cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dialektiline loogika (Iljenkov)
1 Loogika ainest
Õpetuse mõtlemisest paigutas Leibniz Aristotelese kombel metafüüsika alla. Asi on teatud viisis, kuidas üht olulist filosoofilist probleemi lahendatakse. Kuidas suhtuvad teineteisesse teadmine ja selle aine, kas üks on teisega kooskõlas, kas mõistele vastab midagi reaalset väljaspool teadvust? Kas seda saab kontrollida? Kui, siis kuidas? Jaatav vastus tundub ilmne, kuid seda on raske põhjendada. Negatiivse vastuse kasuks räägivad kaalukad argumendid. Et ese murdub tema teadvustamise käigus läbi meeleelundite ja aru "spetsiifilise loomuse" prisma, siis me teame mis tahes eset ainult sel kujul, mille ta selle murdumise käigus on võtnud. Ei eitata mitte asjade olemist väljaspool teadmist, vaid võimalust kontrollida, kas asjad on "tegelikult" niisugused, nagu me neid teadvustame. Teadvuses antud asja ei saa võrrelda asjaga väljaspool teadvust, sest seda, mis on teadvuses, ei saa võrrelda sellega, mida teadvuses ei ole. Kui kahe asja loomuses ei ole neile mõlemale ühist "kolmandat", siis on erinevused nende vahel täiesti mõttetud. Milles suhestuvad omavahel "mõiste" ja "asi"? Kui niisugust ühist substantsi, mis väljendub eri kombel nii mõtlemine kui ka asi, ei ole, siis ei saa nende vahel tuvastada mingit seesmiselt paratamatut vahekorda. Parimal juhul võib "ära näha" sellise välise seose nagu astroloogias taevakehade asendi ja isikliku elu sündmuste vahel. Siis on õigus Ludwig Wittgensteinil, kes kuulutas loogilised vormid müstilisteks, väljendamatuteks.
Tugevustingimus
Tugevustingimuseks loetakse tugevusõpetuses tingimust, mille kohaselt konstruktsioonielemendi tugevus on piisav, kui arvutuslik varutegur on suurem normatiivides antud nõutavast varutegurist. . Kõige sagedamini kasutatakse varutegurit piirides 1,5...3. Ülesannetes esitatakse tugevustingimus kujul, milles.
Jagunemine
Tugevustingimuse ülesanded jagunevad kolmeks:
Valgejõe sild
Valgejõe sild (silla number: 83) on sild Valgejõe tee kolmandal kilomeetril üle Valgejõe. Sild on ehitatud aastal 1937. Silla pikkus on 67,5 m, silla laius on 9 m, sõidutee laius sillal on 6,5 m.
Hapnik
Hapnik (keemiline sümbol O, ladina Oxygenium) on keemiline element järjenumbriga 8. See on keemiliselt aktiivne mittemetall, millel on kaks levinud allotroopset vormi: dihapnik ehk lihtsalt hapnik (O2) ja trihapnik ehk osoon (O3).
Stabiilseid isotoope on kolm, nende massiarvud 16, 17 ja 18.
Dihapnik on iseenesest stabiilne gaas, mis on omapärane selle poolest, et kuigi molekulis on paarisarv elektrone, on ta paramagnetiline, sest kaks väliskihi elektroni pole paardunud, olles samasuunalise spinniga. Sellepärast on dihapnik tavaolekus stabiilne oma tripletses olekus. Temperatuuril −183 °C kondenseerub see siniseks vedelikuks. Hapnik moodustab 21% (mahu poolest) Maa atmosfäärist. (Täpsem number on 20,95%.) Õhu koostises sisalduvat molekulaarset hapnikku nimetatakse ka õhuhapnikuks.
Kui dihapniku molekul on näiteks temperatuuri tõusuga läinud singletsesse olekusse, siis on molekul keemiliselt väga aktiivne. Paljud liht- ja liitained reageerivad sellega kuumutamisel, tihti kaasneb sellega leegiga põlemine. Ka tavalisel temperatuuril reageerib hapnik aeglaselt paljude ainetega.
Hapnik on fluori järel elektronegatiivseim element, seetõttu on ta oksüdatsiooniaste negatiivne kõigis ühendites peale fluoriidide. Valdavalt on hapniku oksüdatsiooniaste −2: suurema oksüdatsiooniastmega ühendid on vähestabiilsed ja tugevad oksüdeerijad. Neist stabiilseimad on peroksiidid; esinevad ka hüperoksiidid ja osoniidid.
Tähtsaim hapniku ühend on tema ühend vesinikuga – vesi. Hapnikku on keemilistest elementidest kõige rohkem (65–75%) kõigi elusorganismide rakkudes.
Varajased katsed
pisi|[[Philon Byzantionist|Philoni katse inspireeris hilisemaid detektiive]]
Ühe esimestest teadaolevatest katsetest põlemise ja õhu seose kohta tegi 2. sajandil eKr Vana-Kreeka mehaanik Philon Byzantionist. Teoses "Pneumatika" täheldas Philon, et kui hoida ümberpööratud anumat põleva küünla kohal ja ümbritseda anuma kael veega, siis tõuseb kaela sisse vett. Philon arvas, et osa anumas olevast õhust muutub tuleks. Leonardo da Vinci jätkas Philoni katset, täheldades, et põlemine ja hingamine kulutavad osa õhust.
17. sajandi lõpus tõestas Robert Boyle, et õhk on põlemiseks vajalik. John Mayow täpsustas, et tuli nõuab ainult seda õhu osa, mida ta nimetas spiritus nitroaereus ehk lihtsalt nitroaereus. Ühes katses ta leidis, et kui asetada hiir või süüdatud küünal kinnisesse anumasse vee kohale, siis vesi tõuseb ja enne katsealuste kustumist asendab 1/14 õhu ruumalast. Ta oletas, et nii põlemine kui ka hingamine kulutavad nitroaereus 't.
Mayow täheldas, et kuumutamisel antimoni kaal suureneb, ning tegi järelduse, et nitroaereus ühineb sellega. Ta arvas ka, et kopsud eraldavad nitroaereus 't õhust ning annavad selle edasi verre ning et animaalne soojus ja lihaste liikumine tulevad nitroaereus 'e reageerimiseks teatud ainetega veres. Nende ja teiste katsete ja ideede kirjeldused avaldati 1668 tema raamatus "Tractatus duo" (traktaat "De respiratione").
pisi|left|[[Georg Ernst Stahl aitas luua ja populariseerida flogistoniteooriat]]
Flogistoniteooria
Robert Hooke, Ole Borch, Mihhail Lomonossov ja Pierre Bayen said kõik 17. ja 18. sajandil katsetes hapnikku, kuid flogistoniteooria valitsemise tõttu ei näinud keegi selles keemilist elementi.
Flogistoniteooria rajas 1667 saksa alkeemik Johann Joachim Becher ning seda modifitseeris 1731. aastaks saksa keemik Georg Ernst Stahl, See teooria väitis, et kõik põlevad materjalid koosnevad kahest osast. Üks osa, mida nimetatakse flogistoniks, eraldub seda sisaldava aine põlemisel, deflogisteeritud osa aga on selle aine tõeline kuju ehk calx.
Scheele
pisi|[[Carl Wilhelm Scheele avastas hapniku enne Joseph Priestleyt, kuid tema publikatsioon oli hilisem]] Hapniku avastas esimesena Rootsi farmatseut Carl Wilhelm Scheele, kes oli 1772. aastaks saanud dihapnikku, kuumutades elavhõbe(II)oksiidi ja nitraate. Scheele nimetas selle gaasi tuleõhuks, sest see oli ainus teadaolev põlemise toetaja, ning kirjutas aruande sellest avastusest käsikirjas "Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer" ("Traktaat õhust ja tulest") mille ta saatis kirjastajale 1775 ja mis avaldati alles 1777.
pisi|left|Hapniku esmaavastajaks peetakse tavaliselt [[Joseph Priestleyt]]
Priestley
1. augustil 1774 fokuseeris Briti vaimulik Joseph Priestley katseklaasis olevale elavhõbe(II)oksiidile (HgO) päikesevalgust, mille tagajärjel vabanes gaas, mille ta hiljem nimetas deflogisteeritud õhuks. Ta pani tähele, et selles gaasis põlevad küünlad heledamalt ja hiir on seda hingates aktiivsem ja elab kauem. Olles gaasi ise hinganud, kirjutas ta: "Selle tunne minu kopsudes polnud tuntavalt erinev tavalise õhu tundest, kuid tundus, et mõnda aega pärast seda oli rinnal eriti kerge tunne." Priestley avaldas oma leiud 1775 artiklis pealkirjaga "An Account of Further Discoveries in Air", mis oli osa tema raamatust "Experiments and Observations on Different Kinds of Air". Et Priestley avaldas oma leiud esimesena, siis peetakse teda tavaliselt esmaavastajaks.
Lavoisier
Prantsuse keemik Antoine Lavoisier väitis hiljem, et ta avastas uue aine sõltumatult. Ent Priestley külastas oktoobris 1774 Lavoisier'd ning rääkis talle oma katsest ja sellest, kuidas ta uue gaasi avastas. Ka Scheele postitas 30. septembril 1774 Lavoisier'le kirja, milles ta kirjeldas, kuidas ta oli avastanud seni aine, kuid Lavoisier ei tunnistanud, et on selle kirja saanud (kirja koopia leiti pärast Scheele surma tema asjade hulgast).
Elevandiluurannik
Elevandiluurannik (ametlikult Côte d'Ivoire'i Vabariik [kot-divu'aar]) on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe põhjarannikul.
Hapnik
Lavoisier
Vaieldamatult (kuigi tema kaasaegsed seda vaidlustasid) tegi Lavoisier esimesed adekvaatsed kvantitatiivsed katsed oksüdatsiooniga ja andis põlemise esimese korrektse seletuse (põlemise hapnikuteooria). Ta kasutas seda katset ja sarnaseid katseid, mida kõiki ta alustas 1774. aastal, et flogistoniteooriat diskrediteerida ning tõestada, et Priestley ja Scheele avastatud aine on keemiline element. pisi|[[Antoine Lavoisier diskrediteeris flogistoniteooria]] Ühes katses täheldas Lavoisier, et kui kuumutada tina ja õhku kinnises anumas, siis kogukaal ei suurene. Ta pani tähele, et anuma avamisel tungib õhk sinna ägedalt sisse, mis annab tunnistust sellest, et osa õhku on ära kulutatud. Samuti pani ta tähele, et tina kaal on suurenenud anumasse juurde tunginud õhu kaalu võrra. Seda ja teisi katseid põlemisega kirjeldab tema raamat "Sur la combustion en général", mis ilmus 1777. Selles ta tõestas, et õhk on kahe gaasi segu: üks on "eluõhk", mis on põlemiseks ja hingamiseks vajalik, teine on azote (vanakreeka sõnast ἄζωτον 'elutu'), mis ei toeta kumbagi. Azote kannab eesti keeles nime "lämmastik" (õigemini dilämmastik) ja ladina keeles nitrogenium, kuid Lavoisier antud nimetus on säilinud prantsuse keeles ja mõnes teises keeles, näiteks vene keeles. (Vene keeles on lämmastik азот.)
Elevandiluurannik
Riik piirneb läänes Libeeria ja Guineaga, põhjas Mali ja Burkina Fasoga ning idas Ghanaga.
Hapnik
Lavoisier
Lavoisier pani "eluõhule" 1777. aastal nimetuse oxygène, mis tuli vanakreeka sõnast ὀξύς (oxys) ('terav', keemia mõistes 'hape' hapete maitse järgi) ja järelliitest -γενή (-genēs) ('sigitaja', keemias 'tekitaja'), sest ta arvas, et hapnik on kõigi hapete koostisosa. Keemikud (eriti Sir Humphry Davy 1812) tegid hiljem kindlaks, et Lavoisier eksis selles (tegelikult on hapete keemia aluseks vesinik), kuid see enam hapniku nimetust ei mõjutanud.
Paikkond
Tiheasustusega paikkond on tihehoonestusega ala, kus hoonetevaheline kaugus ei ole suurem kui 200 meetrit ja kus elab vähemalt 200 inimest.
Hapnik
Lavoisier
Lavoisier' sõna laenati ka inglise keelde (oxygen), hoolimata inglise teadlaste vastuseisust ning asjaolu, et inglane Priestley oli gaasi esimesena isoleerinud ja esimesena sellest kirjutanud. Sellele aitas kaasa Erasmus Darwini populaarses raamatus "The Botanic Garden" (1791) avaldatud hapnikku ülistav luuletus "Oxygen".
Vormel 1 pilootide loend
Siin on loetletud Vormel 1 piloote.
Hapnik
Kuhni kommentaar
Thomas Kuhn kasutab "Teadusrevolutsioonide struktuuri" VI peatükis hapniku avastamislugu selle kohta, et uudsete nähtuste avastamine ja teoreetiliste uuenduste leiutamine on lahutamatult seotud ning teaduslikku avastust ei saa täpselt dateerida ja sageli ka mitte atribueerida, sest avastus on protsess, mis hõlmab uut laadi nähtuse olemasolu ja olemuse kindlakstegemist ja see nõuab aega. Avastus ei ole võrreldav tavalise nägemisega; küsimusel, millal täpselt see tehti, puudub tähendus. Hapniku avastamise prioriteedi küsimus oli nii terav osalt sellepärast, et see avastus oli paradigmamuutuse lahutamatu osa. Lavoisier hülgas flogistoniteooria põlemise hapnikuteooria kasuks ja pani sellega alguse keemiarevolutsioonile. Hapniku avastamine andis lihtsalt konkreetse kuju tema aimdusele, et põlemisel neeldub mingi õhu koostisosa. Priestley küll isoleeris hapniku, kuid samastas selle algul teise gaasiga, mille ta oli varem avastanud, seejärel aga pidas deflogisteeritud õhuks, millel on suurem võime flogistoni vastu võtta; seega ei väljunud ta flogistoniteooria raamest. Ka Lavoisier ei mõistnud hapnikku nii, nagu seda tänapäeval mõistetakse: algul oli see tema meelest õhk ise, hiljem pidas ta gaasilist hapnikku hapniku kui happelisuse printsiibi ja soojusaine ühendiks. Mõiste happelisuse alge tõrjuti keemiast välja alles pärast 1810. aastat ja soojusaine määratlusest loobuti 1860. aastate paiku. Hapniku kui keemilise elemendi avastamise saab Kuhni järgi dateerida ajavahemikku 1774–1777. Kuhn jääb oma dateeringus siiski ebamääraseks (1777 või varsti pärast seda). Ta osutab uue murrangulise käsitluse (flogistoniteooriast – uutmoodi põlemise tõlgendamisele) tekkimise asjaolu pikaajalisele ja mitmekihilisele olemusele, kritiseerides lihtsustatud kujutlust õpikutes, kus näidatakse pöördelisi sündmusi ennatlikult ja lõplikult – varju jäävad mõistete kujunemise sisemised vastuolud, mis alles hiljem täpsustuvad. Õpikute maht ei võimalda tihti sellist mitmekihilist analüüsi, millest sugenevad väärad lihtsustatud kujutlused tegelike pöördeliste sündmuste kohta teaduse ajaloos. Avastusfaktide tõlgendused, uued definitsioonid kujunevad selgeks, selliseks nagu õpikutest loeme, palju pikema järkjärgulise arengu tagajärjel. Kuhn on arvamusel, teadus on iseäranis palju kollektiivne looming. Üksikute teadlaste, nende avastuste taga on laiem teadlaste kogukond, võrgustik ja pikem ajaloo periood, suurem kontekst. Tema raamat "Teadusrevolutsioonide struktuur" lõpeb tõdemusega: "Teaduslik teadmine on nagu keelgi tõeliselt rühma (teadlaste kogukonna) ühisomand." (Peatükk Postskriptum 1969 lk 257)
Vormel 1 pilootide loend
A
George Abecassis - Kenny Acheson - Andrea de Adamich - Philippe Adams - Walt Ader - Kurt Adolff - Fred Agabashian - Kurt Ahrens - Christian Albers - Michele Alboreto - Jean Alesi - Jaime Alguersuari - Philippe Alliot - Cliff Allison - Fernando Alonso - Giovanna Amati - Red Amick - George Amick - Chris Amon - Bob Anderson - Conny Andersson - Mario Andretti - Michael Andretti - Keith Andrews - Elio de Angelis - Marco Apicella - Frank Armi - Chuck Arnold - Rene Arnoux - Peter Arundell - Alberto Ascari - Peter Ashdown - Ian Ashley - Gerry Ashmore - Bill Aston - Richard Attwood - Manny Ayulo
Hapnik
Aatomiteooria
John Daltoni algne aatomihüpotees oletas, et kõik elemendid on üheaatomilised ning ühendites on aatomite arvud on tavaliselt omavahel kõige lihtsamates proportsioonides. Näiteks oletas Dalton, et vee valem on HO, nii et hapniku aatommass on vesiniku omast 8 korda suurem (tänapäeva teadmiste järgi 16 korda). Aastal 1805 näitasid Joseph Louis Gay-Lussac ja Alexander von Humboldt, et vesi moodustub kahest mahuosast vesinikust ja ühest mahuosast hapnikust. Ja 1811. aastaks oli Amedeo Avogadro oma Avogadro seaduse põhjal jõudnud vee keemilise koostise tänapäevase tõlgendusele, võttes eelduseks, et vesiniku ja hapniku molekulid on kaheaatomilised. Kuni 1860. aastani neid tulemusi enamasti ignoreeriti, osalt sellepärast, et usuti, et aatomitel ei ole sama elemendi aatomite suhtes keemilist afiinsust, ja osalt Avogadro seaduse näiliste rikkumiste tõttu, mida alles hiljem seletati dissotsieerivate molekulidega.
Elevandiluurannik
Iseseisvumise ajal oli tegemist ühega õitsvamatest Lääne-Aafrika maadest, hiljem on riigi majandust räsinud korruptsioon ja kaks kodusõda.
Kahala viadukt II
Kahala viadukt II (silla number: 37) on viadukt Tallinna–Narva maantee 46. kilomeetril Kahala külas Kahala liiklussõlmes. Viadukt asub maantee teisel sõiduteel (Tallinna suunas).
Vormel 1 pilootide loend
C
Giulio Cabianca - Mario-Araujo de Cabral - Phill Cade - Alex Caffi - John Campbell-Jones - Adrian Campos - John Cannon - Eitel Cantoni - Bill Cantrell - Ivan Capelli - Piero Carini - Duane Carter - Eugenio Castellotti - Johnny Cecotto - Andrea de Cesaris - Francois Cevert - Eugene Chaboud - Jay Chamberlain - Karun Chandhok - Alain de Changy - Colin Chapman - Dave Charlton - Pedro-Matos Chaves - Bill Cheesbourg - Eddie Cheever - Andrea Chiesa - Max Chilton - Ettore Chimeri - Louis Chiron - Joie Chitwood - Bob Christie - Johnny Claes - Jim Clark - Kevin Cogan - Peter Collins - Bernard Collomb - Alberto Colombo - Erik Comas - Gianfranco Comotti - George Connor - George Constantine - John Cordts - David Coulthard - Piers Courage - Chris Craft - Jim Crawford - Ray Crawford - Alberto Crespo - Antonio Creus - Larry Crockett - Tony Crook - Art Cross - Geoff Crossley
Hapnik
Hapnikuringe
Hapnikuringe on hapniku liikumine anorgaanilistest ühenditest elusorganismide orgaanilistesse ühenditesse ja tagasi, samuti elusorganismide poolt vahendatud hapniku konversioonid anorgaaniliste ühendite vahel.
Vormel 1 pilootide loend
D
Fritz d' Orey - Christiano Da Matta - Hernando da Silva-Ramos - Chuck Daigh - Yannick Dalmas - Derek Daly - Jérôme d'Ambrosio - Christian Danner - Jorge Daponte - Anthony Davidson - Jimmy Davies - Colin Davis - Jimmy Daywalt - Maria Teresa de Filippis - Jean-Denis Deletraz - Patrick Depailler - Lucas Di Grassi - Pedro Paulo Diniz - Duke Dinsmore - Paul di Resta - Frank Dochnal - Jose Dolhem - Martin Donnelly - Mark Donohue - Robert Doornbos - Ken Downing - Bob Drake - Paddy Driver - Piero Drogo - Bernard de Dryver - Johnny Dumfries - Len Duncan - Piero Dusio
Hapnik
Hapnikuringe
Vaba hapnik Maa atmosfääris on fütoplanktoni, taimede ja teiste fotosünteesi teostavate organismide elutegevuse tulemus: vee fotolüütilisel lagunemisel eraldub vesinik, mis seondub süsinikuga, ja hapnik, mis eraldub reaktsiooni jääkproduktina ümbritsevasse keskkonda, atmosfääri.
Vormel 1 pilootide loend
E
George Eaton - Bernie Ecclestone - Don Edmunds - Guy Edwards - Vic Elford - Ed Elisian - Paul Emery - Tomas Enge - Paul England - Marcus Ericsson - Harald Ertl - Nasif Estefano - Philippe Étancelin - Bob Evans
Kahala viadukt II
Viadukt on ehitatud 1989. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 43 m, silla laius on 15,5 m, sõidutee laius sillal on 13 m.
Vormel 1 pilootide loend
F
Teo Fabi - Corrado Fabi - Pascal Fabre - Carlo Facetti - Luigi Fagioli - Jack Fairman - Juan Manuel Fangio - Giuseppe Farina - Walt Faulkner - William Ferguson - Maria-Teresa de Filippis - Ralph Firman - Rudolf Fischer - Ludwig Fischer - Mike Fisher - Giancarlo Fisichella - John Fitch - Christian Fittipaldi - Wilson Fittipaldi - Emerson Fittipaldi - Theo Fitzau - Pat Flaherty - Jan Flinterman - Ron Flockhart - Myron Fohr - Gregor Foitek - George Follmer - George Fonder - Norberto Fontana - Carl Forberg - Gene Force - Franco Forini - Philip Fotheringham-Parker - A J Foyt - Carlo Franchi - Giorgio Francia - Don Freeland - Heinz-Harald Frentzen - Paul Frere - Patrick Friesacher - Robin Frijns - Joe Fry - Hiroshi Fushida
Hapnik
Oksiidid
Tuntumate oksiidide sekka kuuluvad näiteks divesinikmonooksiid ehk vesi (H2O), süsinikdioksiid ehk süsihappegaas (CO2), dilämmastikoksiid (N2O), alumiiniumoksiid (Al2O3), raudoksiidid (FeO, Fe2O3, Fe3O4), kaltsiumoksiid (CaO), vääveldioksiid (SO2), ränidioksiid (SiO2) ja tsinkoksiid (ZnO).
Vormel 1 pilootide loend
G
Beppe Gabbiani - Bertrand Gachot - Patrick Gaillard - Divina Galica - Nanni Galli - Oscar Galvez - Fred Gamble - Howden Ganley - Giedo van der Garde - Frank Gardner - Billy Garrett - Jo Gartner - Tony Gaze - Olivier Gendebien - Marc Gene - Elmer George - Bob Gerard - Gerino Gerini - Peter Gethin - Piercarlo Ghinzani - Bruno Giacomelli - Dick Gibson - Richie Ginther - Yves Giraud-Cabantous - Ignazio Giunti - Timo Glock - Helmut Glockler - Francesco Godia - Christian Goethals - Paul Goldsmith - José Froilán González - Oscar Gonzalez - Aldo Gordini - Horace Gould - Jean-Marc Gounon - Emanuel de Graffenried - Cecil Green - Keith Greene - Masten Gregory - Cliff Griffith - Georges Grignard - Bobby Grim - Romain Grosjean - Olivier Grouillard - Brian Gubby - Andre Guelfi - Miguel-Angel Guerra - Roberto Guerrero - Mauricio Gugelmin - Dan Gurney - Esteban Gutiérrez
Elevandiluurannik
Nimi
"Côte d'Ivoire" tähendab prantsuse keeles elevandiluurannikut. Vahetevahel on kasutatud ka tõlget Vandlirannik. Maa on saanud nime kunagise tähtsaima ekspordiartikli elevandiluu ehk vandli järgi.
Vormel 1 pilootide loend
H
Hubert Hahne - Mike Hailwood - Bruce Halford - Jim Hall - Duncan Hamilton - David Hampshire - Sam Hanks - Walt Hansgen - Mike Harris - Cuth Harrison - Gene Hartley - Rio Haryanto - Masahiro Hasemi - Naoki Hattori - Paul Hawkins - Mike Hawthorn - Boy Hayje - Willi Heeks - Nick Heidfeld - Theo Helfrich - Mack Hellings - Brian Henton - Johnny Herbert - Al Herman - Hans Herrmann - Francois Hesnault - Hans Heyer - Phill Hill - Damon Hill - Graham Hill - Peter Hirt - David Hobbs - Ingo Hoffman - Bill Holland - Jackie Holmes - Bill Homeier - Kazuyoshi Hoshino - Jerry Hoyt - Denny Hulme - James Hunt - Jim Hurtubise - Gus Hutchison - Mika Häkkinen - Nico Hülkenberg
Midnight Express
"Midnight Express" on Billy Hayesi ja William Hofferi raamat aastast 1977.
Elevandiluurannik
Nimi
President Félix Houphouët-Boigny tegi 1985. aastal korralduse, et nime "Elevandiluurannik" tohib kasutada ainult prantsuskeelsena ning seda ei tohi tõlkida. Teiste nimede ja tõlgete kasutamine on riigis karistuse ähvardusel keelatud.
Vormel 1 pilootide loend
I
Jacky Ickx - Jesus Iglesias - Taki Inoue - Innes Ireland - Eddie Irvine - Chris Irwin
Elevandiluurannik
Nimi
Riigi tavanimi eesti keeles on Elevandiluurannik, diplomaatilises kontekstis peetakse sobivaks ka nime Côte d'Ivoire.
Asustus
Riigi suurim linn on Abidjan, kus elas 2014. aasta andmetel 4 395 243 inimest.
Haldusjaotus
pisi|Elevandiluuranniku ringkonnad
Riik jaguneb 14 ringkonnaks, mis omakorda jagunevad 31 piirkonnaks:
2011. aastani oli riik jaotatud 19 piirkonnaks, mis omakorda jagunesid 58 departemanguks:
Krisaania
pisi|Rumeenia ajaloolised piirkonnad. Ungarile kuulunud eri piirkonnad on sinakates toonides, Krisaania on kahvatusinine pisi|Krisaania vapp 19. sajandist Krisaania (ungari Körösvidék, rumeenia Crișana, saksa Kreischgebiet või Kreischland, ladina Crisania) on ajalooline piirkond Euroopas Ungari ida- ja Rumeenia loodeosas. Krisaania läänepiir on Tisza jõgi ja lõunapiir on Mureși jõgi.
Midnight Express
Raamatu põhjal on valminud film "Kesköine ekspress", mille lavastas Alan Parker.
Elevandiluurannik
Poliitika
2010. aasta presidendivalimised kaotanud Laurent Gbagbo keeldus võimult lahkumast ning alanud rahutuste käigus tapsid senisele presidendile ustavad väed valimiste võitjaks kuulutatud opositsioonipoliitiku Alassane Ouattara poolehoidjaid. Valimiskomitee sõnul sai opositsioonipoliitik, endine peaminister Alassane Ouattara, teises valmisringis 54 protsenti häältest. Elevandiluurannikul olid need üle kümne aasta esimesed presidendivalimised. Kuigi Ouattarat pidasid Elevandiluuranniku seaduslikuks presidendiks ÜRO, USA, Euroopa Liit, Prantsusmaa ja Aafrika Liit, keeldus ametis olev riigipea Laurent Gbagbo võimult lahkumast.
Riigist põgenes enam kui 400 000 inimest ning ÜRO andmetel tapeti 2010. aasta novembrikuiste presidendivalimiste järel vähemalt 410 inimest.
Riigi lõunaosa hoidsid enda kontrolli all Gbagbo väed ja põhjaosa Alassane Ouattara poolehoidjad. Viimased saavutasid ülekaalu ning 11. aprillil 2011 vangistasid Alassane Ouattarale ustavad väed presidendipalee keldrisse varjunud Gbagbo.
Majandus
Elevandiluurannikul toodetakse enam kui kolmandik maailma kakaoubadest. 2006. aastal andis Elevandiluurannik umbes 40 protsenti maailma kakaotoodangust, aga kodusõjajärgsetel aastatel soiku jäänud investeeringute tõttu on toodang langemas.
Krisaania
Nime päritolu
Krisaania eestikeelne nimi on pärit Körösi jõe ja selle mitme haru ladinakeelsetest nimedest (Crisius). Need jõed katavad terve Krisaania.
Ajalugu
Krisaania ala on kuulunud Ungari kuningriigi alla. Pärast Mohácsi lahingut 1526. aastal langes ala Osmanite riigi erinevate osade ja Transilvaania vürstkonna alla.
Pärast Osmanite riigi tagasilöömist Viini all on Krisaania ala 17. sajandi lõpust alates olnud Habsburgide valitsemise all oleva Ungari osa. 1867. aastal sai see Ungari kuningriigi osaks.
1918. aastal okupeeris Rumeenia kuningriik Krisaania idaosa ning Trianoni rahuga 1920. aastal sai see Rumeenia osaks.
Teise maailmasõja aegsete Balkani riikide piiride ümberkorraldamisega anti see ala Teise Viini arbitraažiga 1940. aastal tervenisti Ungarile.
Vormel 1 pilootide loend
J
Jean-Pierre Jabouille - Jimmy Jackson - Joe James - John James - Jean-Pierre Jarier - Stefan Johansson - Leslie Johnson - Eddie Johnson - Bruce Johnstone - Tom Jones - Alan Jones - A Juan Jover - Jyrki Järvilehto -
Hapnik
Hapniku toksilisus
Et hapnik reageerib paljude orgaaniliste ühenditega, on see paljudele anaeroobsetele organismidele mürgine. Aeroobsed organismid on hapnikuga kohastunud ja vajavad seda oma elutegevuseks. Nad vajavad hapniku talumiseks paljusid antioksüdante. Kuid liiga suured hapniku kontsentratsioonid on ka neile mürgised.
Tuleohtlikkus
Hapnikurikkas keskkonnas on suur tuleoht, sest põlemist kiirendab peale hapniku suurema kontsentratsiooni ka asjaolu, et vähem põlemissoojust kulub lämmastiku soojendamisele, mistõttu leek on kuumem. Kui hapnik on enne süttimist segatud gaasiliste või suspendeeritud põlevainetega, tekib plahvatus, millega võib kaasneda detonatsioon. Eriti ohtlik on selles suhtes vedel hapnik. Vedela hapnikuga immutatud põlevaineid nimetatakse oksülikviitideks ja neid kasutatakse lõhkeainetena: nende eeliseks on see, et kui nad ei lõhke, siis aurab hapnik aja jooksul ära ja plahvatusoht kaob. Oksülikviite moodustab ka asfalt kui poorne orgaaniline aine. Need on mehaaniliselt tundlikud, nii et vedela hapnikuga märjaks saanud asfalt võib detoneeruda ülesõitmise või pealeastumise tagajärjel. Et hapniku keemistemperatuur on kõrgem kui õhu teisel põhikomponendil lämmastikul, kondenseerub ta õhu vedeldamisel kergemini: õhk hakkab kondenseeruma temperatuuril −191 °C, ja tekkiv vedelik on rikastatud hapnikuga, mida seal on 48%. Mis tahes koostisega vedela õhu auramisel aurab valdavalt lämmastik ja järelejääv vedelik rikastub hapnikuga; ka võib vedel lämmastik või õhk kokkupuutel õhuga õhust hapnikku juurde kondenseerida. Seetõttu on vedel õhk kokkupuutel põlevainetega ohtlik.
Tavatingimuste juures, normaalse hapniku kontsentratsiooni korral on hapnikumolekul siiski kineetiliselt stabiilne.
Alan Parker
thumb|Alan Parker (2005) Alan William Parker (sündinud 14. veebruaril 1944 London – 31. juuli 2020) oli Briti režissöör, filmiprodutsent ja stsenarist.
Vormel 1 pilootide loend
K
Oswald Karch - Narain Karthikeyan - Ukyo Katayama - Ken Kavanagh - Rupert Keegan - Eddie Keizan - Al Keller - Joe Kelly - David Kennedy - Loris Kessel - Bruce Kessler - Nicolas Kiesa - Leo Kinnunen - Danny Kladis - Hans Klenk - Piet de Klerk - Christian Klien - Karl Kling - Ernst Klodwig - Kamui Kobayashi - Helmuth Koinigg - Mikko Kozarowitsky - Willi Krakau - Rudolf Krause - Kurt Kuhnke - Masami Kuwashima - Daniil Kvjat
L
Robert La Caze - Nicholas Latifi - Jacques Laffite - Franck Lagorce - Jan Lammers - Pedro Lamy - Chico Landi - Hermann Lang - Claudio Langes - Nicola Larini - Oscar Larrauri - Alberto-Rodriguez Larreta - Gerard Larrousse - Jud Larson - Niki Lauda - Roger Laurent - Giovanni Lavaggi - Chris Lawrence - Michel Leclere - Neville Lederle - Geoff Lees - Arthur Legat - Bas Leinders - Gijs van Lennep - Lamberto Leoni - Les Leston - Pierre Levegh - Bayliss Levrett - Jackie Lewis - Stuart Lewis-Evans - Guy Ligier - Andy Linden - Roberto Lippi - Vitantonio Liuzzi - Dries van der Lof - Lella Lombardi - Ricardo Londono-Bridge - Ernst Loof - José María López - Henri Louveau - John Love - Pete Lovely - Roger Loyer - Jean Lucas - Jean Lucienbonnet - Brett Lunger
Alan Parker
Alan Parkeri esimene amet oli reklaamikirjanik, ta võitis parimate reklaamide eest mitu auhinda.
Vormel 1 pilootide loend
M
Mike MacDowel - Herbert MacKay-Fraser - Bill Mackey - Lance Macklin - Damien Magee - Tony Maggs - Mike Magill - Umberto Maglioli - Jan Magnussen - Kevin Magnussen - Guy Mairesse - Willy Mairesse - Pastor Maldonado - Nigel Mansell - Sergio Mantovani - Johnny Mantz - Robert Manzon - Onofre Marimon - Helmut Marko - Tarso Marques - Leslie Marr - Tony Marsh - Eugene Martin - Pierluigi Martini - Jochen Mass - Felipe Massa - Jean Max - Michel May - Tim Mayer - Francois Mazet - Gastón Mazzacane - Ken McAlpine - Perry McCarthy - Ernie McCoy - Johnny McDowell - Jack McGrath - Brian McGuire - Bruce McLaren - Allan McNish - Graham McRae - Jim McWithey - Carlos Menditeguy - Roberto Merhi - Harry Merkel - Arturo Merzario - Roberto Mieres - Francois Migault - John Miles - Andre Milhoux - Chet Miller - Gerhard Mitter - Stefano Modena - Franck Montagny - Tiago Monteiro - Andrea Montermini - Robin Montgomerie-Charrington - Juan-Pablo Montoya - Gianni Morbidelli - Roberto Moreno - Dave Morgan - Silvio Moser - Bill Moss - Stirling Moss - Gino Munaron - David Murray - Luigi Musso
N
Bernd Nacke - Satoru Nakajima - Shinji Nakano - Duke Nalon - Alessandro Nannini - Emanuele Naspetti - Massimo Natili - Brian Naylor - Mike Nazaruk - Tiff Needell - Jac Nelleman - Patrick Neve - John Nicholson - Cal Niday - Helmut Niedermayr - Brausch Niemann - Gunnar Nilsson - Chanoch Nissany - Hideki Noda - Lando Norris - Rodney Nuckey
O
Robert O'Brien - Pat O'Connor - Jackie Oliver - Danny Ongais - Rikky von Opel - Arthur Owen
Alan Parker
1971. aastal valmis esimene film, millele Parker oli stsenaariumi kirjutanud. See kandis pealkirja "Melody" ja see rääkis kahest lapsest, kes soovivad omavahel abielluda. Film ei võitnud auhindu, kuid sai rahvusvaheliseks kassahitiks, näiteks Ladina-Ameerikas ja Jaapanis. Mitmes filmis töötas Parker koos produtsent David Puttnamiga.
Krisaania
Ajalugu
1944. aastal vallutasid Rumeenia ja Nõukogude Liidu väed Krisaania. Pariisi konverentsi otsustega jagati ala ametlikult 1947. aastal uuesti Ungari ja Rumeenia vahel.
Alan Parker
Alan Parker on tuntust kogunud filmide ja muusikalidega "Kesköine ekspress" (1978), "Pink Floyd: The Wall" (1982), "Linnuke" (1984), "Ingli süda" (1987), "Mississippi tules" (1988), "Evita" (1996), "Angela tuhk" (1999) ja "David Gale'i elu" (2003).
Parker löödi 2002 rüütliks. 2005 sai ta Sunderlandi ülikooli audoktoriks (selle ülikooli kantsler oli tema kauaaegne töökaaslane Puttnam, kes löödi rüütliks 1995).
Tunnustus
Cannes'i filmifestival
Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind
Krisaania
Ajalugu
Ajalooliselt on Krisaania keskus olnud Oradea (ungari Nagyvárad) linn. Krisaania on küll olnud Transilvaania valitsemise all, kuid see pole kunagi kuulunud Transilvaaniasse, ehkki mõnikord ekslikult liigitatakse Krisaania sinna.
Tänapäeva Ungari Krisaania
Krisaania ala katavad Ungaris tänapäeval Hajdú-Bihari ja Békési komitaat. Suurim linn on Debrecen.
Tänapäeva Rumeenia Krisaania
Krisaania ala katavad Rumeenias tänapäeval Bihori maakond tervenisti, Aradi ja Sălaji maakond suures osas ning Hunedoara ja Satu Mare maakond väikses osas. Suurim linn on Oradea.
Vormel 1 pilootide loend
P
José Carlos Pace - Nello Pagani - Riccardo Paletti - Torsten Palm - Jolyon Palmer - Jonathan Palmer - Olivier Panis - Giorgio Pantano - Massimiliano Papis - Mike Parkes - Tim Parnell - Reg Parnell - Johnnie Parsons - Riccardo Patrese - Al Pease - Roger Penske - Cesare Perdisa - Sergio Pérez - Luis Perez-Sala - Larry Perkins - Henri Pescarolo - Alessandro Pesenti-Rossi - Josef Peters - Ronnie Peterson - Vitali Petrov - Alfredo Pian - Charles Pic - Francois Picard - Ernie Pieterse - Paul Pietsch - Teddy Pilette - Andre Pilette - Luigi Piotti - David Piper - Nelson Piquet - Renato Pirocchi - Didier Pironi - Emanuele Pirro - Antonio Pizzonia - Eric van de Poele - Jacques Pollet - Ben Pon - Dennis Poore - Alfonso de Portago - Sam Posey - Charles Pozzi - Jackie Pretorius - Ernesto Prinoth - David Prophet - Alain Prost - Tom Pryce - David Purley - Clive Puzey -
Krisaania
Tänapäeva Rumeenia Krisaania
Tänapäeva Rumeenias loetakse Krisaania mõnikord Transilvaania regiooni alla.
Vormel 1 pilootide loend
R
Ian Raby - Bobby Rahal - Pierre-Henri Raphanel - Luiz Razia - Dick Rathmann - Jim Rathmann - Roland Ratzenberger - Hector Rebaque - Brian Redman - Jimmy Reece - Alan Rees - Clay Regazzoni - Carlos Reutemann - Lance Reventlow - Peter Revson - John Rhodes - Alex Ribeiro - Daniel Ricciardo - Ken Richardson - Fritz Riess - Jim Rigsby - Jochen Rindt - John Riseley-Prichard - Giovanni de Riu - Richard Robarts - Pedro Rodriguez - Ricardo Rodriguez - Franco Rol - Alan Rollinson - Tony Rolt - Bertil Roos - Basil van Rooyen - Pedro de la Rosa - Keke Rosberg - Nico Rosberg - Mauri Rose - Louis Rosier - Ricardo Rosset - Alexander Rossi - Huub Rothengatter - Lloyd Ruby - Jean-Claude Rudaz - Paul Russo - Eddie Russo - Giacomo Russo - Troy Ruttman - Kimi Räikkönen - Peter Ryan
S
Eddie Sachs - Bob Said - Eliseo Salazar - Mika Salo - Roy Salvadori - Consalvo Sanesi - Stephane Sarrazin - Takuma Sato - Carl Scarborough - Ludovico Scarfiotti - Giorgio Scarlatti - Ian Scheckter - Jody Scheckter - Harry Schell - Tim Schenken - Albert Scherrer - Domenico Schiattarella - Heinz Schiller - Bill Schindler - Jean-Louis Schlesser - Jo Schlesser - Bernd Schneider - Rudolf Schoeller - Rob Schroeder - Ralf Schumacher - Michael Schumacher - Vern Schuppan - Adolfo Schwelm-Cruz - Bob Scott - Archie Scott-Brown - Piero Scotti - Wolfgang Seidel - Gunther Seiffert - Ayrton Senna - Bruno Senna - Dorino Serafini - Chico Serra - Doug Serrurier - Johnny Servoz-Gavin - Tony Settember - Hap Sharp - Brian Shawe-Taylor - Carroll Shelby - Tony Shelly - Jo Siffert - Andre Simon - Moises Solana - Alex Soler-Roig - Raymond Sommer - Vincenzo Sospiri - Stephen South - Mike Sparken - Scott Speed - Mike Spence - Alan Stacey - Gaetano Starrabba - Chuck Stevenson - Ian Stewart - Jackie Stewart - Jimmy Stewart - Siegfried Stohr - Rolf Stommelen - Philippe Streiff - Hans-Joachim Stuck - Hans Stuck - Otto Stuppacher - Danny Sullivan - Marc Surer - John Surtees - Andy Sutcliffe - Len Sutton - Aguri Suzuki - Toshio Suzuki - Jacques Swaters - Bob Sweikert
Z
Alessandro Zanardi - Emilio Zapico - Ricardo Zonta - Renzo Zorzi - Ricardo Zunino
T
Toranosuke Takagi - Noritake Takahara - Kunimitsu Takahashi - Patrick Tambay - Luigi Taramazzo - Gabriele Tarquini - Piero Taruffi - Mike Taylor - Trevor Taylor - Dennis Taylor - Henry Taylor - John Taylor - Marshall Teague - Shorty Templeman - Max de Terra - Andre Testut - Mike Thackwell - Alfonso Thiele - Eric Thompson - Johnny Thomson - Leslie Thorne - Bud Tingelstad - Sam Tingle - Desmond Titterington - Enrico Toccacelo - Johnnie Tolan - Alessandro de Tomaso - Charles de Tornaco - Tony Trimmer - Maurice Trintignant - Wolfgang von Trips - Jarno Trulli - Esteban Tuero - Guy Tunmer - Jack Turner
W
Fred Wacker - Peter Walker - Dave Walker - Lee Wallard - Heini Walter - Rodger Ward - Derek Warwick - John Watson - Travis Webb - Mark Webber - Pascal Wehrlein - Volker Weidler - Wayne Weiler - Karl Wendlinger - Peter Westbury - Chuck Weyant - Ken Wharton - Ted Whiteaway - Graham Whitehead - Peter Whitehead - Bill Whitehouse - Robin Widdows - Eppie Wietzes - Mike Wilds - Jonathan Williams - Roger Williamson - Vic Wilson - Justin Wilson - Dempsey Wilson - Desire Wilson - Joachim Winkelhock - Manfred Winkelhock - Bjorn Wirdheim - Reine Wisell - Roelof Wunderink - Alexander Wurz
Y
Sakon Yamamoto - Alex Yoong
Sokukraav
Sokukraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Parivere, Karinõmme ja Tarva külas. Kraav voolab peamiselt Läänemaa ja Pärnumaa piiril ning läbi Lihula maastikukaitseala (Lihula raba).
Kraavi pikkus on 7,7 km ning see suubub paremalt Rootsi jõkke (4,5 km suudmest). Kraavi valgla on 29,4 km². Kraavi lähe on Parivere külas. Kraavi suue on Tarva ja Hälvati küla piiril.
Sokukraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116500.
Stian Aarstad
Stian Aarstad (sündinud 1976) on Norra pianist ja süntesaatorimängija, kelle hiilgeaeg oli aastatel 1993–1997, mil ta mängis black metal 'i bändis Dimmu Borgir klaverit ja süntesaatorit.
Muusikaline tegevus
2000. aastail oli Stian Aarstad bändi Enthral pianist, kuid lahkus sellelt kohalt bändi kolmanda albumi salvestamise ajal. Aastal 2007 töötas ta bändis ka heliinsenerina.
Huvitavat
Enne seda, kui Stian läks ansamblisse Dimmu Borgir, ei kuulanud ta metal 'it ning eelistas hoopis klassikalist muusikat.
Batz
Batz (prantsuse île de Batz, bretooni Enez Vaz, Enez-Vaz) on saar La Manche'i väinas Bretagne'i poolsaare ranniku lähedal.
Saare pindala on 305 hektarit.
Batz kuulub Prantsusmaale ja moodustab Île-de-Batzi valla Finistère'i departemangus.
Pšiš
Algab Suur-Kaukasuse põhjanõlvadel Väike-Pšiši ja Suur-Pšiši ühinemisel. Ülemjooksul voolab mägijőena valdavalt kirdesse. Alamjooksul laskub tasandikule, pöördub loodesse ja suubub vasakult Kubanisse.
Pikkus 270 km (koos Suur-Pšišiga), valgla 1850 km².
Päri vald
Päri vald (saksa keeles Kattentack) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja seejärel liideti vald Vaikna vallaga
Valla alal asus Päri mõis.
Kesu
Kesu on kahe küla nimi eestis:
Gunnar Myrdal
pisi|Gunnar Myrdal (jaanuar 1964) Karl Gunnar Myrdal (rootsi keeles [ˈmyːɖɑːl]; 6. detsember 1898 Gustafs – 17. mai 1987 Danderydi vald) oli Rootsi majandusteadlane, sotsioloog ja poliitik.
1974. aastal sai ta koos Friedrich August von Hayekiga Rootsi Panga auhinna majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks "nende teedrajava majandustsüklite teooria ning majandus-, sotsiaalsete ja institutsionaalsete nähtuste vastastikuse mõju süvaanalüüsi eest".
Ameerika Ühendriikides tuntakse teda eeskätt rassisuhteid käsitleva uurimuse "An American Dilemma: The Negro Problem and Modern Democracy" järgi.
Aastal 1924 abiellus ta poliitiku, diplomaadi ja kirjaniku Alva Myrdaliga, kes 1982 pälvis Nobeli rahuauhinna. Nende poeg on kirjanik Jan Myrdal.
Entiteedirealism
Entiteedirealism on teadusfilosoofias realismi poolik variant, mis peab reaalseteks ainult entiteete, mitte teooriaid (teaduse seadusi).
Tuntud entiteedirealistide seas on Ian Hacking ja Nancy Cartwright.
Entiteedirealism tunnistab reaalseks need entiteedid, mida rakendatakse eksperimendis. Argument selle kasuks on umbes niisugune: kui mingist entiteedist ja selle põhjuslikest seostest nii palju aru saadakse, et teda saab kasutada tööriistana (nagu näiteks haamrit, millega naelu seina lüüakse), siis ei ole mõistlik tema reaalsust eitada.
Kui neid saab pihustada, siis nad on reaalsed
Hacking kirjeldab oma entiteedirealismi 1983 ilmunud raamatus "Representing and Intervening".
Reaalsed entiteedid
Entiteedi kausaalsete omaduste mõistmine võimaldab kasutada seda entiteeti tööriistana. Seega ei ole see entiteet Hackingi jaoks enam mõttekonstruktsioon, tema roll ei ole enam "nähtuste päästmine" (nagu arvab näiteks Bas van Fraassen), vaid (võimalik) tööriist. See viis, kuidas eksperimentaatorid on entiteedirealistid, ei ole Hackingi seisukohast problemaatiline.
Teooriarealismi vastu
Hacking ei mõista nn teooriarealismi, mille kohaselt teaduses on tõeseid teooriaid. Eksperimentaator ise ei pea uskuma mingisse kindlasse teooriasse. Sageli on palju erinevate veendumustega uurijaid, seda ka eksperimenti läbiviiva uurijate rühma sees. Mõnikord võetakse nähtuse seletamiseks appi hoopis teistsuguste vaadetega inimene.
Ka kõikide teooriate ühisosa ei saa pidada eksperimentaatorite veendumuseks, sest see ühisosa ei pruugi ise teooria olla.
Tarkvara
pisi|300px|[[LibreOffice Writer]] Tarkvara ehk arvuti tarkvara on masinloetav juhend, mis suunab arvuti protsessorit spetsiifilisi toiminguid sooritama. Tarkvara hõlmab kõiki mittefüüsilisi arvuti tööks vajalikke või rakenduslikke komponente, eelkõige arvutiprogramme ning nende andmeid – andmefaile, seadeid, dokumentatsiooni, jne.
Tarkvara mõistet kasutatakse vastandina arvuti riistvara mõistele, need on arvuti füüsilised seadmed ja ühendused (näiteks protsessor), millel on tarkvara talletatud ja mis teostavad antud juhised. Arvuti riist- ja tarkvara vajavad üksteist ja kumbagi ei saa reaalselt kasutada ilma teiseta.
"Tarkvara" on üldine termin. See võib viidata kõikidele arvuti juhistele üldiselt või mistahes konkreetsele juhisele. See hõlmab nii masinjuhiseid (kahendkood, mida protsessor "Mõistab") kui ka lähtekoodist (inimesele arusaadavamad juhendid, mis tuleb enne käivitamist tõlkida masinkoodi).
Arvuti tarkvara on komplekt programme, protseduure, funktsioone, seotud andmeid ja nende dokumentatsioone, kui võimalik. Programmi tarkvara täidab rakendatava programmi ülesande, kas andes juhised otse digitaalsele elektroonikale või töötavad sisendina mõne teise tarkvara jaoks.
pisi|216x216px|Kihtstruktuur, mis näitab, kus asub operatsioonisüsteem ja rakendused (rakendusprogrammid)
Erinevalt riistvarast on käivitatav tarkvara salvestatud andmetena arvuti süsteemis ning seega ei saa seda füüsiliselt puudutada. Madalaimal tasandil käivitatav kood koosneb masinkeelsetest juhistest, mis on spetsiifilised ühele individuaalsele protsessorile. Masinkeel koosneb kahendväärtuste rühmadest, mis tähistavad protsessori juhiseid, mis muudavad arvuti olekut. Näiteks võib mõni juhis muuta konkreetsesse kohta salvestatud väärtuse (mida kasutaja silmaga ei näe) või (kaudselt) panna arvuti ekraanile ilmuma mõne objekti (mida näeb kasutaja ka ise). Protsessor täidab juhiseid nende esitatud järjekorras, välja arvatud olukorras, kui tal on kästud "hüpata" mõnele teisele käsule või kui toiming on katkestatud.
Tarkvara on tavaliselt kirjutatud kõrgetasemelises programmeerimiskeeles, mida on inimestel lihtsam ja tõhusam kasutada (sarnaneb rohkem loomuliku keelega) kui masinkeelt. Kõrgetasemelised keeled on koostatud või tõlgitakse masinkeele objektikoodi. Tarkvara võib olla kirjutatud ka assemblerkeeles, sisuliselt meeldejäävam variant masinkeelest, kasutades loomuliku keele tähestikku. Assemblerkeel tuleb koostada objektikoodi koostaja (assembler) abil.
Tarkvara liigid
Tarkvara hõlmab suurt hulka tooteid, mis võivad olla toodetud erinevaid tehnikaid nagu tavalisi programmeerimiskeeli, mikrokoodi või FPGA konfiguratsiooni kasutades.
Peaaegu kõikidel arvuti platvormidel saab tarkvara jagada paari suuremasse kategooriasse:
Programmeerimisvahendid
Programmeerimisvahendid on tarkvara programmide või rakenduste kujul, mida tarkvara arendajad (tuntud ka kui programmeerijad, koodijad, häkkerid või tarkvarainsenerid) kasutavad, et luua, siluda, säilitada (st parandada või täiustada) või muul viisil toetada tarkvara. Tarkvara kirjutatakse ühes või mitmes programmeerimiskeeles; on palju programmeerimiskeeli ja igaühel neist on vähemalt üks rakendus, millest igaüks koosneb oma programmeerimisvahendite komplektist. Need vahendid võivad olla suhteliselt iseseisvad programmid nagu koostajad, silujad, tõlgid ja teksti toimetajad, mida saab kasutada koos, et täita teatud ülesanne (täpselt nagu füüsilise objekti parandamisel mitme tööriista kasutamine). Nad võivad olla ka integreeritud arenduskeskkond (IDE), millel on mitmed või kõik selliseid kompaktsete tööriistade funktsioonid. Peaaegu kõik programmeerimiskeele rakendused (erandiks on Smalltalk) annavad võimaluse kasutada konkreetseid vahendeid IDE asemel, sest mõned programmeerijad eelistavad IDE mittekasutamist eri põhjustel. Lisaks läheb tavaliselt kauem aega, et arendada IDE "vastuvõetavale" tasemele.
Arhitektuur
Kasutajad näevad asju sageli teistmoodi kui programmeerijad. Inimesed, kes kasutavad nüüdisaegseid üldotstarbelisi arvuteid (erinevalt manussüsteemidest, analoogarvutitest ja superarvutitest) näevad tavaliselt kolme kihti tarkvara, mis täidavad erinevaid ülesandeid: platvormi, rakenduslik ja kasutaja tarkvara.
Teostus
Arvuti tarkvara peab laadima arvuti "hoiusesse" (näiteks kõvaketas või mälu). Pärast tarkvara laadimist on arvuti võimeline tarkvara käivitama. See sisaldab rakendustarkvara juhiste läbimist läbi süsteemi tarkvara riistvarale, mis lõpuks saab juhendid kui masinkoodis. Iga juhis põhjustab arvutis teatud operatsiooni teostamise – andmete teisaldamise, arvutuse tegemise või juhiste kontrollvoolu muutmise.
Andmete teisaldamine tähendab tavaliselt andmete teisaldamist ühest mälu kohast teise. Vahel sisaldab see andmete teisaldamist mälu ja registrite vahel, mis võimaldavad protsessoris andmetele kiire juurdepääsu. Andmete teisaldamine, eriti suurtes kogustes, võib olla ohtlik. Seega aeg-ajalt välditakse seda, kasutades andmete viitu. Arvutused sisaldavad lihtsaid toiminguid, näiteks muutuva andme osale väärtuse juurde lisamine. Keerulisemad arvutused võivad sisaldada nii mitmeid operatsioone kui ka andmete elemente.
Kvaliteet ja töökindlus
Tarkvara kvaliteet on väga oluline, eriti äri- ja süsteemitarkvara (näiteks Microsoft Office, Microsoft Windows ja Linux) kvaliteet. Kui tarkvara on vigane, võib see kustutada isiku töö, arvuti kokku jooksutada ja teha muid ootamatuid asju. Paljud vead avastatakse ja kõrvaldatakse tarkvara testimise käigus. Kuid tarkvara testimine eemaldab harva – kui üldse – kõik vead. Mõned programmeerijad isegi ütlevad, et "igal programmil on vähemalt üks viga" (Lubarsky seadus). Kõikidel suurtel tarkvarafirmadel, näiteks Microsoftil, Novellil ja Sun Microsystemsil, on oma tarkvara testimise osakonnad, mille konkreetne eesmärk ongi vaid tarkvara testimine. Tarkvara saab kontrollida ühiktestimise, regressioonitestimise ja muude meetodite rakendamisel, mida tehakse käsitsi. Tavaliselt tehakse seda aga automaatselt, sest tihti on testitava koodi suurus üsna suur. Näiteks NASA-l on äärmiselt ranged tarkvara testimise protseduurid paljude operatsioonisüsteemide ja sidefunktsioonide jaoks. Paljud NASA-l põhinevad operatsioonid suhtlevad ja tuvastavad üksteist läbi käskprogrammide, mida kutsutakse käsktarkvaraks. See võimaldab paljudel NASA-s töötavatel inimestel kontrollida ja hinnata üldisi funktsionaalseid süsteeme. Programmid sisaldavad käsk tarkvara võimaldab riistvara insenerja süsteemi tegevuse toimida palju lihtsam koos. Programmide abil, mis sisaldavad käsktarkvara, saavad riistvara ja tarkvara palju sujuvamalt koos töötada.
Litsents
Tarkvaralitsents annab kasutajale õiguse kasutada tarkvara litsentsitud keskkonnas. Mõnel tarkvaral on litsents, kui see ostetakse n-ö riiulilt, riistvaraga kaasas aga OEM litsents. Ülejäänud tarkvaraga kaasneb tasuta tarkvara litsents, andes saajale õigused muuta ja levitada antud tarkvara. Tarkvara võib olla ka vabavara või jaosvara kujul.
Patendid
Tarkvara saab patenteerida mõningates, kuid mitte kõikides riikides. Tarkvarapatendid võivad tarkvara tööstuses olla vastuolulised – paljudel inimestel on selles osas erinevad vaated. Lahkarvamused tarkvarapatentide kohta on seotud konkreetsete algoritmide ja tehnikate kasutamisega, mida tarkvara sisaldab ning mida ei tohi teised dubleerida. Selle dubleerimist peetakse intellektuaalomandi ja autoriõiguse rikkumiseks, sõltuvalt rikkumise raskusastmest.
Väljatöötamine ja rakendamine
Tarkvara väljatöötamine ja rakendamine sõltub suuresti tarkvara keerukusest. Näiteks Microsoft Wordi tarkvara väljatöötamine ja loomine võtab programmide funktsionaalsete erinevuste tõttu palju rohkem aega kui Microsoft Notepadi arendamine ja väljatöötamine.
Tarkvara on tavaliselt välja töötatud ja loodud (kodeeritud/kirjutatud/programmeeritud) integreeritud arenduskeskkondades (IDE) nagu Eclipse, Emacs ja Microsoft Visual Studio, mis suudavad protsessi lihtsustada ja koostada programmi. Nagu erinevates sektsioonides märgitud, loodakse tarkvara tavaliselt olemasoleva tarkvara ja rakenduse programmeerimisliidese (API), mille antud alumine tarkvara annab nagu GTK +, JavaBeans või Swing, peale. Rakenduse programmeerimisliidese raamatukogud on liigitatud erinevatel põhjustel. Näiteks JavaBeansi teeki (inglise library) kasutatakse ettevõtete rakenduste väljatöötamiseks, Windows Formsi teeki aga graafilise kasutajaliidese (GUI) rakenduste väljatöötamisel (näiteks Microsoft Word) ning Windows Communication Foundationi teeki veebiteenuste väljatöötamisel. Programmeerimise alusmõisted quicksort, paisktabel (inglise hash table), rida (inglise array) ja kahendpuu võivad olla tarkvara loomisel kasulikud. Programmi disainimisel tugineb see rakenduse programmiliidesele.
Djibouti
Djibouti [džib'uuti] on riik Aafrika idaosas. Djiboutil on maismaapiir kolme riigiga: Eritreaga põhjas, Etioopiaga läänes ning Somaaliaga kagus. Djiboutist kirdesse ning läände jäävad Bab el Mandebi väin Punases meres ning Adeni laht. 20 km kaugusel teisel pool Bab El Mandebi väina on Aasia maailmajaos asuv Jeemen.
19. sajandil rajas Prantsusmaa Djibouti alale Prantsuse Somaalimaa protektoraadi. 1967 pandi sellele nimeks Afar ja Issa. 27. juunil 1977 riik iseseisvus ja võttis nimeks Djibouti.
Keeled
Elanike emakeelteks on valdavalt somaali keel (500 tuhandel) ja afari keel (300 tuhandel). Riigikeeli on kaks – araabia keel ja prantsuse keel.