cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Glive
Debüütplaat
2007. aasta detsembris ilmus Glive'i debüütplaat, millel oli 9 + 3 lugu:
Prahova maakond
Maakonnas on 103 omavalitsust, millest 14 on linnad.
Eckernförde
Eckernförde sadam|thumb Eckernförde on maakonnavaba linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Lõuna-Schleswigis Eckernförde lahe ääres. Eckernförde on Schlei-Ostsee maakonna halduskeskus. Läänes asub linna piiril Windebyer Noori järv.
Eckernfördet on mainitud linnana 1302. aastal, täpset linnaõiguste saamise aastat pole teada.
Ostrau (Kesk-Saksimaa)
Ostrau on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Ostrau vallas.
Tiiu Viirand
Tiiu Viirand (sündinud 16. juunil 1939 Tallinnas) on eesti toimetaja ja tõlkija.
Kõlalaud
pisi|[[Tšembalo kaunistatud kõlalaud]] pisi|[[Kitarride kõlalauad]] Kõlalaud on keelpilli (tavaliselt kõlakasti) pealmine pind, mis võtab vastu keele võnkeid ja peegeldab neid.
Ujuv laager
Ujuv laager on laager, mis võtab vastu ainult radiaalkoormusi (teljega risti koormusi), saab aga teljesuunas liikuda. Nihkumine võib toimuda laagris endas, nagu näiteks silinderrullaagrite puhul, või ühe laagrivõru nihkena istupinna suhtes.
Volodõmõr (linn)
pisi|Volodõmõr
Volodõmõr (ukraina keeles Володимир) on linn Volõõnias, praeguses Ukrainas Volõõnia oblastis, Volodõmõri rajooni keskus. Asub umbes 15 km kaugusel Poola piirist.
Detsembrini 2021 oli linna nimi Volodõmõr-Volõnskõi.
Duo
Duo on kahest instrumentalistist koosnev instrumentaalansambel. pisi|left|Kitarriduo
Trio
Trio on kolmest pillimängijast koosnev instrumentaalansambel.
Fikseeriv laager
Fikseeriv laager võtab vastu radiaalkoormusi ja telgjõudu mõlemas suunas. Järelikult tuleb see laager telgsuunas fikseerida võllil ja keres külgtugede abil.
Fikseerivate laagritena võivad töötada üherealised radiaalkuullaagrid, sfäärilised rull- laagrid, kaherealised või paaris üherealised radiaaltugikuullaagrid. Selleks sobivad ka paaris koonusrulllaagrid.
Silinderrulllaager ilma rantideta ühel võrul sobib kasutamiseks kõrvuti tugilaagriga, mis on keresse paigaldatud lõtkuga.
Trio
Ajalooliselt välja kujunenud kindla koosseisuga on keelpillitrio ja klaveritrio.
Suurõmõtsa
Suurõmõtsa on kahe Eesti küla nime kohalik hääldus:
Endel Nirk
Endel Nirk (pseudonüüm Emil Nestor Hermelin; 15. detsember 1925 Koorküla vald – 15. aprill 2018 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane, -kriitik ja kirjanik.
Endel Nirk oli pärit talupidajate perekonnast. Ta õppis 1933–1938 Koorküla algkoolis, 1938–1943 Tõrva Gümnaasiumis ja 1944–1949 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, lõpetas eesti filoloogina. Filoloogiakandidaadi kraadi kaitses ta 1959. aastal ja filoloogiadoktori kraadi 1971. aastal.
1943–1944 oli mobiliseeritud Saksa sõjaväkke.
Ta töötas 1949–1953 Tallinnas Sirbi ja Vasara toimetuses. Alates 1953. aastast töötas Endel Nirk Keele ja Kirjanduse Instituudis, kus oli 1953–1962 teadur, 1962–1968 Oktoobri-eelse kirjanduse sektori ja 1968–1972 kirjandusteooria sektori juhataja. Aastatel 1976–1983 oli Endel Nirk Tallinna E. Vilde nim. Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse kateedri professori kt. 1972–1976 ja alates 1983. aastast oli ta kutseline literaat. Endel Nirk on Kirjanike Liidu liige alates 1955. aastast.
Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.
Soena
Soena (ka: Soenina) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ja Valga–Petseri raudtee vahelisel alal.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Jõeäärne osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.
Soena küla läbib Hanikase–Tamme tee, mille ääres on mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht.
Kiisa (Tori)
Kiisa on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Soolo
Soolo on üksiku esineja etteaste.
Sooloartist on muusik, kes töötab üksi ilma ansamblita.
Sooloalbum on ühe esineja poolt välja antud helisalvestis.
Sündinud 13. detsembril
''Siin loetletakse 13. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Gabrielius Landsbergis
pisi|Gabrielius Landsbergis Gabrielius Landsbergis (sündinud 7. jaanuaril 1982 Vilniuses) on Leedu poliitik. Ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta on alates 24. novembrist 2020 Leedu välisminister. Ta oli 2014–2019 Euroopa Parlamendi liige.
Ta lõpetas aastal 2003 Vilniuse Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloo erialal bakalaureusena.
Isiklikku
Gabrielius Landsbergis on abielus Austėja Landsbergienėga, neil on kaks poega ja kaks tütart. Tema isa Vytautas V. Landsbergis on filmilavastaja, näitleja ja laulja, vanaisa Vytautas Landsbergis on poliitik, pianist ja muusikateadlane.
Aru mõis (Viru-Jaagupi)
Aru mõis (saksa keeles Arro) oli Rägavere mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Suuremetsa
Suuremetsa (kohalik hääldus Suurõmõtsa) on küla Võru maakonnas Võru vallas. Küla lähistel voolab Suuremetsa oja.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Küla lõunapiiri märgib Valga–Petseri raudtee.
Suuremetsa küla põhjaosas asub looduskaitse all olnud Tuttuga pettai.
Külast voolavad läbi Tuderna oja ja Suuremetsa oja.
Liit (poliitika)
Liit ehk sõjaline liit on salajane või avalik ametlik kokkulepe kahe või enama riigi vahel, mille puhul sõjalist ja julgeolekupoliitikat koordineeritakse ühise diplomaatiaga.
Mureși maakond
Mureși maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias.
Skorpion (tähtkuju)
Tähtkuju heledaim täht on punane hiid Antaares, mis on tuntud ka kui Marsi Rivaal, sest ta sarnaneb oma punase värvi tõttu välimuselt planeediga Marss.
Skorpionis asuvad täheparved Messier 4, Messier 6, Messier 7 ja Messier 80.
Mureși maakond
Rahvastik
Maakonnas on 103 omavalitsust, millest 11 on linnad.
Jacob Lang
Jacob Lang (ka Lange ; ladina keeles Jacobus Langius; 1. mai 1648 Gävle – 17. veebruar 1716 Linköping) oli Rootsi vaimulik, viimane Rootsi-aegne Eestimaa piiskop.
Elulugu
Ta õppis Turus ja Uppsalas ning seejärel 1677 Oxfordi ülikoolis. Oli 1678. aastast Rootsi Prantsusmaa saadiku, hilisema Pärnu Academia Gustavo-Carolina kantsleri (1704) Nils Lillierothi (1636–1705) sekretär ja Pariisi saadiku, vabahärra Nils Bielke (1644–1716), sekretär (1680–1681). 1683. aastal pühitseti pastoriks ja oli samast aastast kirikuhärra Ingerimaal Nyenis ja 1688. aastast Ingeri piiskopkonna superintendent ja Narva rootsi koguduse kirikuhärra Narvas.
Põhjasõja ajal oli ta 16. juulist 1700 Liivimaa ülemsuperintendent Riias ja Academia Gustavo-Carolina asekantsler Pärnus. 4. juulist 1701 kuni 22. juulini 1710 oli ta Tallinna ja Eestimaa piiskop ning vaimulikest liikmetest koosneva Tallinna kuningliku konsistooriumi eesistuja (president). Pärast Eestimaa ala Vene võimu alla minemist 1710. aasta juulis põgenes ta koos perega Rootsi ja piiskopiamet Eestimaal kaotati.
Rootsis valiti ta pärast Haquin Spegeli Uppsala peapiiskopiks määramist 21. aprillil 1711 Linköpingi stifti piiskopiks.
28. jaanuaril 1716 sai ta Rootsi aadlikuks ja tema lapsed immatrikuleeriti 1719 Rootsi rüütelkonda aadlinimega Lagercreutz.
Ta oli 1709. aastal välja antud põhjaeestikeelse lauluraamatu väljaandmise organisaator.
Perekond
Tema vanemad olid Oulu tolliametnik Jacob Andersson Lang ja Kirstin Henriksdotter.
Ta abiellus 1682. aastal Anna Bungega, kes oli Stockholmi kaubandus bürgermeistri Märten Bunge (1631 Holstein-Gottorp – 1694 Stockholm) tütar ning Rootsi vabahärra, riigisekretäri ja ülempostidirektori Henrik Bunge (surnud 1737) õde. Abielust sündisid:
Sündinud 14. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 14. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Kilksama
Kilksama on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Nurme (Tori)
Nurme on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Kilksama
Külas asuvad Kilksama Antsülusjärve ja Litoriinamere rannavööndi mattunud setted.
Paul Anderson
pisi| Paul Edward Anderson (17. oktoober 1932 – 15. august 1994) oli Ameerika Ühendriikide raskejõustiklane.
Tema kaal oli 160–170 kg ja pikkus 175 cm.
No More Tears (Jeanette Biedermanni laul)
"No More Tears" on Jeanette Biedermanni teine singel albumilt "Delicious". See anti Saksamaal välja 25. veebruaril 2002. Loo kirjutasid Jeanette Biedermann, Wonderbra, Frank Johnes ja Martin Martinsson ning produtseeris Thorsten Brötzmann.
Räägu
Räägu on mitme koha nimi:
Räägu (Tori)
Räägu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
1977. aastal liideti Räägu külaga Räägu-Mõisaküla.
Soo-neiuvaip
Nimetus
vasakul|pisi|Õis lähivaates vasakul|pisi|Heledaõieline vorm Esimesena kirjeldas soo-neiuvaipa teaduslikult Linnaeus 1753 oma teoses "Species plantarum" nimetusega ''Serapias helleborine var. palustris''. Ta pidas soo-neiuvaipa laialehise neiuvaiba varieteediks. Tema pandud nimetus on tänapäeval basionüüm ehk teisisõnu seda tänapäeval ei kasutata, aga liigi tänapäevane nimetus tuleneb sellest.
Johann Gottfried Zinn pani sellele perekonnale 1757 tänapäeval kasutatava nime Epipactis ja kuigi teistsuguseid perekonnanimesid pakuti välja kuni 20. sajandi alguseni, oli Zinn esimene, kes kasutas seda tänapäeval määratletava perekonna nimena, mistõttu laialehise neiuvaiba nimetus on Epipactis helleborine. Heinrich Johann Nepomuk von Crantz oli esimene, kes 1769 tõstis soo-neiuvaiba eraldi liigiks ja ühtlasi kasutas tänapäevast nimetust Epipactis palustris.
Levila ja kasvukohad
Soo-neiuvaip kasvab lähistroopikas ja parasvöötmes Itaalias, Kreekas, Türgis, Lääne-Iraanis ja Kaukaasias. Põhja suunas ulatub levila Skandinaaviasse, ida suunas Siberisse. 2006. aastal leiti seda taime esimest korda Põhja-Ameerikas.
Soo-neiuvaip eelistab lubjarikka mullaga niiskeid kasvukohti ja on eriti iseloomulik lubjarikastele madalsoodele. Veel kasvab ta soistel niitudel, järvekallastel, samuti kraavide ääres, karjäärides ja teistes inimtekkelistes kasvukohtades. Kasvada saab ta vaid seal, kus kõrgemad niiskuslembesed taimed, näiteks pilliroog, pole võimust võtnud. Tema kasvukohad võivad hävida võsastumise ja kuivenduse tõttu.
Eestis on soo-neiuvaip sagedam Lääne- ja Põhja-Eestis, kuid teda leidub ka mujal. Eestis on soo-neiuvaip küllalt tavaline, aga näiteks Soomes kuulub ta harulduste hulka.
Soo-neiuvaip on diploidne taim. Tal on 20 kromosoomi.
Kirjeldus
pisi|left|Õisik (Loode-Eesti) Taim on 20–50 cm kõrge. Eriti soodsates oludes võib esineda üle 70 cm kõrguseid isendeid. Taime maapinnast väljumise kohast kasvab välja 2–4 lehte. Lisaks kasvab taime varrel 5~8 lehte, mis asuvad hõredalt varre alumisel kolmandikul. Lehed on süstjad kuni munajad, 5–10 cm pikad ja 2–4 cm laiad, pisut renjad ja terava tipuga. Taime ülaosa on veidi karvane.
Eluviis
Soo-neiuvaiba õis on putuktolmlemiseks üsna eriliselt kohastunud. Teda tolmeldavad herilased, kes õiele laskudes satuvad nagu hoolauale. Soo-neiuvaiba õie huul koosneb omavahel kitsa elastse hingega ühendatud seesmisest ja välimisest osast. Huule välimine osa paindub putuka raskuse tõttu alla ja seejärel tagasi vedrutades tõukab putuka peadpidi õide otse õietolmuni, mis talle pähe kleepub. Tolmeldatud õitest arenevad sügiseks rippuvad seemnekuprad.
Mullas on soo-neiuvaibal pikkade sõlmevahedega risoom, mis harunedes üha uusi taimi kasvatab. Seetõttu kasvavad paljud soo-neiuvaibad mitmekesi koos. Risoomi kiire kasvu tõttu tärkavad taimed igal aastal uues kohas ja nii on soo-neiuvaipade kogumik pidevas liikumises.
Teisendid
Soo-neiuvaibal esineb väga harva heledaõieline vorm Epipactis palustris f. ochroleuca, mille õites puudub pruunikaspunane pigment. Välimiste õiekattelehtede värvus on kollakasroheline, sisemistel valge. Punakad jooned huule ülaosas puuduvad.
Kaitsestaatus
pisi|Soo-neiuvaip [[Osmussaarel]] Soo-neiuvaip on Eestis looduskaitsealune taim. Ta kuulub III kategooriasse. Soo-neiuvaiba kuulumine III kategooriasse tähendab, et keelatud on taime hävitamine ja loodusest korjamine ulatuses, mis ohustab liigi säilimist selles elupaigas. Samuti võidakse III kategooria kaitsealuse liigi kasvukohas moodustada looduskaitseala, kui muude kaitseabinõudega pole võimalik tagada vastava liigi säilimist Eestis.
Sümboolika
Soo-neiuvaiba heledaõieline vorm on Eesti Orhideekaitse Klubi embleemil.
1998. aastal valiti soo-neiuvaip Saksamaa aasta orhideeks.
Dan Quayle
Dan Quayle (õieti James Danforth Quayle; sündinud 4. veebruaril 1947 Indiana osariigis Indianapolises) on Ameerika Ühendriikide poliitik, 1989–1993 asepresident George H. W. Bushi ametiajal.
Ta valiti esindajatekotta 1976. ja senatisse 1986. aastal.
6. veebruaril 1992 käis ta lühivisiidil Tallinnas.
Tudu mõis
Tudu mõis (saksa keeles Tuddo) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati ajavahemikul 1739–1744 Ulvi mõisast eraldatud alast.
Mõisa peahoone asub Tudu alevikus.
Tammõ
Tammõ on kahe Eesti küla kohalik (võrukeelne) nimi:
Bologoje
Bologoje [bolog'ooje] on linn Venemaa Tveri oblastis, Bologoje rajooni keskus. Asub Tverist 164 km loodes Bologoje järve ääres.
Bologoje on tekkinud 1851. aastal rajatud Bologoje raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1926. aastal.
Primaarne sektor
Primaarne sektor ehk esmassektor ehk hankiv majandus on majandussektor, mis tegeleb hüvede loodusest saamisega. Primaarse sektori koosseisu kuuluvad järgmised majandusharud: põllumajandus, jahindus, mesindus, metsandus ja kalandus. Primaarsest sektorist saadut kasutatakse osaliselt töötlemata, aga suurim osa on sekundaarse sektori ettevõtete tooraine. Primaarse sektori koosseisu kuulub mõnikord ka mäetööstus, kuid põhiliselt on mäetööstusega tegelevad ettevõtted teiste tööstusharude ettevõtted.
Kulina mõis
Kulina mõis (saksa keeles Kullina) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. thumb|300px|Kulina mõisa peahoone Mõisast on teateid alates 1546.
Primaarne sektor
Primaarne sektor oli inimkonna ajaloos esimeseks majandustegevuseks (korilus ja jahindus). Tööstusliku pöörde alguseni oli temal maailmamajanduses suurim osatähtsus, aga sektori sees oli kõige olulisem põllumajandus.
Kulina mõis
Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus ta Arthur von Kirchtenile. Ühekorruseline historitsistlik puidust peahoone on ehitatud 1900. aastal ümber varasemast, tõenäoliselt 19. sajandist pärinevast hoonest. Aastani 1999 tegutses hoones Kulina algkool.
Primaarne sektor
Tänapäevuses majanduses näitab primaase sektori ülekaalus et riik või piirkond on mahajäänud. Selle näidena on Aafrika riikide suurim osa, kus siiani on hõivatud rahvastiku suurim osa põllumajanduses.
Kulina mõis
Alates 2014. aastast kuulub Kulina mõis poliitik Anti Poolametsale.
Primaarne sektor
Riik, kus primaarne sektor on ülekaalus, on agraarühiskond.
Johann von Derfelden (1849–1913)
Johann von Derfelden pärines Eestimaa rüütelkonda kuuluvast Derfeldenite suguvõsast. Tema isa oli kindralleitnant Platon von Derfelden (1809–1870) ja ema Anna Markov (1830–1897). Johanni noorem vend oli kindralmajor Christoph von Derfelden (1851–1909).
Sõjalise hariduse omandas Johann von Derfelden Nikolai ratsaväekoolis .
Ta teenis ohvitserina ratsakaardiväes ning võttis osa üheksandast Vene-Türgi sõjast aastail 1877-1878. .
1880. aastal autasustati teda kuldmõõgaga.
1889. aastal ülendati polkovnikuks ja 1899. aastal kindralmajoriks.
Perekond
Johann von Derfelden oli abielus Olga Aleksejeviga. Abielust sündisid:
Sugupuu
Viited:
Anna Maria Jopek
Anna Maria Jopek (sündinud 14. detsembril 1970 Varssavis) on poola pop- ja džässlaulja. Ta esindas Poolat 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Ale jestem" ja saavutas 11. koha.
Tähendus
pisi|Tähendus [[Jerevanis]]
Tähendus on märgiga vastavusse seatud sisu ehk märgi (sõna, lause, kõne, teksti või muu nähtuse) poolt esile kutsutud teadmine.
Tähendus on üks semiootika alusmõisteid ning ka keeleteaduse ja filosoofia mõiste. Eri distsipliinide, koolkondade ja vahel ka eri autorite lähenemine tähenduse mõistele võib olla erinev. Teaduses eristatakse tähenduse liike või sõna "tähendus" eri tähendusi.
Tavakeeles peetakse tähenduse mõistega vahel silmas ka väärtust.
Helmi Üprus
Helmi Üprus (15. oktoober 1911 Viljandi – 27. august 1978 Tallinn) oli Eesti kunstiteadlane.
Elulugu
Helmi Üprus lõpetas aastal 1936 Tartu Ülikooli kunstiajaloo ja romaani keelte erialal ning aastal 1942 etnograafia erialal, ''mag. phil'' (1942).
Ta töötas aastatel 1936–1947 Eesti Rahva Muuseumis, aastatel 1947–1950 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis ja aastast 1953 Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses.
Kirjandust
Helmi Üprus : bibliograafia (Tallinn : Instituut "Eesti Ehitusmälestised", 1991)
Assüürlased
Assüürlased ehk süürlased (ka: aisoorid) on rahvas Ees-Aasias. Paiknevad rühmiti hajali Iraagis (8% rahvastikust), Iraanis, Türgis, Süürias, Liibanonis, Armeenias jm. Kõnelevad aramea keelest lähtuvat uus-aramea keelt, mida tuntakse ka assüüria või kaldea keelena.
Usult kristlased, ühe maailma vanema, nestoriaanliku süüria kiriku ja teiste Idakirikute liikmed. Seisid vastu araablaste ekspansioonile Lähis-Itta. Ei võtnud neilt vastu islami usku ega segunenud araablastega. Peavad end ise muistsete assüürlaste järglasteks. Seda on kinnitanud ka tehtud DNA testid.
thumb|Assüüria lipp
Arv
Rahvaarv 1 600 000 (kaasa arvatud diasporaa).
Iraagis 800 000, Süürias 500 000, Ameerika Ühendriikides 83 000, Rootsis 35 000, Austraalias 27 000, Saksamaal 23 000, Prantsusmaal 15 000, Venemaal 14 000, Iraanis 10 000, Kreekas 8000, Belgias 8000, Kanadas 7000, Jordaanias 7000, Liibanonis 5000, Türgis 5000, Hollandis 5000, Suurbritannias 5000, Armeenias 3500, Gruusias 2377, Ukrainas 3200, Uus-Meremaal 1200.
Välislingid
Asýrčania
Rütavere
Rütavere on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Küla poolitavad Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ja Lelle–Pärnu raudteelõik.
Nevil Shute
thumb Nevil Shute Norway (17. jaanuar 1899 Ealing, London – 12. jaanuar 1960 Melbourne, Austraalia) oli inglise kirjanik, lennukiinsener ja piloot.
Sekundaarne sektor
Sekundaarse sektori areng algas Lääne-Euroopas tööstusliku pöörde käigus manufaktuuride rajamisega. Maailmamajanduses mängis sekundaarne sektor suurt rolli 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel.
Haiti riigipeade loend
Haiti riigipeade loend loetleb iseseisva Haiti riigipäid kuni tänapäevani.
29. detsembrist 1806 kuni 26. oktoobrini 1820 oli Haiti jagatud Põhja- ja Lõuna-Haiti valitsuste vahel. Allpool on esimeses tabelis toodud Põhja-Haiti valitsejad. Põhja-Haiti iseseisvusele tuli lõpp kuningas Henri I surmaga 1820. aastal. Kuid tol perioodil oli Põhja-Haiti kindlam valitsus Haitis. Lõuna-Haitis oli segaduste periood, kus valitsused tekkisid ja kadusid, samas oli Lõuna-Haitis ka mitu valitsust korraga.
Tamme (Võru)
Tamme (kohalik hääldus Tammõ, kasutusel ka nimi Saetamme) on küla Võru maakonnas Võru vallas Piusa jõe ääres.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Küla põhjapiiri märgib Valga–Petseri raudtee. Küla läbib Hanikase–Tamme tee, mis liitub seal Kääpa–Obinitsa–Võmmorski–Petseri teega.
Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.
Küla piires suubuvad Piusa jõkke Märdioro oja ja Korgõsilla oja.
Külas tegutsesid varasemal ajal Tamme vesiveski ja Toho veski.
Rasna
Rasnas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Agrolinnakeses on puidutööstus. Vaatamisväärsusteks on viinavabrik, katoliku kirik aastast 1818, õigeusu kirik (1887–1891) ja XIX sajandil valminud mõisakompleks. Geograaf Vadzim Žučkieviči arvates on asula nime saanud huulheina (расьлінa) järgi.
Tamme (Võru)
Tamme küla territooriumile jäävad mitmed arheoloogiamälestisteks arvatud kääpad. Kultuurimälestistena on arvel ka üks asulakoht ja kalmistu.
Rasna
Ajalugu
left|pisi|Rasna mõisa peahoone On avaldatud arvamust, et Rasnat mainiti esimest korda kirjalikult XIV sajandil kui linna, kus ööbisid Ivan Kalita väed, ent see Rasna asus tõenäoliselt siiski Tveri lähistel.
Rasnat mainitakse kindlamalt aastal 1430, mil see läks Švitrigaila valdusse. Aastast 1499 sai sellest Zasławskite valdus. XVI sajandi alguses oli Rasna linn, mis seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas kuuluma Mstsisłavi vojevoodkonda. See langes korduvalt (1535, 1580, 1654, 1663 ja 1665) rüüsteretkede ohvriks ja nii rajati aastal 1667 selle juurde kindlus. Aastal 1753 finantseerisid Pacid sinna jesuiitide misjonipunkti rajamist, ühtlasi rajati sinna katoliku kirik.
Poola jagamisel läks Rasna aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus sellest sai alev. Seal kuulus alev algselt Valgevene ja hiljem Mogiljovi kubermangu. Aastal 1773 peatati seal jesuiitide tegevus. Pacidele kuuluv linn läks aastal 1848 Jeljaševitšide ja aastast 1870 Spitkovide valdusse. Aastal 1830 ehitati sinna õigeusu kirik, mille juures hakkas tegutsema kool. Aastast 1882 on teada, et Rasnas tegutsesid vesiveski, kruubiveski, õlivabrik, pood ja kõrts. Aastal 1889 oli seal 818 elanikku, neist 616 olid juudid. Aastal 1897 olid alevis õigeusu ja katoliku kirik ning sünagoog, seal tegutses kolm juutide palvemaja. Alevis oli vesiveski, seal töötasid ka kaks kruubivabrikut, mida panid käima hobused. Poode oli toona 39, kõrtse 2. Aastal 1890 rajati sinna viinavabrik. Alevi lähistel oli samanimeline karjamõis, kus asusid telliselööv ja viinavabrik. Rasnat läbis postimaantee, seal asuval postkontoril oli ka telegraafiühendus. Aastaks 1909 oli üks Rasna tänavatest sillutatud.
Antaares
pisi|Antaarese asukoht Skorpioni tähtkujus Antaares (ka Alpha Scorpii) on Skorpioni tähtkuju. See on punane hiid, heleduselt 15. täht tähistaevas ning punase värvi tõttu sarnaneb välimuselt Marsiga. Need kaks on konjunktsioonis igal teisel aastal, kui Marss liigub oma orbiidil mööda ekliptikat, kus asuvad ka sodiaagi tähtkujud, sealhulgas Skorpion.
Nagu kõik punased hiiud, asub ka Antaares keset punakat pilve, mis koosneb metallilisest tolmust. Pilv on Antaarese energetiseeritud ja selle läbimõõt on 5 valgusaastat.
Kui see paigutada meie Päikesesüsteemi, siis neelaks see kõik sisemised planeedid ja ulatuks hästi ka asteroidide vööni. Huvitaval kombel paikneb Antaares meie planeedist 520 valgusaasta kaugusel. Oma tohutu suuruse ja suhtelise läheduse tõttu on see üks vähestest tähtedest, mille suurust on õnnestunud mõõta. Heleduse annab talle ta suurus, mitte temperatuur, mis on palju madalam kui Päikesel.
Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend on loetelu Teise maailmasõja ajal Eestis ja eestimaalastest formeeritud sõjaväeosadest.
julgestusgrupid
Julgestusgrupp ehk julgestuspataljon (saksa Sicherungsgruppe) oli Teise maailmasõja ajal Wehrmachti rinde tagala kindlustamiseks ja seal korra hoidmiseks mõeldud sõjaväeline üksus. Korralduse julgestusgruppide formeerimiseks andis oma käskkirjaga nr.1236/41 21. augustil 1941 Wehrmachti 18. armee ülemjuhataja kindralooberst Georg von Küchler.
Kaitsepataljonid I
Kaitsepataljonid moodustati Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis 1941. aasta Suvesõjas tekkinud Eesti Omakaitse liikmetest, välispolitseinikest, Punaarmeest ületulnutest ja mobiliseeritutest. Enamus väeosadest formeeriti, algselt kas Wehrmachti armeede juhtkondade või tagalapiirkonnas SS-i ja saksa Korrapolitsei Komandöri korraldusel väegruppi "Nord" tagalateenistuse. 1942–1943 aasta talvel reorganiseeriti Omakaitse senised palgalised üksused kas rinde- või vahipataljonideks ja viidi Omakaitse alluvusest välja. Kaitsepataljonid nimetati alates 9. detsembrist 1943. aastal nimetati ümber politseipataljonideks.
Kõik kaitse- ja politseipataljonid allusid administratiivselt SS-i ja politsei Kõrgeimale Komandörile Reichsführer-SS Heinrich Himmlerile läbi Saksa Korrapolitsei juhi SS-Oberstgruppenführer ja Generaloberst der Polizei Kurt Daluege. Operatiivselt allusid kaitse- ja politseipataljonid Wehrmachti väeüksusele, kelle tegevuspiirkonnas väeosad asusid.
Piirikaitserügemendid
, 207. julgestusdiviis
Tollipiirkaitsepataljonid
1942. aasta 22. märtsil allutati Idaalade Riigikomissariaadi Kõrgema SS-i ja Politsei juhi Friedrich Jeckelni poolt Eesti omakaitse piirikaitse kohalikule Saksa Korrapolitsei juhile ja 10. aprilli Saksa Korrapolitsei juhi Hermann Schallerti korraldusel saadeti Piiriomakaitse pataljonid ning piiri omakaitse juhtkond laiali 3. juulil ja piiripataljon lõpetasid tegevuse 6. augustist 1942. aastal. Piirikaitse funktsioon anti üle moodustatavale Saksa Tolli-piirikaitsele.
Kriegsmarine koosseisus
===Luftwaffe teenistuses ===
Lennuväe abiteenistus
1944. aasta juunis kutsuti 16–17-aastaseid noormehi astuma vabatahtlikult lennuväe abiteenistusse. Lennuväe abiteenistuslased õpetati välja gruppidena õhutõrjekahurite, helgiheitjate ja tõkkeballoonide meeskondadeks. Kahuriõppustel pidi abiteenistuslane omandama vähemalt kolm meeskonnanumbri eriala. 3. augustil 1944 andis Eesti Omavalitsus välja määruse 1927. aastakäigu lennuväe abiteenistusse kutsumiseks.
Saksa õhutõrjeabiliste (Flakmiliz aus Jugendlichen) organisatsioon, asutati 1942. aasta veebruaris. Hiljem nimetati ümber lennuväe abiteenistuseks. Organisatsiooni värvati Saksamaal vabatahtlikkuse alusel noormehi kesk- ja kutsekoolidest ning saadeti teenima oma elukoha lähedal paiknevatesse õhutõrjeüksustesse. Teenides oma kodukohas õhutõrjes, jätkasid noored samal ajal õpinguid. Selline õhujõudude vabatahtlik abistamine osutus küllaltki efektiivseks ja aitas täiendada õhutõrjeüksuste isikkoosseise, vabastades sealt rindele lahingutegevuseks kõlbulikke mehi.
Välislingid
SLÕL "Mehed unustatud armeest"
2010. aasta Vormel 1 hooaeg
Maailmameistriks tuli Red Bull Racingu sõitja Sebastian Vettel. Red Bull Racing võitis ka meeskondliku tiitli.
Kokku peeti 19 etappi. Uue etapina lisandus Lõuna-Korea GP. Esialgu pidi Suurbritannia GP alates 2010. aastast Silverstone'ist Donington Parki ringrajale kolima, kuid Doningtoni rada ei suutnud tähtajaks võistluse rahastamise aruannet esitada. Detsembris 2009 sai Silverstone'i ringrada järgnevaks 17 aastaks õiguse Suurbritannia GP korraldamiseks.
Juurde tuli kolm uut meeskonda: Hispania Racing, Virgin Racing ja Team Lotus. BMW Sauber loobus pärast 2009. aasta hooaja lõppu sarjas osalemisest. Meeskonna ostis ära selle endine omanik Peter Sauber ning et ka Toyota F1 teatas pärast 2009. aasta hooaja lõppu oma loobumisest, sai Sauberi meeskond vabanenud koha endale. Esialgu osalema pidanud Team US F1 loobus märtsi alguses rahaliste raskuste tõttu.
2010. aastal ei osalenud eelmise hooaja sõitjatest Kimi Räikkönen, Kazuki Nakajima, Giancarlo Fisichella ja Romain Grosjean. Uute sõitjatena lisandusid Karun Chandhok, Lucas Di Grassi, Nico Hülkenberg, Vitali Petrov ja Bruno Senna; pärast pausi tulid tagasi Michael Schumacher ja Pedro de la Rosa.
Tulemused
Sorteerimiseks klõpsa kastikesele veeru päises
1 – Bahrein, 2 – Austraalia, 3 – Malaisia, 4 – Hiina, 5 – Hispaania, 6 – Monaco, 7 – Türgi, 8 – Kanada, 9 – Euroopa, 10 – Suurbritannia, 11 – Saksamaa, 12 – Ungari, 13 – Belgia, 14 – Itaalia, 15 – Singapur, 16 – Jaapan, 17 – Lõuna-Korea, 18 – Brasiilia, 19 – Abu Dhabi
Voore mõis (Viru-Jaagupi)
Voore mõis (saksa keeles Forel) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1450.
Tammiste (Tori)
Tammiste on küla Pärnu maakonnas Tori vallas Pärnu jõe ja Rääma raba vahel.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Tammiste on Pärnumaa suurim küla, 2021. aastal elas seal 1722 elanikku.
Tuderna
Tuderna (kohalik hääldus Tudõrna) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi. Külast voolab läbi Tuderna oja, mis liitub küla piires Piusa jõega.
Küla keskel asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht. Samuti jääb küla piiresse arvukalt kääpaid.
Osa külast jääb Piusa-Võmmorski hoiuala territooriumile.
Ripsussid
Ripsussid ehk turbellaarid (Turbellaria) on alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ripsusse võiks lugeda lameusse kõige paremini kirjeldavaks rühmaks. Ripsusside kehapikkus võib olla väiksem kui 1 cm ja ulatuda kuni 60 cm-ni. Suur osa rühmadest elab üksnes meres, vähemik ka mageveekogudes ja maismaal.
Et üldiselt peetakse tänapäeval lameusside hõimkonda obsoleetseks rühmaks (selle parafüleetilisuse tõttu), siis ripsusside seltsid nagu Acoela ja Nemertodermata on klassist välja arvatud ning kuuluvad omaette, suhteliselt uude loomade hõimkonda Acoelomorpha.
Ripsusside nimetus tuleb sellest, et nende keha kõhupoolt katavad väikesed ripsed, mille abil ussike liigub. Ripsusside keha on lülistumata.
Enamik ripsusse on karnivoorid.
Seltsid
Sulgudes olevaid rühmi enam ripsusside seltsideks ei loeta.
พลานาเรีย
Sündinud 15. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 15. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Urge
Urge võib tähendada järgmist:
Keila vasallilinnus
pisi|Linnuse varemed 2012. aastal pisi|Linnuse plaan Keila vasallilinnus asub Harjumaal Keila linna kaguosas 22,4 hektari suuruses Jõepargis. Linnusest on säilinud vaid alusmüüre.
Kegelid rajasid linnuse ilmselt 14. sajandi lõpus või 15. sajandi algul. Linnus ja sealolev mõis müüdi 1433. aastal Liivi ordule. Ehituslugu on üpris keeruline, sest linnust on korduvalt ehitatud ümber ja sinna on eri aegadel rajatud erinevaid hooneid. Arvatakse, et kompleks oli kasutuses veel 17.–18. sajandil.
Heino Gustavson taasavastas 1976. aastal mõisapargis maakamaraga kaetud võsastunud künkast nelinurkse põhiplaaniga ehitise (kindlustatud elamu) enam kui meetri paksused alusmüürid. Ehitise läänenurgal on maa sees umbes 2 m kõrguseni säilinud hilisem ümar suurtükitorn.
1970. aastail ning 1990. aastal kesk- ja kirdeosas teostatud väljakaevamised kinnitavad, et tegemist on keskaegse linnusega. Väljakaevamisi juhtisid Mati Mandel ja Heiki Pauts, leide on 13.–18. sajandist. Suurtükitorni pole veel kaevatud välja.
Ainupõlvsed
Ainupõlvsed (Monogenea, vanemais allikais ka Monogenoidea) on mitmekesine alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ainupõlvsed on ektoparasiidid ehk kes nugivad peremeesorganismi kehal või väliselundeil, näiteks lõpustel.
Ainupõlvsed on nimetuse saanud sellest, et neil ei esine põlvkondade vahetust: elu jooksul parasiteerivad nad tavaliselt ühel loomorganismil (vastandina kahepõlvsetele imiussidele (Digenea)).
Ainupõlvsete keha on bilateraalsümmeetriline: lamendunud dorsoventraalselt. Enamik ainupõlvseid parasiteerib kaladel, vähemik ka kahepaiksetel, roomajatel jt.
Puppy Linux
Puppy Linux on väike Linuxi distributsioon. Teistest erinevaks teeb ta peamiselt väike suurus, kuid samas siiski samad võimalused, mis igal korralikul distributsioonil olema peavad. Kävitamiseks vajab Puppy vähemalt 64MB muutmälul. Erinevalt teistest LiveCD-dest, mis jätavad laadides enamus programme siiski CD-lt käivitatavaks, laadib Puppy need kõik kohe RAM-i. Tänu sellele on tegu eriti kiire distributsiooniga. Lisaks CD-le on Puppy võimeline käivituma ka USB-mälupulgalt, ZIP-diskilt, floppylt või otse loomulikult ka kõvakettalt. Võimalik on kasutada isegi multisesioonseid CD-R/DVD-R plaate, sellisel juhul on hea lihtne võimalus salvestada oma tööd ja tegemised kohe plaadile. Alates versioonist 2.02 on lisatud täielik NTFS lugemis- ja kirjutamistugi, seega on nüüd võimalik ka salvestada oma sessiooni ja tööd ka Windows XP partitsioonidele. Olemas on ka spetsiaalne Community Edition, mis pakub juba suuremaid võimalusi ja lihtsamat lisatarkvara paigaldust. Tema suurus on tavapärasest Puppyst suurem, kuid näiteks on seal võimalik paigaldada ka OpenOffice.org tarkvara.
Angerja vasallilinnus
thumb|Vaade tee pealt. Juuli 2006 pisi|Kevad 2013 Angerja vasallilinnus oli vasallilinnus Tallinna komtuurkonnas.
20. sajandi alguse seisuga asusid linnuse varemed Kohila vallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad varemed Rapla maakonna põhjaservas paikneva Kohila valla alale Angerja külla.
See on üks vanemaid kiviehitisi Raplamaal, kuid säilinud on vaid 12 m³ kive.
Välimus
Linnus oli piklik tornitaoline kahe ruumiga ristkülikukujuline, kahe meetri paksuste välisseintega kahekorruseline paekivist ehitis, mille all asusid keldrid. Kindlustatud eluruumid asusid hoone keskel, seda osa peetakse vanimaks ehitusjärguks. Linnuse alt minevat rahvasuu järgi salakäik Salutaguse mõisa alla.
Linnuses ei domineeri kaitseelemendid, pigem oli see ajastule omaselt tugevasti kindlustatud eluhoone. Linnuse kaitsesüsteemi kuulus veetõke, mille moodustasid ühelt poolt Angerja oja ning teisalt sügav vallikraav.
Tänaseks on sellest säilinud kõrged müüriosad. Väikelinnusest on säilinud soklikorrus (osalt küll kinnivarisenuna) ning suur osa põhikorruse paksudest müüridest.
Linnus on olnud ümbritsetud tugeva kivist ringmüüri ja vallikraaviga.
Linnus on arhitektuurimälestisena kaitse alla võetud.
Ajalugu
Arvatakse, et linnus hävis Liivi sõjas.
Aastal 1963 leiti vasallilinnusest 200 meetrit kirde pool hõbeaare, mis sisaldas 12 hoburaudsõlge, käevõru, kaelavõru ja muud. Leid dateeriti 13. sajandi algupoolde.
Aastal 1986 leiti samast päästekaevamistel väikese, 3,7×3,5 meetri suuruse maja ase. Sellel oli tambitud savist põrand ja nurgas raudkividest laotud ahju jäänused. Männipalkidest maja oli ära põlenud arvatavasti 13. sajandil. Samal ajal hävis tõenäoliselt kogu muinasküla, mille kultuurkiht on jälgitav 3 hektari suurusel alal.
Ekspressiivne abstraktsionism
Ekspressiivne abstraktsionism; ka lüüriline abstraktsionism on üks abstraktsionismi vormidest, mille eesmärk on tunnete ja meeleolude väljendamine värvide, rütmide ja erinevate pindade abil.
Igrise
Igrise (seto keeles Igrissä; ka Igrõsõ, Igresä, Igrištše, Igrissa, Igrisa, Igriša, Igristše, Igritse) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik
Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik oli kroonimaa Habsburgide monarhia (1867. aastast Austria-Ungari) idaosas pealinnaga Lvivis.
Ajalugu
1772. aastal kaotas Rzeczpospolita suurema osa Galiitsiast esimese Poola jagamise käigus Austria ertshertsogkonnale. Austria Habsburgid omandasid Galiitsia, tuginedes Ungari vanale pretensioonile selle territooriumi peale. Austria osana nimetati seda Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigiks kahe keskaegse idaslaavi vürstiriigi Galiitsia ja Volodõmõri järgi.
Kui Austria surus maha Krakówi Vabariigi iseseisvuse, läks see linn 1846 Austria Galiitsia koosseisu. 1786–1849 kuulus Galiitsia koosseisu Bukoviina.
Alates 1868. aastast oli Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik Austria-Ungari Austria poole (Tsisleitaania) kroonimaa (ametlikult võrdväärne 16 ülejäänud kroonimaaga), kus ametlik keel oli poola keel.
26. juulil 1917 sai Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriik täiesti iseseisvaks.
Ida-Galiitsia kuulutas end 19. oktoobril 1918 Lvivis koos Bukoviina ja Taga-Karpaatiaga iseseisvaks Lääne-Ukraina Vabariigi nime all.
1. novembril 1918 sai Lääne-Galiitsia taastatud Poola Vabariigi osaks.
Hardu mõis
Hardu mõis (saksa keeles Hardo) oli poolmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati ajavahemikul 1765–1774 Seljaküla mõisast eraldatud alast.
Sergei Oldenburg
Sergei Fjodorovitš Oldenburg (Серге́й Фёдорович Ольденбу́рг; 26. september 1863 – 28. veebruar 1934 Leningrad) oli vene orientalist ja poliitik.
1917. aastal oli ta Venemaa Ajutise Valitsuse haridusminister.
Kärt Anvelt
pisi|Kärt Anvelt 2016. aastal Kärt Anvelt (sünninimi Kärt Karpa; sündinud 4. märtsil 1973) on eesti ajakirjanik.
Anvelt on saanud kaks Eesti uuriva ajakirjanduse auhinda – Bonnieri preemiat: 1998. aastal, kui ta kirjutas Eesti Päevalehes Tallinna Keskhaigla kahtlastest neerusiirdamistest, ja 2014. aastal, kui Eesti Päevalehes ilmusid tema lood dopinguarst Vitali Bernatskist.
10. detsembril 2010 kuulutati ta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta ajakirjanduskonkursi võitjaks.
2020. aasta kevadel osales Anvelt TV3 meelelahutussaates "Maskis laulja", kus ta kehastas lõvi.
Isiklikku
Ta on abielus Andres Anveltiga.
Urge (Tori)
Urge on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Thomas Gainsborough
thumb|Autoportree (1759) thumb|"Poiss sinises" (1770) thumb|"Jõemaastik" (1768–1770) Thomas Gainsborough (ristitud 14. mai 1727 – 2. august 1788) oli inglise maalikunstnik.
Noorus
Thomas Gainsborough sündis Sudburys Suffolki krahvkonnas. Tema isa oli kangur. 13-aastaselt suundus Thomas Londonisse kunsti õppima, algul graafik Hubert Gravelot' juurde, hiljem aga tuntud maalikunstniku ja illustraatori William Hogarthi käe alla.
Bathi periood
1759. aastal kolis perekond Bathi. Seal õnnestus Gainsborough'l lõpuks leida jõukamaid kliente. Alates 1761. aastast hakkas ta oma teoseid Londonisse näitustele saatma ning 1769. aastast osales iga-aastastel Kuningliku Akadeemia näitustel, kus püüdis tähelepanu võita tuntud isikute portreedega. Samal aastal langes talle au kuuluda akadeemia asutajate hulka. Hiljem tema suhted akadeemiaga aga halvenesid ning alates 1773. aastast keeldus ta sealsetel näitustel osalemast.
Londoni periood
1774. aastal kolis Gainsborough Londonisse. Alates 1777. aastast hakkas ta uuesti Kuningliku Akadeemia näitustel osalema, esitades muu hulgas tuntud isikute portreesid.
Aastal 1780 maalis ta kuningas George III ja kuninganna portree, millega pani aluse ka edaspidistele kuningakoja tellimustele. Tänu sellele suurenes ka tema mõjuvõim akadeemias, kuid 1783. aastal otsustas ta uuesti oma teosed näituselt eemaldada.
Kui õukonnakunstnik Allan Ramsay 1784. aastal suri, oli kuningas sunnitud tema järglaseks nimetama Kuningliku Akadeemia presidendi, hinnatud portreemeistri Joshua Reynoldsi. Sellest hoolimata jäi Gainsborough kuningakoja lemmikuks.
Gainsborough oli eelkõige portreemeister, kuid maalis ka palju maastikke. Erinevalt Reynoldsist, kes palju reisis, ei lahkunud Gainsborough kunagi Inglismaalt. Kõige suuremat rolli tema kujunemisel mängis Anthonis van Dyck, kelle teostega ta põhjalikult tutvus.
Ka Gainsborough portreede juures mängis maastik olulist rolli. Tema inimesed moodustasid alati loodusliku taustaga lahutamatu terviku.
Tema tuntumad maastikumaalid on "Turuvanker" ja "Kari koolmel".
Thomas Gainsborough suri Londonis 61-aastaselt vähki.
Kirimäe mõis
Kirimäe mõis (saksa keeles Kirrimäggi) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Sündinud 16. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 16. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Andrei Ambros
Andres Ambros (õige nimega Andrei Ambros; sündinud 1. aprillil 1966 Tallinnas) on endine Eesti sõjaväelane, Spetsiaalsete Operatsioonide Grupi asutaja ning endine ülem.
Tõi Eestisse Soomest modernse jūjutsu.
BD
BD on mitmetähenduslik lühend:
Farmaatsia
Farmaatsia (kreeka pharmakeia 'ravimi tarvitamine'; ka rohuteadus) on õpetus ravimite füüsikalistest, keemilistest, farmakoloogilistest, toksikoloogilistest ja mikrobioloogilistest omadustest, samuti õpetus ravimite välja töötamisest, valmistamisest, säilitamisest, analüüsimisest ja kasutamisest ning sellega liituvast majanduslikust ja juriidilisest taustast.
Proviisor on ravimite ekspert, proviisoriõppe õppekava keskmes on kvaliteetne ravimpreparaat. See on unikaalne kompetents – ühelgi teisel spetsialistil ei ole sellist ettevalmistust.
Farmatseut on erialase kutse- või rakenduskõrgharidusega spetsialist.
Vainu
Vainu on mitmetähenduslik sõna:
Hadrianus III
Hadrianus III oli paavst 884–885. Ta oli 109. paavst.
Hadrianus oli sündinud Roomas ja ta oli Benedictuse poeg. Marinus I pühitses ta kardinaliks.
Salvador Miranda järgi oli tema tegelik nimi Agapito ja ta võis pärineda Conti suguvõsast.
Paavstiks saamine
Hadrianus III valiti paavstiks 17. mail 884.
Suhted Konstantinoopoli patriarhiga
Hadrianus III teavitas Konstantinoopoli patriarhi Photios I-st oma saamisest paavstiks.
Sisepoliitika
Hadrianus III lasi silmad välja torgata paavst Johannes VIII vastase vandenõu kavandamises kahtlustatud aadlikul Giorgio d'Aventinol, kes mürgitas armukese pärast oma venna ja abiellus ühiskondliku positsiooni kindlustamiseks Benedictus III sugulasega.
Tema ajal tabas Roomat näljahäda.
Paavsti valimise korraldamine
Hadrianus III sätestas kroonik Martin Poloniuse järgi, et paavstiks valitud isik ei pea ametisse pühitsemiseks saama keisri luba.
Suhted gallikaani piiskoppidega
Hadrianus III kohustas Narbonne'i peapiiskoppi Sigebodet (Sigebaud) ähvardama Nîmesi piiskoppi Gilbertit ekskommunikatsiooniga.
Munklus
Hadrianus III võttis oma protektsiooni alla Saint-Gilles-du-Gard'i kloostri ja Montier-en-Der'i kloostri Prantsusmaal ning 17. aprillil 885 San Sisto kloostri Piacenzas. Ta kinnitas juunis 885 Santa Maria Crassensi kloostri privileegid.
Surm
Hadrianus III suri Modena lähistel San Cesario sul Panaros 885. aasta septembri keskel, olles teel Wormsi riigipäevale. Ta maeti Nonantolas asuvasse kloostrisse. Hadrianus III oli esimene paavst pärast Martinus I-st, kes suri väljaspool Roomat.
Viktors Adamovičs
Viktors Adamovičs (sündinud 30. juulil 1944) on Läti kabetaja, kabetreener (Läti teeneline treener) ja kabemängu populariseerija. Ta on mitme kaberaamatu autor. Ta tegi aastaid kaastööd ajakirjadele Dambrete ja Шашки.
Järvepää
Järvepää (ka: Järvepea, Järvepera, Nurovo-Kahovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.
Küla lähistel asub Järvepää järv.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Maavalitsus
Maavalitsus on maakonna haldusorgan.
Aastatel 1993–2017 oli Eestis maavalitsus Vabariigi Valitsuse poolt ametisse nimetatav maavanemat teenindav riigiasutus. 1993. aasta kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse kohaselt olid omavalitsusüksuse, valla või linna omavalitsusorganid:
Vallavanemal ja linnapeal oli õigus moodustada valitsus.
Maavalitsuste ja maavanemate tegevus lõpetati Eestis 1. jaanuarist 2018.
Maavalitsuse ülesanded
Maavalitsuse ülesanded olid järgmised:
Ajalugu
1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse 30. märtsi 1917. aasta otsus "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta". Selle kohaselt liideti Eestimaa kubermanguga ka senised Liivimaa kubermangu eestikeelsed alad: Tartu, Võru, Viljandi, Pärnu ja Saaremaa kreis. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks). Uue teise astme omavalitsusena loodi maakonnaomavalitsus, maakondades tuli valida 7–15-liikmelised ajutised maakonnanõukogud, mis olid algselt maakonnakomissarile nõuandjaks organiks. Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta. 15. juunil kehtestas Venemaa Ajutine Valitsus maakonnanõukogude valimise ajutise korra, mille kohaselt tuli valimised kõikjal läbi viia 24. ja 25. juunil 1917. Samadele päevadele määrati ka maanõukogu saadikute valimine maakondades. Maakonnanõukogude avamine oli üleriigiliselt määratud 1. juulile.
Maakonna omavalitsustes oli kaks organit: volikogu ja maavalitsus. Maakonnavalitsus oli Maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist. Maakonnavalitsuse asjaajamine jagati osakondade vahel, mis moodustati vastavalt vajadusele. Maakonnanõukogude kodukord soovitas moodustada administratiiv-, majandus-, haridus-, tervishoiu- ja veterinaaria-, teede- ja side-, töö- ja hoolekande- ning põllumajandus- ja toitlusosakonna. Maakonnanõukogude ülesandeks oli kõikide maakonna omavalitsusse puutuvate asjade otsustamine, täidesaatvate organite valimine ja järelevalve nende tegevuse üle, maakonnavalitsuse esitatud eelarve läbivaatamine.
1927. aastal muudeti maakonnavalitsused, maavalitsusteks ja maakonnanõukogud, maavolikogudeks.
Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, 24. jaanuarist 1934. aastal. 1934. aastal kehtima halanud põhiseaduse omavalitsusüksuste loetelus puudusid maaomavalitsused. Seetõttu maakonna omavalitsused kaotati 1934. aasta maakondade ajutise valitsemise seadusega. Senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. Ajutised maavalitsused täitsid endiste maavalitsuste ülesandeid kuni viimaste üleandmiseni vastavaile asutustele. Ajutised maavalitsused allusid Kohtu- ja Siseministeeriumile. Maakonna omavalitsusorganid olid: 1) maavolikogu, 2) maavanem, 3) maavalitsus ja 4) valla- ja linnavanemate täiskogu. Maavolikogu valiti 5 kalendriaastaks ja ta koosnes vastavalt elanike arvule 11–25 maavolinikust. 1934. aasta märtsist koondati maavalitsuste koosseisud 3-liikmelisteks. Valitsuse otsusega reorganiseeriti kõik ajutised maavalitsused 3-liikmelisteks, välja arwatud Tartu maavalitsus, mis jäi esialgu 4-liikmeliseks.