cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hellamaa laht
Lahe keskpunkti geograafilised koordinaadid on, veepeegli pindala 11,6 km². Laht on madal, veetüübilt mesohaliinne.
Ulaskova
Küla kuulub Koolina nulka.
Hellamaa laht
Hellamaa lahe keskkonnaregistri kood on VEE3311010.
Ulaskova
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 33.
Hellamaa laht
Hellamaa lahes on Hellamaa rahu (pindala 14,8 ha), Rambirahu, Uuemaa rahu.
Ulaskova
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Amandus Adamson
Amandus Adamson oli 1907. aastast Peterburi Kunstiakadeemia akadeemik ning 1922. aastast Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu ja 1924. aastast Eesti Kunstnikkude Liidu liige.
Elulugu
pisi|vasakul|Maja Paldiskis, kus elas ja töötas Amandus Adamson Amandus Adamson sündis meremehe peres. Tema isa oli kaubalaeva rootsi soost kapten, kes purjetas 1860. aastal Ameerikasse. 1869. aastani oli ta perega kirjavahetuses ja kirjutas muu hulgas, et võttis osa Ameerika kodusõjast ning ülendati koloneliks, kuid tagasi kodumaale ta enam ei jõudnud. Amanduse ema jäi kolme lapsega üksi. Üldhariduse omandas Adamson Leetse mõisa omaniku parun Ungern-Sternbergi vastutusel ja soovitusel 1862–1869 Tallinna Toom-Vaestekoolis ja 1870 kreiskoolis.
Lapsepõlves meeldis talle nikerdada igasuguseid asju. Oma esimese "puust inimese" olevat ta vennale valmistanud veel enne lugema õppimist. Poisi andekust märganud Toom-Vaestekooli õpetaja Bergmann vabastas ta koolikorras kohustuslikest aia- ja majapidamistöödest ning kinkis talle noa. Lisaks lubas ta poisil oma teoseid ühe Tallinna kunstikaupmehe kaudu müüa. 14-aastaselt põgenes Adamson koolist, et sõita Peterburi ja minna Peterburi Kunstide Akadeemiasse katsetele. Esimene katse lõppes siiski tulutult, nooruk pidi pöörduma tagasi ja sai ränga füüsilise karistuse, mis põhjustas talle eluaegse neeruhäda. Ema loal tuli poiss koolist ära ja hakkas otsima huvikohast tööd. 1870. aasta sügisel asus tulevane skulptor õppima Bergi puutöökotta Tallinnas. Järgmiseks kolmeks aastaks sai temast tisleriõpilane.
Peterburis
Akadeemiasse sisseastumist katsetas Amandus uuesti 1873. aastal, kuid ka see ei õnnestunud. Nüüd jäi ta Peterburi elama, kus töötas Bollhageni kunstilise mööbli töökojas ja hiljem akadeemik Šutovi puunikerdusateljees. Venemaa pealinnast sattus Adamson toetajaid otsides Riiga, kus valmis tema esimene tähelepanuvääriv teos puidust "Kristuse pea", mis osteti 150 rubla eest. Pärast lühemat peatust Paldiskis, kus kujur valmistas büsti "Muusa", sõitis ta uuesti Peterburi, kus esitas sisseastumiseksamitel kaks puust pead "Apollo" ja "Niobe".
1875. aastal õnnestuski tal tänu Peterburi Teaduste Akadeemia esimehe krahv Lüdtke soovitusele saada Peterburi Kunstide Akadeemia sisseastumiseksamitele. Adamson läbis need edukalt ja alustas 1876. aastal õpinguid vabakuulajana. Temast sai Tartumaal sündinud tuntud skulptori Aleksander Friedrich von Bocki õpilane. Esimesed nädalad toitus ta vaid magusast teest ja magas akadeemia kantselei katusekambri põrandal. Edaspidi õnnestus tal saada tellimusi, millega end elatada. Mõne aja pärast äratasid tema vahareljeefid professorite ja kaasõpilaste tähelepanu. Kindraliproua Durnova abiga sai ta tellimuse portreteerida suurvürste Kirilli ja Borissi. Keiser Aleksander II vaatas seda tööd pealt. Nüüd olid losside ja paleede uksed noore skulptori ees avatud. Adamson lõpetas kooli 26. veebruaril 1879 esimese järgu klassikalise kunstniku kutsega ja sai bareljeefi "Ristija Johannes" eest suure hõbemedali. . Pärast kooli lõpetamist tegutses ta Peterburis eduka vabakutselise kunstnikuna. Esimese suurema tööna valmis pirnipuust nikerdatud raam Johann Köleri maalile "Andke keisrile, mis keisri kohus ja Jumalale, mis Jumala kohus". Selle tellisid temalt eesti seltsid eesotsas Eesti Kirjameeste Seltsiga. Kahe eestlasest kunstniku ühistöö kingiti 1883. aastal keiser Aleksander III-le kroonimise puhul.
Alates 1886. aasta septembrist töötas Adamson mõnda aega Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kursustel ja A. Stieglitzi kunsttööstuskoolis puunikerduse õppejõuna. Esimese isikunäituse avas ta 8. aprillil 1887 Peterburis.
Pariisis
1886. aastal valmistas ta pirnipuust Aleksander III portree-medaljoni, milles eest saadud 1000 rubla võimaldasid tal täita ammuse unistuse. Sama aasta mais siirdus noor kunstnik Pariisi end täiendama, kuhu ta jäi viieks aastaks. Ta võttis osa Pariisi Salongi näitustest ja pälvis kunstnik Jean-Louis-Ernest Meissonier tähelepanu.
Siegfried Lander von Sponheim
Siegfried Lander von Sponheim (ka Lander von Spanheim; surnud 31. märtsil 1424) oli Liivi ordu maameister aastatel 1415–1424.
Amandus Adamson
Pariisis
1889. aastal esitas kujur Pariisi maailmanäitusele oma teosed "Esimene piip" ja "Laine" (teistel andmetel "Laine" ja "L'amour, la mort et la science"). Adamsoni teos võitis auhinna. Pariisi periood oli suure tähtsusega tema kunstnikuisiksuse kujunemisel ja ka küllaltki viljakas. Paraku on suur osa selle aja loomingust teada vaid nimede järgi.
Tagasi Peterburis
pisi|[[Uputatud laevade monument. Sevastopol, 1905]] pisi|Amandus Adamsoni loodud [[Romanovite dünastia 300-aastapäeva monument|Romanovite dünastia 300-aastapäeva monumendi kava Kostromas, mis teostus osaliselt]]
Siegfried Lander von Sponheim
Tema isa oli arvatavasti Gerhard Lander von Sponheim, Saksa ordusse kuuluva rüütelvenna Wilhelm Lander von Sponheimi vend. Ta pärines Reinimaalt Hunsrücki regioonist Sponheimi krahvkonnast Burgsponheimist Bad Kreuznachi lähedalt. Tema suguvõsa pärines piirkonna ministeriaalide seast ning oli seal üks väiksemaid ja tähtsusetumaid aadlisuguvõsu.
Sponheim astus Liivi ordu liikmeks tõenäoliselt 14. ja 15. sajandi vahetuse paiku. 1411. aastal sai ta Aluliina komtuuriks, 1413. aastal aga samasse ametisse juba Viljandis. 1415. aastal valiti ta aga maameistriks. Selles ametis oli ta kuni oma surmani üheksa aastat hiljem. Ta ajas suhteliselt kõrgmeistri-meelset poliitikat, toetades teda Poola ja Leedu vastu, kuid sisepoliitikas olid tal suhteliselt vabad käed, ta oli ilmselt esimene maameister, kes valis oma valitsusala käsknikud ise, kõrgmeistriga konsulteerimata.
Amandus Adamson
Tagasi Peterburis
1891. aastal naasis Adamson Peterburi, kus jätkas intensiivset loomingulist tegevust vabakutselise kunstnikuna. Ka selle perioodi teostest on enamus teada vaid nimede järgi. Selle aja ulatuslikem töö oli dekoratiivne friis Aleksander III muuseumi tiibhoone jaoks. Loomingu suurema osa moodustasid väikeseformaadilised figuurid ja grupid. 1896. aastal ostis Amandus Adamson Paldiskisse elumaja ja suveateljee ehituseks krundi ning asus sinna kohe rajama ateljeehoonet. Suviti töötas ta Pakri ja Muhu saarel. 1907. aastal sai temast Peterburi Kunstiakadeemia akadeemik, kelle käe all õppisid teiste seas ka Nikolai Triik ja Konrad Mägi.
1901. aastal võttis Amandus Adamson oma töödes uue suuna monumentidele. Tema esimeseks tellitud tööks sai soomuslaeva Russalka hukkumisele pühendatud mälestusmärk Kadriorus Tallinnas (1902) – esimene eesti skulptori loodud monument mitte ainult Tallinnas, vaid üldse Eestis. 1907 sai Adamson ülesandeks ehitada monument "Vene 1000 aasta sõjaajaloo" tähistamiseks Vene Ajaloomuuseumi jaoks. Monument pidi tulema 12 meetrit kõrge. Adamson valmistas teatraalse, figuuririkka kompositsiooni, kuid muuseum jäi ehitamata ja mudel teostamata. 1912. aastal valmistas Adamson keisri kaardiväerügemendi 100. juubeliks pronksgrupi. Suurimaks ja figuuriderikkaimaks ettevõtmiseks kujunes "Romanovite 300-aastase valitsemise juubeli monument" Kostromas. Adamson valmistas plaanitud 25 ajaloolistes kostüümides figuurist 21, kuid puhkenud revolutsioon tõmbas kriipsu peale nii monumendile kui ka Romanovite dünastiale.
Paldiskis
Revolutsiooni puhkedes oli endine keisri lemmik sunnitud oma pealinnaelust loobuma ja kolima suvemajja Paldiskis. Kaasa tõi kunstnik vaid tööriistad ja mõned poolikud pirnipuuskulptuurid. Paldiskis oli perekonda ootamas vahepeal valminud kahekorruseline elamu.
6. juulil 1920 tegi Eesti valitsus Amandus Adamsonile ettepaneku valmistada Eesti Vabariigi vapi ja lipu joonistus.
Paldiskis elamise ajal valmisid Adamsoni käe all Vabadussõja monument Pärnus, Valgas, Suure-Jaanis, Viljandis, Kuressaares ja Tartus, Kreutzwaldi mälestusmärk Võrus ning Villem Reimani monument Tartus.
1922. aastal töötas kunstnik pikemat aega Itaalias. Tema kolme meetri kõrgune marmorist skulptuurigrupp "Kristus, pime ja Maarja Magdaleena" Tartu Pauluse kirikule sai paavsti õnnistuse.
pisi|vasakul|Amandus Adamson viimistlemas oma teost "Sõjaviletsused" Veel aasta enne surma saatis kunstnik Eesti saatkonna vahendusel Pariisi Salongi näitusele neli pirnipuust skulptuuri: "Rahu", "Sõjaviletsused", "Alfa et Omega", "Lorelei". Kunstnik ise reisis perega Viini, kus asus ravile tema poeg Peeter, kes põdes suhkurtõbe. Tütar astus Rooma akadeemiasse maalikunsti õppima ning sakslannast filosoofiadoktori haridusega abikaasa hakkas tegema ettevalmistusi Adamsoni memuaaride väljaandmiseks.
26. juunil 1929 varises vanameister oma Paldiski kodu hommikulauas südameataki tagajärjel kokku ja suri. Oma viimseks puhkepaigaks valis kunstnik Pärnu Alevi kalmistu. Ta on maetud tema loodud Pärnu Vabadussõja mälestussamba tagaküljel oleva skulptuuri lähedale, mille modellid olid olnud talle kallid pereliikmed.
Kui teise maailmasõja puhkedes viidi tsiviilelanikud seoses baaside lepingu täitmisega Paldiskist välja, seisis Adamsoni perekond küsimuse ees, mida teha kunstniku loominguga. Pärnu muuseumi direktor Elsbet Parek võttis kaks vagunitäit kunstniku teoseid enda hoole alla ning Pärnu muuseumis avati Amandus Adamsoni saal. Saal kujundati proua Adamsoni ja tütarde näpunäidete järgi täpselt selline, nagu oli skulptori ateljee Paldiskis. Osa teostest seati suvekuudeks rannahotelli, kus nad olid suuremale publikule ligipääsetavad. Saalis oli välja pandud peamiselt sõjamonumentide skitse, tütarde marmorkujud ja kunstniku viimane lõpetamata jäänud teos "Surnud laine" ("Lainete ohver" 1929). Pärnu Linnamuuseum sai aga 1944. aastal Pärnu pommitamisel pihta ja koos hoonega hävis ka hulk Adamsoni teoseid.
2005. aastal kinkis Amandus Adamsoni tütar Maria Maddalena Carlsson suveateljee maja Eesti riigile ning sellest sai Harjumaa Muuseumi filiaal – Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum. Euroopa Liidu toel restaureeritud maja on muuseumina külastajatele avatud alates 13. novembrist 2010.
Teosed
pisi|Amandus Adamsoni skulptuur „Kalevipoeg ja Sarvik” 1914. aastal saadetud fotopostkaardil
Triin Tobi
Triin Tobi (sündinud 3. juunil 1995 Tartus) on eesti mäesuusataja, Eesti koondise liige. Treenib klubis Mäesuusakool. Tema treener on Nils Kroon.
Ta on korvpalluri ja korvpallikohtuniku Andres Tobi tütar.
2014. aastal esindas Eestit olümpiamängudel.
Skalaar
Skalaaride all mõistetakse matemaatikas arve või üldisemalt ringi elemente, mis osalevad skalaariga korrutamises. Viimaseks on tarvis algebralist struktuuri, kus skalaariga korrutamine on defineeritud. Levinuim näide sellisest struktuurist on vektorruum üle korpuse, kus vastava korpuse elemente nimetatakse skalaarideks. Rakendustes on skalaarideks kõige sagedamini reaalarvud või kompleksarvud.
Samamoodi nimetatakse skalaarideks mis tahes mooduli juurde kuuluva ringi elemente, millega mooduli elemente korrutada saab.
Maatriksalgebras nimetatakse mitteformaalselt skalaariks maatriksit, millel on 1 rida ja 1 veerg, see tähendab 1×1-maatriksit. Asi on selles, et selline maatriks käitub nagu ringi element, üle mille vastav algebra defineeritud on. See ringi element on aga skalaar.
Sõna päritolu
Sõna "skalaar" pärineb inglise sõnast scalar (mis omakorda tuleneb ladina keelest, sõnast scala - redel, astmestik), mille võttis matemaatilises tähenduses kasutusele William Rowan Hamilton 1846. aastal, kes hakkas rääkima kvaterniooni skalaarosast (scalar part) ja vektorosast. "Algebraliselt reaalne osa võib omandada, vastavalt küsimusele, milles see esineb, kõik väärtused, mis sisalduvad arvude progressiooniskaalal (scale of progression) negatiivsest lõpmatusest positiivseni; sellepärast me nimetame ta skalaarosaks." Sellest sai alguse ka skalaari ja vektori vastandamine.
Skalaarid vektorruumides
Vektorruumis üle korpuse K on defineeritud skalaariga korrutamine, mis seab igale skalaarile (korpuse K elemendile) k ning vektorile (vektorruumi elemendile) v vastavusse vektori kv.
Näiteks otsekorrutis Kn on vektorruum üle K, kus  =.
Skalaarid füüsikas
Skaalarseks suuruseks ehk skalaariks nimetatakse füüsikalisi suuruseid, mida kirjeldatakse üheainsa reaalarvuga. Näiteks energia, aeg, teepikkus, rõhk on skalaarsed suurused.
Tuulova
2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud. 2000. aastal oli elanikke 3.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Wittelsbachi dünastia
Wittelsbachi dünastia valitses Baierit 1180–1918, samuti olid sellest soost pärinevad monarhid võimul Skandinaavias, kõige pikemalt Rootsis (1654–1721). 1234–1803 olid Wittelsbachid ka pfaltskrahvid ehk Pfalzi valitsejad.
Triina Saare
Triina Saare (kodanikunimega Nadja Teder; 4. juuli 1913 Klooga – 2002) oli eesti kirjanik.
Sündis Vladivostokist tulnud Prohhorovi perekonnas, kes Esimese maailmasõja ajal kolis Tallinna. Lõpetas Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Draamateatri teatrikooli.
1944. aastal põgenes Rootsi, hiljem elas Hollandis.
Ta on avaldanud novellikogu "Müürilill" (Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1956).
Võõpste
Võõpste on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
1977. aastal liideti Võõpste külaga Kõrvesilla küla.
Võõpste külje all asub ujumiskohaga paisjärv – Vorstioru järv.
Saksa keiser
Saksa keiser oli Saksa keisririigi valitseja tiitel 1871–1918. Keiser ja Preisimaa kuningas olid üks ja sama isik ning too kuulus Hohenzollernite dünastiasse. Tiitel võeti kasutusele Wilhelm I poolt, kes koos Otto von Bismarckiga ühendas Saksamaa ning seetõttu, et senised Saksa kuning-, suurhertsogi-, hertsogi- ja vürstiriikide valitsejad säilitasid oma tiitlid ja riigi (keisririigi koosseisus), mistõttu oli vaja kasutusele võtta kõrgem tiitel, millele ka kuningad alluksid. Wilhelm I oleks eelistanud Saksamaa keisri (Kaiser von Deutschland) tiitlit, kuid see oleks tähendanud pretensioone teistele Saksa liidumaadele, samuti Saksamaa-välistele saksa aladele.
Claus von Amsberg
pisi|püsti|1986 Prints Claus, Jonkheer van Amsberg (sünninimi Klaus-Georg Wilhelm Otto Friedrich Gerd von Amsberg, pärast Hollandi kodakondsuse saamist Claus George Willem Otto Frederik Geert van Amsberg; 6. september 1926 Hitzacker – 6. oktoober 2002 Amsterdam) oli Madalmaade kuninganna Beatrixi abikaasa 1966. aastast surmani.
Perekond
Ta abiellus 1966. aastal Madalmaade printsessi Beatrixiga, kellest 1980. aastal sai kuninganna. Neil sündis kolm last:
Sinn Féin
Sinn Féin on partei, mille asutas 1905. aastal Arthur Griffith.
Nimi tähendab iiri keeles "meie ise". Nime originaal pärineb kohalikust ajalehest, mida trükiti Iirimaa Meathi krahvkonnas Oldcastle'is. Arthur Griffith küsis neilt luba nime kasutamiseks uue poliitilise partei nimena. Seda nime on kasutanud 20. sajandil mitmed Iirimaa poliitilised liikumised.
Tänapäeval on Sinn Féin Iiri vabariiklusele pühendunud erakond ja Iiri Vabariikliku Armee (IRA) poliitiline esindus. See on ka radikaalne vasakpoolne erakond, mis viljeleb ideoloogiana demokraatlikku sotsialismi ning pooldab riiklike toetuste suurendamist vaestele ja tervishoiule.
Sinn Féin oli 2007. aasta parlamendivalimiste tulemusel Iirimaa suuruselt kolmas erakond, millel on liikmeid nii Iirimaa kui ka Põhja-Iirimaa parlamendis.
2022. aastal võitis Sinn Féin Põhja-Iirimaa parlamendivalimised, millega sai Sinn Féin esimeseks Iiri vabariiklust toetavaks parteiks, mis on Põhja-Iirimaa valimised võitnud.
Põhja-Iirimaa seadusandliku assamblee liikmed
28 kohta
Émilien Jacquelin
Émilien Jacquelin (sündinud 11. juulil 1995 Grenobles) on Prantsuse laskesuusataja.
Ta on kuulunud Prantsusmaa meeskonda maailma karikasarjas alates 2017-2018 hooajast. Ta tuli maailmameistriks 12,5 km jälitussõidus 2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Anterselvas.
Oma esimese rahvusvahelise võistluse tegi Jacquelin, 2014. aastal noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta võttis individuaalse poodiumikoha, saades pronksmedali. 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta teatevõistluses pronksmedali. Pärast juunioride aastat debüteeris ta hooajal 2015-2016 IBU karikavõistlustel ja saavutas oma esimese võidu sellel tasemel 23. novembril 2017 Sjusjoen3 10 km sprindis. Seejärel liitus Émilien Jacquelin Prantsusmaa koondisega 2017-2018. aasta laskesuusatamise maailma karikasarja etapiks Östersundis ja seejärel Hochfilzenis.
Jaanuaris 2018. aastal Anterselvas peetud võistlusnädalal, õnnestus tal sprindis olla viies ja jälitussõidus kuuendal kohal, mis lubas tal esimest korda maailma karikasarjas osaleda 15 km ühisstardiga sõidus. Ta tegi distantsil seitse möödalasku ja oli lõpuks 28. kohal. Ta oli üks Pyeongchangi 2018. aasta olümpiamängudele valitud Prantsuse laskesuusatajatest, kus ta oli individuaaldistantsil 77. ja teatevõistluses 5. koht. Hooaja lõpus nimetatakse ta IBU poolt aasta algajaks.
Maailma karikasarja hooaja 2019-2020 alguses saavutas Émilien Jacquelin oma esimese maailma karikasarja etapi poodiumikoha, saavutades Hochfilzeni jälitussõidus kolmanda koha tabades 20 märgist 20, võistluse võitis Johannes Thingnes Bø. Järgmisel nädalal saavutas ta oma parima tulemuse, finišeerides ühisstardiga sõidus ühe möödalasuga teisena Johannes Thingnes Bø järel.
18. jaanuaril 2020. aastal võitis ta oma esimese maailma karikasarja võistluse Saksamaal Ruhpoldingi 4x7,5 km teatevõistluses. Ta võitis nädal hiljem Sloveenias Pokljukas toimunud segapaarisvõistluse koos Anais Bescondiga.
2020. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas tõusis ta sprindis kuuendaks ja võitis siis 16. veebruaril jälitussõidus oma esimese maailmameistri tiitli (ja oma esimese individuaalarvestuse maailma karika võidu) veatu laskmise ja kiire suusatamisega, kus ta edestas finišis Johannes Thingnes Bød 0,4 sekundiga.
Tuplova
Tuplova (ka: Tupleva, Tupljova, Tuplevo, Duplevo, Tubli) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 elanikku, neist 7 (77,8%) eestlased. 2000. aastal oli elanikke 14.
Selennjahh
Jõgi algab Verhojanski mägedest. Ülemjooksul voolab mägijõena lõunasse, alamjooksul tasandikul itta. Suubub vasakult Indigirkasse.
Wolter von Plettenberg (Griefstedti komtuur)
Wolter von Plettenberg (surnud 1580) oli Saksa ordu komtuur Griefstedtis.
Tuplova
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Wolter von Plettenberg (Griefstedti komtuur)
Plettenberg pärines Vestfaalist Plettenbergi linna lähistelt. Ta kuulus ilmselt Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi lähemate sugulaste hulka, võimalik, et oli tema vennapoeg või vennapoja poeg. Tema valitsetud Griefstedti komtuurkond oli küllaltki väike ja tähtsusetu ala, kuid oli üks varasemaid ordule kuulunud alasid, see oli Saksa ordu kätte läinud juba 1233. aastal.
Karp
Karp on väike kast, millel on harilikult ka kaas.
Axl Rose
W. Axl Rose (sünninimi William Bruce Rose, Jr., 1964–1986 William Bruce Bailey; sündinud 6. veebruaril 1962) on USA laulja, ansambli Guns N' Roses solist ning ka ainuke pidevalt bändis olnud asutajaliige.
1980. aastate keskel oli Bailey bändi AXL liige. Kuna ta oli bändist vaimustuses, siis arvas tema sõber ja bändikaaslane Izzy Stradlin, et ta võiks end nimetada Axl Rose'iks. 1986. aastal vahetas Bailey oma nime ametlikult W. Axl Rose'iks.
Bad Girls (täpsustus)
Bad Girls on mitme teose pealkiri:
Axl Rose
1989. aasta Los Angelese olümpiastaadionil toimunud The Rolling Stonesi kontserdi avamisel esinenud Guns N' Rosesi solistina läbis Axl lauldes ja joostes terve staadioni.
Adolphe Monticelli
Adolphe Joseph Thomas Monticelli (14. oktoober 1824 Marseille – 29. juuni 1886 Marseille) oli prantsuse maalikunstnik.
Ultra Jump
Ultra Jump (ウルトラ ジャンプ, Urutora Janpu) on jaapani manga-ajakiri, mis ilmub Shūeisha kirjastuse väljaandel alates 1999. aastast. Avaldab peamiselt fantaasia- ja ulmesarju.
EU07
pisi|EU07 EU07 on Poolas toodetud elektrivedurite seeria.
EU07 vedureid kasutab Poola raudteeoperaator PKP nii reisi- kui kaubavagunite vedamiseks.
Tuumafüüsika
Tuumafüüsikat ei tohi segamini ajada aatomifüüsikaga, mis uurib aatomeid koos neid ümbritsevate elektronidega. Tuumafüüsikast arenes omakorda välja elementaarosakeste füüsika, mis oli pikka aega tuumafüüsika osa. Seetõttu nimetatakse elementaarosakeste füüsikat igapäevakeeles mõnikord ka tuumafüüsikaks ning neil on palju kattuvaid uurimisvaldkondi.
Tuumafüüsika üldtuntud rakendused on tuumaenergia genereerimine ja tuumarelva tehnoloogiad. Seda rakendatakse ka näiteks nukleaarmeditsiinis, magnetresonantstomograafias, materjaliteaduses ioonlegeerimise puhul, geoloogias radiosüsiniku meetodi juures ning ka arheoloogias.
Ajalugu
Sajandivahetuseks olid füüsikud avastanud ka kolme tüüpi kiirgust, mille nad nimetasid alfa-, beeta- ja gammakiirguseks. Otto Hahn ja James Chadwick avastasid 1911. aastal oma eksperimentide käigus, et beetalagunemise spekter on pigem pidev kui diskreetne. Teisisõnu lahkusid elektronid aatomist energia diapasooniga, mitte diskreetsete väärtustena, nagu oli täheldatud gamma- ja alfalagunemiste kohta. Sel ajal oli see tuumafüüsika jaoks probleem, sest see näitas, et energia ei säili sellistes lagunemistes.
Rutherfordi meeskond avastab tuuma
Aastal 1907 avaldas Ernest Rutherford artikli "Radiation of the α Particle from Radium in passing through Matter", milles rääkis sellest, kuidas alfaosakeste kiirgus läbib ainet. Hiljem laiendasid Rutherford ja Hans Geiger seda eksperimentidega, milles nad lasksid alfa-osakesi läbi õhu, alumiiniumi, fooliumi ja kuldplaatide. Suurema töö avaldasid Geiger ja Ernest Marsden aastal 1909 ja veel suurema Geiger aastal 1910. Aastatel 1911–1912 käis Rutherford Londoni Kuningliku Seltsi juures selleks, et seletada oma eksperimente ja esitada uue aatomituuma teooriat sellisena, nagu me seda nüüd tunneme.
Rahvusvaheline eraõigus
Rahvusvaheline eraõigus (lühend REÕ) on erinormide kogum, mida rakendatakse kokkupuutumisel teiste riikide õigusega. REÕ lähtub arusaamast, et eri riikide normid reguleerivad õigussuhet erinevalt. Teisisõnu, REÕ ese on isikuvahelised eraõiguslikud suhted, mis on seotud mitme õigussüsteemiga. REÕ-d nimetatakse samuti konfliktiõiguseks (nt Angloameerika doktriinis), sest see võimaldab konflikte ennetada ja lahendada.
Donostia
pisi|Donostia.
Rahvusvaheline eraõigus
Rahvusvahelise eraõiguse termini võttis kasutusele USA õigusteadlane Joseph Story (1779–1845) oma teoses „Commentaries on the Conflict of Laws“ (1834). Terminid võeti kohe vastu Saksamaal ja Prantsusmaal ning sealt levisid need edasi maailma.
Tuumafüüsika
James Chadwick avastab neutroni
Aastal 1932 mõistis James Chadwick et kiirgus, mida uurisid Walther Bothe, Herbert L. Becker, IIrène ja Frédéric Joliot-Curie, tekkis tegelikult neutraalsete osakeste tõttu, mille mass on peaaegu sama kui prootonil. Ta nimetas seda osakest neutroniks (pärast Rutherfordi tähelepanekut sellise osakese vajalikkuse kohta). Samal aastal püüdis Dmitri Ivanenko seletada tuuma massi mitte ainult prootonite põhjalt ning pakkus välja, et tuum sisaldab ka 1/2 spinniga osakesi ehk neutroneid. Ta arvas ka, et tuumas ei ole elektrone. Neutroni spinn lahendas kohe lämmastik-14 spinni probleemi, kuna selles mudelis andsid nii üks paaritu prooton kui ka üks paaritu neutron ½ spinni samas suunas, mistõttu koguspinn on 1.
Donostia
Kõrgus merepinnast on 6 m.
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ olulisus ja üldtunnustatus tänapäeval
Rahvusvahelise eraõiguse populaarsus kasvab peamiselt seoses majanduselu rahvusvahelistumisega. Tänapäevast maailma iseloomustab riikide majanduslik vastastikune sõltuvus, välismajandussuhete laienemine (liisingutegevus, frantsiisimine jne).
Tuumafüüsika
James Chadwick avastab neutroni
Pärast neutroni avastamist võisid teadlased hakata lõpuks arvutama iga tuuma seoseenergia osa, võrreldes tuuma massi prootoni ja neutroni massidega. Sellisel viisil arvutati välja erinevused tuuma masside vahel ja kui tuumareaktsioonid olid mõõdetud, leiti, et need erinevused sobivad väga täpselt Einsteini arvutustega massi ja energia ekvivalentsusest.
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ olulisus ja üldtunnustatus tänapäeval
Välisinvesteeringud on aktiivselt seotud eri riikide majandusega, areneb tööstuslik ja teaduslik-tehniline koostöö (välisettevõtete osalemine rajatiste ehitamisel). Tänu tehnoloogia arengule saavad riigid kasutada eri tüüpi andmeid ning teadus-, tehnoloogia- ja kultuurisaavutusi oma hüvanguks.
Donostia
Donostia linn moodustab põhiosa Donostia vallast. Donostia on ka Donostia linnastu keskus.
Donostia oli 2016. aasta Euroopa kultuuripealinn (koos Wrocławiga).
Transport
Donostia lennujaam asub Hondarribias.
Sport
Linnas asub jalgpalliklubi Real Sociedad.
Tuumafüüsika
Proca bosoni välja massiivse vektori võrrandid
Alexandru Proca oli esimene, kes arendas välja ja esitas bosoni välja massiivse vektori võrrandeid ja mesonite välja tuumajõudude teooria.
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ tegevus
Rahvusvaheline eraõigus hõlmab eri riikide subjektide (üksikisikute ja juriidiliste isikute) suhteid. Objektide alusel võib REÕ suhted jagada kolmeks rühmaks:
Tuumafüüsika
Yukawa mesoni postuleerimine tuumade sidumise seletamiseks
Aastal 1935 pakkus Hideki Yukawa välja esimese olulise tugeva jõu teooria selleks, et seletada, kuidas tuum koos püsib. Yukawa interaktsioonis vahendab virtuaalne osake, mida hiljem hakati nimetama mesoniks, jõudu kõikide tuuma osakeste vahel. See jõud seletas, miks tuumad ei lagunenud prootonite tõukumise tagajärjel, ja andis ka seletuse sellele, miks ligitõmbaval tugeval mõjul on väiksem ulatus kui prootonitevahelisel elektromagnetilisel tõukumisel. Hiljem näitas piion ehk pii-mesoni avastamine, et sellel on Yukawa osakese omadused. Tänu Yukawa töödele oli tänapäevane aatomimudel täielik. Aatomi keskosa sisaldab prootonitest ja neutronitest moodustunud tihedat kera, mis püsib koos tugeva tuumajõu abil juhul, kui kera ei ole väga suur. Ebastabiilsed tuumad võivad läbi teha alfalagunemise, mille käigus need kiirgavad energeetilise heeliumi tuuma, või beetalagunemise, milles vabaneb elektron või positron. Pärast üht nendest lagunemistest võib tuum jääda ergastatud seisundisse ja sel juhul läheb see kõrgenergeetilisi footoneid kiirates stabiilsesse olekusse (gammalagunemine).
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ tegevus
REÕ reguleeritavaid suhteid saab liigitada suunitluse alusel kaheks:
Tuumafüüsika
Tänapäevane tuumafüüsika
Raske tuum võib sisaldada sadu nukleone, mis tähendab, et mõningase ühtlustamisega võib seda käsitleda mitte kvantmehaanilise, vaid klassikalise süsteemina. Tilgamudelis on tuumal energia, mille väärtus tõuseb osalt pindpinevuse tõttu ja osalt prootonitevahelise tõukumise tõttu. Tilgamudel on võimeline esitama mitmeid tuuma omadusi. Selle klassikalise mudeliga on seotud aga ka kvantmehaanilised efektid, mida võib kirjeldada tuuma kihtmudeli abil. Tuumad, milles on kindel arv neutroneid ja prootoneid (maagilised arvud 2, 8, 20, 28, 50, 82, 126, …), on eriti stabiilsed, kuna nende kihid on täidetud. Tänapäeval uuritakse põhiliselt äärmuslikes tingimustes olevaid tuumi, näiteks tuumi suure spinniga. Tuumadel võivad olla ka äärmuslikud kujud või äärmuslikud neutroni-prootoni suhted. Eksperimentides võivad tekkida sellised tuumad kunstlikult indutseeritud liitumisel või tuuma ülekandmise reaktsioonides, milleks kasutatakse kiirendist tulevat ioonkimpu.
Tuuma lagunemine
80 elemendil on vähemalt üks stabiilne isotoop. Kokku on umbes 254 stabiilset isotoopi. Siiski on tuhandeid isotoope, mida on iseloomustatud kui mittestabiilseid. Sellised radioisotoobid lagunevad väga erineva aja jooksul alates sekundi murdosadest ja lõpetades kuni triljoni aastaga. Tuuma stabiilsus on suurim, kui sellel on kindel arv prootoneid ja neutroneid. Liiga palju või liiga vähe neutroneid võivad põhjustada tuuma lagunemise. Näiteks lämmastik-16 aatom (7 prootonit, 9 neutronit) muundub beetalagunemisel hapnik-16 aatomiks (8 prootonit, 8 neutronit) mõne sekundi jooksul selle tekitamise momendist. Selle lagunemise käigus muundub lämmastiku neutron prootoniks, elektroniks ja antineutriinoks. Alfalagunemisel lagunevad radioaktiivsed elemendid, kiirates heeliumi tuuma. Paljudes olukordades see protsess kordub veel mõne korra, kaasates ka teisi lagunemise tüüpe, kuni tekib stabiilne element. Gammalagunemisel laguneb tuum ergastatud olekust stabiilsesse olekusse, kiirates gammakiire. See element ei muutu protsessi käigus teiseks elemendiks.
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ tingimuste loetelu
Tingimused, milleta on REÕ tekkimine võimatu.
Tuumafüüsika
Termotuumasüntees
Termotuumasünteesis satuvad kaks väiksema massiga tuuma üksteisele väga lähedale, nii et tugev jõud sulatab need kokku. Kulub väga palju energiat, et ületada tuumadevahelist tõukumist, ja sellepärast võib selline reaktsioon toimuda ainult väga kõrgel temperatuuril või suure rõhu all. Kui see protsess õnnestub, vabaneb väga palju energiat ja tekkinud tuuma energiatase on madal. Tuuma seoseenergia iga nukleoni kohta suureneb koos massiarvuga kuni nikkel-62-ni.
Tuuma lõhustumine
Tuuma lõhustumine on sünteesile vastupidine protsess. Tuumade jaoks, mis on raskemad kui nikkel-62, väheneb seoseenergia koos massiarvuga. Seega on võimalik vabastada energiat, lõhustades ühe raske tuuma kaheks kergeks tuumaks. Alfalagunemise protsess on oma olemuselt üks spontaanse lõhustumise erijuht. Neli osakest, mis moodustavad alfaosakese, on üksteisega eriti tihedalt seotud ja nõnda on sellise tuuma saamine lõhustamisel väga tõenäoline. Mõned raskemad tuumad, mille lõhustumisel tekib neutron ja mis samuti võtavad kergesti neutroni selleks, et alustada lõhustamise reaktsiooni, võivad osaleda ka isesüttivas neutroni-algatatud lõhustumises, mida nimetatakse ahelreaktsiooniks. Ahelreaktsioonid olid keemias tuntud enne kui füüsikas ja tegelikult on väga palju tuttavaid protsesse, nagu tuli ja keemilised plahvatused, ahelreaktsioonid. Tuuma ahelreaktsioonid, milles kasutatakse lõhustumisel tekkinud neutroneid, on energiaallikateks tuumaelektrijaamades ja tuumapommides, nagu näiteks ka nendes, mille Ameerika Ühendriigid panid plahvatama Hiroshimas ja Nagasakis.
Rahvusvaheline eraõigus
REÕ allikad
Rahvusvahelisteks allikateks Eestis peetakse
Rahvusvahelised lepingud
Rahvusvahelise eraõiguse allikad on ametlikud õiguslikud vormid (aktid), milles on sätestatud õigusnormid. Traditsiooniliselt on allikad kahesed. Kaheste allikate puhul on normid sätestatud nii riigisiseste õigusaktide, tolli, samuti rahvusvaheliste lepingute ja rahvusvahelise tolli jaoks.
Tuumafüüsika
"Raskete" elementide saamine (aatomnumber suurem kui viis)
Teooria järgi sai pärast universumi jahtumist Suure Paugu järel võimalikuks aatomisiseste osakeste olemasolu. Kõige tavalisemad Suure Paugu käigus tekkinud osakesed, mis on inimeste jaoks lihtsalt jälgitavad, on prootonid ja elektronid. Peaaegu kõik neutronid, mis Suure Paugu käigus tekkisid, imendusid heelium-4-ks esimese kolme minuti jooksul. Lisaks heeliumile tekkisid Suure Pauguga prootonite ja neutronite kokkupõrkel veel mõned elemendid, aga need elemendid ei olnud "rasked". Kõik "raskemad" elemendid, mida tänapäeval näha võib, tekkisid tähtede sees mitmete lõhustumisseeriate käigus. Seoseenergia on kõrgeim raua juures ja seega vabaneb energia ainult sellest punktist allpool toimuvates sünteesiprotsessides. Kuna raskemate tuumade tekkimiseks sünteesiprotsessis on energiakulukas, otsib loodus väljapääsu neutronihaarde protsessist. Neutronitel ei ole laengut ja need imenduvad kergesti tuuma. Rasked elemendid tekivad kas aeglases neutronihaarde protsessis (niinimetatud s-protsessis, s – ingl k slow) või järsus neutronihaarde protsessis (r-protsessis, r – ingl k rapid). S-protsess toimub termiliselt pulseerivates tähtedes ja võtab tuhandeid aastaid selleks, et jõuda raske elemendini, nagu plii või vismut. R-protsess arvatakse toimuvat supernoovade plahvatamisel. Selles protsessis tekivad rasked elemendid palju kiiremini kui s-protsessis.
Rahvusvaheline eraõigus
Rahvusvahelised lepingud
Rahvusvaheliste lepingute liigid
Kohtupraktika
Pretsedenti on tunnistatud õigusallikana mitmes riigis. Mandri-Euroopa riikides (Prantsusmaa, Belgia, Saksamaa, ka Eesti) on pretsedent oluline allikas õiguskaitseküsimuste lahendamisel, millega täitakse seaduses sätestatud lüngad ja tõlgendatakse õigusakte.
Tava
Tavasid on kahte liiki: riiklik ja rahvusvaheline toll. Rahvusvaheline tava on määratletud kui üldise praktika tõend, mida tunnustatakse õigusnormina. Tava kujundamisel eristatakse kahte elementi:
Šiaulėnai vald
pisi|Vallamaja pisi|Sidariai kalmistu pisi|Sidariai vanausuliste kirik pisi|püsti|Šiaulėnai kirik
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.
Udo Dirkschneider
Udo Dirkschneider (sündinud 6. aprillil 1952 Wuppertalis) on saksa laulja. Ta on peamiselt tuntud heavy metal ' i ansamblite Accept ja U.D.O. solisti ja juhina.
Dirkschneider on olnud mitmetes bändides (näiteks Lordi, Aria, Raven) ka külalisesinejaks. Samuti on ta laulnud duetti teise tuntud Saksa metal-laulja Doro Peschiga.
Udo Dirkschneider on tuntud ka oma isikupärase kõrge ja käriseva hääle poolest.
Kuristik rukkis
"Kuristik rukkis" on Jerome David Salingeri romaan. Teos ilmus esmalt USAs järjejutuna 1945–1946 ning raamatuna USA-s ja Suurbritannias 1951. Tänapäeval peetakse seda romaani üheks tuntumaks teismelise mässumeelsust ja maailmavalu käsitlevaks kirjandusteoseks.
Inglise keeleruumis on "Kuristik rukkis" olnud üks koolide kirjandustunnis enim käsitletud, kuid samas enim tsenseeritud ja kritiseeritud romaane.
Raamatut on müüdud üle 65 miljoni eksemplari.
Otsetõlkes tähendab originaalpealkiri "The Catcher in the Rye" eesti keeles 'püüdjat rukkis'. Eestikeelne pealkiri jäljendab venekeelse tõlke pealkirja, millega on tahetud esile tõsta elu trööstitust. Tõlkija Valda Raud ei julgenud tolleaegses nõukogude õhustikus kasutada pealkirja "Püüdja rukkis". Hiljem on ta öelnud, et nüüd ta teeks seda.
Sisukokkuvõte
"Kuristik rukkis" on 16-aastase Holden Caulfieldi minavormis jutustus. Holden on sanatooriumis ja annab mõista, et tal on tuberkuloos (me ei tea, kas see on tõsi; võiks ka arvata, et tegu on vaimuhaiglaga), aga et ta on juba paranemas. Holden meenutab aasta varem toimunud sündmusi vahetult enne jõuluvaheaja algust, kui ta oli välja visatud Pencey erainternaatkoolist, olles läbi kukkunud kõigil eksamitel peale inglise keele.
Jutustus hõlmab kahe päeva sündmusi ja nendega kaasnenud mõtteid ja tundeid, samuti Holdeni kommentaare, mis on aasta hiljem antud teatavalt distantsilt. Peategelane jutustab, et ta on pärit korralikust ja jõukast perest, et tema vanem vend on andekas kirjanik, kes on aga oma ande "maha müünud" ja Hollywoodi tööle läinud; tema noorem vend Allie on mõni aasta tagasi leukeemiasse surnud ning noorem õde Phoebe on oma vanuse kohta väga terane ja asjalik laps.
Holden ise on elava fantaasiaga, mis ulatub luiskamiseni, ja kohati oma vanusest küpsem, vahel aga ajavad häirivad pisiasjad teda endast välja ja ta käitub ebamõistlikult. Pencey kooli vihkab Holden seal valitseva sumbunud õhkkonna, snobismi, silmakirjalikkuse ja klassivahede rõhutamise pärast. See on juba neljas kool, kust ta on pidanud kohanematuse tõttu lahkuma.
Viimasel koolipäeval on ta tagasi jõudnud New Yorgist, kus ta pidi olema vehklemisvõistkonna kapten, kuid kaotas varustuse metroosse, nii et tagasiteel kogu võistkond ignoreeris teda. Ta otsustab teha hüvastijätuvisiidi ajalooõpetajale hr Spencerile, kes teeb talle halva õppeedukuse pärast etteheiteid ja tuletab meelde, et elu on mäng, mida tuleb mängida reeglite järgi. Holden aga tunnetab, et ta on ebavõrdses mängus kaotajate poolel. Ühiselamus tekib tal konflikt koolikaaslasega, kes läheb kohtama tüdrukuga, kellega Holden on kunagi sõbrustanud, paludes Holdenil vahepeal enda eest valmis kirjutada kirjeldav kirjand. Holden kirjutab oma surnud venna pesapallikindast, mis oli luuletusi täis kirjutatud. Kohtamiselt naasev poiss pole kirjandiga rahul ja Holden omakorda süüdistab teda lugupidamatus suhtumises tüdrukusse. Nad lähevad kaklema.
Holden on rahutu ja masenduses ning otsustab koolist kohe lahkuda. Ta sõidab rongiga New Yorki, võtab hotellis toa, mõtleb, kellele tuttavatest võiks helistada. Lõpuks läheb ta baari ja tantsib paari provintslannaga, siis läheb ööklubisse muusikat kuulama ja lõpuks naaseb hotelli, kus liftimees sokutab talle prostituudi. Holden on aga liiga närvis ja masenduses ning vahekord prostituudiga jääb ära; tasu pärast tekib tal tüli liftimehega, kes teda lööb ja raha ära võtab.
Järgmisel hommikul helistab Holden oma kallimale Sallyle ja kutsub ta välja teatrisse. Raudteejaamas, kus ta oma kohvreid hoiukappi paneb, tekib tal südamlik vestlus kahe nunnaga, kellele ta korjanduskarbi jaoks raha annetab. Ta ei taha koju minna, püüdes vältimatut konflikti vanematega edasi lükata, kuid ta tahaks kohtuda oma õe Phoebega, kes on mõneti eluterve mõistuse ja tasakaalu sümbol. Holden on ostnud talle kingituseks plaadi. Phoebet ei ole pargis ja Holden läheb Sallyga teatrisse ja sealt uisutama. Holden pihib Sallyle, kui villand tal on koolist, kuid Sally ei mõista teda ja on Holdeni ägedusest hirmutatud. Holden teeb talle ettepaneku koos põgeneda, abielluda ja kuskil maal elama hakata, kuid Sally keeldub, nad tülitsevad ja lähevad lahku, Holden joob ennast purju.
Lõpuks läheb Holden koju, kuid vanemad juhtuvad olema väljas. Holden räägib Phoebega, kes on ta peale pahane, et ta on koolist välja langenud. Holden räägib, et Penceys oli liiga palju teesklust ja alatust. Phoebe süüdistab Holdenit, et too on kõigega rahulolematu, ja küsib, kelleks vend tahaks saada. Holdenil ei tule pähe ühtki mõistlikku vastust, aga kuna tal keerleb peas üks tänaval kuuldud šlaagrikatke ("Kui sa püüad rukkipõllul, keda armastad"), siis ütleb ta, et ta tahaks saada valvuriks, kes püüab rukkipõllul mängivaid lapsi, et nad mänguhoos üle kaljuserva ei kukuks.
Kilplala
thumb|Kilplaste Nõukoda Kilplala on Järvamaal Müüsleris endises Müüsleri mõisa pargis alates 2004. aastast töötav teemapark, mille tegevused, atraktsioonid ja väljapanekud on seotud peamiselt kilplaste muistenditega.
Kuristik rukkis
Sisukokkuvõte
Holden lahkub kodust, olles otsustanud paariks päevaks öömaja küsida oma endise õpetaja hr Antolini juures. Endine õpetaja võtab Holdeni sõbralikult vastu ja küsib, mis talle koolis ei meeldinud. Antolini püüab Holdenit veenda, et noore-ea rahulolematusest tuleb välja kasvada, et oma ideede nimel ei tule õilsat surma surra vaid tagasihoidlikult elada, et haridus õpetab inimest oma võimeid tundma ja ilukirjandus näitab, et tema hämmeldus ja tülgastus elu tundma õppides ei ole erandlikud. Öömajale jäänud Holden ärkab aga öösel selle peale, et õpetaja tema pead silitab, ja ta põgeneb kiiruga, kuna peab seda homoseksuaalseks lähenemiskatseks. Alles hiljem tänaval turgatab talle pähe, et inimene võib magava lapse pead silitada ka mitteseksuaalsel ajendil.
Holden on tujust ära ja läheb kooli Phoebet otsima. Koolimajas pahandab teda seinale soditud ropp sõna, mis tema kujutluses puhtaid lapsi määrib, kuid ta mõistab, et ka miljoni aastaga ei jõuaks ta kõiki roppusi seintelt kustutada. See on tema leppimise algus. Phoebe tuleb kohvritega ja teatab, et tahab koos Holdeniga põgeneda. Holden pole sellega nõus ja nad tülitsevad. Phoebe on nõus põgenemisplaanist loobuma, kui Holden ta loomaaeda viib. Pärast loomaaias käiku lähevad nad parki, kus Phoebe sõidab karusselliga ja teda vaadates tunneb Holden äkki oma kibedust lahtuvat.
Lõpetuseks märgib Holden, et nüüd (st aasta hiljem) tunneb ta puudust kõikidest, kellest on jutustanud, ning et sügisel läheb ta arvatavasti uude kooli, aga see ei valmista talle erilist muret.
Sündmuste vahele jäävad Holdeni kõrvalepõikelised mõtisklused muusikast, filmidest, kirjandusest, religioonist, sõprusest, armastusest, sõjast jms – erinevad episoodid ja detailid vallandavad assotsiatsioonide ja mälestuste ridu. Tekst on antud Holdeni jutustusega kujuteldavale kuulajale, kasutab kõnekeelt ja slängi. Kriitikud on öelnud, et Holden ei arene romaani käigus ning see eristab "Kuristikku rukkis" tavalistest nooruki eneseleidmise romaanidest. Teine tõlgendusvõimalus on, et romaani lõpp on siiski optimistlik ning segadus ja võõrandumine oli vaid üks periood tema noorusest.
Pealkiri viitab Holdeni unistusele olla püüdja, kes hoiatab mängivaid lapsi rukkipõllu sisse peitunud kuristiku eest. Arvatakse, et ka nimi Holden (to hold – 'hoidma') on vihje soovile kaitsta mängivaid lapsi suureks kasvamise eest ja "suurte inimeste maailma" inetuse eest.
Kultuuris
Raamat "Kuristik rukkis" oli Mark Chapmanil taskus, kui too mõrvas inglise rokitähe John Lennoni 1980. aastal. Raamatut on seostatud ka teiste mõrvaritega. Ulmefilmis "Conspiracy Theory" väidetakse seetõttu, et inimestele, keda USA valitsus kahtlustab riigivastasuses, sisendatakse kompulsiivne soov osta "Kuristik rukkis", et nad valvekaamerate alla sattudes jälitatavad oleks.
Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle sajandi 100 parima raamatu hulka. Samuti oli teos ajakirja Time 100 parima pärast 1923. aastat kirjutatud ingliskeelse romaani nimekirjas.
Ahi
pisi|Ahi Rootsis pisi|Saunaahi Soomes Ahi on üldjuhul kinnine tulekolle, milles kütuse põlemise tagajärjel eraldub soojus. Ahje kasutatakse peamiselt ruumide kütmiseks, kuid ka toidu valmistamiseks. Mõnel pool tarvitatakse toiduvalmistamiseks ka poolkinnisi või lahtisi ahje.
Tänapäeval nimetatakse analoogia põhjal ahjudeks samuti tööstusseadmeid, milles soojust kasutatakse tehnoloogiliseks kuumutamiseks (nt martäänahi), ning teiste soojusallikatega seadmeid (nt elektriahi).
Eestis on traditsioonilised kinnised ahjud, kus kütusena tarvitatakse enamasti töödeldud puitu (puuhalud, puidugraanulid vms) või turvast (turbabrikett). Toitu valmistatakse sellistes ahjudes kas kinnistes nõudes (nt ahjupott), pealt kaetud nõudes (nt fooliumiga kaetud alusel) või nõudeta (nt tuhas küpsetatud kartulid). Tuld ahjus segatakse ahjuroobiga, nõusid võidakse ahju asetada ahjuhargiga. Ahjusuu ees on ahjuuks, suitsuava sulgemiseks on ahjusiiber, siibrit võib asendada lõõris asetsev kaas ehk kriska või pelt.
Tavapäraselt on ahje ehitatud kividest või keraamikast (tellised). Selline materjal salvestab soojust ja soojendab õhku ka pikka aega pärast kütmise lõppu, muutes kinnise ahju küttekoldena efektiivsemaks kui lahtised kolded, mis soojendavad ümbrust üksnes kütuse põlemise ajal.
Traditsioonilise vene ahju peal on lavats (ahjupealne), kus saab magada.
Tähtis roll on ahjudel ka saunas. Eesti saunaahjudel on traditsiooniliselt lahtine kividest keris, millele vee viskamisel paiskub õhku aur (leil).
Ahjud Eesti taluarhitektuuris
Eesti taluarhitektuuris olid tavapäraselt kasutusel kahte tüüpi ahje: keris- ja umbahjud.
Rehielamutes kasutati suuri reheahje, mis pidid andma piisavalt soojust, et kuivatada ka parte peale laotatud vilja. Reheahjudel oli oluline roll uusaja Euroopas ainulaadses Baltimaade viljatöötlustehnoloogias, mistõttu siitkandi vili säilis hästi ja oli kõrgelt hinnatud; ahjust pidevalt erituv suits, mis vilja säilimist soodustas, kahjustas samas inimeste tervist, mistõttu 19. sajandi algul märkis Karl Ernst von Baer raamatus "Eestlaste endeemilised haigused", et eestlaste seas on väga levinud silmahaigused.
Küttematerjal
Köetakse kuivade puudega, mis on kuivanud kaks hooaega ning lastakse vahetult enne kütmist toas seista kaks päeva. Märjad puud on madalama kütteväärtusega ning põhjustavad lõõridesse ja korstnasse pigi ning tahma tekkimist. Eestis levinuimad kütteks kasutatavad puuliigid on küüteväärtuse alusel pingereas vastavalt: kask, mänd, haab, kuusk, lepp. Kõige suurema kütteväärtusega on väärispuud tamm, saar ja jalakas.
Ahju kütmine
Puuküttega ahju köetakse valdavalt talvel, aga ka kevadel ja sügisel. Enne kütmist eemaldatakse koldest liigne tuhk, avatakse siiber (või kriska e pelt), laotakse koldesse puud: alla jämedamad, peale peenemad (kolle täidetud ligi 70%) ning süüdatakse paberi, kasetohu, puidupilbaste või süüteklotsidega. Pärast halgude ärapõlemist suletakse siiber järk-järgult, pärast süte kustumist suletakse siiber täielikult.
Tuleoht
pisi|571x571px|Hoonesisene tuleohutus Tulekahjude arv kasvab külmal perioodil ülekütmise tõttu, kuna pärast esimest ahjutäit ei lasta ahjul jahtuda, vaid pannakse kohe järgmised ahjutäied küttesse. See põhjustab ahju ülekuumenemist ningsoojuspaisumise tõttu võivad ahjuseina tekkida praod. Ülekütmise tagajärjel võib süttida ka lõõridesse ja korstnasse kogunenud tahm. Tuleohtu välditakse ahju regulaarse, tavaliselt kord aastas puhastamisega asjatundja (korstnapühkija, potssepp) kontrollida, samuti suitsuanduri ja vinguanduri paigaldamisega. Tuleohtu suurendab ka näiteks märgade puude kasutamine, mis põhjustab omakorda koldes tuleohtliku tahma ja tõrva kogunemist, samuti ahju prügiga kütmine või kolde ees süttivate materjalide ja prahi hoidmine, lisaks puudub kolde ees tulekindel kattematerjal, näiteks metall, kivi, klaas või keraamika.
Romulus Augustulus
pisi|Romulus Augustus astub troonilt tagasi. pisi|Romulus Augustulust kujutav [[kuldmünt]] pisi|Romulus Augustulust kujutav münt Flavius Romulus Augustus, enamasti tuntud kui Romulus Augustulus, oli viimane Lääne-Rooma keiser.
Romulus Augustuse nimetas Rooma keisriks tema isa, Pannooniast pärit Rooma patriits Flavius Orestes 31. oktoobril 475 pärast viimase seadusliku keisri Julius Nepose kukutamist. Orestes oli enne Nepose kukutamist magister militum ja jäi ka pärast Romuluse võimuleseadmist sõjaväe ülemjuhatajaks. Romulus polnud tollal täiskasvanud, mistõttu Orestes sai Lääne-Rooma sisuliseks valitsejaks.
Romulusel puudus rahvusvaheline tunnustus. Teda ei tunnistanud keisrina Ida-Rooma riik, Gallia valitseja Syagrius ega Dalmaatsias valitsenud Nepos. Ida-Rooma riigis toimus tollal kodusõda Zeno ja Basiliscuse vahel, kellest kumbki Orestese ega Romuluse võimu ei tunnustanud. Dalmaatsia ja Gallia kuulusid tollal formaalselt Lääne-Rooma riiki, nii et Romulusel polnud võimu kaugeltki kogu tollase Lääne-Rooma üle. Tal oli võimu üksnes tänapäeva Itaalias.
Romulus resideeris Ravennas, mis oli Lääne-Rooma riigi pealinn alates 402. Sisuliselt algas Orestese võim 28. augustil 475, mil ta sundis Julius Nepose linnast põgenema.
Iseseisvaid otsuseid Romulus ei teinud. Ka ausambaid ja teisi mälestusmärke talle ei püstitatud. Siiski vermiti tema nimega münte lisaks Ravennale veel Milanos, Roomas ja Gallias.
Orestese sõjavägi koosnes peamiselt idagermaani palgasõduritest. Need nõudsid endale palgaks kolmandikku Itaaliast, kuid Orestes ja Romulus keeldusid. Seejärel hakkasid palgasõdurid mässama ja kutsusid 23. augustil 476 oma kuningaks Odoakeri. 28. augustil langes Orestes Piacenza lähedal palgasõdurite kätte vangi ja hukati kiiresti. 4. septembril 476 kukutati Romulus troonilt ja pagendati Kampaaniasse, kus kunagi asusid Luculluse luksuselamud.