cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peter Vitus von Quasdanovich
Osalus Reini sõjategevuses
Esimese koalitsiooni sõja ajal teenis ta ülem-Reini armees, kus juhatas algul brigaadi ning pärast feldmarssal-leitnandiks edutamist diviisi. 26. juunil 1795 osales ta Fleurusi lahingus, kus juhatas ühte kolonni, kuid ei suutnud sellega Prantsuse kaitsest läbi murda.
Sama aasta septembris ähvardasid prantslased Austria armee varustuspunkti Heidelbergis, kuid Quasdanovich enda 8000 mehega suutis ligi 12 000-mehelise Prantsuse armee Handschuhsheimi all peatada. Lahingu pööras austerlaste kasuks ratsarünnak, mis Prantsuse väed põgenema pani. See võitas aitas kaasa Austria ülem- ja alam-Reini armeede ühinemisele ning Jourdani üle Reini jõe surumisele. Oma võidu eest autasustati Quasdanovichit Maria Theresia militaarordeni komtuuriristiga. Hiljem osales ta ka Mannheimi piiramisel. pisi|257x257px|Mantova ümbruskonna kaart
Osalus Itaalia sõjategevuses
1796. aastal viidi Quasdanovich üle Itaaliasse, kus sealsete vägede ülemjuhataja von Wurmser proovis päästa Mantova linna, mida piiras hiljaaegu suurt edu saavutanud Napoleon Bonaparte armee.
Wurmseri plaani järgi juhatas Quasdanovich 18 000-mehelist kolonni, mis hakkas liikuma Garda järve lääneküljelt. 29. juulil ründas Quasdanovich Rivoli all Massenat, kelle ta ka tagasi surus, põhjustades talle suuri kaotusi. Samal päeval ründas Quasdanovich Salo all ka Prantsuse kindral Saureti vägesid, kes pärast Desanzanosse taganesid. 30. juulil liikus Quasdanovich Chiese jõeni, kus aga Saureti käest lüüa sai ning oli sunnitud järgmine päev Gavardosse taganema.
3. augustil asus ta uuesti Wurmseri poole ning lükkas enda ees olevad Prantsuse väed tagasi. Järgmisel päeval suruti ta aga ise taas Gavardosse tagasi, mille käigus eraldati tema armeest prints Reussi diviis, mis prantslaste poolt ümber piirati. Pärast Wurmseri armee lüüa saamist Castiglione lahingus, pidi ka Quasdanovich taganema.
Quasdanovich osales ka Mantova teises päästeoperatsioonis. 8. septembril said tema väed Bassano lahingus lüüa, mille tõttu lõigati Wurmseri armee kaheks. Wurmseril ei jäänud muud üle, kui oma üksustega Mantova poole minna, kuhu ta ka 13. septembril ka jõudis. Quasdanovichi vägi oli kahanenud vaid 2000 meheni, mis aga kuu ajaga kasvas 6000 meheni. vasakul|pisi|Joseph Alvinczy pisi|Dagobert Sigmund von Wurmser Järgmist päästeoperatsiooni hakkas juhatama Joseph Alvinczy, kes jagas taas oma väed kaheks. Teist väeosa juhatas Paul Davidovich, Quasdanovich jäi Alvinczy üksuste juurde. Ka see operatsioon kukkus peale Arcole silla lahingut lõpuks läbi, kuigi Alvinczy oli Napoleoni siiski kahes lahingus võita suutnud (teine Bassano ja Caldiero lahing, mõlemas neis osales ka Quasdanovich).
Alvinczy alustas viimast päästeoperatsiooni 1797. aasta jaanuaris, mis sai ka viimaseks sõjaoperatsiooniks, milles Quasdanovich osales. Varasematest läbikukkumistest hoolimata otsustati armee jällegi kaheks jagada. Quasdanovich juhatas Alvinczy armees diviisi. 13. jaanuaril kohtasid austerlased Rivolis kindral Jouberti diviisi ning Alvinczy plaanis selle üksuse vastu rünnaku korraldada. Öösel jõudsid prantslasteni aga Napoleoni abiväed. Järgmisel päeval toimunud lahingus juhatas Quasdanovich ühte kolonni, mis paiknes Adige jõe vasakkaldal. Tema kolonnil oli kõige rohkem kahur- ja ratsaväge ning tema kõrval asusid ka teised Austria väeosad, kuid nende käest Quasdanovich maastiku tõttu toetust ei saanud.
Lahingu ajal ründasid Quasdanovichi mehed ülesmäge ning saavutasid algul isegi edu, kuid Napoleoni vasturünnak sundis nad taganema. Järgneva paari päevaga lagunes Alvinczy armee koost ning ka Mantova langes 2. veebruaril prantslaste kätte. Veebruaris läks Quasdanovich ka erru.
Quasdanovichi ebaedu on vahest proovitud õigustada tema suure vanusega, kuigi see pole eriti hea argument, kuna Alvinczy ja Wurmser olid temast veel vanemad. Ilmselt põhjustas tema ebaedu suurema hariduse puudumine, kuna ta oli sõjaväkke astunud juba 14-aastaselt. Tema kaotustes Itaalias võib süüdlasteks pidada ka Alvinczyt ja Wurmserit, kelle plaanid olid liiga kehvalt läbi mõeldud.
Peter Vitus von Quasdanovich suri 13. augustil 1802 Viinis.
Arcachon
Arcachon [arka'šon] on linn Prantsusmaal Gironde'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kuulub La Teste-de-Buch'i kantoni koosseisu.
Linn loodi aastal 1857, kui eraldati osa La Teste-de-Buch'i vallast. 6. detsembril 2006 loodi dekreediga Arcachoni ringkond, mille keskuseks ta ka on.
Linna territoorium asub 0–45 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapeaks on Yves Foulon.
Tema linnastu valdade liit koosneb 4 vallast.
Alcázar
Alcázar on kuningaresidentsina kasutatav kindlustatud loss või linnus Hispaanias ja Portugalis.
Tuntud alcázarid on:
Hernán Pérez
Hernán Arsenio Pérez González (sündinud 25. veebruaril 1989 Fernando de la Moras) on Paraguay jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Coritiba ja Paraguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Paraguay klubis Tacuary. Hiljem on ta mänginud veel Paraguay klubis Libertad, Hispaania klubides Villarreal, Real Valladolid, Espanyol ja Deportivo Alavés, Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós, kellega tuli hooajal 2013–14 Kreeka meistriks, ning Katari klubides Al Ahli ja Al-Markhiya.
2009. aastal sai ta Paraguay kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistrivõistlustel teise koha. Pérez lõi turniiril viis väravat ja jagas veel kolme mängijaga turniiri suurima väravaküti tiitlit. Debüüdi Paraguay jalgpallikoondise tegi ta 31. märtsil 2010 sõprusmängus LAV-i vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. augustil 2012 sõprusmängus Guatemala vastu. 2011. aasta Copa Américal sai ta Paraguay koondisega teise koha.
Arena Tower
Arena Tower on 45-korruseline elamispindadega hüperpostmodernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 2017. aastal ja asub Isle of Dogsil.
Tamana
pisi Tamana on Kiribatile kuuluv saar Mikroneesias, üks Gilberti saartest. Asub Gilberti saarte lõunaosas, Aroraest läänes. Saare pindala on 4,5 km².
Saarel on 3 küla. Tamana elanike arv oli 2020. aastal 1054. See on väikseim asustatud Kiribati saar.
Saare põhjaosas asub Tamana lennuväli.
Makin
pisi Makin on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, põhjapoolseim Gilberti saartest. Asub 7 kilomeetrit Butaritarist kirdes.
Koosneb 6 saarest, millest 2 on asustatud. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1990.
Atolli maismaapindala on 7,86 km². Laguuni pindala on 232,5 km².
Aleksei Feofanov
Aleksei Feofanov (vene Алексей Александрович Феофанов; 16. märts 1896 – 20. detsember 1967 New York) oli Eesti ja Venemaa sõjaväelane (kapten).
Ta on kirjutanud sõjanduse õppematerjale.
Välislingid
Ohvitseride andmekogu
Adam Zamoyski
pisi|240px|Adam Zamoyski (2009)
Adam Zamoyski (sündinud 11. jaanuaril 1949 New Yorgis) on poola päritolu Suurbritannia ajaloolane, ajakirjanik ja literaat.
Elukäik
Adam Zamoyski sündis Poola sõjapõgenike perekonnas. Tema isa krahv Stefan Adam Zamoyski oli Poola eksiilvalitsuse peaministri Władysław Sikorski adjutant.
Zamoyski lõpetas 1970. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos ja tänapäeva keelte alal. Magistrikraadi sai samas 1974. aastal.
Ta elab perega Londonis, kus tegutseb vabakutselise ajaloolasena. Teeb ka kaastööd ajalehtedele, sealhulgas väljaannetele The Independent, The Guardian, The Daily Telegraph ja The Times.
Oleg Ossinovski
Oleg Ossinovski (vene keeles Олег Александрович Осиновский; sündinud 27. mai 1966 Almatõs) on vene päritolu Eesti transiidiettevõtja, firmade AS Spacecom ja Skinest Grupp omanik. Alates 1995. aastast on ta Eesti kodanik. Oleg Ossinovski on sündinud Kasahstanis Almatõs, kuhu tema isa pärast instituudi lõpetamist tööle suunati. Tema lapsepõlv ja noorusiga möödusid Omskis, kus tema vanemad töötasid õppejõududena kõrgkoolis – isa oli raudteeinstituudis professor ja ema dotsent. Kõrghariduse omandas ta 1988. aastal Leningradi raudteeinstituudis.
Aastatel 1988–1998 töötas ta Tapa raudteedepoos. Aastal 1992 asutas ta oma firma Skin AS, mis nimetati hiljem ümber Skinest Projekt AS-iks, millest moodustati hiljem ettevõtete rühm Skinest Grupp, mille koosseisu kuulub üle 8 ettevõtte.
Aastast 2003 oli ta Spacecom AS juhatuse esimees ja kaasomanik.
2015. aastal hindas ajaleht Äripäev tema vara väärtuseks 220,8 miljonit eurot ja pidas teda sellega Eestis rikkuselt 2. inimeseks. 2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 158 841 070 eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 6. kohale.
Isiklikku
Tema abikaasa Irina on eestlanna, pärit Aserist. Pärast abiellumist kolisid nad 1988. aastal Eestisse elama. Neil on kaks poega. Neist üks on poliitik Jevgeni Ossinovski.
Svir
Svir (valgevene keeles Свір, taraškievica's Сьвір, poola keeles Świr, leedu keeles Svieriai) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Sviri külanõukogu halduskeskus. Svir asub Sviri järve kaldal Narači rahvuspargi territooriumil.
Ajalugu
Pärimuse järgi rajas Sviri asula Daumantas, püstitades XIII sajandil Peruni pühamu kohale lossi. Asula esimesed dokumenteeritud omanikud olid Svirskid. Asula oli Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev. Aastast 1528 läks see Radziwillide valdusse.
Poola jagamisel läks Svir aastal 1795 Venemaa koosseisu. Algul hakkas alev kuuluma Słonimi, hiljem aga Vilno kubermangu. Aastal 1879 rajati sinna pruulikoda, aastal 1896 aga piiritusevabrik. Aastal 1897 oli Sviris telegraafijaam, kohtumaja, 34 ladu ja 12 võõrastemaja, 14 kõrtsi. Lisaks peeti seal viis korda aastas laata.
Agejevo
Agejevo on alev Venemaal Tula oblastis Suvorovi rajoonis.
Aleviks sai 1948.
Läänemere Linnade Liit
Liitu kuulub 2016. aastal sadakond kohalikku omavalitsust kõigist Läänemerd ümbritsevatest maadest (Eesti, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Venemaa, Poola, Saksamaa, Läti, Leedu).
Poliitiline ja majanduskriis Venezuelas
Poliitiline ja majanduskriis Venezuelas on kriis Venezuelas, milleni viis vasakpoolsete presidentide Hugo Cháveze ja Nicolas Maduro poliitika. Eri allikate kohaselt algas kriis 2010 või 2012 ja kestab siiamaani. Venezuela oli tänu oma loodusvaradele (Venezuelas on maailma suurimad naftareservid ) veel 1950. aastatel rikas riik, võrreldav SKP poolest Lääne-Saksamaaga, kuid seejuures ebavõrdse sissetulekute jaotusega. Aastakümneid kestnud kahe partei – sotsiaaldemokraatliku Demokraatliku Aktsiooni ja kristlikdemokraatliku COPEI – valitsemine, korruptsioon ja väärmajandamine viisid lõpuks riigi raskesse olukorda, nii et 1998 tuli valimistel võimule vasakpopulistlik Hugo Chavez. Ta algatas mitmesuguseid reforme, mille eesmärk oli vaeste olukorda parandada, kuid lõpuks viisid sotsialistlikud eksperimendid riigi ummikusse. Umbes 2010. aastal sattus riik katastroofilisse olukorda. Naftatoodete hinna alanemise järel (2015) halvenes olukord veelgi. SKP langus 2013–2017 on suurem kui USAs suure majanduslanguse, Venemaa, Albaania või Kuuba majanduslanguse ajal 1990ndatel. Venezuela aastane inflatsioonimäär on tõusnud sadu ja tuhandeid kordi. Inflatsioon oli 181% 2015. a, 800% 2016. a, 4000% 2017. a ja 82 766% 2018. a.
Läänemere Linnade Liit
Läänemere Linnade Liit koosneb sekretariaadist (asukohaga Gdansk, Poola) ja seitsmest komisjonist.
Poliitiline ja majanduskriis Venezuelas
Nälgimine on jõudnud sinnamaani, et 75% rahvastikust on kaotanud keskmiselt vähemalt 8,7 kg kaalust kohase toidu puudumise tõttu. Venezuela ülikoolide 2018. aastal tehtud 3 uuringu põhjal elab nüüd ligi 90% Venezuela elanikkonnast vaesuses. Olukord on nii raske, et venezuelalased otsivad söödavat solgiaukudest või linnade prügimägedelt ; teatatud on juhtumitest, kui söömiseks rünnatakse loomaaialoomi. Venezuela on kuritegevuse poolest üks maailma ohtlikumaid riike: tahtlike tapmiste määr on 1998–2017 ligikaudu kahekordistunud. Maduro valitsus (valitsusse kuulub muuhulgas ka väike Venezuela kommunistlik partei) süüdistab toimuvas kapitalistide ja lääne imperialistide korraldatavat "majandussõda". Arvestades näljasurmade sagenemist võrdlevad mõned kriitikud olukorda ja valitsevate vasakpoolsete aetavat poliitikat holodomoriga. Üldstatistikat nälga surnute kohta ei ole, sest valitsus varjab selliseid andmeid. 2017. aasta mais avaldas tollane tervishoiuminister Antonieta Caporale andmed, mis näitasid väikelaste suremuse suurenemist 30% võrra ja emade suremuse suurenemist 65% võrra. Minister vallandati mõned päevad hiljem. Venezuelas on nüüd arstidel haiglates keelatud märkida laste surmapõhjuseks nälgimist. Levinuks on saanud malaaria, mis oli õnnestunud 1960ndate lõpuks likvideerida.
Läänemere Linnade Liit
Eesti kohalikest omavalitsustest kuuluvad Läänemere Linnade Liitu:
Luks (perekonnanimi)
Luks on perekonnanimi.
Johannese teine kiri
Johannese teine kiri on üks Uue Testamendi raamatutest Piiblis (lühend 2Jh). See on Uue Testamendi kaanonis 24. raamat, millele eelneb Johannese esimene kiri ja järgneb Johannese kolmas kiri. Kirja autor on traditsiooni järgi apostel Johannes. Tekst on algselt kirjutatud koinees. Johannese teine kiri on salmide arvult Uue Testamendi ja ühtlasi kogu Piibli lühim raamat. Johannese teine kiri polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Johannese teist kirja kreeka keeles B' Επιστολή Ιωάννη. Vulgatas on kiri kui Epistula II Ioannis.
Ülesehitus ja sisu ülevaade
Johannes teine kiri koosneb 1 peatükist, mis jaguneb 13 salmiks. Teksti jagas salmideks Robert Estienne aastal 1551.
Autorlus
Autoritel oli tavaks kirja alguses midagi enda kohta mainida, Johannese teise kirja autor nimetab end "vanemaks", avaldamata oma nime. Kiri on anonüümne ja tekstiväliseid tõendeid omistada kiri Johannese on vähe. "Vanema" kasutamine Johannese teises ja kolmandas kirjas võib tänapäevaste kommentaatorite arust olla tingitud kahest Johannesest - apostel Johannes ja presbüter ("vanem") Johannes, keda Eusebios Kaisareast kirjeldab kirikuajaloo 3. raamatu lõpus - ning et kolm Johannese kirja on just viimase kirjutatud. Tõlgendada viiteid "vanema" kohta saab mitmeti ja selles teoloogide seas üksmeelt ei ole. Kui Johannese esimesel kirjal on rohkem sarnasusi teiste Johannese kirjutistega, siis Johannese teise ja kolmanda kirja vahel on teiste kirjutistega vähem sarnasusi, välja arvatud nende omavaheline sarnasus, eriti kirjade avaosas ja lõpus. Kõige rohkem väliseid tõendeid toetab apostel Johannese autorsust, Johannes "vanemale" viitab vähem tõendeid ja mõnele kolmandale isikule veelgi vähem. Johannese teine kiri puudub Assüüria Kiriku kaanonist.
Kiri eesti keeles
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Jahni se Apostli töine Rahmat". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Johannesse se Apostli teine Ramat" ja 1739 Piiblis "Apostli Joannesse teine Ramat."
Kötschach-Mauthen
Kötschach-Mauthen (sloveeni Koča-Muta) on turulinn Austria Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.
See asub 34 km Hermagorist läänes ülemise Gaili oru Lesachtaliks ülemineku kohas, Gailtali ja Karni Alpide vahel. See asub olulises maanteesõlmes: põhjas viib maantee üles Gailbergi sadulani ja Oberdrauburgi turulinnani, lõunas Plöckeni kuruni Kärnteni piiril Friuli Carnia piirkonnaga Itaalias.
Kötschach-Mauthen jaguneb neljaks osaks: Kötschach (Koče), Mauthen (Muta), Strajach (Srejah) ja Würmlach (Bumlje).
2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kötschach-Mauthenis 3613 elanikku. 95,0% elanikest on Austria, 1,2% Saksamaa ja 0,9% Türgi kodanikud. 89,1% elanikkonnast on katoliiklased, 6,6% protestandid ja 1,3% moslemid. 1,8% elanikkonnast on ilma usutunnistuseta.
Ajalugu
Piirkond Gaili orus oli asustatud juba 200. aasta paiku eKr. Veneti raidkiri sellest ajast on Würmlachis endiselt olemas. Rooma tee kulges üle Plöckeni kuru ja viis Noricumi provintsi, kus tänapäeva Mautheni (saksa keeles Maut 'toll') kohal seisis mansio Loncium.
Keskajal koges kauge piirkond Kärnteni hertsogkonnas rauamaagi, kulla, hõbeda ja plii kasutuselevõtu tõttu majanduslikku kasvu. Enamikku tänastest linnadest mainiti juba keskajal: Mauthen 1276, Höfling 1300, Kötschach 1308, Podlanig 1374, Würmlach 1374 ja St. Jakob 1376. 16. sajandil järgnesid Laas 1510, Mandorf 1521 ja Gentschach 1590. 1319. aastast oli Mauthen piirkonnakohtu asupaik. 15. sajandil valdasid ala Ortenburgi krahvid, kes püstitasid sulatusahju, millele järgnes mitu rauatehast.
Esimese maailmasõja ajal oli Karni Alpide mäehari lõunas osa Itaalia rindest. Kärnteni plebistsiidi 10. aastapäeva puhul sai linn 1930. aastal turuõiguse. Kötschach ja Mauthen liideti Kötschach-Mautheni vallaks 1958. aastal. 1973. aasta haldusreformiga lisati vallale ulatuslikud alad ülemises Gaili orus ja alumises Lesachtalis.
Vaatamisväärsused
thumb|Ristitee Püha Jakobi lähedal thumb|Üks paljudest Lesachtali vesiratastest
Kudina külanõukogu
Kudina külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kudina külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kudina vallas. Külanõukogu keskus asus Kudina külas.
Kötschach-Mauthen
Majandus ja taristu
Kötschach-Mauthen on keskne omavalitsus ülemises Gailtalis ja samal ajal värav Lesachtali. Puidu töötlemine, soojusvahetite tootmine, turism üldiselt ja eriti gastronoomia on piirkonna olulised majandustegurid. Kötschach-Mauthen on tuntud kui tervise- ja kliimaspaa. Linnas on uhke moodne väli- ja sisebassein ("Aquarena"), mis on suurim nii ülemises Gailtalis kui ka Lesachtalis.
Lähedal asuva Laasi rahvushaigla koosneb nii meditsiiniosakonnast kui ka krooniliste patsientide osakonnast.
Würmlachis lahknevad torujuhtmed AWP (läheb Schwechatti Viini lähedal) ja TAL (viib Karlsruhesse Saksamaal). 2005. aastast pumbatakse Würmlachi biogaasirajatisest gaasi Kötschachi soojuse ja elektri koostootmisjaama.
Kudina külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kudina külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.
1954 juunis Kudina külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.
Grafoloogia
Grafoloogia on käekirja uurimine, käekirja-analüüs.
Tuntud ka kui õpetus inimeste iseloomustamisest nende käekirja järgi.
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium oli kool Haapsalus, Ferdinand Johann Wiedemanni tänav 15.
Grafoloogia
Grafoloogial on nii akadeemiline kui esoteeriline suund. Käekirja teaduslikku analüüsi nimetatakse ka grafonoomikaks. Graafiliste märkide analüüsi valdkonda üldisemalt on nimetatud signograafiaks. Kirjaviiside keeleteaduslikku uurimist nimetatakse ka grafeemikaks või grafemaatikaks.
Käekirja-ekspert, grafoloogiaga tegeleja on grafoloog.
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium
Kool lõpetas tegevuse 2013. aastal, kui Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi ja Haapsalu Gümnaasiumi põhjal moodustati Läänemaa Ühisgümnaasium.
Hannes Hermaküla
Ta on ka ürituste juht.
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium
Ajalugu
Kool on läbi aegade kandnud eri nimesid.
Grafoloogia
Eesti grafoloogide seas on tuntud Isabella Olga von Ungern-Sternberg, vennad Felix Wittlich ja Bernhard Wittlich.
Hannes Hermaküla
Isiklikku
Tema isa oli Evald Hermaküla.
Eduard Robert Friedrich Michelson
Eduard Robert Friedrich Michelson (27. oktoober 1861 (ukj) Tallinn – 28. september 1944) oli Eesti psühhiaater.
Ta õppis aastatel 1881–1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
Hannes Hermaküla
Isiklikku
Tal on kaks poega.
Abikaasa Iiri on moedisainer.
Mai Järmut-Winnal
Mai Järmut-Winnal (sündinud 26. juulil 1950 Viljandis) on eesti keraamik.
Ta kasutab keraamikat kui materjali tavapäraselt erinevalt. Traditsiooniliste ehis- ja tarbevormide asemel tõi Järmut eesti keraamikasse käkrunud töökindad, deformeerunud aiatööriistad, tühjaks pigistatud hambapastatuubid jms.
Töö ja looming
Mai Järmut on tegutsenud aktiivse loojana paarkümmend aastat ning on läinud meie keraamikaloosse esimese täisverelise kujutava kunstnikuna, kelle loomingus võis kohata tarbenõud või dekoratiivvormi haruharva ja pigem erandina.
Oma loometeed alustas Mai Järmut ARS-i keraamikaateljees. Kõigepealt katsetas ta tarbekeraamikaga, kuid 1977 valminud serviis jäigi viimaseks tema loomingulises biograafias. Omasemaks sai talle sel perioodi pigem abstraktne geomeetriline skulptuur – valdkond, mis võlus teda juba diplomitöö tegemisel. Nii sündisidki esimesed kaalukad vormilahendused – "Ring" I ja II ning "Katkestatud ring" (1977). Siin oli tegemist ringikujuliste elava liigendusega kompositsioonidega, kus geomeetrilist korrapärasust ilmestab rütmikas ja vaheldusrikas vormimäng.Selles töös on "sisukust mõttes ja tihedust vormis. See teos väljub tavalise dekoratiivse teose raamidest." (I. Teder, NH 21.08.1977)
Samal aastal valmisid tal aga hoopis teises vormikeeles loodud taiesed – kokkukäkerdatud "Tuub" kümnekordses suurenduses, peaaegu meetrikõrgune "Hambahari" pastaga, hiiglaslik kindapaar "8,5" jt. Siin oli tegemist popstiiliga. Jaan Paavle sõnul võõristusefektil rajanevate, tehiskeskkonda taasloovate esemete plastiliste "suurendustega", millega saadakse groteskne, absurdini viidud, loomulikust suurem eseme mudel. See popvaimsusel põhinev irrutus- ehk taasloodud esemete maailm naerab muhedalt ja mitte tigedalt välja utilitaarse maailma. (NH 29.01.1984) See on uus sõna Eesti keraamikas, mis esines esmakordselt küll põgusalt Ellinor Piipuu mõnedes katsetustes, kuid pääses jõuliselt maksvusele alles nüüd. Vaimukas leid oli maitseainekomplekt "Sool ja pipar" (1977), kus põhivorm kattus üks ühele tavalise lambipirni omaga. Popkunsti valdkonda võib paigutada ka mitmeid hilisemaid töid – autonumbri kordusel põhinev pannoo "66-77" (1980), keraamilisse paberisse mähkunud kala "Neljapäev" (1984), argiesemetest kujundatud pannoo "Lootuses" (1988), okastraati ja paela kujutavad seinaplaadid "Seosed" (1987) jt.
Iseloomustades Mai Järmuti ekspositsiooni keraamikute grupinäitust A. H. Tammsaare majamuuseumis, ütleb T.Käesel kujundlikult, et aastaid tagasi Mai Järmut sõna otseses mõtte heitis robustse šamottkinda meie tarbekunsti aastaballile. Kuigi teda võis pidada popkunsti ja kontseptualismiga flirtijaks, on praeguseks sellest välja töösuhe nüüdiskunsti vaimsusega selle muutlikkuses ja heitlikkuses, meile sobivuses ja mittesobivuses. tema töödes on kummalist aega seisatavat sürrealismi, kus idee on realiseeritud küllaltki banaalsete kujunditega ja millele meie tarbekunsti tehnoloogiline estetism lisab lokaalse värvingu. (SV 23.12.1983)
Mai Järmuti erilist, avangardistlikku rolli eesti keraamikas rõhutab Jaak olep: "Traditsioonilisest keraamikast ei ole tema tööd mitte materjali-, vaid kujundikesksed: reeglina kõik ta taiesed kujutavad midagi juba varem selles maailmas eksisteerivat. Sellisena on Mai Järmuti keraamika kujutava kunsti laadne, skulpturaalne. lisaks kujundiprimaarsusele eristab Mai järmuti kunsti ka traditsioonilisest savikunstist erinev valik ja suhtumine neisse. Õigupoolest just see teebki ta kunsti avangardseks. (…) Mai Järmut on üks väheseid keraamikuid, kes hea maitse ja tundeilu ohverdab kõhklemata emotsionaalse efekti kasuks. see on pilkupüüdev kunst, häälekas kunst." ("Mai Järmut" 1988).
Mai Järmuti loomingut on tunnustatud rohkete preemiatega (1977 ja 1983 noortekoondise aastapreemia, diplomid ja medalid Balti vabariikide noorte tarbekunstnike loomingu näitustel Riias 1980 ja 1984, Baltimaade III ja IV tarbekunstitriennaalide preemiad 1985 ja 1988 ning Kristjan Raua nimeline kunsti aastapreemia 1989).
Leo Rohlin 2007 – "Eesti keraamika ajast aega"
Esinemine näitustel
1974 1976 1977 1978 1980 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988
Isiklikku
Tema abikaasa on Villu Järmut.
Kuigatsi külanõukogu
Kuigatsi külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puka külanõukoguga.
Ettevõtlikkusõpe
Ettevõtlikkusõpe on õpe, mille eesmärk on kujundada õppija ettevõtlik hoiak. Ettevõtlikkusõppe termin on kasutusel peamiselt lasteaia ja põhikooli kontekstis. Gümnaasiumis ja ülikoolis kätkeb ettevõtlusõppe lai tähendus endas ka ettevõtlikkusõpet.
Tegevused
Ettevõtlusõppes õpetajad juhendavad ja julgustavad õppijat: Õppija kasutab teadmiste ja oskuste omandamisel loovaid lahendusi ja seostab neid praktilise eluga. Ettevõtlikkusõpe on sotsiaalsete oskuste arendamisel põhinev õppeviis. Ettevõtlikkusõpet saab juurutada nii kodus, lasteaias kui ka koolis.
Tarawa
pisi Tarawa on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias, suurim Gilberti saartest.
Koosneb 9 saarest, millel on kokku 30 küla. Atolli elanike arv oli 2020. aastal 70 480. Atollil asub ka Kiribati pealinn Tarawa South.
Atolli maismaapindala on 31 km². Laguuni pindala on 343,6 km². Kõrgus merepinnast on kuni 3 meetrit.
Thonon-les-Bains
Linna territoorium asub 371–569 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapeaks on härra Jean Denais.
Uudo Usai
Uudo Usai (27. juuni 1934 – 9. mai 2022) oli Eesti pedagoog automaatika ja elektroonika alal.
Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete erialal ja aastal 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal.
Oli õppejõud Tallinna Polütehnikumis aastatel 1963–1975 ja 1994–2011.
Strata SE1
Strata SE1 on 43-korruseline elamispindadega hüperpostmodernistlik kõrghoone Londonis, mis valmis 2010. aastal ja asub Elephant and Castle'is.
Saint-Flour
Saint-Flour on kahe koha nimi Prantsusmaal:
Marie-Pierre Rey
Marie-Pierre Rey (sündinud 1961) on prantsuse ajaloolane.
Rey on lõpetanud grande école'i ja töötab Pariisis Université Panthéon-Sorbonne'is Venemaa ja Nõukogude ajaloo professorina. Ühtlasi on ta slaavlaste ajaloo uuringute keskuse direktor.
Kate Chopin
pisi|Kate Chopin Kate Chopin (neiuna Katherine O'Flaherty; 8. veebruar 1850 Saint Louis, Missouri osariik – 22. august 1904 Saint Louis, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.
Ta sündis aastal 1850 Saint Louis's, Missouri osariigis, tema ema Eliza Faris kuulus põlisesse kanada-prantsuse kreooli suguvõsasse ning tema isa oli Galwayst pärit iirlane. Aastal 1870 abiellus ta Oscar Chopiniga ja kolis koos temaga New Orleansi ja seejärel väikesesse istandusse Louisianas. Paaril oli kuus last. Pärast abikaasa surma 1882. aastal naasis Kate Chopin oma sünnimaale Saint Louis'sse, kus hakkas kirjutama. 1890. aastate alguseks kirjutas ta regulaarselt lugusid, artikleid ja tõlkeid, mis avaldati kohalikes perioodikaväljaannetes.
1899. aastal ilmus tema romaan "The awakening", mida paljud kaasaegsed suhtusid vaenulikult. Raamat käsitleb naist, kes leiab end surutuna talle seatud sotsiaalsete piirangute raamidesse, mõistes igal võimalikul viisil hukka abielutruuduse rikkumise.
Ta hävitas ühe oma käsikirjadest.
Aastal 2002 ilmus raamat pealkirja "Virgumine" all Loomingu Raamatukogus ka eesti keeles, tõlkijaks Karin Suursalu. Aastal 2023 ilmus tema juttude valimik pealkirja all "Désirée laps ja teisi jutte" (inglise keelest tõlkinud Krista Mits ja Janela Tähepõld-Tammert).
Ivo Saarma
pisi|Ivo Saarma [[Nordic Hotel Forumis 7. mail 2014 toimunud konverentsil "Tahan last, aga normaalset meest ei ole!"]] Ivo Saarma (sündinud 29. oktoobril 1959) on eesti günekoloog.
Ta on Eesti Eratervishoiuasutuste Liidu eestkõneleja ja AS Fertilitas juhataja.
Maimu Pajusaar
Maimu Pajusaar (kodanikunimi 1955. aastast Maimu Teras, ka Maimu Pajusaar-Teras; 26. oktoober 1927 Pärnu – 30. aprill 2021 Pärnu) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1949. aastal Pärnu Turbatehnikumi ja töötas aastatel 1949–1951 sekretär-masinakirjutajana.
Maimu Pajusaar alustas lavateed 1945. aastal Endla Teatri õpperühmas, töötas aastatel 1951–1994 Endla Teatri näitlejana. Mängis Endla lavastustes ka hiljem.
Ta on mänginud teleseriaalis "M Klubi", telelavastuses "Puhkepäev" (1981) ja filmis "Kõrboja peremees" (1979).
Germaani laenud eesti keeles
Germaani laenud on alates II aastatuhandest eKr kuni 9. sajandini pKr alggermaani keelest eesti keelde jõudnud laentüved. Samas Huno Rätsep piiritleb germaani laenude perioodi ajaliselt I ja II aastatuhande vahetusest eKr kuni 13. sajandini. Ajajärgu hilisemate laenude puhul on kohati võimalik eristada algskandinaavia laene. Laenude seas on palju põlluharimise, meresõidu, kaubanduse ja muu ühiskonnaeluga seotud tüvesid. Germaani laene on Huno Rätsepa määratluse järgi eesti keeles 269–397, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamat toob välja 219-318 germaani ja 30-54 skandinaavia laenu.
Näiteid germaani laenudest: ader, kaer, kaup, kehv, kuld, kuningas, puri, põld, raha, raud, rikas.
Näiteid algskandinaavia laenudest: jõulud, kult, paat, riid, saad, särk, taud, tõld.
Kernel (pilditöötlus)
Pilditöötluses nimetatakse kernelit ehk konvolutsioonimaatriksit väikesemõõduliseks maatriksiks, mida kasutatakse erinevateks pilditöötlusvõteteks nagu udustamine, teravustamine, serva leidmine jpm. Soovitud tulemuse saavutamiseks konvoleeritakse omavahel pilti ja kernelit.
Rattasepp
Rattasepp on eesti perekonnanimi.
Kernel (pilditöötlus)
Matemaatiline kuju
Konvolutsiooni võib valemina lahti kirjutada järgmiselt: Rumptf (def.7)
Rattasepp
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rattasepp 150 inimesel: 73 mehel ja 77 naisel. Perekonnanimede levikult oli Rattasepp meeste puhul 1276. kohal ja naiste puhul 1330. kohal. Perekonnanime Rattasepp kandja oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 38). Perekonnanimi Rattasepp on levinuim Tartu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 2,12.
Kernel (pilditöötlus)
Matemaatiline kuju
kus g(x,y) on filtreeritud pilt ehk lõpptulemus, f(x,y) on esialgne pilt, \omega on kernel. Kerneli elementide tähistuseks on ja.
Reaalsed kasutusjuhu näited
Sõltuvalt kerneli väärtustest on võimalik luua pildil laia vahemikuga effekte.
Kerneli suurus
Konvolutsiooniga kaasneb üks suur probleem - vajaminevate arvutustehete hulk, mis kasvab koos sisendi suuruse kasvuga. Näiteks kui tahta konvoleerida 512x512 piksli suurust pilti 64x64 piksli suuruse kerneliga, siis kuluks selleks rohkem kui miljard korrutus- ja liitmistehet. Liiga pikk täitmisaeg võib muuta arvutustehnika kasutuks. Selle tõttu on väga laialt levinud väikesed 3x3 piksli suurused kernelid, mida libistatakse üle originaalpildi. Sellise suurusega kernel võimaldab tegelikult üllatavalt häid tulemusi, sest ta on samas piisavalt suurte mõõtmetega, et mõjutada pildi servasid.
Indekseerimine
Pilditöötluses indekseeritakse kerneleid niimoodi, et indeksil h[0,0] oleks kerneli keskpunkt, selle tõttu on pilditöötluses kerneli negatiivsed indeksid normiks.
Implementeerimine
Rakendades kernelit pildil viiakse läbi korrutiste summeerimise operatsioon originaalpildi ja kerneli peal. Kernel on massiiv, mille suurus määrab ära operatsiooni toimimise piirkonna ning kerneli elementide osakaalud määravad, kuidas mõjutab kernel väljundpilti. Kõigepealt keeratakse kernelit 180 kraadi ning seejärel üle originaalpildi libistades korrutatakse kõik originaalpildi väärtused läbi kohakuti oleva kerneli väärtustega ning summeeritakse maatriks, saades efektiivselt kerneli keskpunktiga kohakuti olnud iga originaalpildi punkti kohta väljundis vastava filtreeritud väärtuse. Tuleb tähele panna, et kerneli keskpunkt on protsessi käigus kohakuti originaalpildi piksliga, kuna enamustes pilditöötluse rakendustes tahame, et kernel mõjutaks pikslit sümmeetriliselt tema ümbruskonnas. Sümmeetrilise kerneli puhul ei muuda 180 kraadi keeramine tegelikult tulemust, kuid ebasümmeetrilise kerneli puhul on see vajalik - vastasel juhul poleks tegemist konvolutsiooniga vaid ristkorrelatsiooniga.
Kernel pildi servades
Kuna kerneli keskpunkt on alati kohakuti originaalpildi punktiga, siis on vaja, et ka originaalpildi piiridest väljaspool olevatel pikslitel oleks väärtused. Selleks on olemas mitmeid meetodeid.
Laiendamine
Kõige äärmiste pikslite väärtusi kopeeritakse väljapoole serva nii palju, et oleks kattuvus kerneliga.
Voltimine
Pilt volditakse ning väärtused võetakse vastasäärest või -nurgast.
Kerneli suuruse vähendamine
Ühtegi kerneli pikslit, mis jääb originaalpildi servadest väljapoole, ei kasutata - kompenseerimiseks kasutatakse normaliseerimist.
Konstantne väärtus
Originaalpildi mõõtmeid suurendatakse, näiteks luuakse pildi ümbrusse regioon, mille piksli väärtusteks antakse näiteks nullid.
Ülekattuvuse vältimine
Kernelit libistatakse originaalpildil niimoodi, et see ei läheks kunagi üle originaalpildi servade.
Silumis (ühtlustamis) kernelid
Kasutatakse, et vähendada järske üleminekuid intensiivsuses. Kuna juhuslik müra koosneb enamasti järskudest üleminekutest intensiivsuses, siis oleks mürasummutus loogiline lahendus ühtlustamiseks. Konvoleerides ühtlustamiskernelit pildiga, saame tulemuseks udustatud pildi, mille udustamise ulatus sõltub kerneli suurusest ja tema kaaludest. Nimetatakse ka madalpääsufiltriteks.
Kasti tüüpi kernel (box kernel)
Kõige lihtsam udustamise kernel - tema kaalud on kõik tüüpiliselt võrdsed ühega. m x n mõõtudega kernel on maatriks ühtedest, mille ees kasutatakse korrutisena normaliseerimise konstanti. Normaliseerimist tehakse kõigi madalpääsu kernelite puhul kahel põhjusel:
Gaussi kernel
Isotroopiline kernel - filtreerimise väljund ei sõltu originaalpildi orientatsioonist. Gaussi kernelitega on hea teha konvolutsiooni, samuti nagu kastkernelitega, kuid omavad veel lisaks ka muid häid omadusi. Näiteks kahe Gaussi kerneli konvolutsiooni ning korrutise tulemusena saame samuti Gaussi kerneli. Gaussi kerneli keskväärtus on null ning standardhälve üks.
Teravustamise kernelid
Nimetatakse ka kõrgpääsufiltriteks. Teravustamine võimendab muutusi intensiivsuses ning saavutatakse ruumilise diferentseerimise teel. Pildi diferentseerimine võimendab servi ja suurendab müra ning võtab ära rõhku pildi aladelt, kus toimub intensiivsuse madal muutus. Kuna tegemist on digitaalse filtriga (digitaalsetel hulkadel lõplikud väärtused), siis on maksimaalne võimalik intensiivsuse muutus lõplik ehk lõpmatuseni pole võimalik teravustada.
1. järgu tuletise kernelid
Sobilikud servade tuvastamiseks, kuna servad piltidel on tihtipeale hästi järsud muutused kõrvuti asuvate pikslite intensiivsuses.
2. järgu tuletise kernelid
Sobilikud piltide teravustamiseks. Võimendab peenemaid detaile pildil.
Susta raudteepeatus
Susta raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Peatus asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Gavieze vallas; Riia keskraudteejaamast 160,3 kilomeetri kaugusel.
Brigitte Bierlein
pisi|Brigitte Bierlein 2018. aastal Brigitte Bierlein (sündinud 25. juunil 1949 Viinis) on Austria jurist ja riigitegelane.
30. mail 2019 tegi president Alexander Van der Bellen talle ülesandeks üleminekuvalitsuse moodustamise. 3. juunil 2019 astus ta ametisse Austria liidukantslerina, temast sai esimene naine sellel ametikohal. Tema volitused liidukantslerina lõppesid 7. jaanuaril 2020, kui ametisse astus Sebastian Kurzi teine valitsus.
AS Reideni Plaat
AS Reideni Plaat on AS Reiden kontserni kuuluv tootmisettevõte, mis põhineb täielikult Eesti kapitalil.
2014. aasta seisuga on ettevõttes üle 30 töötaja. Ettevõtte põhitoodanguks on EPS-soojustusplaadid, EPS-vormitooted ja EPS-ist valmistatud erikujulised tooted. Ettevõtte tootmistsehhid asuvad Pärnus (kus asub ka peakontor) ja Kadrinas, hulgimüük toimub Tallinnas.
AS Reideni Plaat on kõige pikema kogemusega EPS-soojustuse tootja Eestis. Kõik ettevõtte tooted vastavad standardi EVS-EN 13163 nõuetele ning on katsetatud Soome VTT Tehnilise Uurimiskeskuse katselaboratooriumides.
Kašinava keel
Kašinava keel on Peruus ja Brasiilias räägitav keel, mis kuulub pano keelkonda. Seda kõnelevad kašinavad elavad Curanja ja Purusi jõe ääres.
Dörpen
Dörpen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 33,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5025 inimest.
Attila Repka
Attila Repka (sündinud 10. jaanuaril 1968) on endine Ungari maadleja.
Juba sportlaskarjääri lõpus tegeles ta tihedalt poliitikaga, selle tulemusena valiti ta paremtsentristliku partei Fidesz ridades Ungari parlamenti.
2006. aastast on ta Ungari maadluskoondise treener.
Österreichischer Rundfunk
Austria Rahvusringhääling (saksa keeles: Österreichischer Rundfunk, ORF; ) on 1955. aastal asutatud Austria rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. ORF liitus Euroopa Ringhäälingute Liiduga aastal 1953. ORF on korraldanud 1967. ja 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusE, mõlemad toimusid Viinis.
Attila Repka
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin (OM 1996. aastal võitis Nikitin seljavõiduga).
Ratassepp (perekonnanimi)
Ratassepp on eesti perekonnanimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ratassepp 190 inimesel: 85 mehel ja 105 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ratassepp meeste puhul 1040. kohal ja naiste puhul 885. kohal. Perekonnanime Rattasepp kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Perekonnanimi Ratassepp on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 8,24.
Beagle (laev)
pisi|Beagle pisi|Beagle [[Magalhãesi väinas ]]
Beagle oli Suurbritannia mereväe parklaev, ehitatud 1820. aastal Inglismaal Woolwichis (pikkus 26,8 m). 1825. aastal kohandati see maailma esimeseks spetsiaalseks uurimislaevaks. Selle laevaga tehtud teisest ekspeditsioonist 1831–1836 võttis osa Charles Darwin (kapten Robert FitzRoy). Esimesel reisil 1826–1830 uuriti põhjalikult läbipääse Lõuna-Ameerika lõunatipu juures. Tulemaa ja lõunasse jäävate väiksemate saarte vaheline väinade süsteem ehk kanal kannab sellest alates nime Beagle'i väin. Kolmandal reisil 1837–1841 uuriti detailselt Austraaliat ümbritsevaid meresid ja rannikuid ning 1841–1843 kaardistati Novaja Zemljad. 1845. aastal kujundati Beagle ümber rannavalvelaevaks, 1870-ndail müüdi eravaldusse.
Krogzemji raudteepeatus
Krogzemji raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Liepāja–Vaiņode raudteeliinill. Peatus asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Virga vallas, Riia keskraudteejaamast 155,3 kilomeetri kaugusel.
Peatus avati aastal 1934. See suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.
Maie Lüüs
Maie Lüüs on Eesti tõlkija.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli inglise filoloogia ja Tartu Teoloogia Akadeemia nõustamise erialal. Lisaks on ta ELS-i liige.
Kuimetsa külanõukogu
Kuimetsa külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaiu külanõukoguga.
Kuijõe külanõukogu
Kuijõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu keskus asus Kuijõe külas.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Piirsalu valla koosseisus. 1950. aastast, pärast maarajoonide moodustamist ja valdade likvideerimist, oli Kuijõe külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Kuijõe külanõukogu Risti külanõukoguga.
Esiliiga B 2015
Esiliiga B 2015 on Eesti jalgpalli tugevuselt kolmas liiga. Esiliiga B 3. hooaeg algab 4. märtsil ja lõpeb 8. novembril 2015.
Esiliiga B üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad 8. kohale jäänud võistkond üleminekumängudel II liiga piirkondades 2. kohale tulnud võistkondade omavaheliste mängude võitjaga. Ülemineku mängude võitja mängib järgmisel hooajal Esiliigas B ning kaotaja II liigas.
Hooaja teine pool
style="background: #DFE7FF;"|+:-4
Guntis Berelis
Guntis Berelis (sündinud 2. juulil 1961 Cēsises) on läti kirjanduskriitik, kirjanik ja ajakirjanik.
Ta on töötanud Skujenes külaraamatukogu juhatajana. Ta töötas aastatel 1989-1992 ja 2003-2010 ajakirja Karogs juures.
Kirjanduskriitikuna on tema parimad aastad 20-nda sajandi 90-ndad aastad, kui ta sõnastas Aivars Ozoliņši, Jānis Einfeldsi, Arvjas Kolmansi, Nora Ikstenase, Jānis Vēversi ja teiste noorte autorite poeetika jooni, selgitades postmodernse kirjanduse põhimõtteid ja vaadates läbi kriteeriumid. kunstilisusest läti proosas.
Väljateooria
Väljateooria on füüsikaliste väljade teooria, mis hõlmab klassikalist väljateooriat (potentsiaal- ja vektorväljad) ja kvantväljateooriat.
Väljateooriad on välja arenenud Maa gravitatsioonivälja kui potentsiaalse välja teooriast, mis tekkis umbes 1800. aastal ja on matemaatiliseks aluseks kõigi nende füüsikaliste toimete kirjeldamisel, mis on põhjustatud jõududest või vastastikmõjudest. Sellisena on neil väljateooriatel keskne osa teoreetilises füüsikas, geofüüsikas ja teistes geoteadustes.
Eristatakse skalaar-, vektor- ja tensorvälju. Skalaarse välja iga ruumipunkt on määratud skalaariga, s.t reaalarvuga, mis väljendab näiteks temperatuuri või elektripotentsiaali. Vektorväli on näiteks elektriväli ja voolise kiirusväli, mille iga punkti parameetrid on määratud vektoriga. Tensorväljad on kasutusel pideva keskkonna mehaanikas ja üldrelatiivsusteoorias. Kvantväljateooriates on väljad kvanditud.
Eri väljatüüpide vahel on mitmesuguseid seoseid. Näiteks on olemas jõuväljad (seega vektorväljad), mille üksikud vektorid tuletuvad aluseks olevast skalaarväljast (skalaarsest potentsiaalist), nt  gravitatsiooniväli kui gravitatsioonipotentsiaali tuletis (gradient), elektriväli kui elektripotentsiaali tuletis jne. Ka vastupidi, teatud vektorväljadest saab divergentsioperaatorit kasutades tuletada  skalaarvälju, samuti tuletada teatud vektorpotentsiaalidest muid vektorvälju (näiteks magnetinduktsiooni välja), kasutades rotatsioonioperaatorit.
Klassikalised väljateooriad
Tuntumad klassikalised teooriad on potentsiaaliteooria, mis töötati välja umbes 1800. aastal Maa kuju ja gravitatsioonivälja uurimisel, ja elektrodünaamika, mille töötas Maxwell välja 1850. aasta paiku. Gravitatsioon üldrelatiivsusteooria raames on samuti klassikaline väljateooria, sest jõudude toime on siin pidev..
Ajalooliselt esitati väljade kohta algselt kaks hüpoteesi: lähimõju- ja kaugmõjuhüpotees. Lähimõjuhüpoteesis eeldatakse, et nii vastastikmõjus osalevatel kehadel kui ka nendega kaasneval väljal on energia, samas kui kaugmõjuteoorias on kaasatud ainult kehad. Lisaks leviksid kaughüpoteesi kohaselt häiringud silmapilkselt, viivituseta. Vastavat diskussiooni arendasid Isaac Newton, Pierre-Simon Laplace ja Michael Faraday. Neid kahte mõjuliiki ei saa eksperimentaalselt eristada staatiliste või ainult aeglaselt muutuvate väljade puhul. Seetõttu sai küsimuse otsustada vaid Heinrich Hertzi elektromagnetlainete avastamine lähimõjuefekti kasuks: elektromagnetlained saavad levida ainult siis, kui väljal endal on energiat.
Väljade tüübid
Väljateoorias eristatakse allikvälju ja pöörisvälju. Allikväljad (vt Allikalisus) on põhjustatud allika- ja neelupunktidest, millel väljajooned vastavalt algavad ja lõpevad. Pöörisväljad on kirjeldatavad pööristena, mille moodustavad suletud väljajooned, kuigi selline piltlik kujutusviis pole tingimata vajalik: piisab joonintegraalist piki suvalist suletud rada, millel on väljas vähemalt üks nullist erinev  väärtus, näiteks laminaarsetes voolustes.
Allikväli
Allikväljad saab sõltuvalt nende rajaväärtustest jagada "Newtoni väljadeks" ja "Laplace'i väljadeks". Newtoni väljad, nagu näiteks gravitatsioonväli, eksisteerivad allika või neelu ruumiliselt piiramatus ümbruses, Laplacia väljad seevastu ainult allika ja neelu süsteemi lõplikus ümbruses. Sellise Laplacia välja näiteks on elektrostaatiline väli kahe vastasmärgilise laenguga elektroodi vahel. Newtoni ja Laplace'i väljad võivad esineda ka kombineeritult.
Pöörisväli
Pöörisväljade väljajooned on kinnised (suletud) või lõpmatult pikad ega ole seotud allikate ja neelude olemasoluga. Piirkondi, mille ümber väljajooned kokku tõmbuvad, kirjeldab rootor
Sarnaselt allikväljadega saab ka pöörisväljad liigitada Newtoni ja Laplace'i väljadeks. Newtoni välja näiteks on elektromagnetlaine nihkevoolu tihedus, Laplace’i välja näide on elektriline pöörisväli, mis moodustub ümber ajas muutuva magnetvoo.
Üldistus
Üldjuhul koosneb iga väli X allikvälja XQ ja pöörisvälja XW superpositsioonist. Oma keskse koha tõttu nimetatakse seda seost vektoranalüüsi alusteoreemiks või Helmholtzi teoreemiks:
Kumbki liidetav võib seejuures koosneda Newtoni ja Laplace'i välja superpositsioonist, mis tähendab, et võrrandil võib olla neli varianti.
Väljateoorias on väli selgelt määratletud, kui on teada selle allika- ja pöörisetihedus, samuti väljade võimalikud rajad ja seal valitsevad rajaväärtused. Sellise kahekomponendilise jaotuse praktiline tähtsus seisab selles, et võimaldab lihtsamat lähenemist üksikprobleemidele. Lisaks saab paljudes praktiliselt olulistes rakendustes probleemiasetusi taandada vaid ühele komponendile.
Heede (Emsland)
Heede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 31,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2441 inimest.
Ennu tuulik
Ennu tuulik on pukktuulik Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Ennu tuulik ehk täpse nimetusega Ennu küla Jaagu talu pukktuulik on traditsiooniline Saaremaa pukktuulik. Ennu tuulik on ehitatud 1924. aastal ning restaureeritud 2013. aastal. Tuulik on avaliku hoonena kasutuses linnuvaatlustornina.
Jaagu talu pukktuulik on suuremat tüüpi Saaremaa pukktuulik, mis asub paekivist laotud kivijalal. Tegemist on lihtjahu tuulikuga, ehk tuulikus sai jahvatada jämedamat jahu, kuna tuulikus söelad puuduvad. Ennu tuuliku kerekuju on samuti eriline, kuna see koondub korruste lõikes ülespoole kuni 15 sentimeetrit. Selliseid koonduvad kerega tuulikuid ei ole ajalooliselt palju teada. Jaagu talu pukktuuliku ehitamisel on hulgaliselt ära kasutatud ka ühe vana pukktuuliku detaile – jahukirst, emapuu, värkel, pärsikang, täiskomplekt tiivaluuke, kivitõrs, kolu, kotiluuk, mis ümber tehtud vanast tuuliku välisuksest jt. Need vanad detailid pärinevad umbes 19. sajandi keskpaigast, ehk on tuuliku ehitusel 1924. aastal on ära kasutatud ühe vanema tuuliku detailid ja mehhanismid.
Ajalugu
Pukktuulik on algupäralt keskaegne masinavärk, mis võeti Saaremaal kasutusele umbes 16. sajandi keskel. Saaremaal oli ajalooliselt täiesti uute tuulikute ehitamine keelatud, seda reguleeris Balti-Saksa aadlike erikord. Pärast talurahvaseaduse vastuvõtmist said talupojad riigipanga laenu abil maad mõisalt päriseks osta ning seeläbi oma maatüki pärisperemeesteks. Pukktuulik sümboliseeribki taluperede iseseisvust ja sõltumatust.
1924. aastal ehitas Jaagu talu pukktuuliku talu peremees Toomas Soostermaaker. Toomase poeg August hooldas tuulikut kuni oma surmani 1980. aastatel. 1960. aastatel võis toimuda tuulikus viimane jahvatamine. Tuuliku kõrval asub ka teine tuulikukoht – Hindreku talu pukktuulik, millest on säilinud vaid kivijalg, kuna tuulik kästi lammutada nõukogude võimude poolt.
Tuulikut haldab ja tutvustab külastajatele kohapeal MTÜ Jaagu Tuulik.