cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Oranž revolutsioon
Põhjus ja tagajärg
Meeleavalduste üheks põhjuseks peetakse eelnevalt võimul olnud Leonid Kutšmaga seotud skandaale (nn Kutšma-gate) – Kutšma toetas Janukovõtšit.
Janukovõtš sai siiski presidendiks 2010. aastal, kuid kaotas positsiooni neli aastat hiljem toimunud Euromaidani kokkupõrgetel Kiievi Iseseisvusväljakul. Erinevalt oranžist revolutsioonist hukkus selle käigus enam kui sada inimest.
Värvus
pisi|Meeleavaldajate [[Telkimine|telgid Kiievis]] Oranž oli Janukovõtši valimiskampaania tunnusvärvus ning kujunes seetõttu meeleavalduste sümboliks.
Lahtine aken
"Lahtine aken" on Andrzej Piwowarczyki 1961. aastal ilmunud kriminaalromaan.
August Kubizek
pisi|August Kubizek (1907) August Friedrich Kubizek (3. august 1888 Linz – 23. oktoober 1956 Eferding) oli austria muusik ja ametnik, Adolf Hitleri noorpõlvesõber.
Lahtine aken
Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos Eesti Raamatu kirjastuselt sarjas "Mirabilia" 1973. aastal Aleksander Kurtna tõlkes.
August Kubizek
August Kubizeki isa Michael Kubizek oli mööblipolsterdaja, ema Maria Kubizek oli koduperenaine. Kokku oli perekonnas neli last, kuid August Kubizeki kolm õde Maria, Therese ja Karoline surid juba varases lapsepõlves.
Kubizek tutvus Hitleriga 1904. aasta oktoobri lõpus või novembri algul. Nad said tuttavaks Linzi ooperiteatris. Nad mõlemad olid suured ooperihuvilised ja hindasid eriti kõrgelt Richard Wagneri ooperiloomingut.
August Kubizeki isa oleks tahtnud, et ta pojast oleks samuti saanud mööblipolsterdaja, kuid Hitler suutis Michaeli veenda, et ta poeg peaks muusikat õppima. Samuti ei soovitanud arst August Kubizekile mööblipolsterdaja ametit selle tervistkahjustava mõju tõttu.
1908. aasta veebruaris asusid Kubizek ja Hitler Viini elama. Nad üürisid kahe peale ühte tuba Stumpergassel Maria Zakreysi korteris. Kubizek asus õppima konservatooriumis. Tal oli õppetööga nii palju tegemist, et ta esialgu uskus, et Hitler õpib Viini Kaunite Kunstide Akadeemias. Alles mõni aeg hiljem sai ta teada, et Hitlerit sinna õppeasutusse vastu ei võetud.
21. juulil 1908 siirdus Kubizek Viinist vanemate juurde Linzi. Kuid ta oli esialgu Hitleriga veel kirja teel ühenduses. 16. septembril 1908 läks Kubizek lühiajalisse tegevteenistusse. Kui ta 20. novembril 1908 sõjaväeteenistusest Viini tagasi pöördus, siis avastas ta, et Hitler oli nende elukohast lahkunud. Korteriperenaine Maria Zakreys ei teadnud Hitleri uut elukohta. Kubizek pöördus Hitleri poolõe Angela Raubali poole, kuid ka tema ei teadnud Adolf Hitleri elukohta.
1914. aastal abiellus August Kubizek Anna Funkega (1887–1976). Neil oli kolm poega: Augustin (1918–2009), Rudolf (1923) ja Karl Maria (1925–1995).
Aastatel 1914–1918 võttis Kubizek mobiliseerituna osa esimesest maailmasõjast, 1915. aastal sai ta haavata.
Esimese maailmasõja järel oli Austrias muusikutel väga raske erialast tööd leida. Kubizek leidis tööd Eferdingi linna volikogusekretärina. Hiljem oli ta samas linnaameti juht. Töö kõrvalt tegeles ta ka muusikaga, asutas Eferdingis orkestri.
1923. aastal nägi ta raamatupoe vaateaknal ajakirja Münchner Illustrietre kaanel Hitleri pilti. Edaspidi jälgis ta ajakirjanduse vahendusel Hitleri tegevust. Kui Hitlerist sai 30. jaanuaril 1933 Saksamaa riigikantsler, siis kirjutas ta Hitlerile ja õnnitles teda. Mõni aeg hiljem sai Kubizek Hitlerilt 4. augustil 1933 dateeritud kirja. Hitler kirjutas, et tore oli Kubizekist üle hulga aja kuulda, ning et võiks ju millalgi kokku saada, et vanu aegu meenutada. Hitleri ja Kubizeki taaskohtumine leidis aset aga alles 9. aprillil 1938 Linzis.
1939. aasta juuli lõpus kutsus Hitler Kubizeki Richard Wagneri festivalile Bayreuthis. 3. augustil 1939 kohtus Kubizek Hitleriga. Ka järgmisel aastal kutsuti Kubizek Baureuthi Wagneri festivalile. Tema viimane kohtumine Hitleriga oli 23. juulil 1940.
Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse astus Kubizek alles 1942. aastal.
Teise maailmasõja järel vahistati Kubizek okupatsioonivõimude poolt 1945. aasta detsembris. Kubizeki hoiti kinni Glasenbachi sõjavangide laagris, kus teda ka korduvalt üle kuulati. Vangistusest vabanes Kubizek 8. aprillil 1947. 1953. aastal avaldas ta mälestusteraamatu "Adolf Hitler, mein Jugendfreund" ("Adolf Hitler, mu noorpõlvesõber").
Sandra (Pihkva oblast)
Sandra (vene keeles Задорожье (Zadorožje)) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Seeritsä nulka.
Kiiu külanõukogu
Kiiu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kiiu külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.
1954 juunis Kiiu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga.
Kikepera külanõukogu
Kikepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kikepera külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Saarde valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kikepera külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kikepera külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.
Kikepera külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Surju külanõukoguga.
Jorma Puusaag
pisi|Jorma Puusaag esinemas [[Stenbocki maja hoovis Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. august 2019 ]] Jorma Puusaag (sündinud 9. detsembril 1981) on eesti kitarrist ja kitarripedagoog.
Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise kitarri erialal.
Ta on mänginud kitarri Joel De Luna ja Koit Toome ansamblis.
Jorma Puusaag kuulub aastast 2023 Erakonda Parempoolsed. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 53 häält ning ei osutunud valituks.
Hiina Kesktelevisiooni peakontor
pisi|Hiina Kesktelevisiooni peakontor. Hiina Kesktelevisiooni peakontor on 234 m kõrgune 44-korruseline pilvelõhkuja Hiina Rahvavabariigis Pekingi keskses ärirajoonis (Beijing Central Business District) Guanghua teel Kolmandal Idaringteel. Hoones asub Hiina Kesktelevisiooni (China Central Television, CCTV) peakontor, mis paiknes varem 15 km läänes, Hiina Kesktelevisiooni hoones aadressil Fuxini tee 11. Hoonet hakati ehitama 1. juunil 2004, fassaad valmis 2008. aasta jaanuaris. Ehitus venis tulekahju tõttu, mis 2009. aasta veebruaris puhkes kõrvalasuvas Pekingi televisiooni kultuurikeskuses. Hoone valmis 2012. aasta mais.
Hoone vastutavasd arhitektid on Rem Koolhaas ja Ole Scheeren arhitektuuribüroost Office for Metropolitan Architecture, keeruka insenerilahenduse valmistas Arup. Hoones on 75 lifti, selle kogupindala on 389,079 m2. Hoone hiinakeelne hüüdnimi oleks tõlkes "bokserid" või "šortsid".
Viktor Olman
Viktor Olman (sündinud 27. oktoobril 1946 Leningradis) on Eesti matemaatik.
Elulugu
Viktor Olman on juut, teenistujate poeg.
Lõpetas 1963 Tallinna 5. Keskkooli, 1969 Leningradi Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonna, 1972 Küberneetika Instituudi aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1976, Küberneetika Instituut), väitekiri "Использвание линейных статистик в некоторых статистических задачах". Oli 1969 Küberneetika Instituudi vaneminsener, 1972–86 noorem- ja vanemteadur, aastast 1986 matemaatikaosakonna juhtivteadur. 1992 emigreerus USA-sse.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika. Üle 30 teadustrükise.
Viittala
Viittala ehk Bolšoje Vittolovo (ka Suuri-Viittala, vene Большое Виттолово) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile.
1676. aastal on küla mainitud kui Wittala, kuuludes Duderhofi valla (Duderhosskoj Pogost) koosseisu.
18. sajandil, peale Tsarskoje Selo tsaariresidentsi rajamist, sai Viittala tuntuks oma allikate poolest, mis varustasid Katariina lossi suurt tiiki. Küla nimest sai oma nimetuse Vittolovo kanal ja tiik Puškini Babolovski pargis.
1817. aastal oli külas (mainitud kui Бол. Виттолово) 50 talu.
1831. aastal oli külas endiselt 50 talu.
1838. aastal elas külas 283 inimest, kellest 129 olid mehed ja 154 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui Suuri Wiittala ehk Iso Wiittala) 282 ingerisoomlast (132 meest ja 150 naist), kellest 166 olid äyrämöised ja 116 savakod.
1856. aastal oli külas 49 talu 139 meeshingega.
1913. aastal oli külas 84 talu.
Riigiabi COVID-19 pandeemia ajal
Sissejuhatus
Euroopa Komisjon on riigiabi tunnustena lahti seletanud järgnevad ELTL artikli 107 lõikest 1 tuletatud kriteeriumid: riiklik päritolu (meede on riigile omistatav ning abi tuleneb riigi ressurssidest), eelis (abiga antakse teatud ettevõtetele eelis), valikulisus (meetmed ei ole üldiselt kohaldatavad. Neid võimaldatakse teatud ettevõtetele, nende kategooriatele või majandussektoritele), kaubanduse ja konkurentsi mõjutamine (riik moonutab eelise andmisega konkurentsi).
Viittala
Küla hävis Teises maailmasõjas.
Riigiabi COVID-19 pandeemia ajal
Sissejuhatus
Riigiabi saab Eesti anda vaid Euroopa Komisjoni loa alusel. Ilma loata saab Eesti välja töötada üldiseid meetmeid, toetada ettevõtteid vähese tähtsusega abiga ning füüsilisi isikuid otse. Komisjon võimaldas liikmesriikidele pandeemia ajal vastuvõetud ajutise raamistiku raames paindlikumaid meetmeid kasutusele võtta. Raamistiku alusel kiitis komisjon heaks Eesti taotluse toetada pandeemiaga seoses majandust. Seda tehti kahe toetuskavaga, mille maht oli kokku 1,75 miljardit eurot ning nende rakendajateks ja haldajateks olid sihtasutus (SA) KredEx ning Maaelu Edendamise Sihtasutus.
2020. aastal toimus Eestis märkimisväärne riigiabi andmine. Kokku andsid erinevad asutused 831,0 miljonit eurot (2019. aastal anti riigiabi 375 miljonit eurot). 467,9 miljon eurot kogusummast moodustas COVID-19 riigiabi. Suurim panustaja oli SA KredEx 306,9 miljoni euroga.
Euroopa Liidu õigus riigiabi andmise kohta COVID-19 kontekstis
Koroonapandeemia valguses on liikmesriikide poolt rakendatud liikumispiirangud mõjutanud otseselt inimeste nõudlust ja ettevõtete pakkumust. Kuna sellest tulenevalt sattus suur hulk ettevõtteid tavatult raskesse kriisi, siis otsustati riigiabi andmine muuta paindlikumaks ning Euroopa Komisjon võttis vastu riigiabi ajutise raamistiku. Komisjoni teatises oli selgitatud, et viirusest tuleneva hädaolukorra tõttu on kiire tegutsemine majanduse päästmise jaoks äärmiselt oluline. Küsimus puudutab tervet Euroopa Liitu, sest kõikides liikmesriikides esineb nakkust.
Ajutise raamistiku vastuvõtmine oli tähtis, sest COVID-19 puhang on majanduselu mõttes ebatavaline nähtus. Kuna taoline kahju oli ettenägematu, siis sellega seoses tekkis turul olukord, mille läbi polnud ettevõtetel võimalik tavapärasel viisil edasi tegutseda. Koroonapandeemia soodustab tõsise majanduslanguse teket, mille tagajärjel kahjustuks Euroopa Liidu majandus terviklikult.
Et majandustegevus saaks võimalikult stabiilselt jätkuda, on vaja avaliku sektori poolset toetust, kes kaalutletud viisil ettevõtteid toetaks. Arvestades antud juhul avaliku sektori rolli täitva Euroopa Liidu eelarve mahtu, poleks viimasel võimalik kõikide liikmesriikide ettevõtteid rahuldaval viisil toetada. Sellest tulenevalt toimub rahastamine valdavalt läbi liikmesriikide eelarvete. Riigiabi ajutise raamistiku raames võivad riigid võimaldada otsetoetusi, kaitsemeetmeid pankadele, maksusoodustusi, anda laenudele riigigarantiid ja ettevõtetele laene.
Saint-Girons
Saint-Girons [sän ži'ron] on linn Prantsusmaal Ariège'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Riigiabi COVID-19 pandeemia ajal
Euroopa Liidu õigus riigiabi andmise kohta COVID-19 kontekstis
Riigid saavad anda Euroopa Komisjoni loa alusel riigiabi ajutise raamlepingu või ELTL artikkel 107(2)(b) järgi. Samuti võib riik taotleda luba majandusraskustes ettevõtjatele mõeldud päästmisabi andmiseks. Toetusmeetmeid saavad rakendada ja hallata erinevad asutused. COVID-19 riigiabi on andnud Eestis erinevatel eesmärkidel näiteks KredEx, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS), PRIA ja Tallinna linn.
Riigiabi ajutise raamistiku alusel on Euroopa Komisjon teinud Eesti kriisiabi meetmete kohta otsuse 26 korda vahemikus 30.03.2020–21.12.2021. Lisaks on üks otsus tehtud ELTL artikkel 107(2)(b) alusel. Majandusraskustes ettevõtjatele on võimalik anda laenu, kuid Eestis pole hetkel selle jaoks abikava.
Näiteid Euroopa Liidu kohtupraktikast
Euroopa Liidu kohtupraktikas tuleb COVID-19 pandeemia ajal eriti esile lennuliinidele antud riigiabi. Aastal 2021 on Euroopa Liidu Kohus Ryanair DAC-i ja Euroopa Komisjoni vaheliste õigusvaidluste tulemusena teinud 5 riigiabiga seonduvat otsust (T-238/20, T-259/20, T-378/20, T-379/20, T-388/20).
T-238/20
Kohtuasjas T-238/20 väitis Ryanair, et Rootsi Kuningriigi poolt osutatav riigiabi lennutranspordi säilitamiseks pandeemia ajal diskrimineerib riikkondsuse alusel. Rootsi Kuningriik sätestas riigigarantii andmisel nõude, et lennuettevõtjal peab olema 2020. aasta alguse seisuga olemas Rootsi lennutegevusluba (ehk nende põhiline tegevuskoht peab olema Rootsis).
Euroopa Liidu Kohus leidis, et Rootsi Kuningriik ei ole süüdi riikkondsuse alusel diskrimineerimises, sest liikmesriikidel on õigus nõuda, et riigigarantii saanud lennuettevõtjad asuvad liikmesriigis püsivalt. Vastasel juhul on keeruline kontrollida abiraha õiget kasutamist. Sellega seonduvalt tõi kohus välja liikmesriikide õiguse veenduda, et lennufirmad alluksid riigiabi andnud liikmesriigi finantsjärelvalve ja ametivõimude kontrolli alla.
Lisaks märkis kohus, et liikmesriikide poolt antav riigiabi ei ole piiramatu mahuga ning peab seega olema laiali jagatud mõistlikult ja prioriteetidest lähtuvalt. Kohtu hinnangul on liikmesriikidel alust riigiabi andmisel eelistada just riigisiseseid lende teenindavaid lennufirmasid isegi siis, kui need on väiksemad ja ei suuda nii palju reisijaid vedada kui suuremad firmad. Selliste ettevõtete säilimine pandeemia ajal on riigisisese elu vaatepunktist tähtsam.
T-259/20
Kohtuasjas T-259/20 vaidlustas Ryanair Prantsuse Vabariigi riigiabi meetme, mis seisnes Prantsuse lennutegevusloaga lennufirmade tsiviillennundusmaksude tasumise ajutises peatamises. Hagiavalduse põhjuseks tõi Ryanair välja, et toimunud on kodakondsuse põhjal diskrimineerimine, komisjonipoolne diskretsiooniviga proportsionaalsuse analüüsimisel, põhjendamiskohustuse ning menetlusõiguste rikkumine. Kohus tõi esile, et Prantsuse Vabariigi poolt pakutava riigiabi eesmärgiks on vähendada lennuettevõtjate finantsilisi raskusi, mis tulenevad koroonapandeemia tõkestamiseks seatud reisipiirangutest.
Euroopa Komisjon rõhutas, et Prantsuse Vabariik oli õigustatud pakkuma riigiabi ainult nendele lennufirmadele, kelle põhitegevuskoht on nende riigis, sest määratud transpordipiirangud mõjutasid kõige rohkem riigisiseseid lende. Euroopa Liidu Kohus nõustus eelmainitud väitega ning tõi lisaks välja asjaolu, et kõikidest Ryanairi lendudest moodustasid Prantsusmaal algavad või lõppevad lennud vaid 8,3%, samas kui riigiabi saanud lennufirmadel ulatus see määr 90–100%-ni. Hageja polnud seega meetmetest saanud liigset kahju ning teised ettevõtted vajasid suuremat abi.
Euroopa Liidu Kohus möönis, et põhitegevuskoha nõue riigiabi taotlemisel loob olukorra, kus liikmesriikide poolt koheldakse lennuettevõtjaid erinevalt ainult põhilise tegevuskoha alusel. Siiski tõi kohus kahes lahendis esile, et lennuettevõtjatel on riigiabi saamiseks võimalik asutada iseseisvaid juriidilisi isikuid mitmes erinevas liikmesriigis ning seeläbi omada põhitegevuskohta mitmes liikmesriigis.
Lydia
Lydia võib tähendada järgmist:
Riigiabi COVID-19 pandeemia ajal
T-378/20 ja T-379/20
Kohtulahendites T‑378/20 ja T-379/20 leidis Ryanair, et ettearvamatud juhtumid (nagu COVID-19 pandeemia) mõjutavad tervet transpordisektorit tervikuna, seega peaks riigiabi andmine olema tagatud kõigile negatiivselt mõjutatud ettevõtjatele, mitte kõigest osadele neist. Kohus tõi välja, et liikmesriigid ei pea ELTL sätete järgi andma riigiabi kogu kahju katmiseks. Sellest on tuletatav põhimõte, et liikmesriigid ei ole pandeemia ajal üldse kohustatud andma abi kahju saanud ettevõtjatele, see on nende vaba valik.
T-388/20
Kohtulahendis T-388/20 väitis Ryanair, et Soome Vabariigi poolt Finnairile antud riigiabi ei ole kohane viis riigi majanduse parandamiseks. Euroopa Komisjon vaidles väitele vastu ning tõi välja kaks peamist argumenti. Esiteks on Finnair Soomele toimiva logistika jaoks oluline ettevõte, mille majanduslik olukord puudutab kogu riiki. Teiseks, on Finnair üks tähtsamaid tööandjaid Soomes. Kohus nõustus komisjoni öelduga ning lükkas Ryanairi väite tagasi.
Tallinna Halduskohtu 11.05.2021 lahend 3-20-2491
Kaebaja MJproductionestonia OÜ esitas vastustajale Kultuuriministeeriumile taotluse, et saada toetust kultuuriministri määruse alusel („COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale“). Toetuse tingimus oli, et taotleja oleks põhitegevusena antud valdkondades vähemalt kaks aastat tegutsenud. Kuna kaebaja selle alla ei kvalifitseerunud, siis jäeti taotlus rahuldamata.
Tallinna Halduskohtu 21.01.2021 lahend 3-20-1902
Kaebajad APL Fresh Food OÜ ja APL Restoranid Ülemiste OÜ esitasid taotlused vastustajale Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS) rendimaksete toetuse saamiseks rahandusministri määruse alusel („COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse puhangust negatiivselt mõjutatud kaubandus- ja teenindusettevõtjate rendimaksete toetus“).
Antud määruse alusel abi taotlemiseks ei tohiks kaebajad olla raskustes ettevõtted Euroopa Komisjoni määruse nr 651/2014 ja Euroopa Liidu aluslepingu artiklite 107 ja 108 järgi. Äriregistri järgi leidis EAS, et taotlejad on negatiivse omakapitali tõttu raskustes ning ei saa sellest tulenevalt määruse alusel toetust nõuda. Taotlused jäid rahuldamata, sest tingimustele mittevastavatele ettevõtetele riigiabi andmine oleks ebaseaduslik. Euroopa Komisjoni õigusaktidest kinnipidamine on liikmesriikidele kohustuslik. Tallinna Halduskohus leidis, et vastustaja käitus taotlust rahuldamata jättes õiguspäraselt ning kaebajatega pole käitutud ebaõiglaselt, mistõttu jäeti kaebused rahuldamata.
Plymouthi maakond
thumb|Asend Massachusettsi osariigis Plymouthi maakond (Plymouth County) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°99' N, 70°74' W.
Saint-Girons
Linna territoorium asub 387–1200 meetri kõrgusel üle merepinna.
Plymouthi maakond
Maakonna halduskeskused on Plymouth ja Brockton.
Saint-Girons
Linnapeaks on härra François Murillo.
Selle linnastu valdade liit koosneb seitsmest vallast.
pisi|tühi|Saint-Gironsi plaan ja teda ümbritsevad vallad
Serhi Haidai
Serhi Haidai (ukraina keeles Сергій Володимирович Гайдай, venepäraselt Сергей Владимирович Гайдай Sergei Vladimirovitš Gaidai; sündinud 6. novembril 1975 Severodonetskis, Luhanski oblastis, Ukraina NSVs) on Ukraina riigitegelane, Luhanski oblasti administratsiooni juht (piirkondliku sõjalis-tsiviilvalitsuse juht).
Aastatel 2000–2015 töötas ta juhtivatel kohtadel eraettevõtetes Kiievis, 2005–2015 oli ta AS-i Dembud LLC peadirektor.
2014. aastal lõpetas ta Hmelnõtskõi Majandusülikooli bakalaureuseõppe (rahandus ja krediit) ja 2019. aastal Ukraina presidendi juures asuva avaliku halduse akadeemia magistrantuuri cum laude (avalik haldus ja administreerimine).
2008–2010 töötas ta Kiievi linnavolikogu esimehe asetäitja Oleksiy Rezniku assistendina ja 2014–2015 Kiievi oblastis Obuhhivi rajooni administratsiooni juhi nõunikuna.
2015–2018 oli ta Mukatševo rajooni administratsiooni juht.
25. oktoobrist 2019 on ta Luhanski oblasti administratsiooni juht.
Plymouthi maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 494 919. Aastal 2000 oli elanike arv 472 822.
Ajalugu
Plymouthi maakond moodustati 1685. aastal.
Zadorožje
Zadorožje (vene Задорожье) on mitme Venemaa ja Valgevene asula nimi või nimevariant:
Steuerberg
Steuerberg (sloveeni: Šterska Gora) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Steuerberg asub Gurktali Alpides Gurki oru ja Wimitzi oru vahel, u. 10 km Feldkirchenist põhjas.
Simon Hjalmarsson
Mats Simon Hjalmarsson (sündinud 1. veebruaril 1989 Gislavedis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis Vaasa Sport ründajana paremäärel.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda. Frölunda meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2007/08, kuid sai sel hooajal klubi põhimeeskonnas kirja vaid ühe mängu. Aastatel 2008–2009 mängis ta Rootsi esiliigaklubis Borås HC. Hooajal 2009/10 mängis ta Rootsi kõrgliigas Rögle, aastatel 2010–2012 kaks hooaega Luleå ja aastatel 2012–2014 kaks hooaega Linköpingi ridades.
2007. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft'is 39. valikuna. 2014. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Columbus Blue Jackets. Hooajaeelses treeninglaagris Hjalmarsson piisavat muljet ei avaldanud, mistõttu määrati ta American Hockey League'i (AHL) Blue Jacketsi tütarklubisse Springfield Falcons. Hjalmarsson ei olnud AHL-is mängimisest huvitatud ja tema leping Blue Jacketsiga lõpetati.
Aastatel 2016–2021 kuulus Hjalmarsson viis hooaega Frölunda meeskonda. Aastatel 2017, 2019 ja 2020 võitis ta Frölundaga Jäähoki Meistrite Liiga. 2019. aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks.
2021. aasta mais sõlmis ta lepingu Austria klubiga Graz99ers, kus mängis ühe hooaja. 2022. aasta aprillis siirdus ta Vaasa Sporti. 2022. aasta detsembris pikendas ta Vaasa Spordiga lepingut kahe aasta võrra.
Sjustackudden
Sjustackudden (rootsikeelne nimi; ka Süstaku nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Nina koordinaadid on.
Aadma vald
Aadma vald (saksa keeles Ahdma) oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Aadma vald Käina vallaga.
Valla alal asus Aadma mõis.
Baciro Djá
Baciro Djá (sündinud 31. jaanuaril 1973) on Guinea-Bissau poliitik, kes oli 27. maist 2016 18. novembrini 2016 Guinea-Bissau peaminister. Samal ametikohal oli ta ka 20. augustist 9. septembrini 2015.
Ta õppis Havanna ülikoolis sotsiaalpsühholoogiat ja sai magistrikraadi Lissaboni rakenduspsühholoogia instituudist.
Baciro Djá kuulub Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Parteisse. Aastal 2008 valiti ta parlamenti ja samal aastal nimetati noorsoo- ja spordiministriks. Aastatel 2011–2012 oli ta kaitseminister. Ta kandideeris sõltumatuna 2012. aasta presidendivalimistel, mille tulemused hiljem sõjaväelise riigipöörde käigus tühistati.
Kilksamaa-Räägu külanõukogu
Kilksamaa-Räägu külanõukogu (ka Kilksama-Räägu külanõukogu) oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sauga külanõukoguga.
Thaya
Thaya (tšehhi: Dyje [ˈdɪjɛ]) on jõgi Kesk-Euroopas, Morava jõe pikim lisajõgi. See on 224 km pikk (koos pikima lähtejõe Deutsche Thayaga 322 km) ning lookleb läänest itta Alam-Austria (Austria) ja Lõuna-Morava (Tšehhi) vahelisel piirialal, kuigi piir ei järgi enamikus osades täpselt jõe kulgu. Selle lähted on kahes väiksemas jões, nimelt Deutsche Thaya ja Moravská Dyje ühinemine Raabs an der Thayas.
Thaya ja Morava ühinemiskoht on Morava lõunapoolseim ja madalaim punkt.
Selle nimi tähendab "inertset". Znojmo lähedal asub ka väike küla, mis kannab Dyje nime.
Ülemjooksul voolab Thaya läbi sügavate kuristike (Podyjí), möödudes paljudest linnustest ja lossidest. Moravas on see mitmes kohas paisutatud.
Thaya kogub vett Morava lääneosast ja sellega külgnevast Alam-Austria osast. Selle suurimad lisajõed on Svratka ja Jihlava, mis suubuvad Nové Mlýny veehoidlatest keskmisesse.
Olulised asulad Thaya ääres:
Paisud
Kõik paisud asuvad Tšehhis. Neid kasutatakse niisutuseks, hüdroelektrienergia tootmiseks ja üleujutuste kontrollimiseks.
Vee tänav (Tallinn)
pisi|Vee tänav Vee tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. Vee tänav on Luite tänavalt algav kagu–loodesuunaline ligikaudu 100 meetri pikkune umbtänav. Tänav on hoonestatud kahekorruseliste eramutega.
Vee tänav sai nime 10. augustil 1954. See on Tallinn-Väikse raudteejaamaga seostuv auruveduriteemalise sarja nimi (sarja kuuluvad Veduri tänav, Auru tänav, Söe tänav ja Vile tänav).
Inno
Inno on eesti mehenimi.
1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Inno 74 mehel. Inno oli Eestis levikult 768. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Inno vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,28 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,42. Inno oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).
Tiiu Olm
Tiiu Olm (aastani 1962 Tarien; sündinud 24. augustil 1935 Narvas) on eesti arstiteadlane ja spordipedagoog.
Elulugu
Tiiu Olm on ohvitseri tütar ja Alvar Olmi lesk.
Ta on lõpetanud 1953. aastal Tallinna 6. Töölisnoorte Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, 1961 õppinud Leningradi Arstide Täiendusinstituudi kursustel, spetsialiseerudes spordiarstiks, olnud 1964–1968 Leningradi P. Lesgafti nimelise Kehakultuuri Instituudi kaugõppeaspirant, meditsiinikandidaat (1968, TRÜ), väitekiri "О применении гипоксемических проб при определении функции внешнего дыхания спортсменов". Täiendanud end Moskvas, Stockholmis, Québecis, Örebros, TRÜ kardiovaskulaarkirurgia Tallinna teaduskeskuses, Kuopios ja Berliinis.
Ta on olnud aastatel 1960–1966 Vabariikliku Arstliku Kehakultuuri Dispanseri arst.
1966. aastast Tallinna Pedagoogilise Instituudi (hiljem TLÜ) õppejõud, sh 1969–1988 dotsent, 1989–1998 professor, ühtlasi 1976–1989 kehalise kasvatuse ning 1989–1992 meditsiinilis-bioloogiliste distsipliinide kateedri juhataja, 1993–1998 spordibioloogia õppetooli juhataja, 1998. aastast emeriitprofessor. Lugenud spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kursusi.
Juhan Nõmmik
Juhan Nõmmik (8. august 1902 Peterburi – 9. juuli 1975 Stockholm) oli eesti maalikunstnik ja joonistusõpetaja.
Elukäik
Ta sündis Peterburis, kus isa töötas suurtükivabriku meistrina. Ema Anna-Kristina Peterson Franzdüvel suri varakult. 1913. aastal koliti koos kahe õe ja isaga Tartusse. Üldhariduse omandas ta Peterburi Haridusseltsi IV algkoolis ja aastatel 1913–1921 Tartu reaalkoolis. 1919–1920 osales Nõmmik skaudipataljoni sanitarina Vabadussõjas. Aastast 1920 õppis ta (vaheaegadega) kunstikoolis Pallas, aastal 1926 sai ta joonistusõpetaja kutse, aastal 1929 lõpetas kooli maali erialal. Koos temaga lõpetasid Nikolai Kummits, Juhan Püttsepp, V. Rosenberg, Alfred Leius ja A. Mihkelson.
Ta töötas Tartu koolides joonistusõpetajana – esialgu Jaani tänava algkoolis, hiljem Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis ja õhtugümnaasiumis. 1926. aastal külastas ta Pariisi. 1935 reisis kunstnik üle Berliini ja Kasseli Brüsselisse, kus toimus kunstiõpetajate kongress ning maailmanäitus. Nõmmik tutvus põhjalikult belgia ja hollandi kunstiga Brüsselis, aga ka Amsterdami, Antwerpeni, Utrechti, Genti ja Brügge muuseumides.
Aastatel 1936–1938 töötas ta Tartu Ülikooli didaktilis-metoodilises seminaris ja aastatel 1937–1940 kunstikoolis Pallas joonistamise metoodika õpetajana.Peale juunipööret oli ta Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu organiseerimistoimkonna esimees. Aastal 1940 oli ta Konrad Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli direktori kohusetäitja,1941.aastal direktor aastatel 1942–1943 oli ta Kõrgemate Kujutava Kunsti Kursuste ja aastast 1943 Pallase õppejõud.
Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega Rootsi. 1944–1946 töötas Stockholmis Kuninglikus Humanitaarteaduste Akadeemias arhiivitöölisena, hiljem tegi joonistustöid Rootsi Muinsuskaitseametile, Rootsi Rahvaelu Uurimise Instituudile ja sariväljaandele "Sveriges kyrkor" ("Rootsi kirikud"). 1959 viibis Hispaanias. Aastatel 1963, 1971 ja 1972 külastas Prantsusmaal Provence'i, 1970–1971 Tuneesiat.
Isiklikku
Oli abielus samuti Pallase lõpetanud Edelgard Kruus-Nõmmikuga. 14.–31. juulini 1941 oli Tartus vangistatud.
Looming
Kunstikriitik Jüri Haini arvates kehtib ka Nõmmiku paguluses valminud loomingu kohta hinnang, mille kriitik Märt Laarman andis 1930. aastal: "Valitud tee ja siiamaani nähtud arengu põhjal võib loota temast meistrit, kui ta vabaneb liigsest juhuslikkusest, mille toob kaasa maastiku nähtavuse äramaalimine. Kunstnikule on antud meelevald üle olla sest, vormida ise ja tuletada kõik loomisahjus oma tahtmist mööda."
Eesti Rahvusraamatukogu kunstikollektsiooni kuuluvad Nõmmiku 1970. aastal Tuneesias maalitud "Hammamet", mis Haini sõnul "on lähedane abstraktsele ekspressionismile, kuid kus pole siiski katkestatud õrna sidet loodusega".
Oli 1929. aastast alates kunstiühing Pallas liige.
Kirbla külanõukogu
Kirbla külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kirbla vallas. Külanõukogu pindala oli 227 km² (1977).
Kostabi (perekonnanimi)
Kostabi on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kostabi 87 inimesel (40 mehel ja 47 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kostabi meeste puhul 2778. ja naiste puhul 2523. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,39.
Zbigniew Ziobro
pisi|Zbigniew Ziobro (aastal 2016) Zbigniew Tadeusz Ziobro (sündinud 18. augustil 1970 Krakówis) on Poola poliitik, ta kuulub erakonda Õigus ja Õiglus. Ta oli aastatel 2009–2014 Euroopa Parlamendi liige. 16. novembrist 2015 on ta Poola justiitsminister.
Ta kasvas üles Krynica-Zdrójs (asub Nowy Saczi maakonnas Väike-Poola vojevoodkonnas), kus lõpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Krakówis Jagiełło ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli aastatel 2001–2005 seimi liige. 31. oktoobrist 2005 kuni 16. novembrini 2007 oli ta Poola justiitsminister.
Sapraša jõgi
Sapraša jõgi (läti keeles Pestava, ülemjooksul Vaarakmuru kraav) on Eesti-Läti piiri lähedal voolav jõgi. Jõe pikkus on 24 km.
Leppoja
Leppoja võib tähendada järgmist:
Kalev Pügi
Kalev Pügi (perekonnanime rööpkuju Pugi; 31. detsember 1925, Tartu – 13. oktoober 1984, Kingston, Kanada) oli eesti keemiainsener.
Elulugu
Kalev Pügi oli metsatöösturi poeg.
Lõpetas 1944 Tartus gümnaasiumi. Põgenes 1944 Saksamaale. Õppis 1946–1947 Balti Ülikoolis Pinnebergis keemiat. Oli aasta Kanadas metsatöödel, õppis 1948–1952 Vancouveris Briti Columbia Ülikoolis, lõpetas keemiainseneri erialal, M.Sc. keemilise tehnoloogia alal (1955, Queensi Ülikool, Kingston). Oli 1952–1964 Maitlandi (Kingstoni lähedal) rajatud DuPonti suurfirma keemiainsener, 1964–1971 sama firma arendusgrupi uurija, 1971–1984 uurimisgrupi juht.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees, peamiselt polüamiidide saamine ja polüamiidkiudude tööstuslik tootmine. Pügi uurimistulemuste alusel ehitati tehases uus reaktor, mis võimaldas toota nailonit varasemast efektiivsemalt. Juhtis esimese täieliku matemaatilise mudeli loomist kunstkiudude valmistamiseks. Uuringute tulemused on patenteeritud paljudes tööstusriikides. Oli innukas maletaja ja maleelu organiseerija Kanadas, valiti korduvalt Ida-Kanada Maleliiga ja 1973–1984 Kanada Maleliidu presidendiks. Korraldanud mainekaid ülekanadalisi maleturniire, millest 1975. aastal (vahetult enne surma) võttis osa ka Paul Keres. Maletajana on Pügi autasustatud kuninganna Elisabeth II hõbemedaliga (1977). Canadian Society of Chemical Engineers'i liige.
Vidruka vald
Vidruka vald (saksa keeles Widdruck) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas.
Valla alal asus Vidruka, Seljaküla, Hardu ja Tagavere mõis.
Varsaallika oja
Varsaallika oja on oja Tallinnas Pirita linnaosas.
Oja on 3 km pikk, valgla pindala on 1,6 km². Oja saab alguse Varsaallikatest ja suubub merre.
Pauluse esimene kiri tessalooniklastele
Pauluse esimene kiri tessalooniklastele kristlikus Piiblis (lühend 1. Ts, varasem lühend 1. Te) on Uue Testamendi kaanonis 13. raamat, millele eelneb Pauluse kiri koloslastele ja järgneb Pauluse teine kiri tessalooniklastele. Kirja autor on apostel Paulus. Tekst on algselt kirjutatud kreeka ühiskeeles ehk koinees. Esimest tessaloonika kirja peetakse Uue Testamendi vanimaks tekstiks. Kirja toon näitab, et misjonär Paulus käitub nüüd kui õpetaja ja jutlustaja. Tooni soojus aga viitab Pauluse lähedasele suhtele Tessaloonika kogudusega.
Kontekst
I sajandi Tessaloonika oli Rooma riigi Makedoonia provintsi suurim linn ja pealinn. Makedoonia provints jagunes neljaks haldusüksuseks, mis 146. a eKr liideti. Nii sai Tessaloonikast suurim asum ja provintsi pealinn.
Tessaloonika oli vaba linn ja raidkirjad kinnitavad, et Luukas nimetas selle valitsejaid poligarhideks.
Linn paiknes strateegilisel Via Egnatial – suurel Rooma sillutatud maanteel, mis ühendas läänt idaga, ja oli enam kui 800 km pikk. Esimese jutluse pidas Paulus Philippis, mis asus Tessaloonikast sada miili ida pool. Paulus saabus Tessaloonikast koos kahe kaaslase, Siilase ja Timoteosega, kelle vahendusel Paulus hiljem oma kirja sinna saatis.
Kuigi Pauluse Tessaloonikas viibimise kestuse üle on teoloogid eri meelt, oli tema külaskäik siiski kolme nädala ja ühe kuu vahele. On teada, et filiplased saatsid Paulusele raha, et ta ei elaks tessalooniklaste kulul. Juba see väide viitab, et Paulus viibis koguduses mitu nädalat. Pärast kolme sabatit ja viibimist juutide keskel neid kristlusse pöörates hakkas Paulus kristlust jutlustama ka paganatele ehk mittejuutidele. See aga vihastas juute, kes ajasid Pauluse linnast välja.
Kirja koostamise aeg
Arvatavasti kirjutas Paulus esimese kirja tessalooniklastele peagi pärast seda, kui Timoteos oli tema juurde tulnud (1. Ts 3:6; vrd 2:17). Paulus võis kirja kirjutada Timoteosega kohtumise paiku Ateenas (1. Ts 3:1,2), kuid tõenäolisemalt tegi ta seda ajal, mil nad kohtusid Korintoses (Ap 18:5). Sest pikem ajavahemik näib olevat vajalik, et Tessaloonikas kujuneks olukord, mille kohta olid Pauluse nõuanded hädavajalikud. Peale selle näib pikem ajavahemik paremini olevat kooskõlas asjaoluga, et kirja kirjutamise ajaks oli tessalooniklaste usk "kõikjal tuntud" (1. Ts 1:8).
Nimetus
Alguses ei olnud Pauluse kirjadel pealkirju. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Pauluse 1. kirja tessalooniklastele kreeka keeles Επιστολή πρὸς Θεσσαλονικεῖς Αʹ. Ladinakeelses piiblitõlkes Vulgatas on kiri tähistatud kui Epistola I ad Thessalonicenses.
Kirja autorsus
Enamik teolooge on tekstianalüüsi alusel veendunud, et kirja autor on Paulus. Pauluse autorsuses on kahelnud nii Tübingeni kui ka Hollandi koolkond, eelkõige teoloogid Ferdinand Christian Baur ja Clement Schrader. Nende argumente pole seni peetud teoloogias veenvateks.
Kirja tekkelugu
Kirja vanimad tekstiosad on olemas Papüüruse 46 manuskriptil 2. sajandist, Papüüruse 30 manuskriptil 3. sajandist ja Papüüruse 65 manuskriptilt 3. sajandist.
Teksti sisu analüüsimine on uurijad viinud kirja tekkeloo kohta eri seisukohtadele. Arvatakse, et 1. kiri tessalooniklastele on koostatud kahest kirjast. Ühe kirjutas Paulus Timoteosele kaasa, kui too läks Tessaloonikasse, ja teise siis, kui Timoteos sealt naasis. Seda väidet toetab, et kahe lõigu algus ja kahe lõigu lõpp kattub.
Kirja ülesehitus
Pauluse 1. tessalooniklaste kirja 89 salmi on jagatud 5 peatükki. Teksti jagas peatükkideks kardinal Stephen Langton 13. sajandil ja salmideks Robert Estienne 1551. aastal.
Pärast tänuavaldusi vastas Paulus juudi vastastelt tulnud süüdistusele tema arguse kohta ja julgustas kristlasi olema tugevad usus, vaatamata tagakiusamistele ja juutide vastuseisule.
Edasi parandab Paulus Kristuse teise tulemise ehk paruusia kohta tekkinud valearusaamu. Nimelt ootasid tessalooniklased Kristuse tagasitulemist juba kohe, ent lõpuaeg, mis kuulutab Jeesuse tagasitulemist, polnud veel käes. Samuti selgitas Paulus surnud koguduseliikmete käekäiku.
Kirja sisu
Donald Guthrie koostatud ülevaade kirja sisust:
1. Tervitus. Silvanus ja Timoteos on märgitud kaasautoritena.
2. Tänupalve. Paulus rõõmustab kristlaste üle ja et neist on saanud eeskuju Makedoonias ja Ahaatias ning kaugemalgi.
4. Pauluse suhtumine tessalooniklastesse. Paulus kõneleb oma suurest soovist neid külastada ja nendega koos rõõmustada, mis viib edasiste tänuavaldusteni rõõmust, mida kogudus on talle toonud.
5. Praktiline manitsus. Paulus võtab ette kristlaste elukombed. Ta manitseb neid moraalsele puhtusele, vennalikule armastusele ja ausale tegevusele.
6. Kristuse teine tulemine. Mis saab surnud kristastest? Algkristlasi lohutatakse, et kõikide (ka lahkunute) hingede eest kantakse hoolt (4: 13–18). Koguduses kerkis küsimus ka paruusiast ehk Kristuse teisest tulemisest ja Paulus teatab, et selle aeg on teadmata, kuid ta kutsub üles elama olevikus kainet elu (5:1–11).
7. Veel praktilisi manitsusi. Kogukondlike kohustuste üldine kirjeldamine (elada rahus, aidata nõrgemaid, mitte elada jõudeelu jts) ja vaimsed kohustused (rõõmustamine, rõõm, palve, tänu, ärge kustutage vaimu).
8. Lõppsõna. Paulus esitab järjekordse palve ja manitseb tessalooniklasi tema eest palvetama. Pärast üldist tervitust on käsk see kiri oma vendadele ette lugeda.
Kiri eesti keeles
Esimest korda ilmus kogu 1. tessalooniklaste kirja tekst eesti keeles 1686. aastal "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli eesmänne Rahmat Tessalonikille".
Müncheni käsikirjas (1694) on see kiri pealkirjastatud "Paulusse Apostli Essimenne Ramat Tessalonikile" ja
1739. aasta piiblis "Apostli Paulusse essimenne Ramat Tessalonika-rahwale kirjotud".
Lydia (eesnimi)
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 467. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lydia 232 naisel.
Elisa Elamuse Huub
Elisa Elamuse Huub on kuutasuline voogedastusteenus, mis võimaldab vaadata teatud valikut filmidest ja seriaalidest. Huubi teenus töötab nii arvutis, mobiilis kui ka teistes internetiga toestatud seadmetes.
Nutiseadmes peab teenuse kasutamiseks olema Elisa Elamuse rakendus.
Sisu
Huubist leiab Elisa originaalsarju ning mitme sarja puhul ka selliseid osi/hooaegu, mis jõuavad tele-eetrisse alles nädalate pärast.
Toruhambulised
Toruhambulised (Tubulidentata) on loomade selts imetajate klassist. Seltsi ainuke praegu elav liik on tuhnik, kuid fossiilide järgi on teada ka hulk väljasurnud toruhambuliste liike.
CAN-võrk
CAN-siin on sõnumipõhine protokoll, mis loodi konkreetselt autotööstuses kasutamiseks, kuid leiab nüüd kasutust ka teistes valdkondades, nagu lennundus, merendus, tööstusautomaatika ja meditsiiniseadmed.
CAN-siini arendamine algas 1983. aastal ettevõttes Robert Bosch GmbH. Protokolli ametlik esitlus toimus 1986. aasta Autoinseneride ühingu (SAE) kongressil Detroitis. Esimesed Inteli ja Philipsi toodetud CAN-i kontrollerikiibid toodi turule 1987. aastal. Bosch avalikustas CAN 2.0 spetsifikatsiooni aastal 1991. Aastal 2012 tutvustas Bosch täiustatud CAN-i andmekihi protokolli nimega CAN FD, mis on ISO-11898-1 edasiarenduseks.
Rakendused
Kaasaegses autos võib olla kuni 70 elektroonilist juhtmoodulit mitmesuguste süsteemide jaoks. Üldjuhul on suurimaks protsessoriks mootori juhtmoodul, lisaks sellele on juhtmoodulid käigukastil, turvapatjadel, ABS-pidurisüsteemil, püsikiirushoidikul, roolivõimendil, helisüsteemidel, akendel, ustel, peeglitel ja teistel seadmetel. Mõned neist moodustavad omavahel sõltumatuid alamsüsteeme, kuid teiste omavaheline andmevahetus on hädavajalik. Lisaks peavad alamsüsteemid juhtima täitureid või hankima teavet anduritest. Selle vajaduse täitmiseks võetigi kasutusele CAN-standard.
Tehnoloogia
CAN on mitme halduriga leviedastusel põhinev jadasiini standard elektrooniliste juhtmoodulite ühendamiseks.
Iga sõlm saab sõnumeid saata ja vastu võtta, aga mitte samaaegselt. Sõnum sisaldab identifikaatorit, mis määrab sõnumi prioriteedi, ja kuni kaheksat andmebaiti. Täiustatud CAN-i (CAN FD) andmejaotise osa on kuni 64 baiti kaadri kohta. Signaal kodeeritakse ja jõuab kõigi sõlmedeni.
CAN-võrguga ühendatud seadmeteks on üldjuhul andurid, täiturid ja teised juhtseadmed. Samas pole need ühendatud otse siini külge, vaid juhtprotsessori ja CAN-kontrolleri kaudu.
Kui siin on ooteolekus, võib iga sõlm hakata andmeid edastama. Kui kaks või mitu sõlme hakkavad sõnumeid saatma samaaegselt, kirjutab kõrgema taseme identifikaatoriga sõnum üle teise sõlme madalama taseme identifikaatorid, nii et lõpuks jääb võrku vaid kõrgema taseme sõnum ja jõuab kõigi sõlmedeni. Sellist mehhanismi nimetatakse prioriteedipõhiseks siini arbitreerimiseks. Numbriliselt väiksema ID-väärtusega sõnumid edastatakse esmajärjekorras.
Sõlme komponendid
Alla 40 m liinipikkuste juures on võimalik saavutada bitikiirusi kuni 1 Mbit/s. Väiksema bitikiiruse juures on võimalik kasutada suurema kogupikkusega võrke (nt 500 m 125 kbit/s juures).
CAN-i lülikihi protokoll on standarditud ISO 11898-1 (2003) alusel, mis kirjeldab peamiselt lülikihi ja mõningaid füüsilise kihi omadusi. Kõik ülejäänud protokollikihid on võrgu disainija vaba valik.
Andmeedastus
CAN-süsteem kasutab automaatset arbitreerimiseta andmeedastust. Kõrgeima prioriteediga sõnum jõuab alati kõigi sõlmedeni ja madalama prioriteediga sõnumit edastav sõlm jääb oma järge ootama.
See saavutatakse binaarmudeli alusel andmeedastuse teel, kus domineeriv bitt on loogiline 0 ja retsessiivne loogiline 1. Arbitreerimisel jälgib iga signaali edastav sõlm siini seisundit ja võrdleb vastuvõetud bitti edastatud bitiga. Kui retsessiivse biti edastamisel võetakse vastu domineeriv bitt, lõpetab sõlm edastamise.
Arbitreerimine toimub identifikaatori välja edastamise jooksul. Iga andmeedastust alustav sõlm saadab välja identifikaatori, kus kõrgemast bitist lugedes jääb domineerivaks binaarne 0. Kohe, kui sõlme ID on suurem number (madalama prioriteediga) kui vastuvõetud teate ID, lõpetab sõlm oma identifikaatori edastamise. Lõpuks jääb järele vaid üks sõlm ja kõrgeima prioriteediga sõnum jõuab võrgus takistuseta kõigi sõlmedeni.
Näide: tegemist on 11-bitise identifikaatoriga CAN-võrguga, mille sõlmede ID-d on 15 (binaarsüsteemis 00000001111) ja 16 (binaarsüsteemis 00000010000). Kui need kaks sõlme hakkavad samaaegselt andmeid edastama, saadetakse esmalt esimesed kuus nulli identifikaatorist, mille alusel ei saa otsust langetada. Seitsmenda biti edastamisel edastab sõlm ID-ga 16 väärtuse 1 (retsessiivne) ja sõlm ID-ga 15 väärtuse 0 (domineeriv). Nüüd järeldab sõlm ID-ga 16, et on arbitreerimise kaotanud ja võimaldab teisel sõlmel andmeedastust jätkata. Nii on tagatud, et madalama bitiväärtusega sõlm võidab õiguse võrku kasutada.
Kihid
CAN-protokolli on sarnaselt paljude võrguprotokollidega võimalik jagada kihtideks.
Evdokía Kadí
pisi|Evdokia Kadi [[Belgradis (2008)]] Evdokía Kadí (kreeka keeles Ευδοκία Καδή; sündinud 1981 Nikosias) on Küprose laulja. Ta esindas Küprost 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Femme Fatale". Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
CAN-võrk
Kihid
Edastuskihil on CAN-standardi juures läbiv roll. See võtab vastu teated füüsiliselt kihilt ja edastab need objektikihile, olles vastutav bitiajastuse ja -sünkroonimise, sõnumite kadreerimise, arbitreerimise, sõnumite jaatuse, vigade tuvastamise ja nende leviku piiramise eest. Algses standardis (ISO 11898-1:2015) kirjeldati füüsilise kihi osas vaid abstraktseid nõudeid. Elektrilised näitajad (pinge, vool, juhtide arv) pandi paika standardiga ISO 11898-2:2003, mis on praeguseks laialt aktsepteeritud. Samas on füüsilise kihi mehaanilised aspektid (ühenduste tüüp ja arv, värvid, märgised, väljaviigud) siiani ametlikult määratlemata. Selle tõttu on autode elektroonilistel juhtmoodulitel üldjuhul margipõhine ühenduspistik, millega on ühendatud juhtmed, millest kaks on ühendatud CAN-siiniga.
Hiiretõlkjas (perekond)
Hiiretõlkjas (Euclidium) on ristõieliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.
Perekonda kuulub kaks liiki:
CAN-võrk
Kaadrid
CAN-võrgu saab konfigureerida standardsele ja laiendatud kaadrivormingule. Ainsaks erinevuseks on see, et standardse kaadri identifikaatori pikkus on 11 bitti ja laiendatud kaadri identifikaatori pikkus 29 bitti, millest 11 bitti moodustab standardosa ja 18 bitti laiendatud osa. Kaadrivorminguid eristatakse IDE-biti alusel, mis on 11-bitise kaadri korral domineeriv ja 29-bitise kaadri korral retsessiivne. Laiendatud kaadrivormingut toetavad CAN-kontrollerid saavad saata ja vastu võtta ka standardvormingus sõnumeid. Kõik kaadrid algavad kaadri algust märkiva bitiga.
Evdokía Kadí
Ta alustas lauljakarjääri 2001. aastal Küprose Ülikoolis. Pärast seda on ta esinenud kontsertidel Küprosel ja Kreekas.
CAN-võrk
Kõrgema taseme rakendused
Kuna CAN-standard ei sisalda rakenduskihi protokollide funktsioone nagu andmevoo juhtimine, seadmete adresseerimine, ühest sõnumist suuremate andmeplokkide edastamine ja rakenduspõhiste andmete tugi, on loodud hulk kõrgema taseme rakendusprotokolle. Mitu neist on standarditud kindlas valdkonnas kasutamiseks, kuid iga tootja saab neid oma soovi kohaselt laiendada. Igal sõiduautode tootjal on oma standard. Mõned rakendused:
Turvalisus
CAN on madala taseme protokoll, millel puuduvad sisseehitatud turvalisusfunktsioonid. Rakendustes tuleb kasutada protokollist eraldiseisvaid turvalisusmehhanisme, näiteks seadmete autentimine. Selle nõude eiramisel võidakse toime panna ründeid, kuna ründaja saab siinile sisestada oma sõnumeid.
Leete tänav (Tallinn)
Leete tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Tänav algab Viadukti tänavalt ja lõpeb Auru tänaval. Leete tänav on ligikaudu 425 meetri pikkune.
Leete tänav sai nime 15. veebruaril 1923.
Leete tänav 18 tegutses Tallinna I Toidukaubastu kauplus Teekonna.
Bar-sur-Aube
Bar-sur-Aube [bar sür oob] on linn Prantsusmaal Aube'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 156–348 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapeaks on Philippe Borde.
Linnastu valdade liit koosneb 27 vallast.
pisi|tühi|Bar-sur-Aube'i plaan ja linna ümbritsevad vallad