cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Õppiv organisatsioon
Õppiva organisatsiooni mõiste ja olemus
Üheks soodustavaks faktoriks õppiva keskkonna kujundamisel peetakse (Senge ; Pedler jt ; Handy ) paindlikku struktuuri, mis võimaldab töötajate kaasamist otsustamisse. Handy : sõnul "üksnes ise otsuseid langetades saavad inimesed tõeliselt vabaks ja arenevad ning läbi muudatuste areneb ka keskkond”. Samavõrd oluliseks peetakse ka individuaalse õppija osatähtsust. Näiteks Mumford väidab, et õppiv organisatsioon sõltub täielikult õppivate inimeste oskustest, hoiakutest ja pühendumisest ning Senge kohaselt peavad õppiva organisatsiooni kõik liikmed sh ka juhid õppima aru saama, et probleemid tekivad vaid nende enda tegevusest. Õppivas organisatsioonis on töötajad kaasatud ettevõtte tuleviku kujundamise, strateegia väljatöötamise ja tulemuste hindamise protsessi. Neil on head meeskonnatöö oskused, mille hulka kuuluvad näiteks erimeelsuste lahendamise, vigadest õppimise ja konstruktiivse tagasiside andmise oskused. Organisatsiooni kõiki liikmeid seob selge kommunikatsioon, mis muudab iga indiviidi oluliseks osaks süsteemis ja ühiselt saavutatud tulemused on kõrged, kuna töötajad teadvustavad edu saavutamisel seotust tervikuga. Just kommunikatsiooni kaudu liidavad õppivad organisatsioonid õksikisikute teadmised ja kogemused oma igapäevategevusse - see tähendab, et toimub individuaalse õppimise muutumine organisatsiooniliseks.
Suur osa organisatsiooni probleemidest tulenevad valesti toimivatest ja piiratud süsteemidest, protsessidest ja meetoditest. Personal annab valdavalt endast parima. Selleks, et suurendada organisatsiooni mõtlemisvõimet, on vaja mõista süsteemide ning inimeste vastastikust koostoimet püstitatud eesmärkide kontekstis. See kuidas tagada õppiva organisatsiooni kujunemine, on seotud erinevate eesmärkidega. Üheks eesmärgiks võib olla inspireeriva ja elukestvat õppimist tagava arusaama kujundamine töökeskkonnas, mis tekitaks töötajates soovi oma aega ja teadmisi maksimaalselt kasutada organisatsiooni arenguks.
Õppiv organisatsioon kogub pidevalt uut informatsiooni klientidelt, väliskeskkonnast aga ka oma protsessidest ning kasutab saadud teavet uutele väljakutsetele reageerimisel. Pidev õppimine väljendub olemasolevate tehnikate, meetodite ja tehnoloogiate eesmärgipärases uuendamises. Klientide vajaduste muutumisel suudetakse end kiiresti kohandada ja toime tulla uue, muutunud olukorraga
Muutuste kontekstis eristuvad õppivad organisatsioonid oma suhtumise poolest vigadesse ja eksimustesse. Vead võivad kaasa tuua arengu aeglustumise või seiskumise, mis seetõttu vajavad tuleviku seisukohalt kohest tähelepanu. Kuna vead pakuvad väärtuslikku õppimiskogemust nähakse neid, vaatamata võimalikule kõrgele hinnale, protsessi loomuliku osana. Väiksemate, alustavate ettevõtete puhul toimub õppimine tihtipeale katse ja eksituse, probleemide avastamise ja lahendamise; eksperimenteerimise ning vigade tegemise; edu ja tagasilöökidest õppimise kaudu. Märkimisväärselt tähtis roll on sealjuures ka individuaalsel õppimisel. Juhul, kui seda ei suudeta organisatsiooni protsessidega lõimida, võib see jääda hääbuvaks nähtuseks. Seega on juhi ülesanne ületades aja- ja ressursside piiranguid, kujundada õppivale organisatsiooni mõtteviisile vastavat õppimist soodustav kliimat.
Õppiva organisatsiooni probleemid
Õppiva organisatsiooni probleemideks võib pidada killustatust, konkurentsi ja reaktiivsust Killustatuse all mõistetakse probleemi "purustamist tükkideks". Konkurents tekib juhul, kui organisatsiooni eri osakonnad üritavad ülesande lahendamisel koostöö asemel üksteist üle trumbata ja "ära teha". Reaktiivsus tekib aga juhul, kui organisatsioon muutub vaid välismõjude tagajärjel, mitte ei algata edasiviivaid muutusi ise.
Gaspar Grande
Gaspar Grande (või Gasparee) on Trinidadile ja Tobagole kuuluv saar Bocas del Dragóni väinas Trinidadi ja Venezuela vahel. Saare pindala on 1,29 km² ja see asub 12 km pealinnast Port of Spainist läänes.
Saar koosneb peamiselt lubjakivist ja on populaarne turismisihtkoht. Peamiste vaatamisväärsuste hulka kuuluvad mitmed koopad, millest suurimad ja tuntumad on Gasparee koopad.
Valgevene Kultuuriühing Jalinka
Valgevene Kultuuriühing Jalinka on Eesti valgevenelaste ühing. Ühingu juhatuse esimees on Jelena Koljagina.
Ühing asutati 2002.
Ühingu juures tegutseb rahvamuusikaansambel Kupava.
Johann Friedrich Schulinus
Johann Friedrich Schulinus (23. detsember 1740/3. jaanuar 1741 Ruhja – 18. veebruar/1. märts 1798 Pärnu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Riia lütseumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 12. novembril 1760) Kieli ülikoolis, (immatrikuleeriti 30. aprillil 1762) Jena ülikoolis, Halle ülikoolis ja (immatrikuleeriti 1766) Kopenhaageni Ülikoolis. Ordineeriti 27. detsembril 1769/7. jaanuaril 1770 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1770–1775 Pärnu Eliisabeti koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1775–1798 oli ta sama koguduse õpetaja.
Isiklikku
Tema isa Carl Vollrath Schulinus oli Ruhja Bertholdi koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Buchmann oli Lazdona ja Ruhja koguduste õpetaja.
Rakendusliku Antropoloogia Keskus
Rakendusliku Antropoloogia Keskus (RAK) on Eesti rakendusuuringute keskus, mis teeb kvalitatiivseid uuringuid ühiskondlike, organisatoorsete ja praktiliste probleemide lahendamiseks.
Krenaki keel
Krenaki keel on aimbore keelkonda kuuluv keel, mida räägivad tänapäeva Brasiilia idaosas Minas Geraisi osariigis elavad botokuudide hulka kuuluvad krenakid.
Krenaki keel on viimane säilinud aimbore keelkonna keel ja see on väljasuremisohus. 2006. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 10.
Nisu tänav (Viljandi)
Nisu tänav on Viljandi kõige lühem tänav ja on 69 m pikk. (Pikkuselt järgmine on Kraavi tänav — 82 m.)
Fukusaburō Harada
Fukusaburō Harada (jaapani keeles 原田 福三郎 Harada Fukusaburō) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal 2 mängu.
Loode-Eesti klindilõik
Loode-Eesti klindilõik on umbes 50 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Osmussaare ja Paldiski klindilahe vahele; ühtlasi Põhja-Eesti klindi läänepoolseim osa.
Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta):
Hambaplomm
Hambaplomm on hambaauku ravi eesmärgil asetatav materjal ehk täidis. Hambaplomm on rahvakeelne nimetus. Tänapäeval kasutatakse hambaaukude parandamisel peamiselt valguskõvastuvaid komposiittäidiseid.
Täidiste suurused
Jagunevad vastavalt hambapindadele (hambal on kokku 5 pinda, 4 külge ja hambakrooni pealmine pind):
Näituse tänav (Viljandi)
Näituse tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 411 m.
Pärandvara hoiumeetmed
Pärandvara hoiumeetmed on pärandvara valitsemise korraldamine ja hagi tagamise abinõude rakendamine.
Pärandvara hoiumeetmeid reguleerib pärimisseadus, täpsemalt pärimisseaduse (PärS) 6. peatükk §§ 110–115. Pärandihoid on riigi poolt pärandvara tagamiseks teatud abinõude rakendamine kohtu poolt. Pärandvara hoiumeetmete eesmärk on tagada pärandvara säilimine ja selle eesmärgipärane valitsemine kohtu järelevalve all.
Sacheen Littlefeather
pisi|Sacheen Littlefeather (1973) Sacheen Littlefeather (sünninimega Marie Louise Cruz; 14. november 1946 Salinas, California – 2. oktoober 2022 Novato, California) oli USA näitleja, modell ja indiaaniaktivist.
Pärandvara hoiumeetmed
Pärandvara hoiumeetmete kohta rakendatakse ka tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) §§ 584–590.
Sacheen Littlefeather
Marie Louise Cruz sündis sadulategijate lapsena, isa Manuel Ybarra Cruz (1922–1966) oli indiaanlane (White Mountain'i apatši ja jaki päritolu), ema Geroldine Marie Barnitz (1923–2009) oli saksa, prantsuse ja hollandi juurtega.
Pärandvara hoiumeetmed
Pärandvara hoiumeetmeid rakendab kohus hagita menetluses (TsMS § 475 lg 1 p 9; §-d 584–590) kui on tegemist pärimisseaduse § 110. sätestatud olukordadega:
Sacheen Littlefeather
1970. aastal võttis ta osa 1969.-1971. aasta Alcatrazi saare okupeerimisest indiaanlaste poolt, kuid üliõpilasena ei saanud ta saarel püsivalt elada. Samal ajal võttis ta ka endale oma indiaaninime – Sacheen'iks oli isa teda kutsunud vahetult enne surma, Littlefeather (väike sulg) tuli sulest, mida ta oma juustes kandis.
Umbes 1972.-1973. aasta paiku tutvus ta näitleja Marlon Brandoga, kes toetas indiaaniliikumist. 1972. aastal võitis Brando Vito Corleone kehastamise eest filmis "Ristiisa" Parima meespeaosatäitja Oscari. Auhinnagaala toimus 27. märtsil 1973 Los Angeleses Dorothy Chandler Pavilionis. Brando kui favoriit oli varakult otsustanud tseremooniat boikoteerida protestiks indiaanistereotüüpide vastu Hollywoodi filmides, mispeale ta palus Littlefeatheril minna tema eest. Brando oli kirjutanud 739-sõnalise kõne, kuid produtsent Howard W. Koch ütles Littlefeatherile, et kõike seda ei saa ta ette lugeda, mispeale lühendas ta seda 60 sekundile. Õhtujuhtideks oli näitlejad Liv Ullmann ja Roger Moore. Peale viie nominendi ettelugemist kuulutasid nad Brando võitjaks, mispeale Littlefeather tuli lavale, tõstis käe üles, millega näitas, et keeldub auhinda, mida Moore talle pakkus, vastu võtmast, ning pidas kõne, mis erines tema ettevalmistatud kõnest:"Hello. My name is Sacheen Littlefeather. I'm Apache and I am president of the National Native American Affirmative Image Committee. I'm representing Marlon Brando this evening, and he has asked me to tell you in a very long speech which I cannot share with you presently, because of time, but I will be glad to share with the press afterwards, that he very regretfully cannot accept this very generous award. And the reasons for this being are the treatment of American Indians today by the film industry – excuse me, and on television in movie re-runs, and also with recent happenings at Wounded Knee. I beg at this time that I have not intruded upon this evening, and that we will in the future, our hearts and our understandings will meet with love and generosity. Thank you on behalf of Marlon Brando."Moore eskortis Littlefeatheri lavalt ära pressi juurde. Hiljem pressikonverentsil pidas Littlefeather kõne, mille Marlon Brando oli ette valmistanud, see avaldati järgmise päeva The New York Timesis.
Peale tseremooniat jätkas Littlefeather indiaaniaktivistina, ta tootis ka mitmeid indiaaniteemalisi filme.
Sanitaartehnika
Sanitaartehnika on tehnikaharu (ühtlasi rakendusteadus), mille ülesanne on soodsate sanitaarolude loomine elamuis, ühiskondlikes ja tootmishooneis ning asulais. Sanitaartehnika hulka kuulub nii veevarustus kui ka kanalisatsioon, gaasi- ja soojusvarustus, ventilatsioon ja õhu konditsioneerimine, prügikoristus ja -käitlus ning asulate korrashoid.
Arnbjørn Hansen
Ta mängib alates 2004. aastast klubis EB/Streymur.
9. septembril 2009 lõi ta kohtumises Leedu jalgpallikoondisega oma esimese värava koondises. 7. juunil 2011 lõi ta kohtumises Eesti jalgpallikoondisega mängu teise värava.
Sacheen Littlefeather
Juunis 2022, 49 aastat peale tseremooniat, saatis Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia (AMPAS) Littlefeatherile vabanduskirja. Kiri loeti täies ulatuses ette Littlefeatheri autasustamistseremoonial An Evening With Sacheen Littlefeather 17. septembril 2022.
2018. aastal diagnoositi Littlefeatheril 4. astme rinnavähk, millesse ta suri oma kodus Novatos 2. oktoobril 2022.
Pärandvara hoiumeetmed
Seaduest tulenevalt rakendab kohus hoiumeetmeid omal algatusel, kuid praktikas toimub praktikas pärandvara hoiumeetmete rakendamine sagedamini pärandaja või pärija võlausaldaja initsiatiivil. Taotluse hoiumeetmete rakendamiseks võivad esitada pärandi võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes nõuet omava isikud, nt sundosa saaja, kuid seda üksnes juhul, kui hoiumeetmete rakendamata jätmine võiks ohustada nimetatud isikule kuuluva nõude rahuldamist pärandvara arvel (PärS § 111 lg 3).
Kilejne
Kilejne (tõlgitult 'kask') on Eestis tegutsev ersade-mokšade rahvamuusikaansambel. Ansambel tegutseb ersade ühingu Sjatko juures.
Pärandvara hoiumeetmed
Hoiumeetmeid rakendab pärandi avanemise koha kohus hagita menetluse korras omal algatusel, võlausaldaja või pärimisõiguse tunnustamist taotleva isiku avalduse alusel. Pärandi hoiumeetmete rakendamise kulud kantakse pärandvara arvel.
Kilejne
Ansambel asutati 2010.
Pärandvara hoiumeetmed
Hoiumeetmete rakendamisel tehakse ka vastav kanne pärimisregistrisse (TsMS § 586 lg 6).
Pärandvara valitsemisel on praktiliselt suur tähendus (PärS § 112). Pärandvara valitsemise määramise läbi saavutatakse sisuliselt pärija isikliku vara ja pärandvara eraldamine õiguslikus mõttes. Kohus nimetab pärandvara valitsemiseks pärandi hooldaja, kelleks saab olla isik, kes on võimeline pärandvara nõuetekohaselt valitsema ning hooldaja kohustusi täitma. Need kohustused vastavalt PärS § 112 on:
Hooldaja on kohustatud alluma täielikult kohtule. Pärijal ei ole õigust pärandvarale, kui kohus on selle määranud pärandi hooldaja valitseda. Pärandvara hooldajal on õigus käsutada pärandvara juhtudel, mis on seotud pärandvaraga seotud kulude katmiseks. Hooldaja peab kohustused täitma vastavalt Pärimisseaduse § 113. Lisaks on pärandvara hooldajal pärandvara valitsemise eest tasu.
Pärandvara hoiumeetmete lõpetamise regulatsioon tuleneb pärimisseadusest ja tsiviilkohtumenetluse seadustikust. Pärandvara hoiumeetmete rakendamise lõpetamise põhjuseks on PärSis sätestatud aluste äralangemine, samas ka pärandvara valitsemise vajaduse äralangemine, kuna hooldaja on oma kohustused täitnud ja muu valitsev vara puudub. Pärandvara hoiumeetmete lõpetamine on sätestatud PärS §115. Üldiselt rakendatakse pärandvara hoiumeetmeid kuni pärandvara vastuvõtmiseni.
Esku-Kamari kool
Esku-Kamari kool on lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Esku külas ja Kamari alevikus. Kamari alevikus asub 4-klassiline kool ja ühe liitrühmaga lasteaed. Esku külas asub 6-klassiline kool ja kaks lasteaia liitrühma.
Koolimajas tegutseb ka Esku raamatukogu.
Paweł Adamowicz
pisi|Paweł Bogdan Adamowicz Paweł Bogdan Adamowicz (2. november 1965 Gdańsk – 14. jaanuar 2019 Gdańsk) oli Poola poliitik.
Ta oli 1998. aastast surmani Gdański linnapea.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Gdański linnapeana.
13. jaanuaril 2019 pussitati teda heategevusüritusel Gdańskis ja ta viidi kriitilises seisundis haiglasse, kus ta järgmisel päeval ka suri.
Adamowicz oli tuntud liberaalsete vaadete poolest ja ta kritiseeris võimulolevat erakonda Õigus ja Õiglus. Ta juhtis Gdański kaks aastakümmet ning Õiguse ja Õigluse pearivaal Kodanikeplatvorm toetas tema tagasivalimist 2018. aasta kohalikel valimistel.
Kanalisatsioon
pisi|Fragment [[Pariisi kanalisatsioonist]] Kanalisatsioon on sanitaarsete ja tehniliste vahendite kogum heitvee (sh reovee) mingilt alalt kõrvaldamiseks, puhastamiseks ja kahjutuks tegemiseks. Kanalisatsioon võib olla rajatud hoonete, asulate või käitiste heitveega ümber käimiseks.
Kanalisatsioonisüsteeme jagatakse ühisvoolu-, lahkvoolu- ja poollahkvoolukanalisatsioonideks.
Kanalisatsiooni hoonetesisesed seadmed ja torustikud moodustavad sisekanalisatsiooni, hoonevälised väliskanalisatsiooni. Maavaldusel paiknevat kanalisatsiooni nimetatakse kinnistukanalisatsiooniks, sellest väljapoole jääb ühiskanalisatsioon.
Vastavushindamine
Vastavushindamine (inglise conformity assessment, evaluation of conformity) on menetlus, mille eesmärk on teha kindlaks toote või kvaliteedisüsteemi vastavus nõuetele.
Sageli kasutatavad vastavushindamise protseduurid on proovivõtt, katsetamine ja inspekteerimine; hindamine, tõendamine ja vastavuse kinnitamine (sertifitseerimine); akrediteerimine ja heakskiitmine kui ka nende kombinatsioonid.
Helda Riis
Helda Riis (sündinud 9. detsembril 1937 Tallinnas) on eesti bioloog.
Elulugu
Helda Riis on kingsepa ja juuksuri tütar.
Lõpetas 1955 Tallinnas Kaubandustehnikumi, 1963 TPedI ja 1972 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1973, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Динамика численности почвенных водорослей в основных типах почв Эстонской ССР и факторы, обусловливающие ее". Oli 1966–69 ja 1972–75 EBI nooremteadur, 1975–88 vanemteadur, 1988–90 vaneminsener, 1990–93 insener.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mullavetikate kvantitatiivse dünaamika ning nende grupilise ja liigilise koosseisu selgitamine, tugeva toimega antropogeensete faktorite mõju mullavetikate kvantitatiivsele dünaamikale ja floristilisele koosseisule. 2 monograafiat ja 23 teadustrükist.
Afronatrix
Afronatrix on maoperekond.
Lääne-Harju klindilõik
Lääne-Harju klindilõik on umbes 80 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Väike-Pakri klindipoolsaare ja Harku klindilahe vahele.
Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta):
Afronatrix
Klassifikatsioon
Perekonda Afronatrix klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Neid võib kohata Senegalis, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Burkina Fasos, Ghanas, Togos, Beninis, Nigeerias ja Kamerunis.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Afronatrix anoscopus seisuga 08.02.2014.
Kreeka Õigeusu Kirik
Kreeka Õigeusu Kirik on autokefaalne õigeusu kirik, mille tegevuspiirkonnaks on Kreeka, välja arvatud Kreeta.
Alleks Vallner
Alleks Vallner (kuni 1935. aastani Aleksander Wallner; 9. detsember 1911 Kaagjärve vald, Karula kihelkond, Võrumaa – 2. märts 1986 Valga) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija.
Ta lõpetas 1929. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastatel 1929–1930 Võru Õpetajate Seminaris ning 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris, lõpetas viimase algkooliõpetaja kutsega.
Gasser M1870
Gasser M1870 on Austria-Ungari revolver, mis kasutab padrunit 11.3×36 mm R. See võeti Austria-Ungari ratsaväes kasutusele aastal 1870. Revolver oli tootmises 1919. aastani ning seda kasutati piiratud määral ka esimeses maailmasõjas. Nime on M1870 saanud enda konstruktori Leopold Gasseri järgi.
William James Sidis
William James Sidis ([ˈsaɪ dɪs]; 1. aprill 1898 – 17. juuli 1944) oli erakordsete matemaatiliste võimetega ameerika imelaps ja polühistor, kes väidetavalt oli polüglott.
Sidis oskas 2-aastaselt lugeda, 4-aastaselt oli hea masinakirjutaja, 5-aastaselt kirjutas anatoomiaalase raamatu, 6-aastaselt alustas saksa, prantsuse, ladina ja vene keele õppimist. 11 aasta vanuselt astus ta Harvardi ülikooli, olles noorim üliõpilane. Täiskasvanuna oli väidetavalt võimeline vestlema rohkem kui 40 keeles ja murdes. Tema IQ oli psühholoogide hinnangul vahemikus 250–300.
Hiljem on aga kinnitatud, et osad sellised väited olid ilmselt liialdused. Üks Sidise uurijatest on kirjutanud: "Ma olen uurinud esmaste allikate tõepärasust erinevate subjektide kohta umbes 28 aastat ja mitte kunagi varem ei ole ma leidnud müütidest, pooltõdedest, liialdustest ja igasugusest muust valeinformatsioonist nõnda küllastunud teemat kui William Sidis". ("I have been researching the veracity of primary sources of various subjects for about twenty-eight years, and never before have I found a topic so satiated with lies, myths, half-truths, exaggerations, and other forms of misinformation as is in the history behind William Sidis.")
Sidis sai tuntuks algul oma varaküpsuse, hiljem ekstsentrilisuse ja avalikust elust eemale tõmbumise tõttu. Täiskasvanuna loobus ta matemaatikaga tegelemisest sootuks, et mitmeid pseudonüüme kasutades käsitleda teisi teemasid.
Vanemad ja kasvatus (1898–1909)
William James Sidis sündis Ukraina juudi immigrantide peres 1. aprillil 1898 New Yorgis. Tema isa Boris Sidis, Ph. D., M. D., oli emigreerunud 1887. aastal, et põgeneda poliitilise tagakiusamise eest. Tema ema Sarah (Mandelbaum) Sidis, M. D., ja ta pere olid põgenenud juudipogrommide eest 1889. aastal. Sarah astus Bostoni Ülikooli meditsiini õppima ja lõpetas selle 1897. aastal.
William sai nime ristiisa järgi, kes oli Borisi sõber ja kolleeg, ameerika filosoof William James. Boris oli psühhiaater, kes avaldas teedrajavaid psühhopatoloogiaraamatuid ja artikleid. Boris oli polüglott, ka tema poeg William oskas juba noorelt palju keeli.
Sidise vanemad uskusid poja varaküpsesse ja kartmatusse armastusse teadmiste vastu. Seetõttu kritiseeriti neid. Sidis suutis 18 kuu vanuselt lugeda New York Timesi. 8-aastaselt olevat ta õppinud ise kaheksat keelt: ladina, kreeka, prantsuse, vene, saksa, heebrea, türgi ja armeenia keelt. Ta leiutas ka uue keele, mida ta nimetas vendergood ' iks.
Harvardi ülikool ja ülikoolielu (1909–1915)
Ülikool keeldus Williamit 9-aastaselt ülikooli vastu võtmast, tuues isale põhjenduseks, et Williamon alles laps. Siiski aastal 1909 lõi Sidis pretsendendi, saades 11-aastaselt noorimaks isikuks, kes on Harvardi ülikooli astunud. 1910. aasta alguses olid Sidise teadmised kõrgemas matemaatikas sellisel tasemel, et ta pidas Harvardi matemaatikaklubis loenguid neljamõõtmelistest kehadest.
Sidis alustas täiskoormusega õpinguid 1910. aastal ja sai 18. juunil 1914 cum laude Bachelor of Arts kraadi, olles ise 16-aastane. Teine imelaps, küberneetika rajaja Norbert Wiener, õppis samuti samal ajal Harvardi ülikoolis ja tundis Sidist.
Varsti pärast ülikooli lõpetamist ütles ta ajakirjanikele, et tahab elada täiuslikku elu, mis tema jaoks tähendas elu üksinduses. Intervjuus Boston Herald reporteriga andis ta lubaduse elada tsölibaadis ja mitte kunagi abielluda, kuna naised ei veetlevat teda. Hiljem tekkis tal tugev kiindumus noore naise Martha Foley vastu.
Pärastpoole immatrikuleerus ta kooli Harvard Graduate School of Arts and Sciences.
Raamatu "The Prodigy: a Biography of William James Sidis" väitel teenis ta lühikest aega Rahvasteliidus, kuid lahkus sealt kiiresti, kuna president Woodrow Wilson ei soovinud esimesest maailmasõjast vägesid tagasi tõmmata. Avalikes sõnavõttudes oli ta veendunud patsifist.
Õpetamine ja täiendõpe (1915–1919)
Pärast seda, kui rühm Harvardi üliõpilasi oli Sidist füüsiliselt ähvardanud, leidsid vanemad talle tööd matemaatika abiõpetajana ülikoolis William Marsh Rice Institute for the Advancement of Letters, Science, and Art (nüüd Rice'i ülikool) Houstonis Texases. 1915. aasta detsembris saabus ta 17-aastasena Rice'i, et omandada doktorikraad.
Sidis andis kolme kursust: eukleidiline geomeetria, mitteeukleidiline geomeetria ja trigonomeetria (ta kirjutas kreekakeelse õpiku eukleidilise geomeetria kursuse jaoks). Ta pettus teaduskonnas, õpetamise nõuetes ja selles, kuidas temast vanemad õppurid teda kohtlesid. Seetõttu lahkus ta vähem kui aasta pärast töölt ja pöördus tagasi Uus-Inglismaale. Kui sõber küsis hiljem temalt, miks ta lahkus, vastas ta: "Ma ei saanud aru, miks nad mu üleüldse tööle võtsid. Ma ei ole suurem asi õpetaja. Ma ei lahkunud, mul paluti lahkuda." ("I never knew why they gave me the job in the first place – I'm not much of a teacher. I didn't leave – I was asked to go"). Sidis loobus kraadi taotlemisest matemaatikas ja läks õppima Harvard Law Schooli septembris 1916, kuid loobus viimasel õppeaastal 1919. aasta märtsis, olles heade hinnetega õppur.
Poliitika ja vahistamine (1919–1921)
1919. aastal, varsti pärast juurakoolist lahkumist, vahistati Sidis, kuna osales Bostonis sotsialistlikul 1. mai rongkäigul, mis muutus vägivaldseks. Ta mõisteti 1918. aasta mässumeelsuse akti alusel 18 kuuks vangi. Sidise vahistamist kajastati ajalehtedes, nagu ka tema ennetähtaegset Harvandi ülikooli lõpetamist, tänu millele ta oli saavutanud kohaliku kuulsuse staatuse. Kohtuistungil väitis Sidis, et ta on maailmasõja tõttu sõjaväeteenistusest keelduja, ja et ta on sotsialist. Samuti ütles ta, et ta ei usu Jumalat nagu kristlased seda teevad, vaid usub millesegi, mis erineb inimetest. Hiljem töötas ta välja oma libertaristliku filosoofia, mis toetus üksikisiku õigustele ja sotsiaalsele järjepidevusele. Ta isa organiseeris istungile poega kaitsma ringkonna juristi, et Sidis ei peaks vangi sattuma. Süüdimõistev kohtuotsus kaevati edasi ja Sidis lasti kautsjoni vastu vabaks. Vanemad viisid ta salaja aastaks ajaks oma sanatooriumisse New Hampshire'is. Seejärel viisid vanemad ta Californiasse, kus ta veetis veel ühe aasta. Sanatooriumis olles alustasid vanemad Sidise "reformimist" ja survetasid teda, ähvardades vaimuhaiglasse panemisega.
Hilisem elu (1921–1944)
Pärast naasmist idarannikule 1921. aastal oli Sidis otsustanud elada sõltumatut ja privaatset elu. Ta võttis vastu ainult töid, kus sai töötada mehaanilise kalkulaatoriga ning tegi muid lihttöid. Ta töötas New Yorgis ja võõrandus oma vanematest. Kulus aastaid, enne kui ta sai naasta juriidiliselt puhtana Massachusettsi. Ta oli siiski aastaid mures vahistamise riski pärast. Ta kogus fanaatiliselt trammipileteid (streetcar transfer; USA-s on transfer pilet, mis võimaldab sõidul vahetada marsruute või bussi, rongi ja trammi). Samuti kirjutas ta enda avaldatud perioodikat ja õpetas väikesele huvitatud sõprade ringile oma versiooni Ameerika ajaloost. 1933. aastal tegi Sidis New Yorgis läbi avaliku teenistuse eksami, kuid sai madala hinnangu (254). Erakirjas ütles Sidis, et see oli "ei ole väga lootustandev".
1937. aastal ilmus The New Yorkeris artikkel, mis sisaldas tema sõnul "mitmeid valeväiteid". Varjunime all ilmunud artikkel "Where Are They Now?" kirjeldas Sidise "üksildast" elu "viletsas magamistoas Bostoni South Endis". Sidis kaebas ajalehe kohtusse, kuid alamkohus otsustas, et Sidis on avaliku elu tegelane, kellel pole õigust vaidlustada eraelu avalikustamist. Ta kaotas 1940. aastal teise astme apellatsioonikohtus, kaevates oma privaatsusele kallalekippumise üle samale artiklile viidates. Kohtunik Charles Edward Clark avaldas Sidisele poolehoidu, märkides, et artikli avaldamine oli Sidise teinud altiks "avalikule põlastusele, naeruvääristamistamisele ja solvamisele" ("public scorn, ridicule, and contempt") ning põhjustanud talle "ränka vaimset ängistust ja alandust" ("grievous mental anguish [and] humiliation"), kuid leidis, et kohus "ei ole meelestatud võimaldama kõikidele absoluutset immuniteeti eraelu intiimsete detailide järele nuuskiva ajakirjanduse ees" ("afford to all the intimate details of private life an absolute immunity from the prying of the press"). Lõpuks 1944. aastal võitis ta kohtus The New Yorkerit.
Sidis suri 1944. aastal Bostonis 46-aastaselt ajuverejooksu tagajärjel. Tema isa suri 1923. aastal samal põhjusel 56 aasta vanuselt.
Riina Riisalo
Riina Riisalo (aastani 1975 Pedak; sündinud 24. juunil 1954 Tallinnas) on eesti psühholoog.
Jolanta Kwaśniewska
pisi|Jolanta Kwaśniewska (2011) Jolanta Maria Kwaśniewska (neiuna Jolanta Konty; sündinud 3. juunil 1955 Gdańskis) on Poola jurist. Tema abikaasa on endine Poola president Aleksander Kwaśniewski.
Riina Riisalo
Elulugu
Riina Riisalo on teenistujate tütar.
William James Sidis
Kirjatööd ja uurimisobjektid
Sidise uurimused käsitlevad väga erinevaid valdkondi, hõlmates kirjutisi alates kosmoloogiast kuni indiaani ajalooni, märkmeid nagu "Notes on the Collection of Transfers", mitmeid arvatavasti kadumaläinud tekste antropoloogia, filoloogia ja transpordisüsteemide vallas. Mõned tema ideed puudutasid kosmoloogilist pöördumatut muutust ja "sotsiaalset järjepidevust".
Riina Riisalo
Elulugu
Lõpetas 1972. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.
Oli 1982–1993 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vanemlaborant ja nooremteadur, 1993–2001 teadur, 2002– sotsiaalministeeriumi peaspetsialist.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arsti-patsiendi suhtlus, emade meditsiinialased teadmised ja hoiakud, krooniliselt haige lapse rehabiliteerimise võimalused, kutsehaiguste diagnoosimise uued neuropsühholoogilised meetodid. Võtnud osa kooli tervisekasvatuse programmi väljatöötamisest.
Jolanta Kwaśniewska
18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.
William James Sidis
Kirjatööd ja uurimisobjektid
Kirjatöös "The Animate and the Inanimate" (1925) ennustas Sidis piirkondi kosmoses, kus termodünaamika teine seadus toimib vastupidises ajalises suunas, vastupidi meie kogemusele meie kohalikus piirkonnas. Kõik, mis väljaspool seda, mida me täna nimetame galaktikaks, oleks selline piirkond. Sidis väitis, et mateeria sellises piirkonnas ei genereeri valgust.
Oma raamatus "The Tribes and the States" (u 1935) kasutab ta pseudonüümi "John W. Shattuck". Selles raamatus kirjeldab ta Ameerika asustamise 100 000 aastat kestnud ajalugu, alates eelajaloolisest ajast kuni aastani 1828. Ta pakub välja idee, et "kord olid punased inimesed nii Euroopas kui ka Ameerikas" ("there were red men at one time in Europe as well as in America").
Sidis oli ka "ferridromofiil" (peridromophile). See on termin, mille ta mõtles välja tähistamaks inimesi, kes koguvad trammi- ja rongipileteid ning on lummatud veonduse alastest uuringutest ja trammisüsteemidest. Frank Folupa varjunime kasutades kirjutas ta trammipiletite (streetcar transfer) teemal 300-leheküljelise uurimuse, et parandada ühistranspordi kasutatavust. Ameerika Ühendriikides nimetatakse transfer ' iks piletit, mis võimaldab reisides vahetada marsruute või bussi, rongi ja trammi.
1930. aastal sai Sidis patendi ringlevale igavesele kalendrile, mis võttis arvesse liigaastad.
Vendergood ' i keel
Sidis kirjutas 8-aastaselt raamatu "Book of Vendergood", kus ta lõi tehiskeele, mille nimetas vendergood ' iks. Keel tugines peamiselt ladina ja kreeka keelele, aga kasutas konstrueerimisel ka saksa ja prantsuse ning teisi romaani keeli. Selles keeles tehakse vahet kaheksal kõneviisil.
Pärand
Pärast Sidise surma väitis tema õde, et Sidisel oli IQ, nagu Aabraham Sperlingi 1946. aastal ilmunud raamatus "Psychology for the Millions" väideti, "kõrgeim, mis oli kunagi saavutatud" ("the very highest that had ever been obtained"). Hiljem on aga leitud, et mõned tema biograafid, nagu Amy Wallace, liialdasid sellega, kui kõrge tema IQ tegelikult oli ja mida täpselt Sperling oli väitnud. Sperling kirjutas tegelikult: ''"On üldtunnustatud, et Helena ja Williami ema Sarah olid kujundanud Sidise pere kohta väidetega liialdajate maine. Helena oli samuti ekslikult väitnud, et avaliku teenistuse eksam, mille William 1933. aastal tegi, oli IQ test ja et tema IQ tulemus oli 254. On oletatud, et number "254" oli tegelikult Williami paigutus nimekirjas pärast avaliku teenuse eksamit, nagu ta märkis oma perele saadetud kirjas. Helena väitis ka, et "Billy teadis kõiki keeli maailmas, samas kui mu isa teadis ainult kahtekümmet seitset. Murran pead, kas oli mõni, mida Billy ei tundnud." ("Billy knew all the languages in the world, while my father only knew twenty-seven. I wonder if there were any Billy didn’t know.") Sede väidet ei ole kinnitanud ükski muu allikas väljaspool Sidise peret ning lisaks esitas Sarah Sidis oma 1950. aastal ilmunud raamatus "The Sidis Story" ebatõenäolise väite, et William võis keele ära õppida vaid ühe päevaga"''.
Sidise elu ja tööd, eriti tema mõtteid indiaanlaste teemal, on põhjalikult käsitletud Robert M. Pirsig raamatus "Lila: An Inquiry into Morals" (1991). Sidist on käsitletud ka raamatus "Ex-Prodigy", matemaatik Norbert Wieneri (1894–1964) autobiograafias. Ta oli ise olnud imelaps ja ka Sidise kaasaegne Harvardis.
Ernst Vettori
pisi|Ernst Vettori 2016. aastal Ernst Vettori (sündinud 25. juuni 1964 Hall in Tirolis) on Austria endine suusahüppaja, olümpiavõitja.
Ta on kahekordne nelja hüppemäe turnee võitja.
Maailmakarikavõistluste etapivõidud
Aastatel 1984–1992 tuli ta 15 maailmakarikavõistluste etapil indivaiduaalvõistluses esikohale ja kahel korral meeskonnavõistluses (1992 ja 1993).
Mary Lou McDonald
pisi|Mary Lou McDonald 2018. aastal Mary Louise McDonald (sündinud 1. mail 1969) on iiri poliitik ja Sinn Féini liider alates 2018. aasta veebruarist. Alates 2011 on ta Iiri parlamendi (Oireachtas) alamkoja Dáil Éireanni liige (Teachta Dála). 2009 kuni 2018 oli ta Sinn Féini asejuht ja 2004 kuni 2009 Euroopa Parlamendi liige. 8. veebruaril 2020 toimunud Iiri parlamendivalimised võitis tema juhtimisel Sinn Féin saades 24.5% kõigist häältest (mis tõi parteile Iiri valimissüsteemis 23% parlamendikohtadest ehk 37 kohta 160st).
Verdeni kreis
Verden on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi pindala on 787,70 km². 31. detsembril 2017 elas seal 136 590 inimest. Sellega külgnevad (loodest ja päripäeva) Osterholzi, Rotenburgi, Heidekreisi, Nienburgi ja Diepholzi kreis, samuti Bremeni linn.
Geograafia
Alleri jõgi siseneb kreisi idast ja suubub Weserisse kreisi keskel. Põhjas läbib Wümme jõgi kreisi territooriumi läänest itta. Kreisi lääneosa hõlmavad Bremeni metropolipiirkonna eeslinnad, näiteks Achimi linn.
Ajalugu
Kreis pärineb kahest Amt'ist, Verdenist ja Achimist, mis loodi 1852. ja 1859. aastal. Pärast seda, kui Hannoveri kuningriigist sai Preisi kuningriigi osa, loodi neist kreisid, mis ühendati 1932. aastal. 1939. aastal anti kaks kreisi valda Bremenile, 1972. aastal liideti Thedinghausen (endine Braunschweigi kreisi eksklaav).
Linnad ja vallad
pisi|Linnad ja vallad Verdeni kreisis
Samtgemeinde Thedinghausen:
Kanawha maakond
thumb|Asend Lääne-Virginia osariigis pisi|Kanawha maakonna kohtumaja Kanawha maakond (Kanawha County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°34' N, 81°53' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Charleston.
Maakonna pindala on 2359 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 193 063. Aastal 2000 oli elanike arv 200 073.
Ajalugu
Kanawha maakond moodustati 5. oktoobril 1789. aastal. Maakond on saanud nime Kanawha jõe järgi.
Plastikakirurgia
Plastikakirurgia ehk ilukirurgia ehk esteetiline kirurgia on tuletatud kreekakeelsest sõnast pastikos – 'muutma, vormima, kujundama'.
Plastikakirurgia on üks vanemaid kirurgilisi erialasid, mille ajalugu mõõdetakse aastatuhandetega. Tänapäevane ilukirurgia sai hoo sisse esimese maailmasõja järel, mil tekkis suur vajadus sõjas moondunud sõdureid ravida.
en ja endine Korea modell Hang Mioku on üks hirmuäratavamaid näiteid ilukirurgiasõltuvusest.
Rasvaimu
Rasvaimu ehk liposuktsioon on kirurgiline protseduur, mille eesmärgiks on liigse rasvkoe eemaldamine teatud kehapiirkondadest, kasutades vaakumaparaati ja peenikesi kanüüle.
Inimesel ei teki pärast teismeiga enam juurde uusi rasvarakke, kuid olemasolevad võivad kasvada ja paisuda. Kuna rasvaimu käigus rasvarakud eemaldatakse, siis tagab see püsiva tulemuse.
Rasvaimu kõige uuem ja vähekahjustavam meetod on veejoa-rasvaimu ehk WAL-rasvaimu (ingl Water Assisted Liposuction) ehk WaterYet ehk BodyYet. WAL-rasvaimu puhul tuimastatakse piirkond lidokaiini ja adrenaliini lahusega, seejärel eraldatakse rasvarakud veejoa abil ümbritsevatest kudedest ning imetakse välja peenikese kanüüli abil.
Rasvaimu piirkonnad
Rasvaimu üks piirkond hõlmab umbes ühe lahtise käelaba suurust piirkonda. Ühe protseduuri käigus võib eemaldada kuni 5 kg (5000 ml) rasva. Rasvaimu ei sobi ülekaalulistele üldiseks kaalulangetuseks. Protseduur toimub üld- või lokaalanesteesias.
Näiteid rasvaimu piirkondadest:
II liiga 2005
II liiga 2005 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2005. aasta hooaeg.
Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 28 mängu.
Toffia
Toffia kõrgus merepinnast on keskmiselt 262 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Raala
Raala (rootsi keeles Råskog) on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Nurmijärvi vallas, Nukari küla lähedal. Küla ehitati Raala mõisa ümber, mis asutati aastal 1643. Küla kõrval on Vantaa jõgi, mida tuntakse Lohenojana Raalas.
Näituse põik
Näituse põik on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 112 m.
2014. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused
2014. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused toimusid 24.– 30. märtsini 2014 Jaapanis Saitamas.
Pauluse kiri galaatlastele
Pauluse kiri galaatlastele on üks Uue Testamendi raamat Piiblis (lühend Gl). See on Uue Testamendi 9. raamat, millele eelneb Pauluse teine kiri korintlastele ja järgneb Pauluse kiri efeslastele. Kiri kuulub seitsme Pauluse kirja hulka, mille autorsuses pole kahtlust. Kardinal Stephen Langton jagas kirja 6 peatükiks. Kiri on kirjutatud koinees.
Nimetus
Pauluse kirjad polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Pauluse kirja galaatlastele kreeka keeles Επιστολή πρὸς Γαλάτας. Vulgatas on kiri kui Epistola ad Galatas.
Autorlus
Kirja autor on apostel Paulus ja kiri on adresseeritud "Galaatia kirikutele". Teoloogide seas on kasutusel teooriaid, kas kiri oli kirjutatud Põhja- või Lõuna-Galaatia kogudustele, kuid Pauluse Galaatia-külastuse kohta saab teavet Apostlite tegude raamatust, milles kirjeldatakse üksikasjaliselt vaid evangeliseerimist Lõuna-Galaatias, kõnelemata midagi tööst provintsi põhjaosas, mistõttu tõenäoliselt kirjutas Paulus kirja provintsi lõunaosa kristlastele pärast lahkumist Galaatiast, millele oli järgnenud Jeruusalemmast pärit juudi verd kristlaste misjon.
Tekkelugu
Galaatlased olid alates 278 eKr Ankara lähedal Väike-Aasias (tänapäeva Türgi) asunud keldi hõim, kelle järgi sai nime Rooma provints Galaatia. Galaatia kogudus tekkis Pauluse misjonitöö tulemusena. Kirja täpsete adressaatide kohta on teoloogias levinud kaks teooriat, mis arvavad kirja olevat suunatud kas Lõuna- või Põhja-Galaatiasse. Tänapäeval peavad teoloogid tõenäolisemaks lõuna-teooriat.
Paulus kirjutas kirja galaatlastele oma kolmandal misjonireisil. See annab aluse dateerida kiri mitte hiljemaks kui 56. aastasse. Mõnede teoloogide arvates kirjutati kiri 48. või 49. aastal. Tõenäoliseks võib pidada, et Paulus kirjutas kirja 53. aastal Efesoses. Kiri on tõenäoliselt lähetatud Lõuna-Galaatia kristlikele kogudustele Perges, Lüstras ja Derbes.
Põhja-Galaatia teooria
Selle teooria alusel peab olema ajaline määratlus piisavalt hiline, et Paulus jõuaks piirkonda külastada.
Lõuna-Galaatia teooria
Kirjas leiduvatele tõenditele tuginedes on selge, et kiri kirjutati mõni aeg pärast Lõuna-Galaatia evangeliseerimmist Pauluse poolt. Lõuna-teooriale annab kaalu see, et "Galaatia" tähendab provintsi üksnes riigi ametlikes tekstides, muidu aga – ka Apostlite tegude raamatus – maakonda ning Rooma kodanikuna näib Paulus mõtlevat oma tegevustest riigi provintside raames (näiteks Aasia, Makedoonia, Ahhaia).
Paulus võis Galaatiat külastada kahel korral ja on mõeldav, et koos tagasiteega võibki tõlgendada Pauluse ja Barnabase esimest misjonireisi provintsi lõunaosa kõige kaugematesse punktidesse kahe Galaatia külaskäiguna, kuigi olles sel juhul ajaliselt teineteisele väga lähedal. Järgmine daatum külaskäiguks antud piirkonda olnuks pärast Jeruusalemma nõupidamist (Ap 14:41), mis näib aga liiga hiline ja tekitab uusi probleeme. Kui Pauluse teine külastus on see, mis mainitud Ap 16:6, on kiri kirjutatud aasta või kaks peale Jeruusalemma kirikukogu.
Juhul kui kiri saadeti lõunapoolsemate maakondade kogudustele, mis rajati juba enne Jeruusalemma sinodit, siis oleks see võidud kirjutada juba aastal 48, enne 49.-nda aasta apostlite kontsiili (Ap 15), mis teeks kirja galaatlastele Uue Testamendi varajasimaks raamatuks ning oleks kirjutatud enne Korintose kirju.
Varane daatum lahendaks ka probleemi, et Paulus ei nimeta kirjas kusagil Jeruusalemma kirikukogu otsuseid, mis tsiteerituna oleksid kahtlemata kogu vaidluse lahendanud. Loomulikult võisid Paulusel olla erilised põhjused, miks ta ei soovinud seekord Galaatiasse kirja saates seda "ametlikku" relva kasutada.
Mõnedes käsikirjades säilinud niinimetatud Markioni proloog on andnud ainet oletuseks, et kiri on tekkinud peagi pärast Pauluse jõudmist Efesosse (Ap 19:1–3) või hiljem (Ap 20:1) kujutatud olukorras, 55. aasta suvel.
Kirja varaseim säilinud katkend sisaldub Papüürus 46 manuskriptil 2. sajandist.
Paala tee
Paala tee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1630 m.
Pauluse kiri galaatlastele
Õpetus
Kiri galaatlastele on Pauluse väga otsekohene rünnak. Kirja sisuks on käsu otstarbe selgitus armuõpetuse kontekstis. Kirja põhiteema on vabadus kristluses. Paulusel oli raske ülesanne õpetada juudikristlasi õigesti elama paganate keskel. Ta keelas juudikristlasi, et need ei nõuaks paganatelt ümberlõikamist ega Moosese seaduste pidamist, vaid rõhutaks kõigepealt evangeeliumi päästemissiooni.
Pauluse õpetus lähtus suuresti usul, kuid Jeruusalemmast tulnud misjonärid rõhutasid seaduste järgimist, ümberlõikamist ning kalendrilisi pühasid. Kirjaga kehtestab Paulus kristluse vabaduse Moosese seadusest.
Kiri eesti keeles
Georg Mülleri jutlustest 17. sajandi algusest on säilinud varasemad teadaolevad eestikeelsed kirjakohad Pauluse kirjast galaatlastele.
Tekst ilmus esimest korda tervikuna eesti keeles 1686. aasta "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli Rahmat Galatrile". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Paulusse se Apostli Ramat Kalatridele kirjotud" ja 1739. aasta Piiblis "Apostli Paulusse Ramat Kalatia-ma rahwale kirjotud."
Usaburō Hidaka
Usaburō Hidaka (jaapani keeles 日高 卯三郎 Hidaka Usaburō) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal 2 mängu.
Harilik lambaseenik
Harilik lambaseenik (Albatrellus ovinus) on Albatrellaceae sugukonda lambaseeniku perekonda kuuluv seeneliik.
Kirjeldus
Seenekübar ebakorrapärase kujuga, nahkpruun ja sile, kuid rebeneb viljakeha laiusesse kasvades keskkohas soomuseliseks. Soomuste hulk sõltub kasvuaja ilmast. Mida kuivem kübara pind kasvu ajal on, seda soomuselisemaks see muutub. Värvus varieerub valgest kahvatupruunini, alaküljel olevad poorid on valged, mõnikord veidi sinaka tooniga või kollakate laikudega. Erinevalt puravikest pole torukestekiht kergelt eraldatav.
Jalg on sõrmejämedune, valge, sageli pruunide või lillakashallide laikudega. Seeneliha murdepind valge, kõva, lõhenev, lõikepind värvub aeglaselt kollakaks, siis rohekas ja kuivades halliks.
Blome
pisi|left Blome (vanasti ka Blomi või Blommuiža) on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Blome valla halduskeskus. Blome asub piirkonna keskusest Smiltenest 7,5 ja Riiast 131 kilomeetri kaugusel ning merepinnast 95 meetri kõrgusel.
Külas on lisaks vallavalitsusele põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asub Blome bussipeatus.
Asula tekkis Blome mõisa (Blumenhof) hoonetekompleksi juurde. Mõis tekkis 1400. aastal, mil Riia peapiiskop Johann von Wallenrode selle rajas. 1428. aastast olid selle omanikud vennad Blomid või Blomed, kelle järgi on saanud nime nii mõis kui ka hiljem asula. Nõukogude ajal oli seal kolhoosi Uzvara keskasula.
Külas kasvav Aidase tamm on looduskaitse all.
2016. aastal oli külas 254 elanikku, 2019. aastal 244.
Per Lennart Aae
Per Lennart Aae (sündinud 1940 Stockholmis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Rahvusdemokraatliku Partei majandusekspert ja teadustööringi juht.
Márta Mészáros
pisi|upright|Márta Mészáros Márta Mészáros (sündinud 19. septembril 1931 Budapestis) on Ungari filmirežissöör.
Ta sündis aastal 1931 Budapestis kommunistist skulptori László Mészárosi tütrena. Aastal 1935 asus ta koos vanematega elama Nõukogude Liitu. Tema isa László Mészáros hukkus GULAGis. Pärast Teise maailmasõja lõppu pöördus ta tagasi Ungarisse, kus ta lõpetas keskkooli. Filmikunstialase hariduse sai ta Üleliidulises Riiklikus Kinematograafia Instituudis.
The Principles of Art
Eessõna
Collingwood kirjutas Clarendon Pressi tellimusel 1924. aastal ilmunud raamatukese "Outlines of a Philosophy of Art". Kui selle tiraaž 1937. aasta alguses otsa sai, palus kirjastus selle uueks trükiks ümber töötada või asendada uuega. Collingwood valis viimase, mitte ainult mõningate seisukohtade muutumise tõttu, vaid ja sellepärast, et Briti kunsti ja esteetika olukord on muutunud. Moed on vahetunud ja kunst on hakanud taassündima. On ilmunud uus näitekirjandus, uus luule ja uus maalikunst. On väga huvitavaid uutmoodi proosa katsetusi. Nendele viskab kaikaid kodarasse surev teooria, mis teeb araks inimesed, kes peaksid uusi kunstisuundi tervitama. Samal ajal on elavalt, kuigi mõnevõrra kaootiliselt kasvamas esteetika ja kriitika, mille autorid ei ole enamasti akadeemilised filosoofid ega kunstisõbrad, vaid luuletajad, näitekirjanikud ja skulptorid ise. Nüüd on mõtet niisugust raamatut kirjutada, sest kunstnikud on ise esteetikast huvitatud ning panus nende diskussiooni aitab kaasa ka uuele kunstile endale. Esteetika ei ole katse uurida ja esitada igavesi tõdesid kunsti kui igavese objekti kohta, vaid katse mõtlemise abil lahendada teatud probleeme, mille ees kunstnikud siin ja praegu on.
§ 1 Esteetika kaks tingimust
Mis on kunst? Kõigepealt tuleb tagada, et me oskaksime sõna "kunst" kasutada seal kus vajalik ja mitte kasutada seal, kus ei tohiks. Pole mõtet hakata vaidlema üldtermini definitsiooni üle, kui me selle näiteid ära ei tunneks. Sellel on mõtet sellepärast, et see sõna on tavakasutuses ja seda kasutatakse mitmes tähenduses. Siin tuleb selgitada ja süstematiseerida mõistet, mis meil on juba olemas, nii et siin pole mõtet kasutada sõna oma reegli järgi, vaid nii, et see oleks tavatarvitusega kooskõlas. Et aga tavatarvitusi on mitu, siis tuleb otsustada, milline meid huvitab, ja teised üle parda heita. Teised tarvitused on olulised, sest tarvituste segiajamine on tekitanud halbu teooriaid ja võib tekitada halba praktikat. Sellepärast tuleb liigitada "pseudokunstid".
Kui see on tehtud, siis alles võib minna definitsiooni juurde. Terminit saab defineerida see, kes tarvitab seda kindlal viisil ja on veendunud, et see on kooskõlas tavatarvitusega. Defineerida tuleb millegi kaudu. Sellepärast peavad defineerijal olema selged ka nende teiste asjade mõisted, mille kaudu ta defineerib. Kui teiste asjade mõisted on ebamäärased, siis definitsioon on väärtusetu.