cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Geoloogiline kompass
Klassikaline geoloogiline kompass
Klassikalises geoloogilises kompassis on praktilise kasutamise eesmärgil ühendatud kaks funktsiooni: suuna leidmine ja navigatsioon, ning võime mõõta kihtide rõhtsihti (inglise k. strike) ja kallakusnurka (inglise k. dip). Struktuurigeoloogidel on lisaks vaja mõõta ka lasundikallet ja suunda.
Nüüdisaegne geoloogiline kompass
Kaasaegse geoloogilise kompassi kontseptsiooni töötas välja Eberhard Clar Viini Ülikoolist, kus ta töötas struktuurigeoloogina. Kompassi kontseptsiooni avaldas ta 1954. aastal. Tema loodud kompassi eelis oli see, et rõhtsihti ja kallakusnurka sai mõõta korraga. Kallakusnurga mõõtmiseks kasutati kompassi kaane ja kere vahel olevat nurga mõõtmise skaalat, rõhtsihi suuna määramiseks aga kompassi magnetnõela. Esimest korda rakendati seda kontseptsiooni Freibergis Saksamaal. Kompassi disaini üksikasjad töötati välja koostöös tehnikaülikooliga Freibergi Mäeakadeemia.
Kasutamine
pisi|Rõhtsihi joon (inglise k. strike line) ja tasapinna kallakusnurk (inglise k. dip) kirjeldavad pinna asetsemist horisontaali ja vertikaali suhtes Mõõtmise ajal hoitakse kompassi kere horisontaalselt (saadakse lasundikalde suund ja lasundikalle) ning kompassi kaas hoitakse paralleelne kallakpinnaga (saadakse kallakusnurk ja kallakusnurga pinna suund). Näidu saamiseks vabastatakse nõela nupp ning seejärel liigub nõel õigesse positsiooni. Täpse lugemi saamiseks vajutatakse nupp taas alla, mis fikseerib nõela asukoha. Üks lugem võetakse kaane ja kere vahel olevalt skaalalt ja teine kompassilt. Näiteks 25 ° -> 333 °. Esimene number näitab kallet ja teine suunda. Suuna näidu taha võib lisada põhi-ilmakaare.
Seda kompassi kasutavad kõige rohkem struktuurigeoloogid moondekivimite kildalisuse ja joonelisuse määramiseks paljandites või murrangute ja lõhede mõõtmiseks kaevandamispiirkondades.
Digitaalsed kompassid
Nutitelefonide ilmumisega on tekkinud ka geoloogilise kompassi programmid, mis töötavad kolmeteljelise teslameetri ja kolmeteljelise kiirendusmõõturi paasil. Need programmid kasutavad pindade ja suundade arvutamiseks vektoralgebrat. Nutitelefoniga mõõtmisel võib tekkida probleeme, kuna telefonid tekitavad magnetvälja. Telefoni magnetvälja kompenseerimiseks kasutatakse tarkvara. Kuna Maa magnetväli kõigub kiiresti, siis saadakse lugemid, mis sisaldavad rohkesti müra. Nutitelefoni kompassi kasutajad peaksid usaldusväärsete tulemuste saamiseks kalibreerima oma telefoni kompassi, kasutades selleks traditsioonilist magnetkompassi.
Mokša keel
Mokša keel (мокшень кяль) on mokšade rahvuskeel.
Ta kuulub koos ersa keelega soome-ugri keelte mordva rühma.
Mokša keelt kõneldakse peamiselt Venemaa Mordva Vabariigi lõunaosas. Venemaal on mokša keele kõnelejaid veel Penza, Samara, Saratovi, Nižni Novgorodi, Orenburgi, Rjazani ja Tambovi oblastis, Tatarstanis, Baškiirias ning Siberis ja Kaug-Idas. Kõnelejaid on ka Armeenias, Austraalias ja USA-s.
Mokša keel on kõrvuti ersa ja vene keelega üks Venemaa Mordva Vabariigi ametikeeltest.
Mokša keelt peetakse ohustatud keeleks.
Kirjakeel hakkas kujunema 18. sajandil. Mokša keel kasutab kirillitsat.
ISO 639-3 ja ISO 639-2 keelekood on mdf.
Küsisõnad
мезе "mis", кие "kes", кода "kuidas", мъзяра "kui palju", коса "kus", мъзярда "millal", кодама "milline", мес "miks".
Donbassi separatistid
Donbassi separatistid on mõiste, mille all mõeldakse alates 2014. aastast Ukrainast eraldumise nimel võidelnud Donbassi poliitikuid ja väeüksuseid, kes on peamiselt organiseerunud Venemaa toetatud ja tunnustatud Donetski Rahvavabariigiks (DRV) ja Luhanski Rahvavabariigiks (LRV).
Andre Pärn
Andre Pärn (sündinud 21. septembril 1977) on endine elukutseline eesti korvpallur, kes lisaks Eesti Korvpalli Meistriliigale on mänginud ka Rootsi ja Belgia klubides. Pärn kuulus aastatel 1995–2004 Eesti korvpallikoondisse.
Klubikarjäär
Profikarjääri Asto ridades alustanud Pärn on kohalikus meistriliigas esindanud mitut klubi ning tulnud 1994. aastal Asto, 1995., 1996. ja 1998. aastal BC Kalevi ning 2006. aastal Kalev/Cramoga Eesti meistriks.
Hooaja 2000/01 Rootsis Luleå Plannja Basketi ja hooaja 2001/02 Belgias Telindus Leuveni ridades veetnud Pärn naasis seejärel Eestisse, kus mängis mitmes klubis, kuni siirdus aastateks 2011–2015 kodulinna Raplasse.
Koondisekarjäär
Aastatel 1995–2004 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Pärn saavutas koondisega 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha.
Isiklikku
Andre Pärn on abielus ja isa.
Hjalmar Pöhl
Hjalmar-Fritjof Pöhl (24. veebruar 1908 Tallinn – 12. juuni 1964 Maarianhamina, Ahvenamaa, Soome ) oli eestirootsi vaimulik ja usuteadlane.
Elulugu
Hjalmar Pöhli isa Hans Pöhl oli kooliõpetaja, eestirootslaste esimesi haritlasi ja rahvuslikke äratajaid. Hjalmar Pöhl lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1928–1933 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, õppis 1935–1936 ja 1940–1941 TÜ õigusteaduskonnas, ''lic. teol. (1954, Lundi Ülikool), lic. phil.'' (1956, samas). Seejärel jätkas ta õpinguid Uppsala Ülikoolis ja ordineeriti õpetajaametisse 5. juunil 1933 Skara toomkirikus piiskop Hjalmar Danelli poolt.
Aastal 1933 teenis ta Rootsi praostkonna vikaarõpetajana. Aastal 1934 Tallinna Rootsi-Soome Mihkli kogudust. Kuna Karl Nilsson lahkus Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja kohalt, siis asus Hjalmar Pöhl aastal 1934 Vormsi koguduse õpetaja kohale. Samuti oli ta 1934–1944 tegev ka Rootsi meremisjoni õpetajana ja oli rahvusvahelise meremisjoni juhataja Tallinnas. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige. 1937–1944 EELK Rootsi praostkonna praost. Läks 1944 Rootsi, oli eestlaste kirikuõpetaja Stockholmi, Göteborgi ja Lõuna-Rootsi piirkonnas, 1954–1964 õpetaja.
1941. aastal saatis ta Canterbury peapiiskopile protestikirja viimase bolševismimeelsuse tõttu. 1944. aasta sügisel aitas ta Eesti haritlaskonnal ja kultuuritegelastel põgeneda Rootsi oma laevukesel Triinu (teiste hulgas oli põgenejate seas ka helilooja ja dirigent Olav Roots perekonnaga, kes hiljem suundus edasi Colombiasse).
Teadustöö
Avaldanud töid usuteaduse alalt. Societas Ethica liige.
Isiklikku
Tema vend oli eestirootsi vaimulik Ivar Hans Poëll. Nende isa Hans Pöhl oli üks rannarootslaste juhte.
Harry Leesment
Harry Leesment (sündinud 21. juulil 1942) on üks Eesti Kristliku Nelipühi Koguduse rajajatest.
Simuna sovhoos
Simuna sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Simuna külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Simuna asulas. Sovhoosi pindala oli 5500 ha.
Gea Kangilaski
pisi|Gea Kangilaski abieluvõrdsuse meeleavaldusel 4. oktoobril 2020 Gea Kangilaski (sünninimega Kõverjalg; sündinud 5. detsembril 1978 ) on Eesti poliitik, feminist ja kodanikuõiguste aktivist, 14. veebruarist 2020 kuni 9. jaanuarini 2023 oli ta Tartu abilinnapea.
Enne poliitilise karjääri algust 2013. aastal töötas ta Tartu Ülikooli Eetikakeskuses projektijuhina, varem pikemalt Eestimaa Looduse Fondi finantsjuhina ning oli selle juhatuse liige, on Eesti Kirjanduse Seltsi juhatuse liige.
Haridus
Ta lõpetas 1997. aastal Puhja Gümnaasiumi ja 2001. aastal Eesti Põllumajandusülikooli ettevõtluse ja ökonoomika erialal.
Poliitiline tegevus
19. novembrist 2014 kuni 9. jaanuarini 2023 kuulus ta Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Ta oli Tartu valimisliidu Vabakund linnapeakandidaat 2013. aasta kohalike omavalitsuse volikogude valimisel ja ta osutus valituks 670 häälega, millega oli Tartus enim hääli saanud kandidaatide nimekirjas kümnendal kohal. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tartus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel pääses ta sotsiaaldemokraatide nimekirjas taas Tartu linnavolikokku. Pärast seda, kui Reformierakond lõpetas 2020. aastal Tartus koostöö Keskerakonnaga ja sõlmis koalitsioonilepingu sotsiaaldemokraatidega, sai Kangilaskist Tartu abilinnapea laenupoliitika, linnavarade, rahanduse ja eelarve alal.
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Kangilaski taas Tartus sotsiaaldemokraatide nimekirjas ning osutus valituks 690 häälega, millega oli Tartus enim hääli saanud kandidaatide nimekirjas üheksandal kohal. Valimiste järel sõlmisid koalitsioonilepingu Reformierakond, sotsiaaldemokraadid ja Isamaa ning Kangilaski asus täitma abilinnapea ametit linnaplaneerimise, maakorralduse, ehituse ja arhitektuuri alal.
Oktoobris 2022 lahkus Kangilaski erimeelsuste tõttu erakonna Tartu piirkonna juhatusest. Erakonnakaaslastega tülli läinud Kangilaski ei mahtunud sotsiaaldemokraatide valimisnimekirja 2023. aasta Riigikogu valimistel ning 9. jaanuaril 2023 teatas ta ka Tartu abilinnapea kohalt tagasi astumisest ja plaanist kandideerida Riigikokku erakonna Eesti 200 ridades. Ta kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 885 häält ning ei osutunud valituks.
Ta on olnud seotud kliimamuutuste, riigiaparaadi läbipaistvuse, poliitilise vastutuse, pagulaste, naiste ja vähemuste õiguste, kanepi legaliseerimise jm algatustega. Kangilaski on töötanud Eesti Ametiühingute Keskliidus, Seksuaaltervise Liidus, Eesti Arengukoostöö Ümarlauas ning vedanud soolise palgalõhe, ÜRO kestliku arengu eesmärkide, seksuaalvägivalla teemalisi kampaaniaid.
Isiklikku
Ta on üliõpilasseltsi EYS Veljesto vilistlane.
Zeerust
Zeerust on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas, Ramotshere Moiloa valla halduskeskus.
Asula on rajatud 1867. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zeerusti elanikest mustanahalisi aafriklasi 57,22%, valgeid 25,34%, värvilisi 8,46%, India või Aasia päritolu inimesi 7,43% ja teisi 1,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 35,11%, tsvana keelt 32,10%, inglise keelt 16,54%, pedi keelt 1,15%, suulu keelt 1,00%, koosa keelt 0,99% ja sotho keelt 0,95%.
Iru depoo
pisi|Iru elektrijaama korstna kõrval paiknev depoohoone Iru depoo on veduridepoo Maardus Iru soojuselektrijaama territooriumil ja Maardu kaubajaama lähedal.
Depoo omanik oli kuni 2020. aastani Liwathon E.O.S. ja seda kasutasid peamiselt tütarettevõtte AS E.R.S. magistraalvedurid.
Alates 2020. aasta juunist kuulub depoo Go Groupi kontserni ettevõttele AS Ühinenud Depood, millega loodi võimalus Go Railil osutada ka Muuga sadama piirkonnas manööverteenuseid. Iru depoosse liikus ühtlasi ka reisivagunite ja muu raudteeveeremi remonditeenuste üksus, mis varem paiknes Tallinn-Väikse depoos.
Kaasaegne depoo võimaldab osutada kõiki põhilisi diiselvedurite hooldus- ja remonditeenuseid, samuti tegeletakse vedurite taastamise ning moderniseerimisega. Varem on Iru depoos hooldatud peamiselt Vene päritolu vedureid, näiteks kaksikvedureid 2TE116.
Sündmus
Sündmus on piiritletud tervikuna võetav protsess või toiming.
Üldkeeles nimetatakse sündmusteks lühiajalisi ja olulisi sündmusi, teaduses ja filosoofias niisuguseid piiranguid ei ole. Näiteks relatiivsusteoorias räägitakse ainult praktiliselt kestuseta sündmustest, ajakirjanduse kontekstis peab sündmus olema oluline, Martin Heidegger ja Alain Badiou kasutavad seda sõna erilistes tähendustes, mis nõuavad ka olulisust.
Klassikaline sündmusemõiste filosoofias
Klassikalise süstemaatilises ontoloogias (metafüüsikas) ja analüütilises metafüüsikas  on sündmus protsess kui entiteet. Tal on kestus.
Davidsoni ideede mõjul on keeleteaduses välja töötatud sündmuste semantika.
Badiou
Alain Badiou filosoofias on sündmus üks põhimõisteid. Sündmus on miski ettearvamatu ja ennustamatu, mis ei asetu olemasolevasse süsteemi ega ole sellest tuletatav. Sündmus ei ole tema jaoks element teiste elementide hulgas, mis antud olukorra moodustavad, sündmus ei ole nimetatav, esitatav, võimalik. Sündmus on singulaarsus, mis muudab põhimõtteliselt antud olukorra ning kõigi sellele järgnevate olukordade tähendust.
Merekeemia
Merekeemia on hüdrokeemia valdkond, mis tegeleb merevees lahustunud soolade, gaaside ja orgaaniliste ühendite analüüsiga, nende ajalis-ruumilise jaotumuse kirjeldamisega ning seletamisega keemiliste protsesside põhjal.
Merekeemia fookuses on mereökosüsteemi jaoks oluliste ainete ja elementide (eriti mineraaltoitainete) mitmekülgne uurimine. Samuti on olulist rõhku pööratud süsinikule ja lämmastikule (oluline kogu biosfääri seisukohast) ning reoainetele.
Objektiivsus
Objektiivsus on erapooletu suhtumine, mis vastandub subjektiivsusele ehk erapoolikusele. Selle saavutamiseks peetakse vajalikuks distantseerumist käsitletava teema või probleemi suhtes erapoolikutest vaatepunktidest. Subjektiivsus kui objektiivsuse vastand tähendab lähtumist probleemi, teema või olukorra tõlgendamisel ühe osapoole vaatepunktist, eesmärkidest või huvidest.
Objektiivsus kui norm on tähtsal kohal mitme ühiskondliku institutsiooni toimimises: seda eeldatakse sageli niihästi ühiskonda eri valdkondades informeerivatelt institutsioonidelt nagu ajakirjandus, teadus ja riiklik statistikasüsteem kui ka sõltumatutelt otsuste langetajatelt nagu kohtusüsteem. Samas ei ole objektiivsus absoluutne, eri ühiskonnagrupid hindavad seda tihti erinevalt ning ka objektiivsuse kui normi ulatus ja jõustamine võivad olla vaieldavad. Objektiivsusnõue kerkib tavaliselt esile juhul, kui ühiskonnas ei ole valdav üks vaatepunkt ning enamik ühiskonnas mõjukaid gruppe peab eri vaatepunkte ühiskonna kui terviku seisukohalt võrdseteks; sellises olukorras võidakse pidada objektiivsust seotuks relativismiga. Nii näiteks eeldatakse tänapäeval Lääne demokraatiates, et kohtusüsteem peaks olema poliitiliselt objektiivne ja mitte toetama üht või teist poliitilist ideoloogiat, samas kui mõne konkreetse poliitilise ideoloogia toetajad võivad seda lähenemist kritiseerida eelduse põhjal, et just nemad esindavad ainsat objektiivset arusaama ühiskonnast ning seetõttu ei ole nende arvates eri vaatepunktid võrdsed.
Esineb ka vastupidist objektiivsusetõlgendust, kus üht vaatepunkti peetakse erapooletus plaanis, näiteks pragmaatilises eelistatuks: nii on lääneriikides tänapäeval riiklikus eelisseisus lääne traditsiooniline teaduslik meditsiin ja teistel meditsiinitraditsioonidel (alternatiivmeditsiinil) ei ole sellega võrdset ligipääsu riiklikule rahastusele; selle põhjenduseks tuuakse sageli väide, et teadusliku meditsiini kui tõenduspõhise distsipliini efektiivsus on tõendatud, alternatiivmeditsiinilistes traditsioonides aga samasugused tõendusmehhanismid puuduvad, mis loob teaduslikule meditsiinile poliitikakujundajate silmis objektiivse eelise.
Objektiivsust võib käsitleda episteemilise väärtuse või normina, mille ülesanne on tagada info usaldusväärsus. See on lähedalt seotud niisuguste episteemiliste väärtuste või normidega nagu neutraalsus ja tasakaalustatus.
Ajakirjanduses
Ajakirjanduses eeldatakse objektiivsust eelkõige nn valgelt ajakirjanduselt, kus tähtsal kohal on faktikontroll ja vastutus edastatud info tõesuse eest. Nii näiteks tuleks enamiku ajakirjanduseetika käsitluste kohaselt kajastada konfliktis mõlema osapoole seisukohti ning kriitika korral anda sõna ka kritiseeritule. Samas on uuriv ajakirjandus, mis avalikustab ja analüüsib tihti ühiskondlikke probleeme ja mida seetõttu peetakse ühiskondlikult oluliseks, ajalooliselt pärit kollasest ajakirjandusest, mis keskendub kõmule, peegeldab sageli subjektiivset vaadet ega hinda sama kõrgelt andmete kontrollitust.
Objektiivsust peetakse ajakirjanduse juures oluliseks, kuna tänapäeva ühiskonnas on ajakirjandusel oluline roll inimeste informeerijana: just ajakirjandusest saab suur osa ühiskonnaliikmeid info, mille alusel nad langetavad otsuseid nii igapäevaelus (nt tarbimisvalikuid) kui ka ühiskondlikul tasandil (nt valimistel). Seetõttu on ühiskonna kui terviku huvi, et ajakirjanduses oleksid kajastatud eri vaatepunktid, mitte ei domineeriks kitsad majanduslikud või poliitilised agendad.
Objektiivsuse üheks garantiina rakendatakse sageli printsiipi, mille kohaselt peab ajakirjandusväljaande toimetus olema sõltumatu väljaande omaniku ärihuvidest: sisutoimetusel ei tohi olla kokkupuudet reklaamiosakonnaga, omanik aga ei tohi sekkuda väljaande sisusse, vaid võib üksnes palgata või vallandada peatoimetaja, kes on oma edasistes otsustes sõltumatu. Kuna kommertsalustel kirjastatavate väljaannete omanikel on aga tugev huvi teenida kirjastamisega kasumit ning väljaande sisu võib seda oluliselt mõjutada, näiteks häirides reklaamikliente, kes kriitiliste artiklite tõttu võivad loobuda väljaandes reklaamide avaldamisest, on siin alaline oht huvide konfliktiks. Riiklike, avalik-õiguslike ja omavalitsuslike väljaannete puhul pärsib sageli objektiivsust sõltuvus institutsiooni rahastusest, mis ajakirjandusliku kriitika korral võib kahaneda või lakata.
Ajakirjandusele esitatavat objektiivsusnõuet on ka kritiseeritud, toetudes argumendile, et kuna kallutatus on ajakirjanduses nii või teisiti (inimese subjektiivne), tähendab objektiivsusele pretendeerimine vaid varjatud kallutatust ning ausam on tuua kallutatus esile, näiteks deklareerides ajalehe päises otsesõnu, milliseid poliitilisi vaateid ajalehe toimetus toetab.
Teaduses
Üldjuhul eeldatakse teaduselt objektiivsust. Selle nõude kohaselt teaduslik teadmine peab olema tõepärases ja otstarbekas vastavuses teadlase poolt esitatud väidete ja teooriatega. Teadlase väited ja teooriad peavad olema võimalikult sõltumatud subjektiivsetest mõjudest, vigastest algallikatest ja isiklikest arvamustest. Teadusliku tegevuse tulemuse objektiivsuse põhilisteks tagajateks on üldkehtivus ja teadlaste kogukonna ükskõik millise liikme poolt ülekontrollimise võimalus. Selles mõttes võib objektiivsuse all mõista ka intersubjektiivselt õigeks tunnistatud uurimismeetodite ja -tulemuste kehtivust.
Äärmusliku objektiivsuse nõude on püstitanud positivistliku teadusteooria raames objektivism, mis eeldab teadusliku teadmise saavutamiseks objektide täielikult eelarvamustevaba vaatlemist ja analüüsimist. Loomulikult saab iga uurimus alguse tervest reast eelteadmistest, mis tulenevad teadlase senisest koolitusest ning metoodilistest eeldustest, hoiakutest uuritava objekti loomuse ja käitumise kohta ning paljudest muudest kaalutlustest, mis on vastastikuses toimes muude mõjutavate ja segavate suurustega. Loodusteadustes mängib suurt rolli ka kasutatav tehniline varustus.
Teadusliku töö objektiivsus ei tähenda seega mitte niivõrd eelduste puudumist, kuivõrd töö intersubjektiivset jäljendatavust tingimustes, mida võimaldab teadmiste hetkeseis. Seevastu ebaadekvaatseteks ja subjektiivseteks uurimistöö tulemusteks võib pidada selliseid tulemusi, mis on saadud teadlaste kogukonna poolt loodud või heaks kiidetud reeglite vastaselt või milleni jõudmine on avalikult jäljendades võimatu. Uurimise objektiivsusele mõjuvad ka vead meetodis või argumentatsioonis.
Objektiivsust ei saa siiski võrdsustada tõega või vahetada üks ühele alustõdedega, vaid see võib anda vaid hetkel kehtiva uurimisseisu õigekstunnistuse ja kinnituse ning kokkusobivuse reeglite ja meetoditega, mida teadlaste kogukond praktiseerib.
Uusaja algusest peale omab loodusteadustes teaduslike hüpoteeside tõestamisel järjest suuremat tähtsust eksperiment. Humanitaarteadustes, st inimteadustes ja ühiskonnateadustes, on katse võimalik ainult väga piiratud tingimustel. Humanitaarteadustes on seevastu suur roll kriitilisel diskussioonil ja argumenteerimisel, mille abil uurimistulemusi hinnata.
Teadussotsioloogias seatakse kogu teadmine sõltuvusse teadlast ümbritsevast ühiskonnast. Karl Mannheim on seejuures üldistanud, et teadmine on võimalik ainult teatud sotsiaalsete tingimuste korral, mis silmnähtavalt asjaga sobivad. Objektiivsus on seega saavutatav alles sellisel tasandil, kui kättesaadavad on kõik vaatenurgad, mistõttu neutraliseerub sõltuvus teatud vaatenurkadest.
Jacob Trouba
Jacob Ryan Trouba (sündinud 26. veebruaril 1994 Rochesteris Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New York Rangers. Ta on klubi meeskonna kapten.
2012. aastal valis Winnipeg Jets ta NHL-i draft'is üheksanda valikuna.
Hooajal 2012–13 mängis ta Michigani Ülikooli meeskonnas. NHL-is tegi ta Jetsi meeskonnas debüüdi 1. oktoobril 2013 mängus Edmonton Oilersi vastu ja viskas selles mängus ka oma esimese NHL-i värava.
Pärast kuut hooaega Jetsis siirdus Trouba 2019. aasta juunis Rangersi meeskonda. Hooaja 2022/23 eel määrati Trouba Rangersi kapteniks.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta USA jäähokikoondisega pronksmedali. Samal aastal tuli ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.
Toomas Kleesment
Toomas Kleesment on mitme inimese nimi:
Orund
Orund on pikliku kujuga ebamääraste pervedega negatiivne pinnavorm. Orundi piire pole võimalik täpselt määratleda. Eestis on näiteks Võru-Petseri orund ja Emajõe orund.
Halvale teele
"Halvale teele" (originaalpealkiri "Breaking Bad") on Ameerika telesari. See jutustab keskkooli keemiaõpetajast Walter White'st (Bryan Cranston), kellel diagnoositakse sarja alguses kaugelearenenud kopsuvähk. Walter pöördub kuritegelikule teele ning hakkab koos oma endise õpilase Jesse Pinkmaniga (Aaron Paul) tootma ja turustama kõrgekvaliteedilist metamfetamiini, et kindlustada enne surma oma pere varanduslik tulevik.
"Breaking Bad" on saavutanud laialdase positiivse vastuvõtu iseäranis tänu originaalsele teemaarendusele, väljapaistvale filmimistööle ja kogu näitetrupi näitlejavõimetele. Seriaal on võitnud seitse Primetime Emmy auhinda. Bryan Cranston oli 2010. ja 2011. aastal Kuldgloobuse nominent parima draamasarja meesnäitleja kategoorias.
Sarja neljanda hooaja viimane osa ("Face Off") esilinastus USA-s AMC kanalil 2011. aasta 9. oktoobril. Seriaali viimase, kaheks osaks jaotatud 16-osalise viienda hooaja esimene osa jõudis vaatajateni 2012. aasta 15. juulil. Sarja viimane, 62. osa jõudis vaatajateni 29. septembril 2013.
Kadri Põldmaa
Kadri Põldmaa (sündinud 28. aprillil 1970 Tartus) on eesti mükoloog.
Elulugu
Kadri Põldmaa on mükoloog Peeter Põldmaa (1929–1990) tütar.
Lõpetanud 1970 Tartu 2. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikool bioloogia erialal, magistrikraad (1994, TÜ), väitekiri "Torikulaadsed viljakehadel kasvavad kottseened Eestis"; doktorikraad (1998, TÜ), väitekiri "Studies in the systematics of Hypomyces and allied genera (Hypocreales, Ascomycota)" (Tartu, 1998), 1999–2000 järeldoktorant Pennsylvania Ülikoolis ja 2002–03 Eesti Biokeskuses. Oli 1990–1996 Zooloogia ja Botaanika Instituudi mükoloogia osakonna laborant, 1998–2004 teadur, 2005 EPMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mükoloogia osakonna teadur, 2006–2008 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mükoloogia osakonna erakorraline vanemteadur, aastast 2006 ka TÜ Loodusmuuseumi ning TÜ Botaanika- ja Mükoloogiamuuseumi teadur. 2009. aastast töötab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maainstituudi mükoloogia õppetoolis teadurina.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: seenesugukonna Hypocreaceae seente viljakehadel kasvavate taksonite süstemaatika ning levik maailmas, seente viljakehadel ning taimedel kasvavad mikroseened Eestis. Kirjeldanud 35 teadusele uut seeneliiki ja ühe seeneperekonna. Viibinud ekspeditsioonidel Põhjamaades, Venemaa Kaug-Idas, Tais, Austraalias, Indias, Sri Lankal, Gabonis, Madagaskaril, USA-s ja Peruus. Looduseuurijate Seltsi liige. Avaldanud üle 20 teadustrükise.
Suhtlustreening
Suhtlustreening on aktiivne õppemeetod, kus õppimise intensiivsus tagatakse õppijatele kolmekordse tagasisidega: treenerilt, grupiliikmetelt ja videotagasisidest.
Treening koosneb soojendusharjutustest ning tehnikate ja oskuste harjutamisest (sh videoharjutused). Seega moodustavad treeningu põhiosa praktilised harjutused, kus õppijad saavad võimaluse oma käitumist ise analüüsida ja treenerite ning teiste grupiliikmete toel muuta.
Treeningul suunab treener kolme põhiprotsessi. Nendest keskne on õpiprotsess, mis teostub läbi grupiprotsessi ja isiksuse arengu.
Treenitavate puhul lähtuvad treenerid arusaamast, et iga grupiliige tuleb treeningusse õpitavate oskuste isesuguse lähtetasandiga. Lõpptulemust hinnatakse selle järgi, kas ja kui palju grupiliikmed juurde õppisid.
Treening seab sihiks, et õpitud oskused leiaksid kasutamist elus. Treeningu kaugemaks eesmärgiks on, et treeningul omandatud käitumise analüüsi oskust kasutaksid treenitavad hilisemas elus samu oskusi iseseisvalt (edasi) arendades.
Suhtlemise käsitlemisel treeningul on aluseks võidan-võidad lähenemisviis. * Baasilisteks oskusteks suhtlustreeningul on kontakti-, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise oskused, kompleksoskusena enesekehtestamisoskus (vt skeemi) alt=|pisi|330x330px|Suhtlusoskuste skeem nn roos (ESTÜ, 2007) Täiskasvanute koolitaja-suhtlemistreeneriks saab spetsialiseeruda täiskasvanute koolitaja seitsmendal tasemel.
Kutse andja on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras.
Pfalz-Simmern-Sponheim
Pfalz-Simmern-Sponheim oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Simmerni ja Sponheimi krahvkonna Pfalzi osa ümber tänapäeva Rheinland-Pfalzis Saksamaal.
Pfalz-Simmern-Sponheim loodi aastal 1559, kui Pfalz-Simmerni Friedrich III päris Pfalzi ning andis nii Simmerni kui ka Sponheimi oma nooremale vennale Georgile. Georg suri aastal 1569 ja tema järglane oli teine noorem vend Reichard. Pärast Reichardi surma aastal 1598 läks Pfalz-Simmern-Sponheim tagasi Pfalzi kuurvürstkonnale.
Tamsalu sovhoos
Tamsalu sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Tamsalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vajangu asulas. Sovhoosi pindala oli 6400 ha.
Allan Laur
Allan Laur (21. september 1945 – 18. august 2004) oli eesti usutegelane.
Ta on olnud nelipühi kiriku juht ja Tallinna koguduse vanempastor, mentor ja Eesti usuelu integreerija, oikumeenilise töö eestvedaja Eesti Kirikute Nõukogus ja Eesti Evangeelses Alliansis. Ta aitas kaasa Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomisele.
Elulugu
Allan Laur sündis Rootsis Hiiumaalt pärit sõjapõgenike pere lapsena. Ta teenis algul Rootsis, seejärel Kanadas. Mõni kuu enne Eesti taasiseseisvumist tuli ta koos oma perekonnaga kodumaale. Siin alustas Allan Laur Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomist.
Kuidas inimesed teda mäletavad
Allan Lauri mäletavad teda tundnud inimesed võimeka ja inspireeritud organisaatori ja kirikujuhina. Kolmeteistkümne aasta vältel, mis Allan Laur sai veeta pagulusest naasmise järel kodumaal, juhtis ta terve uue kiriku, kristliku nelipühikiriku ülesehitamist ja oli ka ise tunnistajaks oma töö viljale, koguduste tekkele ja kasvule.
Allan Laur oli tähelepanuväärne inimene ka Eesti oikumeenias.
Tema eestvõttel ja juhtimisel sai uuemast evangelikaalsest ja karismaatilisest liikumisest, mida nelipühikirik esindab, osa Eesti oikumeenilisest liikumisest. Paljuski tõi just Allan Lauri oikumeeniline avatus kristliku nelipühikiriku Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskonda.
Allan Lauri matusetalitus toimus 28. augustil 2004 EELK Tallinna Kaarli kirikus, ta maeti Metsakalmistule.
Avamaa
Avamaa on aianduses ja põllumajanduses lahtise taeva all ja kõigile ilmastikumõjudele avatud põllumajanduskultuuride kasvupind.
Avamaale vastandub katmik.
Paruchy
Paruchy on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Końskie maakonnas Końskie vallas. Paruchy asub Końskiest umbes 11 km idakirdes ja Kielce kesklinnast ligikaudu 41 km põhjas.
Jakob Johnson
Jakob Johnson (8. mai 1806 Tusti karjamõis, Viljandimaa – 1. aprill 1865 Peterburi) oli esimene eesti rahvusest põllumajandusteadlane, dr. phil. (1840, Jena), agronoomiamagister (1841, Peterburi).
Jakob Johnson oli 1765. aastal Peterburis, Mihhail Lomonossovi initsiatiivil asutatud Vaba Ökonoomilise Seltsi liige. Dr. Jakob Johnson andis 1844...1864 välja ajakirja Mittheilungen der Kaiserlichen freien ökonomischen Gesellschaft zu St. Petersburg, milles tutvustas ka põllumajanduse uurimistulemusi ja uuendusi.
Marẕīyeh Vaḩīd-Dastjerdī
pisi|Marzieh Vahid-Dastjerdi (2016) Marẕīyeh Vaḩīd-Dastjerdī (pärsia keeles مرضیه وحید دستجردی; sündinud 11. veebruaril 1959 Teheranis) on Iraani poliitik.
Ta oli pärast Iraani islamirevolutsiooni esimene naissoost minister Iraanis. Ta sai 3. septembril 2009 tervishoiuministriks. 27. detsembril 2012 vallandas president Maḩmūd Aḩmadīnezhād ta, sest neil oli lahkarvamus ravimite hinnatõusu asjus.
Nausküla raudteejaam
Nausküla raudteejaam (läti Naukšēni raudteejaam) oli raudteejaam Lätis Valmiera piirkonna Naukšēni valla Naukšēni külas. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 36,5 kilomeetri kaugusele.
Jaam avati aastal 1897, kuid alguses reisirongid seal ei peatunud. See asus Lõuna-Ruhja kihelkonnas Naukšēni mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümber ehitamist, toona valmisid ka praegused jaamahooned. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.
Sulgjas õhik
Sulgjas õhik (Neckera pennata) on ulmikulaadsete seltsi õhikuliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim.
Sulgjas õhikule on iseloomulikus lapikult lehistunud võsud ja lainelised lehed.
Sulgjas õhik on kosmopoliitse levilaga. Euroopas on ta põlismetsade tunnusliik.
Zasadne
Zasadne on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Kamienica vallas. Zasadne asub Limanowast umbes 16,5 km edelas ja Krakówist ligikaudu 60 km lõunakagus.
Sulgjas õhik
Eestis võib neid leida kasvamas soostuvates metsades, lammimetsades ja -põõsastikes, kõdusoometsades ja arumetsades, kasvades lehtpuude tüvedel, harvem kividel. Sobiv kasvukoht peab olema varjuline, lisaks peab puu, millel suljgas õhik kasvab, olema piisavalt jäme. Kõige enam eelistab ta kasvada vanadel haabadel.
Sulgjas õhik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
2022. aastal valiti sulgjas õhik aasta samblaks.
Josõpenkõ
Josõpenkõ (ukraina keeles Йосипенки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 121. Pindala on 0,622 km².
Carlos Alcaraz
pisi|Carlos Alcaraz (2022) Carlos Alcaraz Garfia (sündinud 5. mail 2003 El Palmaris Murcias) on Hispaania tennisist. Tenniseprofessionaalide liidu (ATP) hinnangul on ta üksikmängus maailma edetabelis esikohal.
Alcaraz on võitnud kümme ATP Touri tasemel üksikmängu tiitlit, sealhulgas 2022. aasta US Openi ja neli Masters 1000 tiitlit. USA lahtiste võiduga sai Alcaraz 19-aastaselt, 4-kuuselt ja 6-aastaselt üksikmängu edetabeli esikohale jõudnud noorimaks meheks ning Open Era esimeseks teismeliseks, kes on meeste edetabeli tipus.
Juuniorina võitis ta kaks ITF-i juunioride turniiri. Pärast 2018. aastal elukutseliseks tennisistiks saamist võitis ta kolm ITF-i meeste maailma tenniseturniiril ja neli tiitlit ATP Challenger Touril ning pääses 2021. aasta mais 100 parima tennisemängija hulka. Kaks kuud hiljem jõudis Alcaraz oma esimese ATP Touri finaali, milleks oli Croatia Open, ATP 250 turniir, kus ta võitis oma esimese tiitli. Hiljem pääses ta 50 parema hulka pärast seda, kui jõudis järgmisel US Openil veerandfinaali ja võitis aastal 2021 Milanos toimunud järgmise põlvkonna ATP finaali. Pärast oma esimese ATP 500 tiitli võitmist 2022. aasta veebruaris Rio Openil võitis Alcaraz oma esimese Masters 1000 tiitli Miami Openil ja teise ATP 500 tiitlivõistluse aprillis Barcelona Openil, viies ta 10 parema hulka.
Triigi sovhoos
Triigi sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Triigi asulas. Sovhoosi pindala oli 3500 ha.
3. Üksik jalaväepataljon
3. Üksik jalaväepataljon (algselt 3. Jalaväepolk) oli Eesti Rahvaväe, Kaitseväe ja sõjaväe väeosa aastatel 1918 – 1940.
Jalaväepolgu, hilisema üksiku pataljoni asutamise päevaks loeti 21. november 1918. aastal, kui Eesti Ajutine Valitsus võttis vastu otsuse Eesti rahvaväe 1. Diviisi ja selle koosseisu kuuluvate väeosade, sh 3. Jalaväepolgu moodustamiseks.
Väeosa nimetati ''3. Üksikuks jalaväepataljoniks'' alates 1. oktoobrist 1928. aastal. 3. Üksik Jalaväepataljon lõpetas tegevuse oktoobris 1940, seoses Eesti Vabariigi sõjaväe üldise likvideerimisega.
3. jalaväepolgu moodustamine
1918. aastal pärast Eesti rahvaväe moodustamist 1918. aasta novembris kandis väeosa nimetust ajavahemikul 30. november – 17. detsember 3. (Eesti) Rahvaväe polk ja asukoha tõttu ka 21. novembrist – 30. novembrini 1918. aastal (3.) Võru Eesti polgu nimetust, väeosa nimetati 17. detsembril 1918. aastal 3. Eesti jalaväe polguks, lühidalt 3. jalaväepolguks ning kandis seda nimetust kogu Vabadussõja jooksul kuni 10. maini 1920. aastal.
3. Jalaväepolk Vabadussõjas
Polkovnik Eduard Kubbo alustas Võrus 3. jalaväepolgu formeerimist, kuid selle koosseisus oli napilt sada meest ja ta lahkus Punaarmee pealetungil Vabadussõja algetapis Lõuna-Eestis, Võrust minnes Puka ja Nõo kaudu Viljandisse. Polk osales Eesti Vabadussõja kaitselahingutes 1918. aasta detsembrist, 1919. aasta maikuuni ning seejärel pealetungilahingute käigus ka sõjategevusest sakslastest moodustatud Landeswehri vägedega Põhja-Lätimaal.
Polgu koosseisu kuulus:
1920 – 1940
Pärast Vabadussõja lõppu dislotseerusid 3. jalaväepolgu allüksused algselt Narva piiril ja pärast seda Pärnus.
10. maist 1920. aastal kuni 12. juulini 1921. aastal kandis väeosa nimetust ''3. jalaväe polk''.
1921. aastal liideti polguga 8. Jalaväepolk ja Piirivalve Valitsuse 6. Piirikütipataljon, 3. Jalaväepolguks.
12. juulist 1921. aastal kuni 15. märtsini 1924. aastal kandis väeosa nimetust ''3. üksik pataljon'', teenistuskohaga Valga linn Klasmanni kasarmutes. 12. juulil lahutati polgust ka endise 8. Jalaväepolgu osad. Valgas moodustati 3. Jalaväepolgust ja Valgas likvideeritavast 6. Jalaväepolgu Staabist 3. Üksik Jalaväepataljon. Pärnu jäänud 3. Jalaväepolgu Staabist moodustati aga 6. Jalaväepolgu Staap Pärnus.
1922. aastal viidi Eesti Rahvaväes sõjaväeliste auastmete ja terminite üleviimine Venemaa keisririigi aegsetelt auastmetelt ja terminitelt euroopalikele sõjalistele terminitele ning kehtestati euroopalikud auastmenimetused ja väeüksuste nimetused, 24. novembril 1922. aastal võeti kasutusele termin “rügement” senise “polgu” asemel, “kompanii” senise “roodu” asemel jne.
3. Üksik Jalaväepataljon tegutses iseseisva väeosana ajavahemikul 22. märts 1924. aastal kuni 1. oktoobrini 1928, mil liideti pataljon Sakala Jalaväerügemendi koosseisu, kuhu ta jäi kuni 1. oktoobrini 1928. Pärast liitmist Sakala Jalaväerügemendiga, kandis Sakala rügemendi 3. pataljoni nimetust.
3. Üksik jalaväepataljon
1. oktoobrist 1928 lahutati 3. pataljon Sakala Jalaväerügemendist ja formeeriti ümber iseseisvaks väeosaks, 3. Üksiku Jalaväepataljoni nime all. Sakala Jalaväerügemendist sai ümberformeerimise teel Sakala Üksik Jalaväepataljon. 1928. aastal oli 3. Üksiku Jalaväepataljon koosseisus:
Tidib
Tidib on avaari küla (auul) Venemaal Dagestanis, Šamili rajooni keskus.
Tallinna Toompea saksa kogudus
Tallinna Toompea saksa kogudus oli Tallinna toomkirikus tegutsenud Toompea sakslaste luterlik kogudus. Koguduse põhilised liikmed olid Eestimaa aadlikud ning Toompea sakslastest kodanikud.
Toompea Toomkiriku saksa koguduse liikmeid maeti Mõigu mõisa Mõigu kalmistule. Kabel ja surnuaed on tänapäevaks hävinenud.
Saksa kogudus kasutas toomkirikut 1927. aastani, misjärel eesti kogudus võttis selle valitsuse korraldusel üle. Senised saksa koguduse liikmed hakkasid käima teenistustel Tallinna Niguliste kirikus (kuigi eesti kogudus pakkus neile teenistusteks pärastlõunaseid aegu). Kogudus likvideeriti Kiriku hooldaja otsusega 17. novembrist 1939.
Challenger 2
FV4034 Challenger 2 on Briti relvajõudude maavägede põhitank.
Ajalugu
Challenger 2 on tanki Challenger 1 edasiarendus.
2011. aasta jaanuari seisuga on lahingus viga saanud ainult kaks Challenger 2-te, ning üks kaotati omade tule läbi. Challenger 2 võeti teenistusse 1998. aastal ja praeguseks on neid toodetud umbes 446 masinat.
Ukraina kasutuses
2023. aasta veebruari alguses avalikustas Suurbritannia kaitseministeerium fotod sellest, kuidas toimub Ukraina sõjaväelaste Challenger 2-e väljaõpe.
Surnud 3. veebruaril
Siin loetletakse 3. veebruaril surnud tuntud isikuid.
Siirdemajandus
Siirdemajandus on ühest süsteemist teise siirduv majandus, nt sotsialismijärgne majandus, mis arendab klassikalise turumajanduse suunas; ka üleminekumajandus.
Ubja sovhoos
Ubja sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Kaarli ja Viru-Nigula külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ubja asulas. Sovhoosi pindala oli 6600 ha.
Lossipark (Kuressaare tänav)
Lossipark on allee Kuressaare lossipargi vanemas osas. See algab kuursaali-esiselt väljakult ja suundub paralleelselt Pargi tänavaga jahisadama poole Tori abajas. Allee lõpeb ristudes Kalda puiesteega.
Zbludza
Zbludza on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Kamienica vallas. Zbludza asub Limanowast umbes 13 km lõunaedelas ja Krakówist ligikaudu 59 km lõunakagus.
Vend (täpsustus)
Vend võib tähendada järgmist:
Tallinna toomkiriku rootsi kogudus
Tallinna toomkiriku rootsi kogudus oli Tallinna toomkirikus tegutsenud kogudus, mis teenindas Tallinna rootsikeelset elanikkonda. Kogudus eksisteeris Tallinnas Rootsi ajast kuni 1710. aastani.
Ujar
Ujar on linn Venemaal Krasnojarski krais, Ujari rajooni keskus. Asub umbes 130 km Krasnojarskist idas Ujarka jõe ääres.
Asula on teada 1760. aastast, linnaõigused sai 1944. aastal. Linna läbib Siberi raudtee.
2022. aasta mais puhkes Ujaris tulekahju, milles hävis 120 maja.
2020. aastal oli linnas 11 948 elanikku.
Skaudvilė vald
Skaudvilė vald (leedu keeles Skaudvilės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Tauragė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3811 inimest. Valla keskuseks on Skaudvilė linn (2011. aastal 1720 elanikku), vallamaja aadress on Upynos g. 3. Vallavanem on Virginijus Būdvytis.
Wayne Gretzky 99 Award
Wayne Gretzky 99 Award on jäähokiauhind, mis antakse igal aastal OHL-i (Ontario Hockey League) väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale. Auhinda antakse 1999. aastast.
Seda antakse Wayne Gretzky auks.
Karavan Vol.1
"Karavan Vol.1" on ansambli Karavan 1996. aasta album.
Bustryk
Bustryk on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tatra maakonnas Poronini vallas.
Kitiin
Kitiin (C8H13NO5)n on pikk biopolümeer, polüsahhariid, glükoosi derivaat.
Looduses laialt levinud polümeer on peamiseks komponendiks seente rakukestas ning putukate, lülijalgsete ja vähilaadsete välisskeletis. Struktuurilt sarnaneb kitiini molekul tselluloosiga. Kitiini leidub ka käsnades, molluskites, ainuõõssetes ja rõngussides.
Looduslikult laguneb kitiin teadaolevalt üksnes mõnede ensüümide mõjul, millest tuntum on kitinaas.
Põuavälk (mäng)
pisi|Ülevenemaalise mängu "Põuavälk" tänapäevane embleem pisi|150px|"Põuavälgu"-teemaline Nõukogude Liidu postmark
"Põuavälk", täisnimega Üleliiduline pioneeride sõjalis-sportlik mäng "Põuavälk" (vene keeles Зарница; täieliku nimega Всесоюзная пионерская военно-спортивная игра «Зарница») oli Nõukogude Liidus korraldatud üleriiklik pioneeriorganisatsiooniga seotud sõjalis-sportlik võistlusmäng 4.-7. klassi õpiastele. On hiljem taaselustatud ja jätkatud Venemaal.
Vanemale koolieale oli nõukogude ajal sarnase põhimõttega mäng "Kotkapoeg" (vene keeles "Orljonok").
Nõukogude Liidus
Sõjalis-sportliku mängu esmase sisu töötas välja keegi naisõpetaja Krasnokamski rajoonis Permi oblastis. Esimene mäng toimus sõjaväelastega 23. veebruaril 1964. "Põuavälk" algatati Nõukogude Liidus ametlikult 1967. aastal ja see oli mõeldud ühtlasi ettevalmistava ja sõjalis-patriootliku abimeetmena seoses ajateenistuse lühendamisega Nõukogude armees kolmelt aastalt kahele. Mängu esimeseks üldjuhiks määrati suurtükiväemarssal Vassili Kazakov. Juba esimestel aastatel võttis mängust osa miljoneid lapsi.
Mängu põhieesmärgid:
Mängiti reeglina kahe vastaspoolena. Lisandus vahekohus ja vaatlejad. Lahendada tuli sõjalis-sportilikke ja taktikalisi ülesandeid, samuti luureülesandeid ning saada lõpuks kätte vastaspoole lipp. Võitis meeskond, kelle punktisumma osutus suuremaks.
"Põuavälgust" on saanud ainet mitu Nõukogude mängufilmi.
Taaselustamine Venemaal
Venemaal on mäng taastatud ja viiakse läbi kaitseministeeriumi ja haridus- ja teadusministeeriumi koostöös.
Mängu põhiteemad:
De la Barre
De la Barre on mitme aadlisuguvõsa nimi:
Kupits
Kupits on piirimärk, mis koosneb mulla- või kivihunnikust ning sellesse paigutatud postist või piirikivist.
Vao sovhoos
Vao sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Väike-Maarja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vao asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.
Boriss Eichenbaum
Boriss Mihhailovitš Eichenbaum (Борис Михайлович Эйхенбаум; 4. oktoober (vkj. 22. september) 1886 Voronež – 24. november 1959 Leningrad) oli vene kirjandusteadlane.
Ta oli vene formalismi esindaja.
406
406. aasta
Vardja (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vardja Eestis 66 mehel ja 76 naisel.
Viitna sovhoos
Viitna sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Kadrina külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Kihlevere asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.
Pearaamat
Pearaamat (inglise keeles general ledger, saksa keeles das Hauptbuch) on raamatupidamiskohustusliku majandusüksuse kõiki kontosid sisaldav süstemaatiline register, milles on ära toodud kõik sünteetilised kontod koos koodide ja numbritega.
Pearaamatu registri kirjed tehakse raamatupidamise kahekordse kirjendamise põhimõttel so ühe konto deebetisse ja teise konto kreeditisse.
Przytkowice
Przytkowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Kalwaria Zebrzydowska vallas. Przytkowice asub Wadowicest ligi 15 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 24 km edelas.
Pearaamat
Pearaamatu registrit võib pidada, mistahes taasesitust võimaldaval kandjal (pearaamat-žurnaalina, kaartidel, perfolintidel, raamatupidamisprogrammides, magnetketastel, CD-del, jms).
Välislingid
Buchführung
Poronin
Poronin on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tatra maakonnas, Poronini valla halduskeskus.
Poronin asub Slovakkia piirist 10 km kaugusel, Zakopanest umbes 6 km kirdes ja Krakówist ligikaudu 83 km lõunas.
Poronin on talispordikeskus.
Küla on esmamainitud 1624. aastal. 19. sajandi algul kujunes Poronin suvituskohaks.
1913. ja 1914. aasta suvel elasid Poroninis Vladimir Lenin ja Nadežda Krupskaja.
Martial Mbandjock
Martial Mbandjock (sündinud 14. oktoobril 1985 Roubaix's) on Prantsusmaa sprinter, kes on peamiselt spetsialiseerunud 60 meetri ja 100 meetri jooksule.
Helmar Müller
Helmar Müller (11. august 1939 – 9. juuni 2023) oli saksa kergejõustiklane, kelle põhiala oli 400 meetri jooks.
Müller tuli 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos pronksmedalile 4×400 meetri teatejooksus. Teatevõistkonda kuulusid veel Manfred Kinder, Gerhard Hennige ja Martin Jellinghaus. Teatevõistluse kuldmedali võitis maailmarekordiga USA ja hõbemedali Keenia võistkond.
Tatarikeelne Vikipeedia
Tatarikeelne Vikipeedia avati 15. septembril 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
10. juunil 2020 ületas tatarikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri, 30. oktoobril 2020 200 000 piiri, 31. juulil 2021 300 000 piiri, 31. jaanuaril 2022 400 000 piiri ja 21. aprillil 2023 500 000 piiri.
Tamsalu Lunastaja kogudus
EELK Tamsalu Lunastaja kogudus on luterlik kogudus Tamsalus, mis kasutab Tamsalu Lunastaja kirikut.
Kogudus kuulub Viru praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Toompuu, organist on Sirje Sõnum ja juhatuse esimees on Elle Olt.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 15.00 Tamsalu Lunastaja kirikus. Kirik asub aadressil Paide maantee 7.
Määratletuse põhimõte
Määratletuse põhimõte (ka määratletusnõue, ettenähtavuse põhimõte, definitiivsuse põhimõte) on karistusõiguslik printsiip, mis määrab, et seaduse normid peavad olema võimalikult selged ja arusaadavad. Karistusõigus peab piisava täpsuse ja selgusega näitama, millise teo eest isik vastutusele võetakse.
Ainult seadusandja saab tagada, et karistusõiguse normid ei oleks ebamäärased või arusaamatud. Samas ei tähenda määratletuse põhimõte tõlgendamise keeldu, kuna ükski seadus ei saa olla igas olukorras nii täpne, et seda poleks vaja tõlgendada.
Õiguslik alus
Määratletuse põhimõtte aluseks on põhiseadus. Määratletuse põhimõte tuleneb kahe põhiseaduse sätte koosmõjust: põhiseaduse § 23 lg 1 ja § 13 lg 2. Esimene neist sätestab karistusõiguse seaduslikkuse põhimõtte, mida kajastab ladinakeelne väljend nullum crimen nulla poena sine lege (pole kuritegu ega karistust ilma seaduseta). Määratletuse põhimõte on seaduslikkuse põhimõtte alaliik. Teine säte tagab isikutele kaitse riigivõimu omavoli eest.
Karistusseaduses eraldi määratletuse põhimõtet sätestatud ei ole, sest määratletuse põhimõte on suunatud seadusandjale ning seetõttu peab see nõue tulenema põhiseadusest.
Määratletuse põhimõte Riigikohtu praktikas
Kõige tihedamalt on kohtupraktika määratletuse põhimõtte seostanud seaduse täpse sõnastuse, piisavalt kitsa tõlgenduse ning süüdistuse ja karistuse konkreetsusega.
Riigikohus on leidnud, et väär- ja kuriteo tunnused peavad olema vähemalt nii selged, et nendest on võimalik tõlgendamise teel aru saada. Karistusõigusliku normi sisu selgitamisel tuleb eelkõige tugineda grammatilisele tõlgendamisele ehk normi sõnastuse analüüsimisele ja avamisele. See kinnitab arusaama, et määratletuse põhimõte ei tähenda tõlgendamise keeldu. Samas on Riigikohtu kriminaalkolleegium korduvalt märkinud, et seaduse tekstist ei tohi ulatuslikult kõrvale kalduda, kui see tooks kaasa isiku õiguste piiramise.
Määratletuse põhimõte ei välista määratlemata õigusmõistete kasutamist ega kaalutlusõiguse sätestamist. Seega, mitte igasugune ebaselgus ei ole automaatselt vastuolus määratletuse põhimõttega. Seisukohta toetab ka Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika, mille kohaselt on vältimatu, et paljud õigusmõisted on ähmased ja nende tõlgendamine on praktika küsimus. Määratletuse põhimõttest tulenev selguse nõue on täidetud, kui isik saab seaduse sõnastusest aru, milliste tegude ja tegevusetuse tulemusel võetakse ta kriminaalvastutusele. Seaduse tekstist arusaamisel võib tugineda vajadusel kohtu tõlgendusele või õigusspetsialisti abile.
Määratletuse aste ei ole kõikide normide puhul sama. Selgemad ja täpsemad peavad olema normid, mis piiravad isikute õigusi. Määratletuse mõõdupuuks on keskmiste võimetega isik: seaduse määratletust ei tule hinnata konkreetse kohtuvaidluse poolte seisukohalt vaadatuna. Määratlematuse põhimõttega on vastuolus seadused, millest keskmiste võimetega isik aru ei saa.