cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarbijakäitumine
Alternatiivide hindamine
Tarbija võrdleb kaubamärke ja tooteid, mis kuuluvad tema huviorbiiti. Huvipakkuvad tooted viitavad alternatiivide hulgale, mille otstarbekust tarbija kaalutleb oma lahendust vajava probleemi lahendamiseks. Kaalutlemisprotsessi kaasatud alternatiivide hulk võib olla üsna väike võrreldes kõigi kättesaadavate võimaluste hulgaga. Siinkohal mängib olulist rolli turundus ehk kuidas saab üks firma suurendada tõenäosust, et just nende toode on tarbija poolt kaalutletavate alternatiivide hulgas. Tarbijad hindavad alternatiive vastavalt nende funktsionaalsetele ja psühholoogilistele kasuteguritele. Turundus peab mõistma, milliseid kasutegureid tarbijad otsivad, ja sellest tulenevalt tegema kindlaks, millised atribuudid osutuvad otsustavaks otsuselangetusprotsessis. Samuti eeldab see ka teiste brändide uurimist, mis kuuluvad tarbija kaalutletavate alternatiivide hulka, et ette valmistada soodne turundusplaan oma kaubamärgi jaoks.
Ostuotsus
Pärast kaalutletavate alternatiivide hindamist on tarbija valmis langetama ostuotsuse. Mõnikord ei väljendu ostukavatsus tegelikus ostus. Turundajad peavad võimaldama tarbijatel talitada nende ostukavatsuse järgi. Sel puhul saab organisatsioon valida meetodeid soovitud tulemuse saavutamiseks.
Krediidi- või maksetingimuste korraldamine võib soodustada ostu- või müügiedenemist. Samuti võimalus teenida punkte ostude pealt või tarbijamängudes osalemine võivad ajendada tarbijat sooritama oma ostu kohe.
Kui sisepsühholoogia ja ostuotsus on kord omavahel lõimunud, on organisatsioon võimeline ostuotsuseid palju kiiremini mõjutama.
Viis tarbija ostuprotsessi staadiumit, mis läbitakse toote soetamisel:
Hinnang pärast ostu
Engeli, Kollati ja Blackwelli mudelit arendas edasi Rice, kes soovitas kasutada tagasisidestamist. Foxall selgitas tagasisidestamise olulisust, kuna see mõjutab tuleviku ostumustreid.
Muud mõjud
Tarbijakäitumine on mõjutatud demograafiast, elustiilist, isiksusest, motivatsioonist, teadmistest, hoiakutest, uskumustest ja tunnetest. Psühholoogilised tegurid hõlmavad üksikisikute motivatsiooni, taju, suhtumist ja usku. Isiklikud tegurid sõltuvad aga sissetulekust, isiksusest, vanusest, elukutsest ja elustiilist.
Christian Frese
Christian Frese (2. oktoober 1756 Tallinn – 7. aprill 1784 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Liblika tänav (Pärnu)
Liblika tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Rääma tänavalt ja suundub kirdesse. Liblika tänav ristub Mäe, Oja ja Rohu tänavaga, siis katkestab selle Ehitajate tee, millest teisel pool tänav jätkub, ristub Kodara, Savi ja Kase tänavaga ning lõppeb Vana-Savi tänavaga ristudes.
Christian Frese
Frese immatrikuleeriti Göttingeni Ülikooli 2. oktoobril 1778. Ordineeriti õpetajaks 21. juunil 1783.
Liblika tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 955 meetrit.
Christian Frese
Oli aastatel 1783–1784 (valiti 2. mail 1783) Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Suri tähnilisse soetõppe.
Liblika tänav (Pärnu)
Tänav sai nime 1923.
Üheksa
Üheksa (tähis araabia numbrina 9, Rooma numbrina IX) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule kümme ja otseselt järgneb arvule kaheksa.
Üheksa järgarvuna märgitakse araabia numbriga 9 koos punktiga (9.) või Rooma numbriga IX.
Eesti kõnekeeles on "üheksa" hääldus enamasti "öheksa". Et h-häälik on eesti keeles nõrk, siis on tihti kuulda "öeksa".
Simone Weil
pisi|Simone Weil (1921) Simone Weil (3. veebruar 1909 – 24. august 1943) oli juudi päritolu Prantsuse filosoof, kristlik müstik ja poliitiline aktivist, matemaatik André Weili õde.
Ta oli viljakas esseist. Tuntud on ka tema dramaatilised eksistentsiaalsed elusündmused, otsus loobuda haridusest, et kogeda töölise olukorda, ja tegevus partisanina hoolimata alalistest tervisehädadest
Ta oli lähedane anarhismile ja mitteortodokssele marksismile. Ta suhtles Lev Trotskiga, kuigi neil olid lahkhelid, ja paljude väljapaistvate prantsuse kultuuritegelastega. Ajapikku sidus ta end Kristuse järgimise kogemusega, hoidudes teadlikult institutsionaalsest religioonist ning jäädes truuks oma moraalsele kutsumusele aidata heidikuid. Ta hoidis oma tähelepanu kannatustel, mis ajendasid teda pühenduma poliitilisele ja ühiskondlikule tegevusele ja solidaarsusele, mis küünib eneseohverduseni.
Tema keeruline isiksus, keda on võrreldud pühakutega, sai kuulsaks tänu Albert Camus'le, kes pärast tema surma 34-aastaselt levitas ja propageeris tema kirjutisi, mille teemad ulatuvad eetikast ja poliitikafilosoofiast metafüüsika ja esteetikani, ning luuletusi.
Elulugu
pisi|[[Pariisi vaade Weili sünniaastast 1909]] Mõeldes oma isa ja ema tuttavaks saamisele, kirjutas ta: "Kas on ainsatki asja minus, mis poleks saanud alguse sellest kohtumisest? Ainult Jumal. Ja ka minu idee Jumalast sai alguse sellest kohtumisest."
Lapsepõlv
pisi|Simone Weil koos isaga Tema vanemad olid Alsace'i juudi päritolu arst Bernard Weil ja Venemaa-Belgia juudi päritolu Selma (Saolomea) Reinherz, kes olid mõlemad agnostikud. Nad olid jõukad, helded ja lahked ning kasvatasid lapsi soojas, tähelepanelikus ja toetavas õhkkonnas.
Simone Weil sündis 3. veebruaril 1909 Pariisis. Simone'il oli vanem vend, tulevane matemaatik André Weil, kellega ta oli alati lähedane.
Ta oli terve laps, kuni ta kuuekuuselt põdes rasket pimesoolepõletikku, mille tõttu oli ta kogu elu halva tervisega.
Tema kasvatus oli ilmalik, rafineeritud, rahvusvaheline ja karm. Juba viie ja poole aastaselt ütles ta värisedes, kui ema teda novembrikuus kütteta majas pesi, endale Turenne'i sõnu korrates: "Mis on sul väriseda, luukere?" "Olime väga üksmeelne perekond [...]. Ema tahtis kogu 14.–18. aasta sõja jooksul järgneda isale kõigis tema liikumistes. Õppisime veerandi siin, veerandi seal; võtsime eratunde, tunde kirja teel, ja see võimaldas meil olla kaugel ees eakaaslastest, kes olid õppinud tavalises korras.
Kui ta oli üheksa-aastane, autasustati teda klassi parimana, aga läkaköha tõttu ta ei saanud tseremooniast osa võtta. Kui ta oli kümneaastane, jättis talle mulje, kuidas Versailles' rahuleping puruks löödud vaenlast alandas, nii et tal tekkis juba lapsepõlves kriitiline suhtumine patriotismisse ja vaistlik vastumeelsus igasuguse sunduse vastu. Kogu õppeaastal 1920/21 lasksid vanemad tal kodus tunde võtta, olles veendunud, et laps on koolis käimiseks liiga nõrk. Kriitik Pietro Citati kirjeldab tema lapsepõlve nii: "Paistab, nagu ta viibiks kolmkümmend aastat hiljem Prousti perekonnas. See on seesama juudi lõhn, siin vanem ja sügavam, sest ema suguvõsa oli pärit Galiitsiast. See on seesama kodanliku Prantsusmaa maitse [...]. Tal olid mustad silmad, mis vahtisid julgelt, kirgliku ja ebadiskreetse uudishimuga, peaaegu talumatu ahnusega; ja paistsid olevat vastuolus huulte anuva kurruga.[...] Ta oli tulvil keeldumisi, vastumeelsusi ja jälestusi. Ta ei tahtnud, et teda puudutataks või kallistataks; ja kui keegi, isegi ema, suudles teda laubale või pani talle käed õlale, läks ta vihast punaseks." }} pisi|Selle lütseumi siseõu, kus Weil käis. Ta kirjutas hiljem: "Loeb ainult valvamine, ootus, tähelepanu. Nii et õnnelikud on need, kes pühendavad noorukiea ja noorpõlve ainult selle tähelepanuvõime arendamisele.
Koos armastatud ja kadestatud vanema venna Andréga luges ta päevad läbi vendade Grimmide muinasjutte. Ühel voodis veedetud paranemisperioodil erutas teda teistest rohkem muinasjutt "Kulla-Marie ja Tõrva-Marie", kus peategelane pidi valima, kas minna läbi kullast värava või tõrvast värava, vastab, et läheb läbi tõrvast värava, ja tõrv kattub ootamatult kullaga. See moraalne epiloog, mis on suguluses Evangeeliumi õpetustega, jäi Weilile meelde ning lohutas teda hiljem meeleheite hetkedel. Ta õppis ka kannatust varjama: ta ei lubanud endal nutta, ja kui nuttu oli võimatu tagasi hoida, siis ta ruttas ütlema: "See pole nutt, see on viha."
Koos Andréga, kes õpetas ta lugema, õppis ta pähe Edmond Rostandi komöödia "Cyrano de Bergerac" ning nad kandsid seda vanematele koos ette, vahetades osasid. See ei olnud neile mäng, vaid võimalus põgeneda teise maailma ja inspiratsiooniallikas. Kord näiteks otsustasid nad stoikuid jäljendades organismi karastamiseks loobuda talveriietusest, kuid Simone'il läksid jalad siniseks. Bioloog Ilja Metšnikov oli perekonnasõber, ja vend kirjutas hiljem: "Vanematel tekkis mikroobide foobia, mille õde lapsepõlves viis äärmuseni". Andrést, keda perekonnas peeti geeniuseks,, sai kuulus matemaatik, Albert Einsteini kaastööline. pisi|Simone Weil 13-aastaselt suvel 1922. Foto on tehtud perekonna puhkusel Belgias, kus ta naerab koos vend Andréga
Noorpõlv
Noorukieani kannatas Simone tugevate migreenihoogude käes; 14-aastaselt elas ta läbi oma esimese eksistentsiaalse kriisi. Tüdruk oli veendunud, et lapsepõlves rikuti ta ära, ning rääkis tuttavatele, et kõik see tuleb tasa teha. Tema mäss avaldus korratus ja mehelikus välimuses, mis vastandus kodanlikele konventsioonidele. Rivaalitsedes vennaga, kirjutas ta kirjades vanematele alla "teie andunud poeg", ja ema Selma hakkas teda naljatamisi hüüdma Simoniks, nagu ta oleks poiss. Tütarlast peeti sellegipoolest nii ilusaks, et ta oleks sobinud Murillo maalile, ja vanematele soovitati saata ta filminäitlejaks. Hiljem meenutas ta seda kriisi nii: "Mõtlesin tõsiselt surma peale, sest minu kaasasündinud võimed olid keskpärased. Venna erakordsed anded (...) sundisid mind endale sellest aru andma. Ma ei kadestanud tema välist edu, vaid olin kade sellepärast, et ma ei pääsenud tollesse transtsendentsesse maailma, kuhu saavad sisse ainult tõelise väärtusega inimesed ja kus elab tõde. Elule ilma selleta eelistasin surma. Pärast kuudepikkust seesmist pimedust omandasin äkki ja alatiseks kindluse, et iga inimene, isegi kui tal kaasasündinud võimed peaaegu puuduvad, jõuab sellesse tõe valda, mis on reserveeritud geeniusele, kui ta ainult soovib tõde ja pingutab pidevalt tähelepanu, et selleni jõuda. }}
Aastatel 1919–1928 õppis ta mitmes Pariisi lütseumis, kus tema filosoofiaõpetajad olid René Le Senne ja Alain. Eriti mõjutasid teda Alaini mõtted, nagu jutustab Simone Pétrement, kellega koos ta õppis Henri IV lütseumis. Pétrementi järgi on Weili filosoofia ainult näiliselt Alaini omaga vastuolus, tegelikult ta viib seda edasi. Weili esimesed kirjutised olid esseed ("toposed"), mida õpilased kirjutasid talle spontaanselt vabalt valitud teemadel. Simone kirjutas neid sageli ja oli sellest eriti huvitatud. Massimiliano Marianelli, märgib, et kaks esseed, mis Weil kirjutas 16- ja 17-aastaselt, näitavad tutvust müütide ja muinasjuttudega, mis täitsid tema päevi. Just seoses müüdi teemaga distantseerus Weil oma õpetajast Alainist: pisi|[[Jardin du Luxembourg, kus Simone Weil õpilasena jalutas, Henri Rousseau maalil]] "Kui Alain näeb mütoloogias, nagu kirjutab Durand, "ainult teadvuse hämarat lapsepõlve", loeb Weil vastupidi müütidest mõelda andva Jumaluse pilte: müüt saadab reaalsuse juurde, mis annab end alati, ilma et oleks inimest, kes seda eeldaks. Seda on näha esimesest toposest, mis pärineb 1925. aastast: "Le conte des six cygnes dans Grimm" [Grimmi muinasjutt kuuest luigest].
Tundes tõmmet René Descartesi vormitunde poole (Descartesile ta pühendas oma väitekirja), ilmutas ta rangust, mis eristas teda eakaaslastest, kellega ta teda küll ühendasid poliitikahuvi, sõpruse teemad ja armumised; ta leidis, et isegi armastuses leidub võimuiha, nartsissismi ja ebapuhtust ning armastus, nagu tõeline sõpruski, peab jääma saladuseks, aimates neitsilikkuse kutsumust: "Puhtuse mõiste koos kõige sellega, mida see sõna võib kristlase jaoks tähendada, omandasin kuueteistaastaselt, kui olin mõne kuu jooksul läbi teinud noorukieale omase tunderahutuse. See mõiste ilmus mulle, kui kontempleerisin mägimaastikku, ning vähehaaval juurdus see minus vastupandamatult."
Boris Frlec
Boris Frlec (sündinud 10. veebruaril 1936) on Sloveenia keemik, poliitik ja diplomaat.
Boris Frlec lõpetas Ljubljana ülikooli keemikuna 1959. aastal. Doktorikraadi keemia alal omandas ta samas ülikoolis 1965. aastal. Aastatel 1959–1984 töötas ta Jožef Stefani Instituudis, kus ta esialgu oli teadur, alates 1974. aastast asedirektor ja alates 1975. aastast direktor. Samaaegselt oli ta alates 1968. aastast keemiaprofessor Ljubljana ülikoolis. 1984–1989 oli ta Sloveenia Sotsialistliku Vabariigi Täitevnõukogu asepresident. 1989–1991 oli ta Jugoslaavia suursaadik Saksamaa Liitvabariigis. Alates 1991. aastast töötas Frlec Sloveenia Välisministeeriumis. 1992. aastal määrati ta Sloveenia suursaadikus Saksamaal.
Alates 25. septembrist 1997 kuni 2. veebruarini 2000 oli ta Sloveenia välisminister.
2000. aasta juunist kuni 2004. aasta juunini oli ta Sloveenia suursaadik Hollandis. 2006. aastal jäi ta Sloveenia Välisministeeriumist pensionile. 2006–2014 töötas ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonis, kus oli valimiste jälgimise missiooni juhataja.
Woodbury maakond
pisi|Asend Iowa osariigis pisi|Puhverribadega terrasspõld Woodbury maakonnas Woodbury maakond (Woodbury County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°23' N, 96°03' W.
Lastemuuseum Miiamilla
pisi|Lastemuuseum Miiamilla. Näha on ka [[Noortepargi kivi ]] Lastemuuseum Miiamilla on Tallinna Linnamuuseumi allasutus, lastele mõeldud harumuuseum.
Muuseum on suunatud peamiselt 3–11-aastastele lastele, kes saavad muuseumi ekspositsiooni katsuda ja sellega mängida.
Muuseum asub Kadriorus aadressil Koidula 21c. Hoone, milles muuseum asub, ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks. Hoone võeti 2003. aastal muinsuskaitse alla ning renoveeriti aastatel 2007–2009 muuseumi tarbeks.
Ajalugu
Lastemuuseum Miiamilla asub majas, mis ehitati aastatel 1936–1937 Alar Kotli ja Villem Seidra projekti järgi Kadrioru Lastepargi peahooneks.
Oma aja kohta väga uuendusliku laste vaba aja kompleksi rajas Riigiparkide Valitsus, mille juhatajaks oli toonase riigivanema Konstantin Pätsi vend Peeter Päts. Eesti Spordi Keskliidu eestvedamisel said lapsed seal asjatundlike juhendajate käe all sisukalt vaba aega veeta. Peahoone ees asunud basseinides viidi läbi ujumistreeninguid, mänguväljakutel tegeldi pallimängude ning rütmikaga. Lisaks said lapsed osaleda laulutundides ning õppida tundma loodust ja kodumaa ajalugu. Aeg-ajalt võeti ette matkasid Tallinna lähiümbrusse. Peahoone suures einelauasaalis oli üles seatud hinnaline kinoaparatuur. Hoones paiknesid veel riietus- ja pesemisruumid, mängude ja spordivahendite panipaigad, töökabinetid ning ametikorterid.
Nõukogude ajal kasutas sealseid ruume spordikool. Jalgrattasõit, ujumine, pallimängud, iluvõimlemine, suusatamine – see on vaid väike loetelu aladest, mida lapsed seal läbi aegade on harrastanud.
Hoone oli Reet Kriegeri 1978. aastal loodud legendaarse sporttantsuklubi Palestra kauaaegne treeningupaik.
Aja jooksul Lastepargi rajatised amortiseerusid. Kõrvalhooned, basseinid ja tribüünid lammutati. Kaalumisel oli ka peahoone lammutamine. Suure miljöö- ja arhitektuuriväärtusega hoone võeti siiski 2003. aastal muinsuskaitse alla.
2007. aastal alustati Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti toetusel hoone renoveerimist. 25. septembril 2009 avati seal Tallinna Linnamuuseumi uus filiaal, Muuseum Miia-Milla-Manda. Muuseum sai nime lasteraamatu "Miia-Milla-Manda" ja selle peategelase järgi.
15. juunist 2014 oli muuseumi nimi Kadrioru lastemuuseum Miiamilla ja 2018. aastast on muuseumi nimi Lastemuuseum Miiamilla.
Woodbury maakond
Maakonna halduskeskus on Sioux City.
Maakonna pindala on 2272 km², millest 12 km² moodustab veepindala.
Ajalugu
Woodbury maakond moodustati 1851. aastal Wahkaw' maakonnana. 1853 muudeti see senaatori ja New Hampshire'i kuberneri Levi Woodbury auks Woodbury maakonnaks.
Esialgne maakonna halduskeskus oli nüüdseks väljasurnud küla Thompsonville. Pärast seda, kui maakonna nimi muudeti Woodbury maakonnaks, sai keskuseks Sergeant's Bluff (tänapäeval Sergeant Bluff). 1856 sai keskuseks Sioux City.
Surgutneftegaz
Surgutneftegaz (vene keeles Сургутнефтегаз) on Venemaa suurimaid nafta- ja gaasikompaniisid.
1993. aastal asutatud kompanii peakorter asub Surgutis.
Kompaniil on üle saja tuhande töötaja.
Kompanii peadirektor on 1993. aastast miljardärist Venemaa Föderatsiooni töökangelane Vladimir Bogdanov.
Liiva tänav (Kuressaare)
Liiva tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Uus-Roomassaare tänavalt ning kulgeb alguses põhjakirdesse ning siis lauge kaarega põhja. Tänav ristub Kungla tänavaga ja lõpeb Suve tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Tänav sai nime 1924.
Tarantass
pisi|Tarantass [[Siberis (umbes 1885)]] Tarantass (vene keeles тарантас) on neljarattaline pikendatud raamiga reisivanker. Seda kasutati Venemaal 19. sajandi I poolel.
Rikke Helms
Rikke Marianne Helms (sündinud 25. veebruaril 1948) on Taani kultuuritöötaja.
Lapsepõlv ja haridus
Rikke Helms sündis 25. veebruaril 1948 Taanis Skives arstide Peder Georg Helmsi (1920–2005) ja Sara Helmsi (neiupõlvenimi Tønnesen; 1911–1999) tütrena. Tal on vanem vend Lars Helms ja noorem vend Hans Jacob Helms. Enamiku lapsepõlvest veetis ta Gröönimaa idaosas, kuna tema vanemad töötasid seal arstidena.
1966. aastal lõpetas Helms Horsens Statsskole ja sai 1976. aastal magistrikraadi vene ja taani keele alal Kopenhaageni Ülikoolis. Pärast üheaastast õpingut Leningradi Riiklikus Ülikoolis töötas ta kooli ajal aastatel 1970–1975 reisigiidina turistide ja kongresside tarbeks endises Nõukogude Liidus.
Karjäär
Aastatel 1977–1985 töötas Helms Taani haridussüsteemi kallal. Ta naasis 1985. aastal Nõukogude Liitu ja töötas Moskva Riiklikus Ülikoolis rektorina, kuni aastal 1990 nimetati ta vastloodud Taani Kultuuri Instituudi Riia büroo esimeseks juhiks, samal ajal kui Lätis toimusid rahutused iseseisvuse taastamiseks. Helms oli selles ametis 2003. aastani, kui ta nimetati Taani Kultuuri Instituudi juhiks Peterburis Venemaal.
Autasud
Rikke Helmsi auhinnati 1993. aastal Ebbe Muncks Hæderspris'iga ja esimese välismaalasena pärast Läti iseseisvumist sai ta 7. novembril 1994 III klassi Kolme Tähe ordeni. 1996. aastal nimetati Helms Läti Kultuuriakadeemia audoktoriks ja 2011. aastal sai ta III klassi Dannebrogi ordeni.
Iila Hiiemägi
Iila Hiiemägi on hiiemägi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Iila külas.
Hiiumaa Ametikool
pisi|Hiiumaa Ametikool asub [[Hiiu-Suuremõisa mõis|Suuremõisa mõisas]] Hiiumaa Ametikool on kutsekool Hiiumaal Suuremõisa külas.
Pauluse teine kiri korintlastele
Pauluse teine kiri korintlastele on üks Uue Testamendi raamat Piiblis (lühend 2Kr). Kirja koostas apostel Paulus Filippis. Kiri kuulub seitsme Pauluse kirja hulka, mille autorsuses pole kahtlust. Paulus kinnitas kirja käekirjaliselt. Selles kirjas väljendab Paulus sügavat muret noorte kirikute pärast ja kirjeldab raskusi, mida tal tuli taluda kristlasena, olles valitud ning kutsutud Kristuse töötegijaks.
Viis
Viis (tähis araabia numbrina 5, Rooma numbrina V) on naturaalarv, mis otseselt eelneb arvule 6 ja otseselt järgneb arvule 4.
Hiiumaa Ametikool
Ajalugu
1919. aastal võõrandas Eesti riik Suuremõisa mõisa ja 1920. aasta 1. novembril asutas tolleaegne mõisavalitseja Trumann härrastemaja paremas tiivas mõisatööliste lastele mõeldud Suuremõisa Erakooli.
Viis
Viis järgarvuna märgitakse araabia numbriga 5 koos punktiga (5.) või Rooma numbriga V.
Pauluse teine kiri korintlastele
Korintose linn
146 eKr vallutasid Korintose roomlased Leucius Mummiuse juhtimisel, tehes linna maatasa, tappes või orjastades linna elanikud ning jättes endast maha vaid varemed. 44 eKr käskis Julius Caesar selle uuesti üles ehitada ja asustada vabakslastud orjadega. Pausanias, kes kirjutas u 174 pKr, ütles, et “Korintoses ei ela enam vanu korintlasi, vaid roomlaste saadetud kolonistid”. Niisiis ei tule Pauluse-aegset Korintost näha mitte kreekaliku linnana, vaid kosmopoliitse iseloomuga Rooma kolooniana.
Kaubateede valdamine aitas kaasa sellele, et linna tuli elama paljude erinevate rahvuste esindajaid, kaasaarvatud juudi kogukond. Pausaniase kirjeldusest on selge, et Korintosest sai paljude vanade kreeka-rooma jumaluste kultuskeskus. Ka Isthmose mängude korraldamine anti taas Korintosele (mis vahepeal linna hävimisega oli läinud Sikyoni linna). Korintosest on välja kaevatud ka Askleipose pühamu säilmeid (Askleipos oli kreeka mütoloogias kuulus tervendaja). Sellest tulenevalt iseloomustab korintlasi kalduvus tunda suurt imetlust igaühe suhtes, kes väitis omavat tervendamisvõimeid. Pauluse vastased Korintoses väitsid endil olevat sellised võimed ning vihjasid nii Pauluse puudujääkidele. Vastusena pidi apostel meenutama, et “Apostli tunnused on ju tehtud teile nähtavaks ülima kannatlikkusega, tunnustähtede, imede ja väeavaldustega” (2Kr 12:12).
Liiva tänav (Kärdla)
Liiva tänav on tänav Kärdlas.
Pauluse teine kiri korintlastele
Tekkelugu
Pauluse ja Korintlase kristlaste vahekord, mis kestis mitu aastat (u 50–57 pKr), oli väga keerukas. Apostel käis Korintoses kolmel korral. Arvatakse, et tegelikult on Paulus Korintose kristlastele kokku saatnud viis kirja.
Eelmine kiri
Selle kirja olemusolule viidatakse 1Kr 5:9. Usutakse, et see kiri on läinud kaotsi. Kiri käsitles kõlvatult käituvate kristlastega lävimist. Korintlased olid saanud sellest kirjast valesti aru, nagu nad ei peaks ühegi kõlvatuga tegemist tegema, sellele vastab Paulus 1Kr 5:9–13 öeldes, et tema märkused olid käinud vaid iga sellise kohta, “kes nimetab end kristlaseks, kuid on kõlvatu”. Ta ei mõelnud uskmatuid.
Liiva tänav (Kärdla)
Tänav sai nime 1978.
Finn Andersen
Finn Andersen (sündinud 20. veebruaril 1944) on Taani Kultuuri Instituudi peasekretär.
Talle anti Eesti ja Taani kultuurisidemete arendamise eest 2005. aastal Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk.
Pauluse teine kiri korintlastele
Pauluse esimene kiri korintlastele
Esimene kiri oli vastus kirjale tema sõpradelt ja järelkäijatelt Korintoses, mille tõid Efesosse kolm Korintose koguduse liiget (Stefanas, Fortunatus, Ahhaikos). Selle kirjas kinnitati, et korintlased peavad kõiki “pärimusi”, mida Paulus on neile andnud, ning talle esitati terve rida küsimusi, millele siis Paulus ka hakkas vastama (1Kr:7–16).
Red Terror on the Amber Coast
„Punane terror merevaigurannikul“ on 2008. aastal valminud USA dokumentaalfilm Leedu vastupanuliikumise kohta alates Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimisest 1939. aastal kuni Nõukogude Liidu lagunemiseni.
Pauluse teine kiri korintlastele
Pauluse esimene kiri korintlastele
Selles kirjas avaldas Paulus tunnustust pärimusest kinnipidamise eest, kuid laimas nende parteivaimu. Näiteks mälestusleiva ja -veini tarbimisel osadussöömaajal, kuhu tõi iga koguduseliige ja pere oma osa, juhtus nii, et toodu jagamise asemel sõid rikkad iseenda toitu, vaesed aga pidid rahulduma selle piskuga, mida võisid enesele lubada. (1Kr 11:21 “mõni jääb nälga, mõni on joobnud”. Nõnda tõi ta ka varasemaid ülestähendusi armulauatalitusest (1Kr 11:23–26).
Samuti vastas ta küsimustele abielust, lisades juurde Jeesuse lahutuskeelu (1Kr 7:10). Kaitses apostellikku vabadust, tuues välja Jeesuse reegli “evangeeliumi kuulutajad võivad elada evangeeliumist” (1Kr 9:14). Rõhutas Kristuse ülestõusmist (1Kr 15:12–19) ning rääkis toiduohverdamisest.
Pauluse "karm" kiri
Peale eelmise kirja ära saatmist eeldas ta, et külastab kogudust peagi ka isiklikult. Ta kavatses jääda Efesosse kuni nelipühani (tõenäoliselt 55 pkr) ning minna siis Makedoonia kaudu Korintosesse, jäädes sinna terveks talveks. Vahepeal saatis ta juba Timoteose ette ning palus korintlastel ta vastu võtta nii, et ta tunneks end nende keskel koduselt (1Kr 16:5–11). Peagi ta aga muutis plaane ning teatas, et külastab korintlasi kahel korral – esimest korda enne Makedooniasse minnes ning teist korda sealt tagasi tulla (2Kr 1:15). Kuid peagi pidi ta oma plaane muutma, sest Korintoses tõusid probleemid. Pauluse vastu tekkis opositsioon ning eriti üks koguduse liige asus juhtpositsioonile apostli autoriteedi trotsimisel. (2Kr 2:5; 7:12). Teised ei võtnud ka Pauluse kaitseks midagi tõhusat ette (2Kr 2:3) ning sügavalt alandatuna tuli apostlil Korintoselt lahkuda (2Kr 2:1 “ma ei tule taas teie juurde kurbuses”.) Paulus aga ei saanud jätta Korintost sellisesse olukorda ning koostas neile teravatoonilise kirja – “suures ahistuses ja südamekitsikuses paljude pisaratega” (2Kr 2:3) – saates selle Korintosesse koos Tiitusega. (seda kirja pole alles). Viiteid sellele kirjale on leida veel 2Kr 2:4; 7:8,12. Ta kinnitas kirjas korintlastele armastust nende vastu, nõudis aga, et ka nemad tooksid tõendeid oma armastusest, mida nad väitsid endil tema vastu olevat – tunnistades tema apostellikku autoriteeti ning rakendades distsiplinaarmeetmeid mehe suhtes, kes oli seda autoriteeti trotsinud (2Kr 10.1–12.21).
Peale "karmi" kirja Pöördunud tagasi Aasia provintsi, tabas Paulust raske depressioon, ta leidis ennast tõsisest ohust väljaspoolt (2Kr 1:8). Oht möödus, aga masendus jäi. Paulus suundus Troase piirkonda (2Kr 2:12) provintsi loodeosas, lootes tervitada Tiitust tema mereteekonnal Korintosest tagasi. Seal Tiitust oodates oleks ta saanud teha evangeeliumitööd, kuid tema meel oli selleks liialt hajevil. Teades, et Tiitus reisib maad mööda läbi Makedoonia, siis suundas ta ka ise Makedooniasse, ikka veel “igati vaevatud – väljas olid tülid, sees kartused” (2Kr 7:5). Siis ta aga kohtas Tiitust, kes tõi Korintosest häid uudiseid (2Kr 7:6–7). Karm kiri oli olnud edukas: Korintlase kristlasi haaras pahameel ning püüdes end Pauluse silmis õigustada ja talle truudust kinnitada, tehti nüüd mehest, kes Paulust trotsides oli esirinnas olnud, patuoinas. Oli veel kuulda kaebusi, et muudatused Pauluse reisiplaanides on liiga järsud ja ettearvamatud, üldiselt aga valitses leplik meeleolu. Ja nõnda saatiski Paulus teele uue kirja korintlastele.
Epistolaarprobleem Pauluse teises kirjas
Viimasel ajal 2. Korintose kirja kohta kirjutatud teostes näib süvenevat konsensus, et peatükid 1–9 kujutavad endast neljandat kirja Korintose kogudusele. Peatükid 1–9 ja 10–13 ei saa olla kirjutatud nii järsu toonimuutusega samal ajal ja samadele inimestele. Varasemates peatükkides on Pauluse vastus juba lahendatud kriisile, seal väljendas apostel rõõmu ja kergendustunnet kuuldes, et korintlased olid osutanud talle lojaalsust, karistades süüdlast (7:6–11), samuti kinnitas ta oma usaldust korintlaste vastu (7:14–16), mistõttu tundis ta vabandust veelkord tõstatada korjanduse küsimust (8,9). Salmis 10:1 muutub kirja toon märgatavalt. Paulus hoiatab distsiplinaarmeetmete eest, mida ta võib-olla peab rakendama (10:2,5,6; 13:2–4,10), lükkab tagasi enda vastu esitatud süüdistused (10:9-11; 11:7–11; 12:16–18), väljendab nõutust korintlaste valmisoleku üle võtta vastu teistsugune evangeelium (11:3,4) ning ründab jõuliselt nende isikute kõlbelist olemust, kes püüavad õhutada kristlasi tema vastu (11:12–15). Siin on näha apostli reaktsiooni uuele kriisile. Peatükid 1–9 on vastuseks heale sõnumile, mille Tiitus tõi korintlastelt peale “karmi” kirja, ja 10–13 on kirjutatud hiljem kui temani jõudsid sõnumid palju tõsisemast kriisist, mille oli esile kutsunud “valeapostlite” tegevus Korintoses.
2Kr Sisu ülevaade
Selles kirjas reageeris ta Tiituse toodud uudistele, väljendades südamlikku kiindumust korintlaste vastu. Ta õhutab neid kurjategijale andestama, kuna senine nõudmine teda karistada ei tulenenud isiklikust pahameelest, vaid otsusest koguduse armastus ja kuulekus proovile panna. Nüüd, mil nad teda selles suhtes olid rahuldanud, pidanuksid nad väljendama ka pahategija suhtes sõprust ja osadust; muidu puudutaksid kannatused, mida tekitas eksinule varjamatu laitus, nii kogudusekaaslasi kui ka apostlit (2Kr 2:5–11).
Kergendustunne õhutas Paulust võtma uuesti ülesannetuse kogumise küsimust Jeruusalemma heaks. Pingeliste suhete ajal ei olnud seda sobiv mainida. Nüüd aga teatas ta korintlastele kui heldemeelest olid Makedoonia kogudused suurest vaesusest ja hiljutisest tagakiusamisest hoolimata sellesse fondi annetanud. Ta teatab, et on peagi teel Makedoonia koguduste esindajatega Korintosesse, kaasas annetused, vahepeal aga – et olla kindel ka korintlaste annetuste valmisolekus – saadab ta nende juurde tagasi Tiituse (koos kahe sõbraga).
Väljakutse Pauluse autoriteedil
Tiituse teine külaskäik Korintosele ei olnud nii õnnelik kui eelmine. Mõned koguduseliikmed tundsid, et vabatahtlikud annetused Jeruusalemma jaoks ei olnud tegelikult vabatahtlikud, vaid vajalikud sooritada, et säilitada oma ja Pauluse reputatisoon teiste koguduste esindajate ees. Koguduseliikmete hulgas tõusis pahameel, mida soodustasid mõned Korintosesse saabunud külalised, kes püüdsid Pauluse autoriteeti õõnestada tema järgijate silmis (2Kr 10–13). Kuna külalised nimetasid ennast “heebrealasteks” ning apelleerisid “ülivõrratute apostlite” autoriteedile, siis on tõenäoline, et nad tulid Juudamaalt. Nad tõid kaasa volituskirjad Jeruusalemma juhtidelt ning Paulus püüdis paljastada nende pretentsioonide alusetuse, seadmata valikult kahtluse alla soovitajate autoriteeti või head usku. Nende eesmärk oli rakendada Jeruusalemma emakoguduse autoriteeti terves kristlikus maailmas. Jeruusalemma autoriteet oli Pauluse autoriteedi vastu, Paulus aga hoidus vähimastki, näilisest lõhest oma paganamisjoni ning Jeruusalemma koguduse vahel. Vastased väitsid, et ükski õpetus ei ole kehtiv kui see pole kinnitatud Jeruusalemma poolt. (2Kr 10:2 “kõndida lihaliku loomuse järgi” tähendab Pauluse tegutsemisi Jeruusalemmast sõltumatult). Paulus ei püüa külaliste väiteid kummutada, mida külalised nimetasid “nägemusteks ja Issanda ilmutuseks” (2Kr 12:1), kuna need ei puutu tegelikult asjasse; ta osutab aga, et kui sellised väited korintlastele muljet avaldavad, siis võib ka tema esitada selles valdkonnas üht-teist enamat. Paulus näitab, et on kannatanud oma teenistuse käigus rohkem raskusi kui tema süüdistajad (2Kr 11:23). Kui nad rakendavad oma autoriteeti Korintose kristlaste seas isandatena nende üle valitsedes ja nende kulul elades, siis Paulus rakendab oma apostellikku vabadust, hoolitsedes pöördunute eest isaliku hoolega ning tehes meeleldi kulu ja kuulutades iseennast nende heaks (2Kr 12:15).
Sündmused pärast Pauluse teist kirja korintlastele
Teatud aega saatis Pauluse vastaseid ja Korintosesse sissetungijaid edu. 10–11 aasta pärast oleks nende tegevus niikuinii lõppenud: Jeruusalemma koguduse hajutamine 66 pKr puhkenud juutide mässu käigus lõpetas igasuguse autoriteedi, mis emakogudusel paganlikul misjonipõllul võis olla. Pauluse elus aga, nii palju kui teada, ei saabunud iial hetke, mil ta võinud tunda, et evangeelne vabadus on Korintoses lõpliku võidu saavutanud. “Paulus, kes õppis Korintoses, mida tähendab olla “nõder Kristuses”, osutab siin võib-olla kõige selgemini kui kusagil mujal kristlikku mõistmist, kindlust ja suuremeelsust.”
Mart-Peeter Erss
Mart-Peeter Erss (sündinud 11. aprillil 1969 ) on eesti sotsiaaltöötaja ja ametnik.
Töö
Töötab 2001. aastast Põhja-Tallinna Valitsuse sotsiaalhoolekande osakonna juhatajana.
Ühiskondlik tegevus
Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1993. aastast.
Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni (ESTA) eestseisuse liige. Kutsekoja sotsiaaltöötaja ja hoolekande asutuse juhi kutsekomisjoni liige. 2012. aastast EAPN Eesti (Vaesuse Vastu Võitlemise Euroopa Võrgustiku) eestseisuse liige.
Hendrik Otstavel
Hendrik Otstavel (2. oktoober 1888 Laiksaare vald, Pärnumaa – 7. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast NSV Liit) oli Eesti poliitik.
Hendrik Otstavel oli Saare ajutise maavalitsuse esimees ja Saare maavanem  (1938–1940), I Riiginõukogu liige (valitud põllumajanduse alalt ühes kalandusega) ja Põllutöökoja liige ning Kuressaare põllumeeste konvendi esimees.
Peetri Vabadussõja mälestussammas
pisi|Peetri Vabadussõja mälestussammas (september 2010) Peetri Vabadussõja mälestussammas on Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus asuv Vabadussõda mälestav monument. Monumendi juures on ka Vabadussõjas langenute matmispaik. Monument on arvele võetud ajaloomälestisena.
Koera trimmimine
Põhjused hooldamiseks
pisi|Koera hooldamine metallharja abil
Peamised põhjused igapäevaseks hooldamiseks:
Tööriistad ja tarvikud
pisi|Harjade mitmesugused tüübid
Kraabits või kraapraud – kummist või plastist väikeste hammastega vahend. Harjaga hõõrutakse koera karva, et mustusest, karvast ja muust lahti saada ning nahka looduslike õlide tootmist ergutada. Sagedamini kasutatakse neid koerte jaoks, kes ajavad palju karva, näiteks saksa lambakoerad. Neid kasutatakse ka selleks, et teatud keha osades nagu kõrvad, käpad ja saba, pusadest lahti harutada. Kraabitsat on vaja kasutada ettevaatlikult, sest selle vahendiga kõvasti hõõrudes võib koera nahale kahju teha. pisi|Terav metallhari Terav metallhari – lühikeste, teravate hammastega metallist tera (või higikraabits), mida kasutatakse teatud karva tüübi surnud karva eemaldamiseks. Metallharja ei kasutata karva lõikamiseks.
Käärid ja pügamismasinad – lõikamisvahendid kasutatakse teatud kihtidel karvkatte tüüpide lühendamiseks või tundlikel aladel karva eemaldamiseks. Mitte kõik karvatüübid on pügamiseks sobivad, sealhulgas kahekihilise karvkattega tõud nagu borderkolli. Nende karv hoiab koera suvel jaheduses ja talvel soojuses ja kui see pole takerdutud, ei tohi olla maha klipitud. Tüüpilised käärid karva lõikamiseks on 6,5–9-tollised, pikemad kui tavalised juuksurikäärid. Kuna koerad liiguvad ringi, mõned käärid on kujundatud nüri otsaga, et vigastusi ennetada.
Trimminoad – töövahendid, mida kasutatakse pikemate või jäikade karvade juurtega välja tõmbamiseks. Aitab paljude terjerite ja šnautserite karvkatte hooldamisel. Kõige sagedamini kasutatakse näitusekoerte jaoks.
Koera hooldamine enne suplemist on tähtis, kuna see vabastab ja eemaldab surnud aluskihid ning tagab vee ja šampooni põhjaliku sattumist nahale. Seda võib teha kraabitsaga kogu kehal, eriti jalgadel ja kohtades, kus karv sagedamini pulstub.
Lemmikloomahooldajad kasutavad mõnikord ka metallharjastega kamme varvaste ja nende vahede kammimiseks. Metallharjastega kammid on kasulikud piirkonnades, kus karvad kipuvad pusasse minema. Saba piirkonna kammimine ja harjamine on väga oluline, kuid tavaliselt kiputakse seda unustama. Koeraharju on eri suuruses ja kujuga. Neid valmistatakse metallist, puidust või plastist. Harju on palju tüüpe, kuid mitte kõik ei ole kutseliste koerahooldajate hulgas populaarsed, enamik valib oma töö jaoks teasels. Koeraharju kasutatakse kõige sagedamini just nendel tõugudel, kellel on pikk ja karm karvkate, nende karv nõuab suurt tähelepanu. Kõige tavalisemad harjad on massaažihari, metallharjastega kamm ja kraabits. Massaažihari, kõige sagedamini kasutav hari, sest sobib iga tüüpi karvastikule. Tavaliselt sobivad pikapiilised ja laiad harjakesed pika karvaga koertele, lühikesepiilised ja tihedamad aga lühikese karvkattega koertele. Massaažiharja kasutatakse koera karvastiku kammimiseks, et karva läikivamaks muuta. Seda võib kasutada iga päev, sest selline hari puhastab karva tolmust ja mustusest. Keskmise ja pikkade karvadega koerte jaoks kasutatakse tavapäraselt metallharjastega kamme. See kamm sobib ka kahuse karvaga koertele. Metallharjastega kamm on ovaalse kujuga, koos metallharjastega elastse kummi põhjal. Seda tüüpi kamm tüüp sobib koertele, kellel on pikk, sooniline või krussis karvkattega, kuna sobivad karva harutamiseks. Metallharjastega kammide poleeritud otsaga harjased kaitsevad koerte nahka krammide ja haavandite tekkimise eest. Poleeritud ots võib ajaga kuluda ja sellepärast tuleb neid perioodiliselt vahetada. Metallharjastega kammid on erineva suurusega, tekstuuriga ja täidisega, sõltuvad karvade tüübist, mille jaoks seda kasutatakse. pisi|Metallpiidega kamm koerte karva hooldamiseks Kraas – tavaliselt kasutatakse seda pärast massaažiharja või metallharjastega kammiga kammimist. Kraasiga saab karva silendada ja karvapusasid lahti harutada. Kraasil on metallharjased, kinnistatud plaatjas pinnal. Kraasi kasutatakse pika ja krussis karvkattega koertel. Raskematel juhtudel soovitatakse kasutada kammi jäigemate harjastega. Seda tüüpi kamme on eri suuruses ja eri jäikusega harjastega.
Kamme on ka kombineeritud harjastega. Seda tüüpi kamm on kõige mugavam, kuna põhimõtteliselt see on kaks kammi ühes. Kombineeritud kammil on kaks poolt, ühel poolel on hari, mis sobib lühikese karva hooldamiseks, ja teine pool harjastega kamm, millega saab kammida pikakarvalisi ja kahekihilise karvastikuga koeri.
Enamasti metallist ja pikkade harjastega kammid on olulised hooldusvahendid, eriti paksu karvkattega koerte nagu Newfoundlandi koera ja Siberi haski puhul. Need aitavad hõlpsasti eemaldada surnud karvu ja masseerida koera nahka. Kammi hambad ulatuvad karvkatte aluskihini välja, mis muudab karvade eemaldamise kiiremaks ning samuti saab neid kasutada pusade lahtikammimiseks.
Pusalõikur on käsitsi kasutatav väikestest nugadest koosnev kamm, mida kasutatakse enne pügamist koera surnud aluskarva eemaldamiseks. Lõikur sobib paljudele koeratõugudele ning see on muutumas koeraomanike ja pügajate seas aina populaarsemaks. Sellega on samuti mugav eemaldada pusasid.
Jalal seisev föön on vahend koera karva kiireks kuivatamiseks. Need on spetsiaalsed föönid, mis seisavad jalgadel ning teevad karva kuivatamise lihtsamaks. Enamasti kasutatakse fööne pigem koerasalongides kui koeraomanike seas. Koera ei tohiks kuivatada inimestele mõeldud fööniga, kuna need võivad tekitada nahaärritust, kuiva nahka ja haavandeid.
Šampoonid ja palsamid on koerte hooldusvahenditena väga levinud. Koeraomanikel soovitatakse kasutada šampoone, palsameid ja loputusvahendeid, mis on loodud spetsiaalselt koertele. Vannid on tarvikud, mida enamasti kasutatakse koerasalongides. Need on valmistatud mitmesugustest materjalidest, sealhulgas tsingitud terasest.
Koeraomanikud, kes soovivad lemmiklooma hooldada kodus, vajavad erinevaid harju ja kamme, mis on mõeldud konkreetselt nende koeratõu jaoks. Kõrvade ja silmade puhastamine on tähtis osa koera hooldamise juures. Selleks on mõeldud spetsiaalsed kõrvade ja silmade puhastusvahendid, mida on võimalik endale soetada lemmikloomapoodidest.
Hammaste hooldus on kõige olulisem osa koera hoolduse puhul, nagu ka inimestel puhas suu võib mõjutada vananedes lemmiklooma tervist positiivselt. Siiski on see üpris raske ülesanne, kuna koerad tihti ei lase enda hambaid harjata. Samuti on hammaste hoolduseks mõeldud spetsiaalsed komplektid, mida saab osta lemmikloomapoodidest. Koerte jaoks mõeldud hambapasta on tavaliselt erineva lõhna- ja maitseainega looduslik suhkruvaba hambapasta. Hambapasta vahtu ajamine või loputamine pole vajalik.
Lõppviimistlust saab teha lõhnastatud sprei, paelte ning muude vahendite ja aksessuaaridega.
Kirbutõrjevahendid kuuluvad ka hooldustarvikute hulka. Koera hoolduse ajal kasutatakse mitmesuguseid kirbu- ja täitõrjevahendeid. Kui lemmikloomal leitakse kirbud või täid, siis need tuleb kohe eemaldada ning hoolduse ajal on selleks parim võimalus. Pärast hooldust tuleks jätkata spetsiaalsete parasiidivastaste preparaatide kasutamist mõne kuu jooksul, kuni koer on täielikult parasiidivaba.
Hooldusprotseduuride lauad muudavad kogu protsessi mugavamaks ja turvalisemaks, aga neid kasutavad tavaliselt vaid kutselised koerajuuksurid ja omanikud, kelle koerad käivad näitustel. Need lauad tagavad turvalise ja tulemust toovama keskkonna hoolduseks, kuid paljud koeraomanikud kasutavad antud tegevuseks ka käepärasemaid vahendeid, mida juba kodus leidub.
Vannitamine
Koeri saab vannitada käsidušiga pestes või ämbrist vee pealekallamisega. Tihtipeale ei piisa ühest vannituskorrast, et koer puhtaks saaks. Teine vannitamine on parim viis kindlustamaks, et koer sai täielikult puhtaks. Koeri tuleks vannitada sooja, kuid mitte kuuma veega, et muuta tegevus koerale meeldivamaks. Koeri, kellel on raske või pulstunud karv, tuleb enne vannitamist korralikult kammida ja pusad eemaldada.
Koerte jaoks on välja töötatud mitmesuguseid šampoone ja palsameid, kuid lahjendamata šampooni kasutamine võib koera nahka ärritada. Vannitamisel šampooniga tuleks šampooni lahjendada tootja soovitatud vahekorras, et see oleks koerale meeldivam ja kergemini mahapestav. Kui pärast pesemist jääb koera karva sisse šampoonijääke, siis võib tekkida nahaärritus. Enamik koeri ei vaja tihti vannitamist, liialt sagedane šampooniga pesemine võib eemaldada vajalikud õlid koera karvadest, tekitades kasuka karvkattes kuivust.
pisi|Kraas, mida kasutatakse lahtiste karvade ja pusade eemaldamiseks
Karvade eemaldamine
Paljude tõugude karvkatted vajavad pügamist või lõikust. Lõikusstiilid varieeruvad lähtudes tõu iseärasustest ja standarditest. Mõningal määral on pügamisel praktiline eesmärk, kuid suuresti sõltub koera pügamine omaniku maitsest, kas koer käib näitustel või mitte ja sellest, mis laadi tööd koer teeb.
pisi|Lhasa apso Kummist harjamiskindad ja koeraharjad on mõeldud lahtiste karvade eemaldamiseks lühikarvaliste koerte puhul ning on üheks populaarseimaks hooldusvahendiks koeraomanike seas. Neid on lihtne kasutada, sest nende kasutamisel masseeritakse lihtsalt karvkatet kindlate tõmmetega. Nende eeliseks on, et selliseid kamme saab kasutada nii märja kui ka kuiva karvkatte puhul. Mõningad koeratõud nagu lhasa apso ei vaheta karva, vaid nende karv kasvab pidevalt. Karv kasvab jalgade ümber ning kõhupiirkonnas väga pikaks ja pulstub ning karvad koera silmapiirkonnas võivad halvendada koera nägemist. Siis tuleb karva lõigata, et hoida silmad karvavabana ja ära hoida pusade tekkimist. Osad omanikud siiski eelistavad selliste tõugude nagu lhasa puhul, et karvkate oleks pikk, ulatades maani ning seetõttu ka tegelevad tihedamini kammimisega, et ei tekiks pusasid.
Trimmimine
Trimmimine tähendab lahtiste karvade eemaldamist sõrmede või trimminoa abil. Karmikarvalistel koertel on nn tsükkel, kus nende tihe karvastik kasvab oma maksimum pikkuseni ning seejärel langeb välja. Karvkatte trimmimine on vajalik surnud karvade eemaldamiseks ning see annab ruumi uute karvade kasvule. Üldjuhul trimmitakse karmi karvaga koeri: terjerid, spanjelid ja palju teisi tõuge. Kõige pealmist ja ka lahtist karvkatet on võimalik eemaldada trimminoa või -kiviga, et tuua välja koera pehme aluskarv. Trimmimine on koerale valutu, kui seda teha korrektselt. Ning paljud koerad ka naudivad seda, kui neid on harjutatud kutsikast saati.
Kai Kivi
Kai Ilkka Juhani Kivi (29. märts 1959 Tampere – 10. juuni 2007 Hanko) oli Soome hüdrobioloog ja muusik, punkansambli "Kollaa kestää" laulja-kitarrist aastatel 1976–1979.
Koera trimmimine
Loominguline hoolitsus
Mõned hooldajad pakuvad koerte karvkatte kui ka küünte värvimist. Traditsiooniline hooldus tehakse vastavalt tõu standarditele, kuid loomingulises hoolduses antakse koerale ainulaadne ja kaunis välimus. Kergem versioon loomingulisest karvahooldusest on tuntud ka kui lemmiklooma tuunimine omaniku äranägemise järgi, kohandades lemmiku väljanägemist omaniku stiilitunnetuse kohaselt, samas kui loomingulist karvahooldust peetakse rohkem kunstivormiks ja on seetõttu hooldaja ehk kunstniku suunitlusega.
Kai Kivi
Kivi sai doktorikraadi 1996. aastal.
Koera trimmimine
Muud teenused
Karvkatte hooldamise vahendeid ja muid koertele mõeldud tooteid, näiteks riideid, saab osta hooldajatelt. pisi|Trimmimata karvkattega täiskasvanud borderterjer koos kutsikaga Borderterjeri karvkatet tuleb trimmida. pisi|Täiskasvanud trimmitud borderterjer
Kai Kivi
Aastatel 1999–2007 töötas ta Helsingi Ülikooli hüdrobioloogia dotsendina.
Tema kirjutatud lauludest tuntumad on ”Kirjoituksia kellarista” ja ”Jäähyväiset aseille”.
II liiga 2001
II liiga 2001 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2001. aasta hooaeg.
Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
Hooaja teine pool
1Mõlemad meeskonnad said kirja kaotuse.
Alexis Bouvard
Ta avastas kaheksa komeeti ja avaldas Jupiteri, Saturni ja Uraani orbiitide astronoomilised tabelid. Hilisemad Uraani vaatlused ei langenud suures osas tabeliga kokku ning Bouvard püstitas hüpoteesi, et selle orbiiti segab seni avastamata kaheksas planeet. Neptuuni orbiidi arvutasid pärast Bouvardi surma teineteisest sõltumatult välja John Couch Adams ja Urbain Le Verrier ning selle avastas 1846. aastal Saksa astronoom Johann Gottfried Galle.
Ilmar Tamm
Isiklikku
Tamm on abielus, tal on kaks tütart.
Plouvain
pisi|Plouvaini peatänav
Plouvain on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Plouvain asub 8 km Arrasist idas, teede D42 ja D46 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A1 ja Autoroute A26 liiklussõlm on vähem kui 1,6 km kaugusel.
pisi|tühi|
Rivi
Rivisse kogumist või asetamist nimetatakse rivistamiseks.
Rivi liigid
Rivi võib olla seismis- või liikumispõhimõttelt:
Rivi võib olla otstarbelt ja paiknemispõhimõttelt:
Schlag bei Thalberg
Schlag bei Thalberg oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aasta vallareformiga jaotati see Dechantskircheni ja Rohrbach an der Lafnitzi valdade vahel.
thumb|Thalbergi linnus
Esiliiga 2018
Esiliiga 2018 on Eesti jalgpalli tugevuselt teise liiga, Esiliiga, 28. hooaeg, mis algas veebruaris ja lõppeb novembris 2018.
Feistritztal
Feistritztal on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
Vald loodi Steiermargi vallareformi käigus 31. detsembril 2014, kui ühendati varem iseseisvad vallad Blaindorf, Kaibing, Sankt Johann bei Herberstein ja Siegersdorf bei Herberstein (kõik Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnast), pluss Hirnsdorf (Weizi ringkonnast.
Hartberg-Fürstenfeldi ringkonna ja Weizi ringkonna piiri muudeti nii, et uus vald asub täielikult Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas.
pisi|tühi|Vaade Feistritztali ülemisele poole
Turism
Linnas koos Angeri, Floingi, Puch bei Weizi ja Stubenbergiga tegutseb turismigrupp "Apfelland Stubenbergsee", mille keskus asub Stubenbergis.
Tehissõna
Tehissõna on tehistüve sisaldav sõna (sh tuletissõna), mis on saadud kas häälikute kombineerimisel või mingi keele sõnatüve suvaliselt muutes. Eesti keeles on nt järgmised tehissõnad: lünk, selmet, sudu, veenduma, veendumus, küülik.
Peale tehissõnade on võimalikud ka tehisliited ja tehistunnused. Nt eesti keelde on Johannes Aavik pakkunud tehisliiteid -lisv, -nüüp, -ulg, tehistunnusena soovitas Aavik agentaali ehk tegijakäände tunnusena sõnalõppu -n.
Lucy Boynton
Lucy Diana Boynton (sündinud 1994. aastal 17. jaanuaril) on briti-ameerika näitleja.
Filmidebüüdi tegi ta 2006. aasta filmis "Miss Potter", mängides noort Beatrix Potterit. Enne Mary Austini kehastamist biograafilises filmis "Bohemian Rhapsody" mängis ta ka filmides "Copperhead" (2013), "Sing Street" (2016), "Mõrv Idaekspressis" (2017) ja "Apostle" (2018),