cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kadrioru administratiivhoone
Administratiivhoone pärast taasiseseisvumist
Eesti iseseisvus taastati 20. augustil 1991. aastal ning uue riigipeana andis 1992. aasta 6. oktoobril ametivande Lennart Meri. Kuni sama aasta 18. novembrini, mil taasmoodustati Vabariigi Presidendi Kantselei, oli kestnud üleminekuperiood, mil president töötas juba Kadriorus, kuid presidendi kantseleid veel ametlikult ei olnud.
Lennart Meri ametiajal viidi kantseleihoones läbi ulatuslikke ümberehitustöid. Tema ametiaja algusaastatel ehitati välja presidendi ametikorter ning korrastati esindus- ja ametiruumid. 1995. aastal võeti ette kantselei keldrikorruse kapitaalremont. 1996. aastal ehitati pööningukorrusele kaheksa töötaja jaoks mõeldud bürooruumid, 1997. aastal ehitati esimesel korrusel paiknenud kahe kabineti asemele välja suur söögisaal, eesmärgiga pakkuda vastavat ruumi väiksemate vastuvõttude ja pidulike söömaaegade korraldamiseks. 1998. aastal võeti ette administratiivhoone fassaadide rekonstruktsioon.
Ka president Arnold Rüütli ametiajal võeti kantselei siseruumides ette põhjalikke renoveerimistöid. Esindusruumide interjöör taastati ehitusaegsete jooniste ja juhendite järgi aastal 2002.
Hoone on Kultuurimälestiste registris arvel nii ehitis- kui ka ajaloomälestisena. Kadrioru administratiivhoone võeti kultuuri- ja haridusministri määrusega arhitektuurimälestisena arvele 1995. aasta 19. juulil. 2006. aasta 28. märtsi kultuuriministri käsikirja järgi hõlmas Kadrioru hoonetele, pargile ja kunstimälestistele kehtestatud ühine kaitsevöönd ka administratiivhoonet.
Tänapäeval on hoone kasutuses Eesti Vabariigi Presidendi ametiresidentsina. 2023. aasta seisuga elab seal president Alar Karis.
Traditsionalistlik arhitektuur
1930. aastate lõpus hakkas kümnendi esimesel poolel levinud funktsionalism väsima, mistõttu kerkisid taas esile traditsionalistlikumad jooned. Uusklassitsistlikud motiivid levisid üle Euroopa, võimaldades traditsioonilisi väärtusi rõhutada. See nähtus jõudis ka Eestisse.
1930. aastate üleeuroopalise majandustõusuga kaasnes Eestis rohke ehitustegevus, milles riik oli aktiivne osaline. Toona juba kümmekond aastat tegutsenud noore riigi saavutusi taheti näidata ka arhitektuuris. Vastkehtestatud hoonete hierarhias peeti tähtsaimaks ühiskondlikke hooneid, mis oma arhitektuurikeelega pidid edasi andma igavesi väärtusi. Uue arhitektuurilaadi traditsionalismi keskseks märksõnaks sai esinduslikkus.
Hoone kirjeldus
pisi|Lähivaade Kadrioru administratiivhoone esifassaadist Kadrioru administratiivhoone koosneb kesksest ametiruumidega põhimahust ning kahest eenduvast korteritele mõeldud risaliidist. Keskse hooneosa esifassaadil on neli pilastrit, mille vahelist keskosa rõhutavad kahe Vasalemma marmorist sambaga altaan ja ehisvaasidega katusebalustraad. Esifassaadile lisavad uusbarokset ilmet aknaid ümbritsevad krohviraamistused ja kolm kaarduvat frontooni. Hoone tagafassaad on tagasihoidlikum, kuid sellele lisab esinduslikkust poolümar eenduv trepikoda. Kuna noorel riigil varem omi riiklikke hooneid polnud, otsiti eeskuju mujalt Euroopast. Kadrioru kantseleihoone eeskujuks on peetud isegi Reichskanzleis (Albert Speer) Berliinis. Uus esindustraditsionalistlik riigihoone ehitati Niccolò Michetti 1718. aastal kavandatud Kadrioru lossiga samale teljele, andes talle koha barokses ansamblis. Uus hoone võttis arvesse barokset arhitektuuri, kuid oma arhitektuurikeelelt see pigem vastandas kui jäljendas Kadrioru lossi. Kui Michetti lossi on peetud lõunamaiselt kergeks ja õhuliseks, siis Kotli uusbarokk on raskepärasem ja sootuks teistsuguse proportsioonitunnetusega ning lähtub põhjamaisest barokist.
Peasissepääsu juurde lisati 1939. aastal skulptor Voldemar Melliku loodud pronksist leopardide kujud, mis pidid sümboliseerima Eesti riigivõimu. Saksa okupatsiooni ajal hävitati nii pronksist leopardid kui ka V. Melliku teised lossi taha püstitatud figuurid "Koit" ja "Hämarik".
Sisearhitektuur
Erilist tähelepanu pöörati siseruumide kujundamisele, mistõttu selle väljatöötamisse kaasati mitmed nimekad kunstnikud ja Pärnu linnaarhitekt Olev Siinmaa. Administratiivhoone interjööri iseloomustab klassikaliste paleelike võtete modernne interpreteerimine. Hoone kõige esinduslikumad ruumid on presidendi kabinet, vanema käsundusohvitseri kabinet, koosolekute saal ja trepihallid.
pisi|left|[[Richard Wunderlichi kavandatud mööbel]]
Trepihallid
Kaks trepihalli on lahendatud vastandlike võtetega. Alumise trepihalli põrand on kaetud kummiplaatidega ning laes paigutub modernistlik valge stukkdekoor tumedamal foonil modernistliku valguskuuli ümber. Ülemises hallis on seevastu parkettpõrand, kunstmarmorist külgsambad Vasalemma marmorist historitsistlike kapiteelide ja baasidega, peenemustriline historitsistlik stukkdekoor ja kristall-lühter. Mõlema trepihalli seinu katab kollakas kunstmarmor. Treppi piirab elegantne mustast taorauast balustraad.
Koosolekute saal
pisi|"Riiginõukogu saalis" kohtub president välisdelegatsioonidega, seal koguneb riigikaitse nõukogu, peetakse poliitilisi kõnelusi ja läbirääkimisi Teisel korrusel paikneva koosolekute saali lae stukk moodustab ühtlase faktuuri, mida ümbritseb stukist friis. Saali laest ripuvad kaks kristall-lühtrit. Saali seinu kattis algselt Adamson-Ericu kavandite järgi kootud vapileoparde kujutav damasttapeet, mis ei ole säilinud. Kolme tahvelukse kohal on Günther Reindorfi kavandatud intarsias suprapordid, mis kujutavad erinevaid majandusharusid ja kahe samba vahelises nišis asus Aarne Mõtuse kavandite järgi tehtud gobelään, mis kujutas stseeni oda vahetamisest viikingite saadiku ja eestlaste vanemate vahelise lepingu sõlmimisel. Olgugi et tegemist on fiktiivse sündmusega, kandis see olulist ideoloogilist rolli. Ruumi telliti suur koosolekulaud 18 tooliga ning gobelääni alla madal kapp, hiljem lisandus sinna omaette tellimusena veel mööbel. Mööbli kavandas sisearhitekt Richard Wunderlich. Mahagonmööbel on kaetud makassari spooniga ja kaunistatud pronksi ning Valdemar Kaarma tehtud intarsiatega. Laua ühes otsas oli kolm vapileopardi ja teises kiri "Anno Domini 1938". Ruumi põrandat katab monotoonne veluur.
Vanema käsundusohvitseri kabinet
Vanema käsundusohvitseri kabineti laes on A. Kotli kujundatud stukkdekoor ja kristall-lühter. Ruumi seinu kattis hõbetatud puitliistudega piiratud hele tapeet, põrandat kattis monokroomne veluur. Ruumi tahvelustel on intarsiatehnikas geomeetriline dekoor. R. Wunderlichi kavandite järgi tehtud sisustus oli valmistatud poleeritud mustast kasest, piiretega ungari saarest ja vahatatud tammest ning kehtis omas ajas väga moodsana.
Presidendi kabinet
Erinevalt ülejäänud ruumidest on presidendi kabineti kujundanud Olev Siinmaa. Sellele vaatamata haakub presidendi kabineti interjöör üldjoontes ülejäänud hoonega. Kabineti laes on suure lillevanikuga stukkdekoor ja kristall-lühter. Kabineti uksed on tehtud intarsiatehnikas, rikkalikult on kasutatud rahvuslikke motiive. Sarnaselt koosolekusaaliga kattis seinu algselt Adamson-Ericu kavandite järgi kootud sinine damastkangas. Põrandaks on kvaliteetne parkett, mis kaeti monokroomse veluuriga ja idamaisete vaipadega. Ruum on detailideni läbi töötatud: põrandaliist on kõrge ja dekoratiivselt rafineeritud, radiaatorivõred on rikkaliku ornamendiga, akende ees on omas ajas uudsed vabalt langeva kangaga kardinad, mis hiljem eesti kodudes standardiks said. Intarsiatehnikas sisustus telliti firmalt "Uudne mööbel". Raamaturiiul ja kirjutuslaud kasutavad rahvuslikke motiive.
Funchal
pisi|Vulkaanilise tegevuse tagajärjel tekkinud basseinid Funchalis Funchal on Portugalile kuuluva saare Madeira keskus ja suurim linn.
Etümoloogia
Linn on nimetatud taime Foeniculum vulgare järgi.
Ajalugu
Funchali asutas João Gonçalves Zarco 1421 ja linnaõigused andis talle kuningas Manuel I 1508.
16. sajandil oli Funchal tähtis peatuspaik teel Indiasse ja Uude Maailma ning seetõttu üsna jõukas. Seal kaubeldi ka madeira suhkru ja madeira veiniga.
1892–1905 andis Portugal välja postmarke pealdisega "Funchal", kuid pärast hakkas välja andma Madeira marke.
Chelsea aasta jalgpallur
Chelsea aasta jalgpallur on Londoni Chelsea aasta parimale mängijale antav auhind. Auhinda antakse aastast 1967 ja esimesena võitis selle auhinna Peter Bonetti.
Viited
Chelsea F.C.
Manggõstau oblast
Manggõstau oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Kasahstanis. Piirneb idas Usbekistani ja lõunas Türkmenistaniga. Läänes piirneb Kaspia merega.
Moodustati 1973. aastal Gurjevi oblasti lõunaosast. Nõukogude ajal tunti nime all Mangõšlaki oblast.
Halduslikult jaguneb 5 rajooniks ja 2 oblastilise alluvusega linnaks (Aktau ja Žangaözen).
Oblastis toodetakse 25% Kasahstani naftast.
2011. aasta mais puhkesid oblastis Kasahstani ajaloo kõige ulatuslikumad streigid, mis kestsid aasta lõpuni. Nafta- ja gaasiettevõtete töölised nõudsid paremaid töötingimusi, suuremat palka ja õigust sõltumatu ametiühingu loomiseks.
Välislingid
🇰🇿
Zooloogia
Zooloogia ehk loomateadus on bioloogia haru, mis uurib loomi.
Zooloogia harud on entomoloogia, malakoloogia, ihtüoloogia, ornitoloogia, terioloogia jt.
Sulev Saarup
Sulev Saarup (16. september 1904 Sooaluse – 31. juuli 1976 Rakvere) oli eesti näitleja.
Sulev Saarup õppis Rakvere reaalgümnaasiumis ja 1938. aastal Rakvere Näitlejate Ringi kursustel. Ta töötas 1920. aastatel Rakvere lauavabrikus ning 1930. aastatel kirjutajana sõjaväes ja Rakvere asutustes, oli aastatel 1940–1966 Rakvere Teatri näitleja.
ABC
ABC on mitme tähendusega lühend.
Valgustusajastu
Valgustusajastu nimetus pärineb Voltaire'ilt ja Johann Gottfried von Herderilt. Essees "Mis on valgustus?" ütleb Immanuel Kant, et valgustus on inimkonna vabanemine alaealisusest, st autoriteetide eestkoste alt. Sellised autoriteedid olid valgustajate meelest eeskätt riik ja kirik. Kant määratles nimetatud artiklis valgustuse inimese väljumisena "omasüülisest alaealisusest" ning püüdlusena alati ja igas olukorras "mõelda ise". Valgustusajastule iseloomulikeks peetakse aga ka varasemaid mõtlejaid, nt John Locke, Nicolas Malebranche, Isaac Newton, Charles de Montesquieu jpt.
Euroopa valgustusideed algusid Inglismaalt, kus kodanlik pööre toimus kõige varem. Prantsuse valgustajad Montesquieu ja Rosseau vaimustusid Inglismaal viibides sealsete filosoofide vaadetest ja ühiskonna vabameelsetest tavadest. Ning kuigi enamik valgustuse põhimõtteid tuli inglastelt, siis just prantslased Voltaire ja Rousseau kujundasid Euroopa valgustusliikumise. Riiklik ja poliitiline tõus ning kultuuriline elavnemine algasid ka Saksamaal ja Venemaal.
Valgustusajastu ideede tulemuseks olid valgustatud absolutism, Ameerika iseseisvussõda ja Prantsuse revolutsioon. Suurt mõju avaldas valgustus ka tööstuslikule pöördele.
Haiba
Haiba on küla Harju maakonnas Saue vallas.
Nüüdismuusika mõisteid
Siin on loetletud nüüdismuusika mõisteid.
Palun salvestada puuduv eestikeelne sõna Tõlkimist vajavate nüüdismuusika mõistete loendis.
Haiba
Piirneb põhjas ja läänes Mõnuste külaga, lõunas Kustja külaga, idas Kernu külaga. Küla piiri pikkus on 10,0 km.
Nüüdismuusika mõisteid
Loendi täiendamine ja täpsustamine on osa vikiprojektist "Nüüdismuusika oskuskeel".
Haiba
Küla paikneb Kernu–Riisipere tee (Haiba küla tänavana Riisipere tee) ääres, ligikaudu 2 km Kernu koolist edelas. Küla kagunurka läbib Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.
Nüüdismuusika mõisteid
Loendisse sisestatud info vastab EKI.ee terminibaasi mõistekirje kontrollnimekirjale: kohta koostatakse terminibaasis allikakirjed.
Allikad:
Haiba
Ajalugu
Haibat on esmamainitud Taani hindamisraamatus (Howympæ).
Külas asus Haiba mõis. Mõisa peahoone on säilinud veidi ümber ehitatud kujul.
Küla oli ka Haiba sovhoosi keskasula.
Loodus
Külas asub pühaks peetav Haiba allikas. Küla keskosas asub Haiba tiik. Külast voolab läbi Haiba oja.
Haiba mõisa park on võetud kaitse alla. Pargi alale jäävad ka arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja kultusekivi.
Eesti Üliõpilaskondade Liit
Eesti Üliõpilaskondade Liit (lühend EÜL) on 23. novembril 1991 asutatud üliõpilaste katusorganisatsioon, mis seisab üliõpilaste hariduslike ning sotsiaalmajanduslike õiguste ja huvide eest. Ühingusse kuulub 14 liikmesüliõpilaskonda ja 1 vaatlejaliige.
Liikmesüliõpilaskonnad: Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Eesti Maaülikool, Tallinna Tehnikakõrgkool, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Estonian Business School, Sisekaitseakadeemia, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, Eesti Lennuakadeemia, Eesti Kunstiakadeemia, Kõrgem Kunstikool Pallas, Tartu Tervishoiu Kõrgkool, Kaitseväe Akadeemia.
Struktuur
pisi|Eesti Üliõpilaskondade Liidu struktuur (2021) EÜL on 14 kõrgkooli üliõpilaskonna katusorganisatsioon. EÜL-i kuulumise eelduseks on üliõpilaskonna esindusorgani ja EÜL-i üldkoosoleku esindajate demokraatlikud valimised, põhikirja ja õigusaktide ning EÜL-i juhtimisorganite otsuste ja ettekirjutuste järgimine ja täitmine.
Üldkoosolek, volikogu, nõukogu ja järelevalve
Üldkoosoleku pädevuses on
Kaasamaks liikmeid EÜL-i igapäevasesse juhtimisse, on lisaks moodustatud volikogu ja nõukogu, mis toimivad juhatuse nõuandvate kogudena. Organisatsiooni tööd revideerib järelevalvekomisjon.
Ajalugu
EÜL-i asutasid 23. novembril 1991 üheksa üliõpilasesindust. Esimesse EÜL-i juhatusse kuulusid Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand (vt ülal).
Kolm silmapaistvamat juhti on olnud Lauri Kööp (esimees 1996–1998) organisatsiooni majandusaluse loojana, Leif Kalev (esimees 1998–1999, 2000) organisatsiooni poliitilise aluse loojana ja Piret Hartman (aseesimees 2001, esimees 2002).
Üliõpilaspoliitikat on tudengipäevil teinud näiteks Kaarel Tarand, Liina Kersna (Lepik), Sulev Alajõe, Hannes Võrno, Lemo (Laur-Leho Kaljumets), Mailis Reps (Rand), Maris Jesse, Leif Kalev jpt ühiskonnas tunnustatud inimesed.
1993. aastast on EÜL andnud välja rahvusvahelist üliõpilaskaarti ISIC Student. 1999. aasta septembrist hakati Eestis esimesena maailmas väljastama liitkaarte ISIC Student Maestro, milles on ühendatud ISIC kaart ja pangatoiminguid võimaldav rahvusvaheline Maestro deebetkaart.
Muud tegevused
Lisaks Eesti üliõpilaste hariduslike ja sotsiaalsete huvide kaitsmise ning üliõpilaste riiklikul tasandil esindamisele tegeleb EÜL ka rahvusvahelise üliõpilaspileti ISIC väljaandmisega. Varem on EÜL andnud välja Eesti Üliõpilaslehte ja korraldanud Tallinna Tudengipäevi.
Eesti Üliõpilaskondade Liidu olulisemad poliitilised seisukohad on leitavad organisatsiooni kodulehelt www.eyl.ee.
Rahvusvaheline liikmesus
EÜL on üleeuroopalise üliõpilaskondade katusorganisatsiooni European Students' Union (ESU), Baltimaade organisatsiooni Baltic Organizational Meeting (BOM) ja Põhjamaade üliõpilaskondade ümarlaua (Nordic Organisational Meeting, NOM) liige. Lisaks ollakse liikmed ISIC Associationis.
Tõnis Sarepera
Ta aastail 1922–1937 Tartu Ringkonnakohtu abiesimees.
Suruõhk
Suruõhk on õhk, mis on kokku pressitud kõrgema rõhu alla kui ümbritseva õhu rõhk (üldjuhul atmosfäärirõhk).
Suruõhku kasutatakse pneumoseadmetes, kus selle potentsiaalne energia muundatakse mehaaniliseks tööks. Suruõhku kasutatakse laialdaselt tööstuses suruõhutööriistade toiteks, sõidukitel, rehvides, pidurisüsteemides ja mujal. Õhu suhtes muudetud koostisega suruõhku kasutatakse näiteks akvalangides.
Seadmetes kasutatava suruõhu rõhk on tavaliselt 0,3–0,6 MPa. Suruõhu kogumiseks ja säilitamiseks kasutatakse gaasiballoone, kus rõhk võib olla 20 MPa ja rohkemgi.
Suruõhu saamiseks kasutatakse kompressoreid.
Gustave Flaubert
pisi|Gustave Flaubert Gustave Flaubert [güst'aav flob'eer] (12. detsember 1821 – 8. mai 1880) oli prantsuse proosakirjanik. Eriti on tuntud tema realistlik romaan "Madame Bovary" ja ta piinlikult hoolikas pühendumus raamatu stiilile, mille parimaks näiteks tema lõputu "parima sõna" ja puhta kunsti otsing.
Iseloom
Flauberti iseloomu on kirjeldatud mitmeti. Ta oli uje, väga tundlik ja samas ülbe. Sama vastuolulisus märgib ka tema isiksust; ta oli lapsepõlvest saati ebakindla tervisega ja ülineurootiline. See priske hiiglane oli tegelikult inimpõlgur ja elust tülgastunud. Tema vihkamine, mis algas lapsepõlves, arenes peagi maniakaalseks.
Kaider Vardja
thumb|Kaider Vardja "Vana Maja lugu" esitlemas Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, 13. juuni 2009 ]] Kaider Vardja (sündinud 25. novembril 1967 Põlvamaal) on eesti pedagoog, täienduskoolitaja ja õppekirjanduse autor.
Kaider Vardja lõpetas aastal 1994 Tallinna Pedagoogikaülikooli keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. Aastal 2001 omandas ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis koolijuhi kvalifikatsiooni.
Gustave Flaubert
Elulugu
Flaubert armastas maaelu ja Pariis oli tema meelest ebameeldiv. Ta tutvus Victor Hugoga ning 1840. aastal reisis ta Püreneedesse ja Korsikale. Naasnud Pariisi, raiskas ta aega unistades, elades aristokraatlikult. 1846. aastal hülgas Flaubert Pariisi ning õpingud ja asus Roueni lähedale Croisset'sse, kus ta elas koos emaga. See mõis, Seine'i kaldal asuv imeilus maja, sai Flauberti koduks kogu ülejäänud eluks. Aastatel 1846–1854 oli tal armulugu luuletaja Louise Colet'ga; Flauberti kirjad naisele on säilinud siiani. Siiski on see vaid väike episood kirjaniku elus, kes kunagi ei abiellunud. Tema tähtsaim sõber sel perioodil oli Maxime du Camp, kellega Flaubert reisis 1846. aastal Suurbritanniasse ning 1849 Kreekasse ja Egiptusesse. See reis jättis talle sügava mulje. Alates sellest ajast, vältimaks juhuslikku Pariisi sattumist, ei lahkunud ta enam eriti Croisset'st.
Kaider Vardja
2009. aastal ilmus tal kahasse Asta Venderiga raamat "Vana Maja lugu".
Gustave Flaubert
Elulugu
1849. aasta septembris kirjutas Flaubert "Püha Antoniuse kiusamise", mida peab meistriteoseks, ja luges selle ette Louis Bouilhet'le ja Maxime du Campile, lubamata neil vahele segada või soovitusi anda. Pärast lugemise lõpetamist käskisid nad aga Flaubertil kirjutatu tulle visata, kuna see olevat lootusetu ja korratu.
Aastal 1850 alustas Flaubert "Madame Bovary" kirjutamist, mis kestis viis aastat. Romaan trükiti seeriatena 1856. aastal (eesti keeles 1934) ning see tõi autorile kohtuasja (teda kahtlustati ebamoraalsuses, kuid tunnistati kohtus süütuks). Kui "Madame Bovary" koguteosena ilmus, sai see sooja vastuvõtu osaliseks. 1858. aastal külastas Flaubert Kartaagot, et koguda materjali uue romaani "Salambo" tarvis.
Järgmisena võttis Flaubert uurimise alla kaasaegsed kombed, ning kasutades oma mälestusi lapsepõlvest ja noorusest, kirjutas romaani "Tundekasvatus". See avaldati 1869 (eesti keeles 1972). Selle ajani oli Flauberti era- ja tööelu võrdlemisi õnnelik, kuid peagi tabas teda ebaõnn. 1870. aasta sõja ajal okupeerisid Preisi sõdurid kirjaniku maja. Flauberti parim sõber suri; 1872 kaotas kirjanik ema ning tema olukord muutus väga raskeks. Flaubert nautis haruldast intiimsõprust George Sandiga ja vahel kohtus ta Pariisi sõpradega, näiteks Émile Zola ja Ivan Turgeneviga, kuid miski ei peletanud Flauberti elust kurbust ja melanhooliat. Ta ei lõpetanud siiski kirjutamist, töötades sama intensiivselt ja suure põhjalikkusega. "Püha Antoniuse kiusamine", mille katkendeid oli avaldatud juba 1857, saadeti tervikuna trükki 1874. aastal. 1877. aastal avaldas Flaubert pealkirjata jutukogu "Trois contes" ehk "Kolm lugu": "Un Cœur simple", "La Légende de Saint-Julien l'Hospitalier" ja "Hérodias". Kirjanik veetis ülejäänud elu, nähes vaeva satiirilise teose kirjutamisega, mis naeris välja kasutuid teadmisi ja keskpäraseid inimesi, kuid see jäi lõpetamata. Romaan on sünge ja segadusseajav ning sai pealkirjaks "Bouvard ja Pécuchet" (1881). Flaubert pidas seda oma meistriteoseks.
Flaubert suri 8. mail 1880. Kirjanik maeti pere hauaplatsile Roueni surnuaeda.
Väravavaht
Väravavaht on sportmängudes mängija, kelle peaülesanne on takistada mänguvahendi (palli, litri vms) sattumist oma võistkonna väravasse. Selline positsioon on teiste seas jalgpallis, jääpallis, jäähokis, käsipallis, maahokis, saalihokis ja veepallis. Väravavahtidele kehtivad tihtilugu erireeglid (nt käega mängimine jalgpallis) ja nad kannavad erivarustust (nt kaitsemask ja -polsterdus jäähokis).
1358
1358. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1353 1354 1355 1356 1357 - 1358 - 1359 1360 1361 1362 1363
Astrahani oblast
Astrahani oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Lõuna föderaalringkonnas, Kaspia mere rannikul Volga jõe alamjooksul ja deltas.
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 010 073 inimest, kellest 618 204 (67,6%) olid venelased, 149 415 (16,3%) kasahhid, 60 523 (6,6%) tatarlased ja 8 132 (0,9%) ukrainlased.
Linnades elas 2002. aastal 67,7% elanikest. Oblastis on 6 linna: Astrahan, Ahtubinsk, Znamensk, Harabali, Kamõzjak ja Narimanov.
Haldusjaotus
Oblast koosneb 11 rajoonist ja 3 oblastilise alluvusega linnast.
Wilcken (Vaimõisa)
Wilcken (vene keeles Вилькен) oli Saaremaalt pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu
Suguvõsale pani aluse 16. sajandi teisel poolel tegutsenud Hans Wilcken, kes oli Kuressaare rae liige. Hans oli mitme Eestimaa ja Liivimaa mõisa valdaja. Hansu järeltulijad omasid Voka, Vaimõisa ja Vestli mõisat ja iga mõisa omanik pani aluse Wilckenite aadlisuguvõsa eri harule.
Nurg
Nurg (Blicca bjoerkna) on karpkalalaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Nurg sarnaneb väliselt latikaga. Eristada võib neid silmade järgi, mis nurul on suhteliselt suuremad, ning erinevalt latikast võib osa rinna- ja kõhuuimi olla punakat tooni. Samuti jääb nurg kasvus latikale alla, olles tavaliselt 20–25 cm pikk, maksimaalselt kuni 40-50 cm.
Nurg elab aeglase vooluga jõgedes, järvedes ja riimveelises rannikumeres, hoidudes parvedesse ning liikudes veekogu põhjakihtides, eelistades seejuures taimestikuvööndit. Nurud moodustavad ka segaparvi teiste kalaliikidega.
Baýramaly
Baýramaly on kuurortlinn Türkmenistani kaguosas Mary vilajetis, Baýramaly rajoon halduskeskus. Baýramaly on rajooniga võrdsustatud linn.
Linn asub Murgapi oaasis Murgapi jõe kaldal, Aşgabatist 375 km ida pool ja Maryst 27 km ida pool. Linnas on raudteejaam, Aşgabatiga on raudteeühendus.
Kõrgus merepinnast on 231 m.
1359
1359. aasta
Baýramaly
Nimi
Vene keeles kasutatakse rööbiti nimekujusid Байрамалы (see on ka varasem türkmeenikeelne nimekuju) ja Байрам-Али. Kasutatakse ka vormi Байрамали.
1359
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Baýramaly
Nimi
Eesti keeles on varem kasutatud nimekujusid Bairam-Ali ja Bajramalõ.
Nurg
Eestis elab nurg rannikumeres, Peipsi järves, Narva veehoidlas ja teistes väiksemates järvedes.
Baýramaly
Nimi
Ladinatähelised nimekujud on veel Bayramaly, Bairam Ali, Bairam Aly, Barjam-Ali ja Bayramali.
Kliima
Kliima on kuiv ja kuum. Suvel on varjus sooja üle 40 kraadi, kevadel ja sügisel 30–35 kraadi. Suhteline õhuniiskus on 10%–35%. Juunist septembrini sademed praktiliselt puuduvad, teistel kuudel on sademeid vähe. Tuuled on nõrgad.
Tööstus
Baýramalys valmistatakse rasvu, trikotaažitooteid ja ejitusmaterjale ning puhastatakse puuvilla.
Baýramaly rajoonis on maagaasi leiukoht.
Kuurort
Baýramaly on kuurort neeruhaigetele, seal asub Saparmyrat Türkmenbaşy nimeline sanatoorium. Baýramaly piisavalt kuiv, päikeseline ja soe kliima, mis sarnaneb Egiptuse omaga, on neeruhaigetele soodne. Kuurort tekkis 1920. aastatel.
Sanatoorium asub omapärase mikrokliimaga, igihalja taimestikuga varjulises pargis. Ravi aluseks on kliimateraapia ja ravidieet.
Baýramaly kliima "masseerib" nefriidihaigetel naha kapillaare ning südame ja neerude veresooni. Naha respiratsioon paraneb, tursed kaovad, arteriaalne vererõhk alaneb, vere vool neerudes ja pärgarterites tugevneb, paranevad vereringe ja taastusprotsessid neerudes, tugevneb organismi vastupanuvõime. Neerude ja naha aktiivsuse tõusu tõttu vabaneb organism suurest hulgast mürgistest ainetest, paranevad hapete ja aluste tasakaal, ainevahetus ja vereringeelundkonna funktsioonid. Kõrbeliivas kasvanud viinamarjad ja arbuusid sisaldavad väga vähe vett ning rikkalikult glükoosi ja tselluloosi. Türkmenistani viimamarjad ja arbuusid parandavad süsivesikute ainevahetust. Rohelise tee joomine Baýramaly tingimustes aitab laiendada perifeerseid veresooni ja tugevdada higieritust. Kahjulikud soolad ja vesi väljuvad organismist, kuid vajalikud valgud ja fermendid jäävad verre ning aitavad kaasa neeripõletikuga orgabismi elutegevusele.
Sanatooriumis kasutatakse palju õhuvanne, värskes õhus magamist, sooje dušše ja veega ülekallamist.
Sanatooriumis on ka kardioloogiaosakond.
Vaatamisväärsused
Linna lähedal on vana Mervi (?) varemed.
Telefon
Baýramaly kaugvalimiskood on 564.
Nurg
Kudemisperiood on maist juuli alguseni, 17–19 °C veetemperatuuri juures.
Baýramaly
Ajalugu
Juulis 1992 olid Baýramalys rahutused.
1990. aastate alguses algasid jumalateenistused restaureeritud revolutsioonieelses õigeusu kirikus.
Jalgpall (spordivahend)
Jalgpall on pall, mida kasutatakse spordivahendina jalgpallis. See on kaetud naha või mõne muu IFAB-i heaks kiidetud materjaliga. Palli ümbermõõt peab olema 68–70 cm (27–28 tolli) ja mängu alguses kaaluma 410–450 g (14–16 untsi). Palli rõhk on vahemikus 0,6–1,1 atmosfääri. Tänapäeva jalgpallid on vettpidava pealispinnaga, mistõttu jääb palli kaal isegi märjal ja porisel väljakul enam-vähem samaks. Palli võib mängu ajal vahetada ainult väljakukohtuniku loal.
1359
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Yale'i Ülikool
Yale'i Ülikool (inglise keeles Yale University) on vanuselt kolmas kõrgkool Ameerika Ühendriikides. Tegu on laiapõhjalist haridust andva eraülikooliga.
Umbes 45% Yale'i lõpetajatest omandab hariduse humanitaarteaduste või kunsti, umbes 35% sotsiaalteaduste ning 20% loodus- ja tehnikateaduste alal. Rahvusvaheliselt on laialdase tuntuse saavutanud Yale'i ülikooli õigusteaduskond. Tuntud on ka ülikooli juures tegutsev näitekunstikool, mille on lõpetanud mitmed mainekad näitlejad, lavastajad ja stsenaristid.
Ülikoolis on umbes 11 400 üliõpilast, akadeemilise personali arv on ületanud 3300 inimese piiri. Yale'i ülikooli president on alates 2013. aastast Peter Salovey. Tema eelkäija aastatel 1993–2013 oli majandusteadlane Rick Levin.
Yale'i ülikooli kirjastus annab välja selliseid mainekaid teadusajakirju nagu American Scientist, Library Gazette ja Yale Review.
Ajalugu
Yale'i ülikool asutati 1701. aastal kolleegiumina (Collegiate School) Connecticuti osariigis. Uksed avati Killingworthis esimese rektori Abraham Piersoni kodus. Hiljem koliti Saybrooki ning siis Wethersfieldi, kuni 1718. aastal koliti õppeasutus New Havenisse, kus tegutseb tänini. Aastatel 1718–1887 kandis kool Yale'i kolledži nime. 1861. aastal sai Yale'ist esimene kõrgkool Ameerika Ühendriikides, mis hakkas välja andma doktorikraadi. Esimene naine sai ülikoolist teaduskraadi 1892. aastal.
Tuntud vilistlasi
Kõik aastatel 1989–2009 valitsenud Ameerika Ühendriikide presidendid olid Yale'i ülikooli vilistlased. Varasematest USA presidentidest on Yale'i lõpetanud William Howard Taft ja Gerald Ford.
1359
Aastad: 1354 1355 1356 1357 1358 - 1359 - 1360 1361 1362 1363 1364
Jalgpall (spordivahend)
Aprill 2020 seisuga on nõuded pallile, millega mängivad täiskasvanud, järgmised
pisi|Ameerika jalgpall Jalgpalli pall on kasutusel ka Ameerika jalgpallis, Austraalia jalgpallis, Gaeli jalgpallis, Kanada jalgpallis ja Ragbis, kuid seal on need teistsugused.
Viited
Ballon de football américain
Köögivili
Köögivili on osa aedviljast.
Kasutamine
Peaaegu kõiki köögivilju võib süüa toorelt, kuid kulinaarias on kasutusel hulgaliselt võtteid, kuidas köögivilju kuumtöödelda ja konserveerida. Levinud võtted on keetmine, aurutamine, hautamine, praadimine, grillimine, vokkimine ja frittimine. Köögiviljadest saab valmistada koos teiste toiduainetega mitmesuguseid toite, näiteks köögiviljasuppi, ühepajatoitu, püreesid, hautisi, ahjuvorme ja nii edasi.
Toitainete sisaldus
Iga köögivili on erinev, kuid neil on ka ühiseid omadusi :
Värvipigmendid
Rohelise värvi lehtköögiviljades tekitab klorofüll. Selle täpset tooni mõjutab pH. Happelistes tingimustes muutub see oliiviroheliseks, aluselistes tingimustes ereroheliseks. Keetmise taime rakud purunevad ning vabanevad happed, mis reageerivad klorofülliga. Nõnda kaotab köögivili ereda värvi ja muutub pruunikasroheliseks.
Kollase ja oranži värvi puu- ja juurviljades tekitavad karotinoidid, provitamiinid, millest inimorganism sünteesib A-vitamiini. A-vitamiin on rasvlahustuv vitamiin, mis talub küllaltki hästi ka kõrget temperatuuri.
Punase ja sinise värvi tekitavad antotsüaniinid, mis on tundlikud pH muutuse suhtes. Neutraalse pH korral on pigment lilla, happelises keskkonnas punane ja aluselises keskkonnas sinine. Keetmisel kaotavad punased köögiviljad osa värvust, sest neis sisalduv hape aurustub samal ajal kui vesigi. Lisades keeduveele pisut äädikat, aitate punaste viljade värvust säilitada.
Valged köögiviljad sisaldavad pigmenti, mida nimetatakse antoksantiiniks. Liiga kaua keedes, eriti aluselises keskkonnas, muutuvad viljad kollakaks või pruuniks, sama juhtub kokkupuutel raua või alumiiniumiga.
Digiraha
Digiraha on mitteametlik üldmõiste millega märgitakse raha, mis eksisteerib vaid digitaalses vormis. Nii nagu metall- või paberrahaga saab ka digiraha teha ostu-müügitehinguid ning säilitada teenitud tulu järgmise tehinguni, kuid erinevalt füüsilisest rahast ei eelda digirahas tehingu läbiviimine ostja ja müüja füüsilist kohalolekut. Digiraha mõiste hõlmab:
Kuna riikide poolt ametlikult tunnustatud fiat-raha virtuaalset vormi märgitakse juriidilises terminoloogias mõistega elektrooniline raha ehk e-raha, siis tuleks see välja arvata digiraha mõiste alt. E-raha emiteerivad nii riikide keskpangad, eraomanduses olevad kommertspangad ja ka e-makse asutused oma tavalise majandustegevuse käigus.
Ajalugu
Digitaalse raha mõtet hakkas arendama David Chaum oma 1983. aastal ilmunud uurimistöös. 1990. aastal asutas ta Amsterdamis elektroonilisi makseid teostava ettevõtte DigiCash, kuid see pankrotistus 1998. aastal.
1996. aastal avas Gold & Silver Reserve Inc. veebikeskkonna, mille kaudu oli võimalik avada oma arve ning osta ja müüa e-kulla nimelist digiraha (s.t selle väärtuse tagatiseks oli määratud hulk kulda). 2006. aastal tehti selles tehinguid 2. miljardi USD väärtuses ja avatud kontode arv tõusis 9 miljonini, kuigi ettevõttel oli kulda vaid 71 miljoni USD väärtuses. 2008. aastal suleti see valitsuse otsusega.
1997. aastal käivitas Coca-Cola oma joogiautomaatides mobiilmaksete tegemise võimaluse, võttes sellega kasutusele oma digiraha.
1998. aastal avas Charles Cohen veebilehe Beenz.com, mille teenuseid sai tarbida ostes digiraha Beenz. Projekti käivitamiseks saadi investoritelt 100 miljonit, selle teenuseid kasutati aktiivselt 15 riigis. Ettevõte lõpetas tegevuse 2008. aasta kriisi ajal.
1998. aastal avas PayPal Holdings Inc. oma USA dollaritel põhineva makseteenuse, mis sai tuntuks nime all PayPal. See töötab endiselt.
1999. aastal alustas tegevust Digital Monetary Trust, mis emiteeris e-raha „rand“ (tuntud libertaarse ideoloogi Ayn Randi auks), mida vahetati ametlike valuutade vastu. Selle haldamiseks loodi kolmekihiline tsentraliseeritud arvestussüsteem ning see pakkus ülekande ja hoiustusteenuseid kontoomanikele, kelle isikut ei tuvastatud. Süsteem põhines eraisiku ja panga vastastikusel usaldusel. 2004. aastal süüdistati Trusti pettuses (see jäi ametlike institutsioonide poolt kinnitamata) ja organisatsioon lõpetas tegevuse usalduse kadumise tõttu.
1999. aastal asutas Hiina ettevõte Tencent QQ (腾讯QQ) veebipõhiselt tekstsõnumeid, veebimänge, muusikat, mikroblogimist jms teenuseid pakkuva keskkonna. Teenuse eest tasumiseks tuli osta ettevõtte enda digiraha, mille tunnuseks oli Q ja punase salliga pingviin. 2014. aastal kasutas selle teenuseid üheaegselt 200 miljonit inimest ning 2016. aastal oli selles keskkonnas 899 miljonit aktiivset kontot. Kuna Q-raha kasutati ka omavaheliste tehingute tegemiseks, siis selle erakordselt suure käibe tõttu hakkas Hiina Keskpank seda süüdistama ametliku raha jüaani (RMB) inflatsioonis.
Eesti Arnold Schönbergi Ühing
Eesti Arnold Schönbergi Ühing on 22. augustil 1992 loodud mittetulundusühing, mille eesmärk on heategevuslik teaduse, kultuuri ja hariduse toetamine avalikes huvides, uurides ja levitades Arnold Schönbergi ning tema õpilaste-mõttekaaslaste ja teiste uuenduslike muusikasuundade pärandit.
Digiraha
Ajalugu
2006. aastal avati Costa-Ricas Liberty Reserve'i nimeline digirahal põhinev maksete süsteem, mis tutvustas ennast kui „vanim, turvalisim ja populaarseim maksesüsteem, mis teenindab miljoneid isikuid üle kogu maailma“. Internetipõhine teenus suleti Ameerika Ühendriikide Föderaalse süüdistaja nõudel, kuna selle kaudu pesti muuhulgas palju kuritegeliku päritoluga raha.
Eesti Arnold Schönbergi Ühing
Eesti Arnold Schönbergi Ühing korraldab Pärnu Nüüdismuusika Päevi ning on Nüüdismuusika oskuskeele komisjoni taustorganisatsiooniks.
Digiraha
Ajalugu
2007. aastal hakkas Ven Central Reserve Board väljastama e-raha ven. Veni võtsid kasutusele suhtlusvõrgustiku Hub Culture liikmed kaupade, teenuste ja teadmiste vahetamiseks. Ühiku väärtus oli tagatud alusvaluutade, kaupade ja varade korviga.(2) 2010. aastal lisati korvi veel süsinik American Carbon Registry (ACR) poolt määratud kompensatsiooni hinnaga. Selle vahetuskurss teiste ametlike valuutade suhtes oli ujuv ning alates 2011. aastal teatas Hub Culture, et Ven on saadaval Thomson Reutersi andmesidevõrgus. 2014. aastast on see noteeritud LMAX-börsil.
Eesti Arnold Schönbergi Ühing
Nüüdismuusika oskuskeele komisjon
Nüüdismuusika oskuskeele komisjon on 23. jaanuaril 2010 loodud komisjon, mille eesmärk on eestikeelse nüüdismuusikaterminoloogia uurimine, korrastamine ja üldsusele kättesaadavaks tegemine. Selleks tegeleb komisjon nüüdismuusika mõistete koondamise, süstematiseerimise ja defineerimisega ning nüüdismuusikaterminite loomise ja korrastamisega ning oma töö tulemuste publitseerimisega.
Komisjon teeb koostööd veebientsüklopeediaga Vikipeedia, kus on tegevuse koordineerimiseks avatud vikiprojekt "Nüüdismuusika oskuskeel".
Digiraha
Ajalugu
2009. aastal tuli käibele täiesti uut tüüpi detsentraliseeritud, plokiahelal põhinev krüptoraha – bitcoin. Kuna erinevalt varasematest digirahadest polnud sellel ei keskserverit ega materiaalset tagatist, siis määras selle raha väärtuse kasutajate usk ja turu nõudluse-pakkumise vahekord. Seetõttu polnud ka territoriaalriikide valitsustel võimalik selle kasutamist piirata ja olemasolu lõpetada.
Ametlik määratlus
Euroopa Keskpank (EKP) on välja andnud E-raha direktiivi (algselt 2000/46/EC, täiendatud 2009/110/EC).
Arhangelski oblast
Arhangelski oblast on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Loode föderaalringkonnas. Oblast moodustati 23. septembril 1937, kui Põhja oblast (endine Põhja krai) jagati Arhangelski ja Vologda oblastiks. Arhangelski oblasti koosseisu kuulub Neenetsi autonoomne ringkond.
Digiraha
Ametlik määratlus
Euroopa Keskpanga 2012. aasta oktoobri aruandes märgiti, et digiraha on seadusega sätestamata raha vorm, mida emiteerivad ja millega tehtavaid tehinguid kontrollivad selle arendajad ning mida saab kasutada eelnevalt määratletud virtuaalse kogukonna sisestes tehingutes.
Arhangelski oblast
Loodus
Arhangelski oblast asub Põhja-Venemaal, Valge mere ääres.
Austraalia ja Okeaania
pisi|Austraalia ja Okeaania maailmajagu pisi|Austraalia ja Okeaania riigid Austraalia ja Okeaania on maailmajagu.
Austraalia ja Okeaania pindala on 9 037 695 km² ja elanike arv 40 360 349.
Austraalia ja Okeaania maailmajagu hõlmab Austraalia mandril koos ümberkaudsete saartega ja Vaikses ookeanis asuva Okeaaniaks nimetatava saarteala (Polüneesia, Mikroneesia ja Melaneesia). Neist Melaneesia, mille nimi tähendab 'mustad saared', hõlmab Indoneesia idaosa, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu, Uus-Kaledoonia ja Fidži. Mikroneesia, mille nimi tähendab 'väikesed saared', jääb Melaneesiast põhja ning hõlmab Karoliinid, Mariaanid, Marshalli saared, Kiribati saared ja Nauru. Polüneesia, mille nimi tähendab 'palju saari', jääb mõlemast itta, peamiselt läänepoolkerale, ning ulatub Hawaii saartest põhjas Uus-Meremaa ja selle juurde kuuluvate saarteni lõunas ja Lihavõttesaareni idas.
Pindalalt on Austraalia ja Okeaania kõige suuremad riigid Austraalia (7,692 miljonit km²), Indoneesia (Austraaliasse ja Okeaaniasse jääb sellest 360 750 km²) ning Paapua Uus-Guinea (462 840 km²). Elanike arvult on suurimad Austraalia (24,4 miljonit) ja Paapua Uus-Guinea ( 7 miljonit).
Suuremad saared on Uus-Guinea (786 000 km²), Lõunasaar (151 215 km²) ja Põhjasaar (113 729 km²).
pisi|Kosmosefoto
Kliima
Ekvaator läbib Austraaliat ja Okeaaniat umbes keskelt. Seetõttu kuulub enamik sellest ekvatoriaalsesse, lähisekvatoriaalsesse, troopilisse ja lähistroopilisse kliimasse. Üksnes äärmine lõunaots ulatub parasvöötmesse.
Enamik Austraaliast ja Okeaaniast jääb lõunapoolkerale. Seetõttu on seal suvi üldiselt aastavahetuse paiku. Maailmajao kõige kõrgem õhutemperatuur +53 °C on mõõdetud Austraalias Queenslandi osariigis Cloncurrys, kõige madalam −18 °C Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis Holbrookis. Suurim aastane sademete hulk on mõõdetud Hawaii Kauai saarel (12 090 mm), väikseim aastane sademete hulk Lõuna-Austraalia osariigis William Creekis (126 mm).
Pinnamood
Austraalia ja Okeaania kõrgeimad riigid on Paapua Uus-Guinea (Wilhelmi mägi, 4509 m) ja USA (Mauna Kea, 4205 m).
Siseveed
Suuremad järved on Austraalias asuvad Eyre'i järv ja Torrens, mille pindala sõltub oluliselt sademetest, aga nende suurim mõõdetud pindala on olnud vastavalt 9500 ja 5700 km².
Arhangelski oblast
Loodus
37% territooriumist on kaetud peamiselt okasmetsadega. Mezeni suudme piirkonnas ja Põhja-Jäämere saartel on tundra. Oblasti suurimad jõed on Dvina, Onega ja Mezen. Oblastis on üle 2500 järve.
Rahvastik
Arkangelski oblasti rahvaarv oli 2002. a. rahvaloenduse andmetel 1 336 539 (ilma Neenetsi AR-ta), kellest 1258938 (94,2%) olid venelased, 27841 (2,1%) ukrainlased, 10412 (0,8%) valgevenelased ja 8326 (0,6%) neenetsid. Oblasti suurimad linnad on Arhangelsk (351 600 elanikku 2005. a.) ja Severodvinsk (197 400 elanikku 2005. a.). Rahvaarv väheneb väljarände ja negatiivse iibe tõttu.
Haldusjaotus
Arhangelski oblast on jaotatud 19 rajooniks ja seitsmeks linnaringkonnaks (kokku on oblastis 14 linna). Lisaks kuuluvad oblastisse Venemaa Arktika valdus Franz Josephi maa, mis ei kuulu ühtegi rajooni. Neenetsi autonoomne ringkond kuulub samuti Arhangelski oblastisse, ehkki on samas ka Venemaa Föderatsiooni subjekt. Mirnõi linn on föderaalse alluvusega.
Digiraha
Ametlik määratlus
Euroopa Keskpanga 2015. aastal välja antud aruande „Virtuaalsed rahasüsteemid – täiendav analüüs“ järgi esindab digiraha seadusega sätestatud ametlikku raha, kuid määratud juhtudel võib seda kasutada ka alternatiivse maksevahendina. Digiraha ei väljasta keskpank, krediidiasutus ega e-raha haldav institutsioon.
Akashi
thumb|Akashi loss Akashi on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Seto kaldal.
Linna ühendab Awaji saarega Akashi-Kaikyō sild.
Harry Potter ja Fööniksi ordu (film)
"Harry Potter ja Fööniksi ordu" (inglise keeles "Harry Potter and the Order of the Phoenix") on Harry Potteri filmisarja 2007. aastal linastunud viies film, mis on valminud samanimelise romaani põhjal, mille on kirjutanud inglise kirjanik J. K. Rowling. Filmi režissöör on David Yates.
Välislingid
ハリー・ポッターと不死鳥の騎士団
Pitkasääre madal
Pitkasääre madal on madalik Irbe väinas. Madal jätkub 8 km ulatuses Sõrve sääre ja Vesitükimaa veealuse pikendusena.
Madala geograafilised koordinaadid on. Madalast lõuna pool on Kääramadal ning edela pool Sääre-Laimadal ja Sõrve madal.
Veepeegli pindala on umbes 22,6 km². Vähim sügavus on 0,6 m.
Pitkasääre madala keskkonnaregistri kood on VEE3401050.
Eesti juudid
Juudid on üks Eesti territooriumil elavaist vähemusrahvustest.
Juudid Eesti aladel keskajal
Esimesed andmed juutidest on 1333. aastast Tallinnas, kui Tallinna raad andis korralduse Tallinnas tegutsevale pagarile Johannes Jodele, kes pidi maksma oma tegevuse eest linnakassasse 5 marka hõbedas. Hiljem olevat talle kaks korda elamisluba antud. Arhiivis mainitakse ka juuti Pawelet, kes 1413. aastal rentis kahe marga eest aastas kaupluseruume Kullassepa tänaval.
16. sajandil allutas Poola Kuningriik Liivimaa. Poolat tunti kui juudisõbralikku riiki: juutidel lubati elama asuda Tartusse ja Pärnusse. 1595. aastal anti kohaliku saksa aadli survel välja määrus, mille järgi ei tohtinud juudid kohalike kodanike huve kahjustada, mistõttu on tarvilik nende väljasaatmine. Poola mõisnikud püüdsid seejuures juute kaitsta. Üks osa juutidest päästsid end altkäemaksuga.
Rootsi võimuperioodil 17. sajandil, kui tihenes kaubavahetus Poola ja Leeduga, hakkas juutide arv Eestis kasvama. pisi|[[Aškenazi juudid|Aškenazi juutide asualad ja rahvastikutihedus 1881. aastal Euroopas. Tumedama värviga on märgitud kõige kõrgema kontsentratsiooniga piirkonnad Varssavi kindralkubermangus: Suwałki, Łomża, Varssavi, Radomi, Siedlce, Lublini kubermangus ning Valgevenemaa Grodna ja Mogiljovi kubermangus]]
19. sajand
aastal hakkasid Eestis elama niinimetatud kantonistid, keda tsaarivalitsus püüdis õigeusku pöörata või teha neist sõdurid.
1811. aastal oli Tallinnas nii palju juute, et sai rajada koguduse. Üks esimesi asutajaid oli Jakob Kuplinski, kaupmees, kes tuli Valgevenest ja asus koguduse etteotsa. Tekkis ka teine, sõdurite kogudus kantonistidest, kes said ruumid endisse püssirohuaita.
Arvukam juudi koloonia tekkis aga Eestis alles 19. sajandi algul pärast seda, kui keiser Nikolai I poolt 26. augustil 1827 kinnitatud ukaasi (Об обращении евреев к отправлению рекрутской повинности в натуре, с отменою денежного с них сбора, вместо отправления оной положенного») alusel asutati 1828. aastal Tallinnas üks kolmest Venemaa keisririigi juudi päritolu noorukitele määratud kantonistide sõjakoolist (sõjakool oli määratud alates 12. eluaastast kohustuslikuks kõigile juudi päritolu noorukitele).
1835. aastal kehtestas keiser juutidele Venemaa keisririigis uued piiranguteta ja osaliste piirangutega juutide asustuspiirkonnad: Minski, Podoolia, Volõõnia, Jekaterinoslavi ja Grodna kubermangus – kitsendusteta ja Kiievi, Hersoni, Poltaava, Tšernigovi, Mogiljovi, Vitebski, Tauria, Kuramaa ja Liivimaa kubermangus – osaliste piirangutega.
Aastatel 1856–1867 tegi keiser Aleksander II erandeid juutidele Venemaa keisririigis kehtestatud juudi asustuspiirkondadele: erandid moodustasid Nikolai sõdurid ehk kantonistid ja nende pered, spetsiifilisi erialaseid oskusi omavad spetsialistid ja käsitöölised, esimese gildi kaupmehed ja ülikoolidiplomiga spetsialistid. Pärast sõjakooli lõpetamist ja sõjaväeteenistust oli kooli lõpetajatel lubatud oma peredega elama asuda ka väljapoole 18. sajandi teisel poolel Venemaa keisririigis loodud juudi asustuspiirkonda, mis hõlmas Poola, Ukraina, Valgevene ja Leedu alasid ning mille idapiiriks oli Daugava jõgi. Eestisse asunutest on teada kantonist ehk Nikolai sõdur David Epstein naisega ja Markus Meiertahl perega.
Suurt osa juudi elanikkonna arvu suurenemisel mängis Tartus asuv ülikool, mis võimaldas saada kõrgema hariduse ning parandada elujärge. 1882. aastal oli ülikoolis 115 juudi rahvusest üliõpilast, kes olid saabunud ka väljastpoolt Eestimaa ja Liivimaa kubermangu. Juudi päritolu üliõpilaste arv kasvas eriti pärast 1881. aastal Venemaa keisririigi läänekubermangudes alanud antisemiitlikke aktsioone. 19. sajandi lõpul õppis Tartu ülikoolis umbes 300 juuti, mis tegi 20% üliõpilaste üldarvust.
19. sajandi lõpul asus Eestimaale elama rohkesti juute. Aastatel 1867–1897 suurenes juutide arv Eestis kuus korda, suurimateks keskusteks said Tartu ja Tallinn, vähesel määral elas juute ka Valgas, Narvas ja Pärnus. Tallinna ja Tartu juutide kultuuri areng oli erinev. Tallinnas elasid põhiliselt kaupmehed ja ettevõtjad, Tartus olid ülekaalus haritlased. 1874. aastal loodi Juudi Üliõpilaskassa, esimene juudi üliõpilasorganisatsioon, mis aitas asutada esimest juudi algkooli Tartus 1875. aastal, kus juutidest üliõpilased kohustusid õpetama tasuta. Tallinnas loodi esimene juudi eraalgkool 1880. aastal.
Juudid esimese maailmasõja ajal
1914. aastal algas maailmasõda, mis aegamööda kujunes Venemaa Keisririigile hukatuslikuks. Lahingutegevuses lüüa saanud Vene kindralid süüdistasid lahingupiirkondades elavaid juute koostöös vaenlasega.
1915. aasta juunis viidi Venemaa Keisririigi sõjalise juhtkonna korraldusel läbi Poola Kuningriigi, Kuramaa, Kovno ja teiste Venemaa Keisririigi läänekubermangude juutide väljasaatmine nende poliitilise ebausaldatavuse ettekäändel.
Osa juutidest suundus Eestimaa kubermangu aladele. Pärast Veebruarirevolutsiooni 1917. aastal kaotati kõik rahvuslikud kitsendused.
1918–1940
1918. aasta novembris alanud Vabadussõjast võttis osa 444 juuti, 9 neist hukkus, vabatahtlikke oli 96.
11.–16. maini 1919 toimunud Eesti Juudi Kogukondade Kongressil valiti Juudi Komitee, kus moodustati 4 sektsiooni: sotsialistid (Paenson, Rochlin), sõltumatud (Aisenstadt ja Gens), sionistid (Boruchov ja Selmanovich) ja usklikud (Solomon (Shlomo) Bakscht ja rabi Epstein).
1919. aastal asutati Tallinna juudi koguduse juurde juudi algkool, kus õpetati kõiki tollal algkooli õppekavas ette nähtud aineid, õppekeeleks oli vene keel. Sellest koolist kasvas välja gümnaasium. 3. veebruaril 1924 toimus Tallinna Juudi Gümnaasiumi pidulik sisseõnnistamine. Aukülalistena võtsid sellest osa riigivanem Konstantin Päts, haridusminister August Veiderma, Tallinna linnapea Anton Uuesson. Oma kõnes ütles riigivanem, et ta tervitab juutide kolooniat Eestis kui Eesti Vabariigi kasulikke ja auväärseid kodanikke. Riigipea Päts lõpetas kõne sõnadega: "Kui meile paistab päike, hakkab ta paistma ka teile." Algul sai õppekeeleks ajutiselt vene keel, hiljem loodi paralleelklassid jidiši ja heebrea õppekeelega. 1926. aastal loodi Tartus juudi erakeskkool ning aastatel 1926–1936 tegutses kuueklassiline Valga avalik juudi algkool.