cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ungari keel
Ungari keele esimesi ülestähendusi leidub 9. ja 10. sajandi Bütsantsi allikais. Umbes 1200. aastast pärinev "Hauakõne" on vanim ungari ja ühtlasi soome-ugri keelte kirjalik tekst. Ungari kirjakeel hakkas tekkima 16. sajandil. Ungaris sai ungari keel ametlikuks keeleks alles 1844. aastal, enne seda oli seal ametlik keel ladina keel.
Sõnavara sisaldab peale soomeugrilise kihi laene kunagiste türgi hõimude bulgaaride keelest (need on vanimad laenud), slaavi keeltest (neid on kõige rohkem), türgi keelest, saksa keelest ja mujalt.
Maailma keelte seas on ungari keel emakeelsete kõnelejate arvult 62. kohal, Euroopas 14. kohal.
Ungari keele lähimad sugulaskeeled on mansi ja handi keel. Kuid need keeled erinevad üksteisest sedavõrd palju, et vastastikune arusaamine ei ole võimalik.
Kiri
Ungari keeles kasutatakse ladina kirja. Tähestikus on mitmeid digraafe ja trigraaf dzs. Pikkade vokaalide märkimiseks kasutatakse põhitähe peal akuuti, umlaudiga tähtede ö ja ü puhul topeltakuuti: ő, ű.
Foneetika
Ungari keeles esineb hulgaliselt helilisi kaashäälikuid (B, D, DZ, DZS, G, GY, Z, ZS, J, L, LY, M, N, NY, R, V), puuduvad aga diftongid. Ungari keeles esineb vokaalharmoonia.
Grammatika
Tüpoloogiliselt kuulub ungari keel aglutinatiivsete keelte hulka. Ungari keel on kääneterohke (18 käänet). Omandusliidete süsteem on keeruline. Tegusõna pööramine võib olla määramata või määratud. Kasutatakse ainult tagasõnu (postpositsioone), eessõnu (prepositsioone) ei ole. Grammatiline sugu puudub. Erinevalt teistest soome-ugri keeltest esineb ungari keeles artikkel (määramata artikkel egy ja määratud artikkel a või az).
Murded
Ungari keeles pole murdelised erinevused suured. Oletatakse, et murdejooni esines juba enne maale asumist, kuid rändrahval polnud need kohaga seotud, vaid hõimudele iseloomulikud. Tänapäevasele asualale jõudmise järel, kui eluviis paikseks muutus, kujunesid hõimumurretest territoriaalsed murded. Ajalooliste tingimuste tõttu ei kujunenud aga teravaid murdepiire ega suuri murdeerinevusi. Traditsiooniliselt eristatakse siiski kaheksat murdeala, mille peamised erinevused on vokalismis: 1) läänemurre, 2) doonautagune, 3) lõunamurre, 4) tissa, 5) palootsi, 6) kirdemurre, 7) tasandiku murre, 8) seekeli murre. Tänapäeval on ungari keeles murdeerinevused taandumas.
Põldetaguse peakraav
Põldetaguse peakraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa ja Langerma külas.
Peakraavi pikkus on 5,3 km ning see suubub Langerma külas paremalt Kõverojja (3 km suudmest). Peakraavi valgala on 3,6 km². Kraavi lähe on Kodesmaa külas, selle juures on Edasi ja Väike-Edasi järv. Suudme vastas asub Vahenurme looduskaitseala.
Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Põldetaguse peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1115100.
Kihlevere
Kihlevere on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Tänavad
Kihleveres asuvad Mõisa tee, Külavahe tee ja Aia tänav.
Strekk
Strekk on horisontaalne või väikese kaldega kaeveõõs, millel on korrapärane ristlõige. Erinevalt stollist ei suubu strekk maapinnale, kuid on ühenduses šahti või mõne teise kaeveõõnega. Strekid rajatakse maavara kihti või kõrval kivimisse.
Kirjeldus
Strekke eristatakse vastavalt asetusele maavara suhtes. On strekke, mis jälgivad maavara rõhtsihti või kallakusnurka. Nende kahevahel olevat strekki nimetatakse diagonaalstrekiks. Peastrekkidega nurga (enamasti 90°) all olevaid strekke nimetatakse risti strekkideks. Risti strekke kasutatakse paralleelsete strekkide teenindamiseks.
Kasutamine
Strekke kasutatakse transpordiks, uurimiseks ja vee juhtimiseks. Kasutamise järgi liigitatakse konveieristrekk, transpordistrekk, algstrekk, veekõrvaldusstrekk, tuulutusstrekk, kogumisstrekk, läbindusstrekk. Konveieristrekki on monteeritud konveier mida kasutatakse maavara või kaevise transpordiks. Transpordistrekis liiguvad masinad, mida kasutatakse seadmete ja inimeste veoks. Veekõrvaldusstrekke kasutatakse vee ärajuhtimiseks kaevandusest. Tuulutusstrekke kasutatakse kaevanduse tuulutuseks. Mööda tuulutusstrekki liigub värske ja kasutatud õhk. Värske ja kasutatud õhk liiguvad eraldi strekkides ning nad ei tohi omavahel seguneda. Kogumisstrekki kasutatakse maavara või kaevise kogumiseks tööees. Läbindusstrekki kasutatakse läbindustöödeks.
Borsdorfi vald
Borsdorf on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.
Kiriku vandenõud
Jeesuse küsimus
Esimesel sajandil pKr polnud Iisraelis Flavius Josephuse järgi Naatsareti-nimelist asulat. Et varjata Jeesuse päritolu, hakati Jeesus Natsoraid (või Jeesus Natsareeni) nimetama hiljem Jeesuseks Naatsaretist. Toomas Paul selgitab: "algteksti sõna natsoraios seostamine kohanimega Naatsaret on vaieldav" (UT1989:46).
Jeesuse vereliin
Kuigi D. Browni teoses on palju ajaloolisi ja teoloogilisi valeväiteid (nt Maarja põgenemisest Prantsusmaale), on tema peateema Jeesuse ja Magdala Maarja lähedaste suhete kohta leidnud toetust Maarja evangeeliumi ja Nag Hammadist leitud Filippose evangeeliumi alusel.
Teemaga on seotud ka Siioni prioraat.
Gnostiline algkristlus
Kõik kristlikud organisatsioonid varjavad (salastavad) algkristluse uuringuid, sest olemasolev müüt ja ajalooline olukord esimesel sajandil pKr pole vastavuses.
Karl Deschner kirjutab oma saksakeelse teose "Abermals krähte der Hahn" (Stuttgart 1961) 21. peatükis, kuidas Paulus võitles apostlite vastu. Järgmises 22. peatükis kirjeldab ta, kuidas Paulus kujundas prohvet Jeesusest hellenistlikule maailmale müüdi Jeesus Kristusest.
Paavstikiriku tekkimine
Adolf von Harnack oletas, et kristlik organisatsioon on rajatud Markioni kirikule, mitte algkristlusele, sest Vatikani arhiivi vanim dokument on markionlaste oma.
Camilo José Cela
Don Camilo José Cela Trulock, esimene Iria Flavia markii (11. mai 1916 – 17. jaanuar 2002) oli hispaania kirjanik. 1989. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
1995. aastal sai ta Miguel de Cervantese auhinna.
Mustahamba tamm
pisi|Mustahamba tamm pisi|Rist Mustahamba tammel Mustahamba tamm (ka Mustahamba ristitamm) on looduskaitsealune tammepuu, mis kasvab Võru maakonnas Rõuge vallas Mustahamba külas. Tamme nimi tuleneb Mustahamba talu maast (praeguse nimega Suuretamme talu), mille territooriumil tamm asub.
Tamme tüve ümbermõõt on 662 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), kõrgus 24 m (mõlemad andmed 1998. aastast).
Hans Christian Gram
Hans Christian Joachim Gram (13. september 1853 – 14. november 1938) oli taani bakterioloog.
Elukäik ja teadustöö
Ta sündis Frederik Terkel Julius Grami, kes oli õigusteaduste professor, ja Louise Christiane Roulundi peres.
Ta õppis botaanikat Kopenhaageni Ülikoolis, kus oli zooloog Japetus Steenstrupi õpipoiss. Taimi õppides omandas ta farmakoloogia alused ja mikroskoobi kasutamise oskuse.
Aastal 1878 alustas ta õpinguid meditsiinikoolis, mille lõpetas 1883. Aastatel 1878–1885 reisis ta mööda Euroopat.
Aastal 1884 töötas ta Berliinis välja bakterite värvimise meetodi (gramreaktiivsus), mille järgi sai eristada kahte bakteriterühma – grampositiivseid ja gramnegatiivseid baktereid. Seda meetodit kasutatakse laialdaselt ka tänapäeva meditsiinimikrobioloogias.
Dana Perino
thumb|Perino briifingul 17. septembril 2007
Dana Marie Perino (sündinud 9. mail 1972) on Ameerika Ühendriikide riigiametnik.
President George W. Bushi ametiajal oli ta aastatel 2007–2009 Valge Maja pressisekretär.
Ludwig Wilding
Ludwig Wilding (19. mai 1927 – 4. jaanuar 2010) oli saksa maalikunstnik, kes põhiliselt viljeles opkunsti ja kineetilist kunsti.
2012. aasta noorte taliolümpiamängud
2012. aasta noorte taliolümpiamängud toimusid 13.–22. jaanuarini 2012 Innsbruckis Austrias.
Teadmine
Teadmine (ing: knowledge) on tähenduslikult korrastatud andmed, teave, mis on viljakas, produktiivses kasutuses, sisaldab nii sisu kui selle loomise protsessi. Tõdede, printsiipide, teabe, info, kogum (tegevuse või ülesande täitmiseks).
Teadmisi jagatakse traditsiooniliselt kogemuslikeks ja mõistuslikeks, kuigi suurem jagu teadmisi sisaldab jooni mõlemast.
Teadmine võib olla kas faktiline või järelduslik. Faktiteadmine põhineb otsesel vaatlusel. Ta ei ole vaba ebakindlusest, sest võivad esineda vaatlus- või tõlgendusvead ning meeli saab illusioonidega petta. Järelduslik teadmine põhineb arutlustel lähtudes faktidest või olemasolevast järelduslikust teadmisest, näiteks mõnest teooriast.
Teaduslikuks teadmiseks tuleb pidada aga ka loogika seaduste või matemaatika tõdede teadmist, mida ei saa aga kuidagi eksperimentaalselt kontrollida.
Teadmise defineerimine
Teadmise defineerimine tähendab osalt sõnade "teadmine" ja "teadma" intuitiivse tähenduse väljaselgitamist ja fikseerimist, osalt nende sõnade tähenduse kehtestamist. Filosoofia ei saa arvestada nende sõnade kõiki kasutusjuhte, sest siis läheks esiteks asi lootusetult keeruliseks ja teiseks oleks juba tegemist keeleteaduse, mitte filosoofiaga. Teadmise defineerimise maski alla tunduvad olevat peitunud teoreetilised küsimused teadmise olemuse kohta.
Propositsiooniline teadmine ja teised teadmisviisid
Teadmise defineerimiseks püüame selgusele jõuda, mida tähendab, et S teab, et p (S on teadmise subjekt ehk see, kes teab). Niisugust teadmist-et (inglise knowing-that) nimetatakse ka propositsiooniliseks teadmiseks, sest teadmine, et p, on propositsiooni p teadmine. Mõnikord räägitakse ka veel muud sorti teadmistest, kuid need tulenevad õigupoolest inglise keele omapärast: inglise keeles kasutatakse sõna to know ka oskuse (to know how to...; protseduuriline teadmine ehk võimeteadmine (ability knowledge) ) ning kellegi või millegiga tuttavoleku tähenduses.
Defineerimine tarvilike ja piisavate tingimuste kaudu
Et fikseerida, mis tähendab, et S teab, et p, püütakse leida tarvilikud ja piisavad tingimused selleks, et S teaks, et p. Olgu need tingimused A1, A2, …, An. Siis igaüks neist on tarvilik selleks, et S teaks, et p: kui S teab, et p, siis kehtib A1; kui S teab, et p, siis kehtib A2; …; kui S teab, et p, siis kehtib An. Ja kõik tingimused kokku on piisavad selleks, et S teaks, et p: kui kehtivad tingimused A1, A2, …, An, siis S teab, et p. Kokkuvõttes: S teab, et p, siis ja ainult siis (ehk: parajasti siis), kui kehtivad tingimused A1, A2, …, An.
Tõesuse nõue
Üks tarvilik tingimus selleks, et S teaks, et p, on see, et p oleks tõene. Ei ole võimalik teada seda, mis on väär. Kõik, mida teatakse, on tõene. Kuid see tingimus ei ole piisav selleks, et S teaks, et p on tõene. Kõike, mis on tõene, kõik ju ei tea.
Uskumise nõue
Kas selleks, et S teaks, et p, on tarvis, et S usuks, et p? Võõrplaneetlased ei usu, et Jumal on olemas; nad teavad, et Jumal on olemas, st see pole nende jaoks uskumise küsimus, nad on Jumalat oma silmaga näinud. Seega ei ole uskumine teadmise tarvilik tingimus. See näide näitab, et sõna "uskuma" kasutatakse mõnikord tähenduses, mis implitseerib, et usk ei ole kindel. Seetõttu lepime kokku, et mõistame uskumise all tõeseks pidamist. Kas on võimalik teada, et p, ja ometi mitte pidada tõeseks, et p? Tundub, et ei ole. Seetõttu võib uskumist pidada teadmise tarvilikuks tingimuseks.
Uskumine ei ole teadmise piisav tingimus, sest ma võin uskuda seda, mis pole tõsi ja mida ma seetõttu ei tea.
Õigustatuse nõue
Tõene uskumus ei pruugi veel olla teadmine. Ma võin uskuda, et võidan järgmisel kuul miljon krooni. Ja kui ma tõesti võidan, siis see veel ei tähenda, et ma praegu seda teaks.
Teadmiseks peab olema alus. Epistemoloogias nimetatakse seda (episteemiliseks) õigustuseks. Uskumuse õigustatusest võib rääkida ka selles mõttes, et õigustus osutub tõeseks, ja selles mõttes, et uskumine on (näiteks tervisele) kasulik. Viimasel juhul on tegemist prudentsiaalse õigustusega.
Episteemilise õigustuse (eesti keeles võib öelda ka: põhjenduse) loomus on üks epistemoloogia põhiprobleeme.
Gettieri probleem
Kas teadmine on sama mis õigustatud tõene uskumus? (Gettieri probleem.) Vaatame järgmist näidet. Mees kuuleb tütrelt, et see on ostnud auto. Naaber ütleb mehele, et on kuulnud, et mehe peres on keegi auto ostnud. Mees ütleb, et ta teab seda. Tegelikult tütar valetas, aga naine ostis salaja auto. Sel juhul mees siiski ei tea, et tema peres on keegi auto ostnud, kuigi see on tõsi, mees usub seda ja tema uskumus on õigustatud. Uskumust õigustab see, et mees tegi järelduse tütrelt kuuldu põhjal, milles tal ei olnud alust kahelda.
Milline tarvilik tingimus tuleks lisada, et saada teadmise definitsioon?
On õigustatud tõeseid uskumusi, mis ei ole teadmised. Kas peaksime teadmise puhul nõudma, et tegemist oleks täielikult õigustatud uskumusega? Kui täielik õigustus ei garanteeri uskumuse tõesust, siis ta ei ole ikkagi täielik. Kui ta aga garanteerib uskumuse tõesuse, kas me siis üldse midagi teame? Me ei taha ometi teadmist defineerida nii, et teadmine osutuks võimatuks.
Kas võiks teadmine olla sama mis tühistamatult õigustatud tõene uskumus? Vaatame niisugust näidet. 1. Ma kohtan koridoris naabrimeest, tunnen ta ära ja tervitan teda. Ma usun, et see oli naabrimees. See oligi naabrimees. Ma olen tühistamatult õigustatud uskuma, et see oli naabrimees. Ma tean, et see oli naabrimees. 2. Ma kohtan koridoris naabrimeest, tunnen ta ära ja tervitan teda. Ma usun, et see oli naabrimees. See oligi naabrimees. Naabrimehel on temast täiesti eristamatu kaksikvend, kes elab Austraalias. See on minu õigustust tühistav fakt. Ma ei tea seda fakti. Siis ma ei tea seda, et see oli naabrimees. See on definitsiooniga kooskõlas. 3. Ma kohtan koridoris naabrimeest, tunnen ta ära ja tervitan teda. Ma usun, et see oli naabrimees. See oligi naabrimees. Naabrimehel on temast täiesti eristamatu kaksikvend, kes elab Austraalias. See on minu õigustust tühistav fakt. Ma ei tea seda fakti. Aga kui ma seda fakti teaksin ja küsiksin naabrinaise käest, siis ta ütleks, et kaksikvend on praegu Austraalias. Kui ma teaksin ka seda, siis ei saaks need kaks fakti koos minu õigustust tühistada. Seega ei saaks öelda, et ma ei tea, et see, keda ma kohtasin, oli naabrimees. Ometi definitsiooni järgi ma ei tea seda. Kas saaks definitsiooni kohendada?
Defineerime teadmise kui tühistamatult õigustatud uskumuse. Uskumus on tühistamatult õigustatud, kui ükski tõene uskumus ei saa meie uskumuse õigustust tühistada. (Alati võib õigustuse tühistada mõni väär uskumus).
Mis saab siis, kui uskumuse õigustuse tühistusele uue uskumuse lisamine taastab õigustuse ja ka teadmise? Siis on võimalik teadmine, mis ei ole tühistamatult õigustatud uskumus. Järelikult on meie definitsioon liiga tugev.
Tuleb ette, et ma tean midagi, kuid ei mäleta, kust ma seda tean. Praegu mul puuduvad teadmist õigustavad uskumused.
Teadmise definitsioon tühistamatu õigustuse kaudu kohendatud kujul on järgmine: teadmine on tõene uskumus, mis on lõppastmes tühistamatult õigustatud, see tähendab, kas 1) on tühistamatult õigustatud või 2) õigustus ei ole tühistamatu, kuid iga tühistus on tühistamatult tühistatav tõese uskumusega, või 3) õigustuse iga tühistuse iga tühistus ei ole tühistamatu, kuid iga selle tühistus on tühistamatult tühistatav tõese uskumusega, või jne.
Kui on võimalik midagi teada omamata seda teadmist õigustavaid uskumusi, kas siis on teadmisel üldse midagi õigustusega pistmist?
Kas usaldatav meetod peab olema täielik, see tähendab, andma igal juhtumil tõese uskumuse? Niisugust meetodit nähtavasti ei ole, kas või juba sellepärast, et iga meetodit võidakse valesti rakendada. Seetõttu saab nõuda vaid seda, et meetod oleks üldiselt usaldatav, see tähendab, annaks üldjuhul tõese uskumuse. Siiski võib juhtuda, et üldiselt usaldataval meetodil saadav tõene uskumus ei ole teadmine. Näiteks telefoniraamatust järelevaatamine on üldiselt usaldatav meetod kellegi telefoninumbri teadasaamiseks. Ent võib juhtuda, et telefoniraamatus on trükiviga, kuid telefoninumbrit on vahepeal muudetud nii, et telefoniraamatus olev number on nüüd õige. Meie tõene uskumus, mis me telefoniraamatust järele vaadates saame, ei ole teadmine. Kuidas lahendada seda probleemi?
Meetod peab olema usaldatav mitte ainult üldiselt, vaid ka konkreetsel juhul. Kuid usaldatavus saab iseloomustada ainult tendentsi, mitte üksikjuhtu.
Rudolf Sirge
Rudolf Sirge (30. detsember 1904 Tartu – 24. august 1970) oli eesti kirjanik.
Nooruses töötas Sirge ajakirjanikuna, olles kõigepealt Rahva Sõna toimetuse liige, seejärel ühingu Radikaal nädalalehe Meie Hääl vastutav toimetaja.
Looming
Arvestatavaks romaanikirjanikuks kujunes Rudolf Sirge Looduse romaanivõistlusel 1929. aastal auhinnatud naturalistliku romaaniga "Rahu! Leiba! Maad!", mis kujutas 1917.-1918. aasta sündmusi Eestis Tartu agulielu taustal. Nõukogude ajal ilmus romaan ametlikule ideoloogiale sobivalt ümberkirjutatuna uusversioonis pealkirjaga "Tulukesed luhal" (1961).
1936. aastal ilmus Sirge sulest romaan "Must suvi" (1936), mis kujutas Saksa okupatsiooni Eesti külas 1918. aastal. 1938. aastal avaldas ta psühholoogilise romaani "Häbi südames".
Stalinismi ajal püüdis ta kohaneda uute ideoloogiliste nõudmistega, kuid ei saavutanud selles edu.
Sirge loometee tipuks kujunes 1956. aastal ilmunud mahukas romaan "Maa ja rahvas", kus vaadeldakse 1940. aasta kajastusi Eesti külaühiskonnas. Erinevalt teistest nõukogude aja kirjanikest suutis Sirge monumentaalse Logina Petri kuju kaudu näidata paindlikumalt tollaseid suundumusi. Aare Pilve sõnul "on see üks kõige polüfoonilisemaid ilukirjanduslikke kirjeldusi 1940. ja 1941. aasta kohta, mis Nõukogude Eestis kirjutati". 1957. aastal tõi romaan Sirgele Eesti NSV teenelise kirjaniku aunimetuse.
Pärast Eesti taasiseseisvumist langes Sirge koolides õpetatavast kirjanduskaanonist välja, uustrükis on ilmunud vaid "Must suvi", mida Nõukogude ajal ei avaldatud.
Jossif Brodski
Jossif Aleksandrovitš Brodski (Joseph Brodsky; 24. mai 1940 Leningrad – 28. jaanuar 1996 New York) oli juudi päritolu vene-ameerika venekeelne luuletaja ja ingliskeelne esseist. 1987. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Brodski eelistas oma eesnime inglispärast kuju Joseph, et vältida assotsiatsioone Jossif Staliniga.
Ta saadeti Nõukogude Liidust välja 1972. aastal. Ta asus elama USA-sse ja sai 1980. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.
Silvan Zurbriggen
Zurbriggeni parim saavutus tippvõistlustel on seni 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis slaalomis saadud teine koht. Samadel võistlustel oli ta Alpi kahevõistluses viies. Kaks aastat hiljem Bormios peetud 2005. aasta MM-il sai ta Alpi kahevõistluses 5. ja slaalomis 7. koha. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos oli ta slaalomis viieteistkümnes ja Alpi kahevõistluses katkestas. 2007. aasta MM-il Åres sai ta Alpi kahevõistluses kaheksanda koha ja ülisuurslaalomis neljateistkümnenda koha ning slaalomis sõitis rajalt välja ja katkestas. Val-d'Isère'is toimunud 2009. aasta MM-il sai ta Alpi kahevõistluses 4. koha.
Maailma karikavõistlustel osales Zurbriggen esimest korda 20. jaanuaril 2002 Kitzbühelis slaalomis, kuid pidi rajalt väljasõidu pärast võistluse katkestama. Esimest korda jõudis ta MK-etapil poodiumile 2004. aasta detsembris Sestrierees, kui sai teise koha slaalomis. Esimest korda jõudis ta poodiumi kõrgemale astmele 25. jaanuaril 2009 Kitzbühelis, kui võitis Alpi kahevõistluse.
Maailma karika etappide võidud
Silvan Zurbriggen on osalenud 248 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.
Artlenburgi konventsioon
Artlenburgi konventsioon või Elbe konventsioon (Elbkonvention) oli Hannoveri kuurvürstkonna Napoleon I armeele alistumist märkiv dokument, mille allkirjastas 5. juulil 1803 Artlenburgis Oberbefehlshaber Johann Ludwig von Wallmoden-Gimborn. See kaotas Hannoveri kuurvürstkonna ja algatas Prantsuse okupatsiooni.
Kontekst
Pärast seda, kui Napoleoni väed 4. juunil 1803 kindralleitnant Édouard Mortier juhtimisel kuurvürstkonna pealinna Hannoveri okupeerisid, taandusid ülejäänud Hannoveri väed Elbe põhjakaldale Saksi-Lauenburgi hertsogkonda, kuid sunniti varsti alistuma.
Kallukse
Kallukse on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Kallukse küla asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elab külas 10 elanikku.
Kallukse ja Kolu mõisa (Heinrichshof) vahel kasvab tee ääres looduskaitsealune hiiemänd – Kallukse mänd, mille kohta teatakse mitmeid muistendeid. Külas asub looduskaitsealune Linda-Neitsi kivi.
Kadrinast põhja poole jäävad maastikuliselt ilusad Kallukse mäed, mille kühmad, künnised ja seljakud kerkivad 113 m üle merepinna – nende kaitseks on loodud Kallukse maastikukaitseala. Need on osalt põllustatud, osalt metsade all. Eriti huvitavad on mäed Kallukse küla kohal.
Falkenhaini vald
Falkenhain on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal läks vald uue Lossatali valla koosseisu.
Baskimaa
pisi|Baskimaa asukoht pisi|Seitse nn ajaloolist ala. Kollasega on märgitud Prantsusmaale kuuluv Põhja-Baskimaa, rohelisega Navarra autonoomne piirkond ja lillaga Baski autonoomne piirkond Baskimaa (baski keeles Euskal Herria) on piirkond, mis asub kahel pool Püreneede lääneosa, mis moodustab Prantsusmaa ja Hispaania vahelise piiri, ja ulatub Biskaia laheni. See ala vastab enam-vähem baskide ajaloolisele alale ja baski keele levialale.
Baskimaa koosneb seitsmest piirkonnast, nn ajaloolisest alast, mille tõttu baskid ütlevad Zazpiak Bat 'seitse moodustavad ühe'. Neli piirkonda lõunas, Hispaania territooriumil, moodustavad Hegoalde (Lõuna-Baskimaa) ning kolm piirkonda kirdes, Prantsusmaa territooriumil, moodustavad Iparralde (Põhja-Baskimaa).
Lõuna-Baskimaa
Põhja-Baskimaa
Mõnikord loetakse Navarra ja Alam-Navarra üheks piirkonnaks.
pisi|[[Donostia linn Gipuzkoas: supelrand ja purjekad]] pisi|[[Mauléoni linn Soule'is]]
Ajalugu
3. sajandil sai Baskimaa sisuliselt sõltumatuks. Iseseisvus pidas vastu idagootide rünnakutele. Moodustunud hertsogkond oli ajuti frankidest ja Akvitaaniast vasallsõltuvuses. Araablaste vallutuse ajal vallutas hertsogkonna Karl Martell. Sellest ajast pärineb "Rolandi laul". Rolandi väesalga hävitasidki tegelikult just baskid.
Moodustus Navarra kuningriik, mis ühendas baskide alasid mõlemal pool Püreneesid umbes 805–1200. Suurima võimsuse saavutas see Sancho III Suure ajal 985–1035. Sel ajal olid Aragón ja Kastiilia Navarra maakonnad ning Sancho saavutas ka protektoraadi Leóni üle. Pärast Sancho surma jagati riik tema poegade vahel, kes alustasid vennatapusõda. 1157. aastal suri Navarra kuningadünastia välja.
1512 hõivas Aragóni kuningas Fernando II Baskimaa lõunaosa. 1520 hõivas Prantsusmaa põhjaosa. Põhjaosa jäi Prantsusmaaga personaaluniooni kuni 1589. aastani, mil Navarra kuningas Henri IV päris Prantsusmaa trooni.
Praegused piirid
Tänapäeval jaguneb Lõuna-Baskimaa Hispaania Baski autonoomse piirkonna ja Navarra autonoomse piirkonna vahel ning Põhja-Baskimaa moodustab osa Prantsusmaa Pyrénées-Atlantiques'i departemangust. Nende territooriumide pindala on kokku 20 664 km² ja elanike arv umbes 3 miljonit (2,5 miljonit Hispaanias).
Alla kolmandiku elanikkonnast räägib baski keelt. Hispaania keskvalitsus ei soovinud kaua aega anda Baskimaale omavalitsust ega baski keelele ametlikku staatust, mis tänapäevalgi on väga piiratud. See ajendas baskide terrorirühmituse Euskadi ta Askatasuna loomisele.
Ungari muusika
Ungari muusika on ungarlaste, aga ka Ungaris loodud muusika.
Kuigi ungari kõrgklassil oli juurdepääs muu Euroopa muusikakultuurile ning sealt võeti eeskuju ning saadi mõjutusi, säilitas lihtrahvas oma traditsioonid. See võimaldas heliloojatel 19. sajandi lõpul luua ungari rahvusliku süvamuusikastiili. Suur osa ungari klassikalisest muusikast kasutab rahvamuusika motiive ja teemasid.
Tuntud ungari heliloojad on Béla Bartók, Zoltán Kodály, Ferenc Lehár, Imre Kálmán ja Ferenc Liszt.
Ungari ansamblitest on tuntud Muzsikás, Locomotiv GT, Omega, Ghymes, Moby Dick jt.
Iga-aastane muusikafestival "Busójárás" Mohácsi linnas on üks ungari rahvamuusika peasündmusi.
Lante
Lante on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Kohala vulkaan
pisi|tühi|Kohala vaadatuna [[Mauna Kealt]]
Mark Fisher
pisi|Mark Fisher (2011) Mark Fisher (11. juuli 1968 – 13. jaanuar 2017) oli Briti kultuuriteoreetik.
Ta oli Goldsmith College'i visuaalsete kultuuride lektor.
Õhu tänav
Õhu tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas Rakvere ja Liiva tänavast lõuna pool ning Kalev Fama staadionist põhja pool. Algab Puškini tänavalt, kulgeb lääne poole ja lõpeb tupiktänavana. Tänav on sirge, umbes 200 m pikk.
Õhu tänav oli samas kohas ka 1929. ja 1940. aasta linnaplaanidel. See algas Kesk-Aguli tänavalt, kulges Rahva väljast põhja poole, ristus Posti (praegu Aleksander Puškini) tänavaga, Vabaduse, Kirjaniku, Aleksandri, Voldemari, Sepa tänavaga ning suundus edasi ida poole, Sadama teeni. Tänava pikkus oli umbes 1200 m. 1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel on Sepa (Sergei) tänavani tänavalõigu nimi Wahe uulits ehk Vahe tänav (vene keeles улица Раздельная) ja Sadama teeni tänavalõigu nimi Tapamaja uulits ehk Tapamaja tänav (vene keeles улица Бойная).
Jaroslav Seifert
pisi|Jaroslav Seifert koos tütrega (1931) Jaroslav Seifert (23. september 1901 Praha – 10. jaanuar 1986 Praha) oli tšehhi kirjanik ja ajakirjanik. 1984. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Elukäik
Seifert kasvas Praha töölislinnaosas Žižkovis. Tema ema oli katoliiklane ja isa oli sotsialistlik ateist. Seifert jättis gümnaasiumis pooleli ja hakkas tööle ajakirjanikuna.
Esimesed luuletused kirjutas Seifert esimese maailmasõja ajal. Need olid anarhistliku sisuga. Iseseisvas Tšehhoslovakkias sai temast sotsiaaldemokraat ja kommunist.
1920. aastal asutas Seifert koos teiste kunstnike ja kirjanikena rühmituse Devĕtsil ('katkujuur', sõna-sõnalt 'üheksa jõudu'), mille eesmärk oli "maailma uuesti üles ehitada." Tema kaaslaste seas oli Karel Teige. Sel ajal tegi Seifert kaastööd Praha ja Brno ajalehtedele ja ajakirjadele.
Aastatel 1925 ja 1928 reisis ta Nõukogude Liidus. Aastal 1929 kirjutas ta alla kommunistliku partei juhtkonna vastasele kirjale, mistõttu ta heideti parteist välja. Hiljem avaldas ta luulekogusid.
Saksa okupatsiooni ajal ilmus Seifertil kolme luulekogu. Kommunistliku režiimi ajal kritiseeriti tema loomingut ning teda sunniti avalikust elust lahkuma.
Ta kirjutas ja rääkis avalikust vastutusest ja kodanikuteadlikkusest. Aastal 1956 ütles ta teises tšehhi kirjanike kongressil kõneldes: "Kui keegi teine vaikib tõe maha, võib see olla taktikaline manööver. Kui kirjanik vaikib tõe maha, siis ta valetab."
Pärast Praha kevadet jätkas ta kirjutamist, aga halva tervise tõttu ei saanud poliitilises tegevuses kuigivõrd osaleda. Kirjanik suri oma kodus Břevnovis Prahas.
Teosed
Seiferti esimeses luulekogu "Město v slzách" ("Pisarates linn", 1921) segunevad emotsionaalsed teemad poliitikaga.
Tema noorpõlve luuletused olid inspireeritud Prahast, näiteks vanalinna vaatamisväärsustest, kirikutest ja parkidest, ja Vltava jõest.
Kõrveküla (Kadrina)
Kõrveküla on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Jaroslav Seifert
Teosed
Seifert tõlkis vene ja prantsuse keelest, sealhulgas Aleksandr Bloki, Paul Verlaine'i ja Guillaume Apollinaire'i luulet.
Kõrveküla (Kadrina)
Külas asuvad Väike- ja Suurjärv.
Esimest korda märgitakse Kõrveküla 1241. aastal "Taani hindamisraamatus" kui 20 adramaa suurust asulat.
Külas asuvad Kõrveküla kurisud. Kuni 4 m kõrguse aluspõhjaastangu jalamil on 2 km pikkune kurisute ahel. Suuremaid kurisuid (läbimõõt 30–100 m ja sügavus 2–4 m) on 10, arvukalt on väikeseid karstilohke ja -lehtreid. Astangul paljanduvad Rakvere ja Nabala lademe lubjakivid. Karst on seotud tektoonilise rikkevööndiga. Neeldunud vesi voolab Vohnja ja Kolu allikatiikidesse.
Markus Meckel
Markus Meckel (sündinud 18. augustil 1952 Münchebergis) on Saksamaa poliitik ja teoloog.
Markus Meckel on sündinud 1952. aastal Brandenburgi liidumaal Münchebergis luterliku pastori perekonnas. 1969. aastal sunniti ta poliitilistel põhjustel keskkoolist lahkuma ja aastatel 1969–1971 õppis ta kiriklikus seminaris. Aastatel 1971–1978 õppis ta Naumburgis ja Berliinis teoloogiat. 1970. aastate lõpust oli ta seotud opositsiooniliste ringkondadega.
Aastatel 1978–1980 töötas ta majahoidjana, 1980–1982 oli ta Vipperowis vikaar ja 1982–1988 kirikuõpetaja. Aastatel 1988–1990 oli ta kiriku oikumeenilisel tööl Niederdodelebenis.
1989. aastal oli Markus Meckel üks Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajatest ja ta valiti partei eestseisusse. 1990. aasta veebruaris sai ta Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei aseesimeheks. 1990. aasta märtsist kuni oktoobrini oli ta Saksa DV Rahvakoja (parlamendi) liige.
1990. aasta 12. aprillist kuni 20. augustini oli Markus Meckel Saksa DV välisminister.
1990. aastast on Markus Meckel Saksamaa Liidupäeva liige. 12. oktoobrist 2013 kuni 22. septembrini 2016 oli ta Saksa Sõjahaudade Hoolde Rahvaliidu president. ,
Kenzaburō Ōe
Kenzaburō Ōe (jaapani keeles 大江 健三郎 Ōe Kenzaburō; 31. jaanuar 1935 Ehime prefektuur – 3. märts 2023) oli jaapani kirjanik. 1994. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Octavio Paz
Octavio Paz Lozano (31. märts 1914 México – 19. aprill 1998 México) oli Mehhiko kirjanik ja diplomaat. 1990. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
1981. aastal sai ta Miguel de Cervantese auhinna.
Eesti keeles on ilmunud Octavio Pazi luulevalik "Alati on olevik" (tõlkinud Ain Kaalep, Jaan Kaplinski, Asta Põldmäe, Jüri Talvet; Loomingu Raamatukogu 42, 1984) ning esseekogumik "Üksinduse labürint" (tõlkinud Marvi Järve; Tallinn: Varrak, 2003).
Capitalist Realism
"Capitalist Realism: Is There no Alternative?" (Kapitalistlik realism: kas alternatiivi ei ole?) on Mark Fisheri raamat, milles vaidlustakse väidet, et kapitalism on ainus realistlik poliitiline ja majanduslik süsteem. Raamat ilmus 2009.
Leikude
Leikude on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Piimhape
thumb|right|L(+)-piimhape Piimhape ehk 2-hüdroksüpropaanhape (inglise k lactic acid) on orgaaniline ühend, mille keemiline valem on C3H6O3 ja lihtsustatud struktuurivalem CH3CH(OH)COOH. Piimhape kuulub karboksüülhapete hulka ning mängib mitmes biokeemilises protsessis olulist rolli.
Piimhappe deprotoneerumisel lahuses moodustuvat aniooni CH3CH(OH)COO- nimetatakse laktaatiooniks ja piimhappe soola laktaadiks.
Piimhape tekib lihastes hapnikuvaeguses suure koormusega töötamisel, kuid ka mikroorganismide elutegevuse jääkainena, näiteks piima, kurkide ja kapsaste hapendamisel ehk kääritamisprotsessis, mille käigus muudetakse toiduainetes leiduvad suhkrud piimhappeks.
Piimhapet kasutatakse ka toidulisaainena (lühend E270).
Piimhappe sisaldus on piima kvaliteedi näitaja.
Polüpiimhape (PLA) on biolagunduv polümeer, millest valmistatakse looduslikult lagunevaid kilekotte jm.
Piimhappe struktuur ja keemilised omadused
Piimhape on niiskust imav, vees hästi lahustuv valge tahke aine. D-piimhape ja L-piimhape sulavad 53 °C juures. DL-piimhape on toatemperatuuril vedel (sulamistemperatuur 16,8 °C) ning seguneb vee ja etanooliga.
Maailmasüsteem
Maailmasüsteem on ajalooline mõiste astronoomias. Selle all mõisteti selle kasutamise ajal universumi mudelit, tänapäeval oleks see pigem Päikesesüsteemi mudel.
Kasutusest
Mõiste "maailmasüsteem" leidis rohket kasutust pärast Koperniku teose "Taevasfääride pöörlemisest" ilmumist 1543. Hiljem,kui teadmised universumist täienesid ja selgus, et kogu maailm ei piirdu meie koduse planeedisüsteemiga, sai mõistest "maailmasüsteem" mõiste "Päikesesüsteem" ning viimasest jäeti välja kinnistähtede piirkond.
Kaitseväe peastaabi luureosakond
Kaitseväe peastaabi luureosakond (J2) on Eesti Kaitseväe peastaabi osakond, mis tegeleb sõjaväeluurega seotud ülesannetega, s.h analüüside/ohuhinnangute koostamine, luurealase koostöö läbiviimine liitlastega jne.
Eesti sõjaväeluure juhid ja struktuur
Peastaabi ülema asetäitja operatiivalal juhib osakonna ülema kaudu luureosakonna tööd. Luureosakond tegeleb kaitseväeluure- ja julgeolekualase tegevuse korraldamisega.
Sõjaväeluure tegevus
Kaitseväe volitused kaitseväeluure teostamisel on sätestatud kaitseväe korralduse seadusega. (1) Kaitseväel on õigus kaitseväeluure teostamiseks koguda ja töödelda: 1) väljaspool üldkasutatavat Eesti Vabariigi territooriumil asuvat elektroonilise side võrku edastatavaid või levivaid signaale; 2) pilte või kujutisi maa- või merepinna ning väljaspool Eesti Vabariigi territooriumi asuva või loata Eesti Vabariigi territooriumile sisenenud objekti kohta; 3) muudelt teabevaldajatelt avaliku teabe seaduses või riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses sätestatud alustel saadud juurdepääsupiiranguga või salajast teavet; 4) julgeolekuasutustelt (Kaitsepolitseiamet ja Välisluureametilt) ametiabi raames saadud teavet või 5) muul viisil avalikest allikatest saadud teavet.
(2) Kaitseväe volitusi luure teostamisel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni käigus välisriigi territooriumil reguleeritakse välislepinguga. Välislepingus reguleerimata juhul on kaitseväel rahvusvahelise sõjalise operatsiooni käigus välisriigi territooriumil õigus koguda andmeid käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 sätestatud viisil ning isikute küsitlemisega ja varjatud jälgimisega. Teabe kogumisel arvestatakse rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ja norme.
(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud viisil võivad teavet koguda üksnes kaitseväe põhimääruses määratud kaitseväe struktuuriüksused.
Luureosakonna (J2) põhiülesanded on:
1) juhtida kaitseväeluure alaste võimete arendamist; 2) korraldada ning arendada julgeolekualast tegevust, sealhulgas riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitset Kaitseväes ja Kaitseliidus; 3) koordineerida Kaitseväes NATO standardimiskokkulepete rakendamist luure- ja julgeoleku valdkonnas; 4) korraldada luure- ja julgeolekualase väljaõppe läbiviimist Kaitseväes; 5) planeerida ja koordineerida kaitseväeluure teostamist ja koostööd julgeolekuasutustega; 6) nõustada Kaitseväe juhatajat, peastaabi ülemat ning väeliikide ülemaid luure- ja julgeoleku küsimustes; 7) korraldada luure- ja julgeolekualast toetust Kaitseväe struktuuriüksustele; 8) korraldada riski- ja ohuhinnangute ning olukorra analüüside koostamist; 9) osaleda Kaitseväe tegevust korraldavate dokumentide koostamise protsessis; 10) korraldada luure- ja julgeolekualast koostööd NATO, Euroopa Liidu, teiste riikide sõjaliste institutsioonide ja partnerteenistustega ning julgeolekuasutustega; 11) teostada kontrolli „Riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduse“ ja selle alusel antud õigusaktide nõuete täitmise üle Kaitseväes ja Kaitseliidus.
Sõjaväeluure õigused jälitustegevuses (kuni 31.12.2008)
Kaitsejõudude Peastaap oli kuni kaitseväe korralduse seaduse kehtima hakkamiseni Jälitustegevuse seaduse kohaselt jälitusasutus, nagu ka piirivalveamet ja Justiitsministeeriumi vanglate osakond ja vanglad ning Eesti Politsei Keskkriminaalpolitsei ja politseiprefektuuride kriminaalpolitsei allüksused.
Jälitustegevuse seadus võimaldas Kaitsejõudude Peastaabi luureosakonnal: 1) teostada jälituse eritoiminguid; 2) kaasata isikuid salajasele koostööle; 3) koguda ja talletada teavet, moodustada kuritegude ennetamise ja avastamise tagamiseks vajalikke teabesüsteeme ja andmepanku; 4) kasutada konspiratsioonivõtteid, mis võimaldavad varjata jälitustegevuses osalejaid, samuti toimingute otstarvet ning kasutatavate ruumide ja transpordivahendite kuuluvust; 5) kasutada lepingu alusel teiste isikute elu- ja muid ruume ning vara; 6) suunata kontrollitavatesse grupeeringutesse ja ühendustesse ning üksikisikute juurde variisikuid kuritegeliku kavatsuse või tegevuse selgitamiseks ning sellest loobumisele mõjutamiseks; 7) kasutada oma koosseisulisi töötajaid variisikutena tööl teistes asutustes, ettevõtetes ja organisatsioonides; 8) kaasata jälitustegevusse asjatundjaid nende nõusolekul.
Järelevalve sõjaväeluure tegevuse üle
Kaitsejõudude peastaabi jälitustoimingute õigsust kontrollib Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon. Kaitseväe juhataja esitab kaitseministri kaudu komisjonile kirjaliku aruande tehtud jälitustoimingute kohta vähemalt neli korda aastas.
Andri Kljujev
Andri Kljujev (ukraina keeles Андрій Петрович Клюєв, vene keeles Андрей Петрович Клюев; sündinud 12. augustil 1964 Donetskis) on Ukraina poliitik ja ettevõtja.
Elulugu
Ukraina ajakiri Korrespondent nimetas ta 2011. aastal mõjukuselt 7. inimeseks riigis.
Aastail 2012–2014 juhtis ta Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu. Seejärel juhtis ta 2014. aastal lühikest aega Ukraina presidendi administratsiooni.
Tema vend on samuti poliitik ja ettevõtja.
Jõuandur
Jõuandur on andur millega registreeritakse jõu suurust ning vastavust ettenähtule. Jõudude mõõtmiseks kasutatakse kalibreeritud elastseid mehaanilisi muundureid koos deformatsioonianduritega. Väikeste deformatsioonide mõõtmiseks sobivad mitmesugused tajurid, sealhulgas tensotajurid.
Ehitus
Jõuandurite ehitus sõltub kasutusotstarbest ning mõõdetava jõu suurusest. Siiski on kõigil jõuanduritel üks ühine omadus. Nimelt mõõdetakse kõigis jõuandurites elastse mõõtekeha deformatsiooni, kusjuures anduris on deformeeritavaid pindu, mis jõu toimel kokku surutakse ning pindu, mis sama jõu toimel välja venitatakse. Hiljem teisendatakse tajuri deformatsiooni muutus jõu muutuseks.
Surgut
Surgut on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas ja on ringkonna suurim linn. Ta on Surguti rajooni halduskeskus. Asub Obi jõe ääres.
Surgut on rajatud 1594. aastal ja on üks vanimaid Siberi linnu. 17. ja 18. sajandil oli vene kolonisatsiooni keskus Siberis. 19. sajandil sai korduvalt linnaõigused, kuid hiljem võeti need ära. Linnaõigused sai uuesti 1965. aastal.
1960-ndatel hakkas linn kasvama seoses gaasi- ja naftamaardlate kasutuselevõtuga. Peamine tööstusharu on nafta- ja gaasitööstus. Suurimad ettevõtted on "Surgutneftegaz" ja "Surgutgazprom".
Linnas asub mitu kõrgkooli.
Surgutis asub maailma pikim ühe tugipostiga rippsild.
Kliima
Surgutis valitseb parasvöötme teravalt mandriline kliima sooja suve ning külma talvega. Kõige soojem kuu on juuli, kui keskmine õhutemperatuur on +18,2 °C. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga −20,0 °C. Õhutemperatuuri miinimumiks on −55,2 °C (1918. aasta veebruar) ning maksimumiks on +34,7 °C (1989. aasta juuli).
Sademetehulk on keskmiselt 580 mm aastas (minimaalselt 260 mm ning maksimaalselt 728 mm). Veebruaris on sademetehulk keskmiselt 22 mm, septembris sajab keskmiselt 85 mm.
Rahvastik
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.)
Transport
thumb|270px|right|Surguti raudteejaam Surgutis on raudteejaam, lennujaam ja jõesadam, mis seovad linna teiste asulatega.
Linnatransport on bussid, marsruuttaksod ja taksod.
Lauri Leesi
Elulugu
pisi|Lauri Leesi ja Vahur Kersna 1999. aastal skulptor [[Rait Pärgi näituse avamisel Foto: Jaan Künnap ]] 1949. aastal küüditati ta koos vanematega Siberisse Novosibirski oblastise Tatarski rajooni. Ta õppis aastatel 1952–1957 Tatarski rajooni Uvalskoje keskkoolis.
Aastatel 1957–1959 õppis ta kodukohta naasnuna Taritu 7-klassilises Koolis ja pärast seda Kingissepa Keskkoolis, mille lõpetas 1963. aastal. Ta lõpetas 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli prantsuse filoloogia erialal.
Ta on töötanud prantsuse keele õpetajana, muu hulgas Tallinna 1. Keskkoolis ja Tallinna Keeltekoolis. Aastatel 1989–1992 tegi kaastööd Eesti Televisioonile meelelahutus- ja muusikasaadete autori ja esinejana.
Aastatel 1992–2018 oli ta Tallinna Prantsuse Lütseumi direktor.
28. jaanuaril 2011 väitis ta oma ettekandes Andmekaitse Inspektsiooni korraldatud konverentsil, et on olnud 20 aastat Prantsusmaa mõjuagent.
Looming
Tõlkinud eesti keelde teatritele näidendeid, sealhulgas Pierre de Marivaux' "Armastuse ja juhuse mäng", Molière'i "Kodanlasest aadlimees", Alfred de Musset' "Armastusega ei vallatleta". Ta on tõlkinud ka ligi 50 šansooni ja toimetanud kirjastusele Perioodika alates aastast 1990 raamatusarja "Europeia".
Triviaalnimetus
Triviaalnimetus on mittesüstemaatiline ehk mitteteaduslik nimetus keemilisele ühendile või bioloogilisele objektile. See nimetus ei ole tuletatud vastavalt kehtivatele keemianomenklatuurireeglitele, nagu näiteks IUPACi nomenklatuur keemias. Triviaalnimetusi kasutatakse, kuna nende süsteemsed vasted oleksid igapäevases kasutuses liiga ebamugavad. Mitmed triviaalnimetused on välja kujunenud ajalooliselt juba enne süsteemsete nimetuste väljatöötamist. Triviaalnimetusi kasutatakse tihti kõnekeeles, aga mõningaid üldtunnustatuid isegi teaduspublikatsioonides nagu näiteks sidrunhape (2-hüdroksü-1,2,3-propaantrikarboksüülhape) või potas (kaaliumkarbonaat) jm.
Triviaalnimetuste hulka tuleks arvata ka laiema kasutuse (paljud ka teaduskirjanduses) saanud lühendid. Näiteks mõned keemias levinud lühendid: ATP – adenosiintrifosfaat, DMF – N,N-dimetüülformamiid, UV – ultraviolett, Ph – fenüülrühm jt.
Eesliited keemias
pisi|primaarne, sekundaarne, tertsiaarne and kvaternaarne süsiniku aatom pisi|1-Hekseen – kreeka tähtede kasutamine Keemiliste ainete triviaalnimetustes kasutatakse kindla tähendusega eesliiteid, mis iseloomustavad süsinikuskeleti hargnemist või asendusrühmade vastastikust asendit molekulis.
Tihti kasutatakse asendusrühma reaktsioonitsentrist või aktiivsest tsentrist (tähistatud C*) kauguse märkimiseks kreeka tähestiku tähti. Loendamist alustatakse reaktsioonitsentris olevast süsinikuaatomist, millega on seotud α-asendusrühm ja edasi järgmiste süsinikuaatomite juures on vastavalt β-, γ-, δ-, ε- jne asendusrühmad. Molekuli (makromolekuli) põhiahela "viimase" süsinikuaatomi juures olevat rühma tähistatakse ω:
Biokeemia
Aminohapped:
Seamus Heaney
pisi|Seamus Heaney (1970) Seamus Justin Heaney [š'eimös dž'astin h'iini] (13. aprill 1939 Põhja-Iirimaa – 30. august 2013) oli ingliskeelne iiri luuletaja. Aastal 1995 sai ta Nobeli kirjandusauhinna ja 2006. aastal T. S. Elioti luuleauhinna.
Uganda
Uganda on merepiirita riik Ida-Aafrikas, mis piirneb idas Keenia, põhjas Lõuna-Sudaani, läänes Kongo DV, lõunas Rwanda ja Tansaaniaga. Uganda lõunaosas on Victoria järv.
Seamus Heaney
Ta elas Dublinis.
Uganda
Alates 1962. aastast, mil Uganda iseseisvus, kuulub Uganda Briti Rahvaste Ühendusse.
Loodus
Riik asub laial avatud platool, mis on merepinnast 900–1500 m kõrgusel.
Aluspõhi koosneb vanadest kristallkivimitest.
Ugandas on palju järvi ja soid, mis katavad 15% riigi pindalast. Victoria järve ja Kyoga järve vesi voolab Niiluse ülemjooksu lisajõgedesse.
Läänepiiril on suur org, milles asuvad Rutanzige järv, George'i järv ja Alberti järv, ja Ruwenzori mäestik, mida seostatakse uinunud vulkaanidega. Mäestiku kõrgeim tipp on Margherita mägi (5109 m). Idas lõpeb Uganda platoo samalaadse oruga. Idas paiknevas mäestikus asub kõrge vulkaan Elgoni mägi (4321 m). Põhjas laskub platoo laugjalt Lõuna-Sudaani ja As-Suddi soo poole. Ruwenzori mägedes ja kõrgetel vulkaanidel on igilumi.
Ugandas on kõrge asendi tõttu troopiline kliima ning paiguti ekvatoriaalne kliima. Pealinna Kampala keskmine temperatuur on 22 kraadi.
Lõuna-Ugandat ja mägede madalamad nõlvad olid kunagi troopiliste vihmametsadega kaetud. Neid raiuti põllumaa saamiseks. Praeguseks on alles mõned hajusad metsaalad. Põhja pool, kus sademeid on vähem, on kõrged rohuse alustaimestikuga puistud. Ruwenzori mäestikus ja Elgoni mäel kasvavad omapärased hiigeltaimed.
Vihmametsade maharaiumise tõttu on loomastik vähenenud ja liikunud rohumaadele. Liha ja trofeede saamiseks peetakse metsloomadele jahti. Loomade kaitseks on rajatud mõned rahvuspargid. Kõige suurem rahvuspark on Kabalega (varem Murchison Falls) kummalgi pool Victoria Niiluse jõge. Seal elavad elevandikarjad. Riigi edelaosas asub Mgahinga gorillade rahvuspark.
Metsad hõlmavad üle neljandiku Uganda pindalast. Suurem osa neist on hõredad metsad, kus puuvõrad katavad 10–25% maapinnast. Metsad paiknevad riigi kesk- ja lõunaosas ning jõeorgudes. Keskosas domineerivad hõredad savannimetsad, lõuna pool muutuvad metsad tihedamaks ja lopsamaks ning otsapidi ulatub riik vihmametsavööndisse. Savannis domineerivad akaatsia erinevad liigid, teised levinud puuliigid on baobab (ahvileivapuu), eebenipuu, mahagon. Metsast varutakse suur osa riigis kasutatavatest küttepuudest. 1990. aastate keskel kasutati üle 75% riigi energiavajaduse rahuldamiseks puitu ja puusütt. Nüüdseks on puidu roll nafta ja maagaasi laialdasema kasutuselevõtu tõttu ilmselt vähenenud. Akaatsiatelt kogutakse kummiaraabikut, mis on Uganda üks tähtsamaid ekspordiartikleid ning Uganda asub selle tootmisel maailmas juhtpositsioonil. Viimasel ajal on põllumaade laiendamise tõttu metsade pindala vähenenud. Valitsus on metsaraiet seadustega piiranud ja reguleerinud.
Ajalugu
1877. aastal jõudsid Ugandasse kristlikud misjonärid. 1894. aastast oli Uganda Suurbritannia protektoraat. Tänapäevaste piiridega on Uganda 1914. aastast. 1962. aastal Uganda iseseisvus, riiki juhtis peaminister Milton Obote. 1963. aasta põhiseadusega loodi presidendiameti. Presidendiks määrati kuningas Edward Mutesa II. Aastail 1971–1979 valitses riiki diktaator Idi Amin, kes tuli võimule sõjaväelise riigipöördega. 1980. aastal tõusis võimule taas Milton Obote, kelle ajal jätkusid repressioonid ja kodusõda. Obote kõrvaldati võimult sõjaväelise riigipöördega 1985. aastal.
1987. aastast kestab riigis relvakonflikt Yoweri Museveni juhitava keskvalitsuse ja usuliselt motiveeritud relvarühmituse Issanda Vastupanuarmee vahel, milles on hukkunud üle 10 000 inimese ning oma kodu on kaotanud üle 80 000 inimese.
Haldusjaotus
2022. aasta seisuga on Uganda jagatud:
Spot
Spot-seeria tehiskaaslased on Maa seire satelliidid.
Spot-programmi alustas Prantsusmaa 1977. aastal, programmis osalevad Rootsi ja Belgia.
Spot-1 viidi orbiidile 22. veebruaril 1986. Spot-seeria tehiskaaslasi opereerib Prantsuse kosmoseagentuur CNES (Centre National D'Etudes Spatiales, Toulouse). Spoti tehtud piltide toel on valminud Eesti baaskaart. Spot-tehiskaaslased on päikesesünkroonsel polaarorbiidil 822 km kõrgusel. Sama kohta ületavad 26 päeva tagant, aga kuna skanner on suunatav orbiidi tasandist kuni 27° kõrvale, on mõõtmisintervall 1–4 päeva. Skaneerimisulatus 60 km.
Multispektraalne skanner HRV (Haute Resolution Visible)
Kõrglahutusega nähtava spektripiirkonna skanner. Pankromaatse kanali ruumiline lahutus 10 m spektraalkanalite ruumiline lahutus 20 m
Spektraalkanalid:
Multispektraalne skanner HRVIR
Lisaks HRV sensoritele kanal 4: 1,58–1,75 µm, pankromaatne kanal asendatud 10 m lahutusega punase kanaliga (kanal M).
Spektraalkanalid:
Kõrglahutusskanner HRG
Kaks pankromaatset kanalit lahutusega 5 m tagavad kombineeritult ruumilise lahutuse 2,5 m.
Spektraalkanalid: