cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
FK Krasnodar
Hooaeg 2013/2014
9. augustil vallandas Krasnodar treeneri Slavoljub Muslini ning tema asemel määrati peatreeneriks Oleg Kononov. Klubi lõpetas liiga viiendal kohal, saavutades sellega võimaluse osaleda järgmisel hooajal Euroopa Liigas. Samuti jõudis Krasnodar Venemaa karikafinaali, kus siiski kaotas penaltiseeria järel.
Hooaeg 2014/2015
Euroopa liiga kvalifikatsioonis suutis Krasnodar saavutada võitu Sillamäe Kalevi, Diósgyőri VTK ja Real Sociedadi üle, kuid alagrupist, kus vastasteks olid Everton, Wolfsburg ja Lille, play-off’i edasi pääseda ei suudetud. Vene liigas saavutati kolmas koht, kusjuures teisel kohal oleva Cska’ga koguti sama palju punkte. pisi|2015/2016 Venemaa parim väravakütt Fjodor Smolov
Hooaeg 2015/2016
Klubi jäi neljandale kohale ning lõi kokku 54 väravat ja lasi endale lüüa 25. Ründaja Fjodor Smolov lõi Krasodari eest 25 väravat, olles seega Venemaa liiga hooaja parim väravakütt. Euroopa liigas jäi Krasnodar alagrupis esimeseks, kuid 1/16 finaalis jäädi alla nii kodus kui ka võõrsil Prahha Spartale. pisi|248x248px|Oleg Kononov ja tema abitreener Igor Śalimov
Hooaeg 2016/2017
Krasnodar alustas hooaega edukalt, kuid pärast vigastustelaine, tulemused halvenesid. Septembris lasti lahti treener Oleg Konov ning ajutiseks kohusetäitjaks sai Kononvi abitreener Igor Śalimov Pärast mitmeid edukaid mänge, sõlmis Krasnodar lepingu Śalimoviga, kes sai klubi peatreeneriks. 20. oktoobril mängis Krasnodar oma esimese mängu uuel staadionil “Krasnodar” klubi Schalke-04 vastu. Venemaa liigas jäädi taas 4. kohale. Venemaa karikas mängiti 1/4 finaalis kodus Urali vastu, juhtides 3-0, kuid lastes vastasel kolm väravat vastu lüüa ning kaotades penaltiseerias. Euroopa liiga 1/16 finaalis suudeti kahe mängu kokkuvõttes saavutada võit Fenerbache üle, kuid 1/8 finaalis ei suudetud Hispaania Celtast jagu saada.
Hooaeg 2017/2018
Krasnodar ei pääsenud Euroopa liiga alagruppi, jäädes kahe mängu kokkuvõttes alla Crvena Zvezdale. Vene Liigas jäädi taas 4. kohale. 6 mängu enne liiga lõppu lasti lahti peatreener Śalimov ning tema ajutiseks kohusetäitjaks sai Krasnodari noortemeeskonna treener Murat Musaev. Sama hooaeg oli Murat Musaevi juhendamisel olnud noortemeeskonna jaoks edukas. Noorte UEFA liigas play-off’is jäädi alla Real Madridi noortemeeskonnale penaltiseerias. Selles mängus sündis pealtvaatajate arvu maailmarekord, kui noortemeeskonna mängu külastas 35 510 inimest.
Staadion
Staadioni ehitus algas 2013. aastal ning lõppes 2016 aasta septembris. Esimene mäng toimus Venemaa ja Costa Rica vahel. Staadionile mahub 34 350 inimest. Katus katab kõik pealtvaatajate kohad ning staadioni fassaadile on paigaldatud infrapuna-soojendussüsteem. Kogu staadioni sisekülge katab 4700 m² ekraan. Staadioni kõrval laiub 21 hektariline park. Staadionil on 4. kategooria, mis võimaldab sellel korraldada kõik FIFA ja UEFA korraldatavaid võistlusi.
Noorteakadeemia
Laste spordikooli osakondi on 30 ning need asuvad Krasnodaris või Krasnodari oblastis. Kõige andekamad õpilased kutsutakse akadeemiasse, kus tegeletakse hariduse omandamisega, tehakse 2 korda päevas trenni ning osaletakse võistlustel. Õppimine ning elamine akadeemias on tasuta. Akadeemia valduses on 12 muru- ja 3 kunstmuruväljakut ning talviseks ajaks 2 täispuhutavat jalgpallihalli.
Cherokee maakond (Texas)
Cherokee maakond (Cherokee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Rusk.
Maakond moodustati 1846. aastal.
Pähkla mõis
Pähkla mõis (saksa keeles Pechel) oli riigimõis Saaremaal Kaarma kihelkonnas.
Pähkla ametkond
Kui 1608. aastal selleaegne mõisa omanik Otto Vietinghof Pähkla mõisa riigile kõigi mõisale kuuluvate maadega Karja kihelkonnas asuva Parasmetsa mõisa vastu vahetas, kuulus Pähkla mõis püsivalt riigi valdusse ning mõisast kujunes samanimeline ametkond. Algul kuulusid sinna Pähkla, Irase ning Lulupä (asus Karja kihelkonnas) küla. Esikohal oli Pähkla ametkonnas 0,5 adramaa suurune adratalu. Algupäraselt kuulus Pähklale Kaarmal vaid Irase küla. Pähklale kuulus Karja kihelkonnas Hangell (Angla) vakusest Lowke küla 4 adramaaga, Lulenperes 3 adramaaga. Mõisa põldude majandamiseks oli ametkonda komplekteeritud Magnushoff (Elme) ametkonda kuuluva Randver vakusest 7,25 adramaaga.
1645 kuulus Pähkla ametkonda Lulupeh (Luulupe), Irras (Irase), Pechell (Pähkla), Laugo (Laugu mõis Karja kihelkonnas), Löyszküll (Leisi Karja kihelkonnas) ja Jotmell (Jootme). Pähkla külas oli seitse talu 4,5 asustatud adramaaga ja Irase külas 19 asustatud adramaad 24 taluga. Sajandi lõpul oli Pähklale allutatud mõisaorjuse tegemise suhetes Waiver-Eszmusze vakus täielikult ning osa Randvere talupoegi, lisaks veel mõningad alad Pühast.
Mõisa maad
Pähkla (Pechel) mõisa on Saaremaa ajalookogumikus mainitud 1398. aastast, mil Conrad von Moeller sai piiskopilt lääniks teiste hulgas ka Pähkla mõisa. Mõisa järjekordsel läänistamisel 1493. aastal on lääni lisatud talumaid Kurkesalle mõisast.
Pähkla mõis kuulus 15. sajandi II poolel Ficke Sydenharthile, seejärel Kasper Struszile. 1493 läänistas piiskop Johann Orgas mõisa ühes sealsamas asuva veski ja Pähkla külaga Clawes Wedberchile. Pähkla külast läänistati neli talu kolme adramaaga ning mõni talumaa Irase külast ja Kurkesalle mõisast. 1504 andis sama piiskop need maad (peale mõisa juures asuva Ficke veski) edasi Christ. Vietinghofile. Piiskop Reinhold lisas 1540. aastal samale ka Ficke veski koos ühe üksjala maaga ning läänistas järgneval aastal veel paar üksjalga, mõned adratalud Pähklast ja selle lähemast ümbrusest. Hertsog Magnus kinnistas kõik eelneva Pähkla omanikule ja läänistas 1565. aastal Vietinghofile maid Irase ja Pähkla külast, mererannal ühe kõrtsikoha kõrtsipidamise õigusega ning ühe üksjalatalu.
Mõisahooned
Pähkla mõisale kuulus 7. juulil 1977 koostatud inventariseerimisdokumentide järgi 18 ehitist: peahoone, valitsejamaja, mõisateenijate elumaja, aidad, sõiduhobuste tallid, tõllakuur, kelder (eraldi ehitisena), kasvuhoone, tõldhobuste tallid, karjalaudad, viinavabrik, piimaköök, vesiveski, tuulik, sepikoda, rehi, kuivati ning mõisakõrts. Peahoone on nende paberite järgi ehitatud 1888. aastal.
Pähkla mõisa kelder ehitati kartulikeldriks 1911. aastal. Kui mõisamaad taludeks müüdi, sai kelder kahe pere, Maripuu ja Talli omandiks. 1949. aastal, kui loodi kolhoos, võeti omandisse ka kelder, kus hoiti kolhoosi kartuleid, kuni ehitati uus kelder. 1970. aastal ühinesid väiksed kolhoosid suureks kolhoosiks,. Sellega koos kadusid külast kino, raamatukogu, kool ja rahvamaja. Külanoored hakkasid keldrit korda tegema, kolhoos abistas neid rahaga. Keldrit restaureeriti varjendi nime all. 1984 ehitati katus, uksed, kamin, tehti köök, pandi sisse elekter, muretseti mööbel. Kui kolhoos lagunes, jäi kelder Pähkla osaühistule ja hakkas jälle lagunema, kuni omanike järeltulija seda uuesti taastama hakkas.
Kirbe heinik
Kirbe või mõru heinik (Tricholoma aestuans) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis kasvab mõru heinik männimetsades.
Seen ei ole söödav.
Redkino
Redkino on alev Venemaal Tveri oblastis Konakovo rajoonis. Asub Konakovost 39 km kagus Peterburi-Moskva raudtee ääres.
Aleviks sai 1939. aastal.
Linköpingi Ülikool
Ülikool asutati 1975.
Seisuga 2015 töötas ülikoolis umbes 4000 inimest ja nendest üle poole õppejõud.
Kübassaare maastikukaitseala
pisi|Salumets Kübassaare maastikukaitsealal Kübassaare maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on u 50,8 ha.
Kaitseala on moodustatud 1973. aastal kaitse alla võetud Kübassaare laialehise metsa alusel.
Massaaž
pisi Massaaž on ...
Liigid
Massaažiliike on palju. Mõned levinumad neist on järgmised.
Ameerika kevadvõhk
pisi Ameerika kevadvõhk (Lysichiton americanus Hultén et St. John) on võhaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Pärismaisena kasvab Põhja-Ameerika lääneosas, Euroopas kasvatatakse aedades dekoratiivtaimena alates 20. sajandi algusest. Naturaliseerununa on muutunud invasiivseks võõrliigiks.
Värvitaim
Värvitaim on taim, mis sisaldab ainet, mida saab kasutada kiudude (tavaliselt tekstiili) värvimiseks. Näiteks punast värvainet on Eesti taimedest saadud tedremaranast ja värvmadarast.
Tavaliselt on värvivaks komponendiks mõni taimes sisalduv orgaaniline ühend, mis kiuga püsivaks ühinemiseks vajab peitsainega kinnitamist. Näiteks värvmadaras on värvivateks ühenditeks alisariin ja purpuriin ja peitsimiseks kasutatakse alumiiniumiioone sisaldavat maarjajääd.
Kormlenije
Kormlenije ehk toitmine (ka "toitumine maast"). Venemaal keskajal kasutusele võetud süsteem, milles vürsti ja ta kaaskonna ülalpidamine lasus kohaliku elanikkonna õlul. Mõistet kasutati ja kasutatakse (Briti sotsioloogide küsitluse põhjal ) kohalike inimeste ja nüüd juba ka mõnede ajaloolaste poolt kirjeldamaks korruptsiooni NSVL-s ja Venemaal.
Kuna Moskvast valitsevatel vürstidel polnud kaugemate piirkondade haldurite ülalpidamiseks ja neile alluvate alade elu korraldamiseks vahendeid, siis võimaldas see haldamisviis saata asevalitseja kaugetesse paikadesse täielikult kohalike toidule. Levis laialt 14. ja 15. sajandil. Selle tühistas ja kuulutas seadusevastaseks 1555-56 aasta maareformiga Ivan Julm, kes kehtestas vahetult riigikassasse laekuvad maksud, ent selle tühistamise teostamist ei suudetud tagada. Smuta paiku taastus see kombena ja püsis ka järgnevatel sajanditel. Korruptsioon oli ja jäi Romanovite dünastia ajal nii väikeste riigiteenistujate kui ka kõrgete riigiametnike oluliseks sissetulekuallikaks. Selle tunnused hakkasid taas ilmuma nõukogude valitsuse stagnaajal.
American (laev 1895)
pisi|Cufic American oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1895. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases ning see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber Cufic-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid Antartico (1924–1927) ja Maria Guilia (1927–1932). Laev lammutati 1932. aastal Genovas.
Värvitaim
Näiteid taimeosade kasutamisest erinevate värvitoonide jaoks:
Värvitaimedena võidakse kasutada väga paljusid taimi. Ajalooliselt pikka aega kasutatud värvitaimi võib leida igast maailma regioonist.
Bolševik (täpsustus)
Bolševik ehk enamlane oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei radikaalse tiiva esindaja. Sõna võib tähendada ka järgmist:
Fallen (Burzumi album)
"Fallen" on Norra black metal 'i muusiku Burzumi kaheksas stuudioalbum.
Plaadi kaanel on kasutatud prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau teoats "Eleegia (Élégie)" (1899).
"Fallen" salvestati ja miksiti kokku kahe nädala jooksul.
Muusika ja sõnad
Varg Vikernesi sõnul on album "Beluse" ja millegi uue ristand, olles rohkem inspireeritud debüütalbumist ja "Det som engang varist" kui "Hvis lyset tar ossist" või "Filosofemist". Album on dünaamilisem ja igas mõttes eksperimenteerivam kui "Belus" – "Lähenesime sellele, justkui oleks tegu klassikalise muusikaga." Sõnade poolest sarnaneb see debüütalbumiga. Rõhk on eksistentsialismi teemadel, kuid "Beluselt" tuttav mütoloogiahõng on samuti alles.
Frazione
Frazione (mitmus frazioni) on Itaalias, San Marino ja Šveitsi haldusüksus, mis on madalam kui vald ehk comune ning millele eesti keeles ligikaudselt vastab termin "osavald".
Kirjeldus
Üldjuhul kasutatakse terminit frazione külade kohta, mis ümbritsevad valla ehk comune keskust (capoluogo). Mõne Itaalia valla sees pole ühtki osavalda, mõnel on aga mitukümmend. Tavaliselt, kuid mitte alati, kannab vald vallakeskuse nime.
Enamasti on frazione küla, kuid mitte iga küla pole frazione; selliseid külasid nimetatakse sageli località. Vahel on frazione elanike arv suurem kui vallakeskusel. Sellistel puhkudel võidakse kolida vallavalitsus osavalda, ehkki nominaalne vallakeskus ja valla nimi jäävad samaks.
Ajalugu
Ajalooliselt loodi paljud osavallad Itaalias fašistliku valitsuse ajal, kui riigi haldusjaotust püüdi konsolideerida. Vahel loodi osavallad endistest valdadest nende liitmise käigus.
2000. aastani lõi osavallad ja määras nende piirid Itaalia keskvalitsus, välja arvatud viies autonoomses piirkonnas, kus seda tehti piirkonna tasandil. Itaalia põhiseaduse muudatuse 267/2000 kohaselt määrab nüüd iga vald ise oma osavallad.
Osavallavalitsus
Varasema korra kohaselt võis osavallal olla oma prosindaco (asevallavanem), kelle määras vallavanem (il sindaco). Tihti toimus see vallavolikogu (consiglio), giunta või teiste esindusorganite soovituse või kohalike elanike petitsiooni alusel. Tänapäeval aga kehtestab seaduse 267/2000 paragarahv 54, et vallavanem võib delegeerida oma ülesanded osavalla tasandil vallavolikogu liikmele.
Paljudes valdades on osavaldadel mitte üksnes nõuandev roll, vaid ka oma ametnikud, kuid mitte oma arhiivi.
Childressi maakond
Childressi maakond (Childress County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Childress.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Loodusõpetus
Loodusõpetus on õppeaine, mida õpetatakse Eesti koolides põhikooli riikliku õppekava järgi 1. klassist kuni 7. klassini. Loodusõpetuse sisus on bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia alused.
Tšemali rajoon
Tšemali rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis.
Rajooni halduskeskus on Tšemal.
Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 19 asulat.
Biograafiad (Da)
Biograafiad (Da) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Da".
Anton Starkopfi ateljeemuuseum
Anton Starkopfi ateljeemuuseum oli aastatel 1972–1997 Tartus tegutsenud muuseum, halduslikult oli see Tartu Kunstimuuseumi allüksus.
Muuseum asus skulptor Anton Starkopfi maja esimesel korrusel Tähtveres, aadressil Eduard Vilde tänav 2 (praegusel Jakob Hurda tänaval).
Ivan Sokolov (Tartu kunstnik)
Ivan Sokolov (27. jaanuar 1884 Tartu – 1972 Tartu) oli iseõppinud vene kunstnik Eestis. Ta oli esimese eesti kunstnike näituse osaline 1906. aastal ja Eesti NSV Kunstnike Liidu liige (1944). Nadežda Katajeva-Valk on kirjutanud kunstniku elulugu ja loomingut kirjeldava raamatu "Tartu kunstnik Ivan Sokolov : elu ja looming". Tema tuntuim ütlus on: "Kunst on minu jaoks olnud alati pidupäev".
Elukäik
Ivan Aleksandrovitš Sokolov sündis 27. jaanuaril 1884 Tartus vanausuliste perre. Ta kasvas kuuelapselises perekonnas, mille majanduslik olukord oli kehv ja nii said kooli minna vaid kolm nooremat. Kolm vanemat, nende seas ka Ivan, õppisid kodus. Isa õpetas kirikuslaavi keeles lugemist. Tartu palvemajas käis ta lugemas vanausuliste kirikuraamatuid. Kirikus sai temast salmilaulja. Kaheteistaastaselt omandas ta iseseisvalt esimese nelja õppeaasta kava. Olles pere vanim poeg, hakkas ta varakult isal ehitusel abiks käima. Kunstiga tegeles hobina ehitustööde kõrvalt. Aastatel 1918–1921 töötas ta Venemaal Tšeljabinskis joonestajana. 1921. aastal naasis ta Tartusse, kus töötas maalrina, kuid tegeles jätkuvalt ka maalimisega. 1928. aastal osales ta viiendal vanausuliste rahvakokkutulekul Kallastes, olles mitte ainult kunstnik, vaid ka aktiivne ning kohusetundlik kogukonna liige. 1944. aastal hävis sõjatules Sokolovi kodu koos kõigi seal olnud teostega. Kunstnik suri 88-aastaselt kodulinnas Tartus.
Looming
Ta on õppinud Kristjan Raua juures, kuid peamiselt oli siiski iseõppija. Kunstnikutee tähelepanuväärset algust tähistas osavõtt 1906. aastal esimesest eesti kunstnike näitusest, kus oli esindatud tema 13 teost. Läbimurre loomingus saabus 1917. aastal, mil näitusel müüdi üle 200 noore kunstniku teose. Jõuliselt arenev karjäär tõi näituseid Jekaterinburgi piirkonnas, Pihkvas, Tartus ning Tallinnas. Kunstnik ei keskendunud sotsiaalsetel probleemidel, vaid tema kunsti iseloomustavad katsed leida erinevaid viise, kuidas jäädvustada igapäevaelust saadud kogemusi. Igapäevaelutunnetusele lisandus aga alati kunstniku enda sisemise seisundi peegeldus, mis on üldiselt iseloomulik vene kunstnikele sellel perioodil. Sokolov ise nimetas oma kunsti realistlikuks impressionismiks. Eesti NSV Kunstnike Liitu kuulus ta alates 1944. aastast. 1950. aastal visati ta liidu ridadest välja, kuna tema kunstis puudus ideoloogiline suunitlus. Ta on loonud üle 2000 joonistuse ja maali Tartust ning selle ümbrusest, loodusest ja inimestest. MTÜ Vene Muuseumi kollektsioonis on 27 Ivan Sokolovi loodud maali.
Tuntumad teosed
1948. aastal loodud dirigent Jaan Hargeli portree on realistlik-psühholoogiline, kuid suursuguse poosi tõttu mõjub see Hargeli kui Vanemuise peadirigendi esindusportreena. Teos asub Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi maaligaleriis.
Gideon Jung
Gideon Jung (sündinud 12. septembril 1994 Düsseldorfis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Greuther Fürth.
Hooajal 2013/14 debüteeris ta Saksamaa tugevuselt neljanda liiga klubis Rot-Weiß Oberhausen. 2014. aastal liitus ta Hamburger SV-ga. Hooajal 2014/15 mängis ta vaid Hamburger SV reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas, järgmisel hooajal debüteeris ta Hamburger SV põhimeeskonnas Saksamaa kõrgliigas. Saksamaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 26. novembril 2017 mängus Hoffenheimi vastu. Alates hooajast 2018/19 mängis ta Hamburgeriga Saksamaa esiliigas.
Alates hooajast 2021/22 on Jung mänginud Greuther Fürthis.
2017. aastal tuli Jung Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.
Jānis Jaunsudrabiņš
Jānis Jaunsudrabiņš (25. august 1877 Nereta kihelkond, Jaunjelgava kreis – 28. august 1962 Körbecke, Saksamaa) oli läti kirjanik ja kunstnik.
Jānis Jaunsudrabiņš sündis Nereta kihelkonnas Jaunjelgava kreisis (tänapäevase haldusjaotuse järgi Nereta piirkonnas) taluteenijate perekonnas, isa suri, kui poeg oli kolmeaastane. 1886–1892 õppis ta Nereta kihelkonnakoolis, 1892–1893 Panemunise koolis Leedus, kus õppetöö toimus vene keeles. 1893–1895 töötas ta Nereta kihelkonnakoolis abiõpetajana. 1895–1897 õppis Jānis Jaunsudrabiņš Vecsāte põllumajanduskoolis. Ajakirjanduses ilmus tema esimene luuletus 1896. aastal.
1898. aastal töötas ta põllumajanduslikul erialal. 1899–1904 õppis Jānis Jaunsudrabiņš Riias kunstikoolis. 1905. aastal täiendas ta end Münchenis kolm kuud joonistamise alal. 1908–1909 elas ta koos perega Berliinis. Seejärel pöördus ta Riiga tagasi, kus tegeles maalikunstiga, tõlketöödega ja kirjandusliku loominguga.
Esimese maailmasõja ajal evakueerus 1915. aastal Kaukaasiasse, kus elas kuni 1918. aastani. Lätisse tagasi pöördununa oli ta üks Sõltumatute Kunstnike Ühenduse rajajatest 1919. aastal.
1920. aastatel oli Jānis Jaunsudrabiņš üks loetavamaid ja populaarsemaid läti kirjanikke. 1911–1925 avaldas ta jutustustriloogia "Aija". Autobiograafiline lapsepõlve kujutav teos "Baltā grāmata" ("Valge raamat") ilmus 1914–1921 (eesti keeles valik 1929, tervikuna 1975). 1933. aastal avaldas ta romaani "Jaunsaimnieks un velns" ("Asunik ja kurat", eestikeelne tõlge 1992).
1944. aastal põgenes Jānis Jaunsudrabiņš Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale. 1950. avaldas ta seal autobiograafilise teose "Zaļā grāmata" ("Roheline raamat"), mis ilmus Lätis 1959. aastal. 1957. aastal ilmus Rootsis Jaunsudrabiņši mälestusteraamat "Mana dzīve" ("Minu elu").
Jānis Jaunsudrabiņš suri aastal 1962 Körbeckes (praeguse haldusjaotuse järgi Möhnesee vallas Soesti kreisis Nordrhein-Westfaleni liidumaal).
Riidu Sepp
Riidu Sepp VR II/3 (eesnimi ka Priidu, Priido või Riido; 20. märts (vkj)/ 1. aprill 1896 Jaagu talu, Loona küla, Pihtla vald, Püha kihelkond, Saaremaa – 29. jaanuar 1962) oli Eesti sõjaväelane (reamees).
Sündis talupidaja peres. Õppis vallakoolis.
Esimeses maailmasõjas teenis ta Venemaa sõjaväe 209. jalaväepolgus.
Vabadussõjas teenis ta alates 21. veebruarist 1919 Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 1. roodus. Võitles punaste vastu Lõuna-Eestis, sai mais 1919 Põhja-Lätis raskelt haavata. Septembrist 1919 oli ta Soomusrongide Diviisi tagavarapataljonis ja intendatuuris. Aprillis 1920 vabastati sõjaväeteenistusest.
Ta müüs 1930. aastal ära oma autasutalu, elas pärast seda Tallinnas, töötas masinistina laevadel Suur Tõll, Tõstelaev nr 2, Lood, Tasuja jt. Seejärel töötas ta lukksepana Tallinna elektrijaamas.
Pragi mõis
Pragi mõis (saksa keeles Alexandershof) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.
Mõisa omanikud olid Glasenapp'id.
Hannu-Pekka Björkman
Björkman sai aastal 2005 Jussi auhinna parima meespeaosa eest filmis "Eläville ja kuolleille". detsembris 2010. aastal sai ta Soome-auhinna.
Björkman on abielus näitleja Minna Haapkyläga. Neil on kaks poega, 2004 sündinud Eliel ja 2008 sündinud Luukas.
Ylläs
pisi|Mäesuusanõlv Yllästunturil Ylläs on suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Kolari vallas Äkäslompolo külas, umbes 150 km põhjapolaarjoonest põhja pool.
Suusakeskusel on mäesuusanõlvad Yllästunturil ja talvisel hooajal umbes 330 km murdmaasuusaradu, sealhulgas 38 km valgustatud radu.
Suvisel hooajal saab matkata Pallas-Yllästunturi rahvuspargis.
Taaksel
pisi|Väiksema purjelaeva eespurjed. Kollasest riidest on fokk-taaksel ehk foka. pisi|Suure purjelaeva kolmnurksed pikipurjed: 1-5 - besaantaakslid, 6-10 - groottaakslid, 11,12 - fokk-taakslid, 13,14 - kliivrid, 15 - fliiger pisi|120px|Väikese purjejahi foka.
Eesmine taaksel ehk foka
Fokk-taaksel on tavaliselt ette- ja väljapoole jäävatest kliiverpurjedest märgatavalt suurem, kinnitudes tugeva alumise mastitaagi külge. Mastitaak ise kliiverpoomi või pukspriidi vöörist ettepoole väljaulatuvale osale ei kinnitu.
Ühe- või kahemastilistel purjejahtidel või kiiljahtidel (millel tavaliselt puudub pukspriit) nimetatakse vastavat eespurje alati kas fokaks või taakfokiks.
Jahi mastist tahapoole või mööda ulatuvat eespurje nimetatakse genuaks. See on pinna poolest grootpurjest sageli suurem. Spetsiaalset suurt genuat võidakse nimetada ka drifteriks.
Mastide vahelised taakslid
Kahe- või enama mastilistel laevadel on lisaks eespurjedele tavaliselt taakslid ka vähemalt osade mastide vahel. Neid taaksleid nimetatakse vastavalt masti või tengi nimetusele, kuhu taagi ülemine ots kinnitub. Näiteks grootmasti ja fokkmasti vahel võivad olla (altpoolt alates) näiteks groot-taaksel, groot-tengtaaksel, groot-praamtaaksel; grootmasti ja besaanmasti vahel aga besaan-taaksel, besaantengtaaksel, besaan-praamtaaksel. Kui kahe masti vahel ongi vaid üks taakselpuri, mida kinnituskõrgusest sõltumata nimetatakse lihtsalt vastava masti nimega.
Kurtna mõis
pisi|Mõisa peahoone (september 2014) Kurtna mõis (saksa keeles Kurtna) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda.
Aare Põder
Aare Põder (sündinud 24. veebruaril 1954) on eesti klahvpillimängija.
Ta mänginud klahvpille paljudes kooslustes, lühikest aega ansamblis Uus Generatsioon, aastatel 1980–1981 ansamblis Music Seif , 1982–1983 ansamblis Radar, hiljem ansamblis Ultima Thule.
Embraer Phenom 300
Embraer Phenom 300 on Brasiilia lennukitootja Embraeri väljatöötatud kerge reaktiivlennuk. Lennuk mahutab kuni 11 reisijat.
Arendus
pisi|Embraer Phenom 300 altvaates, näha on tiibade noolsus. Embraer alustas Phenom 300 arendamist, kui Phenom 100 potentsiaalsed kliendid soovisid osta suuremat sama tüüpi lennukit. See oli uus disain, mille sihiks oli võimaldada opereerimist väikestes lennujaamades nagu London City ja Telluride Regional Airport. Selle mudeli esmalend toimus 29. aprillil 2008 ning sai lennukõlblikkuse sertifikaadi 3. detsembril 2009. Esimese Phenom 300 lennuki ostis ettevõte Executive Flight Service. Lennuk toimetati nende peakorterisse São José dos Campose linna Brasiilias.
Disain
pisi|Salong
Embraer Phenom 300 on kahe mootoriga monoplaanlennuk, millel on madalal asuvad nooljad tiivad. Lennuki horisontaalne stabilisaator on T-saba kujuga, ning lennukil on kolme ratta konfiguratsiooniga ülestõstetav telik. Jõujaamaks on sellel lennukil kaks tagumistele püloonidele monteeritud Pratt & Whitney Canada PW535E turboventilaatormootorit. Lennuki salongis on ruumi üheksale reisijale ning kokpitis kahele meeskonnaliikmele. Kokpitti ja salongi pääseb lennuki kere esiosas oleva trepi kaudu.
Lennuki arvatav iga on 28 000 lennutsüklit või 35 000 tundi. Lennuk on ehitatud 18% komposiitmaterjalidest. Embraer Phenom 300-l on winglet ' id, kuid puudub thrust reverser süsteem. Phenom 300-l on ühe-punkti-tankimine ning privaatne tualett.
Kasutajad
pisi
Ühendkuningriik
Flairjet (esimene klient Euroopas)
SaxonAir
Ameerika Ühendriigid
Flight Options
NetJets
Delta Private Jets
JetSuiteX
Õhusõiduki tarned
Järjekorras 400. õhusõiduk tarniti 2017. aasta märtsis. Phenom 300 sai enim tarnitud eralennukiks, 2013. aastal valmistati neid 60. Sama arv lennukeid toodeti ka 2014. ja 2015. aastal ning 2015. aasta lõpuks oli Phenom 300 kasutuses 28 riigis ning kogunud kokku ligi 300 000 lennutundi. 2016. aasta juuliks on kogu Phenomite koosteliin viidud üle Floridasse Melbourne'i. See rajatis on võimeline tootma aastas 96 Phenomi mudelit ja 72 Embraer Legacy 450/Embraer Legacy 500 mudelit. 2016. aasta juuniks on seal toodetud juba 170 Phenomi lennukit, peamiselt USA turule.
Tehnilised andmed
Andmed Embraer Phenom 300 brošüürist (seisuga 9. jaanuar 2008)
Vaata ka
Sarnaste rollide, konfiguratsiooni ja ehitusega lennukid
Viited
__SISUKORDEES__
Jüri Kaude
Jüri Vello Kaude (kuni 1940 Klein; 6. juuli 1921 Tartu – 1. jaanuar 2013 New Jersey) oli eesti arst-radioloog.
Ta lõpetas 1940. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastail 1942–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kuni põgenes 1944. aastal Saksamaale.
Aastail 1944–1945 õppis ta arstiks Giesseni Ülikoolis, aastail 1945–1948 Kieli Ülikoolis; tema erialaks kujunes diagnostiline radioloogia. 1952. aastal kaitses ta doktoriväitekirja Kielis, uuesti sai ta meditsiinidoktori kraadi 1967. aastal Lundis.
Aastail 1949–1956 töötas ta arstina ÜRO Põgenikeorganisatsiooni teenistuses laagri- ja laevaarstina. Alates 1956. aastast töötas ta Rootsis mitme haigla radioloogia-, sisehaiguste, kirurgia-, kopsuhaiguste, psühhiaatria- ja/või lastehaiguste osakonnas; 1961–1962 oli jaoskonnaarst.
Aastail 1967–1969 oli ta külalisprofessor USA Florida ülikooli radioloogia osakonnas Gainesville'is. Aastail 1969–1971 töötas ta dotsendina Rootsis Lundi Ülikooli haiglas. Aastail 1971–1992 oli ta korraline professorJüri Kaude Florida ülikoolis, alates 1992. aastast oli ta emeriitprofessor.
Taara (jalgrattaselts)
Taara oli Tartus aastatel 1897–1944 tegutsenud kultuurielu oluliselt mõjutanud spordiselts, mille asutajateks olid noored haritlased. Selts alustas tegevust jalgrattaseltsina, kuid jalgrattasõidu arendamine oli "üksnes väliseks sildiks" eestlaste seltsi- ja kultuurielu edendamisel. Seltsi 1898. aastal registreeritud põhikirja alusel asutati sarnased seltsid ka Tallinnas ja Narvas.
Taara seltsi juhatusse kuulusid algul Johann Leopold Jürgens, Johannes Voldemar Veski ja Mihkel Martna. Selts tegeles rattaspordi, raskejõustiku, maadluse, võimlemise, poksi, male, uisutamise jt spordialade populariseerimisega, selts saatis ka liikmeid kahtedele olümpiamängudele. Eriti esimese 10 aasta jooksul tegeles selts laia spektri kultuurivaldkondade edendamise, pärast esimese maailmasõja lõppu 1918. aastal keskendus spordi edendamisele ja 1930. aastatel peamiselt sõudespordile.
Seltsi liikmeskonna suurus oli kõikuv, sinna kuulus eri aegadel 100-300 liiget, nende hulgas riigimees Jaan Tõnisson, juristid Kaarel Parts, Lui Olesk, Johan Oskar Rütli, kirjanikud Karl Eduard Sööt, August Kitzberg, Gustav Suits, hilisem tuntud keelemees Johannes Voldemar Veski, heliloojad Miina Härma ja Aleksander Läte, kunstnikud Konrad Mägi ja August Meibaum, kunstnik ja kirjandusteadlane Mart Pukits, tulevased teatrijuhid Karl Jungholz ja Karl Menning, arstid Juhan Luiga ja Heinrich Koppel, koolijuhid Hugo Treffner ja Konstantin Treffner, linnaarhitekt Arnold Matteus jt.
Ajalugu
1913. aastast ühines Taara seltsiga spordiselts Tervis. 1914. aastal loodi Taara juurde veespordiosakond. 1933. aastal registreeris Taara end sõudespordiseltsina. Selts kandis oma ajaloo vältel nelja nime:
Teise maailmasõja võimuvahetuste käigus tegutses selts eri vormides. 1941. aasta kevadel moodustati Taarast ning Tartu Sõudeklubi põhjal Vabariikliku Sõude- ja Purjeseltsi Tartu osakond, sakslaste võimuletuleku järel 1941. aasta augustis valiti seltsile uus juhatus, hoolimata häiritud seltsielust korraldati 1942. aasta suvel Emajõel sõudekursused, 1943. aastal saadi juriidilise isiku õigused ja kinnitati uuesti juhatus ja osakonnad. 1944. aastal sai seltsitegevus pöördumatult häiritud ja Taara paadikuur Emajõe ääres lammutati. 1946. aastal sai sõudespordi edendamise ja inventari arvalevõtmise ülesande Vabariikliku Jahtklubi Tartu Osakond, mis lõpetas tegevuse 1949. aastal.
Cochrani maakond
Cochrani maakond (Cochran County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Morton.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Usundiõpetus
Usundiõpetus on usu- ja mõttevabaduse põhimõtetest lähtuv üldhariduslik õppeaine, mille raames käsitletakse erinevaid religioone, usulisi liikumisi ja maailmavaateid; õpitakse tundma religiooni väljendumist kultuuris ning inimese ja ühiskonna elus; arutletakse eksistentsiaalsete küsimuste üle, et aidata orienteeruda mitmekesises maailmas.
Usundiõpetuses lähtutakse tasakaalustatud teaduslikust lähenemisest, selle raames õpitakse tundma religioonide mitmekesist pärandit tänapäeva nii positiivsetes kui ka probleemsetes ilmingutes.
Usundiõpetuse eesmärgid
Eesti riiklikus õppekavas on kirjeldatud 5 kursust: I kooliastmes kursus "Tavad, lood ja väärtused", II kooliastmes kursus "Väärtused ja valikud", III kooliastmes kursus "Maailmareligioonid", gümnaasiumiastmes kaks kursust: "Eesti usuline maastik" ja "Inimene ja religioon.
Letipea maastikukaitseala
thumb|Letipea maastikukaitseala kaart. Letipea maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala pindala on 601 ha.
Kaitseala on moodustatud, et kaitsta seal pesitsevaid ja sealt läbi rändavaid linde, kooslusi ja maastikke.
Kaitseala loodi 30. jaanuaril 1992 Marek Vahula ettepanekul ja kolme ööpäevaga ning linnukaitsealana ja seda Kunda sadama nn Letipea variandi sinnaehitamise vastu.
Punased
Sõna punased on kasutusel mitme termini ja väljendina.
"Punased" on ka mitme teose pealkiri.
Julius Reintam
Julius Eduard Reintam (15/27. jaanuar 1888 Kernu vald Harjumaa – 3. juuli 1965 Kernu, Harju rajoon) oli Eesti pedagoog, kirjanik (pseudonüüm Julius Järve) ja poliitik.
Tartus õppimise ajal töötas Julius Reintam ka Vanemuise näitelaval. Ta valiti 1911. aasta veebruarist Endla näitejuhiks, kuid oli Endla näitejuht vaid mõne kuu ning loobus 1911. aasta mais.
Eesti kooli loomis- ja arenemisaastail oli Julius Reintam Harju maavalitsuses haridusosakonna juhataja aastatel 1918–1927. Töötas Tallinna kroonualgkoolis ja Tallinna linna 5. algkoolis.
Eesti iseseisvuse algaastail oli Julius Reintam Eesti Maapäeva ja Asutava Kogu liige.
Nimivõimsus
Nimivõimsus ehk nominaalvõimsus on elektritarviti või muu energiamuunduri (soojusmasin, elektrigeneraator, trafo) võimsus tootja määratud normaalrežiimi korral. Nimivõimsust väljendatakse vattides ja selle kordühikutes.
Elektritarvitite nimivõimsus näitab toiteallikast (harilikult vooluvõrgust) tarbitavat maksimaalset võimsust,, millel seade võib pidevalt töötada. Seda võimsust nimetatakse ka seadme võimsustarbeks (nt elektriradiaatori võimsustarve võib olla astmeliselt muudetav).
Salvador Sánchez Cerén
Salvador Sánchez Cerén (sündinud 18. juunil 1944) on El Salvadori õpetaja ja poliitik, kes oli 1. juunist 2014 kuni 1. juunini 2019 El Salvadori president.
1. juunist 2009 kuni presidendiks saamiseni oli ta asepresident. Ta kuulub erakonda Farabundo Martí Rahvuslik Vabastusrinne.
Pringi mõis
Pringi mõis (saksa keeles Brinkenhof) oli rüütlimõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Mõisa omanikud olid Nolckenid, Löwensternid.
Irõna Venediktova
Irõna Venediktova (ukraina Ірина Валентинівна Венедіктова; sündinud 21. septembril 1978 Harkivis) on Ukraina jurist, poliitik ja riigiametnik.
Töökäik
Kandideeris 2019. aasta erakorralistel parlamendivalimistel erakonna Rahva Teener valimisnimekirjas Ukraina Ülemraadasse. President Volodõmõr Zelenskõi määras ta 27. detsembril 2019 Ukraina Riikliku Juurdlusbüroo direktori kohusetäitjaks ning vabastas ta 17. märtsil 2020. Loobus pärast DBR-i direktori kohusetäitjaks saamist oma mandaadist. Ülemraada vabastas ta 2020. aasta jaanuaris mandaadist.
Heiki Hepner
Heiki Hepner (sündinud 17. veebruaril 1966 Haapsalus) on eesti poliitik, XIV Riigikogu koosseisu liige. Ta on endine Kohila vallavanem.
Heiki Hepner on lõpetanud 1984. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajandusinsenerina. 2002. aastal kaitses samas magistritöö metsanduses, 2016. aastast õpib doktoriõppes.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta aastatel 1991–1992 Sutlema metskonnas abimetsaülemana, seejärel 1992–1993 Riigimetsamaade Mahtra Talituse peametsaülemana ning 1993–1994 Rapla Metsaameti Mahtra osakonna peametsaülemana. Aastatel 1994–1999 oli Heiki Hepner Metsamajanduse Ökonoomika- ja Infokeskuse juhataja asetäitja, 1999–2008 Riigimetsa Majandamise Keskuse haldusdirektor ja konsultatsiooniosakonna juhataja. Aastatel 2008–2011 oli ta OÜ Tark Mets juhatuse liige ja 2011–2019 Kohila vallavanem.
Aastatel 2008–2012 oli ta Eesti Metsaseltsi president. 2011. aastast on ta Raplamaa Omavalitsuste Liidu liige ja 2017. aastast selle esimees. Aastatel 2014–2017 oli ta Eesti Linnade Liidu juhatuse liige. Ta on MTÜ Ühinenud Metsaomanikud, Eesti Metsateenijate Ühingu ja Kohila Jahimeeste Seltsi liige, Eesti Metsaüliõpilaste Seltsi asutajaliige, vilistlaskogu liige ning EELK Hageri Lambertuse koguduse liige.
Heiki Hepner on koostanud statistilisi ülevaateid metsandusest, avaldanud erialaseid artikleid kogumikes ja ajakirjanduses, esinenud tele- ja raadiosaadetes.
Poliitiline tegevus
Heiki Hepner on alates 2004. aastast Isamaa Erakonna liige. Ta on olnud valitud 1996., 1999., 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kohila vallavolikokku.
Heiki Hepner vahetati 2020. aasta novembris Siim Valmar Kiisleri asemel Riigikogu põhiseaduskomisjoni, et ta hääletaks vastavalt Isamaa fraktsiooni ametlikule seisukohale abielureferendumi poolt.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1024 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Hepneri abikaasa töötab õpetajana, nende peres kasvab kaks last.
Gorzędziej
Gorzędziej on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Tczewi maakonnas Subkowy vallas. Gorzędziej asub Wisła vasakul kaldal, Tczewist ligi 7,5 km lõunas.
Gorzędziej sai linnaõigused 1287. aastal, kuid kaotas need 1312. aastal.
Võõramaalane
Võõramaalane on võõralt maalt tulnud inimene.
Sallheinik
Sallheinik (Tricholoma focale) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis kasvab sallheinik liivastes männimetsades ja luitemännikutes.
Kakogawa
Linn asutati praegusel kujul 15. juunil 1950 mitme omavalitsuse liitmise teel.
Linnas asub Kakurin-ji templikompleks.
Mehmet Akif Pirim
Mehmet Akif Pirim (sündinud 17. septembril 1968) on Türgi treener ja endine maadleja.
Pärast maadluskarjääri lõppu oli ta Türgi maadluskoondise treener ning lisaks koolitas FILA tellimusel Aafrika ja Aasia maadlustreenereid.
Coke'i maakond
Maakonna halduskeskus on Robert Lee.
Maakond moodustati 1889. aastal.
Poaka mõis
Poaka mõis (saksa keeles Poaka) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal, Kirna mõisa karjamõis.
Bogusław Liberadzki
pisi|Bogusław Liberadzki Bogusław Marian Liberadzki (sündinud 12. septembril 1948 Sochaczewis) on Poola majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. Aastast 2004 on ta Euroopa Parlamendi liige.
Ta sündis aastal 1948 Sochaczewis Sochaczewi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1970 Varssavi Kaubanduskõrgkooli. Ta sai seal ka majandusteaduse doktoriks.
Aastatel 1989–1993 oli ta Poola transpordi ja meremajanduse aseminister, aastatel 1993–1997 Poola transpordi ja meremajanduse minister. 2004, 2009 ja 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks.
Konformatsioon
Konformatsioonide stabiilsus ja konformeerid
Illustreerimaks molekuli konformatsioonilist mitmekesisust, vaatleme n-butaani sümmeetrilises molekulis üksiksidet 2. ja 3. süsiniku vahel. Kui vaatame piki sidet ning vaatlejast kaugema süsiniku asendajate positsioon on rangelt fikseeritud, siis vaatlejapoolne süsinik koos asendajatega võivad üksiksideme ümber vabalt pöörelda 360° ulatuses. Seejuures tekib põhimõtteliselt lõpmatu arv konformatsioone, mida on kõige mugavam eristada sellise nurga suuruse alusel, mis näiliselt tekib vaatlejast kaugema süsiniku metüül asendaja ning vaatlejapoolse süsiniku metüülasendaja vahel (nn dieedriline nurk). pisi|448x448px|n-butaani konformeerid (energeetilised miinimumid: A ja B) ning üleminekuolekud (C ja D). Graafiku x-teljel on dieedriline nurk 2. ja 3. süsinikuaatomi metüülasendajate vahel ning y-teljel on suhteline energia. Graafikul märgitud energeetilised suurused tähistavad erinevusi eri konformatsioonide energiatasemetes Molekuli kõik konformatsioonid ei ole samas võrdselt stabiilsed – eriti juhul, kui süsinike asendajad on mõõtmetelt suured või laetud. Suurte asendajate puhul tekivad nn steerilised takistused, kuna eri süsinike asendajad ei mahu teineteise vahetusse lähedusse. Laetud asendajate puhul tulevad aga arvestada elektrostaatiliste teguritega (samanimelised laengud tõukuvad, erinimelised tõmbuvad). Esinevad ka muud konformatsioonide stabiilsust mõjutavad tegurid, nt hüperkonjugatsioon. Molekuli stabiilseid konformatsioone nimetatakse ka konformeerideks. Näiteks eelmises lõigus käsitletud n-butaani puhul on stabiilseimaks konfirmeeriks selline, kus nurk vaatlejast kaugema süsiniku metüülasendaja ning vaatlejapoolse süsiniku metüülasendaja vahel on 180°.
Mida energeetiliselt stabiilsem on konformeer, seda suurem on tõenäosus, et molekul viibib igal hetkel just selles konformatsioonis. Kuna aga tegemist on dünaamilise tasakaaluga, siis põhimõtteliselt saab molekul pidevalt ühest konformeerist teiseks üle minna, seejuures viibides vahepeal energeetiliselt mittesoodustatud konformatsioonis (mida võib vaadelda ka üleminekuolekuna). Konformatsiooniline isomeeria ongi selle poolest erandlik stereoisomeeria liik, et uue isomeeri tekkeks ei ole põhimõtteliselt vaja kovalentseid sidemeid lagundada või tekitada.
Konformatsioonid keerulisemates molekulides ja nende olulisus
pisi|360x360px|Tsükloheksaani konformeerid (A: nn tool, B: nn väänatud vann) ja üleminekuolekud (C: nn vann, D: nn pooltool). Graafiku y-teljel on näidatud eri konformatsioonide suhtelised energiad (0 vastab energeetilisele miinimumile, mis on ühtlasi stabiilseima konformeeri energiatase). Ingliskeelses kirjanduses kasutatakse vannkonformatsiooni asemel terminit "paatkonformatsioon" (boat) ning väänatud vannkonformatsioon on vastavalt twist-boat Suuremate molekulide puhul võib tekkida mulje, et ka stabiilsete konformatsioonide arv on praktiliselt hoomamatu, sest molekulides on hulgaliselt üksiksidemeid, mille ümber saab pöörlemine toimuda. Siiski esineb ka struktuurselt mitmekesisemates molekulides piiravaid tegureid, mis vähendavad konformeeride arvu. Näiteks tsüklilistes molekulides (tsükloalkaanides, aga nt ka sahhariidide tsüklilistes vormides) on aatomite liikumisvabadus tugevalt piiratud, võrreldes mittetsüklilise molekuliga.
Samuti esineb eriti suurtes molekulides olukord, kus molekuli ühe osa stabiilseima konformatsiooni saavutamine raskendab konformatsioonilisi üleminekuid molekuli teistes osades. Sel viisil võib näiteks valkude puhul vaadelda kõrgemat järku struktuuride tekkemist ehk voltumist (ingl k folding) samuti konformatsioonilise üleminekuna mittevoltunud vormist voltunud vormi. Lisaks stabiliseerivad biomolekulides (nt valkudes, nukleiinhapetes) teatud konformatsioone nii biomolekulide sees tekkinud hüdrofoobsed vastastikmõjud ja vesiniksidemed kui ka vastastikmõjud ümbritsevas keskkonnas leiduvate vee molekulidega. Kuna biomolekulide ruumiline kuju ja selle lokaalne muutumine eri stiimulite toimel määravad molekuli võime seostuda teiste molekulidega, on biomolekulide konformatsiooniline dünaamilisus väga oluline näiteks ravimiarenduse seisukohalt.
Mõrv
pisi|[[Jakub Schikaneder, "Mõrv majas", 1890]]
Mõrv on inimese tahtlik ebaseaduslik tapmine.
Mõrva definitsioon Eesti õigussüsteemis
Eesti Karistuseadistiku alusel on:
Mõrv
(1) Tapmise eest, kui see on toime pandud:
1) piinaval või julmal viisil;
2) üldohtlikul viisil;
3) kahe või enama inimese suhtes;
4) vähemalt teist korda;
5) seoses röövimisega või omakasu motiivil;
6) teise süüteo varjamise või selle toimepanemise hõlbustamise eesmärgil;
7) lõhkeseadeldise või lõhkeaine kasutamisega;
9) isiku poolt, keda on varem korduvalt karistatud tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille süüteokoosseisu kuuluvaks tagajärjeks on raske tervisekahjustus,
karistatakse kaheksa- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.
Välislingid
Karistusseadustik
Euroopa päev
pisi|[[Euroopa lipp Euroopa päeval 9. mail 2009 Strasbourgis]] pisi|Euroopa päeva tähistamiseks Euroopa Liidu liikmesriikide lippudega kaunistatud koolimaja [[Portugalis Palmeiras (9. mai 2009)]] pisi|[[Varssavis korraldatakse igal aastal Euroopa päeval Schumani paraad (2008)]] pisi|Tüdruk Euroopa päeval [[Kiievis Hreštšatõkil (2012)]] pisi|Euroopa päev [[Vilniuses (2012)]]
Euroopa päev on iga-aastane tähtpäev, millega pühitsetakse rahu Euroopas ja Euroopa ühtsust. Seda tähistab Euroopa Nõukogu 5. mail, Euroopa Liit 9. mail ja Ukraina mai kolmandal laupäeval. Euroopa Nõukogu Euroopa päev on ühtlasi Euroopa Nõukogu asutamise aastapäev. Seda nimetatakse sallivuse, inimõiguste ja Euroopa integratsiooni päevaks. Euroopa Liidu Euroopa päev on ühtlasi 1950. aasta Schumani deklaratsiooni aastapäev ehk Schumani päev ning üks Euroopa Liidu sümbolitest, kuid mitte kogu Euroopa sümbol.
Ajalugu
Euroopa Nõukogu otsustas 1964. aastal hakata Euroopa päeva tähistama 5. mail, sest organisatsioon asutati 5. mail 1949.
Aastal 1985 võtsid Euroopa ühendused (millest hiljem sai Euroopa Liit) üle Euroopa Nõukogu sümbolid, sealhulgas Euroopa lipu, kuid oma Euroopa päeva otsustas 28. ja 29. juunil 1985 Milanos toimunud Euroopa Ühenduse riigi- ja valitsusjuhtide tippkohtumine Adonnino komisjoni ettepanekul tähistada Schumani deklaratsiooni aastapäeval 9. mail. Et sellest sündmusest sai alguse esimese Euroopa ühenduse - Euroopa Söe- ja Teraseühenduse - rajamine, peetakse seda Euroopa Liidu alguseks. 9. mai on Euroopa Liidu lipupäev ning Euroopa Liidu institutsioonides paljude töötajate jaoks töövaba päev, kuid Euroopa Parlament töötab sel päeval. Kosovos on Euroopa päev (9. mai) riigipüha.
Euroopa põhiseaduse leping oleks andnud Euroopa Liidu sümbolitele, sealhulgas Euroopa päevale, põhiseadusliku staatuse (artikkel I-8). Selle asemel jõustunud Lissaboni lepingus seda sätet ei ole, kuid sellega koos avaldati 16 liikmesriigi deklaratsioon nende sümbolite toetuseks. Euroopa Parlament tunnustas 2008. aasta 503 poolthääle, 96 vastuhääle ja 15 erapooletu häälega ametlikult Euroopa päeva tähistamist 9. mail.
Aastast 2003 tähistab Ukraina Euroopa päeva mai kolmandal laupäeval. Tähtpäev kehtestati, "arvestades Ukraina strateegilist kurssi Euroopa integratsioonile" Ukraina presidendi 19. aprilli 2003 seadlusega nr 339/2003 Euroopa päeva kohta. Ukraina on ainus Euroopa Liitu mittekuuluv riik, kus Euroopa päeva riiklikult tähistatakse.
Tähistamine
Alates 1986. aastat tähistatakse 9. maid mitmesuguste ürituste ja pidustustega enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides, samuti kandidaatriikides, nagu näiteks Türgis. Ühendkuningriigis Euroopa päeva tavaliselt tähistatud ei ole. Sel päeval tutvustatakse inimestele Euroopa Liitu ning propageeritakse Euroopa integratsiooni. Päeva tähistamisel etendab olulist osa Euroopa lipp. Eestis ja näiteks Horvaatias toimub Euroopa nädal.
Neis riikides, mis on Euroopa Nõukogu liikmed, kuid ei ole Euroopa Liidu liikmed, tähistatakse Euroopa päeva tavaliselt 5. mail. Ukrainas tähistatakse seda erandlikult mai kolmandal laupäeval.
5. mail toimub Euroopa Nõukogu peakorteris Strasbourgis kontsert, mis algab Euroopa hümniga.
Üheski riigis ei ole Euroopa päeva tähistamine nii suurejooneline kui rahvuspühade tähistamine. Siiski tähistati näiteks 2006. aastal Euroopa päeva Pariisis Arc de Triomphe'i ja Eiffeli torni siniseks valgustamisega. Varssavis peetakse 9. mail Schumani paraadi. Tallinnas tähistatakse Euroopa päeva Vabaduse väljakul perepäeva ja laadaga.
Igal aastal avaldab Euroopa Komisjon välja erineva motiivi, märksõna ja aktuaalse teemaga plakati. Euroopa päeva tunnuslause valib iga kord Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik.
PostEurop andis Schumani deklaratsiooni 50. aastapäevaks 9. mail 2000 välja postmargi.
Euroopluse kasvatamiseks tähistatakse Euroopa päeva paljudes õppeasutustes.
Ukrainas avatakse Euroopa päev Kiievis. Hreštšatõkile rajatakse Euroopa Liidu esinduse ja Euroopa Liidu liikmesriikide saatkondade toetusel "Euroopa linnake", mis koosneb Ukrainast, kõigist Euroopa Liidu liikmesriikidest, Euroopa Komisjonist ja rahvusvahelistest organisatsioonidest. Neis tutvustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide geograafiat, kultuuri ja ajalugu, korraldatakse avalikke debatte välismaa diplomaatide ja Ukraina poliitikutega, Euroopa-teemalisi viktoriine ja keelekursusi ning pakutakse Euroopa Liidu maade rahvustoite.
Kokkulangevused
5. mai on Taanis Taani vabastamise päev ja Hollandis vabastamispäev, millega tähistatakse Saksa vägede alistumist neis riikides ja Saksamaa põhjaosas 1945. aastal. Sel päeval arreteeriti Hermann Göring ja Vidkun Quisling. Nõukogude Liidus tähistati 9. mail võidu auks Saksamaa üle (1945) võidupüha.
9. mai 1940 oli Hollandi lahingu, Belgia lahingu ja Prantsusmaa lahingu eelõhtu. Järgmisel päeval tungisid Saksamaa väed Hollandisse, Belgiasse, Luksemburgi ja Prantsusmaale.
Installeeritud võimsus
Installitud võimsus ehk paigaldatud võimsus, ka paigaldise nimivõimsus (inglise keeles installed capacity), on energiatehnikas maksimaalne võimsus, millega paigaldis on kavandatud töötama. Paigaldise installeeritud võimsus saadakse koos töötavate üksuste nimivõimsuste summana.
Euroopa päev
Kokkulangevused
9. mai on täpselt pool aastat enne ja pärast Saksamaa ajaloos "saatusepäevana" (Schicksalstag) tuntud 9. novembrit.