cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Voor
Voore kõrgus võib olla 8...60 meetrit, keskmiselt 30 meetrit. Pikkus võib olla 400 meetrist mõne kilomeetrini, keskmiselt poolteist kilomeetrit. Kujult meenutavad voored leivapätsi. Sõltuvalt suurusest eristatakse väikevoori (umbes kilomeetripikkune ja alla 20 m kõrgune ) ja suurvoori (mitme km pikkune ja kuni 50 m kõrgune ).
Voored on Eestis tavaline pinnavorm. Eriti esinduslikud on Vooremaa voored Jõgeva maakonnas.
Eesti tuntumaid vooreuurijaid on geograaf Aarend-Mihkel Rõuk.
Désirée (Hohenzollerni printsess)
Désirée (Désirée Margareta Victoria Louise Sybilla Katharina Maria; sündinud 27. novembril 1963 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni printsess. Tema ema on Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg.
6. oktoobril 1990 abiellus Désirée kiriklikul laulatusel hertsog Heinrich Franz Josef Georg Mariaga, Ortenburgi päruskrahviga (sündinud 1956. aastal Saksamaal Bambergis). Heinrich ja Désirée lahutasid abielu 2002. aastal.
Lapsed:
Kui Heinrichi isa Ortenburgi hertsog Alram 6. augustil 2007 suri, sai Heinrichist uus Ortenburgi krahv ja perepea, ning tema vanimast pojast Carl-Theodorist sai uus päruskrahv.
Pagan
Pagan (ladina keeles paganus 'maamees, talupoeg' < pagus 'maapiirkond') on nimetus, mida kasutasid algkristlased nende kohta, kes keeldusid omaks võtmast ristiusku ja jäid vanade traditsiooniliste kohalike usundite juurde. Keskajal laienes pagana mõiste kõigile mittekristlastele, kuid kohati tehti erand teiste aabrahamlike religioonide esindajatele (judaism, islam). Paganateks võidakse nimetada ka mittejuute judaismi ning mittemoslemeid islami seisukohast vaadatuna.
Kristlikus maailmas omandas pagana mõiste halvustava varjundi, seondudes "ebausu" ja kultuurilise mahajäämusega. Uuemal ajal on mõned vanade mittekristlike usundite taaselustajad ja mitte ühtki usku tunnistajad etableerunud kristlusele vastandudes end ise paganateks nimetanud, kasutades seda sõna neutraalses või positiivses tähenduses.
Eesti tavakeeles kasutatakse sõna 'pagan' kirumissõnana tähenduses 'kurat', 'kurivaim'.
Eesti folklooris on vanapagan tegelane, kelles on kokku sulanud hiiu ja kuradi jooned.
9. jaanuar
9. jaanuar on Gregoriuse kalendri üheksas päev. Juliuse kalendri järgi 27. detsember (1901–2099).
Etioopia riigipeade loend
Etioopia riigipeade loend esitab nimestiku Etioopia keisritest, sõjaväelistest valitsejatest ja presidentidest alates Saalomoni dünastia tõusmisest Etioopia troonile 1270.
Keisrid
Etioopia aladel eksisteeris iseseisev Aksumi kuningriik juba alates 5. sajandist e.m.a, kuid valitsejate kohta enne 13. sajandit puuduvad täpsed andmed. Legendaarne valitseja Menelik I olevat Etioopias juba valitsenud aastal 1000 e.m.a.
Kaldkirjas on esitatud regentide, vastukeisrite ja dünastiasse mittekuulunud keisrite nimed.
Sõjaväelised valitsejad
Peale keiser Haile Selassie I kukutamist 12. septembril 1974 läksid riigipea kohustused üle Ajutise Sõjaväelise Administratiivnõukogu esimehele. Amha Selassie I kuulutati Administratiivnõukogu poolt kuningaks, kuid ta keeldus valitsemast ja 21. märtsil 1975 likvideeriti monarhia lõplikult.
Presidendid
10. septembril 1987 jõustus Etioopia uus põhiseadus. Sellest ajast alates täidab riigipea rolli vaatamata riigi nime ja põhiseaduste korduvale muutumisele president.
Välislingid
قائمة رؤساء أثيوبيا Liste des chefs d'État de l'Éthiopie
2060 Chiron
2060 Chiron on komeet, mille 1977. aastal avastas Charles Kowal. Hiljem on Chironit leitud ka juba 1895. aastal tehtud piltidel.
Ta nimetati 1979. aastal kentaur Chironi järgi. Ta leiti esimesena uuest taevakehade klassist, mida nüüd tuntakse kentauride nime all.
Chironi läbimõõt on paarsada kilomeetrit.
Korvpalli maailmameistrivõistlused
Korvpalli maailmameistrivõistlused (FIBA maailmameistrivõistlused) on kord nelja aasta tagant peetav korvpalliturniir meeste rahvusmeeskondadele.
Laholm
thumb|Üks linna paljudest purskkaevudest. [[Ernst Eberleini kuju "Tüdruk lindudega juustes" (1974)]] thumb|Linnahotell ja [[Gröna Hästen]] thumb|[[Lagaholmi elektrijaam]] thumb|Ajalehe [[Laholms tidning kontor]] Laholm on linn Rootsis Hallandi maakonnas Hallandi lääni lõunaosas, Laholmi valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 56°31' N, 13°02' E.
Korvpalli maailmameistrivõistlused
Kuni 1974. aastani ei peetud väljalangemismänge, võistkonnad mängisid eelringile järgnenud lõppfaasis omavahel vaid ühe korra ning selle põhjal selgus lõppjärjestus.
Laholm
Laholm asub kohas, kus Lagani jõgi suubub Laholmi lahte.
Linna suurim ettevõtte on DIAB, mis toodab PVC-tüüpi plastide hulka kuuluvat divinycelli.
Linna läbib riigitee 24.
Maantee lähedal asub gümnaasium Osbecksgymnasiet, mis on saanud nime Carl von Linné õpilase Per Osbecki järgi.
Ajalugu
Arheoloogilistel andmetel on koht hoonestatud ammu, arvatavasti 4000 aastat tagasi. Praegusest linnapiirist vahetult väljaspool on hulk vanemast pronksiajast. Seal oli arvatavasti koole läbi Lagani jõe. Linnapiirist vahetult seespool on rauaaja asulakoht. Linna uue tööstuspiirkonna Nyby Industriområde on ka hulk hauakääpaid, mis arvatakse pärinevat pronksiajast. Ühtki neist pole uuritud, nii et nad võivad olla ka vanemad.
Hilisemal ajal ei ole asula märkimisväärselt laienenud. Suurvõimuaegsed sõjad olid linnale katsumusterohked. 16. ja 17. sajandil põletati linn korduvalt maha.
Karl XI suure reduktsiooni käigus lõhuti ka Lagaholmi kindlus, mis varem oli Lagani juures olnud. Varemed kaevati 20. sajandi keskel välja ning kindlust püüti edutult taastada. Praegu on varemed sillavundamendiks ja elektrijaama tammiks.
Linna viimane linnapea Axel Malmquist püstitas kohalikust revüüst saadud sissetulekutest hulga kujusid.
Vana raekoda on tänapäeval muuseum, mis on suviti avatud.
Hoonestus
thumb|[[Laholmi Sankt Clemensi kirik talvel 2005/2006]] Südalinna ja ühtlasi vanalinna moodustab Laholmi Sankt Clemensi kirikut ümbritsev piirkond Gamleby ('vanalinn').
Raekojas on Stig Blombergi kellamäng Riddarspelet, mis viis korda päevas meenutab 1278. aasta Laholmi rahu. Kogu õhustik raekoja ja suurturu ümber on kaunis ja idülliline ega ole viimase 50 aasta jooksul nimetamisväärselt muutunud.
Uus raekoda, mis ehitati pärast suurt valdade liitmist 1972, paikneb kesklinnast pisut kaugemal. Samas piirkonnas on linnaraamatukogu, mis kolis sinna suurejoonelisematest kohtadest 1980ndatel. thumb|[[Vana Laholmi jaama hoone, 2007]] thumb|Vana raudteesild Lagaholmi juures thumb|Vana raudteesild Lagaholmi juures Vanas Laholmi jaamas on tänapäeval valla kinnisvaraseltsi kontor. Uus Laholmi jaam, mille hüüdnimi on "Väike maja preerias" (Lilla huset på prärien), asub poolel teel naaberasulasse Mellbystrandi (1990ndate keskel raudteed õgvendati). Vana raudtee ja teetamm, mis kulgesid läbi linna, on nüüd lõhutud ning selle asemel on haljasala ja üks jalgrattasild. Erandiks on vana raudteesild üle elektrijaama tammi Lagaholmi lossivaremete juures. Jaamapiirkonna põhjapoolsed, veel regenereerimata osad on kavas hoonestada elamutega.
thumb|Põllumeeste ühistu silotorn Linna kõrgeim punkt on põllumeeste ühistu vana silotorn vanas tööstuspiirkonnas. Seal on ka õlletehas Sofiero, mis pärast mitmekordset omanikuvahetust on nüüd Kopparbergs Bryggeri omanduses. Samas piirkonnas on ka ettevõtte DIAB tsehhid ning nende lähedal Nilsson Special Vehicles, mis ehitab limusiine ja kiirabiautosid. Selle piirkonnaga on olnud suured plaanid, kuid need jäid unarusse, sest vald ei suutnud maksta arheoloogiliste uuringute eest, mis on nõutavad, sest seal on rauaaegsed muistised.
Tuntud laholmlasi
Üks kohalik kuulsus on telemälumängu "På spåret" kohtunik ja kriminaalromaanikirjanik Björn Hellberg, kelle järgi on üks tänav nimetatud Hellbakkeniks (kirjaniku nime tõlge norra keelde).
thumb|Laholmi Joonistuste Muuseum thumb|Laholmi Sankt Clemensi kirik
PVL-102
PVL-102 on Eesti Piirivalve endine laev. Laev ehitati 1957. aastal Soomes ja läks seejärel Soome Piirivalve teenistusse ning kandis tollal nime Kaakkuri.
16. novembril 1992 kinkis Soome Kaakkuri ja kaks tema sõsarlaevad Telkkä ja Kuikka Eesti Piirivalvele. Eestis sai laev nimeks PVL-102.
Välislingid
Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva
Strøget
thumb thumb Strøget on jalakäijate tänav Kopenhaageni kesklinnas. See viib Rådhuspladsenilt Kongens Nytorvini.
Koosneb mitmest tänavalõigust ja väljakust. Selle ääres asub palju kuulsaid ja kalleid kauplusi. Tänav on populaarne turismisihtkoht.
Hüüdnime Strøget sai tänav 19. sajandil, enne seda kutsuti seda Routen.
Osta.ee
Osta.ee on Eesti suurim online kauplemiskeskkond, mis alustas eraisikute kasutatud esemete oksjonikeskkonnana. Tänaseks tegutseb keskkonnas ka üle 800 e-poe ning umbes 2/3 tehingutest on just ettevõtjate müügid. Lehte külastab igal nädalal umbes 200 000 inimest kes kokku vaatavad osta.ee lehekülgi nädalas üle 10 miljoni korra. Firma enesetutvustuse järgi on külastusi "igal tööpäeval üle 800 000".
Registreeritud ning autenditud kasutajaid on 2015. aasta novembri seisuga üle 284 000 ning igas kuus lisatakse keskkonda rohkem kui miljon uut müügipakkumist.
Omanikud
Saiti haldas kuni 2015. aastani Consolidated Auctions (CA), mille asutas 1999. aastal Rain Lõhmus. 2001 müüdi kolmandik ettevõttest Lattelekomile. 2003. aastal ostis CV Keskus Lattelekomilt osaluse tagasi ja avas täiesti uue oksjonikeskkonna. Reorganiseerimiste järel on firma omanikuks saanud OÜ Moonfish Media, kellele kuulub ka kinnisvarakeskkond kv.ee. Moonfish Media omanik on omakorda Hollandi firma MIH Allegro BV. 2010. aastal kontrollisid Moonfish Mediat Eesti ärimehed Raivo Hein ja Erko Kundla ning LHV Pank. Toona kuulusid firmale ka kinnisvaraportaali kv.ee haldav ettevõte Diginet OÜ ja kuulutusteportaali Hydra.ee majandav Astarte Invest OÜ.
Majandusnäitajad
2010. aastal sai OÜ Consolidated Auctions puhaskasumit 4,2 miljonit Eesti krooni - kolm korda rohkem kui 2009. aastal. Müügitulu kerkis 17 protsenti, 11 miljoni kroonini. Firmas töötas keskmiselt kuus inimest, programmeerimistööd ja muud tugiteenused osteti sisse. 2009. aastal oli ettevõtte käive 9,43 miljonit krooni ja kasum 1,3 miljonit krooni, 2008. aastal müügitulu 10,31 miljonit ja puhaskasum 5,37 miljonit krooni.
Internetiväline tegevus
Reklaami eesmärgil on Osta.ee korraldanud ka internetiväliseid laatu.
Turvalisus
Nn Nigeeria kirjade taolised pakkumised üldjuhul eemaldatakse, ostjatel soovitatakse enesekaitseks kasutada deposiitmakseid. Portaali kasutustingimustes on kehtestatud leppetrahvid oksjonitingimuste rikkumise eest, sh juhuks, kui üks osapooltest esitab pretensiooni katkenud oksjoniga seotud kulude kohta.
Kurioosumid
Aeg-ajalt on Osta.ee pälvinud ajakirjanduse tähelepanu, kui oksjonitel on müüdud ebatavalisi kaupu või teenuseid, näiteks inimkolpa, kasepuust arvutituge , jalgu , võlanõudeid või kohtinguid. 2010. aasta detsembris tekitas furoori pakkumine osta ära Tallinna-lähedane lumehang. Hang läks müügiks 400 Eesti krooni eest.
Haibahh
Haibahh on küla (auul) Tšetšeenias.
27. veebruaril 1944 põletasid Nõukogude sõdurid elusalt 705 tšetšeeni.
23. veebruaril 1944 algas Tšetšeenias-Inguššias NKVD juhitud küüditamine, mille käigus tšetšeenid ja ingušid küüditati ilma igasuguse reaalse põhjuseta oma põliselt kodumaalt Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. Küüditamise ametlikuks põhjuseks olnud "koostöö fašistidega" oli väljamõeldud põhjus, sest tegelikult mingit koostööd sakslaste ja Tšetšeenia-Inguššia elanike vahel ei olnud, kuna sakslased ei jõudnud Teise maailmasõja ajal Tšetšeeniasse.
Küüditamist viis läbi umbes 150 000 Nõukogude sõjaväelast (umbes 100 000 NKVD erivägede sõdurit, umbes 31 000 tavavägede sõdurit, 19 000 NKVD operatiivtöötajat).
Vahetult küüditamise esimesel päeval tapeti NKVD poolt peaaegu 10% küüditatavatest. Esmajärjekorras tapeti küüditamisele vastuhakkajad. Seejärel ka haiged, vanurid, paljud väikelapsed ja rasedad naised, kes ei oleks ilmselt pikka küüditamisteekonda vastu pidanud. Osa küüditamise esimesel päeval kohapeal tapetutest lasti maha, kuid osa põletati elusalt, maeti elusalt või tõugati lihtsalt mägedest alla.
Kõige jõhkram oli küüditamisaktsioon Haibahhi külas ja Šaroi külas. Haibahhi külasse toodi ümbruskonnast küüditajate poolt 705 last, vanurit ja haiget, keda ei saanud küüditada. Kohaletoodud aeti 27. veebruaril Lavrenti Beria nimelise kolhoosi suurde hobusetalli. Seejärel hoone suleti, valati üle bensiiniga ning pandi põlema! Pealtnägijate sõnul olnud põlevas hoones elusalt põlenud laste karjed nii metsikud, et mitu kohal olnud NKVD erivägede sõdurit läks kohapeal hulluks. Üks elusalt põletamisele määratud tšetšeen jäeti mingil täpselt teadmata põhjusel ellu. Elusalt põletamist Haibahhi külas juhtis abhaasi rahvusest NKVD kindralmajor Mihhail Maksimovits Gvešiani (elu lõpuaastatel elas Gruusias).
Šaroi külas oli küüditamine raskete teeolude tõttu aga keeruline ja küüditajad ei hakanud tegema ka mingeid pingutusi, et inimesed küüditatud saaks. Šaroi külas visati küüditajate poolt külas elanud tšetšeenid järsaku servalt mägijõkke. Elusalt ei pääsenud ükski allavisatu.
Giuseppe Piermarini
pisi|Giuseppe Piermarini thumb|Palazzo Belgiojoso thumb|Palazzo Greppi Giuseppe Piermarini (18. juuli 1734 Foligno – 18. veebruar 1808 Foligno) oli Itaalia arhitekt.
Piermarini tuntuim teos on Milano ooperiteater La Scala (1776–1778).
Giuseppe Piermarini õppis Roomas Luigi Vanvitelli käe all ning töötas umbes 1765. aastast alates temaga koos Casertas. 1769. aastast tegutses ta Milanos.
Piermarini projekteeris muu hulgas Palazzo Belgiojoso (1772–1781), Palazzo Greppi (1772–1778), Palazzo Moriggia (1770. aastad), Casa Casnedi (umbes 1776) ja Palazzo Ducale Milanos ning Villa Ducale Monzas (1776–1780). Lisaks La Scalale projekteeris ta hulga uusklassitsistlikus stiilis teatreid, sealhulgas Teatro Canobbiana Milanos (1777–1780) ning teatrihooned Novaras (1777), Monzas (1778), Mantuas (1782–1783), Cremas (1783–1785; hävinud) ja Matelicas (1803).
Giuseppe Piermarinil oli ka palju jäljendajaid.
Nihat Kahveci
pisi|Nihat Kahveci (2016) Nihat Kahveci (sündinud 23. novembril 1979 İstanbulis) on endine türgi jalgpallur, ründaja.
Türgi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2010 kokku 69 korda ja lõi 19 väravat. Oma debüüdi rahvusmeeskonnas tegi ta aastal 2000 mängus Rootsi vastu.
2008. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel asendas ta pärast esimest mängu Türgi koondise vigastatud kaptenit Emre Belözoğlut. 15. juunil 2008 Genfis peetud mängus Tšehhi vastu lõi ta 87. ja 89. minutil oma meeskonna teise ja kolmanda värava, viies Türgi tulemusega 3:2 juhtima ja kindlustades Türgi koondisele edasipääsu veerandfinaali.
Nihat Kahveci on 175 cm pikkune ja kaalub 71 kg.
Luzon
Luzon on Filipiinide suurim saar ning riigi majanduslik ja poliitiline keskus.
16. sajandil hõivasid saare hispaanlased. Varem jagasid Luzoni territooriumi hinduistlikud-budistlikud kuningriigid, moslemiriigid ja kohalikku rahvausundit järgivad hõimud, kellel olid kaubandussidemed Malaisia, India, Jaapani ja Hiinaga.
Portugali maadeavastajad olid esimesed, kes kasutasid saare kohta kaartidel nime Luçonia või Luçon, saare elanike kohta kasutasid nad nimetust Luções. Hispaania võimu all kandis saar nime Uus-Kastiilia (Nueva Castilla).
Saarel asub Filipiinide pealinn Manila.
Luzoni saarel asuvad Filipiinide 17 piirkonnast 8: Bicoli, Cagayan Valley, Calabarzoni, Cordillera, Ilocosi, Kesk-Luzoni, Mimaropa ja Pealinna piirkond.
Levinumad rahvad on ilokod, pangasinanid, pampangad, tagalogid ja bikolid. Veel on esindatud aitad, ibanagid ja bontokid.
Saarel asub Bulusani vulkaan.
1. kuusjoon
pisi 1. kuusjoon “Muutuste raamatu” 64-jast kuusjoonest on Ilm (乾 Qián). LOOMINE.
Põhitekst
Mis juhtub kui tervikliku maalinäituse, mille taustaks on laul, asemel sattuda vaid tavalises olmemelus lugema maalide ritta pandud ja argikeelde tõlgitud pealkirjasid? Vältimaks Zhouyi tavatõlke eksitavust on vähemalt esimese kuusjoone korral toodud joonte lõikes ära selle praegune hieroglüüfika koos vormilise ülesehitusega ning lisatud ka teksti kaasaegne hiina keelne lugemine (tonaalne). (On avaldatud arvamust, et ütlused joonte numbrilisuse kohta, nagu ka põhitekstist kuusjoone nime eraldi ette toomine, on hilisem lisand.) Hieroglüüfe loetakse vanemas kirjavormis ülalt alla, liikudes veergudena paremalt vasakule.
乾. 元、,、貞.
用九. 見羣龍无首, 吉.
Põhiteksti tõlge
1./64 ILM (QIAN) (Loomine) Peamises edu, soodsaks püsivus. 1./6 ALL ON ÜHEKSA Varjunud draakon. – Ära tegutse! 2./6 TEISEKS ÜHEKSA Põllule ilmunud draakon. – Soodsaks kohtuda suure inimesega! 3./6 KOLMANDAKS ÜHEKSA Valitsev tark on päeva lõpuni väsimatult tegev. 4./6 NELJANDAKS ÜHEKSA Võibolla lendutõus hüppel sügavikku. – Laitust ei tule. 5./6 VIIENDAKS ÜHEKSA Taevas lendav draakon. – Soodsaks kohtuda suure inimesega! 6./6 ÜLAL ON ÜHEKSA Kõrgenev draakon. – Tuleb kahetsus.
ÜHEKSATE TEGEVUS Välja ilmunud peata draakonite salk. – Õnn!
Kommentaare
VI joon. Karl Popperi sõnastatud falsifikatsioon aitab leida piire, milles juba olemasolevale tunnetusele antud vorm (V joonel) enam ei kehti. Just selle vana vormiga nende piiride ületamine toob kahetust. (Aeg on loobuda valitsemisest (V positsioon) ja tõmbuda tagasi puhtasse loomingusse (VI joon).)
Oktoober 2005
Oktoober 2005, kroonika
29. oktoober
pisi|Nurgakivi vabadussambale
Pärismaalased
Ajalugu
Maailma koloniseerimise käigus on enamik põlisrahvaid välja surnud või väljasuremise ohus ja ÜRO Peaassamblee 12. septembri 2007 resolutsiooni 61/295 järgi "on kannatanud ajaloolise ebaõigluse tõttu, eelkõige nende koloniseerimise ja maade, territooriumide ja ressursside võõrandamise tõttu, mis takistab nende õigust arengule, vastavalt nende vajadustele ja huvidele" 1957. aastal võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (International Labour Organization, ILO) konventsioon nr 107 "Põlisrahvaste ja teiste kaitsest, kes järgivad sõltumatutes maades hõimulist või poolhõimulist elustiili"
Põlisrahvad, nende õigused ja olukord viimastel aastakümnetel
Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (ÜRO).
Terminoloogia
Sõnu "pärismaalane" ja "aborigeen" (harvemini "põliselanik") on varem kasutatud halvustavas tähenduses, demonstreerimaks Euroopa tsivilisatsiooni üleolekut teistest kultuuridest-tsivilisatsioonidest. Tänapäevaste seisukohtade järgi on kõik tsivilisatsioonid ja kultuurid võrdselt väärtuslikud, ehk teistpidi sõnastatuna on inimkultuur vaesem, kui mõni selle osadest kaob ajavoolus.
Välislingid
Põlisrahvaste kultuurialane koostöö
Hubertus (Hohenzollerni prints)
Hubertus (täisnimega Hubertus Gustav Adolf Veit Georg Meinrad Maria Alexander; sündinud 10. juunil 1966 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollerni prints.
Tema ema oli Rootsi printsess Birgitta ja isa Hohenzollerni prints Johann Georg.
2000. aastal abiellus Hubertus Uta Maria Königiga (sündinud 25. veebruaril 1964). Ilmalik laulatus toimus 10. juulil 2000 Grünwaldis ja kiriklik 23. septembril 2000 Mallorcal Hispaanias.
Paaril oli üks laps, prints Lennart Carl Christian (10. jaanuar 2001 München – 14. jaanuar 2001 München).
Prints Hubertus elab Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis toodab stuudiovalgusteid, prožektoreid ja kaameraid.
Ördi järv
Ördi järv (ka Öördi järv) on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas. Järv asub Soomaa rahvuspargi territooriumil Öördi raba idaserva lähedal. Tegemist on Soomaa suurima veekoguga.
Ördi järv on jäänukjärv, mis on alles jäänud palju suurema veekogu soostumise tulemusena (nüüdseks on sellest saanud Öördi raba).
Järve pindala on 6 ha, pikkus 300 m ja laius 260 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Karl Arengu
Karl Arengu (kuni 1936. aastani Karl Grauen) (19. juuni 1892 Kroonlinn, Peterburi kubermang, Venemaa keisririik – 14. juuni 1942 Solikamsk, Molotovi oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Karl Grauen teenis Esimeses maailmasõjas Venemaa keisririigi armees, kus ülendati ülesnäidatud vahvuse eest 1914. aastal ohvitseriks. Eesti Vabadussõja ajal teenis Ukrainas, Ukraina suurtükiväes ning osales Nõukogude-Ukraina sõdades aastatel 1917–1918 ja 1919–1921. Pärast sõdade lõppu teenis Poola sõjaväes.
Karl Grauen naasis Eestisse 1920. aasta suvel, ning jätkas teenistust Eesti Rahvaväe suurtükiväes, kus tõusis 1925. aastal 6. Suurtükiväegrupi ülemaks.
Aastatel 1930–1934 oli Karl Grauen 1. Soomusrongirügemendi ülema abi, 1931. aastal ülendati kolonelleitnandiks. Alates 1936. aastast teenis 3. Suurtükiväegrupi ülemana.
Kukesabalised
Kukesabalised (Lythraceae) on õistaimede sugukond. Siia kuulub umbes 500–600 liiki 31 perekonnast valdavalt rohttaimi, ka mõned põõsad ja puud.
Kukesabalised on kosmopoliitse levikuga, liigirohkeim troopilistes piirkondades, kuid laialt levinud ka parasvöötmes.
Eestis on selle sugukonna tuntuim esindaja harilik kukesaba (Lyhtrum salicaria). Harva võib kohata aga muda-ojakapsast (Peplis portula).
Perekonnad
Kukesabaliste 31 perekonda jaotuvad viide alamsugukonda:
Kallirrhoe
Kallirrhoe (kreeka keeles 'ilus vool') oli vanakreeka mütoloogias Kreeka suurima jõe Acheloosi jõejumala Acheloosi tütar.
Acheloosi jõe deltasse moodustus setetest saar, millele varsti kolis elama Alkmaion. Ta oli tapnud oma isa Amphiaraose palvel oma ema Eriphyle karistuseks selle eest, et too teda surma saatis. Enne surma needis ema poja ära, soovides, et Alkmaion mitte ühelgi olemasoleval maal rahu ei saaks. Sellepärast asuski ta Delfi oraakli soovitusel maale, mida needmise ajal veel olemas polnud.
Alkmaionil oli naine, Arkaadia kuninga Phegeose tütar Alphesiboia, keda on nimetatud ka Arsinoeks. Alphesiboia jäi Arkaadiasse, sest jõesaarel polnud mingeid mugavusi. Alkmaion palus Kallirrhoed endale naiseks ja Acheloos nõustus tingimusel, et Alkmaion toob talle oma ema juveelidega kaunistatud rüü, mida too oli poja needmise ajal kandnud. See oli Phegeose juures. Kui Alkmaion oma endiselt naiselt ja äialt rüü kätte saai, laskis Phegeos oma poegadel Alkmaioni jälitada ja ta tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.
Kallirrhoe ei jõudnudki Alkmaioniga abielluda, ent sünnitas talle siiski kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Kallirrhoe palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad.
Amphoteros asutas Arkaadia uue dünastia, millest väitis end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Seevastu Akarnanos naasis Acheloosi jõe kallastele, mis tollal voolas läbi Aitoolia. Akarnanos eraldas Aitoolia maakonna vähearenenuma osa, mis jäi Acheloosist läände (jõgi oli piiriks) ja sai uue maakonna, mida tema järgi nimetati Akarnaaniaks. Ta hakkas seda koos emaga valitsema.
Volt
Volt on nime saanud itaalia füüsiku Alessandro Volta (1745 ‒1827) järgi.
Volti saab defineerida SI ühikute kaudu erinevalt:
Kolmas tee
Kolmas tee ehk modernne sotsiaaldemokraatia on poliitiline ideoloogia ja praktika, mida sotsiaaldemokraatlikud parteid hakkasid kasutama 20. sajandi lõpus ja 21. sajandil. Saksa keeles on kasutusel ka väljend Die Neue Mitte – uustsentrism.
Algne idee on pärit Inglise sotsioloog Anthony Giddensilt ("The Third Way", 1998) ning teostus Tony Blairilt ja Gerhard Schröderilt ("Europe: The Third Way – Die Neue Mitte", 1999)
Populaarsemad ideed:
Esikohal on hõivepoliitika. Teisi aktuaalseid teemasid on kolm: Kuigi need ideed pole uued ja näiteks tööeetika on ka konservatiivide ja kristlike demokraatide väärtus ja üldse mitte tüüpiline klassikalisele leiborismile, on need aktiivsemalt leidnud kasutamist just Inglismaal ja Saksamaal sotsiaaldemokraatide ja leiboristide seas. Saksamaal on Kolmas Tee olnud vähem edukas kui Inglismaal. Inglismaal oli poliitikate lähteprintsiibiks neoliberaalne konvergents, st püüd säilitada konservatiivideaegne madal kulutuste tase, kuid vähendada samas ebavõrdsust ja heaolusõltuvust.
Varem oli Briti hõivepoliitikas kasutusel põhimõte – täisajaga hõive tööeas meestöölistele. Nüüd peetakse oluliseks pigem hõivata eeskätt neid, kes on tööturu servadel või üldse tööturult väljas. Kasutatakse mitmekesiseid poliitikainstrumente: abirahade karmistamine, madalapalgaliste mõjutamine soodsama maksupoliitikaga, tööõiguse paindlikumaks muutmine jne, pensionireform, erasektori kaasamine sotsiaalteenuste pakkumisse. Rahalisi väljamakseid kärbiti mitte ainult majanduslikel kaalutlustel, vaid ka sotsiaalset õiglust silmas pidades.
La Palma
La Palma on üks Kanaari saartest. Santa Cruz de Tenerife provintsi loodepoolseim saar.
Saare pindala on 728 km². La Palma on vulkaaniline ja mägine, kõrgus kuni 2423 meetrit.
Kliima
thumb|right|Vaade La Palma kõrgeimalt tipult Roque de los Muchachos. La Palma kliimat mõjutavad külm Kanaari hoovus ja kirdest edelasse liikuvad passaattuuled. Õhutemperatuur on aasta läbi mõõdukas, mis arvestades laiuskraadi (28° N) on mõneti üllatav. Suve kõige soojem kuu on august keskmise õhutemperatuuriga 22 °C. Külmim kuu on jaanuar keskmise temperatuuriga 15 °C. Et saar on mägine, on kõige suurem sademetehulk tuulepealsel mäeküljel ehk arvestades valdavat tuulesuunda on selleks saare põhja- ja kirdepoolne osa. Lõunapoolne osa saarest on kuivem ja päikselisem, mistõttu on suured erinevused ka saare eri osade taimkattes. Sademetehulk sõltub aastaajast. Kõige põuasemad on suvekuud, mil ei saja peaaegu üldse. Vihmaseimaks kuuks on november sademetehulgaga 140 mm keskuses Santa Cruz de la Palma. Suvel toovad idatuuled saarele Sahara kõrbest pärit peenikest liivatolmu.
Geoloogia
thumb|right|[[Perekond (bioloogia)|Perekonna Ussikeel esindaja kasvamas vulkaanilistel kivimitel 2400 meetri kõrgusel.]] Sarnaselt teiste Kanaari saartega on La Palma vulkaaniline saar, olles kuuma täpi kohal asuva liitvulkaani tipuks. Maakoore paksus La Palma all on umbes 12 km. Paksus suureneb järsult ida suunas, olles saarestiku idapoolse saare Lanzarote all juba 20 km. Vulkaan, mille tipuks on La Palma, on kokku ligikaudu 6000 meetri kõrgune, millest umbes 3500 on merepinnast allpool ja 2500 ülalpool. La Palma on laamade piirialadest eemal asuv ookeaniline saar, mille teke on seostatav kuuma täpi vulkanismiga. Vanimaks eristatavaks kivimkihiks on nn basaalkompleks, mis peale La Palma paljandub veel ka Gomera ja Fuerteventura saarel. Basaalkompleksi katvaid kivimikihte nimetatakse Seeria I (tekkinud Miotseenis), Seeria II (Pliotseenis) ja Seeria III (Pleistotseenist tänaseni).
Basaalkompleks algab turbidiitidega, mida katab paks veealuste vulkaaniliste kivimite kiht Kesk-Oligotseenist. Need kihid on omakorda lõigatud paljudest aluselise ja ultraaluselise koostisega daikidest ja teistest intrusiividest. Basaalkompleksil lasuvad juba veepealsetes tingimustes moodustunud vulkaaniliste kivimite kihid, mis jaotatakse kolmeks. Seeria I (14,5...8,5 Ma) koosneb leeliselisest basaldist, trahhüüdist, rüoliidist ja fonoliidist. Seeria I moodustumise käigus tekkis hiiglaslik kilpvulkaan. Seeria II (5,3...2,9 Ma) koosneb valdavalt nefeliniidist, basaniidist, trahhüüdist ja fonoliidist. Seeria III (2,9...) koosneb valdavalt basaldist ja leeliselistest purskekivimeist. Trahhüüti on vähesel määral ning rüoliit, mis on esindatud näiteks Gran Canarial, puudub pea täielikult.
La Palma on Kanaari saarte kõige aktiivsema vulkanismiga piirkond. Umbes 500 000 aastat tagasi moodustus Taburiente vulkaani kokkukukkumise tulemusel samanimeline kaldeera (Caldera de Taburiente). Ajaloolisel ajal toimunud vulkaanipursked La Palmal on toimunud aastatel 1435, 1585, 1646, 1677–1678, 1712, 1949 ja 1971.
1949. aasta purske järel toimus maalihe, kus suur osa Cumbre Vieja nimelisest mäeahelikust, massiga umbes 500 miljardit tonni, nihkus mitu meetrit ookeani suunas. Osa teadlasi arvab, et maalihe, mis jõuaks ookeanini, võiks kaasa tuua hävitavate tagajärgedega tsunami.
Ratas
pisi|Puust ratas 2. aastatuhandest eKr Ratas on kettakujuline, ideaalse ringkontuuriga osa (ese), mis serviti püstasendis pöörleb ümber oma telje. Ratas on paljude töö- ja transpordimasinate, liiklusvahendite osa, ülekannete ja liikumise muundamise seadmete üks põhilisi detaile, koosneb rummust, kodaratest ja pöiast.
Töömasinates kasutatakse rattaid pöörlemissageduse muutmiseks rihm-, hammas- või tiguülekandes või pöörlemise suuna muutmiseks või liikumise ülekandmiseks erisihiliste telgedega masinaosade vahel.
Ratas on inimkonna üks tähtsamaid leiutisi.
Rattad on maapinnal liikuvate masinate kõige tähtsamad käiturid.
Ajalugu
Kreeklased ja roomlased täiustasid rattaid keltide eeskujul. Nad võtsid kasutusele rauast rehvi. Leidus ka pronksist rehve, millel oli neetidega kinnitatud puust pöid. Roomlased õppisid arvatavasti samuti keltide eeskujul valama pronksist rummu. Hilise vabariigi ajal leiutasid nad rull-laagril liikuva ratta, mis oli kuullaagritega ratta eelkäija.
Vankriratta läbimõõt oli harilikult umbes 80 cm.
Idamaade eeskujul kasutati antiikajal ratast tõsteseadmetes ploki osana. Hellenismi ajal leiutati ajamiratas, varase keisririigi ajal veetõste- ja veskiratas.
Otepää lipp
pisi|Otepää lipp Otepää lipp on Eesti haldusüksuse Otepää valla lipp.
Anna Gavalda
pisi|Anna Gavalda Anna Gavalda (sündinud 9. detsembril 1970) on prantsuse kirjanik.
Otepää lipp
Lipp kinnitati samal ajal vapiga – 24. juulil 1992.
Lipu kirjeldus
Otepää lipul on kolm laidu – üleval valge (3/7 lipu laiusest), keskel must (1/7 laiusest) ja all kollane (3/7 laiusest) ning keskel on Otepää vapp. Lipp on nii Otepää linna kui ka valla lipp. Proportsioonid 7:11. Normaalmõõtmed 105x165 cm.
Anna Gavalda
Tema esikteos "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" ("Je voudrais que quelqu'un m'attende quelque part") ilmus 1999, ajal, mil ta töötas prantsuse keele õpetajana. See teos teenis kohe nii kriitikute kiitust kui müügiedu. Seda müüdi Prantsusmaal üle kolmveerand miljoni eksemplari ja see võitis 2000. aastal auhinna Grand Prix RTL-Lire. See jutukogumik on tõlgitud vähemalt 27 keelde.
Otepää lipp
Lipu kirjeldus
Otepää valla moodustamisel Pühajärve valla baasil 1999. aastal jäeti valla sümboolikaks Otepää linna vapp ja Otepää linna lipp.
Lipu kasutamise kord
pisi|Otepää linnavalitsuse hoone katus ja seal lehviv Otepää lipp Lipu kasutamise sätestab Otepää valla põhimäärus.
Anna Gavalda
Tema esimene romaan "Ma armastasin teda" ("'Je l'aimais") avaldati 2002. aasta veebruaris. See teos oli inspireeritud tema enese ebaõnnestunud abielust.
Otepää lipp
Lipu kasutamise kord
Otepää lipp heisatakse:
Lipp heisatakse tavaliselt hoonepeasissekäigu juurde. Teiste lippude kõrval heisatakse lipp teiste maakondade ja valdade (välja arvatud Valga) lippudest paremale ning Eesti ja teiste riikide lippudest vasakule.
Anna Gavalda
Sellele järgnes 96-leheküljeline noortele mõeldud lühiromaan "35 kilos d'espoir", mille Gavalda kirjutas oma õpilastest, kes on koolis puupead, aga muidu täiesti uskumatud inimesed.
2004 ilmus tema kolmas romaan "Koos, see on kõik" ("Ensemble c'est tout"), mis räägib neljast kortermajas elavast inimesest. Üks neist on edasipüüdlik noor kunstnik, kes öösiti töötab kontorikoristajana, teine on noor aristokraat, kolmas on kokk ja neljas on vanaema. See 600-leheküljeline raamat sai kiiresti müüvikuks.
Eesti keeles ilmunud teosed:
Aastal 2007 valmis romaani "Koos, see on kõik" põhjal samanimeline film, mille peaosi mängivad Audrey Tautou ja Guillaume Canet. Aastal 2009 ekraniseeriti ka Gavalda romaan "Ma armastasin teda" ning selles filmis mängivad peaosi Daniel Auteuil ja Marie-Josée Croze.
Gavalda elab Seine-et-Marne'i departemangus Melunis Pariisist umbes 50 km kagus. Ta on lahutatud ja kahe lapse ema. Lisaks romaanide kirjutamisele teeb ta kaastööd ajakirjale Elle.
Liputeadus
Liputeadus ehk veksilloloogia on teadus, mis tegeleb lippude uurimisega.
Sõna "veksilloloogia" tuleb ladina sõnast vexillum (teatud tüüpi lipp, mida kasutasid Vana-Rooma leegionärid), ja järelliitest "-loogia" (millegi uurimine).
Peamine liputeadusega seotud sait internetis on andmebaas Flags of the World.
Mõisteid
ahtrilipp - baneer - flüügel - gonfalon - güüs - kaubalaevade lipp - kuningalipp - lahingulipp - laid - lehvis - lipukangas - lipumast - pennon - plagu - rahvuslipp - riigilipp - Skandinaavia rist - standart - sõjalaevastiku lipp - sõjalipp - vardaehis - vimpel - väeosa lipp - väli
Ärgessoo järv
Ärgessoo järv (ka Ärgesoo järv, Kõrtsisoo järv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas.
Wilhelm Petersen
Wilhelm Petersen (10. august 1900 Elmshorn – 22. mai 1987 Elmshorn) oli saksa kunstnik.
Hiina kirjandus
Hiina kirjandus on hiina keeles kirjutatud kirjandus.
Öökulli järv
Öökulli järv (ka Öökulli paisjärv) on tehisjärv Raplamaal Rapla vallas Valtu külas.
Öökulli järv on allika- ja sadeveetoiteline. Järv on kanaliga ühendatud Vigala jõega. Kanalile rajatud pais takistab järve tühjaksvoolamist Vigala jõkke. Suurvee ajal on võimalik ka jõevee sissevool järve. Järve lasi rajada Valtu mõisnik mõisa pargi alale. Nõukogude perioodil laiendati järve põhja poole. Järv on kohalikele elanikele oluline puhke- ja supluskoht.
2014. aastal kasvas järv peaaegu kinni kanada vesikatku taimemassi vohamise tõttu.
10. jaanuar
10. jaanuar on Gregoriuse kalendri kümnes päev. Juliuse kalendri järgi 28. detsember (1901–2099).
Padura loik
Padura loik (ka Padura järv, Padura soo) on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Rudolf Veidebach
Rudolf Veidebach (14. august 1896 Salla vald, Virumaa – 20. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major).
Hiljem teenis Eesti Kaitseväe Inseneriväe Sidepataljonis.
Veidebach on maetud Tallinna Kaitseväe kalmistule.
Cheiron
Hiljem tuntakse teda aga kui oma liigi kohta ebatavaliselt arukat ja õiglast kentauri. Erinevalt teistest kentauridest ei olnud ta riiuhimuline ega tõstnud kunagi kätt inimese vastu.
Ta elas Pelioni mäe koopas ja õpetas paljudele kreeka kangelastele ravikunsti, jahipidamist, ratsutamist, relvade valmistamist ja muusikat (ta oli ka lüüra leiutaja).
Cheironi õpilased olid muuhulgas ka Achilleus, Asklepios, Iason ja Phoinix. pisi|vasakul|"Cheiron Achilleust õpetamas" [[Delacroix, 1862]] Cheiron päästis ka Peleuse, kelle Akastos oli metsa relvitult maha jätnud, et kentaurid ta tapaksid. Cheiron andis Peleusele tema mõõga tagasi.
Kui Cheironi tabas Heraklese mürgine nool, mis tekitas ravimatu haava, eelistas ta suremist valule ja loovutas ta oma surematuse Prometheusele.
Cheironi järgi on nimetatud väikeplaneet 2060 Chiron.
Tark
Ülesanne
Targa ülesanne on vahemehe osa inimese ja vaimuriigi vahel esitada, vaimudega heas vahekorras olla, neid meelitada, lepitada ohvritega. Tark püüab kõigepealt pahade vaimude-vaenulike vägede algust, loomust ja sündi ära mõista. Nende alguse, loomuse ja sünni ära-mõistmistatamisega satuvad nad targa meelevalla alla; tark võib neid niisugusel puhul ära võita, taltsutada, nende halvale tegevusele piiri panna. Tark omandab endale sureliku, maa-pealse jumala väe.
Võim looduse üle
Kogu loodus, looduse väed, haldjad peavad targa sõna kuulama. Tark sunnib oma tahtmise järgi tuuli puhuma, pilvi paisuma, päikest paistma, vihma sadama, vilja võrsuma, taudi taganema, tervist tulema, valu vähenema, haldjaid inimestest eemale minema, varandust maapõuest kerkima jne.
Keskkonnamõju
Keskkonnamõju on tegevusega eeldatavalt kaasnev vahetu või kaudne mõju inimese tervisele ja heaolule, keskkonnale, kultuuripärandile või varale.
Tark
Võim looduse üle
Lühidalt: targa võimuse all on kogu loodus oma vägedega. Ainult surm võib targa võimuse võita; tark ei suuda ennast ega kaasinimesi surma käest päästa.
Keskkonnamõju
Õhusaaste
pisi|Õhusaaste Kirde-Eesti põlevkivi elektrijaamadest Väga palju mõjutab inimese tervist ka õhusaaste. Kui palju see mõjutab inimese tervist sõltub saasteaine kogusest, kui kaua on saastatud õhu käes viibitud ning varem põetud haigustest. "Eestis on tehtud peente osakeste tervisemõju hinnang, mis näitas, et peened osakesed põhjustavad eluea lühenemist. Selle hinnangu põhjal väheneb keskmine oodatav eluiga Pärnus 0,95 aastat, Tallinnas ja Tartus 0,7 aastat, Narvas 0,5 ja Kohtla-Järvel 0,3 aastat. Pärnus on eluea vähenemine küllalt kõrge seetõttu, et oluline osa linlastest elab enam saastunud kesklinnas. Aastas tähendab see ligikaudu 450 varajast surma, 6000 kaotatud eluaastat, millele lisanduvad sajad haiglapäevad."
Tark
Ühendus vaimuriigiga
Et haldjatega (Vaimuriigiga) ühendusse asuda, pidi targa hing (inimesehaldjas) kehast lahkuma. Hing poeb inimese magama heitmisel liblika, kärbse vm. tiivulise pisikesena inimese suust välja. Lendamisel pääseb ta kõikjale, näeb vaimuilma tegevust, ammutab ümbrusest kõiksugu teadmisi, tarkusi ning võib veelgi oma kuju muuta. Soomlased kutsuvad niisugust olukorda "loves magamiseks".
Keskkonnamõju
Veereostus
Veereostus tekib inimtegevuse tagajärjel, kui saastunud vesi jõuab veekogusse või põhjavette. Vesi on reostunud siis, kui seda ei saa kasutada teatud otstarbeks. Mõningaid looduslikke nähtusi, nagu torme, vulkaanipurskeid ja maavärinaid ei loeta vee reostajateks, kuigi need võivad vee kvaliteeti oluliselt halvendada.
Sotsiaalne keskkond
"Sotsiaalne keskkond- elanikkonna vanus, haridustase, laste arv ja sündivus, kultuurilised huvid, usulised tõekspidamised, elustiilimuutused, haridustase, rahvuslik koosseis, migratsioon, eetilised hoiakud, sotsiaalsed programmid, kuritegevuse tase ja trendid, sotsiaalsed pahed (narkomaania, suitsetamine jms)"
Kultuur
"Kultuur on omapärane terviklik uskumuste ja käitumisreeglite kogum, mis on omane inimesele kui ühiskonna liikmele ja mille järgimine toob kaasa tunnustamise ja heakskiidu kaaslaste poolt. Ta on ajalooliselt kujunenud elamisviis, mille tavad tunduvad õigetena kõigile samas ühiskonnas kasvanud inimestele."
Kultuuri valdkonnad on oskused, teadmised, traditsioonid, keel, uskumused, väärtushoiakud, õigus, kombed jne. Inimesele antakse kultuurilised omadused ühiskonna poolt, kus ta kasvab ja areneb. On tehtud kindlaks, et inimesed, kes osalevad kultuurielus või võtavad osa kultuuriüritustest, on tervemad ja rahulolevamad oma eluga.
Xu Xingzhi
Ta tegi 1935 mustvalge filmi "Fengyu ernü" (traditsioonilises hiina kirjas 風雲兒女, lihtsustatud hiina kirjas 风云儿女; "Pojad ja tütred tormi ajal" või "Ärevate aegade lapsed").
Videvik (film 2008)
Bella Swan (Kristen Stewart) on olnud alati teistsugune, keeldunud massi sulamast. Uues koolis tutvub ta salapärase ja kena välimusega Edward Culleniga (Robert Pattinson), kes erineb kõigist poistest, keda Bella eales tundnud on. Intelligentne ja vaimukas Edward näeks otsekui ta hinge kõige salajasematesse soppidesse ning õige pea suudavad need kaks mõelda vaid teineteisest. Edward jookseb kiiremini kui lõvi, ta suudab peatada paljaste kätega kihutava auto ja ta pole vananenud päevagi pärast aastat 1918! Sarnaselt kõigi vampiiridega on ta surematu, kuid tema suguvõsa esindajatel puuduvad kihvad ning nad ei joo inimverd. Edwardi jaoks on Bella midagi, mida ta on oodanud viimased 90 aastat - hingesugulane. Ent mida lähedasemaks nad muutuvad, seda ohtlikum on see Bella jaoks. Eriti veel siis, kui linna saabuvad James (Cam Gigandet), Laurent (Edi Gathegi) ja Victoria (Rachelle Lefevre), Cullenite suguvõsa surmavaenlased, kes ei kavatse lahkuda enne, kui vanad arved saavad õiendanud... "Videvik" on muinasjutuline romantiline põnevusfilm, mille aluseks esimene raamat Stephenie Meyeri ülimenukast romaanisarjast.
Mailaselised
Mailaselised (Scrophulariaceae) on õistaimede sugukond. Nende hulka kuuluvad üheaastased või mitmeaastased rohttaimed, kelle õied on tavaliselt sügomorfsed ehk ebakorrapärased, haruharva ka aktinomorfsed ehk kiirjad.
Traditsiooniliselt on sellesse sugukonda kuulunud umbes 275 perekonda 5000 liigiga. Tänapäeva molekulaargeneetilised uuringud on mailaseliste süstemaatika sassi löönud, mitmed perekonnad on tõstetud näiteks teeleheliste ja soomukaliste sugukonda. 2016. aastal välja antud APG IV süsteemis kuulub sinna 62 perekonda umbes 1830 liigiga.
Mailaselised on kosmopoliitse levikuga, kes on levinud peamiselt parasvöötmes ja troopilistes mäestikupiirkondades.
Perekonnad
Eestis looduslikult ja kultuurtaimedena kasvatatavate liikidega perekonnad:
Teisi perekondi:
Isoleeritud paisuga väljatransistor
Isoleeritud paisuga väljatransistor (MOSFET) on väljatransistor, milles tüüriva elektriväljaga (paisu ja lätte vahelise pingega) muudetakse laengukandjate kontsentratsiooni kanalis. Transistori paisu isoleerib kanalist õhuke dielektrikukiht, milleks on enamasti olnud ränidioksiid. Tänapäeval toodetavate mikroprotsessorite puhul kasutatakse ränidioksiidi asemel muid materjale, mille omadused lubavad paremat energiasäästu ja töökiirust. Paisu materjalina on metalli asemel kasutatud polükristallilist räni. Uusimates tehnoloogiates on pais aga kas osaliselt või täielikult metalne.
pisi|250px| Isoleeritud paisuga väljatransistoride tingmärgid: normal leitend (UGS = 0 korral juhtiv) ‒ formeeritud kanaliga (vaegustüüpi) väljatransistor; normal sperrend (UGS = 0 korral mittejuhtiv) ‒ indutseeritud kanaliga (küllustüüpi) väljatransistor
Lühendid
Isoleeritud paisuga väljatransistori ülekaalukalt levinuim lühend inglise keeles ja ka rahvusvaheliselt on MOSFET (Metal–Oxide–Semiconductor Field-Effect Transistor ‒ metall-oksiid-pooljuht väljatransistor). Sisuliselt täpsem on samas tähenduses kasutatav MISFET (Metal-Insulator-Semiconductor Field-Effect Transistor ‒ metall-isolaator-pooljuht väljatransistor), sest enamasti ei ole dielektrikuks (isolaatoriks) oksiidikiht. Veelgi üldistavam on IGFET (Insulated Gate Field-Effect Transistor ‒ isoleeritud paisuga väljatransistor), sest ka paisuelektroodiks ei pea alati olema metall.
Formeeritud kanaliga väljatransistor
Formeerkanaltransistoris on p-juhtivusega aluskristallis (substraadis) tekitatud lätte S ja neelu D jaoks tugevalt legeeritud n+-piirkonnad. Pooljuhi pinnale on kasvatatud õhuke isoleeriv kiht; sellele kantud metallikihist väljub paisuviik G. pisi| center|550px|Formeeritud n-kanaliga väljatransistori struktuur, ülekandetunnusjoon ja väljundtunnusjooned Lätte ja neelu vaheline juhtiv n-kanal võib olla loodud doonorlisandite difundeerimise teel. Püsiva juhtiva kanali olemasolu tõttu on kanalil teatav juhtivus ka paisupinge puudumise korral ja positiivse neelupinge mõjul läbib seda vool.
Kui rakendada paisule negatiivne pinge, tõukab selle tekitatud elektriväli elektrone seda kaugemale paisust, mida negatiivsemaks tüürpinge muutub. Nii kujuneb kanalis isoleerkihi all elektronidest vaene kiht. Vastavalt nõrgeneb ka neeluvool, mis läbib kanalit neelu ja lätte vahelise pinge mõjul.
Kuigi paisule võib anda ka positiivse pinge, sest dielektrikukiht ei lase paisuvoolu tekkida, kasutatakse põhiliselt negatiivset paisupinget, mis loob laengukandjavaese režiimi ehk vaegusrežiimi. Sellest tulenevalt nimetatakse formeeritud kanaliga transistore ka vaegustüüpi transistorideks (inglise k depletion-mode MOSFET).
Indutseeritud kanaliga väljatransistor
Indutseerkanaltransistori p-juhtivusega aluskristallisse (substraati) on lätte ja neelu jaoks samuti moodustatud kõrglegeeritud n+-piirkonnad, kuid kanal nende vahel puudub. Pais on pooljuhist eraldatud dielektrikukihiga. pisi|center|550px| Indutseeritud n-kanaliga väljatransistori struktuur, ülekandetunnusjoon ja väljundtunnusjooned Kui paisu ja lätte vahel pinge puudub, on p-juhtivusega substraati läbiv vool neelupinge ükskõik kumma polaarsuse korral väga nõrk, sest üks pn-siire on igal juhul vastupingestatud; seega on transistor suletud (mittejuhtiv).
Juhul kui anda paisule positiivne pinge, mis ületab teatavat väärtust UGST, mida nimetatakse lävipingeks, rikastub pooljuhi dielektrikupoolne kiht elektronidega ‒ moodustub inversioonkiht, kus vähemuslaengukandjate (vaadeldaval juhul elektronide) tihedus on suurem enamuslaengukandjate (p-pooljuhis aukude) kontsentratsioonist. Mida suurem on positiivne paisupinge, seda laiemaks ning laengukandjarikkamaks muutub n-juhtivusega inversioonikiht ja vastavalt tugevneb neeluvool. See inversioonkiht moodustabki indutseeritud n-kanali.
Paisule rakendatav negatiivne pinge tõukaks elektrone dielektrikust eemale, nii et mingit kanali moodustuda ei saaks. Järelikult on indutseerkanaltransistore võimalik kasutada üksnes küllusrežiimis ja vastavalt võib kõnelda küllustüüpi transistoridest.
MOSFET-transistoridel võib olla väljaviik (tähis B, ingl. bulk) ka aluskristallist ehk substraadist; siis on võimalik neeluvoolu tüürida ka aluskristalli ja lätte vahelise pingega (samamoodi kui pn-väljatransistoris).
Metall-oksiid-pooljuht struktuur
thumb|226x226px| Lihtne MOSFETi struktuur, kus on näha pais (P), läte (L), neel (N), dielektrik (D) ning kanali ala. Transistor on ehitatud [[Pooljuhtplaat|pooljuhtplaadile (K). ]] Traditsioonilise metall-oksiid-pooljuht struktuuri loomiseks sadestatakse räniplaadile (K) ränidioksiidi kiht (D) ja sellele sadestatakse metalli või polükristallilise räni kile (P). Kuna ränidioksiid on dielektrik, moodustab loodud struktuur kondensaatori, mille üks elektrood (kanal) on asendatud pooljuhiga. Paisule rakendatava pinge muutmisega muutub laengute jaotus pooljuhis. Selle tagajärjel võimaldatakse või takistatakse olenevalt rakendatud pinge polaarsusest elektrivoolu liikumist kanalis lätte (L) ja neelu (N) vahel.
Areng
Viimaste aastakümnete jooksul on isoleeritud paisuga väljatransistoride mõõtmed järjest vähenenud. Kui 1990. aastatel mõõdeti MOSFET-ide kanali laiust mikromeetrites, siis tänapäeval on kanali laiuseks mõnikümmend nanomeetrit. Intel, üks maailma juhtivaid pooljuhtkiipide tootjaid, alustas 32 nm suuruste MOSFET-ide seeriatootmist 2009. aastal. Kanali suurus on sellisel transistoril isegi väiksem kui 32 nm. Pooljuhttehnoloogia ekspertide koostatud "Pooljuhtmaterjalide tehnoloogia rahvusvaheline teejuhis" (International Technology Roadmap for Semiconductors) tuuakse välja tehnoloogiad ja kompetentsid, mille arendamisse tuleks pooljuhttehnoloogia arengu tagamiseks ligikaudu järgmise 15 aasta jooksul kõige rohkem panustada.
Mõõtmete vähendamine
MOSFET transistoride mõõtmete vähendamine on oluline mitmel põhjusel. Esiteks on võimalik väiksemaid transistore ühte mikrokiipi paigutada rohkem ilma selle mikrokiibi mõõtmeid muutmata. Sellele viitab ka Moore'i seadus, mille järgi mikrokiibil olevate transistoride arv kahekordistub iga kahe aasta järel. Mõõtmete vähendamine võimaldab toota sama suuruse, kuid rohkemate võimalustega või samade võimalustega, kuid väiksemaid mikrokiipe. Kuna pooljuhtplaatide ja nende peale mikrokiipide tootmise kuludest suurema osa moodustavad püsikulud, on ühe mikrokiibi maksumus seotud sellega, kui palju neid ühe pooljuhtplaadi peale mahub. Seega mahub väiksematest transistoridest koosnevaid kiipe pooljuhtplaadi peale rohkem ja nende hind peaks mastaabisäästu tõttu olema odavam.