cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Constantin Dăscălescu
pisi|Constantin Dăscălescu Constantin Dăscălescu (2. juuli 1923 Ploiești – 16. mai 2003 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. maist 1982 kuni 22. detsembrini 1989.
1991 mõisteti talle eluaegne vanglakaristus, kuid ta vabastati 5 aasta pärast tervislikel põhjustel.
154
154. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad
Aastad: 149 150 151 152 153 - 154 - 155 156 157 158 159
2002. aasta Komooride presidendivalimised
Põhiseaduse järgi roteerub Komooride presidendi ametikoht kolme saare vahel iga nelja aasta tagant. 2002. aastal valiti president Ngazidja esindajate seast.
10. märtsi eelvalimistel Ngazidjal sai 9 kandidaadi seas kõige rohkem hääli Azali Assoumani 39,81% häältega. Üleriigilisse vooru pääsesid ka Mahamoud Mradabi ja Said Ali Kemal, kes said eelvoorus vastavalt 15,69% ja 10,68% hääli.
Mradabi ja Kemal väitsid, et eelvoor ei toimunud reeglite kohaselt, ning otsustasid üleriigilist vooru boikoteerida. Selle tagajärjel sai Azali Assoumani ligikaudu 80% häältest.
Ilie Verdeț
pisi|Ilie Verdeț Ilie Verdeț (10. mai 1925 Comănești –  20. märts 2001 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 29. märtsist 1979 kuni 21. maini 1982.
Caabi El-Yachroutu Mohamed
Caabi El-Yachroutu Mohamed (ka: Caabi El Yachroutou Mohamed, Caabi Elyachroutou Mohamed, Mohamed Caabi el-Yachroutou, Mohamed Caabi El Yachroutu, Elyachroutou Mohamed Caabi, Caabi El-Yachroutou, Mohamed Caambi el-Yachourtu, Caambi el-Yachourtu; sündinud umbes 1948) on Komooride poliitik.
Ta oli 29. aprillist 1995 27. märtsini 1996 Komooride peaminister ja 5. oktoobrist 1995 26. jaanuarini 1996 Komooride presidendi kohusetäitja.
Ta oli Komooride asepresident juunist 2002 27. veebruarini 2006, mil ta astus tagasi, et osaleda presidendivalimistel. Ta langes välja valimiste eelvoorus 16. aprillil.
Tal öeldakse olevat tihedad sidemed endise emamaa Prantsusmaaga ning välismaa rahadoonoritega.
Muḩammad bin Salmān
Muḩammad bin Salmān bin ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd (araabia keeles محمد بن سلمان بن عبدالعزيز آل سعود‎, läänepäraselt Mohammed bin Salman bin Abdulaziz al-Saud, tuntud lühendiga MbS; sündinud 31. augustil 1985) on alates 21. juunist 2017 Saudi Araabia kroonprints. Ta on Saudi Araabia asepeaminister (peaminister on tema isa, kuningas Salmān), majandus- ja arenguküsimuste nõukogu esimees, poliitika- ja julgeolekuküsimuste nõukogu esimees ning kaitseminister (ta oli ametisse nimetamise ajal maailma noorim kaitseminister). Teda peetakse riigi de facto juhiks, ta määrati kroonprintsiks juunis 2017, kui kuningas Salmān otsustas senise troonipärija, Muhammad bin Nayefi kõikidest kohustustest vabastada.
Muḥammad bin Salmān on edukalt sisse viinud mitmeid reforme, näiteks vähendanud usupolitsei volitusi, andnud naistele õiguse autot juhtida ning nõrgendanud meeste eestkosteõigusi. Muuhulgas on riigis esimest korda andnud kontserte naislauljad, spordistaadionitele on lubatud naissoost pealtvaatajaid, kasvanud on naiste tööhõive ning sisse on viidud e-viisa süsteem, millega saab riiki pääsemiseks vajalikku viisat taotleda ning saada interneti kaudu. Tema programmi "Vision 2030" eesmärk on suurendada investeeringuid näiteks tehnoloogiasse ja turismi, et vähendada riigi majanduse sõltuvust naftast. Aastal 2016 avaldas ta, et plaanib hakata riikliku naftafirma Saudi Aramco aktsiaid noteerima.
Vaatamata teatud sotsiaalselt ja majanduslikult liberaalsetele sammudele, on analüütikud ja inimõiguslased kritiseerinud bin Salmāni valitsuse reformiprogrammide puudujääke, viidatud on kinnipeetavate arvu tõusule, väidetavale inimõiguslaste piinamisele, Jeemeni pommitamisele, mille tulemusel tekkinud näljakriis võib puudutada kuni 13 miljonit inimest, Katari diplomaatilise kriisi eskaleerumisele, lahkhelidele Liibanoniga, tülile Kanadaga, kuningliku perekonna liikmete arreteerimisele, feministide kinnipidamisele ning Jamal Khashoggi mõrvale. Teda on kirjeldatud autokraatliku valitsejana, kes suhtub Saudi dünastia vastastesse nulltolerantsiga.
Norra tuletornide loend
thumb|Lindesnesi tuletorn
Norra rannapiir on 83 000 km pikk ning seal paikneb või on paiknenud 212 tuletorni, aga nendest ainult kuni 154 on töötanud samal ajal.
Esimene tuletorn, Lindesnesi tuletorn, avati 1655. aastal ja kõige uuem, Anda tuletorn, valmis 1932. aastal.
See mittetäielik nimekiri tuletornidest on järjestatud meretee suuna järgi alates Rootsist (lõunast) kuni Venemaani (kirdesse) välja.
Vestfold og Telemargi maakond
thumb|Fulehuki tuletorn 1922 aasta maaraamatust (bygdebok)
Sammalloomad
Sammalloomad (Bryozoa ehk Ectoprocta) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed kolooniates elavad loomad. Neid kolooniate üksikisendeid kutsutakse loomikuteks.
Paljudel sammalloomadel on väline lubitoes. Sammalloomadel puuduvad ringe-, hingamis- ja erituselundid.
Vaatamata sellele, et nad on levinud kogu maailmas, eelistavad nad elutseda soojades troopilistes meredes. Tuntakse umbes 5000 sammalloomaliiki.
Eesti elab umbes 10 liiki sammalloomi.
Ibrahim Halidi
Abderahmane Ibrahim Halidi (31. detsember 1954 – 23. veebruar 2020) oli Komooride poliitik.
Ta oli jaanuarist maini 1993 Komooride peaminister.
Valimiste eelvoorus Ndzwani saarel tuli Halidi kolmandale kohale, kogudes 10,37% hääli ning pääses üleriiklikku vooru, mis peeti 14. mail.
Teda toetasid Saarte Vendluse ja Ühtsuse Partei (CHUMA), Konvent Komooride Uuenemise Eest (CRC), Liikumine Komooride Eest (MPC) ja Djawabu Partei (DJAWABU).
Halidi kaotas Ahmed Abdallah Mohamed Sambile.
Kukehari
Kukehari (Sedum L.) on kivirikulaadsete seltsi paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Kukeharjad on mitmeaastased, harvem üheaastased taimed, mis on levinud peamiselt põhjapoolkera parasvöötmes. Perekonda kuulub 400 liiki. Perekonnas on nii ronitaimi kui põõsaid.
Lehed on lihakad, lamedad või ruljad ja munajad. Perekonnas on ka sukulente, mis säilitavad oma lehtedes vett.
Õied on enamasti 5, harvem 4 või 6 kroonlehega. Tolmukaid on tüüpiliselt poole rohkem kui kroonlehti. Õied on tavaliselt kollased, harvem valged või punased.
Kukeharjade vili on kukkur, seemned on väikesed.
Mitmed liigid sisaldavad mürgiseid alkaloide. Mõne lehti kõlbab jällegi salatina süüa.
Kukeharjad on levinud ilutaimed kiviktaimlates. Kukeharjad on üldiselt vastupidavad, aga leidub nii külma- kui kuumaõrnaid liike.
Esimesena kirjeldas kukeharja teaduslikult Carl von Linné 1753.
Pärgussid
Pärgussid (Phoronida) on loomade hõimkond, kuhu kuulub kaks perekonda 20 liigiga.
Pärgusse on leitud kõikidest ookeanidest ja meredest (välja arvatud polaarmered). Enamikul liikidel on lai levila, osa liike on kosmopoliitsed. Enamasti elavad nad kuni 70 meetri sügavusel merepõhjas, mõned liigid kuni 400 meetri sügavusel.
Pärgusside eluiga on umbes 1 aasta. Adultsed isendid eritavad kitiinist torukese, milles ka elavad.
Pärgussidel on veresooned ja algeline närvisüsteem.
Kivirik
Kivirik (Saxifraga L.) on kivirikuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Kivirik on kivirikuliste sugukonna suurim perekond, kuhu kuulub umbes 440 liiki. Kiviriku perekonna esindajad kasvavad arktilis-alpiinsetes ökosüsteemides põhjapoolkeral. Enamuse liikide levilaks on lähisarktiline kliimavööde.
Eesti liigid
Kultuurtaimedena kasvatatakse Eesti aedades:
157
157. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastad: 152 153 154 155 156 - 157 - 158 159 160 161 162
Seemnetaimed
250px|pisi|[[Harilik mänd]] 250px|pisi|[[Magnoolia õisik]]
Seemnetaimed (Spermatophyta) on soontaimede ülemhõimkond (või hõimkond), kuhu kuuluvad taimed, kes paljunevad seemnete abil, erinevalt eostaimedest, kes paljunevad eostega.
Tunnused
Kõigile seemnetaimedele iseloomulikud on õied ja seemned. Õied kujutavad endast algul eoslaid kandvaid lehti (viljalehed ja tolmukad). Paljasseemnetaimi tolmeldab reeglina tuul. Tolmukad ja viljalehed on neil koondunud käbideks.
Katteseemnetaimedel on õie ehitus enamasti keerukam. Ümber tolmukate paiknevad kroonlehed, mis sageli meelitavad kohale putukaid ja muid tolmeldavaid loomi. Tupplehed kaitsevad õit, eriti enne õitsemist pungana.
Sigimine
Seemnetaimedel toimub põlvkondade vaheldumine nagu sõnajalgtaimedel ja sammaltaimedelgi vahelduvad sporofüüt ja gametofüüt. Sporofüüt on taim, mida tuntakse puu, põõsa või rohttaimena. Sigimiselundid paiknevad õies. Seal produtseeritakse tolmukate tolmukottides tolmuteri. Viljalehtedes moodustub lootekott.
Lootekott kujutab endast emasgametofüüti. Ta moodustab munaraku. Kummalgi gametofüüdil on ainult pool sporofüüdi kromosoomide arvust – nad on haploidsed.
Fossiilid
Pteridospermae oli üks varasemaid edukaid maismaataimede rühmi, ja nende ülekaaluga metsad olid valdavad hilises Paleosoikumis. Glossopteris oli üks silmapaistvamaid puude perekondi Gondwanal Permi ajastul. Triiase ajastuks oli selle hõimkonna ökoloogiline tähtsus vähenenud. Kriidi ajastu lõpuks, kui hakkasid levima katteseemnetaimed, olid domineerivad tänapäevased paljasseemnetaimede hõimkonnad.
Alajaotused
Traditsiooniliselt jaotatakse seemnetaimed kahte suurde rühma (hõimkonda) – paljasseemnetaimed ja katteseemnetaimed.
On ka jaotusi, kus paljasseemnetaimede asemel on hõimkonnad palmlehiktaimed, hõlmikpuutaimed, okaspuutaimed ja vastaklehiktaimed. Välja surnud on hõimkond Pteridospermatophyta.
Varem on rühma Spermatophyta vaadeldud hõimkonnana, kuhu kuuluvad klassid palmlehikud, hõlmlehikud, okaspuud, ebaokaspuud ning katteseemnetaimede klass (Magnoliopsida) või klassid.
Selle järgi, kas seemned on ainult osaliselt või täielikult viljalehtedega, eristatakse traditsiooniliselt paljasseemnetaimi ja katteseemnetaimi.
Paljasseemnetaimed paistab mõningatel morfoloogilistel andmetel olevat parafüleetiline rühm: nende hulka ei kuulu kõik nende viimase ühise esivanema järeltulijad, sest katteseemnetaimed on tõenäoliselt pärit paljasseemnetaimedest ning neil paistab olevat ühine eellane vastaklehiktaimedega. Molekulaaruuringute andmetel paistab aga, et vastaklehiktaimed on hoopis okaspuutaimede sõsarrühm ning paljasseemnetaimed on monofüleetiline rühm.
Hannibal Sehested
Elulugu
Hannibal Sehested sündis Saaremaa asehalduri Claus Maltesen Sehestedi (1558–1612) ja Anne Nielsdatter Lykke pojana 1609. aastal Kuressaare linnuses. Saaremaa kuulus aastatel 1559–1645 Taani valdustesse.
1629. aastani õppis ta Sorø akadeemias ning läks seejärel Lääne-Euroopasse reisima. Ta külastas Inglismaad, Hollandit, Prantsusmaad, Saksamaad, Itaaliat ja Hispaaniat. 1632. aastal naasis ta Taani, kus liitus Christian IV õukonnaga. Mõni aasta hiljem saadeti ta Wismarisse, et Rootsi riigikantsleri Axel Oxenstiernaga rahulepingu sõlmises kokku leppida. Talle pandi ülesandeks sõlmida abielu Christiani poja Frederiki ja Gustav II Adolfi tütre Kristiina vahel. Läbirääkimistel ei saavutanud Taani kummaski asjas oma tahtmist, kuid Sehested tõusis siiski kuninga soosingusse. 1636. aastal kihlati Sehested Christiani 9-aastase tütre printsess Christianega. Abielu sõlmiti 1642. aastal.
1640. aasta mais arvati Sehested riiginõukogu liikmeks. Ta pidas diplomaatiat enese tugevaimaks küljeks ning kuulutas avalikult, et soovib saada välisministriks. Aastail 1640–1641 kuulus ta Taani diplomaatilisse kaaskonda käigul Hispaaniasse, kuid hoolimata selle õnnestumisest ei saanud ta ihaldatud välisministrikohta.
1642. aasta aprillis määrati Hannibal Sehested Norra asehalduriks. Sellel positsioonil näitas ta üles head administreerimis- ja organiseerimisvõimekust. Ta seadis eesmärgiks suurendada Norra loodusvarade kasutamist, korraldada ümber relvajõud ja rahanduse ning saavutada Norrale senisest iseseisvam positsioon.
Sehested näitas end heast küljest 1643–1645 aset leidnud Taani-Rootsi sõjas (nimetatud ka Torstensoni sõjaks või Hannibali sõjaks). Ta vallutas mitmeid Rootsi alasid ning kaitses edukalt Norrat. Ilma erilise sõjalise kogemuseta suutis ta võita rootslasi 1644. aastal Nysakeri lahingus. Sõja järel vähendas Sehested veelgi Norra sõltuvust Taanist – Norra sai oma laevastiku ja suurema kontrolli oma tulude üle.
Samal ajal kasutas Sehested ära oma positsiooni, et koguda endale rikkusi, maavaldusi ja privileege. Sellega tekitas ta kadedust teistes Riiginõukogu liikmetes, eriti Corfitz Ulfeldtis, kes oli samuti kuninga väimees. Riigi varahoidja Ulfeldt andis korralduse, et Norra provintside valitsejad peavad oma maksu- ja renditulud saatma otse Kopenhaagenisse.
1648. asus troonile Frederik III, kelle soosingust Sehested ka püüda üritas. Tema vastased algatasid aga uurimise Sehstedi tegevuse suhtes Norra asehaldurina ning avastasid, et Sehested oli varjanud suurel määral oma tulusid ja vara. 1651. aastal astus Sehested tagasi Norra asehalduri ja Riiginõukogu liikme kohalt ning loovutas riigile oma maavaldused Norras.
1651–1660 elas Sehested välismaal. 1655. aasta lõpus kohtus ta Kölnis eksiilis oleva Inglise kuninga Charles II-ga ning nad elasid järgmisel aastal mõnda aega koos Hispaania Madalmaades.
1657. aastal naasis Sehested Taani, kuid Frederik III keeldus teda vastu võtmast. 1658. aasta, järjekordse Rootsi-Taani sõja ajal oli Sehested Karl X Gustavi peakorteris, otsides abi ja varjupaika Taani põlisvaenlaselt Rootsilt. Nähes, et Rootsi võib Taani lõplikult purustada, üritas Sehested teha kõik, et oma kodumaad võimalikult palju säästa.
1660. aastal sai ta Frederik III käest loa Taanisse tagasi tulla. Kuningas määras ta Rootsiga peetavate läbirääkimiste juhiks. Taanile üsna armuline Kopenhaageni leping oli suuresti Sehestedi teene.
1660. aastal asus ta uuesti Taani teenistusse ülemvarahoidja ja riiginõunikuna.
1663. aastal sai Sehested Louis XIV käest krahvitiitli.
Sehested suri Pariisis, kus ta parasjagu viibis tähtsate läbirääkimiste pärast.
Perekond
Hannibal Sehested abiellus 6. novembril 1642 Schleswig-Holsteini krahvinna Christianega (1626–1670). Christiane oli Taani kuninga Christian IV ja tema abikaasa Kirsten Munki tütar. Abielust sündis:
Eesti rahvaleksikon
"Eesti rahvaleksikon" (lühend ERL) oli aastail 1937–1940 Noor-Eesti Kirjastuse poolt Tartus väljaantud üldentsüklopeedia ("rahvaentsüklopeedia").
Vask
pisi|Looduslikud vasekristallid pisi|Oksüdeerunud pinnaga eheda vase tükk
Matt Groening
thumb|upright=0.85|Matt Groening (2009)
Matthew Abram Groening [gr'eining] (sündinud 15. veebruaril 1954 Portlandis) on Ameerika Ühendriikide koomiksikunstnik ja teleprodutsent, "Simpsonite" ja "Futurama" looja.
Matt sündis volgasaksa päritolu Homer Philip Groeningi (1919-1996) ja norra päritolu Margaret Ruth Wiggum-Groeningi (1919-2013) viiest lapsest kolmandana, tal on vanem vend Mark (sündinud 1950), vanem õde Patty (1952), ning nooremad õed Lisa (1956) ja Maggie (1958). Simpsonite pere liikmed ongi nimetatud tema pereliikmete järgi. Ta lõi ka animasarja "Disenchantment".
Fadil Ferati
Fadil Ferati (10. mai 1960 Istog – 30. jaanuar 2010 Istog) oli Kosovo poliitik, ta on olnud Kosovo Demokraatliku Liidu aseesimees. Lisaks oli ta aastatel 1999–2010 Istogi linnapea.
Ta sündis aastal 1960 Istogis. Istogis lõpetas ta ka keskkooli. Seejärel lõpetas ta aastal 1985 Priština ülikooli majandusteaduskonna.
Vask
Vask (ladina keeles cuprum; tähis Cu) on keemiline element järjenumbriga 29.
Fadil Ferati
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta aastatel 1988–1990 Istogi eraettevõtetes raamatupidajana. Aastast 1989 oli ta ka Kosovo Demokraatliku Liidu liige.
Vask
Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 63 ja 65. Aatommass on 63,54.
Omaduste poolest on vask metall.
Normaaltingimustes on vase tihedus 8,9 g/cm³. Vask asub IB rühmas ning 4. perioodis.
Vase elektronskeem näeb välja: 2) 8) 18) 1).
Vase eritakistus 20 °C juures on 16,78 nΩ·m.
Eesti rahvaleksikon
Leksikoni peatoimetaja oli Jaan Roos, toimetuse liikmed Oskar Urgart, Johannes Piiper, Johannes Kiivet ja Mihkel Vellema, toimetuse sekretär Elmar Elisto, kujundaja Elmar Kits.
Vask
Vase värvus varieerub punasest kuldkollaseni.
Vask on plastiline metall. Seda hakati kasutama umbes 10 000 aastat tagasi.
Ajalugu
Vask on üks vähestest metallidest, mis leidub looduses ehedal kujul. Selle kasutamine algas Eneoliitikumis. Kerge saadavus maagist ja üsna madal sulamistemperatuur lubasid vasel olla üks esimesi inimkonna poolt enim kasutatavaid metalle. Pronksiajal kasutati peamiselt vase ja tina sulamit pronksi, valmistamaks relvi, ehteid, raha jne.
Leidumine looduses
Vaske leidub looduses peamiselt ühenditena, näiteks sulfiidina (Cu2S) või rohelise malahhiidina, mis keemiliselt kujutab endast vaskhüdroksiidkarbonaati Cu2(OH)2CO3 ehk CuCO3 × Cu(OH)2. Et vaske leidub looduses ka ehedalt (selle põhjuseks on see, et vask on keemiliselt väheaktiivne metall), siis kuulub ta vanimate tuntud elementide hulka. Vasest valmistatud vanimad esemed on enam kui 10 000 aastat vanad.
Füüsikalised omadused
Vask on punaka värvusega, sepistatav, valtsitav ja traadiks tõmmatav metall. Ta on hea soojus- ja elektrijuht. Kuumutamisel õhus kattub vask musta värvusega vask(II)oksiidi kihiga. Kuivas õhus on vask püsiv. Niiskes õhus tekib vaskesemete pinnale aja jooksul korrosiooniprotsessi tagajärjel pruuni või roheka värvusega paatinakiht. Rohekas paatinakiht, mida mõnikord näeme vanadel vaskesemetel, tekib väga aeglaselt.
Ühendid
Ühendites võib vask omada kahte metallikatiooni: vähem stabiilne Cu+ ja rohkem stabiilne Cu2+, mis muudab soola siniseks või rohekassiniseks. Tähtsaim vasesool on vasksulfaat – vesi (1/5), mida tavaliselt nimetatakse vaskvitrioliks CuSO4 × 5H2O. See on sinise värvusega kristallaine, mida kasutatakse puidu immutamiseks ja taimekaitsevahendite valmistamiseks. Suure tähtsusega on mitmesugused vasesulamid. Vase ja tina sulam pronks kujunes umbes viis tuhat aastat tagasi peamiseks tööriista-, relva- ja ehtemetalliks, pannes niiviisi aluse pronksiajale. Mõned pronksliigid olid väliselt äravahetamiseni sarnased kullaga ning neid hinnati eriti kõrgelt.
Juba muistsest ajast on vask olnud tornikella metall. Kellapronksis on keskmiselt 20% tina. Teistsuguse koostisega on relvapronks, mis pidi olema tugev, elastne ja kulumiskindel. Relvapronksis oli umbes 10% tina.
Vase sulam tsingiga – valgevask ehk messing – on heade mehaaniliste omadustega, hästi valatav ja kergesti töödeldav. Valgevasest tehakse autoradiaatoreid, torujuhtmeid, padrunihülsse, münte, mälestusmedaleid jm. pisi|Leegitest vasega Vask on hea elektrijuht. Elektrijuhtivuselt ületab teda ainult hõbe.
Vase ja nikli sulamist konstantaanist ning vase, mangaani ja niklisulamist manganiinist tehakse elektritakisteid reostaatide ja mõõteseadmete tarvis. 1-, 2-, 3- ja 5-kopikalisi münte vermiti vase ja alumiiniumi sulamist, ülejäänud peenraha alates 10-kopikalistest müntidest vermiti vase ja nikli sulamist.
Iseloomulik on, et vaatamata vase punasele värvusele ja suurele vasesisaldusele on enamik vasesulameist hõbevalge värvusega. Melhioris on 18–33% niklit, ülejäänu on vask. Melhior sarnaneb hõbedaga ja on väga dekoratiivne sulam, millest vermitakse münte, valmistatakse ehteid, kausse, vaagnaid jm. lauatarbeid. Uushõbe sisaldab vase kõrval tsinki ja niklit. Enamasti on tööriistametalliks teras, ent lõhkeainetööstuses rakendatakse vasest tööriistu, sest nendega töötamisel ei teki sädemeid.
Kasutusalad
Väikese eritakistuse tõttu kasutatakse vaske puhtal kujul laialdaselt elektrotehnikas, kaabli-, paljas- ja kontaktjuhtmete lattide, elektrigeneraatorite, telefoni- ning telegraafiseadmete ja raadioaparatuuri tootmiseks, näiteks trükimontaažis. Teine väga hea vase omadus on soojusjuhtivus, seepärast kasutatakse vaske laialdaselt soojusagregaatide valmistamisel (nt radiaator).
Vasesulameid kasutatakse masina-, auto-, ja traktoritööstuses ning keemiaaparatuuri valmistamiseks.
Bioloogiline tähtsus
Vask on bioelement. Kui inimorganismis kannab õhuhapnikku veres edasi rauda sisaldav hemoglobiin, siis limuste ja lülijalgsete organismis täidab sama ülesannet vaske sisaldav hemotsüaniin. Keemiliselt ehituselt on hemoglobiin ja hemotsüaniin sarnased. Põhiline erinevus on metallide, vase või raua esinemises.
Vase poolest vaestel muldadel tõstab vaske sisaldav püriidiräbu teraviljakultuuride saaki 4–7 ts/ha ning enamgi; turvas- ja soomuldadel tõuseb linasaak ning kvaliteet. Käesoleval ajal kasutatakse püriidiräbu annustes 6–8 ts/ha või vaskvitrioli annustes 20–25 ts/ha.
Mürgisus
Kõik vaseühendid on mürgised. 30 grammi vasksulfaati on inimesele surmav kogus. Vase sisaldus joogivees ei tohi ületada 2 mg/l, kuigi vasepuudus joogivees on samuti miinus. Üks düstroofia liik kaasneb vase kuhjumisega organismis. Vask jõuab maost sappi. Selle haigusega kaasnevad aju- ja maokahjustused. Katsed näitasid, et skisofreeniahaigetel on liiga suur vasesisaldus organismis. Siiski pole teada, kas suur vasesisaldus organismis põhjustab ka psüühilisi häireid, kas vase kuhjumine on organismi vastureaktsioon haigusele või haiguse üheks diagnoosiks on vase kuhjumine organismis.
Vaseioonid annavad ainele hästi äratuntava kergelt magusa "metalse kõrvalmaitse".
Kritik
Kritik on Taani peamisi kultuuriajakirju. Ilmub alates 1967. aastast.
Logoteraapia
Uue psühhoteraapilise koolkonna tekkimine
1930. aastal kaitses Viktor Frankl doktorikraadi arstiteadustes. Uue psühhoteraapilise koolkonna – logoteraapia ja eksistentsiaalse analüüsi algsed ideed avaldas ta 1930. aastate lõpul meditsiiniajakirjades. Esimese raamatu “The Doctor and the Soul” ('doktor ja hing') käsikiri valmis II maailmasõja eelõhtul, kuid jõudis trükki alles 1955. aastal USA-s. Olulise jälje Viktor Frankli vaadete kujunemisele jättis sõda: aastad 1942–1945 veetis ta koonduslaagrites, jagades miljonite teiste juutide saatust. Hiljem on ta seda aega iseloomustanud hinge vastupidavuse kehastusena olukorras, kus vaim ja keha olid rusudes ja kannatasid. Samast perioodist pärineb sügavalt läbitunnetatud tõde: “inimene, kellel on, mille nimel elada, kannatab välja ükskõik millise – kuidas” (mõtte esmase sõnastamise au kuulub Nietzschele). Koonduslaagris jälgis Frankl, kuidas reageerivad inimesed erakordsetele kannatustele. Ta tõdes, et kuigi enamik murdus ning eelistas alistuda, leidsid mõned siiski võimaluse säilitada oma hingeline väärikus ja inimlik suhtumine teistesse. Need olid isikud, kes pöörasid Frankli arvates oma tragöödia triumfiks. 1940. aastate lõpp oli Franklile loominguliseks kõrgperioodiks. Aastatel 1946–1950 avaldas ta üksteise järel kaheksa logoteraapia alast teost.
Kritik
Ajakirja annab välja kirjastus Gyldendal Taanis. Ajakirja toimetajad on Frederik Stjernfelt ja Lasse Horne Kjældgaard.
Logoteraapia
Poleemika Freudiga
Freudiga polemiseerides väidab Frankl, et elus pole alla surutud mitte Eros vaid hoopis Logos – tänapäeva inimesed on üha sagedamini irdunud nii vaimsusest kui ka religioossusest.
Sigmund Freud on öelnud, et sellest hetkest, kui inimene asub otsima elu mõtet, pole ta psüühiliselt enam päris terve. Viktor Frankli XX sajandi keskel väljatöötatud logoteraapiana hingeravi suund lähtub diametraalselt vastupidisest seisukohast. Elu tähenduse ja seesmise mõtte otsing ei ole mitte üksnes loomulik, vaid tihtipeale ka vaimse arengu märk.
Logoteraapia kesksed põhimõtted
Nii nagu enamik teisi humanistliku psühhoteraapia suundi, ei paku ka logoteraapia rangesse süsteemi seatud meetodeid, kuidas raviefekti saavutada. Samas on logoteraapias selgemini kui mõneski teises hingeravi tehnikas välja töötatud selle teraapiaviisi sisu avavad mõisted.
Derefleksioon
Derefleksioon kahandab liialdatud tähelepanu iseenda (aga ka oma haigusilmingute, kohanemisraskuste jm) suhtes ehk hüperefleksiooni. Selle varal õpib mitmesuguste häirete või vaevuste all kannataja oma tähelepanu sümptomeilt ära tõmbama, viimaseid koomilises valguses nägema ja sel teel tervenema.
Seos budismi ja joogaga
Teiselt poolt on logoteraapias ühisjooni karmajoogaga. Frankli kirjeldatud teleoloogilise paradoksi järgi ei kujunda meie iseloomu, eneseusku ja elu mõtestamise viisi mitte niivõrd see, milliseid impulsse me välismaailmast saame, vaid see, kuidas me neile impulssidele vastame.
156
156. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad
Aastad: 151 152 153 154 155 - 156 - 157 158 159 160 161
Gyldendal
Gyldendal on üks Taani suuremaid ja vanemaid kirjastusi. See on asutatud 1770. aastal ja tegutseb Kopenhaagenis.
Kirjastus annab välja ka Taani kultuuriajakirja Kritik.
Ion Gheorghe Maurer
Ion Gheorghe Maurer (23. september 1902 Bukarest – 8. veebruar 2000 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. märtsist 1961 kuni 29. märtsini 1974.
14. juulist 1957 kuni 11. jaanuarini 1958 oli ta Rumeenia välisminister.
Tiszaújváros
Tiszaújváros (1970. aastani Tiszaszederkény, 1970–1991 Leninváros) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Tiszaújvárosi kreisi keskus. Asub Tisza jõe ääres Miskolcist 35 km kagu pool.
22. aprillil 1970 nimetati linn Lenini 100. sünniaastapäeva puhul Leninvárosiks (Lenini linnaks).
Harry Potteri tegelaste loend
''Eraldi on Harry Potteri kõrvaltegelaste loend
G
sõber.
Arvila
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.
Vahur Sova
Vahur Sova (sündinud 9. aprillil 1956 Suure-Jaanis) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Vahur Sova Suure-Jaani Keskkoolis aastatel 1963–1974. Aastatel 1974–1979 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusküberneetikat. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Vahur Sova Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriosakonnas aastatel 1987–1992.
Suure osa Vahur Sova teostest moodustavad elumajad. Suurematest ühiskondlikest hoonetest kuuluvad tema loomingusse näiteks Tartu Zeppelini keskus ja Pargi lasteaed Viimsis. Tema töödele on iseloomulik mitmekülgne materjalikasutus, põnev mahujaotus ja funktsionaalne plaanilahendus.
Muud
Vahur Sova on 1999. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.
Šaľa
Šaľa (ungari Vágsellye, saksa Schelle) on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Šaľa ringkonna halduskeskus.
18% linna elanikest on ungarlased.
Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend
Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend on Rootsi rüütelkonda introdutseeritud aadlisuguvõsade loend. 1626. aastast jaotati Rootsi rüütelkond ja Soome rüütelkonna liikmed kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles herreklass), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi (riddarklass), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi (svenneklass) ülejäänud aadlisuguvõsad.
Apandiku
Apandiku on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend
Rootsi rüütelkond pidas Rootsi kuningriigi ja Soome suurvürstiriigi aadlimatriklit Stockholmi Rüütlimaja aadlimatriklis.
Apandiku
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.
Apandiku külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 inimest. Neist 23 (92,0%) olid eestlased.
McDonnell Douglas MD-80/MD-90
McDonnell Douglas MD-80 ja McDonnell Douglas MD-90 on kahemootoriline, reisijatesalongis istmeteridade vahel ühe vahekäiguga reaktiivlennuk. MD-80 esmaesitlus oli 1980. aastal. Hiljem täiustatud - MD-90 1989. aastal, peale Boeing'iga liitumist - Boeing 717 1998. aastal.
Aastatel 1980-2001 ehitati kokku 1191 MD-80 ja 117 MD-90. Lennuk maksab ca. 41,5-48,5 miljonit USA dollarit.
Ereda
Ereda on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.
Atsalama
Atsalama on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda. Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 79 inimest. Neist 75 (94,9%) olid eestlased.
Koduhani
Koduhani (Anser anser domesticus või Anser cygnoides domesticus) on kodustatud hani (kas hallhani või stepihani).
Hanetõugudest on kõige tuntum emdeni hani.
Hani kodustati umbes 4000 aastat tagasi.
Hilda Kasela
Hilda Kasela (17. september 1903 Antsla – 1. juuli 2010 ) oli eesti pikaealine; pärast Elisabet Pärksoni surma oli Hilda Kasela Eesti vanuselt teine inimene, temast 2 kuud vanem oli samuti Raplamaal elanud Maria Orutalu.
McDonnell Douglas
McDonnell Douglas oli Ameerika Ühendriikides paiknev õhu- ja kosmosesõidukite tootja ja kaitsetööstusettevõte. See loodi ettevõtete McDonnell Aircraft ja Douglas Aircraft Company liitmisel 1967. aastal. Ettevõte liideti 1. augustil 1997 Boeinguga.
Douglas
pisi|[[Douglas DC-3]] Douglas Aircraft Company oli Donald Wills Douglase ettevõte, mis loodi 1921. aastal. Kolm aastat pärast asutamist tellis Ameerika Ühendriikide õhuvägi neli lennukit. Nendega lennati kõikides maailmajagudes, suurendades Douglase tuntust ja edukust.
1932. aastal soovis Trans World Airlines tellida kolme mootoriga lennuk, eelistades Boeingule Douglast. Välja töötati DC-1 (Douglas Commercial 1), kiirem ja suurem, kuid kahemootoriline lennukitüüp.
McDonnell
McDonnell Aircraft Corporation alustas tegevust USA Missouri osariigis Saint Louise linnas 1939. aastal. Ettevõte keskendus Ameerika mereväe soovitusel hävitajate arendusele ja tootis reaktiivmootoriga sõjalennukeid. Nende seas oli ka FH-1. Merevägi oli pöördunud ka teiste lennukitootjate, nagu Douglase ja Grummani poole, kuid nad olid hõivatud propellerlennukite ehitamisega. Sõja lõppedes tühistati suur osa propellerlennukite tellimustest, kuid mitte McDonnelli reaktiivlennukite omi.
Liitumine
Douglas eiras üldist arengut ning jäi hoolimata loodud A-4 ründelennuki edust Lockheedist ja Boeingust maha. Douglas taipas probleemi ja püüdis turgu taas võita. Boeing 707 konkurendiks välja arendatud DC-8 suutis Boeingut edestada. Tüübi edasiarendus DC-9 võeti väga hästi vastu, kuid lennukit müüdi suurte soodustustega ja suure tellimusmahu tõttu ei järgitud enam kuluefektiivsust. Seetõttu läksid kulud ja tulud tasakaalust välja.
27. aprillil 1967 sõlmisid kaks ettevõtet liitumislepingu, millega pääses Douglas pankrotist. Liitumisega ühendati Douglase tsiviillennukite tootmise kogemus ja McDonnelli hävitajate ehitamise oskus.
Tegevus
pisi|[[McDonnell Douglas F-4 Phantom II|F-4 Phantom]] Liitmisel võeti kasutusele nimi McDonnell Douglas ja ettevõttest sai peamine sõjalennukite tootja. Nende arendatud lennukid olid ühed esimesed, mis suutsid maanduda lennukikandjatel. Peamiselt ehitati hävitajaid, nagu F-4 Phantom, A-4 Skyhawk ning F-15 ja F-18.
Boeing 747 turuletoomisega 1969. aastal asus McDonnell Douglas välja töötama lennukitüüpi DC-10, kuid jäi turul alla Airbusile ja Boeingule. Sellest hoolimata olid nad edukad sõjalennukite tootmisel.
Berliini müüri langemisega 1989. aastal lõppes külm sõda ja kadus sõjalennukite nõudlus. Aasta hiljem koondati peaaegu kolmandik töötajatest. Suure löögi sai McDonnell Douglas ka 1991. aastal, mil Ameerika kaitseväe suured tellimused läksid konkurent Lockheedile.
Boeing teatas 15. detsembril 1996 McDonnel Douglase ostmisest ja sai suurimaks lennukitootjaks. Kahel ettevõttel on lennukitellimusi kokku enam kui saja miljardi dollari eest. Ettevõtete käive on ligikaudu 48 miljardit dollarit.
Kobilje vald
pisi Kobilje vald (ungari Kebeleszentmárton) on vald Sloveenia idaosas, Ungari piiri ääres. Vald hõlmab vaid ühe küla, Kobilje.
Tønsberg
Tønsberg on linn Norras Vestfold og Telemargi maakonnas, Tønsbergi valla ja endise Vestfoldi maakonna keskus, mis asub Oslo fjordi ääres Oslost 73 km edelas.
Osa asulast jääb Nøtterøy valda (Teie äärelinnana). Rahvaarv on Norra Statistikaameti andmetel 49 735 (1. jaanuar 2013), millega Tønsberg on suuruselt Norra üheksas asula.
Otsingumootoritele optimeerimine
Otsingumootoritele optimeerimine (inglise search engine optimization, lühend SEO) on veebilehe või veebisaidi nähtavuse suurendamine otsingumootori otsingutulemustes. Kui inimene otsib mingit märksõna (ehk näitab üles huvi teatud toote/teenuse vastu), siis optimeeritud lehte näidatakse otsingutulemuste seas eespool.
Kuidas otsingumootoreid eetiliselt optimeerida?
Meetodeid, mis takistavad relevantsetel veebilehtedel otsingutulemuste seas kõrgematele positsioonidele tulla, käsitletakse otsingumootori spämmimisena, sest need astuvad üle reeglitest, mis on koostatud otsingumootorite poolt päringutulemuste manipulatsiooni kaitseks. Kui varem piisas massilisest linkimisest ning mõnest märksõnast, et jõuaksid Google'i otsingutulemustes esimeste hulka, siis tänapäeval see enam nii ei ole. Google on teinud mitmeid muudatusi enda algoritmides ja seega on oluline ka lehe kvaliteetne sisu. Google teeb keskmiselt kuusada või rohkem muudatust otsingumootorite loogikas aastas. Suuremaid muudatusi tehakse keskmiselt neli korda. Kõik need muudatused mõjutavad otsingutulemuste järjestust.
Eetiline otsingumootoritele optimeerimine (SEO) ei kasuta keelatud meetodeid, nagu näiteks linkide sisestamine või automaatne edasijuhtimine, vaid järgib iga otsingumootori kehtestatud eeskirju. Seejuures on eesmärgiks ära hoida otsingumootorite poolt trahvimist (nt nimekirjast eemaldamist või positsiooni langetamist). Muuseas on välja kujunenud otsingumootoritele optimeerimise (SEO) eetikakoodeks (vt all eestikeelse versiooni linki).
Märksõnade leidmine ja nende kasutamine
Sellest peaks alustama enda kodulehe arendamisel. Märksõnad peavad olema seotud sinu ettevõtte tegevusaladega, kuid samas olema ka populaarsed otsingusõnad. Seega kui sa hakkad neid looma, siis mõtle, milliste märksõnade abil klient peaks jõudma sinu toote/teenuseni, mitte kuidas sina tahaks, et ta sinna jõuaks. Edasi kasuta neid märksõnu enda kodulehe aadressiribal, pealkirjades, sisutekstides, piltide kirjeldustes ning ka erinevatel metatasanditel.
Lehesisene optimeerimine
Lehesisene optimeerimine tähendab enda kodulehe sisu arendamist nii, et ta võimalikult esimeste seas otsingumootoris välja tuleks. Selleks peaks olema kindel, et kodulehe tekstid on HTML formaadis – muidu ei suuda Google neid üldse lugedagi. Koostöös eelneva märksõnade otsimisega, pead kasutama metamärksõnu ja – kirjeldusi ka enda kodulehe loomisel, et näidata otsingumootoritele enda lehekülje sisu. Tähtis on meeles pidada, et erinevaid Headinguid kasutades leiab otsingumootor üles just kõige olulisemad märksõnad. Lisaks on oluline lehesisese optimeerimise puhul vaadata, millisena jõuab kellegi koduleht otsingumootorisse – selleks tuleb määrata usaldusväärne URL-aadress ja huvitekitavad pealkirjad, et otsijal tekiks soov kohe sinu lehe linki klõpsata, kui ta seda otsingumootoris näeb.
Linkimine
Sponsored links – viited rahastajatele, URL veebilehel, millega viidatakse ettevõtte, projekti, sündmuse jne rahastajale.
Sotsiaalmeedia optimeerimine
Sotsiaalmeedia optimeerimine toetab SEOd erinevate sotsiaalmeedia tegevustega. Kuna Google arvestab otsingutulemustes ka lehekülje sotsiaalset aktiivsust, siis on see väga oluline, et sellega tegeletaks. Esimese asjana tuleks ühendada koduleht ja erinevad sotsiaalmeediakanalid – lisaikoonid kodulehele, et sa oleksid kergesti leitav ja jagatav ning kasuta neid aktiivselt. Pea meelest, et kuigi Eestis ei ole näiteks Google+ väga populaarne, siis ka selle kanali olemasolu aitab saada paremad SEO näitajaid.
Sándor Petőfi
pisi|Sándor Petőfi. [[Dagerrotüüpia (1847)]] Sándor Petőfi (1. jaanuar 1823 Kiskőrös – 31. juuli 1849) oli ungari rahvusluuletaja ja 1848. aasta revolutsiooni kangelane. Petőfi nimi on ungari keelealal siiani luuletaja sünonüüm. Viiekümnesse keelde tõlgitud luuletustega on Petőfi üks maailmakirjanduse suurkujudest. pisi|Petőfi 50-[[Pengö|pengösel rahatähel (1932)]]
Elukäik ja looming
Sándor Petőfi vanemad olid slovakid. Petőfi sünninimi on Alexander Petrovics, mille ta ungaripärastas 1842. aasta novembris, kui alustas kirjanikukarjääri. Petőfi lapsepõlvemälestused on seotud Kiskunfélegyházaga, millele ta viitab ka oma luules. Tema sünnikodust on tehtud majamuuseum.
Petőfi alustas kooliteed viie ja poole aastasena. Esimesed kuus aastat õppis ta luterlikes õppeasutustes: Kecskeméti koolis (1828–1831), Sárszentlőrincis (1831–1833) ja Pesti luteri gümnaasiumis (1833–1834). Seejärel veetis ta ühe õppeaasta Pestis piaristide juures (1834–1835). Petőfi õnnelikemad õpinguaastad seostuvad aga Aszódiga (1835–1838), kus ta õppis hästi, luges palju, joonistas ja kirjutas luuletusi. Aszódis tekkis Petőfil soov näitlejaks saada.
Teismeeas tabas Petőfi perekonda aineline häving: peamiselt halbade tehingute ja laenude tõttu vaesus tema seni jõukas isa. Viimase ränga hoobi perele andis 1838. aasta Pesti üleujutus.
Petőfile lõppes poolaasta Selmeci lütseumis läbikukkumisega. Pärast seda töötas ta esmalt Pestis Ungari Teatris omamoodi teatriteenijana. Seejärel veetis ta paar kuud Dunántúlis sugulaste juures.
1839. aasta septembris astus Petőfi Sopronis soldatiks: Petőfi valetas end vanemaks, et ta üleüldse vastu võetaks. Maailma avastamise asemel oli Petőfi osa ajast laatsarettides ning oleks oma soovi eest peaaegu eluga maksnud. 1841. aasta algul, kui Petőfi oli jõudnud teenida eri paigus (Sopron, Graz, Karlovac, Zagreb), lasti ta sandina erru
1841. aasta suvel ühines Petőfi Dunántúli rändnäitlejatega. 1842.–1843. aastal mängis Petőfi Székesfehérváris ja Kecskemétis eri truppide koosseisus. Toona huvitasid teda võrdselt nii kirjandus kui ka näitlemine. Bratislava parlamendi kogunemispaigas ei leidnud Petőfi võimalust esineda, mistõttu elas ta parlamendi teatiste ümberkirjutamisest, Pestis ja Gödöllős romaanide tõlkimisest. Petőfi näitlejakarjääri jätkamist takistas nõrk tervis: 1843.–1844. aasta talve veetis ta haigena Debrecenis.
Petőfi sagedalt ilmuvad luuletused soodustasid kirjanduslike kontaktide teket. 1844. aastal otsustas Petőfi minna jala Pesti, et oma luuletused välja anda. Samasugune kavatsus ebaõnnestus varem nii Bratislavas (1841) kui ka Kecskemétis (1843). Kecskemétis kavandatud luulekogu käsikiri pealkirjaga "Ibolyák" ('kannikesed') ilmus alles 1996. aastal.
Mihály Vörösmarty ning Pesti opositsioonilisi kodanikke ja haritlasi koondava Rahvusliku Ringi toetusel toimus Petőfi elus otsustav pööre: tema luuletused avaldati trükis ning 1. juulil 1844 sai Petőfi Pesti Moelehe abitoimetajaks. Petőfi kindlustas elatise intensiivse tööga. Tema teosed ilmusid kiiresti üksteise järel: 27. oktoobril 1844 "A helység kalapácsa" ("Küla vasar"), 10. novembril "Versek 1842–1844" ("Luuletused 1842–1844"), 6. märtsil 1845 "János vitéz" ("Sangar János"), 20. märtsil "Cirpuslombok Etelke sírjáról" ("Küpressioksad Etelke haualt"). Viimati nimetatud teos oli kirjutatud 15-aastaselt surnud Etelka Csapó mälestuseks.
Üksteisele järgnenud kogud tõid luuletajale ennenägematu populaarsuse. Petőfi luuletusi deklameeriti, kopeeriti ja viisistati – nii mõnigi neist muutus õige pea rahvalauluks. Petőfi aga ei rahuldunud rahvalauliku staatusega.
Sel eluetapil ei õnnestunud Petőfil kaasat leida. Berta Mednyánszky vastu tuntud lootusetut armastust kajastab tsükkel "Szerelem gyöngyszemei" ("Armastuse pärlid", 20. oktoober 1845).
158
158. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Sándor Petőfi
Elukäik ja looming
Pärast järjekordset kogu ("Versek 1844–1845" ehk "Luuletused 1844–1845") 10. novembril 1845 seisis Petőfi silmitsi vältimatuga – iseenda, ungari kirjanduse ja kriitika olukorra, sõpruse ja mõttekaasluse truuduse küsimuse ning ühiskondliku ebaõiglusega. Petőfi vanemate juures Szalkszentmártonis tabas luuletajat pool aastat (1845–1846) kestnud kriis. Sel perioodil osales Petőfi luule uuenemises ("Felhők" ehk "Pilved", 23. aprill 1846) ning katsetas romaani- ja näitekirjanduse žanritega ("A hóhér kötele" ehk "Timuka köis", 4. juuni 1846; "Tigris és hiéna" ehk "Tiiger ja hüään", 2. jaanuar 1847). Ühtlasi tegi Petőfi olulisi otsuseid oma elus. Temast sai vabakutseline kirjanik ja esimene luuletaja, kes Ungaris oma loomingust ära elas, ning ta asutas noorte kirjanike huvide kaitsmise ühingu Tízek Társasága (Kümne Selts). Petőfi romantiliselt julge tegutsemishimu kujunes Prantsuse revolutsiooni uurimise tõttu vabariiklikuks maailmavaateks, pea religioosselt intensiivse vabadus- ja looduskultusega.
158
Aastakümned: 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad - 150. aastad - 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad
Sándor Petőfi
Elukäik ja looming
8. septembril 1846 Transilvaaniasse reisile minnes tutvus Petőfi Careis Júlia Szendreyga, kellega ta kohtumise esimesel aastapäeval abiellus. Nende kirja- ja luulevormis sõnumid, millest ilmnesid nt vääritimõistmine ja vanemate keelud, väljendasid ungari kirjanduses esimest korda poeediarmastust, milles neiu otsustab oma pere asemel kaasa kasuks. Petőfi kirjutas armastusluulet oma abikaasale nii pulmareisil Koltós (september–oktoober 1847) kui ka pärast seda.
1847. aastal tutvus Petőfi János Aranyga, kes jätkas poeedi elutööd pärast tema surma.
158
Aastad: 153 154 155 156 157 - 158 - 159 160 161 162 163
Sándor Petőfi
Elukäik ja looming
15. märtsil 1847 ilmusid Petőfi kogutud luuletused – seniste luuletuste täielik kogu. Teos oli nii menukas, et 1848. aastal tuli välja anda uus, kaheosaline köide. Petőfi oli vaieldamatult rahvusluuletaja, kuid ta ei osalenud traditsioonilistes feodaalsetes politiseerivates foorumites. Reformide asemel ootas Petőfi 1848. aasta Euroopa Rahvaste kevadet. Petőfi oli üks Ungari revolutsiooni algatajatest ja 12-punktilise nõudmiste nimekirja kaasautor. 1848. aasta 15. märtsil sai Petőfi "Nemzeti dal" ("Rahvuslaul") Pesti revolutsiooni, Euroopa ainsa veretu revolutsiooni sümboliks. Petőfi osales sündmuste kujunemises ka hiljem Közcsendi és a Pest megyei Közbátorsági Választmány saatkonna liikmena, kuid järjekindla vabariikliku veendumuse tõttu oli ta koos märtsi noortega üha rohkem isolatsioonis. Petőfi isolatsiooni süvendasid 1. mail ilmunud ja peaaegu vastukajata jäänud "Lapok Petőfi Sándor naplójából" ("Lehekülgi Sándor Petőfi päevikust") ning kümme päeva hiljem ilmunud Shakespeare'i tragöödia "Coriolanus" tõlge. 1848. aasta suvel kandideeris Petőfi Szabadszállási esimestel rahvasaadikutega riigikogu valimistel, kuid jäi kohalikule kandidaadile alla. Ebaõnnestumise mõjul kirjutas Petőfi jutustava luuletuse "Az apostol" ("Apostel", juuli–september 1848), mille terviktekst ilmus trükis alles 1874.
Vabadussõja ja relvastatud enesekaitse alguse tõttu ei pidanud luuletaja tervenisti läbi elama oma kangelase Szilvesteri saatust. 1848. aastal astus Petőfi kindral József Bemi adjutandina Ungari sõjaväkke ja võitles Habsburgidega. Alates oktoobrist, kui Petőfi oli oma vanemad ja lapseootel abikaasa kindlasse kohta viinud, teenis ta Debrecenis kodukaitseväe kaptenina. 15. detsembril 1848 sündis Debrecenis Petőfi poeg Zoltán.
Petőfil oli palju probleeme sõjaväelise distsipliiniga: 1849. aastal loobus ta kahel korral oma auastmest. Petőfi leidis lõpuks oma koha Transilvaania armees kindral József Bemi kõrval. Bem armastas Petőfit nagu oma poega: kindral tegi Petőfist oma adjutandi, 1849. aasta aprillis autasustas teda ning mais andis Petőfile majori auastme. Petőfit pidas oma lemmikluuletajaks ka Artúr Görgey, kes aitas poeedil konflikte lahendada.
Mõlemad vanemad kaotanud Petőfi kavatses armeest lahkudes oma perele ja kirjandusele pühenduda. Seetõttu kolis ta koos perega pärast Vene interventsiooni Mezőberényisse sugulaste juurde, kust nad liikusid edasi Bemi juurde Transilvaaniasse. Petőfi jättis oma pere Turdasse ja astus uuesti armeesse koos näitlejast sõbra Gábor Egressyga. Kindrali adjutant Petőfi osales hoolimata oma ohvitseri keelust Fehéregyházi kokkupõrkes 31. juulil 1849. Pärast lahingu kaotust relvitult põgenenud luuletajat nähti viimati Fehéregyházi–Héjjasfalvi maanteel. Petőfi jäi kadunuks 1849. aasta Segesvári lahingus.
Petőfi esimese eestikeelse tõlkekogu "Valitud luuletusi" (1955) järelsõnas on kirjutatud: "Petőfi on kõik oma tunded, mõtted ja teod värssidesse valanud, nii et ta loomingus peegeldub kogu ta lühike elu. Ta lõi palju kauneid luuletusi armastusest oma naise, vanemate, rahva ja kodumaa vastu, kuid armastusest kõrgemaks pidas poeet alati vabadust. Sándor Petőfi on suurimaid vabaduse- ja revolutsioonilaulikuid mitte ainult ungari, vaid ka maailma kirjanduses. Ta isiklik suurus seisab selles, et ta alati tegudega tõestas oma kirglikke sõnu ja andis viimaks elugi selle eest, mis alati oli moodustanud ta olemasolu keskse mõtte – vabaduse eest".
Mälestuse jäädvustamine
Petőfi järgi on nimetatud üks Budapesti sild Petőfi sillaks, sadu tänavaid Ungari linnades, hulk koole, kirjandusmuuseum ja raadiojaam.
Ungari keeles ilmunud teosed
Petőfi varastele luuletustele avaldas mõju rahvalaulu traditsioon. Hiljem õppis "õppimata, loomulik poeet" ära neli keelt ja tõlkis ungari keelde muu hulgas Shelley, Heine, Schilleri, Bérangeri ja Moore'i luuletusi ning Shakespeare'i "Coriolanuse". Petőfi 1846. aasta eleegiliste, mõtlike luuletuste vorm on katkendlikum, romantilisem ("Felhők" ehk "Pilved"). Petőfi loodusluuletustes on täpse kirjelduse kõrval romantiline väärtusmaailm. See on esil ka tema revolutsiooniluuletustes, mis on täis tegutsemishimu ja ennustavad maailma vabadust ("Egy gondolat bánt engemet" ehk "Mind mõte vaevab murega" ja "Nemzeti dal" ehk "Rahvuslaul"). Vabadus- ja armastustunne põimuvad Petőfi luuletustes üheks. Ent tema armastusluules ("Szeptember végén" – 'septembri lõpus') ja vabadussõja ebaõnnestumise aegu kirjutatud luuletustes ("Pacsirtaszót hallok megint" ehk "Lõolaulu jälle kuulda saan") on taas kuulda eleegilist tooni.
Luulenäide
Petőfi üks tuntumaid luuletusi on "Rahvuslaul" ("Nemzeti dal"):
Muru
thumb Muru on tihe ja madal heintaimedest koosnev ja sageli niidetav ühtlane taimkate. Muru on üks aedade ja parkide levinumaid haljastuselemente. Muru kasutatakse ka mitmesuguste spordiväljakute kattena.
Muru võib olla kas külvatud või poollooduslik. Viimane kujuneb looduslikult levinud rohustu regulaarsel (kord kuus või sagedamini) niitmisel.
Eestis levinumad külvatud murudel kasutatavad liigid on valge kastehein, erinevad nurmikad ja aruheinad, karjamaa-raihein (varasema nimetusega inglise raihein) ning valge ristik.
Subtroopilistel ja troopilistel aladel kasutatakse murutaimena tihti näiteks longus pühvliheina.
Juhan Aul
Juhan Aul (aastani 1931 Juhan Klein; 15. oktoober 1897 Are vald – 29. august 1994 Tartu) oli eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik.
19. märtsil 1938 kaitses ta oma doktoriväitekirja "Lääne-Eesti maakondade eestlaste antroplooogilisi tunnuseid ja tõuline kuuluvus".