cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
VHDL
VHDL (lühend sõnadest VHSIC Hardware Description Language ehk väga kiirete integraallülituste riistvara kirjeldamise keel) on riistvarakirjelduskeel, mida kasutatakse elektroonilise disaini automatiseerimisel (EDA ehk Electronic Design Automation) selleks, et kirjeldada digitaalseid ja segasignaalide süsteeme, näiteks väliprogrammeeritavaid väravamassiive (FPGA) ja integraallülitusi.
Ajalugu
Sellise dokumentatsiooni simuleerimise idee oli nii atraktiivne, et selle alusel arendati välja loogikasimulaatorid, mis suutsid lugeda VHDL-faile. Järgmise sammuna loodi loogika sünteesimise tööriistad, mis suutsid lugeda nii VHDL-faile kui ka väljastada andmeid mikroskeemi füüsilise rakendamise kohta.
Kullamäe asulakoht
Kullamägi on muistne asulakoht, mis asub Kastre vallas Kastre küla territooriumil Emajõe kaldast 180 m lõunas soost esilekerkival kühmul.
VHDL
Ajalugu
Kaitseministeeriumi nõudmisel põhines VHDL programmeerimiskeel Ada süntaksil, et vältida Ada arendamise käigus juba põhjalikult testitud ideede taasleiutamist. VHDL-i alusideed ja süntaks laenati Ada programmeerimiskeelelt.
Kullamäe asulakoht
Kullamägi oli vaheaegadega asustatud alates kolmanda aastatuhande teisest poolest kuni esimese aastatuhande esimese pooleni eKr. Kullamäe asulakohal on palju ühiseid jooni Akali asulakohaga, mis jääb 2,5 kilomeetrit ida poole.
VHDL
Ajalugu
Antud versioon ei lahendanud aga "mitmevalentse loogika" probleeme, mille puhul tuleb arvestada ka signaali juhtimistugevust (puuduv, nõrk või tugev) ning tundmatuid väärtusi. Seda nõudis IEEE standard 1164, mis defineeris 9-väärtuselised loogikastandardi tüübid: skalaar <tt>std_ulogic</tt> ja tema vektorversioon <tt>std_ulogic_vector</tt>.
1933. aastal uuendatud IEEE 1076 muutis süntaksi palju terviklikumaks, võimaldas paindlikumaid nimetusi, laiendas prinditavate ISO-8859-1 tähemärkide võimaldamiseks -tüüpi, lisas operaatori , jne.
Väiksemad standardi muudatused (aastatel 2000 ja 2002) lisasid kaitstud tüüpide idee (sarnaneb C++ klassi ideega) ning eemaldasid mõned piirangud portide ühenduse ümbersuunamise (port forwarding/port mapping) reeglites.
Lisaks IEEE standardile 1164 lisati keele funktsionaalsuse suurendamiseks ka mõned väike-standardid. IEEE standard 1076.2 lisas reaal- ja kompleksandmetüüpide parema töötluse. IEEE standard 1076.3 juurutas signed (kirjastatud) ja unsigned (kirjastamata) tüüpe, et aidata vektorite aritmeetilisi tehteid hõlpsamaks muuta. IEEE standard 1076.1 (tuntud kui VHDL-AMS) pakkus skeemidisaini laiendusi analoog- ja segasignaalile.
Ka mõned teised standardid toetavad VHDL-i laiemat kasutusala, eriti VITAL (VHDL Initiative Towards ASIC Libraries) ja mikrolainete skeemidisaini laiendused.
2006. aasta juunis kinnitati VHDL Technical Committee of Accellera (IEEE poolt määratud järgmise standardi uuendust välja töötama) poolt niinimetatud VHDL-2006 Draft 3.0. Uues väljapakutud standardis säilitati täielik ühilduvus vanemate versioonidega ning selles võimaldati mitmeid laiendusi, mis muutsid VHDL-koodi kirjutamise ja hoolduse palju lihtsamaks. Põhilised muutused sisaldasid väikestandardite (1164, 1076.2, 1072.3) ühendumist peamise standardiga 1076, laiendatud operaatorite komplekti, suurema paindlikkusega protsessi ja genereerimise deklaratsiooni süntaksit, VHPI (C/C++ keelte kasutajaliides) lisamist ja PSL (omaduste spetsifitseerimise keel Property Specification Language) alamrühma. Need muudatused täiustasid sünteesitava VHDL-koodi kvaliteeti, muutsid testimiskeskkonna paindlikumaks ning võimaldasid VHDL-i laiemat kasutamist süsteemipõhistes kirjeldustes.
2008. aasta veebruaris kinnitas Accellera VHDL-i versiooni 4.0 (tuntud ka kui VHDL 2008), mis keskendus versiooni 3.0 katseperioodil avastatud rohkem kui 90 probleemile ning hõlmas ka parandatud üldtüüpe. 2008. aastal andis Accellera VHDL-i versiooni 4.0 hääletamiseks üle IEEE-le, et lisada see uude standardisse. 2009. aasta jaanuaris väljastati VHDL-i standard IEEE 1076–2008.
Disain
Tavaliselt kasutatakse VHDL-i tekstimudelite kirjutamiseks, mis kirjeldavad loogikaskeeme. Selliseid mudeleid töödeldakse sünteesiprogrammis, kuid ainult juhul, kui see on loogikadisaini osa. Loogikadisaini testimiseks kasutatakse simulatsiooni programmi, mis kasutab simulatsioonimudeleid selleks, et esitada loogikaskeeme, mis liidestuvad antud disainiga. Taolist simulatsioonimudelite kogumit nimetatakse tavaliselt testimiskeskkonnaks (testbench).
VHDL-il on failide sisestamise ja väljastamise võimekus ning seetõttu saab seda kasutada teksti töötlemise üldotstarbelise keelena, kuigi testkeskkond kasutab selle faile tavaliselt simulatsiooni andmete stiimuli või ehtsuse kontrolliks. Olemas on ka mõned VHDL-i kompilaatorid, mis loovad käivitatavaid kahendfaile. Sel juhul on võimalik VHDL-i kasutada testkeskkonna kirjutamiseks, et peremeesarvutis asuvaid faile kasutades üle kontrollida disaini funktsionaalsust, et määrata stiimul, suhelda kasutajaga ning võrrelda tulemusi oodatud tulemustega. Kuid enamasti jätavad disainerid selle töö simulaatorile.
Algajal arendajal on suhteliselt lihtne luua kood, mis edukalt simuleerib õigesti, kuid mida ei ole võimalik sünteesida reaalsele seadmele või kood on ebapraktiliselt suur. Üheks konkreetseks eksimuseks on elementide talletamiseks kogemata asünkroonse flip-flop trigeri kasutamine D-tüüpi trigeri asemel.
Lõpuks, kui VHDL-mudel tõlgitakse "väratiteks ja juhtmeteks", mida on kaardistatud programmeeritavale loogikaseadmele CPLD või FPGA, siis seadistatakse tegelik riistvara, selle asemel, et "käivitada" VHDL-i kood mõne protsessori kiibi vormina.
Eelised
Kui kasutada VHDL-i süsteemidisainis, on tema peamiseks eeliseks võimalus kirjeldada (modelleerida) ja üle kontrollida (simuleerida) soovitud süsteemi enne, kui sünteesitööriistad tõlgivad selle disaini reaalseks riistvaraks (väratiteks ja juhtmeteks).
Teine eelis on see, et VHDL võimaldab kirjeldada samaaegseid süsteeme. VHDL on andmevoo keel, mis erineb teistest protseduurilistest arvutikeeltest, nagu näiteks BASIC, C ja assembly kood, mis kõik töötavad järjestikuliselt ja ühe käsu kaupa.
VHDL-i projekt on mitmeotstarbeline. Üks kord loodud arvutuse plokki saab kasutada paljudes teistes projektides. Ka mitmeid asendi- ja funktsionaalplokkide parameetreid saab muuta (mahtuvuse parameetrid, mälu suurus, elemendi baas, ploki kompositsioon ja sidumise struktuur).
VHDL-i projekt on ülekantav. Kui ühele elemendibaasile on arvuti seadme projekt loodud, on seda võimalik üle kanda ka teisele elemendibaasile, näiteks VLSI koos mitmesuguste tehnoloogiatega.
Disaini näited
VHDL-is koosneb disain minimaalselt sellisest tervikust (entity), mis kirjeldab liidest ja arhitektuuri (architecture) ning moodustab tegeliku rakenduse (implementation). Enamik disaine impordivad lisaks sellele ka teegi mooduleid (library modules). Mõned disainid sisaldavad ka mitut arhitektuuri ja konfiguratsiooni (configurations).
Lihtne NING värat võib välja näha selline:
( tähistab registri ülekande taseme disaini) Kui eelpool toodud näide võib tunduda algajast HDL-i kasutajale paljusõnalisena, siis mitmed osad on tegelikult kas soovituslikult valikulised või neid peab kõigest ühe korra kirjutama. Üldiselt on taolised lihtsad funktsioonid suuremate käitumismoodulite osad ja iga lihtsa asja jaoks pole eraldi moodulit vaja. Samuti võib alguses tunduda <tt>std_logic</tt>-tüüpi elementide kasutamine üleliigsena. Kasutada saab ju ka sisse ehitatud <tt>bit</tt>-tüüpi ja hoiduda alguses teegi importimisest. Kuid 9-väärtuseliste mitmevalentsete loogikate (<tt>U</tt>,<tt>X</tt>,<tt>0</tt>,<tt>1</tt>,<tt>Z</tt>,<tt>W</tt>,<tt>H</tt>,<tt>L</tt>,<tt>-</tt>) kasutamine lihtsate bittide (0,1) asemel pakub disainerile väga võimsa simulatsiooni ja debugg-imise tööriista, mida pole üheski teises HDL-is.
Järgnevates näidetes on näha, et VHDL-i koodi on võimalik kirjutada väga kompaktses vormis. Kogenumad disainerid hoiduvad tavaliselt taoliste kompaktsete vormide kasutamisest ning kasutavad loetavuse ja hooldatavuse tagamiseks paljusõnalisemat kodeerimise stiili. Paljusõnalise kodeerimise teiseks eeliseks on ressursside väiksem kogus, mida kasutatakse täisprogrammeeritava loogikaseadme programmeerimiseks.
Sünteesitavad protsessid ja VHDL-i šabloonid
Tihti kasutatakse VHDL-i kahel erineval eesmärgil: elektroonikadisainide simuleerimiseks ja selliste disainide sünteesimiseks. Sünteesimiseks nimetatakse protsessi, mille puhul VHDL-kood kompileeritakse ja kaardistatakse implementeeritavale tehnoloogiale, nagu näiteks FPGA või ASIC. Mitmetel FPGA tarnijatel on tasuta tööriistu VHDL-i sünteesimiseks nende mikrokiipide peale, kuna ASIC-tööriistad on tihti väga kallid.
VHDL-i kõik protsessid ei ole sobivad sünteesiks. Näiteks enamik protsesse, mis tegelevad ajastamisega, nagu näiteks <tt>wait for 10 ns</tt>; ei ole vaatamata simuleeritavusele võimalik sünteesida. Kuna erinevatel sünteesimise tööriistadel on erinevad võimalused, siis eksisteerib ühine VHDL-i sünteesimise alamhulk, mis defineerib, millised keele protsessid ja idioomid ühilduvad paljude sünteesimise tööriistade ühise riistvaraga. IEEE 1076.6 defineerib keele alamhulga, mida loetakse ametlikuks sünteesimise alamhulgaks. Üldiselt loetakse heaks tavaks kirjutada sünteesimiseks väga idiomaatilist koodi, kuna mittestandardsete protsesside jaoks võivad olla tulemused valed või optimaalsest madalamad.
Arginiin
thumb|Arginiin Arginiin (lühend Arg või R) on α-aminohape, mida inimorganism ei suuda ise sünteesida ja peab seetõttu saama toiduga.
Selge sõnumi auhind
Selge sõnumi auhind on selge sõnumi algatuse raames väljaantav auhind. Sellega tunnustatakse neid ettevõtteid ja organisatsioone Eestis, kelle avalik info lähtub kõige rohkem eelkõige kasutaja vajadustest. Võistlust korraldab ja võistlustöid hindab Eesti Keele Instituut, Euroopa Komisjoni Eesti Esindus, Eesti Keeletoimetajate Liit ning nende koostööpartnerite esindajatest koosnev komisjon, kes kontrollib, kas auhinnale esitatud tekstid vastavad nõuetele. Hinnatakse kümnepallisüsteemis. Auhinna saab oma kategoorias kõrgeima hinde saanud võistlustöö.
Arginiin
Arginiini eraldas esimesena lupiini idudest Šveitsi keemik Ernst Schultze 1886. aastal.
VHDL
Sünteesitavad protsessid ja VHDL-i šabloonid
Mõned sünteesitavate koodide näited:
MUX näide
Multipleksor on väga lihtne komponent riistvara disainis. Järgnev näide demonstreerib lihtsamat kaks-ühte multipleksorit, milles on sisendid A ja B, juhtsignaal S ja väljund X. Sama multipleksorit on VHDL-is võimalik mitmeti väljendada.
Selge sõnumi auhind
Selge sõnumi auhinda antakse välja neljas kategoorias:
Arginiin
Arginiini sisaldub piimatoodetes (kodujuust, piim, jogurt), looma-, sea- ja linnulihas, mereandides, nisujahus, tatras, läätsedes, mitmetes pähklites, kõrvitsa- ja päevalilleseemnetes.
VHDL
Trigeri näide
Triger on üks bitt mälu, mida uuendatakse, kui lubatud signaal on kõrges olekus (1). Jällegi on VHDL-is palju teisi väljendusvõimalusi.
Selge sõnumi auhind
Sobivatesse kategooriatesse jagab võistlustööd hindamiskomisjon.
Arginiin
Neerud muundavad tsitrulliini arginiiniks, mis on lämmastikoksiidi (NO), kreatiini ja agmatiini eellasmolekul.
Kopenhaageni Ülikooli teadlaste tehtud katsed on näidanud, et arginiin parandab keha võimet metaboliseerida glükoosi. Arginiin oli sama efektiivne kui mitmed hästi tuntud teist tüüpi diabeedi ravimid.
Selge sõnumi auhind
Selge sõnumi auhinda on välja antud alates 2014. aastast. Võistluse patroon on õiguskantsler Ülle Madise.
VHDL
D-tüüpi triger (flip-flop)
D-tüüpi triger diskreedib siseneva signaali muutumise (tõusmise või langemise) mõõdetaval ajaühikul. Antud näitel on asünkroonne, aktiivne-kõrge reset ja diskreetimine toimub tõusva signaali korral.
Veel üks levinud viis oleku muutusel põhinevat käitumist VHDL-is kirjutada on 'sündmuse' (' event ') signaali omadusega. Üksainus ülakoma tuleb kirjutada signaali nime ja omaduse nime vahele.
Udo Margna
Udo Margna (18. november 1934 Viljandi – 17. mai 2019) oli eesti taimefüsioloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1987).
Elukäik
1952. aastal lõpetas ta Viljandi II Keskkooli ning asus õppima farmaatsiat Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas 1957. aastal cum laude proviisori kutsega. Udo Margna läbis aspirantuuri taimebiokeemia alal TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) juures ja kaitses 1963. aastal bioloogiakandidaadi väitekirja teemal "Erinevate pookealuste mõju polüfenoolsete ühendite kompleksile ploomipuu poogendites". 1983. aastal kaitses ta Gruusia TA Botaanika Instituudi juures bioloogiadoktori kraadi taimefüsioloogia alal väitekirjaga "Flavonoidide moodustumine taimedes: selle protsessi seosed põhiainevahetusega, ergulatsioonimehhanismid ja bioloogiline tähtsus".
1987. aastal valiti Udo Margna Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks taimefüsioloogia ja -biokeemia alal. Ta kuulus akadeemia bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Aastatel 1990−2000 oli ta akadeemia peasekretär.
Teadustöö
Udo Margna uuringute eesmärgiks oli flavonoidide biosünteesi metaboolse tausta ja regulatsioonimehhanismide väljaselgitamine. Tema avaldatud teaduspublikatsioonide hulgas on kuus monograafiat ja õpikut. Tema juhendamisel on kaitstud 7 doktori- ja magistritööd. Enam kui 25 aastat tegutses Udo Margna erakorralise professori, teadusnõuniku ja külalislektorina Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja Eesti Maaülikoolis. 1994. aastal oli ta külalisprofessoriks Münsteri Ülikoolis Saksamaal. Aastatel 2000−2008 töötas ta Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis farmaatsia õppejõu ning õppetooli juhatajana ning kuni 2018. aastani erakorralise lektorina.
Teadusadministratiivne tegevus
Teadustöö kõrval oli Udo Margna pikka aega seotud teadusorganisatsioonilise tegevusega. Aastatel 1965−1987 töötas ta EBI teadusdirektorina, 1971−1990 juhtis esimehena Eesti vabariikliku taimefüsioloogia ja -biokeemia probleemkomisjoni tegevust. Ta on üle 35 aasta olnud Eesti TA Toimetiste seeria "Bioloogia. Ökoloogia" toimetuskolleegiumi koosseisus. Aastatel 1996−1999 oli Udo Margna Balti Assamblee kirjandus-, kunsti- ja teaduspreemiate rahvusliku žürii esimees.
Ta oli Eesti Taimefüsioloogide Seltsi ellukutsuja ja esimene esimees, aseesimees (1989−1993).
Isiklikku
Udo Margnale oli teadus kutsumuseks, kuid oma elus pidas ta samavõrra tähtsaks tasakaalu töö, perekonna ja harrastuste vahel. Tema kauaaegne meelisala oli orienteerumissport. Ta oli Orienteerumisklubi Orion esimene president. Ta oli teleajakirjaniku ja -produtsendi Teet Margna onu.
Tessõ
Tessõ (ukraina keeles Теси) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 353. Pindala on 0,144 km².
Pakalniškiai (Lenkimai vald)
Pakalniškiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.
Kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsiduuria
Kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsiduuria (inglise keeles: Combined malonic and methylmalonic aciduria, CMAMMA), mida nimetatakse ka kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsideemiaks, mis on pärilik ainevahetushaigus, mida iseloomustab kõrgendatud maloonhappe ja metüülmaloonhappe tase. Mõned teadlased on oletanud, et CMAMMA võib olla üks kõige levinumaid metüülmaloon-atsideemia vorme ja võib-olla ka üks levinumaid kaasasündinud ainevahetushäireid. Kuna seda diagnoositakse harva, jääb see enamasti avastamata.
Vsevolod Bobrov (laev)
Vsevolod Bobrov (vene keeles Всеволод Бобров) on logistikatoetuslaev, mis ehitati Severnaja Verfis Vene mereväe jaoks.
Vsevolod Bobrov (projekt 23120, koodiga "Longvinic") on teise jääklassiga logistikalaev. Ehitamist alustati 19. detsembril 2013 ja seda kutsuti siis merepuksiiriks MB-75 (2015 veebruaris nimetati see ümber "Vsevolod Bobrov"; seerianumbriga 881) ja vette lasti see 2016. aastal. Laev pidi liituma Vene mereväega juba 2021. aasta esimesel poolel, kuid tähtajad nihkusid augustisse.
Kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsiduuria
Sümptomid ja tunnused
Kui esimesed sümptomid ilmnevad lapsepõlves, on need pigem vahepealsed ainevahetushäired, samas kui täiskasvanutel on need tavaliselt neuroloogilised sümptomid.
Põhjused
CMAMMA-d võib põhjuse järgi jagada kaheks eraldi pärilikuks häireks: üks neist on mitokondriaalse ensüümi atsüül-CoA-süntaasiperekonna 3. liikme puudulikkus, mida kodeerib geen ACSF3 (OMIM#614265); teine häire on malonüül-CoA dekarboksülaasi puudulikkus, mida kodeerib geen MLYCD (OMIM#248360).
Vsevolod Bobrov (laev)
Vsevolod Bobrovi kere koos ARC4 jääklassiga võimaldas navigeerida arktilistel laiuskraadidel, läbides kuni 0,6 m paksuse jää.
Laevale on nimi antud kuulsa Nõukogude hokimängija Vsevolod Bobrovi auks.
Osalemine Venemaa sissetungis Ukrainasse (2022)
Vene-Ukraina sõjas, ööl vastu 12. maid 2022 teel Maosaarele tekkinud laeval tulekahju. Hiljem ütles Odessa sõjaväeadministratsiooni pressiesindaja Serhi Bratšuk, et Vsevolod Bobrov olevat saanud pihta Neptuni raketiga. Esialgsetel andmetel pukseeriti laev Sevastopoli, kuid see info vajab kinnitamist. Ukraina presidendi kantselei juhi nõunik Oleksi Arestovõtš sõnul rünnati laeva, kui ta üritas saarele toimetada õhutõrjesüsteemi.
Kombineeritud maloon- ja metüülmaloon-atsiduuria
Vastsündinute skriiningprogrammid
Kuna ACSF3-st tingitud CMAMMA ei põhjusta metüülmalonüül-CoA, malonüül-CoA või propionüül-CoA kuhjumist, samuti ei ole näha kõrvalekaldeid atsüülkarnitiini profiilis, ei avastata CMAMMA-d standardsete verepõhiste vastsündinute sõeluuringuprogrammidega.
Maloonhappe ja metüülmaloonhappe suhe
Maloonhappe ja metüülmaloonhappe suhte arvutamisega plasmas saab CMAMMA-d selgelt eristada klassikalisest metüülmaloon-atsideemiast. See kehtib nii B12-vitamiinile reageerijate kui ka mitte reageerijate metüülmaloon-atsideemia puhul. Maloonhappe väärtuste ja uriinist saadud metüülmaloonhappe väärtuste kasutamine ei sobi selle suhte arvutamiseks.
CMAMMA puhul, ACSF3-st tingitult, ületab metüülmaloonhappe tase maloonhappe taseme. Seevastu malkoonüül-CoA dekarboksülaasi puudulikkusest tingitud CMAMMA puhul on olukord vastupidine.
Geneetiline testimine
CMAMMA-d saab diagnoosida ACSF3 ja MLYCD geenide analüüsiga. Laiendatud kandjate skriining viljakusravi käigus võib tuvastada ka ACSF3 geeni mutatsioonide kandjaid.
Daniel Bachmann
Daniel Bachmann (sündinud 9. juulil 1994 Wiener Neustadtis) on Austria jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Watford ja Austria jalgpallikoondises.
2011. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Stoke City. Hooajal 2014–15 oli ta Stoke Cityst laenul Inglismaa tugevuselt viienda liiga klubis Wrexham ning hooajal 2015–16 Šotimaa kõrgliiga klubis Ross County ja Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Bury.
2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Watfordiga. Hooajal 2018–19 oli ta Watfordist laenul Šotimaa kõrgliiga klubis Kilmarnock. Watfordi meeskonnas debüteeris Bachmann 2020. aasta jaanuaris Inglismaa karikavõistlustel. Liigadebüüdi tegi ta Watfordi meeskonnas 16. jaanuaril 2021, kui Inglismaa esiliigas kohtuti Huddersfield Towniga. Hooaja 2020–21 teises pooles kujunes Bachmann Watfordi põhiväravavahiks ning ta aitas klubil tagasi Inglismaa kõrgliigasse jõuda.
Austria jalgpallikoondises tegi Bachmann debüüdi 2. juunil 2021 sõprusmängus Inglismaa vastu. Ta kuulub Austria koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kultuurimälestiste riiklik register
Kultuurimälestiste riiklik register on muinsuskaitseseaduse alusel kultuurimälestiseks tunnistatud asjade riiklik register Eestis.
Joel Haahtela
pisi|Joel Haahtela Tampere raamatumessil, 2010 Joel Kauko Kallevi Haahtela (sündinud 10. septembril 1972 Helsingis) on soome psühhiaatriadoktor ja kirjanik.
Kultuurimälestiste riiklik register
Registri asutas Eesti valitsus muinsuskaitseseaduse alusel 14. oktoobril 1994, selle pidamine on sama seaduse kohaselt Muinsuskaitseameti üks põhiülesandeid (§ 7). Registri pidamist sätestab kultuurimälestiste riikliku registri pidamise põhimäärus.
Joel Haahtela
Haahtela on Olvi kirjanduspreemia laureaat ja Finlandia kirjandusauhinna nominent. Kaks tema teost – romaanid "Liblikakoguja" ja "Elena" – on tõlgitud ka saksa keelde.
Kultuurimälestiste riiklik register
Registris on kõik Eestis riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Andmebaasist saab teha päringuid mälestise asukoha aadressi või katastriüksuse tunnuse, samuti mälestise registreerimisnumbri, nime ja liigi järgi. 2012. aasta suvel valmis registri mobiilirakendus.
Joel Haahtela
Piret Saluri Joel Haahtelast (Loomingu Raamatukogu 4-5/2014): Nüüdseks juba tunnustatud, hinnatud ja auhinnatud kirjanik, peab ta arstiametit edasi, kinnitades, et tema psühhiaatri­praksis ja kirjanikutöö on mingil moel seotud, ilma et ta selle seose üle täpsemalt järele mõelda tahaks.
Elu ja inimese mõtteilm ongi seletustest keerukamad. Ning huvitavamad. Ka oma teostes jätab Joel Haahtela lugejale võimalusi tõlgendusteks ja tähendusteks, kinnitades, et uut teost alustades ta ei teagi alati, kuhu lugu välja jõuab. Kirjanikule endale avanevat raamat sageli alles aastate pärast ja see, mida ta oma raamatute kohta arvustustest või kirjandusblogidest loeb, on talle vahel ka suur üllatus.
Joel Haahtelal on 2023. aasta seisuga ilmunud 14 raamatut, nende seas näiteks "Kaks korda kadunud" (Kaksi kertaa kadonnut, Otava, 1999), "Naised vaatavad vastu valgust" (Naiset katsovat vastavaloon, Otava, 2000), "Tule kell seitse ristteele" (Tule risteykseen seitsemältä, Otava, 2002), "Elena" (Otava, 2003; e. k. Hea Lugu, 2013, tlk. Hille Lagerspetz), "Liblikakoguja" (Perhoskerääjä, Otava, 2006; e. k. Hea Lugu, 2012, tlk. Hille Lagerspetz), "Lumepäevik" (Lumipäiväkirja, Otava, 2008), "Kadumispunkt" (Katoamispiste, Otava, 2010; e. k. LR 2014, nr. 4/5, tlk. Piret Saluri), "Traumbach" (Otava, 2012), "Täheselge, lumivalge" (Tähtikirkas, lumivalkea, Otava, 2013; e. k. Hea Lugu, 2014, tlk. Hille Lagerspetz).
Kirjanik Haahtela eelistab lühivormi: novelli, lühiromaani. Tema tekst on hõrk ja peen, palju jääb ridade vahele, kõik autori arvates ülearune on välja kärbitud. Siit leiame ka põhjuse, miks on nüüd eesti keeles ilmunud "Kadumispunkti" aineks Raija Siekkise elukäik ja õnnetu surm. Kuid sellest kirjutab Joel Haahtela lähemalt oma järelsõnas teose eestikeelsele tõlkele.
Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi
Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi on Eesti alpinistide ühendus.
Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine.
Klubi asutati 15. märtsil 2006 Tallinnas mittetulundusühinguna.
Klubi juhatusse kuuluvad selle asutajad Kristjan-Erik Suurväli ja Hannes Oja.
Haldi sadam
Haldi sadam on väikesadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Haldi külas.
Sadam on kasutusel peamiselt kalasadamana. Sadamapidaja on MTÜ Haldi Sadam. Veesõidukite lubatud suurim süvis on 0,8 m. Kaide ääres on vee sügavus 1,2 m.
2017. aastal lossiti Haldi sadamas 6,6 tonni kala, millest 2,5 tonni moodustas lest ja 1,5 tonni tuulehaug.
Johannes Voltri
Johannes Richard Voltri (sündinud 1995. aastal Tallinnas) on Eesti ajakirjanik.
Johannes Voltri töötab alates 2021. aasta maist Eesti Rahvusringhäälingu uudistetoimetuses raadioajakirjanikuna. Muuhulgas on ta teinud Vikerraadios "Huvitaja" saadet. Karjääri rahvusringhäälingus alustas ta teadusajakirjanikuna portaalis Novaator ning jätkas seejärel raadiouudiste vastutava toimetajana.
Haridus
Johannes Voltri lõpetas 2014. aastal Tallinna Muusikakeskkooli. 2018. aastal lõpetas Voltri Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudis bakalaureuseõppe riigiteaduste erialal cum laude. Bakalaureuseastme lõputöös uuris ta, kuidas Vene riigimeedia kajastas 2017. aastal toimunud Kataloonia iseseisvusreferendumit. 2021. aastal lõpetas ta magistriõpingud Tartu Ülikoolis Euroopa Liidu ja Vene uuringute erialal. Ta kaitses oma lõputöö teemal "Vene teabemõjutustegevusele vastamine Balti riikides: Eesti, Läti ja Leedu lähenemiste võrdlus" ning pälvis välisministeeriumi eripreemia.
Anastasia Lemberg-Lvova
Ta lõpetas 2010. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna maali eriala. 2021. aastal asutas Lemberg-Lvova MTÜ De Structura, mille eesmärk on luua kunstivaldkonnas rohkem võimalusi noortele kunstitöötajatele. 2023. aasta juulist ta on Reset! võrgustiku täidesaatva komitee liige.
Looming
Lemberg-Lvova loomingu keskmeks on inimene. Tema portreed tõstavad esile indiviidi potentsiaali, ilu ja eripära; sealjuures on tema jaoks väga oluline ilme ja poosi ekspressiivsus ning värvi taastõlgendamine. Tema projekt "Don't Avoid What is Easy – Diplomacy Meets Art" võitis Karl Suure Euroopa noorteauhinna Eesti vooru 2021. aastal.
Ta tegutseb ka Alicantes.
Kae Nishina
Kae Nishina (jaapani keeles 仁科 賀恵 Nishina Kae; sündinud 7. detsembril 1972) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2000 46 mängu.
Hispaania mastif
Hispaania mastif on Hispaaniast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Väga ilus ja arukas koer ning see peegeldub ka tema ilmest. Rustikaalne, kiinduva loomuga, sõbralik ja väärikas koer."
Millstatti järv
See asub merepinnast 588 m kõrgusel, Drava orust põhja pool Gurktali Alpides (Nocki mäed), Spittal an der Drau linna lähedal. Pindalaga 13,3 km² on Millstatti järv suuruselt teine järv Kärntenis (Wörthi järve järel), ehkki sügavusega 142 m ülekaalukalt kõige mahukam. thumb|left|Millstatti järv, taamal Drava org
Selle järsk kallas annab järvele fjordilaadse iseloomu. Kuni 2100 m kõrgused Millstätter Alpe mäed põhjas kaitsevad seda külmade tuulte eest, nii võib vee temperatuur suviti tõusta 25 °C-ni. Kitsas ja pikk veepeegel ulatub üle 12 km idast läände. Lõunas eraldab järve paralleelsest Drava orust 2 km laiune ja 876 m kõrgune metsane Hochgoschi platoo.
Järve nimi tuleb Millstatti turulinnast põhjakaldal. Teised omavalitsused järve ääres on Seeboden ja Radenthein-Döbriach. Varjuline lõunakallas, kaitseala 1970. aastast, on peaaegu asustamata.
Geoloogia
Järv tekkis viimasel (würmi) jääajal u. 20 000 aastat tagasi, kui Drava liustiku põhjapoolne nihe sulas kohapeal ja jättis oma lääneserva ulatuslike fluviaalsete setetega surnud jää sulavett tõkestama. Pidev erosiooniline langetamine sulglohu tühjendamise teel Lieseri jõkke järgnevate aastatuhandete jooksul tekitas kraavi, mis alandas oluliselt veetaset.
Limnoloogia
Järve voolab arvukalt ojasid, neist suurim on Riegerbach Döbriachi juures. Järve lääneotsast viib lühike Seebachi oja vee Lieseri jõkke, mis ise on Drava lisajõgi. Oligotroofsel järvel oma sügava nõoga on suur hüpolimniline maht ja meromiktilised veed, mis on selged ja saavutavad joogivee kvaliteedi.
Kalapüük, eriti forelli, oli elanikele iidsetest aegadest olnud toidu ja töö allikas. Tänapäeval on sportlik kalapüük ja õngitsemine üsna tavaline mitte ainult forelli, vaid ka mitme karplaste perekonna, säga, haugi, koha, ahvena ja angerja jaoks.
Transport
thumb|Reisijate ekskursioonipaat
Millstatti järve juurde pääseb Spittal-Millstättersee jaama kaudu Tauerni raudteeliini reisirongiteenusega, mida pakub Austria Liiduraudteed (ÖBB). B98 Millstätter Straße maantee kulgeb piki järve põhjakallast, ühendades selle Spittal/Millstätter See ristmikul Tauern Autobahniga (A10) Salzburgist Villachisse (osa Euroopa teest E55).
1901. aastast pakub järvel suviti laevatransporti ettevõte Millstättersee, kellel on neli alust.
Kurakin
pisi|Kurakini suguvõsa vürstivapp Kurakin (vene keeles Куракин) on Leedu suurvürst Gediminasest põlvnev vene põlisaadlisuguvõsa.
Ajalugu
Suguvõsa rajajaks oli bojaar vürst Andrei Ivanovitš Bulgakov (suri pärast 1521), kes oli Leedu suurvürst Gediminase seitsmenda põlve järeltulija. Ta sai hüüdnime Kuraka, millest tulenes perekonnanimi Kurakin. Tema vennast vürst Mihhailist, kes kandis hüüdnime Galitsa, põlvnes nimekas Golitsõnide vürstiperekond. Kurakinite esivanemad olid oma karjääri sidunud Moskva suurvürstide teenimisega juba sajand varem, kui Gediminase pojapojapoeg Patrikei Aleksandrovitš astus 1408. aastal suurvürst Vassili I teenistusse ja naitus tema tütre Anna Vassiljevnaga. XVI ja XVII sajandil võrsus perekonnast 12 bojaari.
Vürst Aleksandr Borissovitš Kurakini (1752−1818) abieluvälistest lastest põlvnesid Serdobini ja Vrevski suguvõsad.
Kurakinid rüütelkonna matriklis
9. septembril 1779 võeti vennad vürst Aleksandr Borissovitš Kurakin (1752−1818), vürst Stepan Borissovitš Kurakin (1754−1805) ja vürst Aleksei Borissovitš Kurakin (1759−1829) Eestimaa ja 8. juulil 1797 Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Fideelia-Signe Roots
Fideelia-Signe Roots (sündinud 27. märtsil 1976 Tartus) on eesti kunstnik.
Haridus ja töö
Roots on lõpetanud Tartu Kunstikooli kunstilise kujundajana 1995. aastal, Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kunstide osakonna maalikunstnikuna 1999. aastal, saanud Tartu Ülikoolist kunstiõpetaja kutsetunnistuse 2000. aastal ning Eesti Kunstiakadeemiast interdistsiplinaarsete kunstide eriala magistrikraadi 2007. aastal. 2017. aastal kaitses ta Eesti Kunstiakadeemias doktoriväitekirja kunsti ja disaini alal, tema doktoritöö teema oli „Naine kui kangelane“ (juhendajad dr Tiina Ann Kirss ja prof dr Katrin Kivimaa). Aastatel 2012–2013 õppis Roots Tartu Kutsehariduskeskuses kondiitriks.
Aastatel 2009–2010 töötas Eesti Kunstiakadeemias õppejõuna ja Tallinna Vanglas vabatahtliku kunstiringi juhendajana.
2006. aastal osales Roots EKA soome-ugri ekspeditsioonil Vepsamaale. Välitöödel tegi ta nii fotosid kui ka dokumentaalfilmi „Vepsa naised, mehed ja töö“, mida on näidatud näitustel ja konverentsidel Eestis ja Komis.
Roots on esindanud Eestit välismaal kunstnikuna performance’i- ja videofestivalidel, samuti osalenud rahvusvahelistel soouurimise konverentsidel.
Tegevus poliitikas
2017. aastast kuulub ta erakonda Eestimaa Rohelised. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 72 häält ning ei osutunud valituks.
Hellad Velled
Hellad Velled on Eesti ansambel. Ansambel tegutseb aastast 2003. Bändi liikmeteks on Märt Loddes, Mart Peedo ja Runno "John" Tamra. Mart Peedo oli varem ansambli Superboys liige. Nad on laulnud end eesti rahva südametesse järgmiste tuntumate loodega: "18", "Suvine", "Selline tunne", "Tee lahti mu lukud", "London", "Poeg on kodus".
Tammiskilp
OÜ Tammiskilp oli Eesti kirjastus. Kirjastus on avaldanud Mati Õuna koostatud ajalookirjandust.
Estronaudid
pisi|Estronautide kosmoseklubi esimese hooaja lapsed 2008. aasta sügisel Tartu Ülikooli füüsika instituudis pisi|Estronautide kosmoseklubi neljanda hooaja lapsed 2011. aasta sügisel Tartu Ülikooli füüsika instituudis
Estronaudid on Eesti põhikoolide õpilastele suunatud kosmosetehnoloogia valdkonna huviklubi. See asutati 2008. aasta sügisel ning on ainus selline Eestis. Kosmoseklubi Estronaudid kuulub Erahuvikooli HuviTERA koosseisu ja seda korraldatakse koostöös Tartu Observatooriumi ja Tartu Ülikooliga. Estronautide kosmoseklubi juhendaja on Tartu Ülikooli õppejõud ja Tartu Observatooriumi vanemteadur Mart Noorma ning aastatel 2008–2009 Miina Härma Gümnaasiumi õpetaja Heli Lätt. Alates 2012. aastast on klubi kaasjuhendaja Hannes Pehk.
Estronautide kosmoseklubi järgi on nimetatud teaduskeskuse Ahhaa interaktiivne eksponaat "Estronautide treeningseade".
Tegevused
Kosmoseklubi eesmärk on põhikoolide õpilaste õpimotivatsiooni toetamine. Estronautide kosmoseklubi tegevused toimuvad kooliaasta jooksul korra nädalas Tartu Ülikooli füüsika instituudis, Tartu Observatooriumis Tõraveres, Tartu tähetornis, Ahhaa keskuses või muudes teaduse või tehnoloogiaga seotud asutustes. Kosmoseklubi lapsed korraldavad regulaarselt avalikke kosmoseteemalisi üritusi Tartu linna lastele, näiteks igakevadistel Karlova päevadel.
Estronaudid olid osa ettekandest Ahhaa kosmosenäituse pidulikul avamisel 22. novembril 2012.
Estronautide klubi liikme Joosep Ressi jõuludeks küpsetatud piparkoogisatelliidi EstPiparCube-1 (mida on näha ka lisatud pildil Estronaudid 2013. kevadel) foto valiti 10. jaanuaril 2013 Tartu Postimehe esiküljele, ilmestamaks Martin Pau artiklit Eesti tudengisatelliidi programmist.
Estronautide kosmoseklubi lapsed osalesid telesaate "Rakett 69" mitme osa salvestusel 2012. aasta sügisel. Estronaute on arvukalt näha "Rakett 69" teadusteatrisaate publiku hulgas.
Horvaatia muusika
pisi|Horvaadi rahvamuusikud [[Zagrebis 2008]] Horvaatia muusika on Horvaatiast pärinev või horvaatide loodud või esitatud muusika.
Horvaatia muusika on mõjutusi saanud peamiselt kahelt poolt: riigi kesk- ja põhjaosa ning Slavoonia on olnud Kesk-Euroopa mõjualas, rannikualad Dalmaatsia ja Istria on mõjutatud Vahemere maade kultuurist.
Rahvamuusikast võib leida mitmesuguseid stiile. Klapa on traditsiooniline saateta lauluvorm Dalmaatsia piirkonnas.
Mitmed linnad peavad iga-aastasi folkloorifestivale.
20. sajandi keskpaigast on Horvaatia popmuusikas põhitooni andnud šlaagritest ja šansoonidest inspireeritud laulud.
Liitva
Liitva on Võru linnaosa.
Linnaosa tänavaid: Kivi, Pae, Eterniidi, Kruusa.
Maurycy Zamoyski
pisi|Maurycy Zamoyski Maurycy Klemens Zamoyski (30. juuli 1871 Varssavi – 5. mai 1939 Szczebrzeszyn) oli Poola ühiskonnategelane, diplomaat ja poliitik. Ta oli aastal 1924 Poola välisminister.
Ta sündis aastal 1871 Varssavis Tomasz Franciszek Zamoyski pojana. Alates 1905. aastast kuulus ta Rahvusliigasse, ta oli Varssavi Salaõpetuse Seltsi liige. Aastal 1906 valiti ta I Riigiduuma liikmeks. 1918. aastal sai temast Pariisi Poola Rahvuskomitee liige ja Versailles' rahulepingu allkirjastamisega lõppenud Pariisi konverentsi Poola delegatsiooni liige. Seejärel oli ta aastatel 1919–1924 Poola Vabariigi saadik Pariisis. Aastal 1922 kandideeris ta Poola presidendiks, kuid jäi alla Gabriel Narutowiczile. 19. jaanuarist 1924 kuni 27. juulini 1924 oli ta Poola välisminister.
Isiklikku
Ta oli abielus ja tal oli üheksa last.
Helike
pisi|Väljakaevamised endise linna asupaigas Helike (kreeka: Ἑλίκη) oli muistne linn, mis asus Vana-Kreekas Kórinthose lahe edelakaldal. Linna kaitsejumalaks oli merejumal Poseidon. Soodsa asukoha tõttu merekaldal ja oma paiknemise tõttu teiste linnade suhtes oli Helike tähtis kaubanduslinn.
Aastal 373 eKr hävines linn võimsas maavärinas, millega kaasnes veeldumisprotsess ja tsunami. Linna hävingut peeti antiikmaailmas kättemaksuks Poseidoni templit külastanud võõraste halva kohtlemise eest.
20. sajandi jooksul tehti mitmeid katseid linna asukoha tuvastamiseks. 1988. aastal alustas oma otsinguid professor Dora Katsonopoulou, tal õnnestus linn leida ja arheoloogilised tööd Katsonopoulou juhtimise all jätkuvad Helike arheoloogilises paigas tänase päevani.
Liivaku
Liivaku oli mitme Eesti küla nimi:
Kinnisvaramaakler
Kinnisvaramaakler on isik, kes on vahendajaks kinnisvara ostja ja müüja vahel ning tegeleb ostjate ja müüjate leidmisega. Maakler sõlmib isikuga maaklerilepingu, mille alusel on maakleril õigus isikut kolmanda isikuga tehingu tegemisel esindada või osutada kolmanda isikuga lepingu sõlmimise võimalusele. Kinnisvaramaakleri kutset annab Eesti Kinnisvaramaaklerite Koda.
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus annab lühiülevaate sellest, millisel juhul Euroopa Liidu liikmesriikidel õigus taaskehtestada piirikontroll sisepiiridel. Artiklis tutvustatakse asjakohast Euroopa Kohtu praktikat ja antakse näidete abil ülevaade Eestis kehtivast regulatsioonist.
Piirikontroll sisepiiridel
Sisepiirid on liikmesriikide ühised maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid. Välispiirid on need liikmesriikide piirid, mis ei ole sisepiirid. Euroopa Liidu sisepiiridel ei toimu piirikontrolli, et tagada isikute vaba liikumine. Selline regulatsioon tuleneb Schengeni lepingust, mis sõlmiti 14. juunil 1985. aastal. Antud lepingu eesmärgiks oli järk-järgult kaotada riikide ühispiiridel piirikontroll.
Euroopa Kohtu praktika
Euroopa Liidu Kohus asus liidetud kohtuasjades C-368/20 ja C-369/20 seisukohale, et Euroopa Liidu liikmesriigid tohivad sisepiiridel taaskehtestada ajutise kontrolli vaid erandjuhtudel, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või julgeolekule. Tuginedes Schengeni piirieeskirjadele 25 ja 27 võib erandkorras taaskehtestada kontrolli maksimaalselt kogukestuses 6 kuud, kui ei esine uut ohtu, mis õigustaks kontrolli pikendamist. Lisaks leidis kohus, et liikmesriik ei tohi karistuse ähvardusel sundida esitama isikut tõendavat dokumenti, kui piirikontrolli taaskehtestamine on vastuolus Euroopa Liidu õigusega.
Asjaolud
Käesolevas eelotsusetaotluses on liidetud kaks kohtuasja, mis mõlemad käsitlevad isiku NW sisenemist Austria territooriumile.
Esimese kohtuasja kohaselt soovis NW 29. augustil 2019 siseneda Sloveeniast Austriasse Spielfeldi piiripunkti kaudu. Piiril viis piirivalveametnik läbi pistelist kontrolli, mille käigus paluti NW-l esitada pass. NW keeldus passi esitamast, tuginedes asjaolule, et selline kontroll piiril on vastuolus liidu õigusega. Korduvalt dokumendi esitamisest keeldumise tõttu teatati NW-le, et tema suhtes esitatakse süüdistus. Süüdistus esitati 6. septembril 2019 ja süüdimõistev otsus langetati 7. novembril. Rikkumine seisnes Austria Vabariigi territooriumile sisenemises ilma kehtiva reisidokumendita, millega rikkus NW vastavalt Austria passiseaduse § 2 lõiget 1. Mainitud sätte kohaselt peab isikul olema Austria Vabariigi territooriumile sisenedes või sealt lahkudes kehtiv reisidokument, kui rahvusvahelisest lepingust või rahvusvahelisest tavast ei tulene teisiti.
Liitva (küla)
Liitva oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Navi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Mart Lepp
Mart Lepp (sündinud 28. detsembril 1947) on kunstikoguja, Eesti suurima kunstikogu omanik. Tema kunstikogusse kuulub ligi 25 000 teost. Kunstikogu on peamiselt tasuta komplekteeritud, tuginedes otsesuhtlusele kunstnike või nende lähedastega.
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Euroopa Liidu regulatsioon
Üldregulatsioon näeb ette, et sisepiire võib ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitaks. Piirikontrolli taaskehtestamiseks on sätestatud kolm erandit, mis tulenevad eeskirjade artiklitest 25, 28 ja 29.
Artiklit 25 saab kohaldada juhtudel, kus esineb tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule. Piirikontrolli võib kehtestada kuni 30 päevaks ning jätkuva ohu tuvastamise korral võib seda pikendada 30-päevaste ajavahemike kaupa. Artikli 25 alusel kontrolli taaskehtestamise koguperiood ei tohi olla pikem kui 6 kuud.
Mart Lepp
Mart Lepp on lõpetanud 1969. aastal Tallinna 10. Õhtukeskkooli.
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Euroopa Liidu regulatsioon
Artiklit 28 saab kohaldada juhtudel, kus esineb ettenägematu tõsine oht riigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, mis nõuab kiireloomulist reaktsiooni. Selle artikli järgi võib kehtestada 10-päevase kontrolli, mida saab jätkuva ohu tuvastamisel pikendada 20-päevaste ajavahemike kaupa. Selle artikli alusel kontrolli taaskehtestamise koguperiood ei tohi olla pikem kui 2 kuud.
Artiklit 29 saab kohaldada erandjuhtudel, kus sisepiirikontrollita ala üldine toimimine on ohus välispiiriga seotud tõsiste ja järjepidevate puuduste tõttu. Selle artikli alusel võib kehtestada kuni 6-kuulise kontrolli, mida saab jätkuva ohu tuvastamisel pikendada 6-kuuliste ajavahemike kaupa. Artikli 29 alusel kehtestatud piirikontrolli koguperiood ei tohi ületada 2 aastat.
Mart Lepp
Lepp alustas 1961. aastal graafika kogumist, 1972. aastal keskendus eesti maalikunstile. Kogu sisaldab ka akvarelle ja joonistusi ning kavandeid ja etüüde. Ta on korraldanud oma kogust terve rea näitusi ning publitseerinud mapisarju, katalooge, bibliofiilseid trükiseid. Lepp on koostanud ka raamatuid botaanikast.
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Euroopa Liidu regulatsioon
Siinkohal on oluline märkida, et vaba liikumise põhimõttest lähtuvalt ei oleks aktsepteeritav, et üks liikmesriik saaks ohu korral aastaid liikumispiirangut rakendada. Kohus on märkinud, et sellise ohu tuvastamisel on vaja teha koostööd kõikide liikmesriikide vahel, ning ei ole mõeldav, et kahe aasta jooksul ei suudeta koos probleemile leida tõhusamat lahendust kui piirikontrolli kehtestamine. Seetõttu tuleb lähtuda ka seaduse eesmärgist, mitte pelgalt selle sõnastusest.
Euroopa Kohtu seisukoht
Euroopa Kohus vastas liidetud kohtuasjades C-368/20 ja C-369/20 kahele küsimusele, mis eelotsusetaotlustega esitati. Eelotsusetaotluse saab esitada liikmesriigi siseriiklik kohus. Eelotsustusmenetluses ei tee Euroopa Kohus lõplikku otsust, vaid vastab liikmesriigi kohtu esitatud küsimustele ja saadab seejärel asja tagasi siseriiklikule kohtule edasiseks menetluseks. Lihtsustatult öeldes võiks väita, et Euroopa Kohus suunab ja aitab teha liikmesriigi kohtul õige otsuse, mis on Euroopa Liidu õigusega kooskõlas.
Čerykaŭ rajoon
Čerykaŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1020 km². 2016. aasta seisuga elas seal 13530 inimest.
Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Jaziory, Rečyca, Sormaŭ, Viepryni ja Vieramiejki külanõukogu. Halduskeskus on Čerykaŭ linn.
Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõgi Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel,keskmiselt 150-175 meetri kõrgusel. Madalaim koht (131 meetrit) asub Soži orus, kõrgeim koht Novaja Belica külas ulatub 189 meetrit üle merepinna. Metsaga on kaetud 41% rajoonist
2009. aasta seisuga olid elanikest 94,21% valgevenelased, 4,51% venelased ja 1,29% oli teistest rahvustest. 83,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 14,94% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 38,33% elanikke, vene keelt aga 56,44%.
Tšornobõli katastroofi tagajärjel muutusid mitmed rajooni piirkonnad, sealhulgas ka Kamarovičy küla, elamiseks kõlbmatuks.
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Euroopa Kohtu seisukoht
Esimese küsimusega, mis Euroopa Kohtule esitati, sooviti teada, kas liikmesriigi iseseisvalt taaskehtestatud kontroll sisepiiridel Schengeni piirieeskirjade artiklite 25 ja 27 alusel on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, kui ületatakse Schengeni piirieeskirjade artiklites sätestatud ajalisi piiranguid.
Esimese küsimuse analüüsis leidis Euroopa Kohus, et selline ajutine kontrolli taaskehtestamine on vastuolus Euroopa Liidu õigusega. Üldreegli järgi võib piirikontrolli ajutiselt liidu sisepiiridel taaskehtestada vaid erandjuhtudel, kui esineb tõsine oht avalikule korrale ja sisejulgeolekule. Selline üldreegel tuleb Schengeni piirieeskirjade artiklist 25.
Kontrolli taaskehtestamisele on sätestatud ranged ajalised piirangud. Eelkõige tohib kontrolli kehtestada 30 päevaks ning seda on võimalik 30 päeva kaupa pikendada, kui esialgse perioodi jooksul ei ole liikmesriik suutnud ohtu kõrvaldada. Schengeni piirieeskirjade artikli 25 lõige 4 sätestab omakorda, et kontrolli kehtestamine ja pikendamine ei tohi kogumahus ületada 6 kuud. Kohus märgib, et artikli 25 lg 4 sõnastus „ei kesta kauem kui kuus kuud“ välistab igasuguse võimaluse antud kestust ületada. Nimetatud ajalise piirangu sätestamise eesmärkideks on olnud tagada selliste meetmete kasutamine ainult erandkorras ja proportsionaalsuse põhimõtte austamine. Euroopa Liidu üks suurimaid saavutusi ja eesmärke on olnud luua selline ala (ELL artikli 3 lõike 2 alusel), kus isikutele on tagatud vaba liikumine liikmesriikide vahel ilma piirikontrollita. Seetõttu peavad olukorrad, kus taaskehtestatakse sisepiirikontroll, olema väga erandlikud ja olema viimaseks abinõuks. Asjaolud, mille alusel piirikontroll taaskehtestatakse peavad olema otseselt seotud ohuga, mistõttu piirangut rakendada soovitakse. On oluline märkida, et vaba liikumine liikmesriikide vahel on üldreegel ning piirangute kehtestamine peab olema väga erandlik. See tähendab, et reeglina ei tohiks isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollida. Euroopa Liidu toimimise leping näeb ette vaid väga kindlad erandid, millal isikute kontroll piiril on lubatud (EL toimimise lepingu artiklid 36, 45, 52, 65, 72, 346 ja 347). Antud juhul leidis kohus, et piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on vastuolus Euroopa Liidu õigusega, kui see ületab seadusega sätestatud ajalisi piiranguid ning kui puudub uus piisavalt tõsine oht julgeolekule ja avalikule korrale, mis põhjendaks kontrolli taaskehtestamist.
Teine küsimus, millele Euroopa Kohus vastas oli esitatud kohtuasja C-369/20 raames. Küsimus seisnes selles, kas liidu õigusega vastuolus olevaks tuleb lugeda riigisisesed õigusnormid, millega liikmesriik ähvardab isikut karistada, kui ta ei ole nõus esitama sisepiirikontrollis isikut tõendavat dokumenti. Kohus leidis, et sellised karistust ettenägevad siseriiklikud õigusnormid ei ole kooskõlas Schengeni piirieeskirjadega, kui sisepiirikontrolli taaskehtestamine on ilmselgelt vastuolus Euroopa Liidu õigusega.
Kohtujuristi ettepanek
Kohtujurist jõudis Euroopa Kohtust erineva lahenduseni. Nimelt on ta seisukohal, et piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel, pärast maksimaalse kuuekuulise kestuse möödumist, ei ole vastuolus Schengeni piirieeskirjade artikli 25 lõikega 4. Tema hinnangul ei ole oluline, kas või mil määral riigi avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav tõsine oht sarnaneb varasema ohuga. Ta paneb rõhku sellele, et piirikontrolli taaskehtestamiseks peavad olema täidetud kõik eeskirjadega ettenähtud kriteeriumid ja eelkõige proportsionaalsus. Ta rõhutab eriliselt asjaolu, et piirikontrolli uuel järjestikusel kehtestamisel eelnenud ohule sarnase ohu korral, peab meetme rakendamise vajalikkuse tõestamiseks selle proportsionaalsust veelgi täpsemalt hindama, kui piirikontrolli esmakordsel kehtestamisel.
Kohtujurist ei välista, et põhjendada oleks võimalik ka vastupidist seisukohta, kuid tema hinnangul võib taoline tõlgendus viia lubamatute või isegi absurdsete tulemusteni. Ta leiab, et lubamatu oleks olukord, kus liikmesriik peaks piirikontrolli maksimaalse tähtaja möödumisel kaotama, vaatamata jätkuvale tõsisele ohule. Tema hinnangul kahjustaks selline lahendus liikmesriikide pädevust avaliku korra säilitamisel ja sisejulgeoleku tagamisel. Ta on seisukohal, et taoline tõlgendus tekitaks vastuolusid Euroopa Liidu õiguse ja Euroopa Kohtu praktikaga.