cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ülilühike impulss
Aja-ribalaiuse korrutis
Aja-ribalaiuse korrutiseks (ARK) nimetatakse impulsi kestust iseloomustava aja standardhälbe \sigma_t ning spektraalset laiust iseloomustava sageduse standardhälbe korrutist. Kuna aja nihete ja skaleerimise ning väljatugevuse skaleerimise korral jääb impulsi ARK muutumatuks, iseloomustab see impulsi kuju ning keerukust. Sama spektriga impulssidest on kõige väiksem ARK sellistel, mille spektraalne faas on konstantne.
Sirts
frame|alt=ülilühikese impulsi sirtsu näited|Erinevate spektraalsete faasidega, kuid sama spektraalse võimsustihedusega impulsid
Mõõtmine
Ülilühikeste impulsside mõõtmiseks on erinevaid meetodeid, mis laias laastus jagunevad kolme kategooriasse: mittetäieliku taastamise meetodid, etalonimpulssi kasutavad täieliku taastamise meetodid ning iseseisvad täieliku taastamise meetodid. Mittetäieliku taastamise meetodid annavad vaid jämeda hinnangu impulsi kestusele; etalonimpulssi kasutavad täieliku taastamise meetodid rekonstrueerivad küll impulsi täieliku kuju, nii intensiivsuse kui ka faasiinfo, kuid kasutavad selleks juba täielikult karakteriseeritud etalonimpulssi, ning võimsaimad kolmest, täieliku taastamise meetodid, karakteriseerivad täielikult impulsi kasutamata välist etalonimpulssi.
Mittetäieliku taastamise meetodid
Autokorrelatsioon on üks vanemaid ja lihtsamaid meetodeid impulsi pikkuse hindamiseks. Impulss jagatakse Michelsoni interferomeetris kaheks identseks komponendiks, mille vahele tekitatakse ajaline muudetav viive \tau. Mittelineaarses anisotroopses kristallis tekitatakse nende elektriväljade korrutisega võrdeline elektriväli, mille keskmist intensiivsust mõõdetakse fotodioodiga. Kui \tau on väike, siis impulsid kattuvad ning mõõdetud autokorrelatsioon on maksimaalne, kui aga \tau on suurem impulsi pikkusest, siis impulsid ei kattu ning mõõdetud autokorrelatsioon on null.
Ristkorrelatsioon on muidu täpselt analoogne autokorrelatsiooni meetodiga, aga üks mittelineaarsele kristallile langev impulss on asendatud lühema testimpulsiga. Sel juhul mõõdab fotodiood uuritava impulsi intensiivsuse korrelatsiooni lühema impulsiga, mis sarnaneb seda enam tegeliku intensiivsuspildiga, mida lühem on testimpulss.
Nii auto- kui ka ristkorrelatsiooni meetodi puuduseks on see, et nendega ei ole võimalik mõõta impulsi faasi.
Etalonimpulssi kasutavad täieliku taastamise meetodid
Spektraalne interferomeetria on eksperiment, milleks on vaja vaid spektromeetrit ning teadaoleva spektri ning faasiga etalonimpulssi. Mõõtmine toimub kahes osas. Esmalt mõõdetakse spektromeetriga impulsi võimsusspekter. Seejärel liidetakse mõõdetavale impulsile viibega \tau otsa etalonimpulss ning mõõdetakse tekkinud liitimpulsi spekter. Mõõdetud liitimpulsi spekter on koosinusliikme tõttu perioodiline keskmise ringsagedusega \tau (\omega suhtes), mida moduleerib impulsi suhteline faas etalonimpulsi suhtes. Kuna impulsi spektraalne võimsus S(\omega) sai esimese sammuna mõõdetud ning etalonimpulsi spekter ning faas  on teada, saab selle mõõtmise tulemusest avaldada tundmatu impulsi faasi  näiteks Fourier' filtreerimise teel. Sellel meetodil on mõningad piirangud. Esiteks, et saaks üldse jälgida etalonimpulsi ning mõõdetava impulsi vahelist interferentsi, peavad need olema koherentsed (tekitatud sama laseri poolt). Teiseks, kuna faasi saab määrata vaid nendel sagedustel, kus etalonimpulsi spektraalne võimsus ei ole null, peab etalonimpulss olema mõõdetavast laiema spektriga.
Fourier' teisenduse spektroskoopia on samuti meetod, mille kasutamiseks on vaja tuntud etalonimpulssi, kuid ei ole vaja spektromeetrit. Ka see meetod koosneb kahest sammust. Esmalt mõõtetakse tundmatu impulsi, millele on lisatud selle \tau võrra viibinud koopia, intensiivsuse sõltuvus viibest: kus \ast tähistab sidumit ning E^* on E kaaskompleks. Seejärel liidetakse tundmatule impulsile erinevate viivete juures etalonimpulss ning mõõdetakse intensiivsuse sõltuvus: I_S(\tau) Fourier' pööre annab spektraalse võimsustiheduse ning  Fourier' pöörde argument annab spektraalfaasi. Ka selle meetodi puuduseks on, et on tarvis mõõdetava impulsiga koherentset etalonimpulssi, mille spekter on laiem kui mõõdetaval impulsil.
Iseseisvad täieliku taastamise meetodid
FROG (Frequency Resolved Optical Gating) on vanim meetodite klass ülilühikese impulsi täielikuks määramiseks ilma etalonimpulsi abita. Selle tööpõhimõtteks on kasutada teist, strobeerivat impulssi G(t), millega eraldatakse mõõdetavast impulsist lõik, ning mõõta saadud lõigu spekter. FROG-i mõõdetud signaal avaldub kujul kus \tau tähistab strobeeriva impulsi ning mõõdetava impulsi vahelist viivet. Mõõdetud signaalist taastatakse tegelik elektriväli iteratiivsete algoritmide abil. Peamine erinevus erinevate FROG meetodite vahel on strobeeriva impulsi valik. Tüüpiliste näidetena võib strobeerivaks impulsiks olla mõõdetava impulsi amplituudi ruut (PG-FROG), mõõdetav impulss ise G(t) = E(t) (SHG-FROG), mõni teine tuntud või tundmatu impulss (XFROG).
SPIDER (Spectral Phase Interferometry for Direct Electric-field Reconstruction) on analoogne spektraalse interferomeetriaga, kuid selle puhul kasutatakse etalonimpulsi asemel mõõdetavat impulssi, mis on nii ajas (\tau võrra) kui ka sagedusruumis (\Omega võrra) originaali suhtes nihutatud. Sel juhul moduleerib mõõdetud spektri piikide sagedust. Seega saab mõõtetulemustest leida, mida integreerides saab leida spektraalse faasi.
Vormimine
frame|alt=4f Fourier' vormija|4f Fourier' vormija katseskeem Et ülilühikesi impulsse optimaalselt kasutada, on enamasti vaja, et need oleksid antud rakenduse jaoks sobiva kujuga. Selleks on vaja neid vormida. Lihtsamad vormimismeetodid põhinevad lineaarsetel nihkeinvariantsetel filtritel. Nende puhul avaldub süsteemi väljundimpulss sisendimpulsi ja süsteemi koste sidumine. Sagedusesituses asendub sidum lihtsa korrutamisega, kus.
Lihtsamad filtrid ei ole programmeeritavad ning nende kostet ei saa muuta. Nende näideteks on
Keerulisemad filtrid koosnevad mõnest programmeeritavast elemendist ning nende kostet saab vastavalt vajadusele muuta. Levinuim neist on niinimetatud 4f Fourier' vormija. See koosneb kahest identsest difraktsioonvõrest ning kahest identsest kumerläätsest. Ääres olevad difraktsioonvõred asuvad läätsedest ühe fookuskauguse kaugusel ning läätsed üksteisest omakorda kahe fookuskauguse kaugusel, sellest ka selle nimetus. Täpselt läätsede vahele, Fourier' tasandile paigutatud maski abil saab muuta süsteemi kostet. Kasutatud mask võib olla ka programmeeritav. 4f Fourier' vormija ja ka teiste programmeeritavate vormijate puuduseks on nende ajaline ja ruumiline sidestus: ajalise koste muutmisega muutub ka impulsi ristläbilõige.
Rakendused
Sobiva ajalis-ruumilise kujuga ülilühikesed impulsid leiavad rakendust paljudel aladel, näiteks järgmistel:
Charles-Valentin Alkan
Ta õppis Pariisi konservatooriumis klaverit Pierre-Joseph-Guillaume Zimmermanni juures. Kontserte andis alates 17. eluaastast. Hiljem töötas pedagoogina Pariisis. Kuna Alkan kirjutas palju programmilist instrumentaalmuusikat, siis kutsuti teda "klaveri-Berlioziks". Robert Schumann ja Ferenc Liszt hindasid teda kõrgelt. Mõne ta teose seadis orelile César Franck.
Ludovico Urbani
Ludovico Urbani (1460 San Severino Marche – 1493) oli quattrocento Itaalia maalikunstnik. Ta oli tegev peamiselt San Severino Marches, Recanatis, Anconas, Maceratas ja Potenza Picenas.
Kohtueelne kriminaalmenetlus
Kohtueelne kriminaalmenetlus on protsess, kus lahendatakse küsimus, kas kriminaalmenetlust jätkata ja koostada süüdistusakt või lõpetada see otstarbekuse kaalutlusel. Samuti otsustatakse, kas menetlust tuleks jätkata üldkorras või kasutada lihtmenetluse vormi. Lihtmenetluse vorme on neli: kokkuleppemenetlus, lühimenetlus, käskmenetlus või kiirmenetlus.
Üldtingimused kohtueelses kriminaalmenetluses
Kohtueelse menetluse eesmärk on koguda tõendusteavet ning luua muud tingimused kohtumenetluseks. Seega kogutakse kohtueelse menetluse käigus tõendusteavet ja selgitatakse välja, kas kuriteo asjaolusid on võimalik kohtulikul arutamisel tõendada või mitte. Kohtueelses menetlusstaadiumis luuakse ka süüdistusakti koostamise alus.
Eesti Vabariigis on sätestatud kriminaalmenetluse seadustikus kuritegude kohtueelse menetluse ja kohtumenetluse kord ning kriminaalasjas tehtud lahendi täitmisele pööramise kord.
Tulenevalt kriminaalmenetluse seadustikus sätestatust alustatakse kriminaalasja kohtueelset menetlust siis, kui on ilmnenud kuriteotunnused ehk on tõusetunud kuriteokahtlus. Kuriteokahtlused on kõige raskemate õigusrikkumiste kahtlused, mille põhjendatust saab kontrollida eranditult vaid kriminaalmenetluse vahendusel: algul kohtueelses menetluses ja vajaduse korral lõplikult sellele järgnevas kohtumenetluses. Ainuüksi kohtueelse menetluse tulemina ei saa kedagi kuriteo toimepanemises süüdi tunnistada, sest tulenevalt põhiseadusest mõistab õigust ainult kohus.
Kriminaalmenetluse alustamata jätmine
Kriminaalmenetluse seadustiku järgi kriminaalmenetlust ei alustata, kui selleks puudub alus, kuriteo aegumistähtaeg on möödunud, amnestiaakt välistab karistuse kohaldamise, kahtlustatav või süüdistatav on surnud, samas süüdistuses on isiku suhtes jõustunud kohtulahend või kriminaalmenetluse lõpetamise määrus. Kriminaalmenetlust jätkatakse, kui seda rehabiliteerimise eesmärgil taotleb kahtlustata, süüdistatav või surnud kahtlustatava või süüdistatava esindaja.
Kohtueelse menetluse pädevaks läbiviijaks on prokuratuur, kelle ülesanne on tagada menetluse seaduslikkus ning tulemuslikkus. Seejuures on oluline prokuröri ja kohtueelse menetleja kohustus selgitada välja kahtlustatavat ja süüdistatavat õigustavad ja süüstavad asjaolud. Prokuratuuri pädevusalad on loetletud KrMS § 211 lõikes 1.
Prokuratuur ja uurimisasutused võivad menetluse vaba kujundamise põhimõtte raames kasutada kõiki seaduses lubatavaid toiminguid, kuid need peavad olema kriminaalmenetluse eesmärgi täitmiseks kohased ja vajalikud. Prokuratuur ja uurimisasutus peavad menetlustoimingu järjekorra kindlaks määramisel lähtuma uurimiseesmärgist ning menetlustaktikalistest kaalutlustest. Mõningate menetlustoimingute tegemiseks on vajalik ka eeluurimiskohtuniku määrus, mida prokuratuur peab ise taotlema, näiteks posti- või telegraafisaadetise läbivaatuseks.
Kohtueelse menetluse andmete avaldamise üle otsustab prokuratuur. Kohtueelse menetluse andmeid ei ole lubatud avaldada, kui need:
Avaldamine peab olema kooskõlas ka teistest seadustest tulenevate nõuetega.
Üldtingimused hõlmavad ka kohustust järgida uurimisasutuse ja prokuratuuri määruseid ja nõudeid. Need on kohustuslikud kõigile ning neid täidetakse kogu Eesti Vabariigi territooriumil. Kohustuse täitmata jätmisel on eeluurimiskohtunikul õigus prokuratuuri taotlusel isikut trahvida kohtumääruse alusel. Kahtlustavat ja süüdistatavat aga ei trahvita.
Kriminaalmenetluse eelstaadiumis on ette nähtud võimalus kriminaalasjad ühendada ja eraldada. Ühiseks menetluseks võib ühendada mitu kriminaalasja, kui isikuid kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo ühises toimepanemises. Samuti võib ühiseks menetluseks ühendada situatsioonid, kus kahtlustatakse või süüdistatakse ühte isikut mitme kuriteo toimepanemises või kuriteo varem mittelubatud varjamises või kuriteost mitteteatamise korral. Eraldamine võib kõne alla tulla juhul, kui alaealist kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanemises koos täisealisega, kui seda nõuavad alaealise huvid. Lisaks on kriminaalasjade eraldamiseks või ühendamiseks vajalik uurimisasutuse, prokuratuuri või kohtu määrus.
Uurimistoimingud
Kriminaalmenetluse seadustikus on sätestatud seitse uurimistoimingute liiki:
Ülekuulamine
Tunnistaja ülekuulamine toimub kahes etapis. Esmalt toimub isikuandmete tuvastamine ning samuti selgitatakse tunnistajale tema õigusi ja kohustusi ning hoiatatakse tunnistajat. Teine etapp reguleerib ülekuulamist tõendamiseseme asjaolude kohta. Üldtingimustena peab tunnistajaid üle kuulama ükshaaval ning tunnistusi ei tohi üle kuulata kahtlustatava või kannatanu juuresolekul, et vältida ülekuulatavate isikute ütluste sisulist kooskõlastamist.
Esimeses etapis alustatakse tunnistaja isikuandmete tuvastamisest. Ülekuulamisprotokolli kantakse esimesena tunnistaja nimi, isikukood või selle puudumisel sünniaeg, kodakondsus, haridus, elu- ja töökoht või õppeasutuse nimetus. See on vajalik selleks, et välistada isikute äravahetamist. Samuti on võimalik isikuandmete olemasolul teha järelepärimisi tunnistaja kohta ja luua alus tunnistaja usutavuse hindamiseks. Ka ütluste andmisest loobumisel peab tunnistaja oma isikuandmed siiski avaldama. Isikuandmete tuvastamise järel tuleb kontrollida, mis laadi suhted on ülekuulataval kannatanu või kahtlustatavaga. See on tarvilik, et teha KrMS § 71 lg 1 alusel kindlaks, kas tunnistajal on õigus keelduda isiklikel põhjustel ütluste andmisest. Samuti tuleb avada suhete sisuline külg, et tuvastada tunnistaja suhtumine kahtlustavasse või kannatanusse.
Esimene etapp jätkub tunnistajale tema õiguste selgitamise ja tema hoiatamisega. Õiguste selgitamisel tunnistajale avaldab menetleja tunnistajale suuliselt menetlusõiguse sätted ning avab nende mõtte. See peab toimuma nii, et tunnistaja asjakohaste õiguste mõttest ka päriselt aru saab, kuid samas ei tohi ka selgitamise ulatuse ja põhjalikkusega liiale minna. Tunnistaja hoiatamist reguleerib KrMS § 68 lg 2, mille kohaselt hoiatatakse vähemalt neljateistaastast tunnistajat ütluse andmisest seadusliku aluseta keeldumise eest ja teadvalt vale ütluse andmise eest. Vajaduse korral peab tunnistajale ka selgitama, et sihilikku vaikimist käsitatakse ütluse andmisest keeldumisena. Alaealise tunnistaja ülekuulamise erisused on sätestatud KrMS-i §-s 70.
Pärast esimese etapi toiminguid algab teine etapp, kus kuulatakse tunnistaja üle tõendamiseseme asjaolude kohta. Teise etapi eesmärk on saada tõendamiseseme kohta võimalikult palju teavet ütluste vormis ning fikseerida saadud teave selliselt, et seda oleks võimalik kasutada kriminaalmenetluses. Ütluse esemeks ei saa lugeda õiguslikke arvamusi, väärtushinnanguid, arvamusi, järeldusi, prognoose või oletusi. Tunnistaja ei saa anda ütlusi seisundi kohta, mis ei ole tema jaoks tajutav.
Asjaolude ülekuulamine on jaotatud vabaks jutustuseks ja küsitluseks. Vaba jutustamine aitab saada laiema ülevaate ning võimaldab ülekuulajal esitada küsimusi, mille kohta ta ise küsimusi esitada ei oleks osanud. Küsitluse eesmärk peale vaba jutustust on vabade lünkade täitmine, andmete täpsustamine ning vaba jutustuse kontrollimine. Suunavate küsimuste esitamine ülekuulamisel on reguleeritud kriminaalmenetluse seadustiku § 68 lg-s 4. Tavapäraselt ülekuulamisel suunavaid küsimusi esitada ei tohi, kuid lõige 4 toob erandid, millistel juhtudel suunavad küsimused on lubatud. Küsitlemisetapi lõpus peaks toimuma ka vastuolude selgitamine.
Vastastamine
Vastastamine on uurimistoiming, kus esitatakse kahele varem ülekuulatud isikule järjestikku küsimusi asjaolu kohta, milles ilmneb vastuolu, ning samuti tehakse kindlaks vastastatavate omavahelised suhted. Eesmärk on välja selgitada ütlustes tekkinud vastuolude põhjused ning need kõrvaldada. Vastastamine on ülekuulamise eriliik ning see on lubatud vaid siis, kui ütlustes tekkinud vastuolu ei ole võimalik muudmoodi kõrvaldada. Muude viiside näol tuleb kõne alla kordusülekuulamine.
Ütluste seostamine olustikuga
Ütluste seostamine olustikuga on uurimistoiming, kus tehakse ülekuulatud kahtlustatavale, süüdistatavale, tunnistajale või kannatanule ettepanek selgitada ja täpsustada kuriteosündmusse puutuvaid asjaolusid kohapeal ja seostada ütlused sündmuskoha olustikuga. Selle uurimistoimingu puhul on tähtsad kaks aspekti: isik peab olema varem ülekuulatud ning mitme isiku ütlused tuleb olustikuga seostada eraldi.
Vajadus ütluste seostamiseks olustikuga võib tekkida neljal juhul:
Vaatlus ja selle alaliigid
Vaatluse eesmärk on kriminaalasja lahendamiseks vajalikke andmeid koguda, kuriteojälgi avastada ja asitõenditena kasutatavaid objekte kõrvaldada. Vaatlusobjektideks võivad olla sündmuskoht, laip, dokument, muu objekt või asitõend ja posti- või telegraafisaadetis.
Sündmuskoha vaatlus viiakse läbi kuriteo toimepanemise kohas või kuriteo toimepanemisega seotud kohas. Kuritegude, näiteks mõrva, liiklusõnnetuste või sissemurdmise korral on sündmuskoht kriminalistikaliselt seisukohalt väga tähtis. Vähem tähtsad on näiteks ametialased kuriteod ja narkokuriteod. Kui sündmuskohal on laip, siis viiakse läbi ka laiba vaatlus.
Sündmuskohta tuleb säilitada vaatluse jaoks võimalikult algses seisundis, tagades selle kaitse. Kaitse tagamiseks tuleb sündmuskoht õigeks ajaks ja ulatuslikult isoleerida ning takistada õigustamatut sisenemist sündmuskohale. Takistamine toimub spetsiaalsete kindlustamisjõudude või ka tehniliste abivahendite abil. Tehniliseks abivahendiks võib olla näiteks värviliselt silmatorkav markeerimispael. Eriline kaitse on vajalik jälgedele ja esemetele, mis võivad olla ohustatud ilmastikumõju või muude mõjutegurite kaudu. See võib toimuda näiteks fotograafilise kindlustamise abil.
Dokumendi või muu objekti vaatluse eesmärk on välja selgitada kuriteojäljed ja muud tunnused, mis on vajalikud kriminaalasja lahendamiseks ning on aluseks objekti kasutamisel asitõendina. Lisauurimise vajadusel viiakse läbi asitõendi vaatlus.
Isiku läbivaatusel selgitatakse välja järgmised asjaolud:
Samuti on isiku läbivaatusel lubatud võtta isikult proove ja ekspertiisimaterjali. Kahtlustataval ei lasu aktiivse kaasatöötamise kohustust, kuid ta peab neid toiminguid taluma.
Posti- või telegraafisaadetise läbivaatuse eesmärk on tõendamiseseme asjaolude kohta vaatlusandmeid koguda ja posti- või telekommunikatsiooniteenuse osutajalt kriminaalmenetluses asitõendina kasutatav saadetis ära võtta. Kuna igal inimesel on Eesti Vabariigi põhiseaduse kohaselt tagatud sõnumite saladus, on vaja taotleda kohtu luba, et sellist uurimistoimingut kuriteo tõkestamiseks või tõe väljaselgitamiseks kasutada.
Äratundmiseks esitamine
Äratundmiseks esitamine on uurimistoiming, kus vajaduse korral võib menetleja äratundmiseks esitada kahtlustatavale, süüdistatavale, kannatanule või tunnistajale isiku, asja või muu objekti. Kui tunnistajal või kannatanul ei ole õigust keelduda ütluste andmisest, on ta siiski kohustatud äratundmiseks esitamisel kaasa töötama. Isik, kes on äratundmiseks esitatud, peab end aga vaadelda laskma ka siis, kui ta on keeldunud ütluste andmisest, ning on kohustatud seda taluma.
Äratundmiseks esitatakse isik, asi või muu objekt koos vähemalt kahe sellega sarnase objektiga, mida nimetatakse valikäratundmiseks. Selle puhul peab äratundja mitme objekti hulgast identifitseerima, keda või mida ta tajus. Äratundmiseks esitamine jaguneb kaheks: avalikuks ja varjatud valikäratundmiseks. Avalik valikäratundmisel esitamine tähendab seda, et äratundja on äratundmiseks esitamisele kuuluvatele osalejatele nähtav. Varjatud valikäratundmine tähendab seda, et osalejad on küll äratundmiseks esitamisest teadlikud, kuid äratundja ei ole neile nähtav. Varjatud äratundmist on soovitatav kasutada, kui äratundja ei tohi olla kahtlustatavale teada või kui otsene konfrontatsioon ei ole soovitatav.
Äratundmiseks on võimalik veel esitada foto, helisalvestis, asi, loom või laip. Foto äratundmiseks esitamise vajadus tekib siis, kui valikäratundmine on võimatu või oluliselt raskendatud. Fotode järgi identifitseerimise võimalused on aga üsna piiratud, sest fotod on tehtud konkreetsest kaamera nurgast. Üldiselt tuleb lähtuda samadest põhimõtetest nagu valikäratundmiseks esitamisel. See viiakse läbi samuti valikesitamise vormis. Kui äratundja tunneb ära foto järgi isiku või eseme, siis ei ole enam põhjust objekti enda esitamiseks valikäratundmise jaoks.
Asja äratundmiseks esitamine on oluline näiteks esemete äratundmiseks, mis on kuriteo seisukohalt tähtsad. Esemetena käsitletakse kuriteoriista või kasutatud abivahendit. Looma äratundmiseks esitamisel esitatakse äratundmiseks esitatav loom koos vähemalt kahe sarnase loomaga. Kõigist teistest erinev on aga laiba esitamine isiku äratundmiseks, sest sellisel puhul objektikogumit ei moodustata. Laiba äratundmiseks esitamise eesmärk on identifitseerida tundmatu laip.
Läbiotsimine
Läbiotsimise eesmärke on mitu:
Peale eespool nimetatud läbiotsimise kohtade võib läbi otsida ka isiku, kuid seda ainult siis, kui isik on kahtlustatavana kinni peetud või vahistatud. Samuti võib läbiotsimise teostada ka isikule, kelle kohta on alust arvata, et ta varjab otsitavat objekti.
Läbiotsimisel peaks lähtuma proportsionaalsuse põhimõttest ehk see peab olema kohases suhtes oletatava kuriteo raskuse ja kahtlustuse tugevusega. Vajalik on ka läbiotsimismäärus, mille andmise üle otsustab prokuratuur või kohus. Prokuratuuri määruse alusel ei tohi aga läbiotsimist toimetada notari- või advokaadibüroos ega ka ajakirjanduslikul eesmärgil informatsiooni töötleva isiku juures. Läbiotsimismääruses peab kajastuma kolm aspekti: otsitav objekt, põhjendus läbiotsimiseks ning koht, kus läbiotsimist teostatakse. Läbiotsimismäärus sisaldab ka luba otsitavate esemete konfiskeerimiseks. Konfiskeerida võib ka juhuslikke esemeid, mis viitavad teisele kuriteole ning ei ole seotud käimasoleva uurimisega. Läbiotsimist ei tohi aga kasutada juhuslike objektide süstemaatiliseks otsimiseks, mis ei ole hõlmatud läbiotsimismäärusega.
Kui läbiotsimise eesmärk on saavutatud või otsitav tõendusvahend antakse välja vabatahtlikult, siis tuleb läbiotsimine lõpetada. Läbiotsimismäärusega on lubatud ainult ühekordne, terviklik läbiotsimine, mis viiakse läbi ühtejärge, ning uue läbiotsimise jaoks tuleb taotleda uus määrus. Kui läbiotsimine on lõppenud, antakse läbiotsimise protokolli koopia toimingule allutatud isikule või muu organi esindajale, kes on menetlustoimingus osalenud.
Uurimiseksperiment
Uurimiseksperiment on toiming, mille eesmärk on katseliselt välja selgitada, kas uuritava sündmuse asjaolud või toiming esinesid kuriteosündmuse ajal või kas nende olemasolu oli võimalik tajuda. Esinemise võimalikkuse selgitamiseks võidakse uurimiseksperimenti kasutada väga mitmel moel. Näiteks selleks, et välja selgitada konkreetse isiku mingi tegevuse võimalikkus. Samuti võib selline toiming aidata välja selgitada nähtusi, mis mõjutasid uuritava sündmuse käiku. Näiteks, kas on võimalik, et veevool kandis paadi sinna, kust see uurimise käigus leiti. Tajumise võimalikkuse välja selgitamise eesmärk on kontrollida nähtavuse ja kuuldavuse võimalikkust. Näiteks, kas teatud vahemaa kauguselt on võimalik näha või kuulda.
Uurimiseksperimenti on lubatud kaasata kahtlustatav, süüdistatav, kannatanu või tunnistaja, kui tema abi vajatakse sündmuse olustiku taastamiseks; uurimiseksperimendi tulemused annavad võimaluse kontrollida tema ütlusi; katsete tulemused on sõltuvussuhtes selles osalenud isiku omadustest, võimetest või oskustest. Eeltoodud isikuid ei saa sunniviisiliselt kohustada uurimiseksperimendist osa võtma. Sellisel juhul võib aga isiku asendada, kuid mitte siis, kui uurimiseksperimendi abil soovitakse saada andmeid isiku võimete või oskuste kohta, mida kuriteo toimepanemisel kasutati. Keerukamatesse uurimiseksperimentidesse kaasatakse vajadusel spetsialiste, kes aitavad katseid ette valmistada, läbi viia ning täpselt deponeerida eksperimendi tingimused, käigu ja tulemused.
Vajaduse korral sätestab kriminaalmenetluse seadustik ka asitõendi kasutamise uurimiseksperimendis. Asitõendit on lubatud kasutada kahel juhul: kui selle asendamine võib mõjutada uurimistoimingu tulemusi, kuid sellisel juhul peab olema välistatud asitõendi hävimine, ning kui asitõendit ei ole vaja äratundmiseks esitada isikule, kes osaleb uurimiseksperimendis.
Tõendamise mõiste
Tõendamisest võib rääkida nii laias kui ka kitsamas tähenduses. Kitsamas tähenduses on tõendamine protsess, kus eeluurimisel kogutakse teavet riikliku sunnijõuga tagatud kohtueelse menetlemise volitusi omava isiku poolt karistusseadustikus kirjeldatud kuriteokoosseisulise teo toimepaneku kohta ning toimepanija kohta karistusseadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus ette nähtud korras eesmärgiga aidata kaasa õiguskorra taastamisele ja karistusõiguse rakendumisele ühiskonnas. Tõendusteavet kogutakse kuriteokoosseisulise teo toime pannud isiku kohta sellises mahus, mis on vajalik isiku õiguslikke tagajärgi toova otsuse langetamiseks.
Tõendamisele laiemas tähenduses lisanduvad peale tõendamise kitsa tähenduse olemuse ka tegevused, mis on iseloomulikud ühe kriminaalasja kohtueelsele menetlemisele kui tervikprotsessile.
Need tegevused on:
Tõendite mõiste, liigid ja kogumine
Tõenditele seatud nõuded jagunevad kolmeks: tõendi sisule ja vormile esitatavad nõuded ning tõendite kogumise tingimused. Ainult nende kolme tingimuse täitmisel saab kogutud teavet nimetada tõendiks. Tõendi sisuks peab olema tõendusteave ehk kriminaalmenetluses olulisi asjaolusid tuvastav informatsioon. Tõendi sisu kõneleb millestki, ilma milleta pole võimalik järeldada näiteks seda, kas karistatav tegu üldse leidis aset või mitte. Sisuks olevad andmed peavad andma seega teadmised, mis on olulised kriminaalasjas õigete otsuste tegemiseks, et süüdlane saaks vastutusele võetud ja süütu inimene ei saaks represseeritud.
Tõendi vormistamise reeglid sõltuvad konkreetsest tõendist, sest kogutavad andmed on oma iseloomult ja saadavuse viisilt erinevad ning vormistamisel tuleb lähtuda iga andmete liigi puhul peale üldiste tõendi vormile esitatavatele nõuetele ka konkreetseid kehtestatud nõudeid. Tõendi kogumise tingimused on kehtestatud tõendite hindajates kindlustunde loomiseks, et tõendi sisu on aus ning vormistatud objektiivselt – erapooletu menetleja poolt. Tõendite kogumise üldised tingimused on, et tõendite kogumise viis ei riivaks kogumises osaleja au ja väärikust, ei ohustaks tema elu või tervist ega tekitaks põhjendamatult varalist kahju. Tõendeid ei tohi koguda isikut piinates või muul viisil vägivalda kasutades, isiku mäluvõimet mõjutavaid vahendeid rakendades ega inimväärikust alandavaid viise tarvitades.
Tõendite liigid ja tõendamistoimingud on sätestatud kriminaalmenetluse seadustiku 3. peatükis.
Veebruar 2018
Veebruar 2018, kroonika.
Kohtueelne kriminaalmenetlus
Kohtueelse menetluse lõpuleviimine
Enne kohtueelse menetluse lõpuleviimist nõuab uurimisasutus Maksu- ja Tolliametilt, tööandjalt, muult isikult või asutuselt kahtlustatava või süüdistatava keskmise päevasissetuleku arvutamise jaoks vajalikud andmed. See on vajalik juhul, kui isikut süüdistatakse või kahtlustatakse kuriteos, mille eest võib määrata varalise karistuse või kohaldada konfiskeerimist.
Raudtarn
Raudtarn (Carex davalliana) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Veebruar 2018
2018. aasta veebruar algas neljapäeval ja lõppes 28 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Kohtueelne kriminaalmenetlus
Kohtueelse menetluse lõpuleviimine
Uurimisasutuse ametnik koostab kohtueelse menetluse kokkuvõtte ja lisab selle kriminaaltoimikusse, kui ta on veendunud, et kriminaalasjas vajalikud tõendid on kogutud. Kriminaaltoimiku materjal tuleb süstematiseerida, lehed nummerdada ning lisada sellele ka asitõendid, salvestised ja anonüümse tunnistaja isikuandmed. Kohtueelse menetluse kokkuvõte edastatakse prokuratuurile pitseeritud ümbrikuga paberil ning ka elektrooniliselt.
Kriminaaltoimiku saanud prokuratuur tunnistab kohtueelse menetluse lõpuleviiduks, vajaduse korral kohustab uurimisasutust lisatoimingute läbi viimiseks või lõpetab kriminaalmenetluse. Olukorras, kus prokuratuur tunnistab kohtueelse menetluse lõpuleviiduks, esitab ta kriminaaltoimiku koopia kaitsjale tutvumiseks. Kahtlustataval ja süüdistataval on õigus tutvuda kriminaaltoimikuga üksnes kaitsja vahendusel. Kannatanu või tsiviilkostja saab kriminaaltoimikuga tutvuda tema enda taotlusel prokuratuurile.
Kohtueelse menetluse läbiviimine – Riigikohtu seisukohad
Kehtiva kohtupraktika järgi jälitustegevuses saadud kahtlustatavat või süüdistatavat ilmselt õigustav teave tuleb vormistada jälitustoimingu protokollis ja lisada kriminaaltoimikusse, sõltumata sellest, kas prokurör soovib lisada seda tõendit süüdistusaktile või mitte. Kriminaaltoimikust võib jätta välja vaid tõendamiseseme seisukohalt tähtsusetut materjali.
Kohtueelne menetlus oma terviklikkuses ise tuvastab kahtlustatava õigusrikkumise, mistõttu ei ole kohtueelse menetluse alustamine ja selle kulgemine kohtus vaidlustatavad.
Sinikahja järv
Sinikahja järv (ka Sinikajärv, Sinikaela järv, Soeoru järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.
Haava-keerukärsakas
Haava-keerukärsakas (Byctiscus populi) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Koroonaviiruse vastu vaktsineerimine Eestis
Koroona vastu vaktsineerimine Eestis on 2020. aasta detsembri lõpus Eestis alanud tegevus, mille käigus inimestele manustatakse koroonavaktsiini.
149 eKr
Aasta 149 eKr ehk ab urbe condita DCV (605).
Koroonaviiruse vastu vaktsineerimine Eestis
27. detsembril 2020 olid esimeste vaktsiini saajate seas Ida-Viru Keskhaigla töötajad.
2023. aasta veebruari seisuga oli Eestile tarnitud 5,4 miljonit doosi maksumusega ligi 71 miljonit eurot. Vaktsineerimiseks oli kasutatud 2,1 miljonit doosi ja 0,5 miljonit doosi oli annetatud.
Ajalugu
Sotsiaalministeerium tutvustas Eesti vaktsineerimiskava 15. detsembril 2020. Selle kohaselt vaktsineeritakse esmajärjekorras tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande teenust tagavad inimesed ning teised riskirühmad. 16. detsembril teatati, et Euroopa Liidus algab vaktsineerimine 27. detsembril.
Esimesed partiid koroonavaktsiini Euroopa Liidu kodanikele saadeti teele 23. detsembril ning esimene saadetis jõudis Eestisse 26. detsembril. Koroona vastu hakati Eestis vaktsineerima 27. detsembril. Esimene vaktsineeritu oli Ida-Viru keskhaigla arst-resident Jelena Rozinko.
Uesugi Kenshin
Uesugi Kenshin (上杉 謙信, 18. veebruar 1530 – 19. aprill 1578 ), sünninimega Nagao Kagetora, oli Sengoku ajastul Echingo provintsi valitsenud jaapani daimjo. Teda peetakse üheks Sengoku ajastu mõjuvõimsamaks daimjoks.
Nimi
Kenshini sünninimi oli Nagao Kagetora (長尾景虎). . Kantō Kanrei tiitli vastuvõtmiseks muutis ta oma nime Uesugi klanni kaudu päritud Uesugi Masatoraks (上杉政虎). Hiljem muutis ta oma nime ümber Uesugi Terutoraks (上杉輝虎), et austada 13. šogunit Ashikaga Yoshiterut, ja viimaks Uesugi Kenshiniks (上杉謙信) pärast saamist zen-budistiks, kogudes kuulsust oma pühendumusega sõjajumal Bishamontenile.
Kenshinit nimetati ka tihti ta sõjandusalaste oskuste tõttu "Echigo draakoniks". Tema rivaali Takeda Shingenit kutsuti "Kai tiigriks". Hiina mütoloogia (nii Kenshin kui Shingen olid huvitatud Hiina kultuurist, eriti Sunzi teostest) kujutatakse tiigrit ja draakonit mõnikord igaveste vaenlastena, kes pidevalt omavahel võitlevad, kuid kellest kumbki ei suuda teise üle otsustavat võitu saavutada. Kenshin ja Shingen pidasid samuti neli otsustava tulemuseta lahingut Kawanakajimas.
Koroonaviiruse vastu vaktsineerimine Eestis
Ajalugu
Madala vaktsineerimishuvi tõttu oli 2021. aasta oktoobri alguseks kogunenud Eesti külmladudesse üle 200 000 doosi erinevaid koroonavaktsiine. Sotsiaalteadlane Marju Lauristin on välja toonud, et kogu selle valdkonna kommunikatsioon on olnud algusest peale läbi mõtlemata ning inimestele pole suudetud seletada nende isiklikke riske.
Uesugi Kenshin
Elulugu
Ta sündis 1530. aastal Kirde-Jaapanis Echigo provintsis (tänapäeva Niigata prefektuur) Nagao Tamekage, kõrge Muromachi šogunaadi teenistuses oleva ametniku kolmanda või neljanda pojana.
Koroonaviiruse vastu vaktsineerimine Eestis
Ajalugu
Eesti riik valmistus sügisel koroonavaktsiini tõhustusdooside manustamiseks inimestele, kes said esmased kaitsesüstid esimeste seas aasta alguses. Euroopa Ravimiameti luba Pfizer/BioNTechi tõhustusdoosi müügiloale oodati oktoobri alguses. Euroopa Ravimiamet hindas samuti taotlust, millega sooviti laiendada BioNTech/Pfizeri koroonavaktsiini Comirnaty kasutamist 5–11-aastastele lastele.
Uesugi Kenshin
Märkused
Nagao klann põlvnes Uesugi klannist.
Koroonaviiruse vastu vaktsineerimine Eestis
Ajalugu
2021. aasta augusti lõpu seisuga oli osa inimesi saanud ka kolmanda vaktsiinidoosi, kuigi siin peaks eristama ka lisa- ja tõhustusdoose. 9. oktoobril ütles tervise- ja tööminister Tanel Kiik, et kolmandaid doose tehakse koroonaosakonna ja intensiivravi osakonna töötajatele ning lisa- või tõhustusdoose on Eestis saanud umbes 3000 inimest. Samal ajal oli nakatumine küll suurim koolilaste seas, kuid haiglaravi vajavate patsientide arv kasvas nakatunud eakate tõttu. Viroloogiaprofessor Andres Merits leidis, et eakatele tuleks kolmandaid vaktsiinidoose teha märksa kiiremas tempos.
21. oktoobriks oli tehtud umbes 12 000 tõhustusdoosi. 28. oktoobril anti teada, et lisaks vähemalt 65-aastastele ning eesliinitöötajatele võivad tõhustusdoose saama hakata ka teised seda soovivad inimesed, kellel on viimasest süstist möödas vähemalt pool aastat.
Novembris avaldati Haigekassa kohortuuring, mille järgi vajavad vaktsineeritud inimesed ligi viis korda vähem haiglaravi, ligi kuus korda vähem intensiivravi ning neil on üle kahe korra väiksem tõenäosus koroona tõttu surra. Haiglaravi vajanud inimestel puhul on vaktsineeritutel olnud haiglaravi kestus keskmiselt 16 päeva (sh taastusravi) ja kulu 3628 eurot inimese kohta ning vaktsineerimata inimeste puhul keskmiselt 13 päeva ja kulu 4654 eurot (sest ollakse sagedamini intensiivravil ja ei pruugita nakkust üle elada).
Vaktsineerimise käik
<br style="clear:left;" /> Manustatud vaktsiinidooside arv nädala lõikes. Vaktsineerimist alustati 2020. aasta lõpul. Allikas Terviseamet
Koroonaviiruse vastuvaktsineerimise edenemine Eestis:
Vaktsineerimata inimeste liikumisvabaduse piiramine
Alates 9. augustist 2021 peavad ürituste korraldajad ja meelelahutusteenuste osutajad kontrollima külastajate nakkusohutust. See tähendab, et kui üritustel või tegevustes osaleb siseruumides üle 50 ja väljas üle 100 inimese, siis saavad seal osaleda üksnes vaktsineerimiskuuri läbinud, koroona läbi põdenud või negatiivse testitulemusega inimesed.
Kui seni pääses asutusse kas vaktsineerimistõendi, läbipõdemise või negatiivse testi tõendiga, siis 25. oktoobrist kuni 10. jaanuarini negatiivse testi tõendit enam asutustes kasutada ei saa.
Koroonatõendina jäävad kehtima üksnes vaktsineerimist või koroona läbipõdemist kinnitavad tõendid. See tähendab, et inimesed, kes pole koroona vastu vaktsineeritud või haigust läbi põdenud, ei saa enam osa võtta korraldatud tegevustest, kus koroonatõend on nõutav.
Vaktsineerimise kriitika
Riigikontrolör Janar Holm tõi aprilli algul välja, et vaktsineerimise plaan (mis on tegevusplaani asemel pigem kogum põhimõtteid) on aegunud ning selgelt on välja toomata juhtimise ja vastutuse mudel. Samuti ei ole käsitletud juhtumeid, kus inimesel puudub võimalus vaktsineerimiskohta minna. Arusaamatusi põhjustavat ka see, kes täpselt otsustab selle üle, milliste vanuserühmade / tegevusalade esindajate vaktsineerimine mingil ajaperioodil parasjagu käib. Tal oli küsimusi ka andmevahetuse korraldamise ning vaktsineerimise pikaajaline plaani kohta.
Algul loodeti, et pärast 2020/21 talve läheb pandeemia üle ning vaktsineerimisega seljatatakse viirus lõplikult, aga uued pareminilevivad tüved nullisid selle võimaluse. Lisaks hakkas valeinfo levik vastu töötama vaktsineerimise edenemisele ning ilmnes, et ühiskonnas on suur hulk inimesi, kes ei usalda ei valitsust ega meediat ning pole valmis vaktsineerima. See tekitas survet leida süüdlasi, kelle kaela ajada kuhjunud probleemid.
Vaktsineerimise korralduse kehva korralduse tõttu sattus kriitika alla tervise- ja tööminister Tanel Kiik ning vaktsineerimise suhtes skeptilisi seisukohti esitanud kultuuriminister Anneli Oti osas on kõlanud üleskutsed ta valitsusest minema saata. Augusti algul kutsuti aga ametist tagasi Sotsiaalministeeriumi kantsler Marika Priske.
Praktiline teave
Vaktsineerimine on võimaldatud digiregistratuuri kaudu ning telefoni teel numbril 1247.
Vaktsineeritutel on võimalus patsiendiportaalis endale luua Euroopa Liidu COVID-19 vastu immuniseerimise digitõend (sertifikaat). Tõendit saab kasutada nii nutiseadmes kui väljaprindituna. Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse loodud veebirakendus võimaldab verifitseerida kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides välja antud ja EL standardile vastavaid EL digitaalseid koroonatõendeid – immuniseerimise, läbipõdemise ja testi tõendit.
2021. aasta juuli keskel alustati koroona vastu vaktsineerimist apteekides, sügiseks pakuti seda teenust üheksa maakonna 24 apteegis.
EMA soovitusel tohib nt Comirnaty ja Spikevaxi kolmandat doosi manustada vähemalt 4 nädalat pärast 2. doosi manustamist.
Tagajärjed
Novembris 2021 avaldati Haigekassa kohortuuring, mille järgi vajavad vaktsineeritud inimesed ligi viis korda vähem haiglaravi, ligi kuus korda vähem intensiivravi ning neil on üle kahe korra väiksem tõenäosus koroona tõttu surra. Haiglaravi vajanud inimestel puhul on vaktsineeritutel olnud haiglaravi kestus keskmiselt 16 päeva (sh taastusravi) ja kulu 3628 eurot inimese kohta ning vaktsineerimata inimeste puhul keskmiselt 13 päeva ja kulu 4654 eurot (sest ollakse sagedamini intensiivravil ja ei pruugita nakkust üle elada).
1,65 miljoni koroonavaktsiini süsti järel oli Eestis tuvastatud 238 tõsist kõrvaltoimet (0,01%), milles esines ajaline seos vaktsineerimisega. Sealhulgas neli surmajuhtumit, mille puhul ei saa välistada seost vaktsiinidega.
Eesti Artistide Agentuur
Eesti Artistide Agentuur (äriregistris Estonian Artist Agency OÜ) oli 2000-2013 tegutsenud Eesti plaadifirma.
2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhindadel valiti agentuur aasta plaadifirmaks.
Sydney Eesti Seltsi kuldmärk
Sydney Eesti Seltsi kuldmärk on Sydney Eesti Seltsi välja antav auhind. Enamasti on auhinna saajal suuri teeneid eesti kultuuri hoidmisel ja arendamisel Austraalias.
Esimese kuldmärgi sai 1952 austraallane James Donelly, kel oli suuri teeneid Sydney Eesti Seltsi ja sealsete eestlaste ees.
Baltic Futsal Cup
Baltic Futsal Cup on Balti riikide vahelised saalijalgpalli karikavõistlused. Võistlusi korraldab UEFA. Esimesed võistlused toimusid 2008 ja need võitis Läti.
Rescheni kuru
thumb|Kuru haripunkt Reschenis, vaadates lõunasse
Rescheni kuru (saksa: Reschenpass; itaalia: Passo di Resia) on mäekuru üle Alpide peaaheliku, mis ühendab Ülemist Inni orgu põhjas Vinschgau piirkonnaga lõunas. 1919. aastast on piir Itaalia Lõuna-Tirooli ja Austria Tirooli vahel ligikaudu veelahkmel, kuru haripunkt kõrgusel 1504 m on täielikult Itaalia territooriumil.
Asukoht
Reschen on üks peamisi kurusid Alpides, paiknedes Brenneri mäekuru (idas) ja Viamala (läänes) vahel. See on veelahkme osa Doonau (põhjas) ja Adige (lõunas) vahel.
Rescheni (Resia) küla paikneb otse veelahkmel, 1950. aastal ehitatud Reschensee veehoidla kaldal, ja on kuulus kellatorni poolest, mis kerkib veest Grauni valla esisel. Piir Austria Naudersiga jookseb kuru haripunktist umbes 2 km põhjas, kolmikpunkti suunas Šveitsi Valsotiga läänes.
Kliima
Talvised maksimumid võivad ulatuda umbes 8–10 °C, kuid võib olla ka nii külm kui −10 °C. Suvel võib maksimaalne temperatuur olla 25–28 °C, või nii madal kui ühekohalised arvud. Siiski püsivad minimaalsed temperatuurid üldiselt üle 0 °C.
Ajalugu
Juba enne Rooma aega ühendas nimetu ratsatee Inni jõe orgu Adige (saksa: Etsch; ladina: Adesc) jõe oruga. Praegune Rescheni kuru oli osa Via Claudia Augustast, mis avati umbes aastal 50 pKr. Hiljem asendas seda Via Raetia üle Brenneri mäekuru, mis ehitati keiser Septimius Severuse käsul 2. sajandil, jäädes üheks vähestest Rooma teedest, mis viisid Raetia provintsi ja Augusta Vindelicorumisse. Keskajal oli kuru alternatiiviks Graubündeni kurudele läänes, kuigi 14. sajandist alates omandas paralleelne Brenneri mäekuru tee idas Bozenist Eisacki oru kaudu üha enam tähtsust.
Erinevalt laiast ja sujuvast lõunapoolsest küljest on Rescheni kuru põhjapoolsel küljel järsk ja kitsas pudelikael Finstermünzis (1188 m). Austria ertshertsog Sigismund ehitas aastal 1472 sinna linnuse ning aastani 1854 rajati Austria Tirooli krahvkonna ja Šveitsi vaheline tollihoone kahe kindlustatud silla vahele üle Inni jõe.
Austria insenerid Carl Ritter von Ghega (kes oli juba ehitanud Semmeringi raudteeliini Viinist läbi Alam-Austria ja Steiermargi Grazi) ja Joseph Duile plaanisid uut teed Naudersi kindlusest (1394 m) Cajetansbrückeni Pfundsi juures (972 m), mis ehitati ajavahemikus 1850–1854. See tee viis Rescheni kuruni piki idapoolset, Austria-poolset Inni kallast, ühendades Austria maad Austria pinnal. Veel üks mägitee viib Inni orus Šveitsi külast Martinast (Austria: Martinsbrück) kuni Norbertshöhe ja Naudersini, pakkudes lühemat teed Šveitsist Itaaliasse võrreldes pikema teega Cajetansbrücke kaudu. Ehitati ka mitmeid struktuure kavandatud raudteeühendusele, kuid nendest plaanidest loobuti lõpuks pärast Teist maailmasõda.
Stanisławi Akadeemia
Stanisławi Akadeemia (L’académie de Stanislas) on Prantsusmaal Nancys tegutsev teaduslik ühing.
Akadeemia liikmed (2022):
Auliikmed (2022):
Korresponderivad liikmed (2022):
Akadeemia liikmete hulka on kuulunud Ferdinand Foch, Alexandre Lenoir, Charles de Montesquieu, Otto von Habsburg ja Henri Poincaré.
Aruküla peakraav
Aruküla peakraav on peakraav Harju maakonnas. Kraavi pikkus on 9,8 km. Kraavi valgla suurus on 24 km².
Alessandro Diamanti
Alessandro Diamanti (sündinud 2. mail 1983 Pratos) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Western United.
Punane keerukärsakas
Punane keerukärsakas (Apoderus coryli) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Alessandro Diamanti
2019. aasta juulis liitus ta Western Unitediga, mis debüteeris algaval hooajal Austraalia kõrgliigas. Hooajal 2019–20 lõi Diamanti Austraalia kõrgliigas seitse väravat ja andis seitse väravasöötu ning valiti hooaja lõpus liiga hooaja parimaks mängijaks.
Karl Abraham Hunniuse monument
Monument on püstitatud arst Karl Abraham Hunniuse auks ning on arvele võetud ajaloomälestisena.
345 eKr
Aasta 345 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDIX (409.) aasta ab urbe condita.
Rebastarn
Rebastarn (Carex vulpina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Yrjö Väisälä
Matemaatik Kalle Väisälä ja meteoroloog Vilho Väisälä olid tema vennad. Tema tütar Marja Väisälä oli samuti astronoom, kes avastas mitu asteroidi.
Väisälä töötas välja mitu optikaelementide kvaliteedi mõõtmise meetodit. Samuti lõi ta mitmeid meetodeid samade elementide tootmiseks.
Turu Ülikoolis kasutati asteroidide ja komeetide avastamiseks prof Väisälä juhtimisel ehitatud suurt Schmidt-Väisälä teleskoopi. Tema uurimisrühm avastas 7 komeeti ja 807 asteroidi.
Yrjö Väisälä avastas aastatel 1935–1944 128 asteroidi. Ta nimetas mitmed neist enda sõprade järgi. Näiteks ühele väikeplaneedile pani ta prof Matti Hermann Palomaa järgi nimeks 1548 Palomaa. Ning kuna asteroidide nimed peavad üksteisest erinema rohkem kui ühe tähe võrra, pole näiteks USA California osariigis asuval Palomari Observatooriumil omanimelist asteroidi.
Professor Väisälä järgi on nimetatud kuukraater Väisälä ning asteroidid 1573 Väisälä ja 2804 Yrjö. Turu Ülikooli astronoomiaosakonnale on pandud tema auks nimeks VISPA (Väisälä Institute for Space Physics and Astronomy).
Gregorio Allegri
pisi|Gregorio Allegri Gregorio Allegri (ca 1582 Rooma – 17. veebruar 1652 Rooma) oli itaalia tenori-laulja ja helilooja.
Looming
Allegri loomingusse kuulus peamiselt vaimulik muusika. Tema loodud on ka 9-häälne "Miserere" 1638, mille 14-aastane imelaps Mozart "varastas" 1770 (teos sms tänaseni popp). Veel on 2 kogu 2-5-häälseid koorikontserte (1618, 1619), 2 kogu 2–5-häälseid motette (1620, 1621), sonaadid 2 viiulile, vioolale ja kontrabassile (ilmusid A. Kirchneri kogus "Musurgia universalis").
Juvénal Habyarimana
pisi|Juvénal Habyarimana (1980) Juvénal Habyarimana (8. märts 1937 – 6. aprill 1994) oli hutu päritolu Rwanda sõjaväelane ja poliitik, Rwanda president 5. juulist 1973 kuni 6. aprillini 1994.
Habyarimana oli pärit Rwanda põhjaosast. Tema vanemad ei kuulunud mõjuvõimsate isikute hulka, kuid tema abikaasa Agathe Habyarimana oli pärit mõjukast suguvõsast, mis omandas märkimisväärse võimu ka riigivalitsemise juures. Riigi esimene president Grégoire Kayibanda oli seevastu pärit Rwanda keskosast Gitaramast ning soosis oma hõimukaaslasi riigi lõuna- ja keskosast, tekitades sellega vastuolu põhja- ja lõunaosa vahel. 5. juulil 1973 kukutas tollane kaitseminister Habyarimana Põhja-Rwanda ohvitseride toel Grégoire Kayibanda võimult. Habyarimana jäi võimule järgmiseks 21 aastaks.