cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuldre Kool
Koolijuhatajad ja direktorid
Esimene koolijuhataja oli August Solman (1910–1915). Kõige kauem on kooli juhatanud Karl Taal (1920–1941). Sõjajärgsetest koolidirektoritest püsisid kõige kauem ametis Ülo Noorväli (1961–1972) ja Arni Saarman (1980–1997). Aastatel 1997–2002 oli direktor Ilja Tuhk, aastatel 2002–2011 juhtis kooli Karin Hellamaa. Aastatel 2011–2016 juhtis kooli direktor Rait Laatsit. Alates 2016. aastast juhib kooli direktor Andrus Kompus.
Wolfgang Heinrich Julius Schlüter
pisi Wolfgang Heinrich Julius Schlüter (28. juuli 1848, Hannover – 14. jaanuar 1919, Königsberg) oli saksa keeleteadlane.
Ta oli trükikoja omaniku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1869–1872, enne seda tudeeris ka Heidelbergi ja Göttingeni Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis saksa keele ja võrdleva keeleteaduse eradotsendina 1892–1914.
Ta töötas veel ka gümnaasiumiõpetajana ja raamatukoguhoidjana Tartu ülikooli raamatukogus. Ta oli korp! Estonia auliige.
Juhan Tork
Juhan Tork (5. oktoober (vkj)/ 17. oktoober 1889 Tartu – 3. august 1980 Toronto) oli eesti psühholoog, kasvatusteadlane, haridustegelane ja koolijuhataja.
Elulugu
Juhan Tork sündis majaomanike Andres ja Viiu Torgi peres.
1905. aastal lõpetas ta Tartu linnakooli ja aastatel 1905–1906 õppis Valgas pedagoogilistel kursustel. 1910. aastal astus ta Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda, mille lõpetas 1914. aastal ajaloolasena. Katsed jätkata õpinguid Petrogradis ja Moskvas jäid sõja tõttu pooleli. 1921. aastal täiendas ta ennast Leipzigi ülikoolis, kus kuulas teiste seas Johannes Volkelti, Felix Kruegeri ja eksperimentaalpsühholoogia rajaja Wilhelm Wundti loenguid. 1923. aastal jätkas ta õpinguid Hamburgis, kus tema õpetajate seas olid diferentsiaalpsühholoogia rajaja William Stern ja filosoof Ernst Cassirer.
1933. aastal võttis ta vastu haridusministeeriumi pakutud ülesande määrata kindlaks Eesti koolilaste intelligentsus. Selle praktilise ülesande käigus koostas Tork sobilikud vaimsete võimete mõõtmise testid ja uuris nende abil kokku 12 606 Eesti koolilast. Oma uurimistöö tulemused vormistas ta Tartu Ülikoolis doktoritööks "Eesti laste intelligents", mis promoveeriti 23. septembril 1939. Töö oponendid olid Alfred Koort ja Konstantin Ramul.
Vähem kui aasta pärast (aastal 1940) algas teine Nõukogude okupatsioon. Üks esimesi asju, mis uuele võimule ette jäi, oli Torki doktoritöö, mis tunnistati Vassili Orava suu läbi reaktsiooniliseks ja antimarksistlikuks, kuna see julges väita, et haritlaste lapsed on keskmiselt vaimselt võimekuselt veidi taibukamad kui lihttööliste järeltulijad. Tork vallandati Tartu Ülikoolist.
1944. aastal põgenes Tork kolmanda Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale. 1945. aasta sügisest kuni 1949. aasta kevadeni oli ta Hanau põgenikelaagris eesti gümnaasiumi direktor ja Balti ülikooli õppejõud. Põgenikelaagrist kirjutas ta kirja Ameerika tolle aja ühele kõige väljapaistvamale psühholoogile Edward Lee Thorndike’ile (1874–1949), kes oli Torki uurimustest teadlik ja pidas neid esmaklassilisteks. Thorndike soovitas Saksa haridusministeeriumil võtta Tork tööle, kuid viimane keeldus Leipzigi Ülikooli pakkumisest.
Hundisilma talu
Hundisilma talu on talu Lääne-Virumaal Haljala vallas Eru külas.
Juhan Tork
Elulugu
Aastal 1949 emigreerus Tork Uus-Meremaale, mis tundus olevat Punaarmeest piisavalt ohutus kauguses. Tänu oma teadmistele ja keelteoskusele sai ta peagi jätta lihttööliseameti saapavabrikus ning asuda tööle Wellingtoni raamatukogu bibliograafina, kellena ta töötas kuni pensionini. 1968. aastal kolis ta poja juurde Torontosse, kus ta suri 1980. aastal oma 91. eluaastal.
Hundisilma talu
See oli Edgar Savisaare elukoht. Talu vahetusse ümbrusse jääb Lahemaa rahvuspark. Perekond Savisaared kolisid tallu 24. veebruaril 1996.
Juhan Tork
Juhan Tork ja rahvusliku haridussüsteemi loomine
Juhan Torki tähtsamate tööde valmimine ja avaldamine langes kokku rahvusliku haridussüsteemi loomisega, mil asuti välja töötama eesti kooli kõige sobivamat astmestikku, õpetajaid ettevalmistava kooli tüüpi ja õppekavasid. Tuli soetada koolikirjandus ja luua eesti pedagoogikateaduse alused. Kogu haridussüsteemi korraldamise põhilähtekohaks pidas J. Tork hariduse sisu määratlemist, hariduse eesmärkide õiget püstitamist ja väärtustamist. Haridustegevuse tsentrumiks oli Torki vaadetes indiviid isiksusena, kelle omadusi tuleb õigel ajal tundma õppida, et neid õigesti suunata. Kulutustest haridusele oleks õige vähe kasu, kui inimest kõige sobivamal kohal ei rakendata. Siin nägigi Tork intelligentsitestide laia rakendust ja selle alusel kutsenõuandluse korraldamist.
Hundisilma talu
Hundisilma talu ostis Edgar Savisaar enda väitel 1995. aastal 200 000 krooni eest. 14,1 hektari suurusel maatükil on eramu ja mitu abihoonet kogupindalalt 434 ruutmeetrit. Maa-ameti hinnastatistika põhjal tehtud Peeter Raidla arvutuse järgi võis talu väärtus 2007. aastal olla 4 miljonit krooni (Maa-amet, 2007).
Impulsstrafo
pisi|[[SMD-komponent|SMD-impulsstrafo Ethernet-liidese jaoks (pealt- ja altvaates)]] Impulsstrafo on transformaator informatsiooni ülekandmiseks impulsside vahendusel. Kui tavalise trafo korral on esmatähtis energia võimalikult kaovaba ülekanne, siis impulsstrafo peab impulsse üle kandma võimalikult moonutusvabalt, et säiliks impulsside kuju.
Hundisilma talu
Enne Teist maailmasõda tegutses seal küla rahvamaja. Hiljem asus hoones metsamehe kordon, kus elasid metsavaht ja metsatööline.
Juhan Tork
"Eesti laste intelligents"
Ülesande välja selgitada Eesti algkoolide lõpetajate intelligentsitase sai Tork 1933. aasta jaanuaris haridusministeeriumi koolinõunike nõupidamisel. Üks põhjus, miks haridusministeerium Torkile sellise ülesande andis, oli soov teada saada, milline on eesti koolilaste vaimne tase, võrreldes teiste maadega. Et mõõta eesti laste vaimseid võimeid, tuli kõigepealt luua sobilik instrument. Tork kasutas Rahvuslikku intelligentsus testi (NIT – National Intelligence Test). Testi avaldajaks oli tuntud Ameerika psühholoog Robert Yerkes (1876– 1956), kes on ajalukku läinud eelkõige oma originaalsete šimpansi käitumise uurimustega ja Yerkesi-Dodsoni seadusega. See test oli Esimeses maailmasõjas Ameerika Ühendriikide armee tarbeks loodud "Sõjaväe alfa- ja beetatesti" tsiviilversioon, mis sai väga suure populaarsuse. Omal ajal olid NIT testid laialdaselt kasutatavad õpilaste intelligentsi määramisel. Valikut mõjutas ka see, et neil testidel oli kaks teineteist täiendavat skaalat, millest kumbki omas veel kaks paralleelvormi. Et Eestis puudusid senini normeeritud testid ning seega ka võrdlusvõimalused, siis oli oluline omada korraga nelja testiseeriat, kuigi see paisutas ülesande ulatuse.
Impulsstrafo
Impulsstrafosid kasutatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogias ristkülikukujuliste impulsside ülekandmisel eesmärgiga signaaliahelaid sümmetreerida ja galvaaniliseks eraldada.
Juhan Tork
"Eesti laste intelligents"
Testimine kestis mitu aastat ja lõpuks kogunes 151 200 vastuselehte, millest enamus olid Torki enda korjatud. Kasutatud testivihikutes oli 12 lehekülge ja käsiteldavad testid sisaldasid kogusummas ligi 1000 ülesannet, iga skaala täitmine nõuab umbes 30 minutit aega. Testid olid mõeldud 3. kuni 8. õppeaasta õpilastele. Testide kodeerimine oli aeganõudev, kestes mõnikord 18 tundi järjest. Konstantin Ramuli pealekäimisel kirjutas Tork lõpuks valmis oma venima kippuva doktoritöö teksti, mahutades selle täpselt ette antud 400 lehekülje peale. Tööl oli küll ulatuslik ingliskeelne kokkuvõte, kuid ka see ei aidanud palju kaasa tulemuste laiemale levikule ja tuntusele.
Ivan Sokolov
pisi |Ivan Sokolov (2010) Ivan Sokolov (sündinud 13. juunil 1968 Jajces Bosnia ja Hertsegoviina SV-is) on Bosnia päritolu Hollandi maletaja, maletreener, malefunktsionäär ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1987), FIDE vanemtreener (2015).
Krooniline südamepuudulikkus
Krooniline kardiovaskulaarne puudulikkus e krooniline kardiaalne puudulikkus on haiguse või haiguste põhjustatud sündroom, mille korral väheneb oluliselt südame pumbafunktsiooni reserv. Krooniliseks e pikemat aega kestvaks saab kardiaalset puudulikkust nimetada siis, kui südametöö puudujäägid on kas haige endapoolse või arstliku võttega kompenseeritud. Täpset ajalist mõõdet mille möödumisel loetakse südamepuudulikkus krooniliseks ei ole kokku lepitud.
Epifenomenalism
Epifenomenalism on filosoofias seisukoht, mille kohaselt on olemas epifenomenid – entiteedid, mis on küll põhjustatud, kuid millel pole tagajärgi (või pole füüsilisi tagajärgi).
Krooniline südamepuudulikkus
Etioloogia
Kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkuse kutsub esile müokardi kontraktsioonivõime halvenemine. See võib olla põhjustatud suurenenud verehulga poolt tingitud südame ülekoormusest, mis esineb sageli südameklappide puudulikkuse korral. Südame minutimaht tõuseb sageli ka raseduse, füüsilise ülekoormuse ja türeotoksikoosi korral. Lisaks sellele tekib kardiovaskulaarne puudulikkus sageli ka aneemiahaigetel. Seda haigust põdevatel inimestel tagab verevoolu kiiruse suurenemine kudede adekvaatse hapnikuga varustamise, sest vere hapnikusidumisvõime on vähenenud.
Südant koormab liigselt ka kõrgenenud vererõhk. Noorematel inimestel tekib krooniline kardiovaskulaarne puudulikkus sageli müokardiitide tagajärjel. Vanuse tõusuga kaasneb koronaararterite aterosklerootiline ahenemine ja see viib omakorda südame isheemiatõve tekkele, mille tagajärjel südamelihas nekrotiseerub.
Patogenees
Vereringepuudulikkuse vältimiseks rakendab organism mitmesuguseid kompensatsioonimehhanisme, millest üks peamisi on südamevatsakeste dilatatsioon. Lihaskiudude ümberpaigutamine suurendab teatud perioodil kontraktsioonivõimet, kuid samal ajal väheneb koronaarverevarustus ning hiljem müokardi hapnikutarviduse tõusuga paralleelselt hakkab mehaanilise töö hulk vähenema.
Kudede hapniku- ja toitainetevajaduse korvamiseks rakendatakse südame löögisageduse suurenemist. Lühema aja jooksul säilib normaalne minutimaht, kuid õige pea hakkab südametöö efektiivsuse langema. Peale selle lüheneb tahhükardia korral märgatavalt ka diastoolne faas, mistõttu adenosiintrifosfaadi ja kreatiinfosfaadi kontsentratsioon müokardis langeb ning selle võrra suureneb südamelihase energiavajadus.
Epifenomenalism
Tavaliselt räägitakse epifenomenalismist analüütilise vaimufilosoofia kontekstis. Sel juhul mõistetakse epifenomenalismi all seisukohta, et kõik vaimuseisundid või vaimusündmused või osa neist on epifenomenid ning vaimul puudub põhjuslik mõju kehale ja ülejäänud füüsilisele maailmale: vaimuseisundeid põhjustavad küll füüsilised seisundid, mitte aga ümberpöördult. Käitumist põhjustavad lihaste kokkutõmbed närviimpulsside toimel; vaimusündmustel ei ole selles protsessis mitte mingisugust kausaalset rolli.
Krooniline südamepuudulikkus
Patogenees
Kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkusega kaasnevad enamasti neerude mikrotsirkulatsiooni häired. Selle tagajärjel aldosterooni eritumine neerupealise koores mõnedel haigetel suureneb ning kutsub esile naatriumi- ja veepeetuse. Soolade ja vee jätkuval kuhjumisel kujunevad välja ulatuslikud tursed ning krooniline venoosne verepais, mistõttu halveneb parenhümatoossete elundite ainevahetus.
Epifenomenalism
Kui epifenomenideks kuulutatakse ainult osa vaimunähtustest, siis sageli need, mis on teaduslikult raskesti seletatavad, näiteks kvaalid. Nõnda teeb näiteks Frank Jackson on artiklis "Epifenomenilised kvaalid". Epifenomenalismil propositsiooniliste hoiakute suhtes ja epifenomenalismil kvaalide suhtes on erinev sisu ja nende kasuks tuuakse erinevaid argumente. Kahte tüüpi epifenomenalismi ühendav lüli on minu uskumus, et mul on need kvaalid, mis mul on. Epifenomenalism ei luba korraga väita, et minu kvaal põhjustab seda minu uskumust ning et sellel minu uskumusel on füüsilisi tagajärgi.
Krooniline südamepuudulikkus
Kliiniline pilt
Kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkuse tüüpiliseks ilminguks on hingeldus. Kopsude veresisalduse suurenemine vähendab kopsude elastsust ning halvendab gaasivahetust. Selle tagajärjel tekib hüpoksia ehk hapnikuvaegus. Hüpoksia tulemusena suureneb CO2 ja laktaadi kontsentratsioon, mis põhjustab sageli vere pH languse. Hapnikusisalduse ning pH langus mõjuvad aga ärritavalt hingamiskeskusele ja hingamine võib sageneda 3–4 korda. Paraku düspnoe suurendab lihaste hapniku- ja energiavajadust, see omakorda soodustab hingamissageduse suurenemist.
Epifenomenalism
Mõnes epifenomenalismi variandis eitatakse täielikult või osaliselt ka vaimunähtuste omavahelist kausaalset mõju.
19. sajandil oli epifenomenalismi taustaks substantsidualism, tänapäeval põhiliselt vaimu identsusteooria ja omadusdualism. Brian McLaughlin (1989) eristab Charlie Dunbar Broadi eeskujul dualismist lähtuvat sündmusepifenomenalismi ehk eksemplariepifenomenalismi, mille kohaselt konkreetsed füüsilised sündmused on põhjused, vaimusündmused aga mitte, ning vaimu identsusteooriast lähtuvat omadusepifenomenalismi ehk tüübiepifenomenalismi, mille kohaselt sündmused on põhjuseks oma füüsiliste omaduste tõttu, mitte aga oma mentaalsete omaduste tõttu. Omadusepifenomenalism ei eita vaimusündmuste põhjuslikku tegusust, kuid väidab, et neil on see üksnes füüsiliste omaduste tõttu.
Ivan Sokolov
Sokolov on Europopa Maleliidu üks viiest viitsepresidendist.
Epifenomenalism
Epifenomenalism tervikuna on katse ühitada naturalistlikku maailmapilti intuitsiooniga, et teadvus on füüsilisest maailmast äärmiselt erinev.
Krooniline südamepuudulikkus
Ravi
Kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkuse ravis kasutatakse südameglükosiide, diureetikume ja perifeerseid vasodilataatoreid. Samuti võib kasutada tursete korral nende alandamiseks lümfiteraapiat.
Epifenomenalism
Valdav on hoiak, mille kohaselt epifenomenalismi tuleb vältida.
Ivan Sokolov
1993. aastal emigreerus Sokolov Hollandisse, kus abiellus hollandlannaga. 1995. ja 1998. aastal tuli ta Hollandi malemeistriks. Rahvusvahelistel malevõistlustel esindas ta aastatel 1993–2002 ja 2009–2010 Bosnia ja Hertsegoviinat ning 2002–2009 ja 2010. aastast Hollandit.
Epifenomenalism
Ajalugu
Epifenomenalismile sarnaseid positsioone arutasid ka Aristotelese järgijad (Caston 1997).
Ferdinando III
Ferdinando III nime all on tuntud mitu monarhi:
Epifenomenalism
Ajalugu
Charles Bonnet kirjutas raamatus "Essai de Psychologie" (1755): "hing on vaid keha liigutuste pealtvaataja; (...) viimane sooritab iseenesest kõik toimingutejadad, mis moodustavad elu; (...) ta liigub iseenesest; (...) ainult keha reprodutseerib ideesid, võrdleb ja korrastab neid; kujundab arutlusi, kujutleb ja viib täide igat laadi plaane jne."
Juhan Tork
"Eesti laste intelligents"
Valitud testide tõlkimisel eesti keelde ja nende kohandamisel Eesti oludele püüti püsida võimalikult originaalilähedane. Tulenevalt testimispiirkondade erinevusest (Põhja-Ameerika vs Eesti) olid teatud kohandused/muudatused siiski vajalikud, näiteks on ingliskeelsed isikunimed asendatud eestikeelsetega, nähtustele igapäevasest elust, mis on Eestis tundmatud, on püütud leida vasted meie oludest, kirjanduslikud ülesanded ameerika ja inglise kirjandusest on kantud eesti kirjandusse jne. Üksikülesannete kohandamisel kasutati piiratud ulatuses enne testide trükkimist suulist katsetamist üksikute õpilastega ja nõupidamist mõne kogenud asjatundjaga.
Epifenomenalism
Ajalugu
Shadworth Hodgson kirjutas 1865: "Teadvuseseisundeid ei tekita eelnevad teadvuseseisundid, vaid mõlemat tekitab aju tegevus; ja ümberpöördult, pole mingit alust öelda, et (...) teadvuseseisundid toimiksid tagasi ajule või muudaksid selle tegevust." (Time and Space: A Metaphysical Essay, osa 1, ptk 5, §30).
thumb|Thomas Henry Huxley Tänapäeva epifenomenalismi rajajaks peetakse tavaliselt Thomas Huxleyt (1874), kes võrdles vaimunähtusi auruveduri vilega. Ta ütleb veel: "Hing on kehaga seotud nii nagu kell, mida lüüakse, kellamehhanismiga, ja teadvusele vastab heli, mida kell teeb, kui teda lüüakse." Seda positsiooni nimetati algselt automatismiks, teadvusega automaadi teooriaks või automaaditeooriaks. Loomad ja oletatavasti inimene on Huxley järgi teadvusega automaadid. Ta leidis, et see arusaam "ei ole mitte ainult edukalt tagasi löönud kõik rünnakud, vaid (...) on nüüd teadusliku füsioloogia kogu õpetuse sõnaselge või implitsiitne alusväide." Nagu Descarteski, kes pidas loomi (kuid mitte inimest) mehaanilisteks automaatideks, põhjendas Huxley oma seisukohta reflektoorsetele toimingutele viidates. Huxley kirjeldab katseid, milles osaliselt eemaldatud ajuga konn ei olnud võimeline ise toiminguid algatama, kuid sooritas mitmeid reflektoorseid toiminguid. Huxley pidas tehtud ajuoperatsiooni teadvuse puudumise kindlaks tagatiseks ning järeldas, et reflektoorsete toimingute sooritamine ei nõua teadvuse olemasolu: "Konn kõnnib, hüppab, ujub ja võimleb samahästi ilma teadvuseta ning järelikult ilma tahteta kui teadvusega; ja kui konnal loomulikus seisundis on midagi, mis vastab sellele, mida me kutsume tahteks, siis pole mingit põhjust arvata, et see on midagi muud kui nähtus, mis kaasneb aju molekulaarsete muutustega, mis on osa liikumise tekitamises osalevast seeriast." Erinevalt Descartesist ei eitanud Huxley vaimu olemasolu loomadel: "Paistab, et koerad näevad magades sageli und. Kui see nii on, siis tuleb möönda, et magamise ajal leiab neil aset ideatsioon; ja sel juhul pole põhjust kahelda, et neil on teadvus." Erinevalt Descartesist pidas Huxley ka inimesi (teadvusega) automaatideks. Tõenduseks viitas ta prantsuse arsti Ernest Mesnet' juhtumiuurimusele "De l'Automatisme de la Mémoire et du Souvenir, dans le Somnambulisme pathologique" (L'Union Médicale, 21. ja 23. juuli 1874). Üks prantsuse seersant, kes oli saanud sõjas ajukahjustuse, sattus aeg-ajalt transilaadsesse seisundisse, milles ta sai sooritada keerukaid toiminguid, olles ilmselt teadvuseta.
Juhan Tork
Isiklikku
Juhan Tork abiellus Marie Helene Kabiniga (1892–1985) 1913. aastal Tartus. Neil sündis 3 last: poeg Ilmar (1916–1984), tütar Virge (1919–1952) ja poeg Andres (1926–1994).
Epifenomenalism
Ajalugu
Epifenomenalism esines siiski peamiselt teadusliku biheiviorismi kontekstis. 20. sajandi alguses hakkasid Ivan Pavlov, John Watson ja Burrhus Frederic Skinner püüdma avastada stiimuleid ja reaktsioone siduvaid seadusi, viitamata vaimunähtustele. Biheiviorismi raames oli võimalik epifenomenalistlikult positsioonilt möönda sisemiste vaimunähtuste olemasolu, laskumata eliminativismi ega vaimufiktsionalismi. 1960ndateks aga oli teaduslik biheiviorism sattunud suurtesse raskustesse, nii et lõpuks pidi ta teed andma kognitiivsele revolutsioonile. Jerry Fodor ja teised selle liikumise tegelased lükkavad epifenomenalismi tagasi ning jaatavad vaimu kausaalset tegusust. Fodor räägib isegi epifoobiast – hirmust muutuda epifenomenalistiks.
Kognitiivse revolutsiooni ajast saadik on siiski välja ilmunud mõningaid epifenomenalismi kaitsjaid. Nüüd aga väidetakse ainult, et vaimuseisundite subjektiivsed, kvalitatiivsed aspektid on epifenomenilised. Kujutame ette, et nii Peeter kui ka robot söövad keeksi. Erinevalt robotist on Peeter söömise ajal teadlik sellest, et ta keeksi sööb. Seda subjektiivset kogemust nimetatakse kvaaliks. Tegemist on privaatse "toore tundega" (Thomas Nageli järgi "mis tunne on?"), mis paljusid vaimuseisundeid sisemiselt saadab. Kuigi Peeter ja robot teevad üht ja sedasama, on ainult Peetril seesmine teadvuslik kogemus. Näiteks Frank Jackson ütles artiklis "Epifenomenilised kvaalid" (1982): "Ma olen see, mida mõnikord nimetatakse kvaalidehulluks. Ma arvan, et eriti kehalistel aistingutel, kuid ka teatud tajuaistingutel on teatud omadused, mida ei sisalda mis tahes suur hulk füüsikalist informatsiooni. Räägi mulle ära kõik füüsikaline, mida on öelda elusas ajus toimuva kohta (...) ja sa pole mulle rääkinud valude valususest, sügeluste sügelemisest, armukadeduse pistetest (...)" Epifenomenalistide järgi on sellised vaimuseisundid nagu Peetri meeldiv kogemus (või vähemalt selle eristavad kvaalid) kehas toimuvate füüsiliste protsesside kõrvaltoimed või kaasnähtused. Epifenomenalismi järgi võiks Peeter sama hästi olla ka robot või zombie, sest teadvuslikud vaimuseisundid tema käitumist ei mõjuta. Kui Peeter võtab teise ampsu, siis pole põhjuseks mitte see, et esimene talle maitses; kui Peeter ütleb "See oli hea, võtan õige veel ühe ampsu," siis seda tema kõneakti ei põhjusta eelnev meeldivustunne. Teadvuslikud kogemused, mis ajuprotsesse saadavad, on kausaalselt võimetud.
Vaimusündmuste kausaalne liiasus
Lähtume dualistlikust eeldusest, et on olemas füüsikalised sündmused ja vaimusündmused. Igal füüsilisel sündmusel on piisav füüsiline põhjus. Vaimusündmuse mõju füüsilisele sündmusele rikuks loodusseadus. Me ei saa ka öelda, et vaimusündmuse mõjuga füüsilisele maailmale kaasneb alati tagajärje küllaldane füüsiline põhjus, sest siis oleks vaimusündmuse mõju üleliigne. Seega pole põhjust eeldada vaimusündmuste põhjuslikku toimet füüsilisele maailmale.
Dualismi eitamine
Tänapäeval lükatakse tavaliselt dualistlik eeldus tagasi ning samastatakse vaim ja keha.
Vaimunähtuste füüsiline tegusus on ilmne
Epifenomenalist vastab, et me ei saa väita, et vaimuseisundid kindlasti kutsuvad esile meie käitumise. Nad väidavad, et meie vaimuseisunditel ja käitumisel on lihtsalt ühine põhjus. See tagab, et meie käitumine ei leia aset ilma teatud vaimusündmusteta. Igal juhul on teatud juhtudel nii, et jalg tõmmatakse kuuma ahju juurest ära enne, kui valu tuntakse.
Alec Hyslop (1998) ütleb, et epifenomenalism toob kaasa enese kaotuse tunde: me ei saa oma tegusid enam enda omadeks pidada. Epifenomenalist vastab, et sama efekt tekib alati, kui eeldatakse ükskõik millist vaimu sõltuvust ajust. See kaob ainult juhul, kui mul on mõni "isele" omane vaimuseisund, millele ajul ei ole põhjuslikku toimet. Peale selle, meil on niikuinii kontrolliillusioonid (Wegner 2002) ja väärad uskumused oma otsustuste põhjuste kohta (Nisbett, Wilson 1977).
Teadvus on kujunenud loodusliku valiku toimel
Teadvus peab olema kujunenud loodusliku valiku toimel. Kuid looduslik valik saab puudutada üksnes tunnuseid, mis mõjutavad organismi käitumist. Seetõttu peab teadvus (sealhulgas kvaalid ja intentsionaalsed seisundid mõjutama käitumist. Seda argumenti on kasutanud juba William James (1879) ja George John Romanes (1896; esmaavaldatud 1882). Hilisemas kirjanduses on seda kasutanud Popper ja Eccles (1977).
William James ütleb, et kui naudingul ja kannatusel poleks tagajärgi, siis poleks ilmset põhjust, miks elutähtsad toimingud ei võiks tekitada vastikustunnet ning elule kahjulikud olla nauditavad. See vajaks eraldi seletust. Igatahes looduslik valik seda ei seletaks ning tuleks tunnistada ettemääratud harmooniat. Epifenomenalist vastab, et kuna ka naudingul ja kannatusel on kindlad füüsilised põhjused, saab looduslik valik ikkagi olla suunatud füüsiliste põhjuste kombinatsioonidele.
Teiste vaimude probleem pole lahendatav
Fenomenalist vastab, et kõigile on ilmne, et inimeste keha ehitus on väga sarnane. Sellepärast on tõenäoline, et ka nendel on vaimunähtused. Järeldus sarnastelt põhjustelt sarnastele tagajärgedele on isegi kindlam kui järeldus sarnastelt tagajärgedelt sarnastele põhjustele. (Jackson 1982)
Epifenomenalismi olemasolu räägib epifenomenalismile vastu
Mõtlemine on vaimuprotsess. Kui epifenomenalismil on õigus, kuidas siis saab epifenomenalismi ideed väljendada? Väljendamine nõuaks ju vaimu põhjuslikku mõju käitumisele.
Epifenomenalist vastab, et mõtlemine on primaarselt füüsiline protsess, millel on nii vaimsed kui ka füüsilised tagajärjed.
Epifenomenalism välistab teadmise meie enda vaimu kohta, sealhulgas ka teadmise, et epifenomenalism on tõene. Tõepoolest, oma vaimusündmuste teadmine nõuab, et need sündmused oleksid selle teadmise põhjuseks. Epifenomenalismi seisukohast oleksid kõik epifenomenalistide argumendid võimalikud ka juhul, kui me oleksime zombie 'd. On väidetud, et epifenomenalism välistab isegi osutamise omaenese vaimule.
Epifenomenalist vastab, et vaimusündmuse teadmine ei nõua, et see sündmus põhjustaks seda teadmist. Vaimusündmuse teadmiseks piisab sellest, kui teatakse, et leidis aset sündmus, mis ei oleks saanud aset leida ilma selle vaimusündmuseta. Selleks aga võib piisata ühisest põhjusest. (Robinson 1982b) Chalmers (1996) jälle ütleb, et inimene on oma kogemustega otseselt tuttav ning see juba õigustab tema uskumusi nende kohta, ilma et oleks tarvis uskumuste põhjuslikku suhet nendega. Kogemused on uskumuste koostisosad.
Epifenomenalismi järgi on olemas psühhofüüsilised seadused, mis seovad teatud närvisündmusi teatud kvalitatiivsete vaimusündmustega. Et kvaalid on füüsikalistest omadustest erinevad, siis need seadused on kontingentsed ning loodusseadustest erinevad. Seega peab epifenomenalist möönma, et on võimalikud maailmad, kus loodusseadused on samad, kuid psühhofüüsilisi seadusi ei ole. Kuidas epifenomenalist saab tõendada, et meie maailm ei ole selline? Kvaalid on ju kausaalselt toimetud. Isegi kui möönda, et me igal hetkel teame, millised kvaalid meil on, ei saa välistada võimalust, et me mäletame kvaale valesti. Aga psühhofüüsiliste seaduste tõendamiseks peame toetuma mälule. (Michael Pauen 2006)
Alexander Staudacher (2006) võrdleb Paueni argumenti mõtteeksperimendiga "aju tõrres". Võimetust kindlalt öelda, kas ma ei ole aju tõrres, ei peeta füüsikaga tegelemisel takistuseks. Samamoodi ei tasu vast nõuda, et epifenomenalistid peaksid välistama maailma, kus psühhofüüsilisi seadusi ei ole. Paueni laadis skeptilisi argumente saab esitada ka interaktsionismi ja teiste vaimufilosoofiliste seisukohtade vastu.
Ivan Sokolov
Aastail 2013–2016 oli ta AÜE maletaja Salem Salehi treener ning juhendas Ühendemiraatide rahvusmeeskonda. 2016. aastal läks ta Iraani malemeeskonna treeneriks, kus asus koostööle Alireza Firouzjaga. 2022 palgati ta juhendama Usbekistani meeskonda.
Karjäär
1998. aastal mängis Sokolov Pärnus Paul Kerese mälestusturniiril (kuue osavõtjaga kaheringiline tugevakoosseisuline turniir), kus jäi Lembit Olliga jagama 5.–6. kohta. Aastavahetusel 1998/1999 võitis ta Hastingsi turniiri (edestades teiste seas tulevast FIDE maailmameistrit Ruslan Ponomarjovi).
Võistkondlik esinemine
Sokolov on mänginud 12 maleolümpial: Jugoslaavia (1988, 1990), Bosnia ja Hertsegoviina (1992–2000) ja Hollandi (2002–2006, 2012) võistkonna koosseisus. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel võitis 1989. aastal Haifas Jugoslaavia võistkonna koosseisus hõbemedali ja 2005. aastal Göteborgis Hollandi võistkonna koosseisus kuldmedali.
Epifenomenalism
Wilhelm Wundti neuroloogiline argument
Wilhelm Wundt märkis raamatus "Einleitung in die Psychologie", et "iga lihtsa aistinguga liitub väga keerukas perifeersete ja tsentraalsete närviprotsesside kombinatsioon." Ka käitumise põhjused on keerukad närvisündmused. Loomulik on eeldada, et esimesed keerukad sündmused viivad põhjusliku ahela kaudu teisteni ning lõpuks käitumiseni. Aistingud saaksid käitumist esile kutsuda ainult endast keerukamate närvisündmuste põhjustamise kaudu. Viimast eeldada oleks vähem loomulik.
Bockau
Bockau on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.
Alates 15. sajandist on kohalikud talupojad kaubelnud ravimtaimedega. Samuti on kohapeal valmistatud ravimeid. Sajandeid on kasvatatud harilikku kikkaputke, mille juuri kasutatakse likööri valmistamisel. Seetõttu nimetatakse Bockaud ümbruskonnas ka Wurzelbucke 'juureküngas'.
Epifenomenalism
Neuroloogilised argumendid Libeti jt katsete põhjal
Teadvuse andmed paistavad toetavat ideed, et teadvuslikku kogemust tekitavad teadvustamatud ajuprotsessid (et t eadlikule kogemusele eelneb alalävine töötlus). Tulemusi on tõlgendatud nii, et inimesed on võimelised tegutsema, enne kui leiab aset teadlik otsustamise kogemus. On väidetud, et need tulemused toetavad epifenomenalismi, sest nad näitavad, et tegutsemise otsuse tegemine on tegelikult epifenomen; tegevus toimub juba enne otsust, nii et otsus ei saanud tegevust põhjustada.
Kriitika
Epifenomenalismi pooldajad viitavad Benjamin Libeti tulemustele, kuid Libeti järgi on inimesel "teadvuslik vetoõigus", sest valmisolekupotentsiaal ei vii automaatselt tegevusele.
On ka väidetud, et valmisolekupotentsiaal jms räägib hoopis epifenomenalismi kahjuks. Neis katsetes toetutakse inimese enda andmetele selle kohta, millal teadvuslik kogemus tundus aset leidvat. Seega on see kogemus piisavalt tegus, et võimaldada sellest aru anda. See on aga vastuolus epifenomenalismi väitega, et teadvuslikul kogemusel pole tagajärgi, mistõttu seda ei saa ka mõõta. Iga katse, mis registreerib teadvusliku kogemuse asetleidmist, räägib epifenomenalismi vastu. (Flanagan 1994)
Epifenomenalismi motiivide kriitika
Epifenomenalism on kõigest ettepandud väljapääs interaktsionistliku substantsidualismi raskustest ning tal pole sõltumatut õigustust. Raskusi saaks vältida dualismist hoopis loobudes. Näiteks kui vaim on ajuga identne, on tal sama kausaalne jõud nagu ajul.
Celia Green (2003) väidab, et epifenomenalism ei paku ka mitte rahuldavat väljapääsu interaktsionismi raskustest, sest ta esitab ühesuunalise interaktsionismi, mis pole vähem problemaatiline. Eeldus, et füüsiliste sündmuste mõju vaimule ei ole nii suur probleem, tuleneb Greeni arvates uskumusest, et füüsilised sündmused on vaimusündmuste suhtes kuidagi primaarsed.
Teadvus on neutraalne ja füüsiline
Funktsionalistide järgi on küll olemas stiimulit ja reaktsiooni vahendavad vaimunähtused, kuid need on "teemaneutraalsed" ja mitmeti realiseeritavad. Funktsionalistid lükkavad epifenomenalismi tagasi, sest tegu on omamoodi omadusdualismiga, mis peab teadvust mitteneutraalseks ja mittefüüsiliseks.
Vaimu mõiste on ülearune
Eliminativistide järgi peab vaimu mõiste silmas just mittefüüsilist osutatavat objekti, kuid seda pole tegelikult olemas. Selline dualistlik rahvapsühholoogiast tulenev vaade on vaimumõistetesse sisse ehitatud saatuslik viga. Parem oleks elimineerida vaimu mõiste ning säärased mõisted nagu 'soov' ja 'uskumus'', ning võtta selle asemel omaks neuroarvutuse teooria. ''
Jada piirväärtus
Jada an piirväärtuseks nimetatakse arvu A, kui iga positiivse arvu ε jaoks leidub jadas järjekorranumber m, millest alates jada järgnevad liikmed erinevad arvust A vähem kui ε võrra, st.
Näide
Näiteks jada piirväärtus on
Ringjoone pikkus kui jada piirväärtus
Ringjoone pikkuseks nimetatakse korrapäraste hulknurkade ümbermõõtude jada piirväärtust hulknurga tippude arvu tõkestamatul kasvamisel.
Ringi pindala kui jada piirväärtus
Ringi pindalaks nimetatakse ringi sisse kujundatud korrapäraste kõõluhulknurkade pindalade jada piirväärtust hulknurga tippude arvu tõkestamatul kasvamisel.
Ferdinando IV
Ferdinando IV nime all võib olla tuntud mitu monarhi:
Ferdinando IV nime kandis ka Mõlema Sitsiilia kuningliku perekonna pea Ferdinando, Castro hertsog.
Yits'ẖak Shamir
Yits'ẖak Shamir (kasutatakse ka nimekuju Yitzhak Shamir; heebrea keeles יִצְחָק שָׁמִיר; sünninimi Icchak Jaziernicki; 15. oktoober 1915 Ružany, Hrodna kubermang – 30. juuni 2012 Tel Aviv) oli Iisraeli peaminister 1983–1984 ja 1986–1992.
Aastail 1934–1935 õppis Shamir ajalugu Varssavi ülikoolis ja Białystokis Heebrea kõrgkoolis. Sel ajal ühines ta revisionistliku sionistliku liikumisega BETAR.
Aastal 1935 emigreerus ta Palestiinasse ja õppis 1935–1937 Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis. Pärast emigreerumist muutis ta ära oma perekonnanime.
Estonia
Estonia on Eestimaa ja Eesti nimi ladina, poola, inglise ja paljudes teistes keeltes. Selle järgi on saanud nime:
Yits'ẖak Shamir
Aastatel 1937–1940 oli Shamir põrandaaluse relvastatud organisatsiooni ETSEL liige. See organisatsioon oli suunatud Suurbritannia võimu vastu Palestiinas.
Aastal 1940 ETSEL lõhenes. Shamir jäi selle kõige vägivaldsema osaga Leẖi. Ka Leẖi oli põrandaalune. Leẖi pidas Saksamaa esindajatega Beirutis läbirääkimisi, et Saksamaa ei tapaks juute, vaid saadaks nad välja Palestiinasse. Vastutasuks lubas Leẖi alustada võitlust Suurbritannia vastu. See ettepanek anti Saksamaa valitsusele edasi, aga sellele ei tulnud mingit vastust.
Aastal 1941 Shamir vahistati. Suurbritannia võimud hukkasid 1942 Leẖi senise juhi Avraham Sterni, kuid Shamir põgenes vanglast ja sai 1943 Sterni asemel üheks kolmest Leẖi juhist. 1944 vahistati ta uuesti ja saadeti koos teiste ETSELi ja Leẖi juhtidega Aafrikasse koonduslaagrisse. Ta oli seal kuni Iisraeli riigi väljakuulutamiseni 1948.
Leẖi ühe juhina vastutas ta ÜRO esindaja Lähis-Idas Folke Bernadotte'i tapmise eest 17. novembril 1948. Leẖi pidas Bernadotte'i antisionistiks ja Suurbritannia agendiks. Ühtlasi kartis Leẖi, et Iisraeli valitsus võtab vastu Bernadotte'i rahuplaani Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamiseks. Leẖi ei teadnud, et Iisraeli valitsus oli päev varem selle ettepaneku tagasi lükanud. Oma võitlusmeetodite kohta väitis Leẖi ise: "Ei juudi eetika ega traditsioonid välista terrorismi võitlusvahendina". Leẖi oli üks viimaseid organisatsioone maailmas, mis iseennast terroristlikuna määratles.
Shamirile ja tema võitluskaaslastele olid eeskujuks Iirimaa vabariiklased, kes samuti inglaste vastu võitlesid. Shamir võttis endale koguni Michael Collinsi järgi hüüdnimeks Michael.
1955–1965 oli ta riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses.
1974. aastal valiti ta Likudi partei koosseisus Iisraeli parlamenti Knessetisse. 1977–1983 oli ta Knesseti esimees. Knesseti liige oli ta kuni 1996.
1983–1984 ja 1986–1992 oli Yits'ẖak Shamir Iisraeli peaminister.
Mwene Ditu
Mwene Ditu on linn Kongo DV-s Lomami provintsis. Linnas arvatakse olevat ligi 200 000 elanikku. Mwene Ditu kasvas oluliselt 1992. aastal, kui sinna saabus hulgaliselt põgenikke Katanga provintsist. Asula sai ametlikult linnaks 2003. aastal.
Aranküla peakraav
Aranküla peakraav on kraav Raplamaal Rapla vallas Arankülas, Ridakülas, Uuskülas ja Sulupere külas.
Peakraavi pikkus on 6,2 km ning see suubub paremalt Vigala jõkke. Peakraavi valgla on 15,9 km².
Peakraavi lähte lähedal ületab selle Tallinna–Pärnu raudtee. Samuti ületavad selle Rapla–Aranküla tee, Tallinna–Rapla–Türi maantee ja Rapla–Varbola tee. Suudmest umbes 400 m ida poole jääb Rapla linn.
Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Aranküla peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110405.
Andri Taran
Andri Taran (ukraina keeles Андрій Таран, sündinud 4. märtsil 1955 Oderi äärses Frankfurdis) on Ukraina diplomaat, sõjaväelane ja poliitik.
Riigi teenistuses
Ta oli 2015. aasta detsembrist kuni 2016. aasta aprillini Ukraina maavägede ülema esimene asetäitja.
Alates 4. maist 2022 on ta Ukraina suursaadik Sloveenias.
Bernsbachi vald
Bernsbach oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.
Vald ulatus Schwarzwasseri jõe orust kuni Spiegelwaldi mäeni (728 m üle merepinna). Valla endiselt alalt avaneb hea vaade Maagimäestiku linnadele Auele ja Schwarzenbergile. Selle tõttu kutsutakse Bernsbachi ka Maagimäestiku rõduks.
Vallas on kaks asulat: Bernsbach ja Oberpfannenstiel.
2013. aastal liideti vald Lauter-Bernsbachi linnaga.
2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
50 m vabalt
<br style="clear:left" />
100 m vabalt
<br style="clear:left" />
200 m vabalt
<br style="clear:left" />
400 m vabalt
<br style="clear:left" />
1500 m vabalt/800 m vabalt
<br style="clear:left" />
50 m selili
<br style="clear:left" />
100 m selili
<br style="clear:left" />
200 m selili
<br style="clear:left" />
50 m rinnuli
<br style="clear:left" />
100 m rinnuli
<br style="clear:left" />
200 m rinnuli
<br style="clear:left" />
100 m liblikat
<br style="clear:left" />
100 m kompleksi
<br style="clear:left" />
200 m kompleksi
<br style="clear:left" />
400 m kompleksi
<br style="clear:left" />
4x100 m vabalt
<br style="clear:left" />
4x200 m vabalt
<br style="clear:left" />
4x100 m kombineeritult
<br style="clear:left" />
Breitenbrunni vald (Saksimaa)
Breitenbrunn on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.
Hermann Schmalz
Hermann Schmalz (31. juuli 1808 Ponitz, Saksamaa – 6. mai 1879 Kussen Ida-Preisimaal) tegeles põllumajandusega.
Mõisaomanikust professori poeg. Õppis Königsbergis ja Berliinis. Töötas Tartu Ülikoolis põllumajanduse õpetajana 1834–1838.
Sõbralaat
Sõbralaat (soome keeles sepramarkkinat) on ajalooline sõbrakaubanduse vorm (laat), mida on eestlaste ja soomlaste vahelisel läbikäimisel peetud mõlemal pool Soome lahte üle seitsmesaja aasta. Soome väikesaarte asukad vahetasid sõbrakaubanduse raames kala- ja hülgepüügi saadusi, näiteks soolaräime, virulaste vilja ja liha, hiljem ka kartulite vastu. Samuti kaubeldi käsitöö ja villaga.
Tänapäev
Vahepeal Nõukogude okupatsiooni tõttu pea poolesajaks aastaks katkenud sõbrakaubandus taastati 1990. aastatel kultuuripäevadena, mida peetakse kordamööda Eestis ja Soomes. Soomes oli Kunda linna partneriks alguses Lõuna-Kymenlaakso kaheksa valla maapiirkondade Sepra ry, alates 2004. aastast on partneriks Hamina linnavalitsus.
Luis Née
pisi|Luis Née portree Luis Née (1734–1803) oli Prantsusmaal sündinud botaanik, kes töötas suurema osa elust Hispaanias.
Ta osales 1789–1794 koos Thaddäus Haenkega Alejandro Malaspina ekspeditsioonil Vaikse ookeani rannikule Põhja-Ameerikas ja Austraalias.
Ta kogus üle 1000 taimenäidise, mille kirjeldused koostas aastatel 1797–1800 Antonio José Cavanilles.
Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Née.
Hifikepunye Pohamba
pisi|Hifikepunye Pohamba Hifikepunye Lucas Pohamba (sündinud 18. augustil 1935) on Namiibia poliitik, ta oli riigi president aastatel 2005–2015. Ta on Namiibias valitseva partei Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni (SWAPO) liige.
2004. aasta presidendivalimistel kogus ta 76,4% häältest. Ta võttis võimu üle riigi kauaaegselt presidendilt Sam Nujomalt 21. märtsil 2005. Pohamba on kuulutanud oma valitsemisaja peaeesmärgiks riigis vohava korruptsiooni vastu võitlemise.
2009. aasta valimistel sai ta 75,25% häältest ning valiti ametisse tagasi.
Varasem elu
Lapsena õppis Pohamba Anglikaani misjonikoolis. 25-aastaselt oli ta üks praeguse võimupartei SWAPO rajaja. Pohamba arreteeriti poliitilise tegevuse pärast, kuid tal õnnestus põgeneda Rodeesiasse (praegune Zimbabwe). Rodeesias ta vangistati uuesti ning toimetati tagasi kodumaale. Ta viibis neli kuud vanglas ja kaks aastat koduarestis. Pärast liikumispiirangute lõppemist läks Pohamba Angola pealinna Luandasse SWAPO esindust rajama. 1990. aastate alguses pärast Namiibia iseseisvumist käis Pohamba paljudes Aafrika riikides oma parteid tutvustamas.
1990. aastate lõpus sai Pohambast üks SWAPO juhte. Enne presidendiks saamist oli ta rahvusvaheliste suhete, kalanduse, mereressursside ja põllumajandusminister.
Maserati Merak
Maserati Merak on Itaalia autotootja Maserati poolt aastail 1974–1982 toodetud sportauto.
Oma olemuselt oli Merak Maserati Bora nii-öelda väiksem vend. Keskmootoriga Merak põhines Bora kerel, kuid väiksema mootori tõttu mahutati autosse ka väikesed tagaistmed. Kuna Maserati kuulus parajasti Citroënile, kasutati auto juures ka mõningaid antud autotootja tehnilisi lahendusi. Osa auto sisustuselemente ning ka õhkvedrustus pärinesid Citroën SM-ilt.
1976. esitleti mõnevõrra võimsama mootoriga Maserati Merak SS-i. Auto jõuallikaks oli kolmeliitrine V6-mootor, võimsusega 220 hj (164 kw). Samuti oli autot muudetud kergemaks, mistõttu Merak SS-i tippkiiruseks oli 245 km/h. Antud versiooni valmistati vaid 652 autot.
1977 toodi turule Maserati Merak 2000. Autol oli kaheliitrine V6-mootor võimsusega 170 hj (127 kw). Merak 2000 oli mõeldud Itaalia turule, kuna samal aastal võeti vastu seadus mis maksustas suurema kui kaheliitrise mootoriga autosid.
Meraki tootmine lõpetati aastal 1982.
"Top Gear"
BBC autosaates "Top Gear" ostis Jeremy Clarkson saatejuhtidevahelisel võistlusel 7000 naelsterlingi eest kasutatud Meraki. Võistluse eesmärgiks oli vähem kui 10 000 naela eest osta keskmootoriga itaalia sportauto. Clarkson oli oma autoga esimene kasutaja, kuna auto mootor lakkas töötamast. Jeremy Clarkson pidas oma autot Maserati Merak SS-iks, kuid hiljem selgus, et eelmine omanik oli lisanud SS-märgi autole ise, ning tegemist oli tavalise Merakiga. Jeremy Merakil olnud 190 hobujõust oli dünamomeetril testides jäänud alles vaid 80.
Viru Keskuse bussiterminal
pisi| Viru Keskuse bussiterminal on Tallinna ühistranspordi bussijaam. See asub Südalinna asumis Kesklinna linnaosas aadressil Viru väljak 6. Terminalis on sõiduplaanide infotablood ja internetipõhine infopunkt.
2004. aastal avati Viru keskuse maa-alusel korrusel 6 linnaliinide bussipeatust. Lisaks on Ants Laikmaa tänaval keskuse kõrval maapealsed bussipeatused nr 7 ja 8 (reservpeatus). Häda korral kasutatakse Hobujaama tänava peatuskohta (nr 9), kus asub busside dispetšerpunkt.
Ühistranspordiühendus
! Liin ! Marsruut ! Vedaja ! Peatuse nr ! Märkmed
.by
.by on Valgevene Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.
Toivo Asmer
Toivo Asmer (sündinud 8. jaanuaril 1947 Järvamaal Oisus) on Eesti ettevõtja, autospordi edendaja, muusik ja poliitik. Ta oli 1999–2003 kahe valitsuse koosseisus Eesti Vabariigi regionaalminister.
Haridus
Asmer lõpetas 1965. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tehnoloogina. Kõrgema poliitilise hariduse omandas ta EKP KK Marksismi-Leninismi Ülikoolis, mille lõpetas 1980. aastal. Ta on saanud täiendkoolitust majanduse alal Luxembourgis, Stockholmis ja Brüsselis.
Sportlaskarjäär
1973. aastal läks Asmer üle autosporti, kus alustas Vormel 4, siis Vormel Easterni ja lõpetas sportlaskarjääri Vormel 3 klassis. Aastatel 1979–1990 kuulus ta NSV Liidu koondisse, pälvides Ida-Euroopa meistrivõistlustel kaks hõbemedalit. Ta on kuuekordne NSV Liidu meister, NSV Liidu meistrivõistlustelt võitis ta 6 kuldmedali kõrvale ka 5 hõbe- ja 4 pronksmedalit. Asmer on kümnekordne Eesti meister ja kaheksakordne Baltimaade meister. 1985. aastal sai ta autospordi suurmeistriks.
Autosportlase karjääri lõpetas Toivo Asmer 1992. aastal.
Poliitika
Toivo Asmer on Reformierakonna liige 1994. aastast. 1999–2003 oli ta regionaalminister Mart Laari teises valitsuses ja Siim Kallase valitsuses.
Radikaalse haldusterritoriaalse reformi kava üks peamisi algatajaid.
AS Asmer Auto
AS Asmer Auto loodi 1995. aastal Itaalia autode müügiesindajaks Eestis. Firma turustas Fiati, Alfa Romeo ja Lancia sõidukeid, loodi üle-eestiline hooldus- ja remondivõrgustik. Mõni aasta hiljem omandas Nissanite müügiga tegelev AS Fakto aktsiate vahetuse teel 100% Fiati maaletooja Asmer Auto aktsiatest, võttes enda kontrolli alla ka Fiati sõidukite müüki Eestis. Asmer Auto omandas osaluse AS-is Fakto.
Muusika
Toivo Asmer mängis 1966–1968 Tallinna ansamblis Siirius basskitarri ja oli samas ka laulusolist. 1969. aastast mängis basskitarri ja laulis mõne aasta Keila ansamblis Õnnelemb ning hiljem lühikest aega Tallinna ansamblis Baltika. 2006. aastal laulis ta sisse oma esimese CD "Teine pool".
2013. aasta emadepäevaks tuli koostöös Peeter Kaljustega plaadivabrikust teine CD "Päikest". Selle plaadi laulud "Soov", "Saatus", "Koduküla nõmmed" ja "Päikest" muutusid kiiresti paljude raadiojaamade populaarsemateks lugudeks.
Jõuludeks ilmus plaat "Koduküla jõulud", millel on laulud koos Merle Lilje, Peeter Kaljuste ja RAM-i Lõbusate Poiste Bändiga. Suurim tunnustus muusikategemistes saabus aga 2014. aasta märtsis, mil talle anti Eesti popmuusika Kuldplaat 2014 auhinnagalal aasta meesartisti auhind.
Kalju Kiis
Kalju Kiis (22. juuni 1934 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 19. juuni 2009) oli eesti keemik ja tehnikateadlane.
Toivo Asmer
Muusika
Detsembris 2015 ilmusid Toivo kolmas CD "Sind ma leian..." ning koostöös Merle Lilje ja Peeter Kaljustega CD jõululauludega "3 purjelaeva".
Kalju Kiis
Ta lõpetas 1953. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemikuna. Ta oli samas kõrgkoolis aspirant (juhendaja Agu Aarna), kaitses 1971. aastal väitekirja "Исследование скоростного термического разложения горючего сланца в реакторе с внешним обогревом и состава получаемых продуктов" (Põlevkivi kiire termiline lagundamine välisküttega reaktoris ja saadavate produktide koostise uurimine) ning sai tehnikakandidaadi kraadi.
Toivo Asmer
Muusika
2018. aasta jõuludeks valmis sarjas "Eesti kuld" Toivo 3 CD-ga album "Las mööduvad aastad". See on kokkuvõte senistest muusikategemistest ja album on koostatud Asmeri populaarsematest lauludest, kaasa teevad Merle Lilje, Peeter Kaljuste ja Kuldar Kalluste.
Kalju Kiis
Ta töötas aastatel 1959–1962 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika ja Keemia Instituudi Rikastamiseprotsesside Sektoris.
Ta töötas aastatel 1958–1987 (vaheaegadega) Kiviõlis põlevkivikeemia uurimisel, sealhulgas alates 1966. aastast põlevkivikeemiatehaste kesklaboris. Ta töötas aastatel 1987–1992 Raplas liimvaikude uurimisel ning alates 1992. aastast Rapla maavalitsuses loodushoiu ja jäätmemajanduse peaspetsialistina.
Isiklikku
Tema hobid olid genealoogia ja autograafide kogumine.
Toivo Asmer
Isiklikku
Toivo Asmer on abielus Kristel Asmeriga. Neil on viis last, 7 lapselast ja 4 lapselapselast. Poeg Marko Asmer on tuntud vormelisõitja, kelle Toivo Asmer aitas viia BMW Sauber F1 võistkonda.
Urmas Ott kirjutas 2007. aastal Toivo ja Marko Asmerist raamatu "Asmerid. Topeltpeeglis".
Tallinna raad
Esimest korda mainitakse Tallinna raadi Taani kuninga Erik IV Adraraha 15. mail 1248 antud ürikus.
Tallinna rae asemel moodustati kohaliku omavalitsusorganina Tallinna Linnavalitsus 1887. aastal 26. märtsil, Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga, kui kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiteks neljaks aastaks valitav linnavolikogu (Linnaduuma), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva Tallinna Linnavalitsuse – uprava. Tallinna raad püsis ainult kohtuorganina kohtureformi teostamiseni kuni 1889. aastani.