cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aleksei Aleksejev
Elulugu
Ta on lõpetanud 1994. aastal Marimaa Muusikakolledži näitlejana ja töötanud näitlejana Mari Noorsooteatris. 2000. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna filmi ja video erialal dokumentaalfilmi režissöör-operaatorina. 2001. aastal täiendas end teatriajaloo alal Soomes Tampere Ülikooli humanitaarteaduskonna professori Panu Rajala juures. 2008. aastal lõpetas Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe professor Rein Marani juures filmirežissööri erialal. On õpetanud Eesti Kunstiakadeemias dokumentaalfilmi aluste kursust ja andnud Tallinna Ülikoolis mari keele algõppe kursust. On töötanud Tallinna Ülikoolis e-õppekeskuses videospetsialistina ja Saue Gümnaasiumis meediaõpetuse õpetajana.
1997. aastal osales ta Euroopa Liidu projektis „MUS-E“, mille raames tutvustas mari kultuuri ja õpetas mari folkloori Brüsselis, Milanos ja Budapestis.
Kadri (Rannamaa)
"Kadri" on Silvia Rannamaa noorsoojutustus, mis ilmus esimest korda 1959. aastal. Päevikuvormis kirjandusteos koosneb kahest osast: "Inetu pardipoeg" ja "Võluprillid".
Aleksei Aleksejev
Elulugu
2003. aastal asutas ta MTÜ Etnomeedia ja on selle juhataja.
Kadri (Rannamaa)
"Kadri" järjena ilmus "Kasuema". Mõlemad jutustused on olnud pikka aega menukad, "Kadrist" on ilmunud ligi kümmekond trükki.
Sisu
Jutustuse sündmustik algab minategelase Kadri Jalaka lebamisega haiglavoodis. Päeval, mil klass süüdistas teda alusetult varguses, on Kadri jäänud tänavat ületades auto alla.
Loo süžee areneb 1950. aastate esimesel poolel. Minategelane elab koos oma vanaemaga Kadri Juhansoniga kasinalt keldrikorrusel. Tüdruku ema on palju aastaid tagasi surnud, nii et Kadri ei mäleta teda, ning isa Ülo Jalakas jäänud sõjakeerises teadmata kadunuks, elades ilmselt Rootsis. Perekonna kodu on sõjas hävinud. Esialgu ei ole Kadril sõpru, ta on õnnetu, vaene ja üksik. Sageli haletseb Kadri end oma päeviku veergudel, leidmata eneses väärtuslikke omadusi.
Muutuse toob Kadri ellu viibimine haiglaravil, kuhu ta satub liikusõnnetuses saadud raskete kehavigastuste tõttu. Hiljem paigutatakse Kadriga samasse palatisse tuntud kirjanik Elsa Sarap, kelle teost "Vastuhakk" on Kadri juhuslikult pisut lugenud. Tänu mõttevahetustele Elsaga ja tema julgustamisele hakkab Kadri paljusid olukordi nägema optimistlikumalt, ta muutub enesekindlamaks. Kadril jääb haiglaravi tõttu üks aasta koolis vahele. Kooli naastes leiab Kadri uute klassikaaslaste seast palju sõpru. Tema pinginaabriks aga saab Urmas, kellel on palju väiksemaid õdesid-vendi. Kadri lähemate sõprade ringi kuuluvad ka Imbi, Aime, Rein, Vitja jt. Kadri parim sõbranna on endise klassi üks ilusamaid ja targemaid tüdrukuid Anne.
Kadri vanaema on käreda loomuga, ent sisimas hella südamega. Vanaema ei oska Kadri sõnade kohaselt lugeda, kuna II maailmasõja eelne ebaõiglane riigikorraldus polevat võimaldanud tal saada kirjatarkust. Teisalt, teoses on vastuolu: vanaema loeb Kadrile ette koolis pähe õppida jäetud nääriluuletust. Vanaema põletab ka salapäraseid kirju, mida talle aeg-ajalt saadetakse. Sündmustik viitab, et vanaema peab olema kursis kirjade sisuga. Ühel päeval, kui vanaema ei viibi kodus, avab Kadri vanaemale adresseeritud kirja, millest selgub, et see on isalt, Ülo Jalakalt. Isa on ammu välismaalt tagasi ja otsib tütrega kontakti. Kadri kohtub isaga ning viib isa kokku ka vanaemaga, ehkki viimane teeb mehele esialgu etteheiteid perekonna hülgamise ning Kadri enda juurde meelitamise eest.
Isa soetab Kadrile ning vanaemale uue korteri ning avaldab vanaemale siirast tänu selle eest, et see Kadrile palju aastaid ema eest on olnud. Kadri päevik lõpeb õnneliku tõdemusega kallite inimeste juuresviibimisest ning heade sõbrasuhete olulisusest.
Teose sündmustik leiab aset Tallinnas, ehkki seda otsesõnu ei mainita. Pealinnast annab tunnistust Kadri meenutus hommikustest pikkadest trammisõitudest kooli koos vanaemaga. Samuti mainib Kadri oma uue korteri aknast vaadet imetledes merd. "Kadrile" järgnevas teoses "Kasuema" sisalduvate viidete kohaselt on Kadri Jalaka sünniaasta 1942 või 1943, kuna ta lõpetab keskkooli 1961. aastal, mil Juri Gagarin sooritab raamatuveergudel kajastatava maailma esimese kosmoselennu.
Pahasenja järv
Pahasenja järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572 m.
EXO
EXO on Lõuna-Korea ja Hiina poistebänd, mis loodi 2011. aastal Seoulis S.M. Entertainmenti poolt. Exo koosneb üheksast liikmest, kes on jaotatud kahte alagruppi, Exo-K ja Exo-M. Mõlemas grupis oli algselt kuus liiget. Nad esitavad muusikat korea ja mandariini keeles. Nende nimi pärineb terminist eksoplaneet, mis viitab planeedile väljaspool Päikesesüsteemi. Exo-K liikmed on Suho, Baekhyun, Chanyeol, D.O, Kai ja Sehun – kõik on lõunakorealased. Exo-M-i liikmed on hiinlane Lay ning kaks lõunakorealast Xiumin ja Chen. Grupp tegi debüüdi 8. aprillil 2012 singliga "Mama". Grupi kaks albumit, 2012. aasta debüüt-EP "Mama" ja 2013. aasta stuudioalbum "XOXO" olid väga edukad, neid müüdi maailmas üle 1,5 miljoni eksemplari.
2011 – moodustamine
2011. aasta jaanuaris andis S.M. Entertainmenti omanik Lee Soo-man teada oma plaanist debüteerida uus poistebänd. Ajutiselt oli grupi nimeks M1. Sama aasta mais rääkis Lee oma grupist Hallyu äriseminaril, mida peeti Stanfordi Ülikoolis. Oma esitluses rääkis ta strateegiast, mille eesmärgiks oli jaotada grupp kahte alagruppi, edendades neid samaaegselt nii Lõuna-Koreas kui ka Hiinas. Lee kavatses debüteerida grupi mais, aga debüüt lükkus edasi seoses liikmete vahetusega. 2011. aasta detsembris sai grupi nimeks ametlikult Exo, Exo-K Lõuna-Korea alagrupi ja Exo-M Hiina alagrupi jaoks. Kahtteist liiget tutvustati 23 treileri kaudu, mis avaldati YouTube'is. Kai, Lu Han, Tao ja Chen olid esimesed neli liiget, keda tutvustati laiemale avalikkusele. Nad tegid oma teledebüüdi SBS-i iga-aastasel Gayo Daejuni üritusel 29. detsembril 2011.
2012 – debüüt ja "Mama"
Exo-K ja Exo-M-i sissejuhatav singel "What Is Love" ilmus 30. jaanuaril iTunesi ja paljude teiste erinevate jaemüüjate kaudu nii Mandri-Hiinas kui ka Lõuna-Koreas. 9. märtsil ilmus bändil teine sissejuhatav singel "History", mille kirjutasid ja produtseerisid Thomas Troelsen ja Remee.
pisi|Exo-M 2012. aasta KCON-il Irvine'is Californias
Exo-K ja Exo-M-i debüütsingel "Mama" tuli välja 8. aprillil, millele järgnes "Mama" EP 9. aprillil. 8. aprillil tegi Exo-K oma debüütesinemise Lõuna-Korea muusikasaates "The Music Trend", samal ajal tegi Exo-M oma debüüdi Hiinas Top Chinese Music Awards'il. Juba järgmisel päeval pärast singli ilmumist oli see mitmes Hiina muusikaedetabelis tõusnud esikohale. Album "Exo-M" tõusis teisele kohale Hiina Sina albumite edetabelis, viiendale kohale Lõuna-Korea Gaoni albumite edetabelis ja kaheteistkümnendale kohale Billboardi ülemaailmses albumite edetabelis. Exo K album saavutas esikoha Gaoni albumite edetabelis ja kaheksanda koha Billboardi albumite edetabelis. 2012. aasta aprilli lõpul oli Exo-M Super Juniori tuuri Super Show 4 üks külalisesinejaid. 2012. aasta novembris võitis Exo Parima Uue Aasia Grupi autasu 2012 MNET-i Asian Music Awardsil. Exo-K sai kolm nominatsiooni 27. kuldplaatide jagamise tseremoonial ja võitis parima uustulnuka auhinna. Exo-M sai kõige populaarsema grupi auhinna 2013. aasta Top Chinese Music Awardsil.
2013 – XOXO ja kaubanduslik edu
2013. aasta mais avaldas S.M. Entertainment pildid Exo tagasituleku albumi XOXO jaoks, mis oli ühtlasi ka nende esimene stuudioalbum. Erinevalt Mama ajastust, kus Exo-K-l ja Exo-M-l olid erinevad kampaaniad, edendati XOXO-t kui üht gruppi. Alagrupid tegid koostööd omavahel albumi põhisingli "Wolf" jaoks, kuid ülejäänud laulud albumil salvestati eraldi. XOXO tuli välja juunikuus kahes versioonis, koreakeelne "Kiss" ja mandariinikeelne "Hug". Kuigi "Wolf" võitis karika MBC Music Show Championis, ei saatnud laulu nii suur edu muusikaedetabelites, jäädes vaevu 30 parima hulka.
pisi|Exo koos Lõuna-Korea presidendi Park Geun-hye'ga 28- juunil 2013 Hiinas
Ümberpakendatud versioon XOXO-st koos kolme lisalauluga ilmus 5. augustil 2013. Albumi põhisingli "Growl" muusikavideo avaldati YouTube'i kaudu 1. augustil. "Growl" sai esikoha kõikides peamistes Korea muusikasaadetes, võites kolme nädala jooksul kümme karikat. Singel saavutas Billboardi Korea K-popi Hot 100-s kolmanda koha ja teise koha Gaoni singlite edetabelis. 2013. aasta oktoobriks olid kõik XOXO versioonid müünud üle 910 000 eksemplari, purustades seega kõige kiiremini müüva K-popi albumi rekordi, eelmine rekord pärines aastast 2001. XOXO nimetati 2013 MNET-i Asian Music Awardsil aasta albumiks, misjärel Exost sai kõige noorem poistebänd, kes on selle autasu võitnud. Albumi singel "Growl" sai 2013 MelOn Music Awardsil aasta laulu autasu.
Oktoobris kinnitas Exo-M intervjuus IQIY-ga, et nad töötavad uue materjali kallal ja, et fännid ei peaks uskuma kuulujutte seoses nende tagasitulekuga. EP-l, mis koosneb kuues laulust, oli eelmüügi tellimusi üle 400 000. 28. novembril esilinastus nende tõsielusari "EXO Showtime". "Miracles In December" avaldati ametlikult 9. detsembril 2013. Baekhyun, Chen ja D.O esitasid EP põhisinglit "Miracles in December" M! Countdownis 5. detsembril.
2014
Aprilli alguses andis S.M. Entertainment teada, et EXO teeb tagasituleku 15. aprillil. Kuid kahjuks lükkus tagasitulek edasi Lõuna-Koreas toimunud parvlaevaõnnetuse tõttu. Tagasitulek toimus 7. mail, kus tuli välja nii miniplaat "Overdose", kui ka muusikavideo laulule "Overdose". Plaadil on 5 laulu.
15. mail kinnitas S.M. Entertainment, et EXO-M-i liider Kris on esitanud hagi lepingu lõpetamiseks. Põhjuseks olid halb kohtlemine ja põhiliste inimõiguste rikkumine. 10.oktoobril esitas EXO-M-i Luhan hagi oma lepingu lõpetamiseks. Põhjusteks toodi välja terviseprobleemid ja EXO-K liikmete eelistamine. EXO jätkas edaspidi kümne liikmega.
EXO esimene soolokontsert EXO From. EXOPLANET #1 – THE LOST PLANET toimus 24. mail Seouli olümpiastaadionil. Piletid müüdi välja kiirusega pilet 1,47 sekundi jooksul.
2015
EXO teine solokontsert EXO From. EXOPLANET #2 – The EXO'luXion kuulutati välja jaanuarikuus. Viis kontserti peeti taas Seouli olümpiastaadionil. Rohkem kui 1,2 miljonit fänni olid üritanud osta piletit. 4. veebruaril kaebas S.M. Entertainment omakorda Krisi ja Luhani kohtusse seetõttu, et nad olid jätkanud Hiinas illegaalset promomist. Hagi eesmärgiks oli lõpetada näitlemine ja reklaamimine S.M Trademark nime all.
Teine stuudioalbum, "Exodus", tuli välja 30. märtsil. 24 tunni jooksul müüdi Koreas üksi rohkem kui 500 000 albumit. Albumi esiksingliks on "Call Me Baby". Laul oli väga edukas muusikasõudes, võites kaheksateist auhinda.
22.aprillil postitas EXO-M-i liikme Tao isa Hiina suhtlusportaali Weibo kaudu kirja, kus ta avaldas soovi, et poeg lahkuks grupist ja naaseks Hiinasse. Põhjuseks tõi ta välja vähese toetuse seoses soolokarjääriga ja terviseprobleemid. Varem oli Tao olnud kimpus mitmete vigastustega, mida ei oldud korralikult ravitud, ja mis omakorda takistasid esinemist. 23. aprillil tuli S.M. Entertainment välja ametliku teadeandega, milles soovis pidada läbirääkimisi Tao ja tema isaga ning leida ühise lahenduse. 10. augustil Tao teatas, et on jäädavalt lahkunud S.M. Entertainmentist.
Noorlätlased
Noorlätlased (läti keeles jaunlatvieši) oli Läti liberaalse rahvusliku liikumise liikmed.
Noorlätlaste liikumine kasvas välja 1850. aastatel tudengite ringist, mille asutas Tartu Ülikoolis Krišjānis Valdemārs. Liikumise tegevus oli suunatud saksa päritolu parunite vastu. Esimestena kasutasid nimetust "noorlätlased" (saksa ein junges Lettland) – baltisakslased ja seda halvustavas tähenduses, viidates sellega poliitilis-kirjanduslikule liikumisele Noor Saksamaa (saksa Junges Deutschland).
Noorlätlaste liikumise õitseaeg oli 1862.–1865. aastal, kui Peterburis ilmus ajaleht Pēterburgas Avīzes. Ajalehe kaastöölised olid liikumise ideoloogid. Ajakirjanikud astusid välja pärisorjuse ja baltisakslaste võimu vastu Baltimaades, nõudsid parunite eesõiguste kaotamist, kohtu- ja maareforme, talupojade õiguste laiendamist, omavalitsust ning lätlaste rahvuskultuuri arendamist.
Noorlätlaste liikumist peetakse lätlaste rahvusliku ärkamise alguseks.
Noorlätlaste tuntuimad esindajad ja liikumise ideoloogid oli Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons, Andrejs Pumpurs, Kaspars Biezbārdis, Juris Alunāns, Atis Kronvalds, Auseklis, Bernhards Dīriķis.
1888. aastal asutasid noorlätlased Riias Riia Läti Seltsi.
Noorlätlased hakkasid esmakordselt kasutama ühisnimetust lätlased (läti keeles latviešu), kasutades selleks keskajalt sakslaste poolt latgalite kohta kasutatud saksakeelset nimetust (Letts).
Viinamardi järv
Viinamardi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 585 m.
Posti tänav (Paide)
pisi|Vaade [[Parkali tänava suunast Posti tänavale]] pisi|Posti 12, endine [[Saksa Tütarlaste Eragümnaasiumi ja Järvamaa Keskraamatukogu hoone]] Posti tänav on tänav Paides.
Posti tänav on umbes 270 meetrit pikk.
Tänav algab Pikalt tänavalt ja kulgeb itta, kus ristub Parkali tänavaga ja lõppeb.
Posti tänavaga ristub Rüütli tänav.
Posti tänav jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.
Tabivere Huvikool
Tabivere Huvikool on huvikool Tartu maakonnas Tartu vallas Tabivere alevikus.
Idee käivitada Tabiveres muusikakool teostus 1995. aastal, kui Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveriõpetaja Merle Kollomiga õnnestus avada Tabiveres Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli filiaal. Tabivere laste võimalused olid siiski väga tagasihoidlikud ja kohe hakati tegelema võimaluste otsimisega tuua muusikakool Tabivere valla haldusalasse. See õnnestus 2011. aastal, kui tollase Tabivere vallavanema Aare Aunapi eestvedamisel asutati Tabivere valla huvikool.
Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur
Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur (United States Environmental Protection Agency) on USA riiklik agentuur, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ning keskkonda. Seda tehakse Kongressi poolt vastu võetud seaduste alusel. Agentuur loodi 1970. aastal.
Muuhulgas vastutab EPA keskkonna vastu toime pandud kuritegude ennetamise ja avastamise eest, informeerib avalikkust keskkonda puudutavate seaduste jõustumisest ning paneb paika ja kontrollib õhu saaste ja vee reostuse ning ohtlike jäätmete ja ohtlike kemikaalide standardeid.
Alates 2021. aastast on agentuuri juht Michael S. Regan
Austraalia jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Austraalia jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Relvakaubandusleping
Relvakaubandusleping (inglise keeles Arms Trade Treaty, lühend ATT) on tavarelvastuse rahvusvahelist kaubandust reguleeriv rahvusvaheline leping, mis jõustus 24. detsembril 2014. 2018. aasta oktoobri seisuga on lepingu ratifitseerinud 97 riiki.
ÜRO Peaassamblee võttis lepingu vastu 2013. aasta 2. aprillil. Eesti ratifitseeris lepingu 2014. aasta 2. aprillil.
Lepingu vastuvõtmise eel hinnati rahvusvahelise relvakaubanduse aastakäive ligi 70 miljardile dollarile.
Piret (eesnimi)
Piret on eesti naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Piret 3498 naisel. Piret oli populaarsuselt 28. naisenimi. Piret oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 45). Kõige populaarsem oli eesnimi Piret vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,46.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Piret 2 inimesel.
Selle nimega on seotud nimi Birgitta.
Simuna Siimona ja Juuda kogudus
pisi|Simuna kirik Simuna Siimona ja Juuda kogudus on EELK kogudus Simunas, mis kasutab Simuna kirikut.
Kogudus kuulub Viru praostkonda.
Koguduse õpetaja on Enn Salveste, organist ja juhatuse esimees on Ainar Ojasaar.
Jumalateenistused on igal pühapäeval kell 11 Simuna Siimona ja Juuda kirikus.
Ajalugu
Simuna kihelkonnakirikuna kasutatav Simuna kirik kuulub koos Tallinna Toomkirikuga Eesti vanimate hulka (13. sajand). 14. sajandil annetas Taani kuningas Valdemar IV Atterdag Simuna kiriku Tallinna Toomkirikule. Kirik kuulus Tallinna Toomkiriku patronaadiõiguse alla.
Simuna kihelkond oli territoriaalselt suuremaid Põhja-Eestis. Hiljemalt 16. sajandil eraldus sellest Väike-Maarja kihelkond, mis oli algselt Simuna kihelkonnakiriku abikiriku ala. Kogudusel oli kabel ka Paasveres, hiljem osi Laiuse kihelkonnast.
Eerika tiik
Eerika tiik on tiik Tartumaal Kambja vallas.
Tiigi pindala on 0,6 ha.
Vahe tänav (Paide)
Vahe tänav on tänav Paides.
Vahe tänav on umbes 160 meetrit pikk.
Tänav algab Vee tänavalt, kulgeb lõunasse ja ristub Vainu tänavaga, kus ta ka lõppeb.
Mis maksab muaobonõ
"Mis maksab muaobonõ" on ansambli Väike Hellero esimene album, mis ilmus 2005. aastal CD-na. Albumi 20 laulust 4 on pärit Võrumaalt ja 5 Setumaalt.
Suure-Jaani Johannese kogudus
EELK Suure-Jaani Johannese kogudus on luterlik kogudus Suure-Jaanis.
Koguduse hooldajaõpetaja on Hedi Vilumaa, organist on Merike Saaremets ja juhatuse esimees on Jüri Mikkor.
Jumalateenistused on vastavalt kavale algusega kell 14.00 Suure-Jaani kirikus.
Sooküpress
Sooküpress (Taxodium distichum) on küpressiliste sugukonda kuuluv okaspuu.
Sooküpress kasvab 30–35 meetri kõrguseks, tüve diameeter on 1-2 meetrit.
Õiepõrnikas
Õiepõrnikas (Gnorimus nobilis) on mardikaliste seltsi põrniklaste (Scarabaeidae) sugukonda kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Tarmo Uustalu
Tarmo Uustalu (sündinud 19. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti arvutiteadlane ja programmeerimiskeelte semantika professor, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010).
Töökäik
Eesti NSV/Eesti TA Küberneetika Instituudi vanemtehnik, insener 1986–1992; Rootsi Kuningliku Tehnikaülikooli doktorant ja uurimisinsener 1992–1998; dotsendi kt 1998–1999; järeldoktorant-stipendiaat Minho Ülikoolis (Braga, Portugal) 2000–2002; Reykjaviki Ülikooli arvutiteaduse teaduskonna professor (0,7 koormusega) 2017–…; TTÜs 1999–…: TTÜ Küberneetika Instituudi tarkvara osakonna vanemteadur (0,25 koormusega) 1999, vanemteadur (1,0 koormusega) 1999–2009, peatatud 2000-2002; infotehnoloogia teaduskonna arvutiteaduse instituudi teoreetilise informaatika õppetooli dotsent 2002–2004, programmeerimiskeelte semantika professor 2004–2009; TTÜ Küberneetika Instituudi juhtivteadur 2009–2016; infotehnoloogia teaduskonna tarkvarateaduse instituudi professor, juhtivteadur (0,3 koormusega) 2017–… ,
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2010. aastal arvutiteaduse alal, kuulub akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonda.
Teadustöö
Loodusteadused ja tehnika. Arvutiteadused: struktuurne tõestusteooria ja tüübiteooria, algebraline ja kategoorne loogika, programmikeelte semantika, programmiloogikad, funktsionaalprogrammeerimine, programmide transformeerimise ja konstrueerimise meetodid, modaalloogikate arvutiteaduslikud rakendused. Avaldanud üle 240 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 8 magistri- ja 4 doktoritööd, juhendanud 9 järeldoktorit.
Erialaühendused
Osalenud paljude rahvusvaheliste konverentside programmi- või juhttoimkondade töös alates 1998; Eesti Arvutiteaduse Talvekoolide (EWSCS) peakorraldajaid alates 1999; ETFi tehnikateaduste ekspertpaneeli liige 2002; Eesti arvutiteaduse teooriapäevade initsiaator ja peakorraldajaid 2002–…; Euroopa Liidu 5. ja 6. raamprogrammi programmide saidijuht 2002–2009; Eesti teaduse tippkeskuse “Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus” (Center for Dependable Computing) nõukogu liige 2002–2007; TTÜ Küberneetika Instituudi teadusnõukogu liige 2004–2007, 2009–2016; RAKi meetme 1.1 IKT doktorikooli projekti juht 2005–2008; TKNi reaalteaduste ekspertgrupi liige 2005–2006; Eesti teadusaasta saadik 2011–2012; ETAGi loodus- ja tehnikateaduste ekspertkomisjoni liige 2015–2017; toimetuskolleegiumi liige, J. of Univ. Comput. Sci. 2006–...; erialaühenduste European Association for Theoretical Computer Science (EATCS), European Association for Computer Science Logic (EACSL), Interest Group in Pure and Applied Logic (IGPL), European Association for Logic, Language and Information (FoLLI), European Association for Programming Languages and Systems (EAPLS), Association for Computing Machinery (ACM) liige. ,
Harrastused
Analüütiline filosoofia, teadus ja religioon, klassikaline muusika, orienteerumine.
Kelly Sildaru
Sildaru on esimene eestlasest vigursuusatamise maailmameister, X Gamesi võistluse võitja ja maailma noorim kahekordne X Gamesi võitja, kuuekordne juunioride maailmameister.
2019. aasta X Gamesil Aspenis võistles Sildaru rennisõidus, pargisõidus ja Big Airi hüpetes, kus ta võitis igalt alalt medali, saades sellega esimeseks suusasportlaseks, kes on pärast 1997. aastat ühelt X Gamesilt võitnud kolm medalit.
Dew Tour
Kelly Sildaru võitis detsembris 2015 Dew Touri võistluse USA-s Colorado osariigis Breckenridge'is vigursuusatamise distsipliinis nimega pargisõit (inglise keeles slopestyle). Kuigi ta oli sel ajal vaid 13-aastane, võitis ta Winter X Gamesi võitjat Emma Dahlströmi ja 2014. aasta olümpiakulda Dara Howelli olulise punktivahega. Kuna mitmetel suurvõistlustel (nagu olümpiamängud ja maailma karikasarja osavõistlused) on vanusepiirang 15 aastat, ei saanud Sildaru neil mitmel aastal osaleda. X Gamesi võistlusel saab osaleda kutsetega, mida Sildaru Dew Touri võitmiseni ei olnud veel saanud.
2016. aastal võitis Sildaru 159,33 punktiga Dew Touri juba teist korda.
X Games
Kelly saavutas Big Air võistluses teise koha (84 punkti), kaotades võitjale Lisa Zimmermannile vaid 1 punktiga. Pargisõidus võitis Kelly 92,33 punktiga esikoha, olles selle tulemusega noorim X Gamesi võistluste kahekordne võitja. Norras toimunud Euroopa X-mängudel saavutas Kelly Big Air võistluses teise koha.
Vigursuusatamise MM
Park Citys 2019. aastal toimunud vigursuusatamise ja lumelaua täiskasvanute maailmameistrivõistlustel võitis Sildaru kuldmedali rennisõidus.
Olümpiamängud
Ta jättis vigastuse tõttu 2018. aasta taliolümpiamängud vahele.
2022. aasta taliolümpiamängudel võitis ta pargisõidus kvalifikatsiooni ja saavutas finaalis 3. koha; see pronksmedal oli Eesti esimene taliolümpiamängude medal alates 2010. aasta taliolümpiamängudest. Rennisõidus jõudis ta 4. kohale. Big Airi hüpete kvalifikatsioonis sai ta 17. koha ja ei pääsenud edasi finaali.
Pekingi taliolümpiamängude avatseremoonial oli ta ka üks Eesti lipu kandjaid.
Muud võistlused
Varem on ta osalenud ka SFR Freestyle Touril, kus võitis 2014. ja 2015. aasta Varsi osavõistluse.
Kadri
Kadri on naise- või mehenimi.
Kelly Sildaru
Muud võistlused
2016. aasta märtsis võitis ta esikoha ameeriklanna Keri Hermani ja rootslanna Emma Dahlströmi ees European Freeski Open võistlusel Šveitsis Laaxis, kui sai parima laskumise eest 95,16 punkti. 2016. aasta märtsi lõpus tõusis ta AFP naiste maailma edetabelis pargisõidu arvestuses esikohale, olles teeninud hooaja jooksul viis võitu ja kogunud 3875 punkti.
Kadri
Eestis on Kadri naisenimi ja see on mugandus nimest Katharina. Türgis ja Balkani maades on Kadri mehenimi.
Kelly Sildaru
Maailma karikasarja võistlused
Maailma karikasarja etapivõidud:
Kadri
1995. aasta seisuga oli selle nime kandjaid Eestis 3142. Rahvastikuregistri andmetel elas 21. mai 2012 seisuga Eestis 3286 Kadri-nimelist inimest.
Kelly Sildaru
Meediakajastus
Sildaru spordisaavutused on temale tõmmanud Eesti meedia ja avalikkuse suure tähelepanu. Tema isa Tõnis Sildaru ütles intervjuus ETV saatele "Ringvaade", et Kelly meediat eriti ei jälgi, tänu millele on tal säilinud lapsepõlv.
Kadri
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Kadri 3278 naisel. Kadri on Eestis populaarsuselt 33. naisenimi.
Kelly Sildaru
Isiklikku
Kelly Sildaru on sündinud ja elab Tallinnas. Ta alustas suusatamist oma jutu järgi umbes kaheaastaselt ja tema esimene treener oli isa Tõnis Sildaru. Kelly Sildaru noorem vend Henry (sündinud 26. augustil 2006) tegeleb samuti vigursuusatamisega ja koos esinesid nad 2014 noortefilmis "Love Life Movie". Kelly Sildaru lõpetas 2021. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi.
Kadri
Kõige populaarsem on eesnimi Kadri vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 69,44 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,84. Kadri on keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus on 33).
Tappara
pisi|Võistlusvorm pisi|Tappara ja [[Tampere Ilves (jäähoki)|Tampere Ilvese matš Nokia Arenal 2021. aasta detsembris]] Tappara (tõlkes soome keelest 'sõjakirves, tapper') on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Tamperes. See mängib Soome jäähokiliigas.
Klubi eelkäija oli 1932. aastal asutatud Tammerfors Bollklubb. Praegune klubi loodi 1955. aastal.
Tappara on tulnud Soome meistriks kokku 19 korda, praegune jäähokiliiga on võidetud 12 korda ja selle eelkäija SM-sarja võideti seitse korda. Tappara on 12 võiduga Soome jäähokiliiga kõige edukam klubi.
Hooajal 2022/23 võitis Tappara teise Soome klubina pärast JYP-i Jäähoki Meistrite Liiga.
Klubi peab alates 2021. aastast oma kodumänge Nokia Arenal ehk Tampere Arenal. Enne seda asus klubi koduväljak Tampere jäähallis ehk Hakametsäl.
Klubi peatreener on Jussi Tapola.
Valli tänav (Paide)
Valli tänav on tänav Paides.
Suuränn
Suuränn (Catharacta skua) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Valli tänav (Paide)
Vallimäe külje all asuv Valli tänav on umbes 230 meetrit pikk.
Suuränn
Vahel käsitletakse teda perekonna Stercorarius all, kuhu ta varem kuulus. Briti saartel kutsutakse teda tihti ka nimega bonxie, mis tuleneb vanaskandinaaviakeelsest sõnast bunki (hunnik, kuhi).
Valli tänav (Paide)
Tänav algab Posti tänavalt, kulgeb läände ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb.
Suuränn
Tegu on röövlinnuga, kellel looduslikke vaenlasi on vähe.
Teda on üksikutel kordadel märgatud ka Eesti vetel, aga üldiselt ei ole takson Eestis esinev.
Välimus
vasakul|pisi|Suuränn lendamas, hästi on näha iseloomulikud valged vöödid tiibadel Suuränn on üks suuremaid ja raskemaid linnuliike änlaste sugukonnast. Emaslind on reeglina suurema kasvuga kui isaslind.
Suurännil on suur väljaulatuv pea, mis on tihti silmatorkavalt üles tõstetud asendis. Lühike saba on umbes sama pikk kui pea. Saba keskmised suled ulatuvad pisut sabast välja, andes sellele iseloomuliku kolmnurkse kuju. Tal on stabiilne lend, mida toetavad aeglased tiivalöögid.
Tal on tume konksja kujuga nokk ja jämedad mustad jalad. Sulestik on pruuni värvi, tiibadel on nii tumedamaid kui ka heledamaid alasid, mis moodustavad säbrulisi mustreid. Esinevad silmapaistvad valged vöödid nii tiiva alumisel kui ka ülemisel poolel. Nende järgi on lindu võimalik juba väga kaugelt ära tunda. Põhivärvusest heledamaid triipe leidub ka kukla taga ja pea külgedel.
Võib minna segi noore suurekasvulise laisaba-änniga, ent viimasel on väiksem pea, saledam kõht ja pikem saba (erinevalt suurännist on see alati pikem kui pea). Vahet suuränni ja laisaba-änni vahel saab teha ka selle järgi, et suuränni tiibadel on tunduvalt suuremad ja kontrastsemad valged vöödid kui laisaba-ännil.
Levik ja arvukus
Suuränn pesitseb Islandil, Fääri ja Briti saartel, vähemal määral ka Šotimaa mandriosal. Tegu on rändlinnuga, kes tavaliselt talvitub Atlandi ookeani rannikul Pürenee poolsaare piirkonnas.
Tegu on ühe hiliseima koloniseerijaga Põhja-Atlandi merelindudest, kes on algselt pärit Antarktikast. Esmalt asustas suuränn Islandi, mis toimus ilmselt 12.–15. sajandil. Alates sellest on Islandil liigi arvukus üsna stabiilsena püsinud. Sealt edasi liiguti Fääri saartele ja hiljem koloniseeriti ka Briti saari, peamiselt Shetlandi saarestikku. Briti ja Fääri saarte populatsioonidel langes aga arvukus väga tugevalt, seda peamiselt inimtegevuse tõttu. Sellest tulenevalt läbisid sealsed populatsioonid tugeva pudelikaelaefekti. Isendite vahel esines inbriidingut, mis tähendab seda, et omavahel ristusid niisugused isendid, kelle vahel oli geneetiline sugulus suurem kui keskmiselt populatsioonis olla võiks.
Alates 20. sajandi algusest on arvukus jälle kõvasti kasvama hakanud, see kestis kuni 1980. aastateni, pärast mida on püsinud stabiilsena. Arvukuse suurenemisele aitas kaasa ka suuränni toidulauast märkimisväärse hulga moodustava tobia populatsioonide suurendamine.
Briti ja Fääri saarte populatsioonide arvukus langes inimmõju tõttu, sest tegu on paikadega, kus on tegeletud pikalt põllumajandusega. Suuränn ründab vahel noori lambaid, eriti ahvatlevad teda vastsündinud lambatalled. Selline käitumine ei ole lambakasvatajatele soodus ja on põhjustanud nendepoolset suuränni arvukuse piiramist, et kaitsta enda lambakarja. Illegaalset küttimist esineb ka tänapäeval, ent tunduvalt vähemal määral. Paraku kipub langema lammaste poegimise aeg kokku perioodiga, mil lindudel on nende põhilist toitu napilt.
Korponi järv
Korponi järv on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Suuränn
Ränne
Talveks migreeruvad linnud lõunasse. Selleks kogunevad nad pärast pesitsusaega Põhjamere kandis suurte parvedena kokku, et koos talvituma suunduda. Peamine rännuaeg on augustist oktoobrini. Põhilised talvitumispaigad asuvad Biskaia lahest kuni Loode-Aafrikani välja, paiknedes suuresti Pürenee poolsaarel. Seal pesitsevad täiskasvanud, ent nooremad linnud lendavad neist veel natuke edasi lõuna poole. Oma esimestel eluaastatel juhtub vahel, et mõned noorlinnud hajuvad üle kogu Atlandi ookeani põhjaosa, jõudes välja Lõuna-Ameerika põhjapoolsele rannikule. Samuti on mahajääjaid jõudnud Vahemere ja Musta mere äärde.
Toitumine
pisi|Suuränn [[Shetlandi saared|Shetlandi saartel oma territooriumi kaitsmas]] Suuränn sööb väga vaheldusrikast toitu. Põhilise osa tema toidulauast moodustab kala, peamiselt tobias. Mõnikord varastatakse aga söögiks hoopis teiste lindude mune ja linnupoegi või siis toitutakse marjadest, putukatest, noortest lammastest ning korjustest. Veel on talle iseloomulik kleptoparasitism ehk teistelt lindudelt nende poolt püütud toidu röövimine. Kleptoparasitismi esineb kõige rohkem juuli lõpus, mil toidupuudus on suurim. Enim langevad suuränni rünnaku ohvriks lunnid, aga ka krüüslid, suulad ja algid.
Enne rünnakut hakkab lind potentsiaalsete ohvrite kohal tiirutades lendama. Seejärel, olles valinud välja konkreetse indiviidi, sööstab ta kiirelt linnu seljatagant tema poole, tekitades nii üllatusmomendi ja saades ohvri käest soovitud kala kätte. Alkidel on vahel kombeks suuränni eest põgeneda, sukeldudes selleks veealla, seetõttu on efektiivsem linde rünnata veepinnast kõrgemal.
Linnupoegadele antakse tavaliselt süüa 5–6 korda päevas. Enamasti on selleks kala. Teised linnud, imetajad, selgrootud ja marjad moodustavad poegade toidulauast alla 4%.
Mõju teistele lindudele
Suuränni pesitsusterritooriumid kattuvad temaga samast sugukonnast pärit söödikänniga. Tegu on suurännist väiksema linnuga, keda suuränn vahel ründab, eesmärgiks toidupuuduse korral teda toiduks tarvitada või temalt toitu röövida. Pesitsuspaikade pärast konkureerides on suurännil selge eelis, sest ta on suurem ja võimsam ning jõuab tavaliselt rändelt tagasi kaks kuni kolm nädalat enne söödikänni. Tänu sellele hõivab suuränn parimad alad enne söödikänni saabumist. Teistest liigikaaslastest isoleeritud söödikänni paarile on suuränn eriliseks ohuks, seda eriti toidunappuses.
Kuna suuränni arvukus on viimase sajandi jooksul kõvasti kasvanud, on teadlased pannud kahtluse alla söödikänni populatsioonide arvukuse säilimise. Näiteks Foula saarel paikneval suuränni koloonial on esinenud negatiivne mõju sealsele söödikänni kolooniale, kes on pidanud omale pesitsemiseks väiksemad ja kehvemad alad leidma. See ei avaldanud kogu populatsioonile küll suurt negatiivset mõju, aga vähendas sealse koloonia sigimisedukust 20% ulatuses. Suuränni peamine põhjus söödikänni tapmiseks on tõenäoliselt teiste toiduallikate kehv kättesaadavus.
Kuigi suuränni arvukus ei ole nii suur, et teistele liikidele tõsist kahju teha, mõjutab kisklus siiski ka teisi linnuliike. Nendeks on muu hulgas atlandi tormipääsu, kaljukajakas, krüüsel, hahk ja merisk. Tobia populatsioonide langemine 1980. aastatel oli ilmselt suurim põhjus, miks hakati rohkem teisi linde ründama.
Pesitsemine
vasakul|pisi|Linnupesa koos munadega Suuränn pesitseb Atlandi ookeani põhjaosa saartel ja pesa ehitab maapinnale. Ta on üks vähestest merelindudest, kes pesitseb ainult Euroopa vetes. Tihedaimad suuränni kolooniad paiknevad suula kolooniate lähistel – neil on ka ühised migratsiooniteed. Linnud, kes käivad toitumas kolooniast eemal, hõivavad omale enamasti pesapaigaks vaid väikese territooriumi. Seda kaitstakse sissetungijate eest agressiivsete sööstude ja sukeldumispommitamisega (dive-bombing), mis on eriti äge, kui sissetungija tulekul on mõlemad vanemad pesa juures.
Suuränn on monogaamne lind, kes on läbi aastate truu nii oma pesitsuskohale kui ka paarilisele (vahel paaritub üks isane ka rohkem kui ühe emasega, ent sellised suhted ei ole püsivad). Tänu sellele saab ta iga aasta varakult alustada sigimise ja järglaste eest hoolitsemisega. Pesitsuspaik hõivatakse kohe pärast rändelt naasmist, mil lind on omale kogunud korralikud rasvavarud. Suuränn kaalub rändelt naastes kuni 25% rohkem kui munade haudumise ajal. pisi|Suuränni poegSigima hakatakse tavaliselt 5–6 aasta vanuselt, erandina ka 4-aastaselt. 10–30 päeva jooksul pärast territooriumi hõivamist muneb emaslind pessa munad. Enne munemist isaslind toidab emaslindu. Ka ülejäänud pesitsusaja vältel võtab isane toitmise kohustuse suurel määral enda peale, emaslind aga püsib pesa lähedal, et seda kaitsta. Selle taga peitub ka põhjus, miks isased suurännid on väiksema kasvuga kui emased – väikesed isased on paremad jahipidajad, suured emased on aga efektiivsemad ja agressiivsemad pesa ja poegi kaitstes. Mida vanemate lindudega on tegu, seda raevukamalt nad oma pesa kaitsevad.
Munakurnas on reeglina kaks muna. Koorumise tõenäosus varieerub 60–73% ulatuses, mida võivad mõjutada karmid ilmastikutingimused, näiteks tormid. Linnupojad kooruvad tavaliselt mõnepäevase vahega, esimene koorunu on enamasti suurem ja elujõulisem. Vahel esineb esimesel linnul nii suurt domineerimist oma noorema pesakaaslase üle, et ontarvitanud teda söögiks. Tegu pole tihti esineva nähtusega, ent see on kasulik toidupuuduse korral, aidates elus püsida vähemalt ühel pesakonna järeltulijal.
Linnupojad püsivad pesa lähistel tavaliselt niikaua, kuni on saavutanud peaaegu täiskasvanud linnu kaalu ja kogunud rasvavarusid. Selline käitumine oli kasulik karmi kliimaga antarktika suvedel, mis oli nende kunagine pesitsuspaik. Kuna niisugune käitumine esineb ka 21. sajandi algul, näitab see, et Atlandi ookeani põhjaosa asustamisest ei saa olla möödas väga palju aega.
Pesapaigas on linnud lärmakad, peletades sissetungijaid eemale esmalt karjetega, aga ka rünnates. Väljaspool pesitsusaega on nad pigem vaiksed.
Puch bei Weiz
Puch bei Weiz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.
Populatsiooni elujõulisuse analüüs
Populatsiooni elujõulisuse analüüs (inglise population viability analysis, lühendatult PVA) on demograafiline populatsiooni riskianalüüs, mis ennustab matemaatika ja statistika meetodeid kasutades, kui suur on tõenäosus, et populatsioon jääb praeguste keskkonnatingimuste (sh inimmõju) juures mingi tulevase perioodi jooksul püsima.
Tavaliselt eri liikide populatsioonide elujõulisuse ennustamisel kasutatakse erinevaid meetodeid.
Läänemaa Haigla
Läänemaa Haigla on haigla Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Vaba tänav 6.
Läänemaa Haigla koosseisu kuuluvad ka Läänemaa Haigla Polikliinik ja Läänemaa Haigla Hooldekodu, mis asuvad aadressil Vaba tänav 4, endises De la Gardie lossis.
Taagepera Jaani kogudus
EELK Taagepera Jaani kogudus on luterlik kogudus Taageperas.
Kogudus kuulub Viljandi praostkonda, varem kuulus Valga praostkonda.
Jumalateenistused on igal kuu teisel ja neljandal pühapäeval algusega kell 14.00 Taagepera Jaani kirikus.
Žuta Tabija
pisi|Žuta Tabija Kollane bastion (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Žuta Tabija, kirillitsas Жута Табија) on Bosnia ja Hertsegoviina pealinna Sarajevo kaitseehitis Vratniku linnuse sissepääsu juures. See ehitati Jekovaci piirkonda aastatel 1727–1739. 1878. aastal tõrjuti sellelt Austria-Ungari vägede sissetungi. Linnus sai mitu korda kahjustada ja see ehitati uuesti üles. Viimane renoveerimine toimus aastal 1998.
Reichendorf
thumb|Reichendorfi kabel
Reichendorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Pischelsdorf am Kulmi valla osa.
Suur mügarliudik
Suur mügarliudik (Dumontinia tuberosa) on tiksikulaadsete seltsi kuuluv seen, Dumontinia perekonna liik.
Varem arvati see mügarliudiku (Sclerotinia) perekonda.
Levik ja kasvukoht
Seen on levinud Euroopas.
Sarnased liigid
Kevadisel ajal kasvavad metsades suure mügarliudikuga sarnased urvaliudikud (Ciboria spp.). Nende viljakehad on õrnemad ja arenevad sarapuu, lepa, kase või paju veidi mattunud eelmise aasta urbadel.
Puhatu Martiska järv
Puhatu Martiska järv (ka Martiska järv, Väike Puhatu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Puhatu külas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1099 m.
Täämba õdagu praadimi kunna
"Täämba õdagu praadimi kunna" on ansambli Winny Puhh album, mis ilmus 2006. aastal CD-na.
Albumil on 15 laulu, millest 4 on võru- ja 11 eestikeelset. Albumi tootis Legendaarne Records.
Elmar Reiman
Elmar Reiman (ka Reimann; 2. jaanuar 1893 Tartu – 21. aprill 1963 Stockholm) oli Venemaa ning Eesti kergejõustiklane ja jurist.
Sportlase ja sporditegelasena
Sportima hakkas 1909. aastal, järgmisel aastal alustas pikamaajooksutreeninguid.
Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel maratonis, kus sai 35. koha, teistel andmetel 24. koha või katkestas.
Oli aastatel 1921–1925 Tartu Kalevi juhatuse liige.
Ta osales Eesti eest 1924. aastal Pariisi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus sai maratonis 30. koha.
Oli maratonis 1927. aastal Eesti meister ja 1928. aasta meistrivõistlustel kolmas ning oli 1500 m jooksus 1921. aasta meistrivõistlustel kolmas.
Osales aukülalisena 1962. aastal Stockholmi staadionil korraldatud 1912. aasta Stockholmi olümpiamängude 50-aasta juubelipidustustel.
Osavõtt sõdadest ja Kaitseliidust
Võttis osa Esimesest maailmasõjast. Sai viis korda haavata. Talle anti kolm Georgi risti ja neli medalit.
Võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast, oli ratsaluuraja.
Oli 1920. aastatel Kaitseliidu Tartu malevas üks spordijuhte.
Haridus- ja töökäik
Lõpetas 1932. aastal Tartu Õhtu-ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1932–1940 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Läks 1944 Rootsi, töötas seal arhiivis ja oli 14 aastat kindlustusselts "Fylgia" ametnik.
Ta suri 21. aprillil 1963 Bromma linnaosas Stockholmis ja maeti 21. mail 1963 Bromma kirikuaeda (kvartal EG, haud nr 221).
Agram 2000
Agram 2000 on Horvaatia püstolkuulipilduja, mis on konstrueeritud relva Beretta M12 eeskujul. Agram on Zagrebi saksakeelne nimi. Relv on kurjategijate seas levinud, kuna neid on Horvaatia iseseisvussõjast palju alles jäänud ning neile on lihtne summutit kinnitada. Sõja ajal oli Agram 2000 kurikuulsalt ebatöökindel, odavalt valmistatud salvede tõttu tõrgub see tihti.
Agram 2000, nagu ka Beretta M12, kasutab padrunit 9×19mm Parabellum. See leidis Kosovo sõjas laia kasutust, kuna võimaldas automaattuld, summuti paigaldamist, eri suurustes salvi ning oli kompaktne. Tänapäeval on Agram 2000 väljaspool Balkani poolsaart rariteet, kuna neid toodetakse väga väheses koguses. Tootmise sisulise lõpetamise põhjustas Balkani konfliktide lõpp ja sellega kaasnenud nõudluse langus.
E-arve
E-arve standard
Eestil on olemas Eesti e-arve standard, mis on kasutusel nii pankades kui ka majandustarkvaras ehk ERP-programmides.
Eesti e-arve vormingute avaldamisega tegeleb Eesti Pangaliit, kellel lehelt on kättesaadavad kõikide kasutusel olevate vormingute versioonid – nii kirjeldused kui ka vormi juurde kuuluvad manused.
Eesti e-arve formaadi arendus ja juhtimine on aastast 2019 ITL-i e-arve toimkonnas.
E-arve avalikus sektoris
Vastavalt 15. detsembril 2016 Riigikogus heaks kiidetud raamatupidamise seaduse muutmise seadusele peab avaliku sektori üksustel olema e-arvete vastuvõtmise valmidus alates 1. märtsist 2017 ja alates 1. juulist 2017 on ettevõtjatel kohustus saata avalikule sektorile e-arve standardile vastavaid e-arveid.
E-arve kasutus
E-arvete vahendamisega ostja ja müüja vahel tegelevad kas ERP-d või e-arve operaatorid. E-arve operaator on ettevõte, kes vastutab kas ostja või müüja arvete töötlemise eest – majandustarkvarast kliendini toimetamine või ostjale majandustarkvarasse importimine. E-arve operaator on abiks sobilike vormingute tagamisel – aitab viia Eesti e-arve ERP-le sobivale kujule või ka vastupidi – teeb ERP vormingust Eesti e-arve.
Rahvusvahelised standardid
Rahvusvaheliselt on enim tähelepanu saanud UBL ehk Universal Business Language. Tegu on laiema kogu hankeprotsessi katva andmevoogude kirjeldusega, mille üks alamosa on ka e-arve.
Look
Look on teatud tüüpi hoburakendi osa, kõveraks painutatud puust või metallist poolkaar, mis jääb hobuse kaela kohale ning mille külge kinnituvad rangiroomade abil aisad. Look pidurdab hobuse liikumisel tekkivaid tõukeid ning võimaldab kergemat paigaltvõttu, hõlbustades väiksematel hobustel raskete koormate vedamist. Loogarakend on traditsioonilisena tuntud Soomes ja Baltimaades, sh Eestis, samuti Venemaal.
Loogiline positivism
Loogiline positivism ehk uuspositivism (neopositivism; ingliskeelses mõistestikus samastatakse loogilise empirismiga) oli metafüüsika ja spekulatiivse filosoofia vastane hoiak, milles filosoofia taheti kujundada loogiliseks teaduskeeleks.
Loogiline positivism kujunes filosoofia suunaks 1920. aastatel Viini ringist ja oli väga mõjukas kuni 1960. aastateni. Viini ringi liikmed Moritz Schlick (1882–1936) ja Rudolf Carnap (1891–1970) uskusid, et kõiki teaduslikke lauseid on võimalik korrastada üheks ühtseks süsteemiks – ühtsusteaduseks. Aastal 1962 ilmunud Thomas Kuhni raamatust "Teadusrevolutsioonide struktuur" algas loogilise positivismi kriisi.
Loogiline positivism on filosoofias empirismi vorm, mille kohaselt teadmine on kas empiiriline teadmine või siis aposterioorne teadmine, kuid viimasel juhul on tegemist sisutühjade teadmistega.
Loogilist positivismi on pooldanud Bertrand Russell ja Viini ringi filosoofid.
Loogilisele positivismile on hiljem esitatud nii palju vastuväiteid, et tänapäeval pooldavad seda vähesed filosoofid. Eestis on loogilist positivismi pooldanud Viktor Palm.
Pärnu kohanimede loend
Siin on süstemaatiliselt loetletud Pärnu linna kohanimesid.
Robert Erhardt
pisi|Robert Erhardt Robert Erhardt (28. mai / 9. juuni 1874 Riia – 10. jaanuar 1941 Berliin) oli baltisakslasest Läti ettevõtja ja poliitik. Ta oli detsembrist 1907 Vene keisririigi III Riigiduuma liige.
Ta õppis Riia Polütehnikumis ja Dresdeni Polütehnilises Instituudis, hiljem täiendas end Münchenis, Berliinis ja Tübingenis ning oli pankur.
16. detsembril 1907 sai ta (äsja surnud Erwin Moritzi asemel) Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni. Ta oli riikliku tulude ja kulude nimekirja täitmise komisjoni liige ja eelarvekomisjoni sekretär, samuti kuulus ta finants- ja tööküsimuste komisjoni.
Pärast Veebruarirevolutsiooni tervitas ta riigiduumat ja Ajutist Valitsust telegrammiga Voronežist.
Pärast Läti Vabariigi väljakuulutamist oli ta 14. juulist 1919 kuni 14. märtsini 1920 Läti Ajutise Valitsuse rahandusminister.
De veritate
"Quaestiones disputatae de veritate" (lühidalt "De veritate" 'Tõest') on Aquino Thomase teos.
Leo Orgussaar
Leo Orgussaar (12. aprill 1894 Valga – 20. jaanuar 1942 Sevurallag Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja lendur.
De veritate
Artikkel 1.
Ja esiteks küsitakse, kas inimene saab õpetada ja kas teda saab nimetada õpetajaks või ainult Jumal ja Jumalat.
Ja tundub, et ainult Jumal õpetab ja ainult Jumalat tuleb nimetada õpetajaks.
Barbara Lehtna
Elukäik
Kasvas üles Pärnus, on lõpetanud Pärnu Ühisgümnaasiumi. 2012. aastal lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogia erialal.
De veritate
Artikkel 1.
1. Mt 23.8: Ainult üks on teie Õpetaja, ja eelneb: Teie ärge laske endid hüüda rabiks; selle kohta on gloss: "ärge omistage inimestele Jumala au, ehk ärge usurpeerige endale seda, mis kuulub Jumalale." Järelikult tundub, et ainult Jumal on õpetaja ja õpetab.
Leo Orgussaar
Elukäik
Orgussaar lõpetas 1912. aastal Valga linna reaalkooli ja õppis seejärel Peterburi Polütehnikumi mehhaanika jaoskonnas. 13. mail 1916 asus vabatahtlikult Vene Keisririigi sõjaväkke ning valis teenistuskohaks õhusõidu jaoskonna. Sealt määrati ta 2. Baltimere laevastiku ekipaaži. Läbis seal kahekuulise algväljaõppe ning seejärel suunati Peterburi Polütehnikumi juures toimunud ohvitseride lennuteoreetilisele kursusele. Lõpetas kursuse 1916. aasta oktoobris ning ülendati allohvitseriks. Oktoobrist 1916 kuni veebruarini 1917 teenis ta Tallinnas Pirital asunud 3. lennujaamas. Veebruaris 1917 nimetati Orgussaar mereväe junkruks ning saadeti Bakuu merelennukooli. 20. mail 1917 ülendati lipnikuks. Lõpetas märtsis 1918 Bakuu merelennukooli ning kuna aprillis kehtestati Bakuus enamlaste võim, siis lahkus teenistusest ja tuli tagasi Eestisse.
De veritate
Artikkel 1.
2. Peale selle, kui inimene õpetab, siis ainult mingite märkide abil; sest kui tundub, et ta õpetab ka midagi asjade enestega, nagu näiteks siis, kui selle peale, et keegi küsib, mis on kõndimine, keegi kõnnib, ei piisa sellest siiski, et tegu oleks õpetamisega, kui ei lisata mingit märki, nagu Augustinus tõestab teoses "De magistro": kuna ühes ja sellessamas asjas on koos mitu asja, siis ei teata, mille kohta selles asjas näitamine käib, kas substantsi kohta või mõne selle aktsidentsi kohta. Aga märkide kaudu ei ole võimalik jõuda asjade tunnetuseni, sest asjade tunnetus on etem kui märkide tunnetus: märkide tunnetus järjestub asjade tunnetuse kui eesmärgi poole, aga tagajärg ei ole oma põhjusest etem. Järelikult ei saa keegi teisele edasi anda mingite asjade tunnetust, ja nõnda ei saa teda õpetada.
Leo Orgussaar
Elukäik
Ta teenis 27. novembrist 1918 Eesti kaitseväes: osales Kaitseliidu organiseerimises Valgas, määrati Valga Kaitseliidu ülema abiks. 16. detsembrist 1918 teenis Inseneripataljonis ning nimetati lennuväeroodu nooremaks ohvitseriks. 23. detsembril 1918 komandeeriti koos lennuroodu ülema alamkapten Jüri Otsaga ametiasjus Soome, naasis komandeeringust 18. jaanuaril 1919.