Sikupilli tänavaga ning lõpeb Torupilli tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult ligikaudu 1,2–1,3 km.
Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel ja on kavandatud juurdepääsuks planeeritud erakruntidele põhja poolt. Tänava lõunapoolne osa on täielikult välja ehitamata (osaliselt rohumaa). Tänava ääres paikneb paar eramut ning Ocarrehvid OÜ teenindus- ja laohoone.
Sõõrik
pisi|Sõõrikute valik [[kohvikus]] pisi|Šokolaadilaastudega kaetud sõõrik Sõõrik (ka pontšik) on õlis küpsetatud (frititud) tainast kondiitritoode või magustoit. See on paljudes maades populaarne magus suupiste, mida saab valmistada ise kodus või osta pagariärist, supermarketist, toidukioskist või spetsiaalsetelt edasimüüjatelt.
Krokatstaindappen
Krokatstaindappen on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas.
Sõõrik
Sõõrikud frititakse tavaliselt jahutainast ja on harilikult rõngakujulised. Ent neid on ka paljude teiste kujudega; tihti on need täidisega, ja võivad olla ka pallikujulised "sõõrikuaugud". Sõõrikud võivad sisaldada ka vett, muna, piima, suhkrut, õli ja looduslikke või kunstlikke maitseaineid.
Krokatstaindappen
Järve kaldajoone pikkus on 634 m. Järv on Osmussaare läänerannikul. Sellest umbes 50 m edelasse jääb Läänemeri.
Sõõrik
Kaks kõige levinumat sõõrikutüüpi on rõngassõõrik ja täissõõrik, millesse on pandud puuviljatäidist, koort, vanillikastet või muid magusaid täidised. Teine võimalus on väikesed puuviljatükid tainas. Sõõrikud võivad olla kaetud suhkru- või šokolaadiglasuuriga või üle puistatud tuhksuhkruga.
Sõõrikud liigitatakse kookideks ja pärmitainasõõrikuteks.
Krokatstaindappen
Järv jääb Osmussaare maastikukaitsealale Osmussaare sihtkaitsevööndisse.
Sõõrik
Sageli serveeritakse sõõrikuid kohvi või piimaga.
Krokatstaindappen
Krokatstaindappen on mitteavalik veekogu.
Krokatstaindappeni keskkonnaregistri kood on VEE2018010.
Sõõrik
Rõngad
On kahte sorti rõngassõõrikuid: need, mis on tehtud pärmitainast, ja spetsiaalsest koogitainast tehtud sõõrikud. Pärmitainast sõõrikute massist moodustab üldjuhul 25% õli, koogitaina puhul 20%. Koogitainast sõõrikud on küpsetatud umbes 90 sekundit 190–198 °C juures, keerates üks kord. Pärmitainast sõõrikud vajavad rohkem õli, kuna neid tuleb kauem praadida, umbes 150 sekundit 182–190 °C juures. Koogitainast sõõrikute kaal on tavaliselt 24–28 grammi. Pärmitainast sõõrikute keskmine kaal on umbes 38 grammi, need on harilikult suuremad ja kõrgemaks paisunud.
Gottfried Semper
Gottfried Semper (29. november 1803 Hamburg Holsteini hertsogkond – 15. mai 1879 Rooma Itaalia kuningriik) oli saksa arhitekt, kunstikriitik ja professor, kes projekteeris ja samas juhtis Semperi ooperimaja ehitust Dresdenis aastail 1838–1849. Kuna ta osales Dresdeni maiülestõusul, pandi ta valitsuse tagaotsitavate nimekirja. Semper põgenes algul Zürichisse ja hiljem Londonisse. Pärast 1862. aastal revolutsionääridele antud amnestiat naasis ta Saksamaale.
Semper kirjutas palju arhitektuuri päritolust, eriti oma raamatus "Arhitektuuri neli elementi" (1851). Ta oli Vana-Kreeka polükroomse arhitektuuristiili ümber käiva poleemika üks peamisi asjatundjaid. Semper kavandas igas mastaabis töid, alates suurtest linnaprojektidest, nagu Ringstraße ümberkujundamine Viinis, kuni Richard Wagneri taktikepini.
Sõõrik
Kate
Pärast praadimist saavad rõngassõõrikud sageli katte. Lehttainast sõõrikud on üldjuhul kaetud glasuuriga. Koogitainast sõõrikud võivad samuti olla glasuuritud, aga nende peale võib puistata ka tuhksuhkrut, kaneeli või valget suhkrut. Need on sageli kaetud ka koogikattega ja mõnikord puistatakse peale kookospähklipuru, tükeldatud maapähkleid või kommikesi.
Jõululaulude loend
Siin on loetletud jõululaule.
Jüri Krustok
pisi|[[Maarja Grossberg ja Jüri Krustok 2021. aastal]] Jüri Krustok (13. veebruar 1955 Tallinn) on eesti füüsik.
Haridus
Ta õppis Keila 1. Keskkoolis 1962–1973, Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-keemiateaduskonnas optika ja spektroskoopia erialal 1976–1981; Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirantuuris 1983–1986. Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat 1987 (Tartu Ülikool, kinnitus 1987, " Recombination Centres in Zinc and Cadmium Sulphides").
Töökäik
EPT Tallinna osakonna autojuht 1975–1976.
TPI/TTÜ: füüsika kateedri laborant, assistent 1981–1983, nooremteadur 1987; optoelektroonika materjalide labori vanemteadur 1987–1992, sektorijuhataja 1989–1990; materjalitehnika/materjaliteaduse instituudi pooljuhtmaterjalide tehnoloogia õppetooli vanemteadur 1992–2016; füüsikainstituudi rakendusfüüsika professor ja õppetooli juhataja 2004–2016; materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi vanemteadur 2017–2018; küberneetikainstituudi professor 2017-…
Teadustöö
AIIBVI tüüpi materjalide luminestsents; tahke keha füüsika ja keemia; rekombinatsioontsentrid pooljuhtides; punktdefektide moodustumisprotsessid; päikesepatareid ja nende füüsika.
Üle 200 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 7 doktori- ja 11 magistritööd.
Eesti Erastamisettevõte
Eesti Erastamisettevõte oli 1992 asutatud Eesti riigiettevõte, mis korraldas riigivara erastamist.
1993 moodustati Erastamisettevõtte ja Riigivaraameti ühendamisel nende kahe õigusjärglasena Eesti Erastamisagentuur
FIDE presidendinõukogu
pisi|160px|[[FIDE president Arkadi Dvorkovitš]]
FIDE presidendinõukogu on Rahvusvahelise Maleföderatsiooni juhtorgan.
FIDE presidendinõukogusse kuuluvad president, asepresident, peasekretär, viitsepresidendid, varahoidja, auviitsepresidendid, maailmajaopresidendid ning valitsev maailmameister ja naiste maailmameister.
2018. aastal ümbervalitud presidendinõukokku kuulub 26 maletegelast, sealhulgas:
Presidendinõukogu istungid
Presidendinõukogu istungeid peetakse sagedusega kord kvartalis.
FIDE 2007. aasta teise kvartali presidendinõukogu istung korraldati Tallinnas. Korralduse põhiraskus lasus Eesti Maleliidul. Sellel istungil vastuvõetud otsustest puudutasid vahetult Eestit kaks – Tallinn sai loa kandideerida 2011. aastal maailma karikaturniiri ja 2016. aastal maleolümpia korraldajaks.
Molly Shannon
pisi|Molly Shannon (2008) Molly Helen Shannon (sündinud 16. septembril 1964 Shaker Heightsis Ohios) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Leonid Krassin (jõelaev)
Leonid Krassin (vene keeles Леонид Красин) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 teine seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1989. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev kannab ühe Nõukogude Venemaa delegatsiooni liikme Tartu rahuläbirääkimistel Leonid Krassini nime. Kodusadam on Moskva.
Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 395 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases. Laev sai valmis 31. märtsil 1989 ning see anti üle Moskvas asuvale Moskva Laevakompaniile (ГП Московское речное пароходство МРФ РСФСР). Riigiettevõte Moskva jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Moskva jõelaevandus ning OAO Moskovskij turistitšeskij flot kasutavad jõelaeva Leonid Krassin kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. Kapten (seisuga 2012) on Aleksandr Skvortsov.
Rogersi maakond
pisi|Asend Oklahoma osariigis pisi|Claremore Rogersi maakond (Rogers County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Claremore ja suurim linn Owasso.
Maakonna pindala on 1843 km², millest 95 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 86 905. Aastal 2000 oli elanike arv 70 641.
Ajalugu
Rogersi maakond moodustati 26. jaanuaril 1907.
Protáthlima A΄ Katigorías
Protáthlima A΄ Katigorías (kreeka tähestikus Πρωτάθλημα Α΄ Κατηγορίας), tuntud ka sponsornimega Protáthlima Cyta on Küprose jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga asutati 1934. aastal. Esimesena klubina tuli Küprose meistriks hooajal 1934–35 Trust. Kokku on tulnud Küprose meistriks 11 klubi. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga APOEL, 21 võiduga Omonia ja 13 võiduga Anorthosis.
Liigas mängib 14 klubi. Liigahooaeg kestab augustist maini.
Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:
Luha tänav (Räpina)
Luha tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lõunaosas ning põhiosas suunaga loodest kagusse.
Tänav on 240 meetrit pikk ning kuni 14 meetrit lai. Luha tänav saab alguse Apteegi tänavalt ning tänav lõpeb Võru maantee (Võru–Räpina maantee) ristmikul. Ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav on paralleelne Võhandu jõe kaldaga, kaugus alla 100 meetri.
Emotsioonide tõlgendusteooria
Emotsioonide tõlgendusteooria on teooria psühholoogias, mille kohaselt emotsioonid tulenevad isiku antud tõlgendusest või hinnangust olukorrale. Selle teooria järgi põhjustab situatsioonitõlgendus emotsiooni. Tulenevalt erinevatest tõlgendustest varieerub ka emotsionaalne reaktsioon olukorrale.
Holland Taylor
pisi Holland Virginia Taylor (sündinud 14. jaanuaril 1943 Philadelphias) on USA näitleja ja näitekirjanik.
Emotsioonide tõlgendusteooria
Tõlgendusteooriate põhiliseks eelduseks on, et emotsioonid on kohastumuslikud vastused, mis peegeldavad organismi jaoks olulistele keskkonnastiimulitele antud hinnanguid või tõlgendusi. Tõlgendamine on protsess, mille käigus avastatakse ja hinnatakse keskkonna olulisust organismi heaolust lähtuvalt. Olulisuse all võib mõelda kõike organismi puudutavat: vajadusi, väärtusi, eesmärke, uskumusi ja muud sellist. Tõlgendamine toimub situatsiooni ja tõlgendaja interaktsioonis. On kaks põhilist tõlgendusteoreetilist lähenemist: struktuuriline ja protsessi mudel. Mõlema eesmärgiks on pakkuda seletust küsimusele, kuidas emotsioonid tõlgendusprotsessis tekivad, tehes seda aga mõnevõrra erineval viisil.
Holland Taylor
Ta on muu hulgas mänginud telesarjas "Kaks ja pool meest".
Emotsioonide tõlgendusteooria
Ajalugu
Viimase paarikümne aasta jooksul on tõlgendusteooria kujunenud üheks olulisemaks teooriaks kommunikatsiooni ja psühholoogia vallas. Teooria ajaloolised juured ulatuvad Aristotelese, Hume’i, Spinoza ja Sartre'i emotsioonikäsitlustesse. Viimase viiekümne aasta jooksul on teooria palju arenenud ning seda eelkõige kahe prominentse teadlase Magda B. Arnoldi ja Richard S. Lazaruse eestvedamisel.
Magda Arnold
1940.–1950. aastate paiku alustas Magda B. Arnold tõlgenduste ja emotsioonide uurimist ergastustaseme muutuste kontekstis. Ta tutvustas ideed, mille järgi emotsioonid nagu hirm, viha või erutus on eristatavad tekkiva ergastustaseme poolest. Nendest ideedest sai alguse Arnoldi kognitiivse teooria areng 1960-ndatel, mille kohaselt esimene samm emotsioonide kujunemises on situatsioonitõlgendus. Esmaste tõlgendustega saab alguse emotsionaalne jada, mille jooksul käivituvad vastavad käitumismustrid ja tekib emotsionaalne kogemus, millega kaasnevad ka iseloomulikud füsioloogilised protsessid.
Richard Lazarus
Ka Richard S. Lazarus tegi tõlgendusteooriast lähtuvalt emotsioonide uurimisega algust 1950. aastatel. Tema lähenemises oli tähelepanuväärseks emotsioonide kognitiivses käsitluses kahe essentsiaalse faktori määratlemine. Esmaseks selliseks faktoriks oli tõlgendus kui kognitsioon, mis n-ö asetseb emotsiooni all. Lazarus küsis, millised on need kognitsioonid või tõlgendused, mis üht emotsiooni teisest eristavad (nt hirmu, süütunnet, leina, rõõmu jms). Teiseks uuris ta, millised tingimused sellisele tõlgendusele eelnevad. Mõlemad küsimused on olulised, mõistmaks nii emotsioone kui emotsioonidest tulenevaid reaktsioone. Lazarus eristas ka kaks peamist tõlgendamise meetodit. Esmase tõlgenduse jooksul määratletakse olukorra või sündmuse olulisus organismi jaoks. Teisese tõlgendamise jooksul hinnatakse organismi valmisolekut olukorraga toimetulekuks. Need kaks sammu tõlgendamises käivad käsikäes, kuna ühes määratletakse olukorra olulisus ja teises suutlikkus olukorraga toime tulla. Toimetuleku hindamise jagas Lazarus veel kaheks osaks: otseseks käitumiseks ja kognitiivse ümberhindamise protsessideks.
Kokkuvõtlikult võib Lazaruse teooriast lähtuvalt järeldada, et kognitiivne tõlgendamine eelneb ärgastusele ja emotsioonile. Viimased kaks tulenevad tõlgendamisest ja toimuvad paralleelselt.
Esmane tõlgendus
Tõlgendamisprotsess jaotatakse esmaseks ja teiseseks tõlgendamise faasiks. Primaarsel tõlgendamisel hinnatakse kahte situatsioonilist aspekti: motivatsioonilist relevantsust ja motivatsioonilist ühtivust. Hinnates motivatsioonilist relevantsust, küsib isik, kui oluline on situatsioon tema vajadustest ja heaolust lähtuvalt. Motivatsioonilise olulisuse aspekt tõlgendusprotsessis mõjutab kogetava emotsiooni intensiivsust. Kui olukorda tõlgendatakse enda heaolu suhtes väga oluliseks, siis tekitab situatsioon intensiivsema emotsionaalse vastuse. Teine aspekt esmases situatsioonitõlgenduses on motivatsioonilise ühtivuse hindamine. Selles punktis otsib isik vastust küsimusele, kas antud situatsioon on kooskõlas või mitte tema eesmärkidega. Eesmärgiline kooskõla või ebakooskõla tingib erinevaid emotsioone. .
Teisene tõlgendus
Kogetavad emotsioonid sõltuvad lisaks esmases tõlgendamise faasis toimuvale ka sellest, mis toimub tõlgendamise teiseses faasis. Selle jooksul hinnatakse enda ressursse ja võimalusi olukorraga toimetulekuks. Ka määratletakse, kes situatsiooni eest vastutab. Selleks võib olla isik ise, keegi teine või ka teatud grupp inimesi. Näiteks pidades vastutavaks iseend, võib kahjulik sündmus tingida enesesüüdistamise, samas kui kasulik aga enese tunnustamise. Tulenevalt sellest, keda peetakse situatsioonis vastutavaks, oleneb ka, mil määral panustatakse sündmuse ajal kogetavate emotsioonidega toimetulemisse. Hinnatakse üleüldist toimetulekupotentsiaali, mis jaguneb probleemile sunnatud toimetulekuks ja emotsioonile suunatud toimetulekuks. Probleemile suunatud toimetulek lähtub isiku võimetest vajalikke samme astuda ja olukorda enda eesmärkidest lähtuvalt kohandada. Isiku uskumused oma probleemidega toimetulekuks vajalike võimete kohta mõjutavad läbielatavaid emotsioone. Emotsioonidele suunatud toimetulek viitab aga eelkõige iseenda emotsioonide reguleerimisele näiteks olukorras, mil välist situatsiooni pole võimalik muuta ning ennast tuleb kohandada situatsioonile vastavalt. Hinnangust enda emotsioonidega toimetulekule oleneb jällegi, millist emotsiooni isik kogeb.
Tõlgenduse strukturaalne mudel, mille järgi igale esmases ja teises tõlgenduses esinevale komponendile on oma vastus, lubab nende vastuste baasil ennustada ilmnevaid emotsioone. Selle teooria kohaselt peaks olema võimalik individuaalsete tõlgenduste järgi ennustada isiku emotsionaalset kogemust. Näiteks võib sellist tõlgenduste ja emotsiooni vahekorda analüüsida viha näol. Kui inimene hindab olukorda motivatsiooniliselt relevantseks, samas aga motivatsiooniliselt ebakooskõlaliseks, pidades teist isikut olukorra eest vastutavaks, siis tõenäoliselt tunneb isik antud olukorras viha. Vihast eristab aga ärevusest näiteks see, keda peetakse olukorra puhul vastutavaks. Kui viha puhul on see keegi teine, siis ärevuse puhul konkreetne vastutaja, keda süüdistada, puudub.
Protsessimudel
Tõlgendusteooriat on palju süüdistatud selles, et viimane ei kajasta emotsiooni dünaamilist iseloomu. Ühe lahendusena on pakutud välja tõlgendusprotsessi tsükliline käsitlus, milles tõlgendusele järgneb toimetuleku hindamine ja seejärel ümbertõlgendamine. Siiski ei osutunud tsükliline lähenemine edukaks. Põhiliseks ebaedu põhjuseks oli mudeli suutmatus seletada emotsionaalse vastuse kiiret või automaatset iseloomu. Probleemid nii strukturaalse kui ka tsüklilise mudeliga viisidki tõlgenduse protsessilise mudeli väljatöötamiseni.
Tõlgenduse kahe protsessi mudel
Smith ja Kirby pooldavad tõlgenduse kaheprotsessilist mudelit. Kui struktuuriline tõlgenduse mudel keskendub sellele, mida hinnatakse, siis protsessimudel peab oluliseks eelkõige seda, kuidas hinnatakse emotsionaalseid stiimuleid. Protsessimudelis on esindatud kolm põhilist komponenti: tajutav stiimul, seostav töötlus ja arutlemine. Tajutavad stiimulid on need, mida isik ümbritsevas keskkonnas tajub. . Seostav töötlus on mälupõhine, luues kiireid seoseid ja võimaldades hinnata aktiveeritud mälestusi. Selline mälust aktiveeritud info seostatakse kiiresti olemasoleva stiimuliga. Arutlemine on aeglasem ja kaalutletum protsess, hõlmates stiimuli/olukorra loogilist ja kriitilist analüüsi. Seostamine ja analüüs toimuvad paralleelselt reaktsiooniga tajumuslikule stiimulile, muutes selliselt kognitiivse tõlgenduse emotsionaalsele olukorrale komplekssemaks
Schereri mitmetasemeline järjestikune kontrollimudel
Veel ühe mõnevõrra erineva tõlgenduse protsessiteooria on esitanud Klaus Scherer. Tema mudeli järgi on tõlgendamine kolmetasandiline nähtus, kus igal tasandi toimub kindla järjestusega protsess. Kolm tasandit jaotuvad sisemiseks (sensomotoorseks), õpituks (skeemidel põhinevaks) ja kaalutlemise (kontseptuaalseks) tasandiks. Tõlgendamine toimub kindlas järgnevuses. Igas protsessis on veel n-ö kontrollpunktid, milles jooksvalt stiimulile hinnanguid antakse, luues sammhaaval tõlgendamise protsessi. Nendes kontrollpunktides hinnatakse relevantsust (uudsus ja olulisus eesmärkide suhtes), millele järgnevad implikatsiooni kontroll (põhjus, eesmärgist juhinduvus ja pakilisus) ning toimetuleku potentsiaali (kontrolli omamise ja võimu) kontroll. Lõpuks viiakse läbi normatiivse tähtsuse kontroll (hinnatakse olukorra ühilduvust isiklike standarditega). Kui kahe protsessi mudel eeldab erinevate protsesside samaaegset ja paralleelset toimumist, siis Schereri mitmetasandiline mudel eeldab kindlat järjestusega tõlgenduse andmist.
Rosemani tõlgendusteooria
Ira J. Rosemani tõlgendusteooria järgi tekivad emotsioonid erinevate tõlgendamiskomponentide interaktsiooni tulemusena. Esimeseks selliseks tõlgenduse komponendiks on motiivi konsistentsus. Kui olukorda hinnatakse oma eesmärkidest lähtuvalt mittekooskõlaliseks, siis kogetakse tihti negatiivseid emotsioone, nagu viha või kahetsust. Teine tõlgenduse komponent on hinnang sellele, kes vastutab. Selleks võib olla isik ise, aga ka keegi teine või grupp inimesi. Ka on võimalik, et sündmust peetakse juhuslikult tekkinuks ja seega vastutaja puudub. Nii nagu iga komponendi puhul, sõltub ka sellisest hinnangust tekkiv emotsioon. Näiteks kui tuntakse end ihaldatud olukorra eest vastutavana, siis võidakse kogeda uhkust.
Lisaks eelmainitud kahele komponendile on emotsiooni kujunemises oluline ka nende komponentide intensiivsus. Näiteks hinnangu kindlusest ja tugevusest sõltub, millist emotsiooni kogetakse. Rosemani tõlgendusteooria järgi on motiivi konsistentsuse ja vastutuse hinnangud kõige olulisemad komponendid tõlgenduses.
Lahendamata probleemid
Nagu igal teoorial, esineb ka tõlgendusteooria puhul mitmeid veel lahendamata küsimusi. Näiteks pole ühist seisukohta selle suhtes, millised protsessid on tõlgendamises automaatsed ja millised mitte. Üldiselt ollakse nõus, et korduvad tõlgendamised muutuvad automaatsemaks, kuid ei pole kindlust, millal see toimub ja milliste protsessi osade puhul see kehtib. Veel on küsimuseks, kas tõlgendamise protsessid toimuvad järjestikku või paralleelselt. Pole ka selge, kas tõlgendamine on seotud kindlate neuraalsete mehhanismidega või mitte. Nendele küsimustele otsivad vastuseid edasised uuringud emotsioonide tõlgendusteooria vallas.
Mercurino Arborio di Gattinara
Mercurino Arborio di Gattinara (10. juuni 1465 Gattinara – 5. juuni 1530 Innsbruck) oli Itaalia päritolu riigitegelane, jurist ja humanist, Hispaania kuninga ja Saksa-Rooma keisri Karl V suurkantsler aastail 1518–1530.
Gattinara pärines Piemonte vaesunud väikeaadliku perekonnast ning 1489–1493 õppis ta Torino ülikoolis õigusteadust. 1490. aastal abiellus ta Andreotta Avocadoga. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Savoia hertsogkonnas advokaadina. Hiljem sai Gattinarast Savoia hertsogi Philibert II ja tema abikaasa, Austria Margarete nõunik.
Kui Philibert suri, siis läks Gattinara koos Madalmaade asehalduriks saanud Margaretega Madalmaadesse ning jätkas leskhertsoginna ühe lähima usaldusalusena tema teenistuses. Muu hulgas hoolitses Gattinara Margarete lesevalduse, Bresse krahvkonna eest ning oli 1508. aastal Burgundia vabakrahvkonna kohtukoja president. Lisaks sellele tegutses Gattinara ka diplomaadina ning võttis osa Cambrai lepingu sõlmimisest 1508. aastal.
1511. aastal pidi Gattinara Burgundia vabakrahvkonnast lahkuma, kuna ta oli sealse aadelkonnaga tülli läinud, seejärel jätkas ta Margarete, aga ka tema isa, keiser Maximilian I, teenistuses. 1518. aastal suri aga Hispaanias tulevase Karl V (Hispaania ehk Kastiilia ja Aragóni kuningana Carlos I) senine suurkantsler Jean de Sauvage ning järgmiseks suurkantsleriks saigi Gattinara.
Gattinara saavutas kiiresti Karl V usalduse ning õhutas teda mitte ajama kitsalt dünastilist, vaid universalistlikku poliitikat, lõppeesmärgiga kehtestada kristlik valitsus võimalikult suures osas maailmast.
1529. aastal sai Gattinarast kardinal, kuid ta suri juba järgmisel aastal.
Valge luik
Valge luik võib tähendada mitut asja
Milič Čapek
Milič Čapek (26. jaanuar 1909 Třebechovice pod Orebem – 17. november 1997 Little Rock) oli tšehhi päritolu USA filosoof.
Čapekit mõjutas suuresti Henri Bergsoni protsessifilosoofia ja vähemal määral Alfred North Whitehead. Suur osa tema tööst keskendus filosoofia ja tänapäeva füüsika seostele, eriti aja ja ruumi filosoofias ning metafüüsikas.
Seltjarnarnes
Seltjarnarnes on linn Islandil Höfuðborgarsvæði piirkonnas. Seltjarnarnes asub Atlandi ookeani rannikul Seltjarnarnesi poolsaarel, Reykjavíkist vahetult läänes.
Aksel Orav
Aksel Orav (19. veebruar 1929 Alasoo küla, Alatskivi – 28. oktoober 2003 Tallinn) oli eesti näitleja.
Aksel Orav lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja õppis seejärel aastatel 1947–1950 Tartu Riikliku Ülikooli agronoomiat. 1953. aastal lõpetas ta näitlejana Moskvas GITIS-e eesti stuudio.
Ta töötas aastast 1953 Draamateatris nii näitleja kui ka lavastajana.
Orav tõlkis vene keelest raamatuid, mis ilmusid aastail 1979–1991.
Ta on maetud Metsakalmistule.
Lavarollid
Orava poole sajandi pikkusse näitlejaaega mahtus väljapaistvaid rolle, nagu Võllamäe Päärn ("Mahtra sõda"), Margus ("Libahunt"), Tuomas ("Seitse venda"), Klaus Pedak ("Avarii"), Lennie ("Hiirtest ja inimestest"), doktor Fromm ("Põletatud oranž"), Balis Butrimas ("Pühajärv"), Sirgaste Martinson ("Tants aurukatla ümber"), Protassov ("Päikese lapsed"), Väinamöinen ("Kalevala") ja Elmar Krabbi ("Teekond kappi"). Viimase rolli eest esitati ta 2000. aasta teatriauhinna kandidaadiks.
Tema väga hea diktsiooniga hääl oli aastakümneid tuttav kuuldemängudest, ta mängis 12 filmis, sealhulgas filmides "Veealused karid" ja "Õhtust hommikuni". Teatris oli ta vahel ka lavastaja. 1966.–1968. aastail oli Orav Albert Üksipi ja Rudolf Nuude mälestustaskukella hoidja. Tema 50-aastane lavaaeg kinnistas teadmise teatripõlvkondade järjepidevusest.
Isiklikku
Ta oli aastatel 1955–1979 abielus Õie Oravaga ja aastast 1984 Inga Oravaga.
Atsele ordulinnus
pisi|Müürilõik Atsele ordulinnuse varemetest 100px|Vapp
Atsele ordulinnus (eesti keeles ka Koivalinna, võru murdes Koivaliina, läti Gaujiena, saksa Adzel, Adsel an der Aa ), mis kuulus Liivi ordu Aluliina (Aluksne, Marienburg) komtuuri alluvusse, asub Lätis Hopa piirkonnas (Ape piirkond, Apes novads) Koivalinna vallas (Gaujienas pagasts) Koiva jõe parempoolsel ehk idakaldal ja väikese oja sügava sälkoru lõunaserval ning Koivalinna alevi edelaküljel. Linnusest 41 km (6 Saksa miili) läänes asub Trikata ordulinnus ja 41 km idas Aluliina ordulinnus. Linnuse lähistel põhja pool kulges Tartu piiskopkonna piir.
Nimekujud
pisi|Vaade I eeslinnuse loodetornist piki läänepoolset kaitsemüüri lõunasse