cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pauri (Ošupe vald)
Pauri asub valla kaguosas. Sinna jääb Pauri bussipeatus.
Aastal 2008 oli külas 15 elanikku.
Silmaiirisepõhine tuvastamine
Silmaiirisepõhine tuvastamine on üks biomeetrilise tuvastuse meetodeid, mille puhul kasutatakse matemaatilisi mustritundmismeetodeid selleks, et töödelda fotot iirisest ja hiljem identifitseerimiseks kasutada seda ülesvõtet võrdluses mõne teise fotoga ja vaadelda nende töötlemisel saadud bitivektoreid. Süsteem võimaldab võrrelda suure hulga andmeid väga kiiresti ja väikese eksimisprotsendiga.
Peamiselt aitab see lahendus lihtsustada näiteks piiriületust, võidelda illegaalsete immigrantide ja terrorismi vastu ning kiirendada muid identifitseerimisprotsesse.
Geenid iirise arengule mõju ei avalda. Iiris areneb välja kolmandal raseduskuul ja lõplik struktuur on välja kujunenud kaheksandaks raseduskuuks. Pärast inimese sündi muutub iirisel olev muster vaid füüsilise sekkumise tagajärjel, näiteks silmaoperatsiooni või füüsilise kahjustuse tõttu.
Ajalugu
Aastal 1936 esitas silmateadlane Frank Burch idee tuvastada inimesi silmaiirisemustri abil. 1985. aastal väitsid Leonard Flom ja Aran Safir, et erinevate inimeste iirised ei ole kunagi samasugused ning seega on tegemist ideaalse biomeetrilise identifitseerimisvariandiga ja said patendi iirisepõhise autentimise põhimõtete eest. 2 aastat hiljem paluti Harvardi ülikooli matemaatikul John Daugmanil välja töötada ülesandeks sobiv algoritm, millega viimane tuli avalikkuse ette 1993. aastal ning kohe pärast seda ilmusid turule ka esimesed laiatarbeseadmed.
Protsess
Tuvastusprotsessi etapid on järgmised:
Ülesvõtte tegemine
Iirisest ülesvõtte tegemiseks kasutatakse tänapäeval tavaliselt CCD-kaamerat lainepikkustel 700–900 nanomeetrit, mis annab enamasti piisavalt hea kontrastsuse silmaiirise, skleera ehk kõvakesta ja silmapupilli vahel.
Kuigi foto tegemiseks on võimalik kasutada ka tavalist kaamerat, saab infrapunalähedasi lainepikkusi kasutades vähendada probleeme, mis tekivad sarvkesta peegeldamisest. Et iirisele värvust andev melaniin neelab suurema osa infrapunalähedasest valgusest, siis on lainepikkustel 700–900 nanomeetrit iirise mustrit näha märgatavalt halvemini kui nähtava valguse käes (lainepikkustel 400–700 nanomeetrit).
Iirise tuvastamine fotolt
Tegemist on kogu protsessi kõige keerulisema osaga, mille lõppeesmärgiks on silmaiirise ja -pupilli kontuuride tuvastamine ning iirisest väljapoole jäävate müraallikate mõju (nahk, silmalaud, silmavalge) vähendamine.
Esialgu kasutati iirise tuvastamiseks Hough' teisendust, mille peamiseks puuduseks oli ressursinõudlikkus, mis raskendab selle lahenduse kasutamist reaalses elus, kus arvutuskiirus on määrava tähtsusega.
1993. aastal pakkus John Daugman välja omanimelise algoritmi, mida loetakse tänapäeval kõige paremini töötavaks lahenduseks. Daugmani algoritm rakendab pildile Gaussi filtrit ja järgmise sammuna otsib ringikujulist kontuuri, kus pikslite väärtused erinevad kõige rohkem. Algoritmi esimesel kasutamisel saadakse iirise välispiir koos pupilliga ja teist korda kasutamisel ainult silmaiiris. Edukaks identifitseerimiseks peab silmaiirise raadius olema vähemalt 70 pikslit, kuid tavaliselt on see 100–140 pikslit.
Pilditöötlus
Järgmise sammuna teisendatakse saadud foto 2D Gabori filtriga vektoriks, mis on üldiselt kirjeldatud 256 või 512 baidiga. Bitivektori hulka kuuluvad ka kontrollbaidid erinevate müraallikate eemaldamiseks.
Verifitseerimine
Identifitseerimisel saadud vektori võrdlemisel andmebaasis leiduvate kirjetega kasutatakse Hammingi kaugust, mis väljendab erinevust kahe jada vahel. Mida väiksem on erinevusprotsent, seda suurema tõenäosusega on tegemist samade bitivektoritega. Kui erinevus kahe foto vahel on väiksem kui ettemääratud piir (tavaliselt on kolmandik või vähem), siis võib väita, et tegemist on samade silmaiiristega.
Eelised
Iirisepõhise identifitseerimise üheks suurimaks eeliseks on täpsus, sest uuringute järgi on kahe kattuva silmaiirisega inimese leidmise tõenäosus 0,1% ja valenegatiivse tulemuse saab ainult ühel juhul 1,2 miljonist. Võrdluseks: sõrmejälje tuvastusel on sama näitaja 3%.
Lisaks on iiris enamasti ringikujuline ja see annab näiteks näotuvastuse ees suure eelise, kuna näo kuju on märgatavalt raskem ennustada kui silmaiirise kuju.
Samuti on silmaiirise kopeerimine märgatavalt raskem kui näiteks sõrmejälje kopeerimine, sest iiris on siseelund, mille muutmine on raskendatud.
Samuti on iga inimese silmaiiris väga unikaalne: Daugmani algoritmiga töödeldud iirise pildil on kuni 250 vabadusastet, mida on rohkem kui näo- või sõrmejäljetuvastusel. Lisaks suudab keskmine koduarvuti analüüsida pilti 30 millisekundiga ja otsida sobivat vastet 3 GHz taktsagedusega protsessori abil ühes sekundis kuni miljoni kirje seast, mis on väga hea tulemus ja soodustab süsteemi kasutuselevõttu. Kogu identifitseerimisprotsess võtab tavaliselt aega 10–15 sekundit (sõltub otseselt andmebaasis olevate kirjete arvust ja süsteemi suutlikkusest andmeid töödelda) ja seega ei ole tegemist märgatavalt aeglasema tuvastusmeetodiga kui näiteks passikontrolliga.
Puudused
Üks suuremaid puudusi on kulukus ja peamiselt seetõttu ongi tegemist vähelevinud biomeetrilise identifitseerimismeetodiga ning seetõttu on näiteks RFID-kaardid ja paroolid populaarsemad.
Kuigi tegemist on ühe kõige turvalisema tuvastusviisiga, siis ka iiriseid on siiski võimalik jäljendada ja skannereid petta. Samas on võltsimise vastu võitlemiseks mõeldud välja mitu meetodit, alustades näiteks pildi tegemisel ereda valgusallika sisselülitamisest ja pupilli reaktsiooni jälgimisest, silma liikumise uurimisest ning lõpetades silmast kolmemõõtmelise pildi tegemisega ning selle kuju ja positsiooni täpsema uurimisega.
Suureks probleemiks on ka fakt, et alkoholi tarbinud inimesel on pupill suurem ja iirise pindala väiksem kui tavaliselt ja seetõttu võib olla identifitseerimine raskendatud.
Süsteemi usaldusväärsust võib kahandada ka ebakvaliteetne ülesvõte, mis on omakorda põhjustatud näiteks iirise liigutamisest, liiga kaugelt tehtud ülesvõttest, kontaktläätsedest, segavatest ripsmetest ja silmalaugudest, mistõttu on iirise leidmine ja mustrite tuvastamine märgatavalt raskendatud. Seetõttu ei pruugi see olla parim tuvastusmeetod, kui inimene ei soovi enda tuvastamist (näiteks kurjategijad).
Bogislaw VIII (Pommeri)
thumb|Bogislaw VIII pitser (1403)
Bogisław VIII (u. 1364 - 11. veebruar 1418), Pommeri dünastia liige, oli Pommeri-Stolpis valitsev Pommeri hertsog 1395. aastast kuni oma surmani. Ta oli ka Kammini piiskopkonna administraator 1387. aastast ja Kammini vürstlik piiskop aastatel 1394-1398.
Taust
Bogisław oli Pommeri hertsogi Bogisław V noorem poeg tema teisest abielust Adelheidiga. Pärast Pommeri hertsogkonna jaotamist 1368./72. aastal sai tema isa idaosa Stolpi (nüüd Słupsk) ümbruses. Pärast isa surma 1374. aastal järgnes talle tema esmasündinud poeg Kasimir IV, Bogisławi poolvend ja ema poolt Poola kuninga Kazimierz III lapselaps. Pärast hertsog Kasimir IV tapmist võitluses Poola pärandi eest Piastist nõbu vürst Władysław Biały vastu kolm aastat hiljem sai Bogisław koos oma vendade Wartislaw VII ja Barnim V-ga Pommeri-Stolpi kaasvalitsejaks.
Valitsemine koos Wartislawi ja Barnimiga
Noorima pojana valmistati Bogisławi tõenäoliselt ette vaimulikuks karjääriks ja ta vaatas kahtlustavalt Saksamaa kuninga Wenzeli kantsleri Johannes Brunonise 1386. aastal Kammini piiskopiks nimetamist. Piiskopkonna autonoomia kaitsmiseks sõlmis ta järgmisel aastal kokkuleppe toomkapiitliga, andes neile piiskopkonna administraatori õigused. Ehkki piiskop oli sellele rangelt vastu, oli Bogisław ülekaalus ja võis pärast Johannes Brunonise surma 1394. aastal ise piiskopitööle asuda, kuid astus neli aastat hiljem Kulmi piiskopi Nicolausi kasuks tagasi.
Bogisławi ja tema vendade valitsemist Pommeris mõjutasid käimasolevad konfliktid idanaabrite Poola kuningriigi ja Saksa Ordu riigi vahel. Pommeri hertsogid, kelle territoorium oli ainus maismaaühendus Saksa ordu Preisimaaga, mida Poola ei kontrollinud, kasutasid seda konflikti ära sageli pooli vahetades. Varsti pärast seda, kui Leedu suurvürst Jogaila krooniti Poola kuningaks (kui Władysław II Jagiełło), loobusid Pommeri-Stolpi hertsogid liidust Orduga ja asusid 1388. aastal Poola poolele, kes lubas osaliselt arvestada nende nõudmistega kuningas Kazimierz III pärijatena. Sealt alates röövisid Pommeri-Stolpi aadlikud ordurüütleid ja nende varustusteesid, põhjustades vasturünnaku, mis purustas palju aadlikantse, sealhulgas Köslini (Koszalin) kindluse. Bogislaw VIII, Barnim V ja Wartislaw VII vastasid Poola kuninga poolele asumisega ja rääkisid läbi vastastikustest kaubanduse leevendustest.
Ainuvalitsemine
Bogisław, nüüd Pommeri-Stolpi ainuvalitseja, alustas 1410. aastal Kammini piiskopi Nicolausega mitmete kiriklike valduste pärast pikka tüli, mis viis Nicolause väljasaatmiseni ja Magnus von Sachsen-Lauenburgi ametisse nimetamiseni. Nagu tema vend Barnim, asus ka hertsog Bogisław kuningas Jogaila teenistusse, kuid vahetas aastal 1407/08 pooli, kui asus liitu kõrgmeister Ulrich von Jungingeni juhitud Saksa orduga ja määratles nende ühise piiri. Sellegipoolest keeldus Bogisław igasugusest relvaabist ja kui Ordu 1410. aasta juulis Grünwaldi lahingu kaotas, vahetas ta taas poolt ja asus Bütowi, Schlochau, Preußisch-Friedlandi, Baldenburgi, Hammersteini ja Schivelbeini piirkondade eest, mille Poola oli eelnevalt Saksa ordu Preisimaalt omandanud, Poolaga liitu. See aga tühistati vastavalt 1411. aasta Esimesele Toruńi rahule.
Samal ajal, kui Bogisław hoidis oma liitu Jogailaga, lõi Kammini piiskopkonna Cord Bonow 1414. aastal liidu Saksa orduga nii Bogisławi kui ka Jogaila vastu, mis varsti pärst seda vaherahuks muudeti. 1417. aastal määratlesid Bogisław ja Saksa ordu oma ühise piiri Hammersteini piirkonnas, mis lõpetas nende konfliktid. Bogisław suri 1418. aastal ja maeti Kammini toomkirikusse. Tema järglane oli tema poeg Bogisław IX, kes koos kõigi teiste Pommeri hertsogitega 1423. aastal taas Saksa orduga liitu asus.
Perekond
Ta abiellus krahv Heinrich II tütre Sophiaga. Nad said vähemalt kolm last:
Rain Parve
pisi|Rain Parve esinemas ansambliga [[Tenfold Rabbit ETV "Ringvaate" Eesti Laulu salvestusel 4. veebruaril 2012]] Rain Parve (sündinud 18. novembril 1990) on eesti muusik.
Ta õpib Tallinna Ülikoolis geoökoloogiat.
Kitarrimängu esimesi samme õpetas Meie Mehe bassimehest isa Vahur Parve. Trumme õppis Rain mängima bändiproovide mõttepauside ajal, tuubamängu algteadmised omandas kooliorkestris.
Gineitiškės
pisi|Küla ja linna piir Gineitiškės (ka Senosios Gineitiškės) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna loodeosas Pašilaičiai valla territooriumil.
Linnaosa on kujunenud samanimelise küla Vilniusega liidetud lääneossa, kus Gineitiškėse järve kallastel asub vana külakeskus. Gineitiškės piirneb põhjas Tarandėga, idas aga Gineitiškėsega.
Vēzes
Vēzes (kohalikus murdes Viezes) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas. Vēzes asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kornetist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Siliņi (Ošupe vald)
Siliņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ošupe vallas.
Aastal 2004 oli külas 17 elanikku.
Osasco (Itaalia)
Osasco kõrgus merepinnast on 344 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 208 inimest ruutkilomeetri kohta.
Osasco piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bricherasio, Garzigliana, Pinerolo, San Secondo di Pinerolo.
Cabaret Rhizome
Cabaret Rhizome on 2009. aastal Tallinnas asutatud teater. Teater kasvas välja Teatrilaborist.
Teater tegutses kuni 2014 Tallinnas Kaarli puiestee 9 keldrisaalis. Seejärel avas teater Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus Erinevate Tubade Klubi 2016. aastal avati Erinevate Tubade Klubi ka Tartus Aparaaditehases.
Teatri kunstiline juht ja lavastaja on Johannes Veski, dramaturg on Iiris Viirpalu. Teatris tegutsevad näitlejad Ajjar Ausma, Ott Kartau, Liisa Linhein, Joonas Parve, Päär Pärenson ja Anatoli Tafitšuk.
Wookieed
pisi|Chewbacca kostüüm Wookieed on karvased tulnukad George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Tuntuim wookiee on Chewbacca.
Nende koduplaneediks on Kashyyyk.
Taylor Davis
Taylor Davis (sündinud 20. märtsil 1987 Western Springsis, Illinois' osariigis USAs) on Ameerika Ühendriikide viiuldaja, arranžeerija ja helilooja, keda tuntakse eelkõige arvutimängude taustamuusika esituste järgi tema YouTube'i lehel ViolinTay. Ta on esitanud ka enda seadeid filmimuusikast ja muusikalidest ning omaloomingut.
Elulugu
Taylor Davis hakkas viiulimängu õppima algkooliealiselt, kui nägi kooli kogunemisel noort tüdrukut esitamas "Püha ööd". Keskkoolis hakkas ta esitama arvutimängude taustamuusikat, õpetades keskkooli ja kolledži kvartetile muusikat mängusarjast "Final Fantasy". Ansambel esitas seda pulmades jms.
Pärast kolledžit, kus Davis õppis põhierialana suhtekorraldust ja kõrvalerialana viiulit, tahtis ta hakata tegema taustamuusikat filmidele ja mängudele. Algul see ei õnnestunud, nii et ta jätkas viiuldajana, kasutades enda muusika levitamiseks peamiselt YouTube'i.
Davis tegi YouTube'i omaenda kanali pseudonüümi all ViolinTay 29. aprillil 2010. 2014. aasta veebruari alguseks oli ta avaldanud 99 videot, mida oli vaadatud üle 41 miljoni korra, tema kanalil oli 339 000 jälgijat. Suurima vaatamiste arvuga (4,9 miljonit) oli "Morrowind/Skyrim Theme Piano Violin Medley" (arvutimängusarja "Elder Scrolls" taustamuusika popurrii), mis valmis koostöös pianist Lara de Witiga. Enda sõnul armastab Davis privaatsust, nii et on kummaline tunne olla YouTube'is.
YouTube'is saavutatud populaarsus on andnud Davisele teisi võimalusi oma annet näidata. 2012. aasta algul kutsuti ta koos YouTube'i muusikute Lara de Witi ja Kyle Landryga esinema E3 Expol. 2012. aasta septembris esines Davis koos kolledži College of the Holy Cross orkestriga Goodtime Marching Band. Ta esitas pala "Theme for Rohan" ("Rohani teema") arvutimängu "Lord of the Rings" võrguversiooni ametlikus promovideos. 2013. aasta veebruari lõpul mängis ta koos Glenn Shorrocki, austraalia-iiri ansambli McGuinness & Co ja kitarrist Sungha Jungiga kavandatava Titanic II projekti ülemaailmsel avamisüritusel. 2013. aastal töötas Davis koos arranžeerija Adam Gubmaniga. 2013. aasta juulis ilmus temalt filmimuusikaplaat ning aasta lõpuks oodati plaati Davise algupäranditega.
Davise esimene kontserditurnee USAs algas 2014. aasta aprillis, hõlmates nii San Franciscot kui ka New Yorki.
Sannikovi maa (romaan)
"Sannikovi maa" (vene keeles "Земля Санникова") on Vladimir Obrutševi ulmeline romaan hüpoteetilisest Sannikovi maast.
Teosest
"Sannikovi maa" ilmus eesti keeles 1956. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" 5. raamatuna. Selle tiraaž oli 25 000 eksemplari.
Vladimir Obrutšev töötas 20. sajandi algul geograafilise ekspeditsiooni koosseisus Jakuutia põhjaosas, kus ta kuulis kohalikelt elanikelt salapärasest pehme kliimaga maast, mis asub Põhja-Jäämeres. Seda mõistatuslikku saart olevat kauguses näinud ka mõned polaaruurijad: Jakov Sannikov (1811), Eduard von Toll (1886 ja 1893) ning teised.
Obrutšev kirjutas romaani 1924. aastal ning see ilmus 1926. aastal pealkirjaga "Sannikovi maa ehk Viimased onkiloonid". Lõpliku tõuke kirjutamiseks sai ta tšehhi kirjaniku Karel Hloucha teosest "Nõiutud maa", milles viimane väitis, et soe oaas, kus elavad ka mammutid, asub Gröönimaal. See oli Obrutševi arvates võimatu, kuna sealsed liustikud on pidevas liikumises ookeani poole.
Sisukokkuvõte
Vene geograafiaühingu koosolekul arutatakse ka Sannikovi maad otsinud parun Eduard von Tolli ja ta kaaslaste päästmiseks Uus-Siberi saartele korraldatud ekspeditsiooni käiku. Kuna Kotelnõi ja Bennetti saarelt kadunud maadeuurijaid ei leitud, peetakse neid hukkunuks, mis ühtlasi on tõestuseks, et Sannikovi maad pole olemas. Samal koosolekul võtab sõna üliõpilane Matvei Gorjunov, kes viibis viis aastat selles piirkonnas poliitilise väljasaadetuna ning esitab oma argumendid, tõestamaks, et Sannikovi maa on siiski olemas. Teda toetab akadeemik Šenk, kes teeb talle ka ülesandeks korraldada uus ekspeditsioon. Gorjunov nelja kaaslasega asubki von Tolli otsima, kes tema arvates elab nüüd Sannikovi maal. Kotelnõi saarelt asutakse teele mööda jääd põhja poole ning elanud üle lumetormi, jõuavad rändurid tundmatule saarele, Sannikovi maale.
Romaanis kirjeldatakse põhjalikult saare loodust ja eelajaloolisi loomi: koopakarusid, karvaseid ninasarvikuid, ürgveiseid ja -hobuseid, mammuteid jt. Sannikovi maal elab ka kadunud onkiloonide hõim, kes võtab maadeuurijad sõbralikult vastu. Terav vastasseis tekib ränduritel aga kiviaja inimeste "vampudega". Ekspeditsioon elab saarel pool aastat ning koostab pinnaseproovide ja taimestiku põhjal kollektsiooni, et viia näidised tõestuseks mandrile. Kui vulkaanilisel saarel toimub maavärin, mis sulgeb maa seest soojust välja juhtivad süvikud, näevad onkiloonid saabunud "valgetes meestes" õnnetuste toojaid. Saabuvate kataklüsmide eest õnnestub enamikul ekspeditsiooni liikmetest lõpuks põgeneda tagasi mandrile, kuid üks neist hukkub maavärina ajal ning tema hoida olnud kollektsioon läheb kaduma.
Darko Lazović
Darko Lazović (serbia kirillitsas Дарко Лазовић; sündinud 15. septembril 1990 Čačakis) on Serbia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Verona Hellas ja Serbia jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Čačaki Borac, debüteerides Serbia kõrgliigas hooajal 2007/08.
Aastatel 2009–2015 mängis ta Serbia kõrgliigaklubis Belgradi Crvena Zvezda. Hooajal 2013/14 tuli ta klubiga Serbia meistriks. Hooaegadel 2011/12 ja 2013/14 valiti ta Serbia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 2015–2019 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Genoa. 2019. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Verona Hellasega.
Serbia jalgpallikoondises tegi Lazović debüüdi 14. detsembril 2018 sõprusmängus Poola vastu.
Mõdriku täkusammas
pisi|püsti|Mõdriku täkusammas
Mõdriku täkusammas on mälestussammas, mis asub Mõdriku mõisa pargis, mõisa peahoonest paarsada meetrit kagus. Monument avati 19. sajandi esimesel poolel.
Viimane monumendi restaureerimine toimus 1991. aastal. Krohviti monumenti ja tippu pandi uus kera (natuke piklik).
Ieng Thirith
Ieng Thirith (khmeeri keeles អៀង ធីរិទ្ធ; sünninimi Khieu Thirith; 10. märts 1932 – 22. august 2015) oli Kambodža riigitegelane, punaste khmeeride ühe liidri Ieng Sary abikaasa. Ieng Thirithi õde Khieu Ponnary oli aastatel 1956–1979 abielus punaste khmeeride liidri Pol Potiga.
Hädaküla (Kohtla-Järve)
Hädaküla on üks Kohtla-Järve vanalinna ajaloolistest töölisasumitest.
Ieng Thirith
Ieng Thirith õppis Phnom Penhis Sisowathi lütseumis ja seejärel Pariisis Sorbonne'i Ülikoolis inglise kirjandust, spetsialiseerudes William Shakespeare'i loomingule. Ta oli esimene khmeer, kes sai teaduskraadi inglise kirjanduse alal. 1957. aastal pöördus ta Kambodžasse tagasi ja töötas seejärel Sisowathi lütseumis õppejõuna. 1960. aastal asutas ta inglise õppekeelega erakooli. 9. oktoobril 1975 määras Kambodža Kommunistlik Partei Alaline Komitee ta Demokraatlik Kampuchea sotsiaalministriks. Pärast Vietnami invasiooni 1979. aastal põgenes Ieng Thirith koos oma abikaasa Ieng Saryga Taisse. 1996. aastal andis kuningas Norodom Sihanouk Ieng Saryle armu ja nad pöördusid Kambodžasse tagasi. 2007. aastal nad vahistati ja Ieng Thirithile esitati süüdistus inimsusvastastes kuritegudes ja genotsiidis. 17. novembril 2011 tunnistas kohus ta Kambodža genotsiidikuritegude kohus ta vastusvõimetuks. Ülemkohus tühistas selle otsuse. 13. septembril 2012 otsustas Kambodža genotsiidikuritegude kohus Ieng Thirithi vabastada, kuna tema tervislik seisund ei võimaldanud kohtuprotsessis enam osaleda.
Hädaküla (Kohtla-Järve)
Lisaks Pioneeri tänava kandis asuvale Hädakülale on Kohtla-Järvel ka Kooliküla (Tehase tänava kirdeots), Lilleküla (Kaevuri tänavast läänes), Siidisuka (Vanalinna idaosa samanimelise tänava kandis), Sikupilli (Kauba tänava lääneots), Suitsuküla (Vanalinna lääneosa Järveküla tee ääres) ja Vaheküla (Vanalinna lõunaosa Kävast läänes). Suitsuküla kandis asus ajalooline Pavandu kõrts (1796 Paue, 1871 Powando)
Kohtla-Järve kultuuripaleest algava linnapargi servas ja vanalinna osas on ilmekad näited 1920-1940 tööstusasundustest: Hädaküla, Siidisuka ja Käva. Tööliasumite elumajad ei olnud suured, 2-korruselised (Hädaküla), ehitati omaette gruppidena.
VELK Saaremaa konsistooriumiringkond
VELK Saaremaa konsistooriumiringkond (saksa keeles Oeselscher Consistorial-Bezirk) oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piirkondlik koguduste haldusorgan Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus Saaremaal.
Yasmin Levy
Yasmin Levy (heebrea: יסמין לוי ‎; sündinud 23. detsembril 1975 Jeruusalemmas) on sefaradi juudist Iisraeli laulja ja laulukirjutaja.
VELK Saaremaa konsistooriumiringkond
Konsistooriumiringkondade haldusorganiks oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium.
pisi|püsti|[[Kuressaare Laurentiuse kirik]]
Saaremaa superintendendid
Venemaa keisririigi aegsed Saaremaa superintendendid:
Ksantoproteiinireaktsioon
pisi|Ksantoproteiinireaktsioon Ksantoproteiinireaktsioon on analüütilises keemias reaktsioon aromaatsete aminohapete tõestamiseks valkudes. Aromaatsed aminohapped on need, mille molekulis sisaldub benseeniring (fenüülalaniin, türosiin ja trüptofaan).
Kontsentreeritud lämmastikhappega nitreeritakse benseeniring.
Ksantofüllid
Ksantofüllid on üks karotenoidide rühm. Nad on enamasti tetraterpeenid ning sisaldavad erinevalt karoteenidest hapnikku sisaldavaid funktsionaalrühmi (hüdroksüülrühm, karbonüülrühm, karboksüülrühm, mõnikord ka oksiraanrühm).
Leidumine
Eukarüootidest sünteesivad neid ainult taimed; loomades leiduvad ksantofüllid on saadud toiduga. Ksantofüllid leiduvad ka rohelist värvi lehtköögiviljas, nagu spinatis (10 mg/100 g), salatis ja käharas lehtkapsas.
Prokarüootide seas moodustavad neid mõned bakterid, kelle elupaik on väga valge. Pigmentidena rakumembraanis hoiavad nad ära raku koostisosade fotooksüdatsiooni.
Omadused
Hoolimata polaarsetest rühmadest on ksantofüllid lipofiilsed; lahustuvust vees parandab osaliselt glükosüleerimine monosahhariidiga. Ksantofüllid on kuumakartlikud, keetmisel hävib neist 60–100 %.
Kasutamine
Ksantofülle kasutatakse söödalisaainetena, et loomsete saaduste värvust tugevdada. Näiteks lisatakse astaksantiini kultuurlõhe söödana kasutatavale kalajahule, et saada iseloomulikku lihavärvi, ja kanasöödale, et rebu värvi intensiivistada. Kantaksantiini kasutatakse otse saida järelvärvimiseks. Luteiini kasutatakse süsinikdioksiidita jookides, energiamaiustustes ja dieettoiduainetes.
Moussa Sissoko
Moussa Sissoko (sündinud 16. augustil 1989 Le Blanc-Mesnilis) on Prantsusmaa jalgpallur, poolkaitsja. Alates 2016. aastast mängib ta Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Toulouse, debüteerides Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2007–08.
Aastatel 2013–2016 mängis ta Inglismaa kõrgliigas Newcastle Unitedi ja 2016–2021 Tottenham Hotspuri ridades. 2021. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Watfordiga.
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Sissoko 10. oktoobril 2009 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikmängus Fääri saarte vastu.
Esimesevärava rahvuskoondises lõi ta 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 20. juunil Šveitsi vastu.
Soorituskondiktsioon
Soorituskondiktsioon on võlaõigusseaduse 52. peatükis käsitletav mõiste. Alusetu rikastumise sätete kohaselt võib üleandja saajalt tagasi nõuda soorituse, mis on tehtud mingi kohustuse täitmiseks, kui osutub, et seda kohustust ei ole olemas, kohustust ei teki või kui kohustus langeb hiljem ära.
Lido di Venezia
pisi|Lido di Venezia [[vaporetto-terminal laguunilt vaadatuna]] pisi|Lido ja Veneetsia laguun Lido – või ka Veneetsia Lido (Lido di Venezia) – on 11 kilomeetri pikkune liivavall Itaalia põhjaosas Veneetsias. Lido on koduks 20 000 elanikule ning iga aasta septembrikuus toimub seal Veneetsia filmifestival.
Geograafia
pisi|Faro Rocchetta tuletorn Alberonis Lido saar on koduks kolmele asulale. Saare põhjapoolses osas on Lido ise: seal toimub filmifestival, seal on hotellid Grand Hotel des Bains ja Grand Hotel Excelsior ning ka Veneetsia kasiino. Saare keskosas olev Malamocco oli sealne esimene ning pikka aega ka ainus asula. Kunagi oli tegemist ka Veneetsia doodži koduga. Lido lõunaosas olevast Alberonist leiab golfiraja. Piki saare põhitänavat liigub ka ühistransport.
Vähemalt pool saare Aadria mere poolsest küljest on liivane rand ja suur osa sellest kuulub erinevatele suveturiste majutavatele hotellidele. Nende hulka kuuluvad kuulsad Excelsior ja Des Bains, mis on ka Thomas Manni klassikalise romaani "Surm Veneetsias" sündmuste toimumispaigaks. Kui nende näol on tegemist erarandadega, leiab saare põhja- ja lõunapoolsetest otsadest ka ülisuured avalikud rannad. Aadria meri on üsna puhas ja soe ning ideaalne lastele. Vaid aeg-ajalt segavad ujumist meduusid.
Saare tuiksooneks on ligikaudu 700 meetri pikkune lai tänav Gran Viale Santa Maria Elisabetta, mis viib saare ühel serval oleva laguuni äärest ja veebusside (vaporetto) peatusest saare teises servas oleva mereni. Tee äärde jäävad hotellid, kauplused ja pigem turistidele mõeldud restoranid.
Ajalugu
Aastal 1177 allkirjastasid Rooma keiser Friedrich I Barbarossa ja paavst Aleksander III Lido saarel Veneetsia rahu: aasta varem oli keiser kaotanud Legnano lahingu.
Aastal 1202, Neljanda ristisõja alguses, kasutati Lidot kümnete tuhandete ristirüütlite laagripaigana: kuna nad ei suutnud maksta transpordiks vajalike Veneetsia laevade eest, blokeerisid veneetslased nad Lido saarele.
Aastal 1857 rajati Lidol esimene suplusasutus. Tegemist oli esimese sarnase asutusega Euroopas ning peagi sai lido laialdaselt kasutatavaks sõnaks, mis tähistas igasugust rannaäärset puhkusekohta. Lido edu ja Veneetsia lähedus tegid paiga kiiresti maailmakuulsaks.
Sõjajärgse Itaalia taastuv majandus tekitas 1960. aastatel saarel kinnisvarabuumi ning paljud veneetslased kolisid Lido saarele, saamaks osa sealsest kaasaegsest infrastruktuurist.
Pärand
Saare nimest tulenevat nimetust "lido" kasutatakse teatud tüüpi õues asuvate basseinide tähenduses ja seda eriti Suurbritannias. Lisaks on kruiisilaevadel ka eraldi "lido tekk".
Lido on ka paljude teiste Itaalia rannikuäärsete kohanimede esimeseks osaks.
Pikksilm
pisi|püsti=1.4|Kepleri pikksilma optikasüsteem pisi|püsti=1.4|Galilei pikksilma optikasüsteem pisi|Pikksilma kasutamine Pikksilm on optikariist kaugete esemete vaatlemiseks. Pikksilma kasutatakse nii iseseisva vaatlusriistana kui ka teiste optikariistade osana, näitel teodoliidis, spektroskoobis jm. Kahest pikksilmast kokku ehitatud optikariist kahe silmaga vaatluseks on binokkel. Astronoomiline pikksilm on teleskoop.
Pikksilmades on peamiselt kasutusel Kepleri ja Galilei optiline süsteem.
Galilei pikksilmas kasutatakse okulaarina kumerläätse asemel nõgusläätse. Nii saadakse päripidine kujutis ilma prismadeta. Nagu Kepleri pikksilmas, langevad ka Galilei süsteemis objektiivi fookus ja okulaari eesmine fookus kokku, kuid okulaarist vaatleja pool.
Pikksilma peamine tunnussuurus on nurksuurendus, mida väljendab objektiivi fookuskauguse f_{obj} ja okulaari fookuskauguse f_{ok} suhe.
Stefan Strandberg
Ken Remi Stefan Strandberg (sündinud 25. juulil 1990 Lyngdalis) on Norra jalgpallur, kes mängib Norra kõrgliigaklubis Vålerenga ja Norra jalgpallikoondises.
Norra kõrgliigas debüteeris Stranberg 2009. aastal Vålerenga meeskonnas. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Norra kõrgliigaklubis Rosenborg (2012–2015), Venemaa kõrgliigaklubides Krasnodar (2015/16) ja Jekaterinburgi Ural (2018/19 ja 2020/21), Saksamaa esiliigaklubis Hannover 96 (2016/17), Itaalia esiliigaklubis Trapani (2019/20) ja Itaalia kõrgliigaklubis Salernitana (2021–22). 2022. aastal naasis ta Vålerengasse.
Norra jalgpallikoondises debüteeris 19. novembril 2013 sõprusmängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. juunil 2021 sõprusmängus Kreeka vastu.
Priit Vürst
Priit Vürst (1943 – 27. juuni 1974) oli eesti alpinist.
Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu.
Ta astus Alpiklubi Firn liikmeks 1964. aastal. 1968. aastal valiti ta klubi presidendiks. Sellesse ametisse jäi ta hukkumiseni Pamiiri mägedes.
Haridus ja töökäik
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Aastatel 1970–1974 töötas ta Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis helkivate ööpilvede töörühmas.
Alpinism
pisi|Eerik Reino, Tõnu Tennisson ja Priit Vürst 1974. aastal. Foto: Jaan Künnap
Tipputõus Kommunismile
1970. aastal osales ta III Eesti Pamiiri ekspeditsioonis, mille käigus tõusis koos 7 kaaslasega Heino Paltseri juhtimisel Kommunismi tippu (7495 m, 5B raskuskategooria). Tõus Kommunismile oli Baltikumis esimene. Aasta lõpul kokkuvõtete tegemisel tunnistati see tõus Baltikumi parimaks.
Kõrgtraavers
1973. aastal juhtis ta ekspeditsiooni Edela-Pamiiri Marxi ja Engelsi piirkonda, mille käigus sooritati Tõnu Tennissoni juhtimisel kõrgtraavers Nikoladze (6250 m) – Karl Marxi mäetipp (6723 m; raskuskategooria 5B).
Hukkumine
1974. aastal võttis ta osa Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m). Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Priit Vürst tegi kaasa Enn Saare juhtimisel 5-liikmelises grupis, kes valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 6800 m kõrgusel tabas neid laviin, milles hukkusid Priit Vürst, Eerik Reino ja Tõnu Tennisson.
Kohaliku omavalitsuse volikogu
Kohaliku omavalitsuse volikogu on kohaliku omavalitsuse üksuse (valla või linna esinduskogu (vastavalt vallavolikogu või linnavolikogu)).
Kohaliku omavalitsuse volikogu Eestis
Kohaliku omavalitsuse volikogu valitakse valla või linna hääleõiguslike elanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
Volikogu valitakse salajasel hääletusel neljaks aastaks valimisaasta oktoobrikuu kolmandal pühapäeval, s.o valimispäeval. Samuti saab eelhääletada ja e-hääletada 7 päeva jooksul 10. päevast kuni 4. päevani enne valimispäeva. Erandolukordades, kus volikogu liikmete arv langeb alla nõutud arvu või kui moodustub uus kohaliku omavalitsuse üksus ühinemise teel, lähtutakse uue volikogu moodustamisel seadusest tulenevatest ettekirjutustest.
Volikogu valimistel on hääleõiguslikud vaid selle omavalitsuse maa-alal elavad Eesti ja Euroopa Liidu kodanikud, kes on vähemalt kuusteist aastat vanad ja kelle aadressiandmed on kantud Eesti rahvastikuregistris sellel maa-alal asuvasse valda või linna. Hääletamisõigus on ka välismaalasel, kes elab Eestis pikaajalise elaniku elamisloa või alalise elamisõiguse alusel. Hääletada ei saa valimisõiguse osas teovõimetuks tunnistatud isikud ja isikud, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud või kannavad karistust kinnipidamiskohas.
Kandideerimisõigus volikogu liikmeks on igal hääleõiguslikul Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kes on kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks saanud 18-aastaseks ja kelle püsiv elukoht asub hiljemalt valimisaasta 1. augustil vastavas vallas või linnas.
Volikogu järgmise koosseisu liikmete arvu määrab volikogu oma otsusega hiljemalt 90. päeval enne valimispäeva. Igas volikogus peab olema vähemalt seitse liiget ja liikmete arv peab olema paaritu arv. Liikmete arv määratakse rahvastikuregistri andmete põhjal, lähtudes valla- või linnaelanike arvust valimisaasta 1. juuni seisuga järgmiselt:
Hääletamine
Hääletamisega lõpeb volikogus arvamuse kujundamise protsess. “Tegu on võimu teostamise keskse aktiga, milleks volikogu liikmed mandaadi omanikena on õigustatud ja kohalikel valimistel demokraatlikult legitimeeritud.”
Hääletamist kohaliku omavalitsuse volikogus reguleerib peamiselt Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (edaspidi KOKS) § 45. Antud sättest tuleneb, et hääletamise teel otsustatakse volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi. Muudes küsimustes viiakse hääletamine läbi ainult juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab.
Hääletamisega seotud küsimused reguleeritakse volikogu põhimääruses tulenevalt seaduse nõudest sätestada mitmed ametiisikute ja organite valimise või moodustamise korrad.
Hääletamise kord
Hääletamine kohaliku omavalitsuse volikogus toimub volikogu istungil, mille kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja ehk aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige.
Hääletamine on avalik, v.a isikuvalimistel. Volikogu ei saa omaalgatuslikult teostada salajast hääletamist teistes küsimustes. Varem olid nii isikuvalimiste kui ka umbusaldushääletused salajased, kuid nüüdseks on salajane ainult hääletamine isikuvalimistel. Volikogu istungil ja volikogu komisjoni koosolekul toimunud hääletuse tulemused kantakse vastavalt istungi või koosoleku protokolli.
Volikogu liige hääletab isiklikult. Võimalik on anda poolthääl, vastuhääl või jääda erapooletuks.
Üldreeglina võetakse volikogu otsused vastu poolthäälte enamusega, eriti olulistes küsimustes on aga vaja koosseisu häälteenamust. Sellisteks küsimusteks on näiteks kohalike maksude kehtestamine, eelarvelaenu vastuvõtmine, koormiste määramine, valla- või linnavara valitsemise korra kehtestamine, volikogu esimehe või aseesimehe valimine ning vallavanema või linnapea valimine.
Isikuvalimised
Hääletamine isikuvalimistel on salajane ning selle tulemused vormistatakse volikogu otsusena. Tulemusi üle ei hääletata, sest muidu võib tekkida olukord, kus otsuse hääletuse (avalik) tulemused erinevad salajase hääletuse tulemustest.
Muudatusetepanekud ja alternatiiveelnõud
Volikogu päevakorras olevate küsimuste puhul on pärast sõnavõtte võimalus esitada muudatusettepanekuid, mis pannakse istungi juhataja poolt hääletamisele siis, kui mõni volikogu liige või fraktsioon seda nõuab.
Konkureerivate ettepanekute puhul pannakse eelnõud pärast läbirääkimisi eraldi hääletamisele. Eelnõu, mis saab vähem poolthääli, langeb menetlusest välja. Võrdsete poolthäälte korral paneb istungi juhataja eelnõud uuele hääletusele ning kui ka teist korda saavutatakse sama tulemus, langevad mõlemad eelnõud menetlusest välja. Alternatiiveelnõude puhul on vastuvõtmiseks vaja lõpphääletusel poolthäälteenamust.
Käänivõrk
Käänivõrk kui keerdpüünis oli pärata tõmbevõrk madalas vees kalade püüdmiseks.
Kohaliku omavalitsuse volikogu
Toimingupiirangud
KVS (korruptsioonivastane seadus) § 11 sätestab piirangud ametiisikutele toimingute või otsuste tegemisel.
Käänivõrk
Võrgu ehitus
Võrtsjärve käänivõrk koosnes mitmest otsapidi kokkuseotud umbes 2 m kõrgusest võrgust kogupikkusega 140 kuni 250 m. Peipsi käänivõrk oli tunduvalt väiksem. Peipsil kasutati hiljem ka ühetiivalist pärata keerdpüünist, mida nimetati raga, sellega püüti öösiti sügavamas vees.
Püügiviis
Käänivõrguga püüti jalgsi kuni kaelani ulatuvas vees. Kaks meest piirasid kalaparve ümber ja vähendasid madalas vees kahlates võrguringi spiraalselt, kuni said kalad paati või kaldale tõmmata. Põhiliselt püüti rääbist ja latikat.
Kasutuspiirkonnad
Käänivõrk oli tuntud mitmel pool Skandinaavias ja Loode-Venemaal. Eestis oli kasutusel Muhus, Kihnus, Pärnu lahel, Peipsil ja Võrtsjärvel, vähem põhjarannikul. Teadaolevalt lõpetati selle võrgu kasutus 1940. aastatel.
Kohaliku omavalitsuse volikogu
Toimingupiirangud
Toimingu või otsuse tegemise keeld kehtib, kui:
Näiteks on keelatud hääletamisel osalemine, kui hääletusel olev küsimus on seotud mõne ametiisiku lähisugulasega. Kogu ametiisikuga seotud isikute ringi määratleb KVS § 7 lg 1, sealhulgas on näiteks abikaasa, vanemad, lapsed, ühises majapidamises elavad isikud. Sellistel juhtudel peaks isik laskma ennast erapooletuse nimel otsuse tegemisest taandada.
Kohaliku omavalitsuse volikogude pädevus
Volikogul on õigus seaduse piires ja kohalike elanike huvides otsustada iga kohaliku omavalitsuse pädevusse kuuluvat küsimust, kui see pole seaduse alusel antud KOV täitevorgani pädevusse. Kui seadusega on teatud küsimuse otsustamine antud volikogu ainupädevusse, siis puudub volikogul õigus saata see edasi täitevorganile (RKHKm 07.11.1997, 3-3-1-30-97; 09.10.1998, 3-3-1-27-98 ).
Volikogu ainupädevusse kuulub järgmiste küsimuste otsustamine:
Volikogu tegutsemisvõimetus
Volikogu tegutsemisvõimetus on olukord, kus lõppevad kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt ning nende asemele astuvad asendusliikmed. Volikogu tegutsemisevõimetus on reguleeritud Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ( edaspidi KOKS ) § 52.
Volikogu liikme volituste ennetähtaegne lõppemine
KOKS § 52 sätestatud tähtaegade mittejärgimisel teatud volikogu pädevusse kuuluvate toimingute osas loetakse volikogu tegutsemisvõimetuks, mille tulemusena KOKS § 18 lõike 1 punkti 1 kohaselt lõppevad volikogu liikme volitused enne tähtaega. Riigikohtu praktika kohaselt piisab volikogu liikme volituste lõppemiseks volikogu tegutsemisvõimetuse aluseks oleva asjaolu esinemisest. See tähendab, et volikogu tegutsemisvõimetuse asjaolu esinemisel lõppevad volikogu liikme volitused enne tähtaega automaatselt, mistõttu ei ole volikogu liikme volituste lõpetamiseks vaja eraldi valimiskomisjoni otsust.
Regulatsiooni eesmärk
Volikogu tegutsemisvõimetuse reguleerimise eesmärk on tagada, et volikogu täidaks tähtajaliselt temale seadusega antud kohaliku võimu sujuva teostamise ja kohaliku omavalitsuse olulisemate eelduste täitmise jaoks vajalikke ülesandeid. Tegutsemisvõimetuse aluseks on eelarve vastuvõtmise või saneerimiskava kinnitamise, volikogu esimehe määramise ja vabastamisega ning vallavanema ja linnapea ning valitsuste liikmete määramise, vabastamise ja umbusaldamisega seotud tähtaegade mittejärgimine ning ühinemise tulemusena moodustunud valla või linna põhimääruse tähtaegne vastuvõtmata jätmine.
Kui volikogu ei suuda täita neid kõige olulisemaid eeldusi, siis tuleb volikogu liikmed asendada asendusliikmetega Ühelt poolt see survestab volikogu liikmeid kokkuleppele jõudma ning teiselt poolt – kokkuleppe mittesaavutamisel – looma võimaluse olukorra lahendamiseks uutele inimestele otsustamispädevuse üleandmise kaudu.
KOKS § 52 lg 2 esimene lause täpsustab, et juhul kui volikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks.
Riigikohus on oma otsuses 3-4-1-13-13 rõhutanud, et KOKS § 52 lg 2 regulatsioon teenib kolme legitiimset eesmärki, mis kõik on suunatud poliitilise stabiilsuse saavutamisele :
Faktiliselt tegutsemisvõimeline volikogu
Volikogu juriidiline tegutsemisvõimetus ei tähenda seda, et volikogu ei ole faktiliselt suuteline tegutsema.
Ördi peakraav
Ördi peakraav on peakraav Sakala kõrgustiku lääneosas ja Soomaal, Viljandi maakonnas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 10,6 km, valgla pindala 33,9 km², langus 4,5 m ja lang 0,42 m/km. Oja saab alguse 24,5 m kõrgusel Tipu külas ja suubub 20 m kõrgusel Sandra külas vasakult poolt Raudna jõkke 8,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Inimlikud vajadused
Inimlikud vajadused ehk inimvajadused on asjad ja nähtused, mida iga inimene vajab normaalseks eluks ja arenguks.
Inimlikud vajadused ulatuvad kaugemale füsioloogilisest vajadusest toidu, vee ja sooja järele ning sisaldavad sotsiaalseid ja hingelisi vajadusi, nagu turvalisus, armastus, identiteeditunne ja enesetõestamine.
Inimlike vajaduste arvestamine on üks säästva ehk tasakaalustatud arengu lähtekohti.
Hörschelmann
Hörschelmann on saksa päritolu Eesti- ja Liivimaa vaimulikesuguvõsa.
Esimesteks suguvõsa esindajateks Eestis olid vennad Ernst August Wilhelm Hörschelmann (1743–1795), kes oli Tallinna gümnaasiumi retoorikaprofessor ja rektor ning Johann Heinrich Hörschelmann (1752–1798), kes oli Vändra koguduse õpetaja. Nende isa Johann Heinrich Hörschelmann (1704–1774) oli kirikuõpetaja Erfurdis.
Trump World Tower
pisi|Trump World Tower pisi|[[One Dag Hammarskjöld Plaza, 100 United Nations Plaza ja Trump World Tower]] Trump World Tower on Donald Trumpi ettevõtte The Trump Organization arendatud 262 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Midtown Manhattanil, ÜRO peakvartali ja East Riveri lähedal.
72 korrusega kõrghoone, mis paikneb First Avenue ääres East 47th Street ja East 48th Street tänava vahel, valmis aastatel 1999–2001.
Tarandė
pisi|Tarandė Tarandė on Vilniuse linnaosa, mis asub linna loodeosas Pašilaičiai valla territooriumil.
Linnaosa on kujunenud samanimelise küla ja osalt ka Gineitiškėse küla Vilniusega liidetud ossa. Seal asub loomakliinik. Tarandė piirneb põhjas Gineitiškėsega, kagus aga Pavilionysiga.
Cerebrospinal Venous System
Cerebrospinal Venous System (lühend CSVS) on Tobinicki ja Vega pakutud termin, millega kirjeldatakse selgroogsetel loomadel veenisüsteemi seda osa, mis koosneb omavahel ühenduses olevast venoosurgete ja veenipõimikutega, kuid veeniklappideta peaaju veenisüsteemist (inglise keeles cerebral venous system) ja seljaaju veenisüsteemist (vertebral venous system, VVP).
CSVS-i anatoomia ja ainulaadne loomus on kinnitust leidnud mitmete tänapäevaste süstetehnikate, röntgen- ja magnetresonantstomograafia piltidega.
W. F. Herlihy (1947) meelest läheb CSVS-i tunnistamine vastuollu William Harvey tsirkulatsioonikontseptsiooniga.
Peaaju veenisüsteem
See süsteem koosneb koljusisestest veenidest, kõvakestaurgetest (sinus durae matris) (nt korgasurgetest sinus cavernosus) ja silmaveenidest.
Seljaaju veenisüsteem
Süsteem koosneb lülisamba veenidest ja põimikutest.
Ajaloolist
1543. näitas Andreas Vesalius, et veenid väljuvad seljaajust. See leidis kinnitust hiljem 1555 ka Sylviuse poolt.
Pea- ja seljaaju veenisüsteemide anatoomiliste ühenduste esmakirjeldajaks 1819. aastal peetakse Prantsuse arsti Gilbert Breschet'd, kes olevat seljaaju veenisüsteemist kuulnud oma õpetajate Chaussier' ja Dupuytreni käest.
Selle veenikompleksi füsioloogilise tähtsuse ja osaluse metastaaside levikus (eesnäärmevähi metastaseerumine seljaajju) kirjeldajaks 1940. aastal peetakse anatoomiaprofessorit Oscar V. Batsonit.
Anime muusikavideo
Anime muusikavideo ehk AMV (inglise anime music video) on muusikavideo, mis koosneb ühest või mitmest animatsiooniklipist koos helireaga. Tavaliselt on need fännide tehtud. AMV võib ka tehtud olla mängude järgi, mida nimetatakse GMV-ks ehk mängu muusikavideoks (inglise game music video).
Anime muusikavideod pole ametlikud muusikute poolt välja antud muusikavideod, vaid hoopis amatööridest fännide kompositsioonid, mis sünkroonivad töödeldud videolõike koos helireaga. AMV-sid postitatakse ja levitatakse interneti kaudu. Anime konventsioonides on AMV näitused ja AMV võistlused. AMV-des kasutatud muusika on äärmiselt mitmekesine, esindatud on sellised žanrid nagu J-pop, rokk, hiphop, popmuusika, R&B, kantri ja paljud muud.
Töötlus
Kasutades erinevaid videolõike video allikast ja muutes neid teatud ajavahemikes on kõige olulisem vahend, mis AMV loojal on. Sageli sündmused videos ja üleminekud videolõikude vahel on sünkroonitud sündmustega muusikas. See sünkroonimine on jagatud kahte üldisse liiki: sisemised ja välised. Sisemine sünkroonimine hõlmab heli sünkroonimist toimuvates sündmustes, nagu uste paugutamine ja plahvatused. Välised on need, kus sünkroonitakse juhtumeid töödeldud lõikudesse, mis toimuvad muusikaga samal ajal.
Digitaalefektid
Kasutades videotöötluse tarkvara saab videoallikat muuta mitmel moel. Muuta saab stseeni näiteks peatades tegelase suu liikumist samas kui teised on ette näinud suurendades sünkroonimist koos heli või võimaluse luua unikaalne visuaalne stiil video jaoks.
Huulte liikumise sünkroonimine
Sünkroonitakse huulte liikumist originaalallikast muusikaga ühtlaseks, mis jätaks mulje, nagu tegelane laulaks seda laulu, mis valitud. Sageli kasutatakse seda komöödias. Huulte liikumise sünkroonimist kasutatakse tavaliselt ka paroodia-AMV-des. Mõned töötlejad kasutavad originaal- ja manipuleeritud animatsiooni, nii kahemõõtmelist kui ka kolmemõõtmelist. Niisuguseid asju kasutatakse sageli visuaalseteks efektideks või sellise loo edastamiseks, mis on muidu kommunitseerimatud kasutades ainult originaalvideo allikas.
Populaarsus
John Oppliger AnimeNationist märkis, et fännide toodetud AMV-d on suuresti populaarsed läänemaades, aga mitte Jaapanis. Tema sõnul on läänemaad kogenud visuaalseid kogemusi "rohkem puhtamalt", sest enamik läänemaade fännidest ei saa aru jaapani keelest, mis on enamasti anime originaalkeel ning selle tulemusena "visuaalid teevad suurema mõju" meeltele. Samuti ütleb John, et lääneriigid on "julgustatud sotsiaalse survega kasvada välja karikatuuridest ja koomiksitest noorukiea jooksu algul" samal ajal kui Jaapani põliselanikud kasvavad üles animatsiooniga "pideva kaaslasena", inglise keeles kõnelevad fännid kipuvad kasutama ja rekonstrueerima olemasoleva animet, et luua AMV-sid, samal ajal kui Jaapani fännid "on rohkem intuitiivselt kaldu" luua või laiendada olemasolevaid mangat ja animet.
Iron Chefi stiil
Kaks või enam võistlejat (töötlejat) osalevad üksteisega otse võisteldes. Võistlejate loodud AMV-sid võrreldakse ja valitakse välja parim. Hinnatakse teemat, täpsust ja video kvaliteeti võistluse ajal. Kohtunikud kuulutavad välja võitja ja see võitja läheb võistlema teiste võistlejate vastu, kes on võitnud eelmisi võistluste osi. Need toimuvad üks või kaks tundi ja neid peetakse anime konventsioonidel või interneti kaudu.