cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Wacken Open Air
2003
Esinejad: The Almighty Punchdrunk, Ancient Rites, Annihilator, Assassin, Bai Bang, Callenish Circle, Carpathian Forest, Circle II Circle, The Crown, Dark Age, Dark Angel, Dark Funeral, Darkane, Dew-Scented, Diamond Head, Die Apokalyptischen Reiter, Dismember, Eidolon, Evidence One, Extreme Noise Terror, Freedom Call, Gamma Ray, Graveworm, Heaven Shall Burn, Human Fortress, In Flames, Kataklysm, Lordi, Lotto King Karl, Malevolent Creation, Masterplan, Metalium, Nile, Obscenity, Onkel Tom, Oratory, Primal Fear, Psychopunch, Rage, Raise Hell, Raunchy, Rotting Christ, Running Wild, Sentenced, Seventh One, Sinister, Sinner, Slayer, Soilwork, Sonata Arctica, Stratovarius, Subway to Sally, Symphorce, Testament, Thyrfing, Twisted Sister, Twisted Tower Dire, V8 Wankers, Vader, Victims Of Madness, Victory
2004
Toimumisaeg: 5.–7. august
Esinejad: After Forever, Amon Amarth, Anthrax, Arch Enemy, Artefact, Astral Doors, Bal-Sagoth, Brainstorm, Böhse Onkelz, Cannibal Corpse, Cathedral, Children of Bodom, Death Angel, Destruction, Dio, Dionysus, Disbelief, Doro Pesch & Warlock, Dr. Rock, Ektomorf, Eläkeläiset, Engine of Pain, Everfest, Feinstein, Grave Digger, Griffin, Gun Barrel, Gutbucket, Helloween, Hobbs Angel of Death, Hypocrisy, J.B.O., Knorkator, Kotipelto, Mambo Kurt, Mayhem, Methedras, Misery Index, Mnemic, Motörhead, Mystic Prophecy, Nevermore, Nocturno Culto, Onkel Tom, Orphanage, Paragon, The Rods, The Quireboys, Raunchy, Reckless Tide, Satan, Satyricon, Saxon, Schandmaul, Sufferage, Supersoma, Zodiac Mindwarp, Thora, Thunderstone, Unleashed, Vanguard, Voodoma, Weinhold
2005
Toimumisaeg: 4.–6. august
Esinejad: Accept, Apocalyptica, Axel Rudi Pell, Bloodbath, Candlemass, Cataract, Contradiction, Corvus Corax, Count Raven, Dissection, Doomfoxx, DragonForce, Edguy, Eisregen, EmKay (üllatusesineja), Endhammer, Endstille, Ensiferum, Equilibrium, Finntroll, Goddess of Desire, Gorefest, HammerFall, Hard Time, Hatesphere, Holy Moses, Illdisposed, Kreator, Machine Head, Machine Men, Mambo Kurt, Marduk, Marky Ramone, Mercenary, Metal Church, Metalium, Mob Rules, Morgana Lefay, Mucc, Naglfar, Nightwish, Noise Forest, Obituary, Oomph!, Overkill, Panic Cell, Potentia Animi, Primordial, Reckless Tide, Regicide, Saeko, Samael, Sentenced, Sonata Arctica, Stratovarius, Suffocation, Suidakra, Zyklon, Teräsbetoni, Torfrock, Tristania, Turisas, Unleash the Fury, Vanguard, W:O:A Firefighters, Within Temptation
2006
Esinejad: Aborted, Amon Amarth, Arch Enemy, Atheist, Battlelore, Blind Guardian, Bloodthorn, Born From Pain, Caliban, Carnivore, Celtic Frost, Children of Bodom, D'espairsRay, Danko Jones, Die Apokalyptischen Reiter, Ektomorf, Emperor, End of Green, Fear Factory, Finntroll, Fleshgore, Forever Slave, Gamma Ray, In Extremo, Korpiklaani, Krieger, Krypteria, Lake of Tears, Legion of the Damned, Mambo Kurt, Metal Church, Metal Inquisitor, Ministry, Morbid Angel, Mortal Sin, Motörhead, Michael Schenker Group, Mystic Circle, Nevermore, Nocturnal Rites, Opeth, Orphaned Land, Primal Fear, Rose Tattoo, Scorpions, Six Feet Under, Soilwork, Soulfly, Subway to Sally, Suidakra, Tribe After Tribe, Transilvanian Beat Club, Tourettes, Uli Jon Roth, Victory, Vreid, WE, Whitesnake, Wintersun
2007
Toimumisaeg: 2.–4. august
Esinejad: 1349, All That Remains, Amorphis, The Answer, Die Apokalyptischen Reiter, Animal Alpha, Belphegor, Benedictum, The Black Dahlia Murder, Black Majesty, Blind Guardian, Blitzkrieg, Cannibal Corpse, Chthonic, Communic, Destruction, Dimension Zero, Dimmu Borgir, Dir en grey, Disillusion, Drone, Electric Eel Shock, Enslaved, Fair to Midland, Falconer, Fastway, Gutbucket, Grave Digger, Haggard, Hatesphere, Heaven Shall Burn, Immortal, In Flames, Iced Earth, J.B.O., Kampfar, Lacuna Coil, Letzte Instanz, Mambo Kurt, Maroon, Mennen, Moonsorrow, Moonspell, Municipal Waste, Napalm Death, Narziss, Neaera, Norther, Overkill, Pharao, Possessed, Rage & Lingua Mortis Orchestra, Rose Tattoo, Sabbat, Sacred Reich, Sahg, Samael, Saxon, Schandmaul, Secrets of the Moon, Sodom, Sonic Syndicate, The Sorrow, Stormwarrior koos Kai Hanseniga, Stratovarius, Subway to Sally, Suidakra, Swallow the Sun, Therion, Torture Squad, Turbonegro, Turisas, Type O Negative, Týr, Unheilig, The Vision Bleak, Vital Remains, Volbeat.
2008
Toimumisaeg: 31. juuli – 3. august
Esinejad: 3 Inches of Blood, Airbourne, Alestorm, As I Lay Dying, At the Gates, Autumn, Avantasia, Avenged Sevenfold, Axxis, Before the Dawn, Carcass, Children of Bodom, Concept Insomnia, Corvus Corax, Crematory, Cynic, Destructor, Dream of an Opium Eater, Enemy of the Sun, Ensiferum, Evocation, Excrementory Grindfuckers, Exodus, The Fading, Girlschool, Girugamesh, Grave, Gorgoth (esines nime all Gaahl and King ov Hell), Hatebreed, The Haunted, Headhunter, Holy Moses, Iron Maiden, The Jassmirian Singhs, Job For a Cowboy, Kamelot, Killswitch Engage, Kreator, Krypteria, Leaves' Eyes, Lord Belial, Lordi, Massacre, Machine Men, Mercenary, Metakilla, Mortal Sin, Mustasch, Nashville Pussy, Negură Bunget, Nifelheim, Nightwish, Obituary, Opeth, Powerwolf, Primordial, Psychopunch, Sabaton, Saltatio Mortis,Soilwork, Sonata Arctica, Stam1na, Stone Gods, Sturm und Drang, Sweet Savage, The Rotted, Torture Squad, Unearth, Van Canto, Warbringer, Watain
2009
pisi|Wacken Open Air aastal 2009 Toimumisaeg: 30. juuli – 1. august
Esinejad: 5th Avenue, Airbourne, Amon Amarth, ASP, Axel Rudi Pell, Bai Bang, Bloodwork, Bon Scott, Borknagar, BossHoss, Bring Me the Horizon, Bullet for my Valentine, Callejon, Cathedral, Coheed and Cambria, D-A-D, Der W, Doro, DragonForce, Drone, Einherjer, Endstille, Engel, Enslaved, Epica, Eths, The Fading, Feuerschwanz, Fejd, Gamma Ray, GWAR, Grand Magus, HammerFall, Heaven & Hell, Heaven Shall Burn, In Extremo, In Flames, Insidious Disease, J.B.O., Kampfar, Kingdom Of Sorrow, Korpiklaani, Lacuna Coil, Machine Head, Mambo Kurt, Motörhead, Napalm Death, Nervecell, Nevermore, Onkel Tom, Pain, Rabenschrey, Rage, Retrospect, Running Wild (bändi viimane esinemine), Sarke, Saxon, Schandmaul, Skyline, Subway to Sally, Suidakra, Swashbuckle, Testament, Torment, Tracedawn, Tristania, Trouble, Turisas, UFO, U.K. Subs, Victims of Madness, Volbeat, Vreid, Walls of Jericho, The Waltons, Whiplash
2010
Toimumisaeg: 4.–7. august
Esinejad: 1349, Alice Cooper, Altar, Amorphis, Anvil, Apocalyptica, Arch Enemy, Astral Doors, Atrocity, Black Out Beauty, The BossHoss, Broilers, Brutus, By The Patient, Caliban, Candlemass, Cangaco, Cannibal Corpse, Corvus Corax, Crucified Barbara, Dead Means Nothing, Debauchery, Degradead, Delain, Demolished, Despised Icon, The Devil’s Blood, Dew-Scented, Die Apokalyptischen Reiter, Die Kassierer, Edguy, Ektomorf, Endstille, End of Green, Equilibrium, Eternal Legacy, Evile, Fanfara Kalashnikov, Fear Factory, Fiddler’s Green, Forever Storm, Frei.Wild, Frontal, Ghost Brigade, Gojira, Grave Digger, Hackneyed, Hanggai, Hathors, Hells Belles, Holy Grail, Ihsahn, Ill Nino, Immortal, Imperium Dekadenz, Iron Maiden, Job for a Cowboy, Kamelot, Kampfar, Katana, The Keltics, Killing Machine, Lake of Tears, Letzte Instanz, Lizzy Borden, Lock Up, Lord of the Lost, Macbeth, Mad Max, Mambo Kurt, Metsatöll, Missing in Action, Mötley Crüe, The New Black, Nightmare, No Dawn, Orcus O Dis, Orden Ogan, Orphaned Land, The Other, Overkill, Penthagon, Prayers of Sanity, Raven, Red Hot Chilli Pipers, Rotting Christ, Schelmish, Secrets of the Moon, Seven Ends, The Sixpounder, Skanners, Slayer, Smoke Blow, Snakebite, Solstafir, Soulfly, Soul Stealer, Spit Like This, Stratovarius, Suicidal Angels, Svartsot, Tarja Turunen, Tiamat, Torfrock, Total Riot, Týr, U.D.O., Unleashed, Varg, Victims of Madness, Vita Imana, Voivod, Wacken Firefighters, W.A.S.P., Wistaria
2011
Toimumisaeg: 4.–6. august
Esinejad: The Aberlours, Accu§er, Achren, Aeon Throne, Airbourne, Aphyxion, Apocalyptica, As I Lay Dying, Atrum, Avantasia, Battle Beast, Betontod, Blaas of Glory, Blechblos'n, Blind Guardian, Blowsight, Bucovina, Bullet, Bülent Ceylan, Children of Bodom, Coldwar, Crashdïet, Danko Jones, Deadlock, Deathclocks, Dir en grey, Dust Bolt, Edelweiss, Eläkeläiset, Ensiferum, Excrementory Grindfuckers, Exquisite Pus, Frei.Wild, Ghost, Girlschool, Golem, The Haunted, Hail of Bullets, Hammercult, Hayseed Dixie, Heaven Shall Burn, Helloween, Hellsaw, Horch, Hämatom, Iced Earth, Ignis Fatuu, In Solitude, Jim Breuer, Judas Priest, Kataklysm, Khold, Knorkator, Kreator, Kvelertak, Kyuss Lives!, Lacrimas Profundere, Leash Eye, Maiden United, Mambo Kurt, Mayhem, Moonsorrow, Morbid Angel, Morgoth, Mortal Strike, Mother of God, Motörhead, The Murder of My Sweet, Negator, Noein, Omnicide, Onslaught, Ozzy Osbourne, Paralytic, Pharao, Pneuma, Powerstroke, Primal Fear, The Prophecy 23, Pussy Sisster, Rabenschrey, Reliquiae, Rhapsody of Fire, Rude Revelation, Russkaja, Sacramental, Saltatio Mortis, Sepultura, Severenth, Shining, Shraphead, Sirenia, Skálmöld, Skeletonwitch, Ski King, Ski's Country Trash, Skindred, Skyline, Slime, The Smackballz, Sodom, Hans-Martin Stier, Stormzone, Subway to Sally, Suicidal Tendencies, Suidakra, Tanker, Tauthr, Tokyo Blade, Tom Angelripper koos Roberto Blancoga (erikülaline), Torture Squad, Triosphere, Triptykon, Trivium, Tsjuder, Van Canto, Venomin James, Victims of Madness, Virginia Clemm, Visions of Atlantis, Volcano, Voltax, Vreid, Warrant, Wacken Firefighters, X-Tinxion
2020
WOA 2020 korraldatakse 30. juulist kuni 1. augustini 2020 ja teadaolevalt võiksid esineda Judas Priest, Amon Amarth, Mercyful Fate, Sodom, Hypocrisy, Death Angel, At the Gates, Venom, Sick of It All, Cemican (Mehhiko), Beast in Black, Nervosa (Brasiilia).
Naturaalarv
Naturaalarv on sõltuvalt kontekstist kas üks arvudest 1, 2, 3, ... või üks arvudest 0, 1, 2, 3, ...N; kõikide naturaalarvude hulka tähistatakse sümboliga \mathbb{N}. Segaduse vältimiseks kasutatakse tihti tähistusi ja.
Naturaalarvude kaks põhilist otstarvet on loendamine ja järjestamine.
Oltrepò Pavese
Oltrepò Pavese [oltrep'oo pav'eeze] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Pavia provintsis Po jõe lõunakalda küngastel, Lombardia suurim viinamarjakasvatusala. Nimi tähendabki "teispool Po'd Pavias".
Kõige enam kasvatatakse piirkonnas Pinot Noiri. Suur osa marjadest müüakse Piemonte maakonna spumantetootjatele.
Oltrepò Paveses endas valmistatud veinid kannavad DOC kvaliteeditähist. Valmistatakse 20 veini. Mainimisväärseim on Barbera marjadel põhinev punane seguvein Oltrepò Rosso, millele Croatina marjad lisavad vürtsi ja täidlust ning Uva Rara magusust ja aroomi.
Oltrepò Pavese veine hinnatakse Itaalia veinide seas hinna ja kvaliteedi suhte poolest.
Närviimpulss
Närviimpulss on närvirakkudes toimuva lühiajalise ja väga nõrga elektrilise muutuse edasikandumine mööda närvikiude ning ühest närvirakust (seejuures vahel ka ühest kehaosast) teise. Elektriline muutus tähendab täpsemalt seda, et toimub muutus närviraku membraanipotentsiaalis. Närviimpulssideks vajalik energia tuleb põhiliselt närvirakkude mitokondrites muundatud ja kogutud energiast (vt ka ATP ehk adenosiintrifosfaat).
Närviimpulss kandub ühest rakust teise sünapsi kaudu. Elektrilise sünapsiga ühenduse puhul kandub närviimpulss otse ühest rakust teise, sest kaks rakku puutuvad omavahel kokku. Kokkupuutepunktis antakse membraanipotentsiaali muutus edasi ühest rakust teise. Selline ühendus on kiirem. Teistsugused sünapsid on ajus. Nende nimetus on keemiline sünaps. Keemilise sünapsi puhul on kahe neuroni vahel õhuke vahe. See on sünaptiline pilu. Kui elektriimpulss jõuab mööda aksonjätket sünapsini, vallandab see impulssi saatva raku otsas keemiliste ainete, virgatsainete (neurotransmitterite) molekulid, mis vabanevad sünaptilisse pilusse. Molekulid liiguvad läbi pilu teise neuronini ja seonduvad seal membraanil olevate retseptoritega, mis avavad tee ioonidele vastuvõtva raku sisse. Selle tõttu muutub raku elektrilaeng (membraanipotentsiaal).
Neuronitel võib olla väga palju (tuhandeid) ühendusi teiste neuronitega. Lisaks sellele on osade keemiliste sünapsite funktsiooniks mitte ergastav vaid hoopis inhibideeriv, vaigistav roll. Kui siis nende kõigi sünapsite kaudu saabuvate närviimpulsside koosmõju ületab teatava piiri, lävendi, saadab närvirakk elektriimpulsi mööda aksonit väljapoole, teistele neuronitele. Ajus on ühendused paljude närvirakkude vahel, nende abil moodustuvad keerulised närvirakkude võrgustikud, nende omavahelised seosed. Toetudes närviimpulsside abil edastatud seostele, loob meie aju meeleelundite abil saadud signaalidest pildi välise maailma kohta. Üldistavalt võib öelda, et närviimpulss on elektrilaengute muutumise keel, millesse tõlgitakse kogu ümbritseva maailma paljusus: valguse, helide, lõhnade, maitsete ja puudutuste kaskaad. Ilma neuronite närviimpulssideta poleks ei teadvust ega mälu. Ajuteaduse eksperimendid on veenvalt näidanud, et kogu meie vaimne aktiivsus kõrgemast filosoofiast madalatasemeliste refleksideni kulgeb neuronvõrkude aktiivsuse vahendusel.
1558
1558. aasta (MDLVIII) oli 16. sajandi 58. aasta.
Stensby leping
Konflikti teke
Riia piiskop Albert kutsus 1218. aastal Taani kuningat Valdemari ühinema eestlaste ja Vene vürstidega peetava sõjaga, lubades vastutasuks Eestimaa ja võib-olla ka Liivimaa kuninga võimu alla anda. Pärast Valdemari vägede Eestimaale tungimist piiskop ja Mõõgavendade ordu aga taganesid kokkuleppest ja nõustusid Taanile loovutama vaid Revala ja veel vallutamata Saaremaa. Taanil õnnestus siiski 1220. aastaks lisaks Revalale oma kontrolli alla saada ka Virumaa, Järvamaa, Harjumaa ja Läänemaa. Läbirääkimistel piiskopi ja orduga nõustus Taani kõigepealt loobuma taotlustest Liivimaale ja hiljem ka Eestimaa lõunaosale (Sakalale ja Ugandile). Põhja-Eesti kuuluvuse osas jäid osapooled endiselt eriarvamusele. 1223. aasta mais võttis Schwerini krahv Heinrich (Must Henrik) Valdemari jahiretke ajal Lyøle koos tema vanima poja Valdemariga vangi. Kuninga vabastamiskatsed ei õnnestunud ja taanlaste positsioon Läänemere regioonis nõrgenes ning ka Eesti-ristiretke missioon jäi juhita. Vangipõli lõppes alles 1225. aasta detsembris. 1225. aastal vallutasid Tartu piiskopi vasallid Virumaa. Tüli lahendada püüdnud paavsti legaat Modena Wilhelm võttis vaidlusalused maad (Virumaa, Läänemaa, Järvamaa, Harjumaa) ajutiselt oma võimu alla. 1226. aastal tagastas ta Harjumaa Taanile. 1227. aasta suvel vallutas ordu kogu Põhja-Eesti ning Taani ja paavsti esindajad kaotasid kõik sealsed valdused.
Leping
Uus paavsti legaat Alna Balduin üritas 1233. aastal paavsti valdusi Eestimaal taastada, kuid Tallinna linnuse vallutamise katsel said tema väed lüüa. 1234. aastal kutsuti ta legaadi ametist tagasi. 1236. aastal, pärast korduvaid Taani kaebusi, otsustas paavst, et ordu peab vallutatud alad Taanile tagastama ja tekitatud kahjud hüvitama. Samal aastal žemaitide ja semgalite väelt Saule lahingus lüüa saanud ja tegevuse lõpetanud Mõõgavendade ordu järglane Liivi ordu otsustas 1238. aastal nõudmisele vastu tulla ja 7. juunil sõlmiti Stensby linnas ordumeister Hermann Balke ja kuningas Valdemari vahel kokkulepe, mille kohaselt ordu loovutas Revala, Harjumaa ja Virumaa (koos Narvaga) Taanile. Järvamaa jäi ordule tingimusel, et nad ei raja sinna linnuseid ja et maa jääb koos ülejäänud Taani hallatava Eestimaaga Tallinna piiskopi diötseesi. Kuningale ei antud ka Läänemaad, Saaremaad ega Kesk-Eesti väikemaakondi, millele ta endiselt pretendeeris, aga lubas neid mitte sõjaliselt rünnata. Ordu omakorda lubas Taani valdusi mitte rünnata. Ühtlasi lepiti kokku edaspidi üheskoos vallutatud paganate alade jaotamise kohta – 2/3 neist pidi minema Taanile, 1/3 ordule.
Liivi ordule kinnistati Sakala, Mõhu, Nurmekund, Alempois ja osa Vaigast, osa Läänemaast, osa Saaremaast, Muhu ja osa Hiiumaast (Uus-Pärnu, Viljandi) (umbes 16 000 km²). Tartu piiskopkonnale jäid Ugandi, Jogentagana ja teine osa Vaigast (umbes 9600 km²). Saare-Lääne piiskopkonnale enamik Läänemaast ja saartest (Haapsalu, Vana-Pärnu).
Lepingu kompromissina tagastati Põhja-Eesti Taani kuningale, kuid väljaantud läänimaad jäid endiselt Liivi Ordu vasallidele, mis jäigi kehtima kuni Taani võimuaja lõpuni 1347. aastal, kui Taani kuningas müüs oma valdused pärast Jüriöö ülestõusu Liivi ordule.
Verelible
Verelibled ehk vererakud (ladina keeles haemocytys) on paljude selgrootute hemolümfis ja selgroogsete veres ringlevate rakkude koondnimetus.
pisi|Vasakult: [[punalible, vereliistak ja valgelible (lümfotsüüt) elektronmikroskoobi all vaadelduna]]
Vereliblede arv on normaalsetes tingimustes üsna püsiv väärtus, sest hävinenud rakud asenduvad uutega.
Vererakkude eellasrakud eristuvad juba blastotsüstistaadiumis.
Punalibled ehk erütrotsüüdid on vajalikud hapniku vastuvõtuks kopsudes ja äraandmiseks kudedes. Vereliistakud ehk trombotsüüdid sisaldavad aineid, mis on olulised vere hüübimisel ja veresoonte ahendamisel. Valgeliblede ehk leukotsüütide ülesandeks on kahjutustada organismile võõraid, peamiselt valgulisi ühendeid.
Vererakud on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica-sse.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Blutkörperchen seisuga 30.07.2014.
Calgary
Calgary on linn Kanadas, Alberta provintsi suurim linn.
thumb|Vaade Calgary kesklinnale Calgary asub Lääne-Kanadas Kaljumäestiku idajalamil Bow' ja Elbow' jõe ühinemiskohas. Geograafilised koordinaadid on 51° 06' N, 114° 22' W.
Kesklinn on 1048 m ja lennujaam 1083 m kõrgusel üle merepinna.
Linna sümboliks on 190,8 m kõrgune Calgary Tower, mida ehitati aastatel 1967–1968. Torni tipus põles 1988. aasta taliolümpiamängude ajal olümpiatuli.
Ajalugu
Calgary asutati 1875. aastal.
Rahvastik
Calgarys elas 2006. aasta rahvaloenduse andmetel 988 193 inimest. 2010. aastaks oli rahvaarv tõusnud 1 071 515 elanikuni.
Tüüringi
Tüüringi on Saksamaa liidumaa, mis asub riigi keskosas.
Calgary
Rahvastik
Calgary linnastualal elas 2009. aastal 1 230 248 inimest, mis teeb sellest suuruselt neljanda linnastuala Kanadas.
Tüüringi
Loodus
150px|pisi|Tüüringi lipp (Landesdienstflagge)
Calgary
Majandus
2006. aastal Calgary SKT oli 52,386 miljardit Kanada dollarit.
Tüüringi
Loodus
Liidumaa lõunaosas asub mäestikuala Tüüringi mets.
Calgary
Majandus
2006. aastal oli Calgary töötus Kanada suurte linnade seas üks väiksemaid – 3,2%.
Tüüringi
Loodus
Suuremad jõed on Saale, Ilm, Werra, Unstrut ja Weiße Elster.
Rahvastik
Suuremad linnad (2005. aasta 31. detsembri seisuga):
Haldusjaotus
pisi|300px|Tüüringi haldusjaotus Liidumaa jaguneb halduslikult 17 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks.
Välislingid
🇩🇪
Montréal
Montréal (eesti keeles mööndav ka ingliskeelne kirjapilt Montreal) on Québeci provintsi suurim linn Kanadas. Suurlinn asub riigi kaguosas, Saint Lawrence'i ja Ottawa jõe ääres Montréali saarel (Hochelaga saarestikus).
Ajalugu
Tänapäeva linna kohal elasid põlisameeriklased: algonkinid, huroonid ja irokeesid. Linna asutasid prantsuse kolonistid 1642. aastal. Linn kuulus 1760. aastani Uus-Prantsusmaale, mil see läks brittide valdusse. 1765. aastal hävitas tulekahju veerandi linnast. Montréal oli briti Kanada provintsi pealinn aastail 1844–1849.
Elanike arv on 1 763 000 (2021). Montréali linnastus elab üle 4,1 miljoni inimese. Montréal on valdavalt prantsuskeelne linn. 68% elanikest on frankofoonid (prantsuse keel esimene keel), 18,4% on allofoonid (räägivad võrdselt prantsuse ja inglise keelt) ja 13,6% anglofoonid (esimeseks keeleks on inglise keel).
1967. aastal toimus Montréalis maailmanäitus EXPO 67. Montréalis toimusid ka 1976. aasta suveolümpiamängud.
Haldusjaotus
265px|pisi|Montréali linnaosad ning äärelinnad Montréal jaguneb 19 linnaosaks (prantsuse keeles arrondissement).
Vikerkest
Vikerkest ehk iiris (ladina keeles iris) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna eesosas olev soonkesta õhuke ringikujuline moodustis. Vikerkesta keskel asub silmaava. Vikerkesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Iiris sisaldab rohkesti veresooni ja ka pigmenteerunud rakke. Pigmenteerunud rakud aga sisaldavad pigmenti melaniin, mille hulk ja paiknemine on peamine silmavärvi tegur. Vikerkesta värvi loetaksegi tavakeeles silmavärviks. Mida rohkem on vikerkestas pigmenti, seda tumedam on silm.
Madudel
Madude nägemine erineb paljude teiste loomade omast ja paljudele liikumatutele objektidele nad oma pilku ei fokuseeri. Vikerkesta keskel asuv pupill aga on neil väga erineva kujuga. Maod muudavad pupilli kuju ja reguleerivad vikerkesta lihaseid liigutades silma saabuva valguse hulka.
Madude vikerkest on erinevatel maoliikidel erineva värvusega, mis oleneb ka nende eluviisist. Esineb helepruuni, punase, kollase, tumepruuni, rohelise iirisega madusid. Madude kestumise ajal muutub läbipaistev silmakilbis piimjaks ja läbipaistmatuks ning mao iirise värv ei ole palja silmaga vaadates tuvastatav.
Koduloomadel
Vikerkest asetseb paljudel loomadel sarvkesta ja silmaläätse vahel. Vikerkesta keskel asuv silmaava muudab oma kuju mitmete tegurite ja toimingute ajal (näiteks valgus, vaatlemine, magamine jt). Vikerkesta liikumine baseerub silmaavasulguri ja silmaavalaiendaja funktsioonil.
Inimestel
Inimese vikerkesta põhikude ehk strooma koosneb sidekoest ja sisaldab pigmenti.
Vikerkesta lihased on: Vikerkest jagab silmaläätse ees oleva ruumi kaheks. Iirise ja sarvkesta vahel olev õõnsus moodustab silma eeskambri (camera bulbi anterior). Ja iirise taga paiknev õõnsus moodustab tagakambri (camera bulbi exterior), mida täidab klaaskeha.
PhpMyAdmin
phpMyAdmin on PHP-s kirjutatud töövahend, mis võimaldab hallata MySQL-i üle veebi. Selle abil saab luua ja eemaldada andmebaase, luua, eemaldada ja muuta tabeleid ning nende välju, käivitada ükskõik millist MySQL-i käsku ning muuta väljade sisu.
Schleswig-Holstein
Schleswig-Holstein on liidumaa Saksamaa põhjaosas Põhjamere kagu- ja Läänemere edelarannikul.
Haldusjaotus
150px|pisi|Schleswig-Holsteini lipp (Landesdienstflagge)
Liidumaa jaguneb 11 kreisiks ja 4 kreisivabaks linnaks.
Ajalugu
Ühisele Schleswig-Holsteini liidumaale eelnesid 11. sajandil moodustunud Schleswigi hertsogkond ja 12. sajandil moodustunud Holsteini krahvkond (1476. aastast hertsogkond), mis 1386. aastal ühendati Schleswig-Holstein-Gottorfi hertsogi ühise valitsemise alla Schleswig-Holsteini hertsogkonda.
Põhjasõja eel 1697. aastal abiellus hertsog Friedrich IV, Rootsi kuninga Karl XII õega ning Põhjasõja algetapil 1700. aastal vallutasid Taani väed Schleswig-Holsteinis Schleswigi hertsogkonna. Rootsi kuninga Karl XII poolt Kopenhaageni piiramise ja Taani alistumise järel vabastas Taani kuningas Frederik IV vallutatud maad ja astus välja Rootsi-vastasest liidust ning taastati status quo (rootslased lahkusid Sjællandist ja taanlased Gottorpist). 1709. aastal aga asus Taani jälle Rootsiga sõdima, kuid kindral Magnus Stenbock lõi Helsingborgi lahingus Taani armeed ja sundis selle Rootsist lahkuma. Pärast seda keskendusid taanlased Rootsi valdustele Põhja-Saksamaal.
1712. aastal püüdis Rootsi veel kord sõjaõnne enda kasuks pöörata, Rootsi väed kindral Magnus Stenbocki juhatusel tungisid Rügenisse, et Poolasse sisse marssida. Ent Taani laevastik purustas Hiddensee all Rootsi abieskaadri. Siiski lõi Stenbock 1712. aastal Gadebuschi lahingus Taani ja Saksimaa ühendatud väeüksust. Pärast seda liikusid rootslased Tönningi kindlusse Holstein-Gottorpis, kus taanlased nad peagi ümber piirasid. Nälja ja haiguste tõttu suri rootslastel 3000 sõdurit, allesjäänud 9000 meest kapituleerusid 16. mail 1713. 1713. aastal vallutasid liitlasväed kõik Rootsi valdused Saksamaal. 3. juunil 1720 sõlmis Rootsi Taaniga Frederiksborgi lossis Frederiksborgi rahu, mille kohaselt Taani sai Schleswigi Gottorpi-osa ja see liidendati ametlikult Taaniga 1721. aastal.
Napoleoni sõdade järel, 1815. aastal liitus Holsteini hertsogkond Saksa Liitu.
1864. aastal pärast Teist Schleswigi sõda Taaniga, läks Holsteini piirkond Austria keisririigi võimu alla ja Schleswig Preisi kuningriigi võimu alla, pärast aga Preisi-Austria sõda 1866. aastal muudeti Schleswig-Holstein Preisi kuningriigi provintsiks.
1920. aastal toimunud referendumi tulemusena liitus Põhja-Schleswig Taani kuningriigiga.
Välislingid
🇩🇪
Sündinud 7. oktoobril
''Siin loetletakse 7. oktoobril sündinud tuntud inimesi.
Mahajaana
Mahajaana on koondnimetus budismi suundadele, mis tunnustavad Buddha õpetustena ka muid tekste peale Tripitaka. Pole olemas ühtset mahajaana õpetust. Need on avaldatud erinevates suutrates ja neid on erinevaid. Võrreldes varasematega pööratakse mahajaana koolkondades rohkem tähelepanu kaastundele ja eesmärgile aidata kannatustest vabaneda kõikidel olenditel.
Taust ja ülevaade
Nendes õpetustes hakati esile tõstma Buddha õpetuse universaalset iseloomu ja bodhisattva ideaali, kes eneses kaastunnet ja mõistmist arendades toimib kõikide olendite vabanemise nimel ja loobub nirvaanast, kuni pole aidanud sinna kõiki teisi. Olulisel kohal on ületavate toimingute ja bodhisattva kümne taseme õpetused.
Mahajaana alustekstideks on mahajaana suutrad. 2. – 5. saj kujunesid välja mahajaana filosoofilised koolkonnad, millest tähtsamad on madhjamaka ja joogatšaara. 6. – 7. saj kuni 11. – 12. saj kujunes vadžrajaana ehk budistlik tantrism, mida sageli loetakse omaette suunaks budismis.
1. – 2. saj hakkas budism mahajaana kujul levima Kesk- ja Sise-Aasias, kandudes sealt Ida-Aasiasse, pannes sellega aluse Hiina, Korea, Jaapani ja Vietnami budismile. 6. – 7. saj algas mahajaana levik Tiibetis, mis pani aluse Tiibeti, Mongoolia, Mandžuuria, Burjaatia, Tõva ja Kalmõkkia budismile.
London (Kanada)
London on linn Kanadas Ontario provintsis. Asub Thamesi jõe kaldal, Huroni ja Erie järve vahel.
Mahajaana
Tekkimine ja areng
Mahajaana tekkimise ja varasema arengu suhtes on erinevaid seisukohti.
London (Kanada)
London on asutatud 1826. aastal, linnaõigused sai 1855. London on linna ümbritseva Middlesexi maakonna võimude asupaik, kuigi linnana eraldiseisev.
Mahajaana
Tekkimine ja areng
Pärimuse kohaselt olevat teisel budismi suurkogul tekkinud lahkarvamused konservatiivse sthaviravaada ja liberaalsema mahasanghika suuna vahel, mille järel lagunes budistlik kogudus koolkondadeks, mida oli vähemalt 18. Mahasanghikast kujunenud mahajaana, misjärel olevat muid suundi hakatud nimetama halvustavalt hinajaanaks.
London (Kanada)
London asub Toronto–Chicago raudtee ääres, linna läbivad ka mitmed tähtsad maanteed. Asub poolel teel suurlinnade Toronto ja Detroiti vahel. Linna hüüdnimeks on The Forest City (metsalinn).
Mahajaana
Tekkimine ja areng
Teiste arvamuste kohaselt said mahajaanalikud suunad alguse hoopis ilmikute ehk upāsakate seast. Mõlemaid teooriaid peetakse praegu problemaatilisteks.
London (Kanada)
Londonis asub Lääne-Ontario Ülikool (UWO). Londonis peeti 2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused.
Mahajaana
Tekkimine ja areng
Mahajaana mõiste esineb varajastes mahajaana suutrates nagu Ugraparipṛcchā Sūtra jt, mis on säilinud vaid hiinakeelsete tõlgetena ning mille algupära ja loomise aeg on teadmata. "Mahajaana" ei tähenda selles suutras koolkonda, vaid hoolikalt jälgitavat bodhisattva teed budani. Varasemaks peetakse seda suutrat eelkõige seetõttu, et seal tunnustatakse ühtviisi nii arhati kui bodhisattva teed; hilisemates mahajaana tekstides peetakse bodhisattva teed kõrgemaks. Ka väärtustatakse selles suutras erakuna ehk üksinda praktiseerimist, mitte niivõrd koguduses ehk sanghas.
London (Kanada)
Elanike arv on 366 151 (2011), lisaks Middlesexi maakonnas umbes 75 000.
Mahajaana
Tekkimine ja areng
Varajasest mahajaanast ongi olemas vaid hiljem hiina ja tiibeti keelde tõlgitud tekstid, mahajaana suutrad, ning nende lingvistilise ja sisulise analüüsi põhjal saab koolkondade ajaloo kohta teha vaid teoreetilisi oletusi.
Varase mahajaana seisukohad
Varased mahajaana ideed puudutavad eelkõige nelja valdkonda, millest kõik on vaadeldavad reaktsioonina varaste koolkondade seas toimunud arengusuundadele.
Abhidharma õpetus. Ühed varasemad mahajaana suutrad, "Ületava mõistmise suutrad", eitavad abhidharmas esitatud väidet, et dharmadel (jagamatutel osakestel) on mingi viimase astme eksistents, reaalne iseolemine. Mahajaanas käsitletakse dharmasid olemuslikult tühjana, eriti selgelt väljendub see tühjusekontseptsioon Südasuutras.
Buddha staatuse teisenemine. Mahajaana loogika järgi ei tähendanud Buddha nirvaanasse vaibumine seda, et teda ei oleks enam tavainimese seisukohalt olemas, Buddha olemasolu on endiselt võimalik mõtluses tajuda näiteks teda kujustades. Lisaks hakati mahajaanas tunnustama oluliselt suurema arvu buddhade ja bodhisattvate olemasolu.
Ilmalike ja vaimulike vahekorra muutus. Mahajaanas rõhutatakse varasemate koolkondadega võrreldes enam ka ilmikute võimet vaimsel teel edusamme teha. Ilmikute võimekuse rõhutamise parimaks näiteks on majaperemehest bodhisattva Vimalakīrti, kellest jutustatakse "Vimalakīrti õpetuse suutras".
Oskuslikud vahendid. Mahajaanas on oluliseks kontseptsiooniks "oskuslikud vahendid" (sanskriti k. upāya), mis seisneb tõdemuses, et õpetamisviiside ja käitumisreeglite antav kasu on suhteline sõltudes vastuvõtja arengutasemest ning seetõttu on vajalik õpetust eri indiviididele kohandada.
Bodhisattva ideaal
Mahajaanas hakati bodhisattva teed nägema kõikide inimeste jaoks kättesaadava vaimse praktikana ja loodi oma süsteem selle teostamiseks. Bodhisattva soovib vabastada kannatustest kõik olendid ja teda iseloomustavad kolm omadust: sügav duaalsust ületav mõistmine, kõikehõlmav kaastunne ja virgumismeel (sanskriti k. bodhicitta).
Budaloomus
"Budaloomus" ehk budasus tähistab igas elusolendis peituvat võimet saada budaks. "Lootossuutra" kümnendas peatükis väidetakse, et budasus on kättesaadav kõikidele elusolenditele, ka nendele, kes on pannud toime eriti raskeid kuritegusid. Sarnast ideed kannab ka õpetus tathāgatagarbha 'st (sanskriti k. "nõndaläinu [=Buddha] loode/üsa").
Ekayāna ehk ühe sõiduki õpetus
Ekayāna õpetus esineb mitmetes mahajaana suutrates, muuhulgas "Lootossuutras", Śrīmālādevī siṃhanāda sūtra 's, Tathāgatagarbha sūtra 's, Aṅgulimālīya sūtra 's ja Mahāparinirvāṇa sūtra mahajaana versioonis.
Hilisema päritoluga mahajaana koolkonna poolt koostatud "Lootossuutras" esineva ekayāna õpetuse kohaselt olevat Buddha õpetanud kolme virgumisele viivat teed, milleks on śrāvaka ehk "kuulaja" tee, pratyekabuddha tee ja bodhisattva tee. Ülima täieliku virgumise (sanskriti k. anuttarā saṃyaksaṃbodhi) ehk buddha seisundi saavutamiseni viib selle kohaselt üksnes bodhisattva tee; kahte ülejäänud teed õpetatakse vaid nendele, kes ei ole kohe võimelised seda teed järgima. Arahandid jätkavad oma teed bodhisattvatena kuni ülima täieliku virgumise saavutamiseni.
Madhjamaka
Madhjamaka (sanskriti k. "kesktee õpetus") koolkond keskendub eelkõige ületava mõistmise suutrate tõlgendamisele. Traditsiooniliselt peetakse koolkonna rajajaks Nāgārdžunat ja Ārjadevat. Madhjamaka koolkond jaguneb prasanghika ja svatantrika alakoolkondadeks. Tänapäeval esindab prasanghika koolkonna õpetust Tiibeti geluki koolkond.
Zen-budism
Zen (hiina k. chan) on Hiinas välja kujunenud mahajaana koolkond, mis keskendub vahetule mõtluskogemusele. Zeni õpetusliin algab Šākjamuni Buddhast, kes annab oma õpetuse edasi Mahākāśyapa’le, keda peetakse chan’i traditsiooni esimeseks India esiõpetajaks. 28. India esiõpetaja Bodhidharma (suri 532) tõi chan’i seadmuse Hiinasse ning temaga algab chan’i Hiina esiõpetajate liin. Pärast viiendat Hiina esiõpetajat Hongren’i (eluaastad 601–674) jagunes chan paljudeks harudeks. Tänapäevani on säilinud kaks zeni koolkonda: sōtō ja rinzai.
Tiantai koolkond
Tiantai (jaapani k. tendai ) on Hiinas välja kujunenud koolkond, mis keskendub "Lootossuutra" tõlgendamisele.
Huayan'i koolkond
Huayan'i on Hiinas välja kujunenud koolkond, mis keskendub "Lillevaniksuutra" (sanskriti k. Avataṃsaka-sūtra) tõlgendamisele.
Jingtu ehk puhta maa õpetus
Jingtu ehk õnnemaa koolkond, ka puhta maa õpetus, keskendub piiritu valguse buddha Amitābhaga seonduvatele harjutamisviisidele. Puhta maa õpetuse järgijate eesmärgiks on ümbersünd Amitābha buddha puhtale maale (sanskriti k. Sukhāvatī, "õnnemaa"), kus tingimused buddha õpetuse järgimiseks on äärmiselt soodsad. Oluliseks harjutusmeetodiks on nian fo (jp nembutsu) ehk "buddha nime lausumine", mis seisneb vormeli namo amituofo (jp. namu amida butsu) kordamises, samuti Amitābha ja Sukhāvatī kujustamine ning kogutud pälvimuste teistele pühendamine.
Jamie Lynn Spears
thumb|right|Jamie Lynn Spears Jamie Lynn Marie Spears (sündinud 4. aprillil 1991 USA Mississippi osariigis McCombi linnas) on USA näitleja ja laulja, Britney Spearsi õde.
Isikumandaat
Isikumandaat on Eestis Riigikogu valimistel ringkonnas võidetud mandaat. Kandidaadi häälte arv peab olema vähemalt kvoot = ringkonnas kehtivad hääled / kohtade arv ringkonnas.
Isikumandaadiks peetakse ka segavalimissüsteemides, näiteks Saksamaal ja Uus-Meremaal enamusvalimiste osast võidetud kohta.
Rheinland-Pfalz
Rheinland-Pfalz [r'ainlant-pfalts] ehk Reinimaa-Pfalz on Saksamaa liidumaa.
Peale Saarimaa protektoraadiks kuulutamist kaalus Prantsusmaa algselt ka teiste Reinist läände jäävate alade okupeerimist, kuid kuna USA ja Inglismaa olid juba oma tsoonides loonud uued liidumaad, avaldasid nad ka Prantsusmaale survet, ning Prantsusmaa asutaski Rheinland-Pfalzi, lisaks ka Badeni ja Württemberg-Hohenzollerni liidumaad, kuid keelas Saarimaa Rheinland-Pfalziga liitmise. Liidumaa pealinnaks nimetati Mainz, kuid sõjapurustuste tõttu polnud Mainzis piisavalt haldushooneid, mistõttu algselt kogunesid liidumaa valitsus ja maapäev Koblenzis. Esimene maapäev kogunes Koblenzis 22. novembril 1946, seal koostati põhiseaduse esimene mustand. Liidumaa peaministriks nimetas Prantsuse sõjaväevalitsus 2. detsembril 1946 Wilhelm Bodeni (CDU).
25. aprillil 1947 hääletas maapäev uue põhiseaduse vastuvõtmise kohta, CDU hääletas poolt, kuid SPD ja kommunistlik partei vastu. Probleemiks oli algses põhiseaduses erinevate koolide loomine katoliiklastele ja luterlastele. 18. mail 1947 korraldatud rahvahääletusel võtsid valijad põhiseaduse vastu 53% : 47%. Kui peamiselt katoliiklik põhja- ja lääneosa olid poolt, siis Rheinhessen ja Pfalz olid vastu. Samal päeval toimusid ka maapäeva valimised, kus CDU võitis 47 ja SPD 34 kohta, Liberaalne Partei (Liberale Partei) ja Sotsiaalne Rahvaliit (Soziale Volksbund), mis hiljem ühinesid FDPks, 11 kohta ja kommunistid 8 kohta. Boden jätkas peaministrina, kuid kuna ta oli ka omaenda parteis vastuoluline, keeldus SPD koalitsiooni moodustamast ja ta astus tagasi, tema asemel sai peaministriks Peter Altmeier, kes astus ametisse 9. juulil 1947. Altmeierist sai Saksamaa liidumaade pikima valitsusajaga peaminister – ta valitses kokku 22 aastat (1947–1969).
Algselt kogunesidki liidumaa avalikud asutused – valitsus, maapäev ja konstitutsioonikohus – Koblenzis. Kohe hakati aga kaaluma ka kolimist Mainzi, kumbki linn proovis end tõestada sobivaimana valikuna liidumaa pealinnaks. Altmeier ise soovis pealinnana näha Mainzi, kuna teadis, et lõunaosa, eriti Pfalz, ei aktsepteeriks Koblenzit kunagi pealinnana, kuna see oli liiga kaugel põhjas ja oli varem olnud Preisimaa osa. 16. mail 1950 kolisidki maapäev ja valitsus ise Mainzi. Siiski jäid paljud valitsus- ja kohtuasutused Koblenzisse, ka konstitutsioonikohus ja liidumaa arhiiv, lisaks tegutseb Koblenzis 1952. aastast ka Saksamaa riigiarhiiv.
"Kättemaksumaaks" (saksa keeles "Land aus der Retorte") kutsutud Rheinland-Pfalzis tekkis kogukonna- ja ühtsustunne väga aeglaselt, kuna see oli loodud mitmete Saksa riikide osadest ilma kohalike elanike arvamusi arvestamata; liidumaad ei peetud elujõuliseks, eriti kuna seal oli väga vähe suuremaid tööstuskeskuseid. Samas aitas mingil määral majandust tugevdada Bundeswehri ning liitlasvägede sõjaväebaaside asutamine (näiteks Ramsteini õhuväebaas Kaiserslauternis). 1956. aastal korraldati liidumaa viies ringkonnas – Koblenzi, Trieri, Montabauri, Rheinhesseni ja Pfalzi ringkondades petitsioonid Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse 29. artikli alusel liidumaast lahkulöömiseks ja liitumiseks teiste liidumaadega – Koblenzi ja Trieri ringkond soovisid liituda Nordrhein-Westfaleni, Montabauri ja Rheinhesseni ringkond Hesseniga ning Pfalz kas Baieri või Baden-Württembergiga. Peale Pfalzi saadi kõikides ringkondades kokku vajalik kvoorum, kui referendum ise sai teoks alles 19. jaanuaril 1975. Referendumil hääletasid kõik ringkonnad Rheinland-Pfalzi liidumaasse jäämise poolt (Koblenzi ja Trieri ringkond 66,47%, Rheinhesseni ringkond 74,88% ja Montabauri ringkond 68,77%). Sellega pandi sellele küsimusele punkt. Ainsaks suuremaks tüliküsimuseks on kolme endise Mainzi Reini-taguse linnajao – Amöneburgi, Kasteli ja Kostheimi küsimus, mis peale teist maailmasõja linnast eraldati ja liidendati Hesseni liidumaa pealinna Wiesbadeniga.
Haldusjaotus
Rheinland-Pfalzis on järgmised kreisid:
300px|tühi|Rheinland-Pfalzi kreiside ja kreisivabade linnade kaart
Lisaks on liidumaal 12 kreisivaba linna:
Algselt jagunes liidumaa viieks ringkonnaks:
Pastapliiats
pisi|Pastapliiatsi ots. Näha on kuulike, mis kannab pasta paberile pisi|Pastapliiatsid Pastapliiats ehk pastakas on sulepeataoline kirjutusvahend, milles tindi asemel kasutatakse õhu eest kaitstud trükivärvipastat.
Rheinland-Pfalz
Haldusjaotus
1. oktoobri 1968 administratiivreformiga vähendati ringkondade arvu kolmeni: Montabauri ringkond inkorporeeriti Koblenzi ringkonna koosseisu ning Rheinhesseni ja Pfalzi ringkond ühendati Rheinhessen-Pfalzi ringkonnaks. Ringkonnad kaotati täielikult 1. jaanuaril 2000.
Pastapliiats
Pastapliiatsi patenteeris 1888. aastal ameeriklane John Loud (1844–1916). Tema eesmärk oli valmistada vahend, millega kirjutada sellistele karedatele pindadele nagu puidule või nahale. Selle eesmärgi ta täitis, kuid tema pliiats oli liiga kare, et sellega tähti kirjutada. Seetõttu ei hakatud tema pastapliiatsit tootma ja selle patent aegus lõpuks.
20. sajandil hakkasid mitmedki pastapliiatsit leiutama ja esitati palju patenditaotlusi. Ärilises mõttes ebaõnnestus see neil kõigil. Tinti hoiti pesas, milles olevas augus keerles kuulike. Kui kuulike oli pesas liiga tihedalt kinni või kui tint oli liiga paks, siis ei ulatunud tint paberile. Kui kuulike oli pesas liiga lõdvalt või kui tint oli liiga vedel, siis kas pastapliiats lekkis või tint ei kuivanud kiiresti ja määris. Tindireservuaarile avaldati survet kolvi, vedru, kapillaarjõu või raskusjõu abil.
Ungarlane László Bíró leiutas tänapäevase pastapliiatsi 1938. aastal Ungaris ja patenteeris selle 1943. aastal Argentinas. Esimese patenditaotluse esitas ta juba 15. juunil 1938 Suurbritannias. Bíró oli ajalehe toimetaja ja täheldas, et ajalehtede trükkimisel kasutatavad tindid kuivavad kiiresti, jätavad paberi kuivaks ega määri, ja püüdis pastapliiatsis kasutada analoogilise koostisega tinti.
Guinnessi rekordid
Maailma kõige suurema töötava pastapliiatsi on valmistanud Indias Acharya Makunuri Srinivasa 2011. aastal. See oli 5,5 m pikk ja kaalus 37,23 kg.
Maailma kõige levinum pastapliiats on Bic Cristal. Seda hakati tootma 1950. aastal ja 2006. aasta septembris müüdi 100 miljardes eksemplar. Keskmiselt müüakse igas sekundis 57 Bic Cristali pastapliiatsit ja seegi on suurem kiirus kui teistel mudelitel.
Saksi-Anhalt
Saksi-Anhalt on Saksamaa liidumaa.
Haldusjaotus
Saksi-Anhalti liidumaa jaguneb halduslikult 11 kreisiks ja 3 kreisivabaks linnaks, kuid enne 1. juuli 2007 haldusreformi (2007. aasta Saksi-Anhalti kreisireform) oli liidumaal 21 kreisi.
Kreisid:
Kreisivabad linnad:
Haldusjaotus 1994–2007
Kreisid:
Kreisivabad linnad:
Välislingid
🇩🇪
Lülikeha
thumb|297px|Tüüpiline inimese rinnalüli külgvaates Lülikeha (corpus vertebrae; ka selgroolüli keha) on rinnalüli osa.
Lülikehad paiknevad selgroo rindmises (rinnalülide) osas, kus nad asuvad üksteise peal ja on eraldatud lülidevaheketastega. Nende kanda jääb keha raskus.
Fulvio Valbusa
Fulvio Valbusa (sündinud 15. veebruaril 1969 Veronas) on Itaalia endine suusataja. Olümpiavõitja (2006).
Isiklikku
Fulvio Valbusa on abielus Elenaga ja neil on kaks last: poeg Manuel ja tütar Alice. Fulvio õde Sabina Valbusa on samuti tuntud suusataja.
Ümera jõel
"Ümera jõel" (esmatrükk 1934) on Mait Metsanurga ajalooline romaan, mille tegevus toimub 13. sajandi alguse Eestis.
Romaan koosneb kahest osast. Romaani sisuks on Lõuna-Eestis asuva väljamõeldud Mägiste kihelkonna vanema Vello korraldatud sõjakäik Läti aladele (Võnnu piiramine) ja Ümera lahing. Ajaloolistest isikutest on romaani kõrvaltegelaseks Lembitu, juttu on ka liivlaste vanemast Kaupost.
Romaani eest sai Mait Metsanurk 1935. aastal Riigivanema I auhinna (1500 krooni).
Kotlas
pisi|Kaubanduskeskus Kotlases Kotlas on linn Venemaal Arhangelski oblastis. Asub Dvina jõe ääres, Võtšegda suudmes.
Asulat on esmamainitud 1379. aastal. 1899. aastal sai raudteeühenduse, linnaõigused anti 1917. aastal. 1930. aastatel hakati linna asumisele saatma kulakuid. Peagi tekkisid sinna suured sunnitöölaagrid.
Kotlases asub suur paberitehas ja laevaremonditehas.
Mecklenburg-Vorpommern
Mecklenburg-Vorpommern on Saksamaa liidumaa. Asub Saksamaa kirdeosas Läänemere rannikul. Piirneb idas Poolaga. Liidumaale kuuluvad Rügeni saar ja osa Usedomi saarest.
Haldusjaotus
Alates 4. septembrist 2011 jaguneb liidumaa 6 kreisiks ja kaheks kreisivabaks linnaks.
Enne seda jagunes liidumaa 12 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks.
Välislingid
🇩🇪
Vesiehitis
Vesiehitised võivad olla tehtud väga erinevatest materjalidest, näiteks suurtest kividest, betoonist või ka vähem vastupidavatest materjalidest, nagu puutüved.
Tüüpilised vesiehitised on tammid, paisud, lüüsid, poldrid jne.
Termodünaamika kolmas seadus
Aine, mille entroopia absoluutsel nulltemperatuuril võrdub nulliga, peab olema täiusliku kristallstruktuuriga.
Kastiilia riigipeade loend
See loend loetleb Kastiilia kuningad alates kuningriigi moodustamisest 1035. aastal kuni Hispaania ühendamiseni 1516. aastal.
Alates 1516. aastast nimetatakse hispaania kuningriikide liitu Hispaania kuningriigiks ja Carlos I esimeseks Hispaania kuningaks.
Termodünaamika teine seadus
Termodünaamika teine seadus käsitleb looduslike protsesside mittepööratavust. Tal on hulk omavahel ekvivalentseid sõnastusi.
Clausiuse sõnastus:
"Isoleeritud süsteemis kulgevad kõik protsessid entroopia kasvu suunas."
Clausiuse sõnastus (teine variant):
"Soojus ei saa iseenesest üle minna külmalt kehalt kuumemale, st ei ole võimalik niisugune protsess, mille ainsaks tulemuseks on soojuse ülekandumine külmemalt kehalt kuumemale."
Thomsoni (lord Kelvini) sõnastus:
"Ei ole võimalik ehitada perioodiliselt töötavat masinat, mis muudaks pidevalt soojust tööks ainult ühe keha jahtumise arvel, nii et ümbritsevates kehades ei esineks mingeid muutusi (st kogu soojust ei ole võimalik täielikult konverteerida tööks)."
Ostwaldi sõnastus:
"Teist liiki perpetuum mobile on võimatu."
Termodünaamika teine seadus väljendab termodünaamiliste protsesside statistilist iseloomu ja on aluseks nii entroopia kui ka temperatuuri mõiste defineerimisel termodünaamikas.
Vaata ka
Thermodynamik
Toronto
Toronto on Kanada suurim linn ja Ontario provintsi pealinn, mis asub Ontario järve kaldal. See piirneb edelas Mississaugaga.
Ajalugu
Toronto asutas 1793. aastal kuberner John Graves Simcoe. Linn sai nime Yorki ja Albany hertsogi prints Frederiki järgi. Toona oli see Ülem-Kanada provintsi pealinn. 1834. aastal sai linn praeguse nime.
Nimi Toronto tuleb mohoogi keele sõnast tkaronto, mis tähendab „kohta, kus puud kasvavad vees“.
Rahvastik
2006. aasta seisuga oli Torontos kõige rohkem elanikke pärit Euroopast (52,6%). Suurema osa sellest moodustasid briti, iiri, itaalia ja prantsuse päritoluga inimesed. Teised suuremad grupid olid lõuna-aasialased (12%), hiinlased (11,4%), mustanahalised (8,4%), filipiinlased (4,1%) ja ladinaameeriklased (2,6%).
Majandus
Toronto mängib Kanada ja maailmamajanduses olulist rolli. 2008. aastal liigitas Forbes Toronto kümne majanduslikult mõjuvõimsama linna hulka.
Torontos asub Toronto väärtpaberibörs, mis on üks maailma suurimaid.
Transport
Ontario valitsus haldab Toronto linnastualal ulatuslikku rongi- ja bussisüsteemi, mille nimi on Toronto Transit Commission (TTC). 2016. aasta seisuga kasutab seda igal nädalapäeval umbes 1 252 000 inimest.
Õhutransport
Torontos asub Kanada suurim lennujaam Toronto Pearsoni rahvusvaheline lennujaam.
Ehitised
Torontos asub Toronto teletorn CN Tower (553,3 m), mis oli aastail 1976–2007 maailma kõrgeim toestamata ehitis.
Haridus
Toronto Ülikool on Kanada suurim ülikool. Torontos on ka Yorki Ülikool, Ryersoni Ülikool ja OCAD Ülikool.
Sport
pisi|[[Jäähoki Kuulsuste Hall Torontos]] Suurimad Torontos tegutsevad spordiklubid on NHL-is mängiv jäähokiklubi Toronto Maple Leafs, NBA-s mängiv korvpalliklubi Toronto Raptors, MLB-s mängiv pesapalliklubi Toronto Blue Jays, CFL-is mängiv Kanada jalgpalli klubi Toronto Argonauts ja MLS-is mängiv jalgpalliklubi Toronto FC. Nii Maple Leafsi kui ka Raptorsi koduväljak asub Scotiabank Arenal, Argonautsi ja Toronto FC kodustaadion on BMO Field ning Blue Jaysi kodustaadion Rogers Centre.
Torontos asub 1943. aastal asutatud Jäähoki Kuulsuste Hall koos selle juurde kuuluva muuseumiga.
Ian Thorpe
pisi|Ian Thorpe'i käed on märksa suuremad kui tavalisel inimesel Ian James Thorpe (sündinud 13. oktoobril 1982 Sydneys) on Austraalia endine ujuja, viiekordne olümpiavõitja. Tema hüüdnimi on Thorpedo.
Ian Thorpe pääses esimest korda Austraaliat esindama 14 aasta ja 5 kuu vanusena, olles sellega läbi aegade noorim Austraalia koondislane. 1998. aastal sai temast kõigi aegade noorim individuaalne maailmameister ujumises. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis Thorpe 3 kulda ja 2 hõbedat, olles sellega nende olümpiamängude edukamaid sportlasi. 2001. aasta maailmameistrivõistlustelt sai ta juba 6 kulda. Edukaks kujunesid ka 2003. aasta maailmameistrivõistlused ja 2004. aasta suveolümpiamängud.
2006 teatas 24-aastane Thorpe oma ujujakarjääri lõpetamisest. 2011. aastal ta naasis tippsporti ja alustas treenimist 2012. aasta suveolümpiamängudeks, kuhu ta aga ei pääsenud.
Lapsepõlv
Tema isa oli edukas kriketimängija, kuid tema vanemad surusid talle sporti liialt palju peale, mis rikkus spordimõnu ja 26-aastaselt loobus ta spordist. Sellepärast pidas isa väga oluliseks, et lapsed tunneksid spordist rõõmu. Ema mängis noorena netball'i.
Ianil on vanem õde Christina. Ian polnud pärinud oma vanematelt osavust palliga ümberkäimises ja ta läks vanema õe Christina eeskujul ujumistrenni. Christina jõudis samuti Austraalia koondisse ja osales 1995 USA-s Atlantas Vaikse ookeani meistrivõistlustel ujumises.