cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Resonantsisagedus
Resonantsisagedus (ka resonantssagedus) on võnkuva süsteemi omavõnkesagedus, omasagedus ehk vabavõnkumise sagedus. Sundvõnkumise korral on sel sagedusel võnkesüsteemi amplituud kõige suurem.
Vabavõnkumise sageduste näiteid
Resonantsisageduse f_0 näiteid:
Tampere Aleksandri kirik
pisi|Kirik (august 2007) Tampere Aleksandri kirik (soome keeles Aleksanterin kirkko) on luteri kirik Soomes Tamperes.
Kiriku kõrgus on 57,5 m, pikkus 60 m. Kirikus on umbes 1200 istekohta.
Kirik ehitati aastatel 1880–1881.
Teresin (Sochaczewi maakond)
Teresin on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Sochaczewi maakonnas. See asub umbes 40 km pealinnast Varssavist läänes ning 13 km maakonna halduskeskusest Sochaczewist idas. Külas elab 2020. aasta seisuga 2804 inimest.
Bernhard
Bernhard on mehenimi.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikides kuulus Bernhard kuni 1917. aastani aeg-ajalt 1000 kõige populaarsema poisinime hulka. Kõige kõrgem oli 1887. aastal saadud 591. koht.
Rannakaitsepatarei nr 4
Rannakaitsepatarei nr 4 oli Peeter Suure merekindluse peapositsiooni mererinde rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, Kakumäe neeme tipus.
Rannakaitsepatarei nr 4 ülesanne oli riivistada koos Naissaare rannakaitsepatareiga nr. 5 nende vaheline väin.
pisi|Rannakaitsepatarei nr 4 komandopunkti fassaad
Patareipositsioon
Rannakaitsepatarei rajatised asuvad 10-15 meetri kõrgusel liivakivikõrgendikul ja selle sees. Rannakaitsepatarei kahurialused olid varjendist ja rinnatisega üksteisest 35 meetri kaugusel ühel sirgel. Idapoolsest patareist veel 65 meetrit edasi oli komandopunkt, komandopunkt oli looduslikku liivaseljandikku rajatud betoonvarjend, millel on avatud vaid sissepääsupoolne (maapoolne) esisein (kõrgus u. 6 meetrit ja laius tugimüüridega 22,3 m.). Kirdepoolsesse kaldajärsakusse rajati helgiheitjavarjend koos positsiooniga, millest piki kaldajoont 120 meetrit kagu poole oli jõujaamavarjend. Rannamõisa teelt patareini ehitati sirge munakivitee. Helgiheitjat liigutati arvatavasti varjendi ja positsiooni vahel rööbastel, mis on tänapäevaks hävinud.
pisi|Rannakaitsepatarei nr 4 helgiheitja varjendi sissepääs
Eeva Ahven
Eeva Ahven (kuni 1935 Bachmann; 1935. aastal Randalu; kuni 1953 Kurve; 2. veebruar 1924 Tartu – 28. oktoober 2009) oli eesti keeleteadlane.
Rannakaitsepatarei nr 4
Rannakaitsepatarei nr 4
Rannakaitsepatarei nr 4 oli esialgu relvastatud neljast 120/50 Vickersi suurtükiga, hiljem asendati need 130- millimeetristega.
Patarei varjendid koos kahurialustega lõhati osaliselt 1918. aasta veebruaris. Patareipositsioonidest on osaliselt säilinud betoonist tüvikoonuselised suurtükialused, kõige paremini on säilinud IV positsioon meeskonnavarjend ja kahurialus, mida pole kunagi õhitud. Rannakaitsepatarei nr 4 varemed asuvad Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaare tipus (Kakumäe tee 250), umbes 150 × 220 meetri suurusel maa-alal. Rannakaitsepatarei meeskonnavarjend ja kahurialus (1913–1914. aastast), komandopunkt (1915. aastast), helgiheitja varjend ja positsioon ning helgiheitja jõujaama varjend (1916. aastast) on arvele võetud ehitismälestistena.
Eeva Ahven
Ta lõpetas 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele eriala. 1953. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja "Eesti kirjakeele arenemine aastail 1900–1917", mis ilmus 1958. aastal monograafiana.
1948–1992 töötas ta Eesti TA Keele ja Kirjanduse Instituudis (teadussekretärina 1953–1968), teadusdirektorina 1968–1989 ning vanemteadurina 1989–1992. Ta on uurinud eesti kirjakeele ajalugu.
Isiklikku
Tema isa oli Eesti endine poliitik Adam Randalu ning poolvennad olid õigusteadlane Hillar Aleksander Randalu ja muusik Ivalo Randalu.
Istra küngastiku looduspark
Istra küngastiku looduspark on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Istra vallas. Looduspark (läti keeles Istras pauguraine) asub Latgale kõrgustiku Rāznava küngastikul.
Fernando Collor de Mello
pisi|Fernando Collor de Mello Fernando Affonso Collor de Mello (sündinud 2. augustil 1949) oli Brasiilia president aastatel 1990 kuni 1992. Ta astus presidendikohalt tagasi, et vältida tagandamist.
Istra küngastiku looduspark
Kaitseala loodi 1977. aastal hoiualana, mille pindala oli 340 ha. See loodi, kaitsmaks sealse liigendatud reljeefiga maastiku metsasemat osa, männikuid, kuusikuid ja laialehelisi metsasid, millest olulise osa moodustavad liigniisked sanglepametsad. Kaitseala ulatub idas Škaune järve kallastele.
Fernando Collor de Mello
Fernando Collor on 2007. aastast Brasiilia Senati liige.
Istra küngastiku looduspark
loodusparki jäävad kohaliku kaitse all olevad Pavlova muinaskalmed.
Kaitseala pindala on tänapäeval 866 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala.
Liivaku järv
Liivaku järv (ka Liivakandi järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Ervu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.
Wrangeli palee
pisi|[[Svea õuekohus|Svea õuekohtu peahoone – Wrangeli palee]] Wrangeli palee (rootsi keeles Wrangelska palatset) on hoone Stockholmi vanalinnas Riddarholmeni saarel. Aastast 1756 tegutseb hoones Svea õuekohus. 1697-1754 oli hoone Rootsi kuninga residents.
Hoone ehitamist alustati 1530.
Haridus- ja Noorteamet
Haridus- ja Noorteamet (lühend Harno) on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev valitsusasutus, mis tegeleb Eesti haridus- ja noortepoliitika rakendamisega.
Haridus- ja Noorteamet loodi 1. augustil 2020. aastal Sihtasutus Innove, Sihtasutus Archimedese, Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse ja Eesti Noorsootöö Keskuse baasil eesmärgiga parandada koostööd ja juhtimist, kasvatada sidusust ministeeriumi vastutusvaldkondade vahel, muuta tööjaotus selgemaks ja loogilisemaks, vähendada dubleerimist ning hoida kokku kulusid. Ameti esindused asuvad Tallinnas ja Tartus, regionaalsed esindused nii õppenõustamisteenuste osakonna büroode (Rajaleidja keskused) kui ka noortevaldkonna töötajate näol üle Eesti.
Struktuur
Haridus- ja Noorteameti struktuur:
Schandorf
Schandorf on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.
Ajalugu
Varaseim teade küla olemasolust pärineb 1244. aastast. 16. sajandi esimesel poolel laastasid piirkonda ründavad Türgi väed ja külad jäid tühjaks. Ungari magnaat Ferenc Batthyány korraldas Schandorfi ja teiste külade taasrahvastamise sisserändajatega Horvaatiast ning sajandeid oli küla horvaadi keele ja kultuuri saar, mida ümbritsesid ungari ja saksa keele kõnelejad. Järk-järgult arenes välja külale omane horvaadi keele murre, mis oli rikas ungari keele laensõnavara poolest. Pidevalt kasvava väljarände ja saksa keele kosmopoliitse mõju tõttu on see murre tänapäeval ohus.
Sajandeid oli küla Ungari osa. Esimese maailmasõja järel Austria-Ungari lagunedes kaasnes uute rahvusriikide Austria ja Ungari vahel maa jagamisega segadus. Piiri lõplikul kehtestamisel 1921. aastal oli kahetsusväärne mõju Schandorfi eraldamisele horvaadikeelsetest naaberkogukondadest, mis jäid Ungari osaks. Eraldamine muutus äärmuslikuks Teise maailmasõja järel, kui langes alla Raudne eesriie, blokeerides peaaegu kogu piiriületuse. See oli eriti silmapaistev elutõde Schandorfi elanike jaoks, kelle äärealad asusid vaid u. 400 m kaugusel Ungari territooriumist.
Schandorf pole viimasel ajal õitsenud; majanduslike võimaluste puudumine on viinud väljarändeni, eriti Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. Aastatel 1900–2005 vähenes rahvaarv 720-lt 297-le. Vallavalitsus peatati 1972. aastal, kuid taastati 1996. aastal.
Kultuur
Schandorf on tamburitsa-orkestri kodu, mis peegeldab selle etnilist horvaadi pärandit. (Tamburitsa on traditsiooniline rahvapill, mida mängitakse laialdaselt Horvaatias.) Orkester esineb sageli, tihti väljaspool küla.
Vecsaliena mõis
pisi|Vecsaliena mõisa peahoone Vecsaliena mõis (läti keeles Vecsalienas muiža, ka Červonkas muiža, saksa keeles Alt-Sallensee, poola keeles Czerwony dwór) oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Vecsaliena vallas Červonkas.
Vecsaliena mõis kuulus võõrandamiseni von Hahnide perekonnale. Uusgooti stiilis peahoone ehitati aastal 1870. Ehitamiseks kasutatud punaste kivide tõttu sai piirkond nime Červonka (poola keeles tähendab czerwony "punane"). Esimese iseseisvusperioodi ajal asus mõisas sõjaväeosa, hiljem kolhoosikeskus. Aastast 1970 on seal kool.
Kõrvalhoonetest on säilinud kaks lauta, ait, tall, teenijate maja. Pargi servas asub 19. sajandil püstitatud õigeusu kirik. Mõisasüdame juurde kuuluvad kalatiigid ja 25 hektari suurune puuviljaaaed. Mõisakompleksist veidi eemal asuvad lubjapõletus- ja telliseahjud. Kunagi 6 hektari suurune park on jäänud 3 hektari suuruseks.
Saron Läänmäe
Saron Läänmäe (sündinud 9. mail 1996) on eesti naisjalgpallur.
Ta mängib aastast 2011 Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Flora.
Ta mängib aastast 2012 Eesti naiste jalgpallikoondises.
Aastal 2013 valiti ta aasta parimaks nooreks naisjalgpalluriks.
Edward Herrmann
Herrmann lõpetas Bucknelli ülikooli ja õppis väljendusoskust ka London Academy of Music and Dramatic Artis Inglismaal.
Ta esines karjääri jooksul muu hulgas filmides "Punased" (1981), "The Lost Boys" (1987) ja "Talumatu julmus" (2003) ning seriaalides "Gilmore'i tüdrukud" ja "Grey anatoomia".
Gratlspitz
Gratlspitze või Gratlspitz on mägi Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli Alpides. See on põhjas ühendatud Schatzbergiga.
Lisaks mäe peatipule on veel kaks kõrvaltippu, mis annavad sellele silmatorkava ilme. Mägi asub Wildschönau ja Alpbachi orgude vahel.
Tipust on pikad vaated selle avatud oleku tõttu suhteliselt eraldiseisva mäena.
Mäel tehti aastaid hõbedakaevandamist. Mitmed käigu sissepääsud ja hunnik jäätmekivi on tänapäevalgi väga nähtavad.
thumb|none|Gratlspitz 2010. aasta suvel vaadatuna [[Thierbachi jõelt Wildschönaus. Peatipp on paremal.]]
Kare päikesesilm
Kare päikesesilm (Heliopsis helianthoides) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Kuningmadu
Kuningmadu (Lampropeltis) on maoperekond.
Kare päikesesilm
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Kuningmadu
Levila
Need kägistajamaod on levinud Põhja ja Kesk-Ameerikas ning Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Lampropeltis seisuga 12.01.2014.
Sööni
Sööni oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rammuka ja Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka ja Ranniku külaga.
Külast on teateid arvatavasti alates 1601 (Sonniperre).
Stadtschlaining
Stadtschlaining on vald (Stadtgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas. Seal asub Henrik I Kőszegi ehitatud Schlainingi linnus, kus asub Austria rahu ja konfliktide lahendamise õppekeskus (ASPR) ja rahumuuseum.
Serdar Berdimuhamedow
Serdar Gurbangulyýewiç Berdimuhamedow (sündinud 22. septembril 1981 Aşgabatis) on Türkmenistani poliitik. Alates 19. märtsist 2022 on ta Türkmenistani president.
Alates 2021. aastast oli ministrite kabineti aseesimees (ehk asepeaminister). 2022. aasta 12. märtsil valiti ta riigi presidendiks. Ta oli varem enda isa, president Gurbanguly Berdimuhamedowi valitsustes mitmetel kõrgetel ametikohtadel.
Noorus ja haridus
Serdar Berdimuhamedow sündis 22. septembril 1981 Aşgabatis. Aastatel 1987–1997 õppis ta Asgabati 43. Keskkoolis. Aastatel 1997–2001 õppis ta Türkmeeni Põllumajandusülikoolis insener-tehnoloogiks.
Juulist novembrini 2001 töötas ta Toiduainetööstuse Assotsiatsiooni Välismajandussuhete Direktoraadis, pärast seda läbis kohustusliku kaheaastase ajateenistuse. Pärast ajateenistust töötas ta uuesti Toiduainetööstuse Assotsatsioonis (puu- ja köögiviljade ning alkoholivaba õlle ja veini osakonnas).
Aastatel 2008–2011 omandas ta Vene Föderatsiooni Välisministeeriumi Diplomaatilises Akadeemias kõrghariduse rahvusvahelistes suhetes. Õpingute ajal töötas ta Türkemnistani saatkonnas Moskvas nõunikuna. Aastatel 2011–2013 õppis ta Genfi Julgeolekupoliitika Keskuses Euroopa ja rahvusvahelist julgeolekut. Samal ajal töötas ta Türkmenistani esinduses ÜRO juures Genfis nõunikuna.
Augustist detsembrini 2013 töötas ta Türkmenistani välisministeeriumi Euroopa osakonna juhina. Aastatel 2013–2016 juhtis ta Süsivesinikressursside Majandamise ja Kasutamise Riigiametit. Pärast seda oli ta 2017. aastani Välisministeeriumi rahvusvahelise teabe osakonna esimees.
Augustis 2014 kaitses ta Türkmenistani Teaduste Akadeemias teaduskandidaadi tööd. Juulis 2015 sai ta doktorikraadi.
Türkmenistani riigimeedia on teda nimetanud "rahva pojaks".
Poliitikas
Serdar Berdimuhamedow jõudis suurde poliitikasse märtsis 2018, kui ta nimetati asevälisministriks. Jaanuaris 2019 nimetati ta prominentse Ahali vilajeti asekuberneriks ning juba sama aasta juunis sai temast Ahali kuberner. Veebruaris 2020 nimetati ta Türkmenistani tööstus- ja ehitusmaterjalide ministriks.
Veebruaris 2021 nimetati ta ministrite kabineti aseesimeheks, tema valdkond oli innovatsioon ja digipööre. Samal ajal oli ta ka Türkmenistani Riikliku Julgeoleku Nõukogu liige ja Kõrgeima Kontrollkoja esimees. Juulis 2021 vabastati ta Riikliku Julgeoleku Nõukogust ja Kõrgeimast Kontrollkojast ning määrati ministrite kabineti aseesimehena vastutama majandus- ja rahandusküsimuste eest.
Lisaks on ta Türkmenistani Keskaasia lambakoerte Liidu esimees ja Rahvusvahelise Ahhal-tekiini hobuste Aretamise Liidu president.
Veebruaris 2022 teatas ta presidendivalimistel kandideerimisest ning märtsis 2022 valiti ta 72,97% suuruse häältesaagiga oma isa mantlipärijaks.
Sõjaväes
Serdar Berdimuhamedow läbis ajateenistuse aastatel 2001–2003. Oktoobris 2017 määrati talle kolonelleitnandi auaste. Auastme andmist kanti üle ka riigitelevisioonis. Tema väeosa ei ole teada.
Isiklikku
Serdar Berdimuhamedow on abielus, tal on neli last. Kursusekaaslane Venemaa Diplomaatilisest Akadeemiast kirjeldas teda tasakaaluka ja vähenõudlikuna. Õppejõud ja kursusekaaslased on tema kohta öelnud "tagasihoidlik, vastutulelik, viisakas ja rahulik".
Ta oskab türkmeeni, vene ja inglise keelt.
Olga Voložinskaja
1974-1976 tuli ta üksiksõidus Eesti meistriks.
Saarepeedi karjäär
Saarepeedi karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1060 m.
Olga Voložinskaja
Ta sai 1984. aastal Sarajevo OM-il jäätantsus 7. koha.
Tõmbekeskus
Tõmbekeskus on asula, kus mingi piirkonna inimesed käivad teenuste ja kaupade järel.
Näiteks Tartu maakonna tähtsaim tõmbekeskus on Tartu.
Kahe tõmbekeskuse vahele jäävat piirkonda nimetatakse arengukoridoriks.
Air Liquide
Air liquide, endine L'Air liquide on rahvusvahelise ulatusega Prantsuse tööstuskontsern, mis on spetsialiseerunud tööstusgaasidele, see tähendab tööstusele, tervisele, keskkonnale ja teadusuuringutele. See on esindatud kaheksakümnes riigis üle maailma ja teenindab rohkem kui 3,6 miljonit klienti ja patsienti. Air Liquide'i kontsern on noteeritud Pariisi börsil ja kuulub CAC 40 indeksi, Euro Stoxx 50 ja FTSE4Good koosseisu.
Daniela Mona Lambin
Daniela Mona Lambin (sündinud 14. veebruaril 1991) on Eesti naisjalgpallur.
Niemysłów
Niemysłów on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas Poddębice vallas. Niemysłów asub Poddębicest umbes 10 km läänes ja Łódźi kesklinnast ligikaudu 45 km lääneloodes.
Niemysłówi on esmamainitud 1262. aastal.
Niemysłów sai linnaõigused enne 1563. aastat, kuid kaotas need enne 1580. aastat.
Hommikleht
Hommikleht oli ajaleht, mis ilmus 1. juulist 1933 kuni 1934. aastani Tallinnas.
Väljaandja oli Vaba Maa ja toimetaja A. Grünberg. Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 5 Ajaleht ilmus 6 korda nädalas.
Ajaleht hakkas ilmuma pärast seda, kui ajalehes Sõnumed ilmus artikkel, mis käsitles krooni langemist. Sellepeale leidis Kohtu-ja Siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat, ning ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte Hommikleht.
Boliivia pass
pisi|Boliivia pass Boliivia pass on ametlik reisidokument, mille Boliivia valitsus on välja andnud Boliivia valitsuse poolt spetsiaalselt määratud büroo - Dirección General de Migración (Migratsiooniamet) kaudu. Dokumenti saab pikendada ka välismaal konsulaadi esindajate kaudu. Boliivia pass on ka Boliivia kodakondsuse tõend.
Pierre Gasly
Senine karjäär
2017. aasta Vormel 1 hooajal sõitis ta kokku viiel etapil ja tema parimaks tulemuseks jäi Brasiilia GP 12. koht. Hooaja lõpetas ta 0 punktiga 21. kohal. 2018. aasta Vormel 1 hooajal osales ta kõigil 21 etapil. Tema parimaks jäi Bahreini GP 4. koht. Hooaja lõpetas ta 29 punkti ja 15. kohaga. 2019. aasta hooaega alustas ta Aston Martin Red Bull Racing meeskonnas, kuid hooaja keskpaigas vahetati ta välja Alexander Alboni vastu ning 13. etapist hooaja lõpuni sõitis ta Scuderia Toro Rosso võistkonnas. Tema parimaks tulemuseks jäi Brasiilia GP 2. koht. Hooaja lõpetas ta 95 punktiga 7. kohal.
Aleuudi rajoon
Aleuudi rajoon on haldusüksus Venemaal Kamtšatka krais. Asub Kamtšatka poolsaarest idas asuvatel Komandorisaartel.
Rajoonis on 1 küla – Beringi saarel asuv Nikolskoje.
2021. aastal oli rajoonis 671 elanikku.
Kare varemerohi
Kare varemerohi (Symphytum asperum) on kareleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Berliini Maarja kirik
Berliini Maarja kirik (saksa St. Marienkirche, Marienkirche) on kirik Beriini südalinnas. Algselt oli tegu katoliku kirikuga, protestantlikust reformatsioonist alates aga on see luterlik kirik. Kirik asub Karl-Liebknecht-Straße (endine Kaiser-Wilhelm-Straße) ääres Alexanderplatzi lähedal teletorni lähedal. Kiriku ees asub Martin Lutheri kuju.
Kiriku rajamise täpne aeg ei ole teada, kuid saksa kroonikates on seda esmamainitud aastal 1292. Arvatavasti ehitati kirik 13. sajandi esimesel poolel. Kirik on Berliini vanim kirik, milles peetakse jumalateenistusi, ning on vanuselt teine kirik selles linnas. Vanim kirik Berliinis on tänapäeval üksnes muuseumina tegutsev Nikolai kirik (Nikolaikirche).
Ajaloost
1893.–1895. aastatel restaureeriti ja uuendati hoonet jälle. 1938. aastal andis Berliini evangeelne kogudus Nikolai kiriku Berliini linnale üle, nii et Maarja kirik jäi vanimaks kirikuks, kus veel jumalateenistusi peeti. Pärast Teist maailmasõda oli ta üks vähestest suurtest kirikutest, mida veel kasutati. Pärast Teise maailmasõja purustuste kõrvaldamist lasi Saksa DV valitsus 1969.–1970. aastatel ehitise Alexanderplatzi ja selle ümbruse uuendamise ja ümberehitamise käigus taas restaureerida. Sellest ajast pärineb sissekäiguportaalide uste kohrutatud vasest ristimotiividega kate.
20. sajandi lõpul kasutab kirikut evangeelne kogudus, seal korraldatakse mitmesuguseid avalikke üritusi, samuti kõrgkoolide jumalateenistusi, oikumeenilisi jumalateenistusi ja kirikumuusika kontsertettekandeid. Eriline traditsioon kirikus on jõululaupäeval kell 22 toimuv orelikontsert koos piiblilugemistega, millest osavõtuga näiteks 1980. aastate Saksa DV-s näitasid oma kuuluvust vabadusliikumise ridadesse noored intellektuaalid (Blueserszene).
Kirik seisab keskaegse maapinna kõrgusel, vahe tänapäevasega on umbes 1,5 meetrit. Hoone ümbruse kujundamisega aastail 2014–2017 süvendati ümbritsevat maapinda vastavalt algsele, nii et hoone algne kuju on nüüd paremini jälgitav.
Mari Must
Mari Must (11. november 1920 – 20. veebruar 2008) oli eesti keeleteadlane.
Berliini Maarja kirik
Ruum
Berliini Maarja kirik on kolmelööviline kodakirik. Peale ühelöövilise kooriruumi, mis on kaetud hästi säilinud tähtvõlviga, on sel veel krüpt kahekorruselise krüptikabeliga. Pikihoone võlve kannavad kaheksatahulised kimppiilari taolised ümarturpadest ümbritsetud piilarid, mida kroonivad kaunistusteta kapiteelid. Algseks laelahenduseks on pakutud nii rist- kui ka võrkvõlve.
Mari Must
Oli Keele ja Kirjanduse Instituudi ning 1993. aastal selle põhjal moodustatud Eesti Keele Instituudi töötaja, muuhulgas 1956–1976 instituudi keeleuurimise sektori, hilisema nimetusega murdesektori juhataja. Instituudis vastutas "Eesti murrete sõnaraamatu" ja peatoimetajana "Eesti murdetekstide" koostamise eest.
Berliini Maarja kirik
"Surmatants"
Kiriku torniruumi seintel on osaliselt säilinud 22,6 meetrit pikk ja kaks meetrit kõrge surmatantsu kujutav seinafresko, mille eeskujudeks on peetud Lübeckis asuvat Bernt Notke surmatantsumaali ja võimalikku kunagist sama süžeega teost Hamburgis. Teose loomise kohta pole kirjalikes allikais ühtegi teadet. Teos on dateeritud umbes 1484. aasta kanti, mil linnas levis katk. Arvatavasti reformatsiooniajal lubjati fresko üle ja avastati uuesti 1861. aastal. Müüride niiskuse tõttu on värvid tänapäevaks kahvatunud ja maal on katsumise eest kaitstud klaasseinaga.
Mari Must
Ta tegutses Emakeele Seltsis, oli nii murdevõistluste žüriis (esimees 1964–1988) kui ka murdetoimkonnas (vanem 1962–1988).
Ta oli Kalevala Seltsi välisliige 1966. ja Soome-Ugri Seltsi välisliige 1968. aastast. Soome Kirjanduse Seltsi kirjavahetajaliige 1974. ja Emakeele Seltsi auliige 1990. aastast.
Bałdrzychów
Bałdrzychów on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Poddębice maakonnas Poddębice vallas. Bałdrzychów asub Poddębicest umbes 3 km edelas ja Łódźi kesklinnast ligikaudu 38 km lääneloodes.
Berliini Maarja kirik
Altar
Kiriku peaaltari barokne altarisein pärineb 1762. aastast (meister Andreas Krüger, Bernhard Rode maalid). Kiriku seintel on eksponeeritud ka varasemast perioodist pärit altarite osi ja skulptuure. Pärast Teist maailmasõda toodi paljud kunstivarad Nikolai kirikust ja purustatud frantsisklaste kloostri kirikust Maarja kirikusse, mõned neist on tänapäeval edasi antud, näiteks 16. sajandist pärinev Maarja altar Heiligengrabe kloostrisse.
Zygmunti sammas
pisi|Ausammas Zygmunti sammas (ka Sigismundi sammas; poola keeles Kolumna Zygmunta III Wazy või Kolumna Zygmuntowska) on ausammas Poolas Varssavi kuningalossi ees. Sammas on pühendatud Rzeczpospolita kuningale Zygmunt III Wazale (1566-1632).
Sammas püstitati 1643-1644.
1944. aasta Varssavi ülestõusu ajal võeti sammas maha. Hiljem pandi sammas tagasi.
Rannakaitsepatarei nr 13
pisi|Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr 13 1915. aastal Rannakaitsepatarei nr 13 oli Peeter Suure merekindluse peapositsiooni rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Muuli tee kurvis Haabneeme alevikus Viimsi vallas Harju maakonnas.
Rannakaitsepatarei on arvele võetud ehitismälestisena. Rannakaitsepatarei nr 13 valmis aastal 1915, säilinud on osa neljast 130 mm suurtükialustest ja varjenditest.
Rannakaitsepatarei nr 13
Rannakaitsepatarei nr 13 oli relvastatud nelja 120/50 Vickersi suurtükiga.
Kaitserajatis oli osaliselt õhitud aastal 1918, misjärel see taastati ning võeti uuesti kasutusele Eesti merekindluste Aegna Komandantuuri Rannapatarei nr 7–na (III-4,7"/120 mm) aastal 1922. Kaitseehitised purustati lõplikult aastal 1941.
Berliini Maarja kirik
Orel
Maarja kiriku oreli valmistas 1720.–1722. aastal Joachim Wagner, kes enne seda oli kaks aastat töötanud oma õpetaja Gottfried Silbermanni juures. Orel pühitseti 1723. aastal. Oreliprospekti kavand pärineb Johann Georg Glumelt ja 1742. aastal tegi selle valmis Paul de Ritter. Orelit on mitu korda ümber ehitatud: 1800. aastal lasi Friedrich Falckenhagen Georg Joseph Vogleri ettepanekul eemaldada 1400 orelivilet algsest kokku 2556 vilest, sest pidas neid "ülearusteks". Et kõlaulatust taas parandada, ehitati orelit ümber ka 1829. ja 1893/1894. aastal.
Orel elas ühena vähestest orelitest Berliinis üle Teise maailmasõja purustused. Pärast 1945. aastat ehitati orelit veel mitu korda ümber. 1947.–1949. aastal asendati pneumaatiline traktuur elektrilis-pneumaatilisega ja timmiti kõla taas baroksele lähedasemaks, sama eesmärgiga häälestati orelit ka 1957., 1970. ja 1985. aastal.
1996. aastal avastati orelil ulatuslik kahjustus ja kogudus otsustas rekonstrueerimise asemel uue oreli ehitamise kasuks, mis pidi lähtuma algsest, Wagneri 1721. aastal ehitatud orelist. Uus orel ajaloolise vilede arvuga ja originaalkavandite järgi valminud prospektiga valmis 2002. aastal.
Muu sisustus
Altari ees kooriruumi keskel on gooti vormides pronksist valatud ristimisnõu 1437. aastast. Selle neli jalga kujutavad lohesid ja nõu korpuse küljed on kaunistatud 16 pühakuid kujutava reljeefiga ehisraamistikust kaarte all.
Silmapaistva kunstilise tasemega on alabastrist kantsel, mille valmistas 1702/1703 Andreas Schlüter. Kantslikorpust, mida otsekui kannaks kaks inglit, ja baldahhiinitaolist kiirtepärjaga, putode ja pasunainglitega kaunistatud kõlaräästast toetavad neli kullatud kapiteelidega marmorist joonia sammast, mis algset gooti kimppiilarit jätkavad. Marmorsammaste vahelt kulgeb trepp, mida mööda jutlustaja kantslisse astus.
Oasupp
pisi|Poola oasupp Oasupp on ubadest valmistatud supp, mis kuulub eesti rahvustoitude hulka.
Berliini Maarja kirik
Muu sisustus
Kirikus ja kiriku ümber võib näha erinevais vanades metallvõredes Berliinis haruldast originaalset renessanss-sepist.
Oasupp
Suitsulihaga oasupi koostiosad on kuivatatud põldoad, praadimiseks või või õli, porgand, sibul, odrakruup, suitsuribi või suitsutatud seakoot, sool ja must pipar, loorberilehed ja vesi.
Berliini Maarja kirik
Muu sisustus
Kiriku kooriruumi põhjaseinas on kindralfeldmarssal Otto Christoph von Sparri kivist hauamonument, mille 1663. aastal valmistas Artus Quellinus I Antwerpenist.
Läänefassaadi ees on mälestusrist praost Bernau Nikolausele, kelle 1325. aastal mõrvas raevunud rahvahulk paavst Johannes XXII pooldajaks olemise tõttu.
Suurbritannia valitsus
pisi|Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuninglik vapp Suurbritannia valitsus, ametlikult tuntud ka kui Tema Majesteedi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsus (lühemalt ka Ühendkuningriigi valitsus ja Briti valitsus), on Suurbritannia valitsus.
Alatskivi valla teenetemärk
Alatskivi valla teenetemärk oli Alatskivi valla kõrgeim aumärk, mida anti Eesti Vabariigi kodanikele või välismaalastele Alatskivi vallale osutatud eriliste teenete eest aastail 1998–2017.
2008. aastast anti teenetemärk igal aastal vaid ühele isikule.
Aljona Malets
Ta mängib aastast 2012 Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Pärnu.
Ta mängib aastast 2006 Eesti naiste jalgpallikoondises.
Suurbritannia valitsus
Valitsust juhib peaminister, kes valib teised ministrid. Peaminister ja 21 juhtivat ministrit kuuluvad valitsuskabinetti. Ministrid on parlamendi liikmed ja on aruandekohustuslikud parlamendi ees.
Parlamendi alamkoja (House of Commons) valimised toimuvad reeglina iga viie aasta järel. Pärast parlamendivalimisi nimetab monarh peaministriks selle partei juhi, mis saab alamkojas kõige rohkem kohti.
Walesis, Šotimaal ja Põhja-Iirimaal on kohalikud valitsused, millest igaüks vastutab oma kohaliku parlamendi ees. Neil parlamentidel on teatud otsustusõiguse piirangud, mille on paika pannud peamine parlament Westminsteris.
Praegune peaminister on Konservatiivse Partei juht Rishi Sunak. Theresa May oli peaminister alates 2016. aastast kuni ametist lahkumiseni 2019. aastal.
Suurbritannia valitsuse peakorter asub Londonis aadressil Downing Street 10.
Pikaantsu järv
Pikaantsu järv (ka Pika-Antsu paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m.
Tiigilendlane
alt=|pisi|Tiigilendlane Tiigilendlane (Myotis dasycneme) on nahkhiirlaste sugukonda kuuluv käsitiivaline.
Ta asustab metsaseid alasid, kus on võimalik ka juurdepääs veekogudele ja niitudele, talvitub mahajäetud maa-alustes rajatistes, keldrites, kindlustes ja hoonetes.
Mõõtmed
Kehakaal 13–18 g, tüvepikkus 55–67 mm, küünarvarre pikkus 43–49 mm, tiibade siruulatus 200–320 mm.
Välimus
Eesti lendlastest suurim. Selgmine karv on pruun või hallikaspruun ning kõhtmine külg valge või hallikasvalge. Värvustevaheline üleminek on selgepiiriline. Nägu punakaspruun, noorloomadel tumedam kui vanadel isenditel. Noortel, kuni aasta vanustel loomadel esineb alumisel huulel selgepiiriline mustjassinine laik, mis muutub aastatega tuhmimaks ning 4.–5. eluaastaks kaob. Kõrvad ja lennus on pruunikad. Kõrvad on suhteliselt suured, kuid traagus on lendlase kohta ebaharilikult lühike: lühem kui pool kõrvalesta. Labajalad väga suured ja pikkade hõredalt paiknevate harjastega. Nende järgi eristub kergesti teistest Eesti lendlastest (v.a veelendlane). Hambaid on 38 (I 2/3, C 1/1, P 3/3, M 3/3).Tiigilendlane sarnaneb välimuselt veelendlasega, kuid on selgelt eristatav suuremate mõõtmete järgi.
Levik
Levila ulatub Madalmaadest Kesk-Siberini. Lõunapoolsed leiukohad asuvad Serbias ja Montenegros ning Ukrainas. Põhja pool on levinud Taanis ja Lõuna- Rootsis. Soomes on väga haruldane. Levila tuumikaladeks peetakse Hollandit ja Baltikumi. Eestis on ta ebaühtlase levikuga, levinud paiguti üle kogu mandri, leitud ka Saaremaalt.
Elupaik
Elualad paiknevad veekogurohketes piirkondades. Saagi püüdmiseks eelistab sarnaselt veelendlasega vaikse vooluga või seisva veega veekogusid. Võib saaki püüda ka niitude ja roostike kohal ning metsaservades. Tiigilendlase lend on kiirem ja sirgjoonelisem kui veelendlasel ning enamasti lendab tiigilendlane veepinnast kõrgemal kui veelendlane.
Eluviis ja käitumine
Öise aktiivsusega loom, kes veedab päeva varjepaikades. Need asuvad tavaliselt hoonetes, kuid kasutada võidakse ka puuõõsi. Lätis on kolooniaid sageli leitud ka kirikutornidest. Eestist on kolooniaid teada hoonetes ja sildades. Ühte varjepaika võib koguneda kuni mitmesajast isendist koosnev koloonia. Suurimat Eestis teada olevat kolooniat asustab igal aastal ca 300 isendit. Emasloomade ja isasloomade kolooniad paiknevad eraldi. Varjepaikasid võidakse jagada nattereri lendlase, kääbus- ja pargi-nahkhiirega.
Aktiivne vaid soojal poolaastal
Talv elatakse üle talveunes, mis algab Eestis septembris-oktoobris ja kestab aprilli-maini. Sügisel võivad loomad talvituspaikadesse koguneda juba augustis. Talvituspaikadena kasutatakse mitmesuguseid maa-aluseid ruume, millest olulisematena on Eestis teada mahajäetud kaevanduskäigud ja maa-alused kaitserajatised. Üksikuid isendeid võib leida ka suurtest mõisakeldritest. Talvitumisel võivad tiigilendlased koguneda mitmekümnest isendist koosnevatesse kobaratesse.
Tiigilendlane on paikne nahkhiireliik, kuid teada on ka mitmesaja kilomeetri pikkusi rändeid. Pikim Eestis rõngastatud isendi läbitud vahemaa on olnud 124 km (Palmsest Palupõhja).
Toitumine
Toitub peamiselt veega seotud putukatest, keda püüab sageli tagajalgadega otse veepinnalt. Põhiosa saagist moodustavad ehmestiivalised ja sääselised. Veega mitte seotud putukatest leidub toidu hulgas mardikalisi ja ööliblikaid.
Sigimine ja areng
Paaritumine algab augusti keskpaigast. Sel ajal hõivavad isasloomad hoonetes, puuõõntes ja mujal spetsiaalseid paaritumisvarjepaiku ning meelitavad sinna emasloomi. Võivad paarituda ka parvlemispaikades ja talvel talvituspaikades. Viljastumine toimub kevadel pärast talveunest ärkamist. Tiinuse ja poegade kasvatamise ajaks kogunevad emasloomad poegimiskolooniatesse, mis paiknevad hoonete katusealustes ja seinapragudes. Kolooniasse kogunetakse mais ning nende suurus ulatub kahekümnest kuni mitmesaja isendini. Järglased sünnivad vahemikus juuni keskpaik kuni juuli algus; tavaliselt on poegi vaid üks. Noorloomad lennuvõimestuvad ja iseseisvuvad 4 nädala vanuselt, seejärel kolooniad hajuvad. Suguküpsus saabub arvatavasti 2. eluaastal.
Koht ökosüsteemis
Eestis võib seisundit pidada stabiilseks, kuid spetsiifilise elupaiga tõttu tuleb liigi seisundit kindlasti jälgida. Kuna kolooniad paiknevad hoonetes ja seal viibib koos suur hulk isendeid, on tiigilendlase puhul eriti suur ohutegur suvised ehitustööd hoonetes. Peale selle võivad neid ohustada häiringud talvituspaikades ja talvituspaikade hävinemine.
Staatus
Kuulub Eesti looduskaitseseaduse järgi II kaitsekategooriasse (2012), Euroopa loodusdirektiivi II ja IV lisasse, Berni konventsiooni II lisasse ning Bonni konventsiooni II lisasse. Ühtlasi on kaitstud Euroopa nahkhiirte kaitse lepinguga (EUROBATS).
Vaheliku
Vaheliku oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sooküla, Papisilla ja Võidu küla alale. Küla kaotati 1977.
Külast on teateid alates 1945.
Hiina Rahvavabariigi pass
pisi|Hiina Rahvavabariigi pass Hiina Rahvavabariigi pass (hiina keeles: 中华人民共和国 护照; pinyinis: Zhōnghuá Rénmín Gònghuó hùzhào), mida tavaliselt nimetatakse Hiina passiks, on Hiina Rahvavabariigi kodanikele väljastatud pass, mida saab kasutada Mandri-Hiina elanik ning omab seega rahvusvahelise reisimise luba silmas pidades hukoud ja annab kandjale õiguse kaitsta ennast välismaal Hiina konsulaarametnikke abiga.
Carl Hempel
Carl Gustav Hempel (8. jaanuar 1905 Oranienburg – 9. november 1997 Princeton) oli saksa päritolu teadusfilosoof, kes töötas suure osa oma elust Ameerika Ühendriikides. Teda peetakse Rudolf Carnapi kõrval Viini ringi loogilise positivismi (ka loogiline empirism) üheks tuntuimaks esindajaks.
C. Hempel oli 20. sajandi üks olulisemaid ja mõjukamaid angloameerika teadusfilosoofe. Tema käsitus teadusliku seletuste laadist ja teaduslikust ratsionaalsusest lõi aluse kogu järgnevale lääne teadusfilosoofilisele arutelule ning teadusfilosoofiale selle praegusel kujul. C. Hempeli tööd said kiiresti klassikaks. C. Hempel lähtus loogilise positivismina tuntud, 1920.–1930. aastate Berliini ja Viini (nn Viini ringi) filosoofide ringkonna töödest. Kuigi C. Hempeli käsitlustes on olulisi nõrku kohti, olid 1950. aastatel paljud ameerika teadusfilosoofid tema mõju all.
Pagenud natsirežiimi eest, tutvustas C. Hempel Viini ja Berliini filosoofide seisukohti Ameerikas, kus loogiline positivism levima hakkas. Järgnevad 60 aastat ingliskeelses teadusfilosoofias ei ole mõeldavad ega mõistetavad ilma C. Hempeli loogilise empirismita.
Temalt ja Paul Oppenheimilt pärineb teadusliku seletuse deduktiiv-nomoloogiline mudel.
Seletus teaduses ja ajaloos
Artiklis "Explanation in Science and History" ("Seletus teaduses ja ajaloos") vaatleb Hempel kaht põhilist seletuse tüüpi loodusteaduses ning võrdleb neid mõnede seletuse ja mõistmise vormidega ajalooteaduses.
Teaduslikku uurimist on motiveerinud peamiselt kaks läbivat inimlikku soovi. Esimene on inimese püsiv soov parandada oma strateegilist positsiooni maailmas usaldatavate meetoditega sündmuste ennustamiseks ja võimaluse korral juhtimiseks. Teaduse suutlikkust seda rahuldada peegeldab teaduse rakenduste ulatuslik ja aina kasvav laienemine. Teine on inimese küllastumatu teadmishimu, sügav soov maailma tundma õppida ning seletada ja mõista nähtuste lõppematut voolu. Vanasti vastati küsimustele sageli müütidega ja praegugi on see mingil määral nii. Aga tasapisi asendatakse müüdid mõistete, hüpoteeside ja teooriatega, mida on loodud paljudes kogemusteaduste harudes, sealhulgas loodusteaduses, psühholoogias ning sotsioloogias ja ajalooteaduses. Missugune on üldiselt niiviisi saavutatav mõistmine ja kui kaugele see võib ulatuda?
John Dewey kirjeldab raamatus "How We Think" (ptk 10), kuidas ta kord nõusid pestes võttis kuumast seebiveest mõned klaasid välja ning pani need tagurpidi plaadile. Ta märkas, et klaaside äärte alt tõusid seebimullid, kasvasid pisut aega, jäid seisma ja lõpuks taandusid klaaside sisse. Miks see nii oli? Dewey visandab järgmise seletuse. Klaasi, mis plaadi peale pannakse, satub jahedat õhku; klaas, millel on algul kuuma seebivee temperatuur, soojendab õhku järk-järgult. Õhu soojenemisega kaasneb rõhu tõus, mille tõttu seebikile plaadi ja klaasiääre vahel paisub. Tasapisi klaas jaheneb ning jaheneb ka sees olev õhk, mille tõttu seebimullid taanduvad. Seda seletust võib võtta argumendina selle kasuks, et seletatatavat sündmust (eksplanandumsündmust) tuligi teatud seletavate faktide tõttu oodata. Need faktid võib jagada üksikfaktideks ja ühetaolisusteks, mida väljendavad üldised seadused. Esimeses rühmas on näiteks niisugused faktid: klaasid kasteti mõneks ajaks seebivette, mille temperatuur on tunduvalt kõrgem kui ümbritseval õhul; need pandi tagurpidi plaadile, millel oli tekkinud seebivee loik, mis andis ühendava seebikile, jne. Teises rühmas on gaaside seadused ja teised, mainimata seadused erineva temperatuuriga kehade soojusvahetuse kohta, seebimullide elastse käitumise kohta jne. Kui kujutleda, et need tingimused on välja toodud, siis tuleb mõte mõista seletust deduktiivse arutlusena järgmisel kujul:
kus C1, C2, ..., Ck on üksikfakte kirjeldavad väited, L1, L2, ..., Lr on üldised seadused (need kaks kokku moodustavad eksplanansi) ning E on eksplanandumsündmust kirjeldav väide ehk eksplanandumväide ("eksplanandum" tähendab kas eksplanandumsündmust või eksplanandumväidet). Sellist seletust nimetab Hempel deduktiiv-nomoloogiliseks seletuseks, sest see seisneb eksplanandumi deduktiivseks subsumeerimises printsiipide alla, mis on üldised seadused. See vastab küsimusele, miks sündmus toimus, näidates, et sündmus tulenes C1, C2, ..., Ck-ga konkretiseeritud konkreetsetest asjaoludest vastavalt seadustele L1, L2, ..., Lr. Seda arusaama seletuset on sellepärast nimetatud seletuse katva seaduse mudeliks (William Dray, Laws and Explanation in History) või deduktiivseks mudeliks. Paljusid teaduslikke seletusi võib pidada deduktiiv-nomoloogilisteks. Võtame näiteks peegelpildi, vikerkaare või vee alt välja ulatuva lusika käepideme murdununa tundumise seletuse: kõigil neil juhtumil subsumeeritakse eksplanandum deduktiivselt valguse peegeldumise ja murdumise seaduste alla. Vaba langemise ja planeetide liikumise teatud aspekte seletatakse deduktiivse subsumeerimisega Galilei või Kepleri seaduste alla. Seni on olnud põhiliselt juttu empiirilistest üldistustest, mis seovad nähtuste erinevaid vaadeldavaid aspekte: langemisnurka peegeldumisnurga või murdumisnurgaga, teepikkust langemise ajaga jne. Teadus otsib aga seletust ka niisuguste seadustega väljendatud ühetaolisustele ning vastab sageli põhimõtteliselt samamoodi, nimelt subsumeerides ühetaolisused hõlmavamate seaduste alla ning lõpuks hõlmavate teooriate alla. Näiteks küsimusele, miks Galilei ja Kepleri seadused kehtivad, vastatakse näidates, et need seadused on vaid Newtoni seaduste ja gravitatsiooniseaduse järeldused ning viimaseid omakorda saab seletada, subsumeerides need veel hõlmavama üldrelatiivsusteooria alla. Selline subsumeerimine avardab ja süvendab tavaliselt teaduslikku mõistmist. Avardab sellepärast, et uued seletavad printsiibid katavad suuremat nähtuste valda, ja süvendab sellepärast, et uute seletavate printsiipide valguses nähakse tavaliselt, et algsed empiirilised seadused kehtivad ainult ligikaudselt või teatud piirides.
Kamieniec Ząbkowicki
Kamieniec Ząbkowicki (saksa keeles Kamenz, ka Camenz) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Ząbkowice Śląskie maakonnas, Kamieniec Ząbkowicki valla halduskeskus. Kamieniec Ząbkowicki asub Tšehhi piirist ligi 9 km kaugusel, Ząbkowice Śląskiest umbes 9 km lõunakagus.
Carl Hempel
Seletus teaduses ja ajaloos
Üksiksündmuse seletust mõistetakse sageli selle põhjuse või põhjuste äranäitamisena. Sellepärast tuleb seletuse kontekstis lubada, et põhjus koosneks üksiksündmuste kogumist, mida võib kirjeldada lausete hulgaga C1, C2, ..., Ck. Ja nagu ütleb printsiip "sama põhjus, sama tagajärg", järeldub väitest, et need asjaolud koos põhjustasid sündmuse, mida kirjeldab lause E, et alati ja igal pool, kui sellised asjaolud esinevad, toimub seda laadi sündmus nagu see, mida seletatakse. Sellepärast väidab see põhjuslik seletus, et on olemas üldised seadused (nagu L2, ..., Lr skeemis (D)), mille tõttu C1, C2, ..., Ck-ga mainitud põhjuslikke antetsedentide esinemine on piisav tingimus seletatava sündmuse esinemiseks. Seega peegeldub skeemis (D) põhjuslike tegurite ja tagajärje suhe: põhjuslik seletus on deduktiiv-nomoloogiline. Ümberpöördu ei kehti: on deduktiiv-nomoloogilisi seletusi, mida tavaliselt ei peetaks põhjuslikeks. Seaduste subsumeerimine hõlmavate seaduste alla ei ole põhjuslik. Ka kõik üksikfaktide ja -sündmuste deduktiivnomoloogilised seletused ei ole põhjuslikud, sest põhjusliku seletuses peavad mõned seletavad asjaolud seletatavale tagajärjele ajaliselt eelnema ja on (D) tüüpi seletusi, mille puhul see nii ei ole. Näiteks teatud massiga gaasi rõhku võidakse seletada, viidates selle temperatuurile ja ruumalale samal ajal koos seadusega, mis seob nende parameetrite väärtusi samal ajal.
Kamieniec Ząbkowicki
Asulat on esmamainitud 1096. aastal. Poola koosseisu läks asula 1945. aastal. Kamieniec Ząbkowicki sai linnaõigused 1945. aastal, kuid kaotas need 1946. aastal.
Willard Van Orman Quine
Willard Van Orman Quine (25. juuni 1908 Akron, Ohio, USA – 25. detsember 2000 Boston, USA) oli USA filosoof ja loogik.
Kamieniec Ząbkowicki
1. jaanuaril 2021 sai Kamieniec Ząbkowicki linnaõigused tagasi.
Carl Hempel
Seletus teaduses ja ajaloos
Seadused seovad eksplanandumsündmust eksplanansis mainitud konkreetsete tingimustega. See teebki viimased seletuslikeks (mõnel juhul põhjuslikeks) teguriteks seletatava nähtuse suhtes.
Skeemis (D) on seadused ja teoreetilised printsiibid rangelt üldised. Vaatame nüüd teadusliku seletuse teist põhilist tüüpi. Ka see on nomoloogiline, kuid vähemalt mõni seadus, millele see viitab, on tõenäosuslik-statistiline, st väidab, et kui teatud tingimused on täidetud, siis toimub sellise ja sellise tõenäosusega selline ja selline sündmus. Näiteks võidakse ägeda heinapalaviku alanemine panna 8 milligrammi kloorfenimariini manustamise arvele ja niimoodi seda seletada. Aga pole üldist seadust, et 8 mg kloorfenimariini manustamine teeb ägedale heinapalavikule alati lõpu. Saab väita ainult seda, et see rohi aitab suure statistilise tõenäosusega, ehk laias laastus suure suhtelise sagedusega pikas perspektiivis. Saame eksplanansi, millest eksplanandum deduktiivselt ei järeldu, vaid see teeb eksplanandumi ainult enam-vähem tõenäoliseks, võib-olla "praktiliselt" kindlaks. Tõenäosuslikul seletusel on niisugune kuju:
kus eksplanandum, mida väljendab väide "Oi", seisneb tõsiasjas, et konkreetsel juhtumil i esines O-tüüpi tulemus, eksplanansväide Fi väidab, et juhtumil i esinevad tegurid F, ning teine eksplanansväide on tõenäosuslik seadus, mis ütleb, et statistiline tõenäosus, et tulemus O esineb juhtudel, mil esineb F, on väga suur (1 lähedal). Tõenäolisust tuleb selgelt eristada statistilisest tõenäosusest p. Tõenäolisus on väidetevaheline suhe. Seda võib nimetada induktiivse toetuse tugevuseks, või ratsionaalse usutavuse astmeks, mille eksplanans eksplanandumile annab, või Rudolf Carnapi terminoloogias induktiivseks tõenäosuseks, mis eksplanandumil eksplanansi suhtes on.
Deduktiiv-nomoloogilise ja tõenäosusliku seletuse vahelist erinevust võidakse küsimärgi alla seada selle põhjal, et üldisi seadusi, millele deduktiivses seletuses viidatakse, saadi kindlaks teha ainult lõpliku arvu tõendite põhjal, mis kindlasti ei anna ammendavat verifikatsiooni, vaid ainult suurema või väiksema tõenäosuse, mistõttu teaduslikke seadusi tuleb pidada tõenäosuslikeks. Aga see argument ajab loogilise küsimuse segi epistemoloogilisega: see ei erista väidet ja kinnitusastet ehk tõenäosust, mis sellel väitel olemasolevate tõendite põhjal on. On tõsi, et mõlemat tüüpi seadusi väljendavaid väiteid saab lõpliku arvu üksikväidete kohta käivate andmete põhjal kinnitada ainult ebatäielikult, aga kumbagi tüüpi seaduseväited on erineva loogilise vormiga. Statistilised seaduseväited ütlevad, et pikas perspektiivis on teatud omadusega liikmete osakaalul mingis klassis mingi kindel väärtus.
Józef Rotblat
pisi|Josef Rotblat (1944) Józef Rotblat (4. november 1908 Varssavi – 31. august 2005 London) oli Poolas sündinud juudi päritolu füüsik, Nobeli rahuauhinna laureaat.
Carl Hempel
Seletus teaduses ja ajaloos
Skeemile (P) vastavat seletuse mudelit võib nimetada seletuse tõenäosuslikuks või induktiiv-statistiliseks mudeliks. Sõna "mudel" tuletab meelde, et tegu on ideaaltüüpide või teoreetiliste idealisatsioonidega, mis ei pea peegeldama seda, kuidas teadlased tegelikult seletusi formuleerivad. Need on mõeldud teadusliku seletuse teatud viiside eksplikatsioonideks või ratsionaalseteks rekonstruktsioonideks või teoreetilisteks mudeliteks. Selles suhtes võiks neid võrrelda matemaatilise tõestuse mõistega, nagu seda mõistetakse metamatemaatikas. Teoreetilise mõistena toob see välja matemaatiliste tõestuste mõtte, näidates järjestikuste sammude vahelisi järjestikuseid astmeid. See seab standardid iga pakutud tõestuse kriitiliseks hindamiseks ning annab aluse tõestuse, tõestatavuse, lahenduvuse ja teiste seotud mõistete täpseks ja kaugeleminevaks teooriaks. Hempeli meelest täidavad mõlemad seletuse mudelit sama ülesannet, kuigi tagasihoidlikumas ulatuses. Näiteks näitavad mudelite konstrueerimise käigus esitatud argumendid, mis mõttes need mudelid toovad välja nende seletuste mõtte ja loogilise struktuuri, mida nad on mõeldud esindama.
Józef Rotblat
Tal oli 6 õde-venda, kellest 2 surid päris pisikesena. Ta sündis jõukas peres: tema isal Zygmuntil oli üle Poola tuntud tõllavabrik, lisaks kuulusid talle maavaldused ja ta aretas hobuseid. Jõukus lõppes Esimese maailmasõja puhkedes, kui piirid suleti ja Venemaa valitsus rekvireeris hobused. Lõpuks vanemad laostusid.
Pärast maailmasõja lõppu töötas Rotblat elektrikuna ja õppis füüsikat. Ta lõpetas Poola Vabaülikooli 1932 magistrikraadiga ja Varssavi ülikooli 1938 füüsikadoktorina. Ta töötas Varssavi Teadusliku Ühingu radioloogialabori kaastöölisena ja sai 1937 Poola Vabaülikooli aatomifüüsikainstituudi assistendiks.
Willard Van Orman Quine
Ta tööd kuuluvad analüütilise filosoofia traditsiooni.
Józef Rotblat
Selle aja paiku abiellus ta Tola Gryniga, kellega tutvus 1930. Gryn õppis kirjandust.
Poolas korraldas ta eksperimente, millega tõestas, et tuumalõhustumise käigus vabaneb neutroneid. 1939. aasta algul ennustas ta, et suur hulk tuumi võib lõhustuda väga lühikese aja jooksul ja et selle käigus vabaneb märkimisväärne kogus energiat. Ta arvutas välja, et see protsess nõuab vähem kui mikrosekundi ja kujutab endast järelikult plahvatust.
James Chadwick, kes pälvis 1935 Nobeli füüsikaauhinna neutroni avastamise eest, kutsus Rotblati 1939 enda juurde Liverpooli ülikooli. Ta rajas sinna tsüklotroniks nimetatavat osakeste kiirendit, et uurida elementaarosakeste reaktsioone ja käitumist. Rotblat soovis ka ise sellist Varssavisse ehitada ja sellepärast võttis ettepaneku vastu. Kuid Inglismaale sõitis ta üksi, sest tal polnud raha naist endaga kaasa võtta. Chadwick maksis talle poole suuremat palka.
Sama aasta suvel sõitis Rotblat Poola tagasi, et Tola endaga kaasa Inglismaale viia. Kuid kui augusti lõpus saabus lahkumise aeg, Tola haigestus ega saanud sõita. Ta pidi pärast tervenemist Józefile järele sõitma, aga vahepeal puhkes Teine maailmasõda ja Saksamaa okupeeris Poola. Piirid suleti ja Tola jäi lõksu. Józefi pingutused teda kolmandate riikide kaudu välismaale viia ei kandnud vilja ja holokausti ajal jäi Tola kadunuks. Józef Rotblat ei abiellunud enam kunagi.