cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Müürivahe tänav
Ajalugu
Müürivahe tänav on kujunenud endisest kaitsekäigust Tallinna linnamüüri ääres. Tänava üheks küljeks oli linnamüür. Müürivahe tänava endised nimed on olnud tänav Müüride vahel (Zwischen den Mauern) ja Müüri tänav (Mauerstrasse). Viru tänava ja Munga tänava vahelist osa ehk Müürivahe põiktänavat nimetati Mungaõueks (Münkenhof). 1872. aasta 3. veebruari otsusega nimetati tänav Müüri tänavaks. Eestikeelse nimena jäi käibele Müürivahe tänav.
Alexander von Bunge (1803−1890)
thumb Alexander Georg von Bunge (vene Александр Андреевич Бунге) (24. september / 6. oktoober 1803 Kiiev – 6. juuli / 18. juuli 1890 Mõtliku Kiltsi lähistel, Virumaa) oli baltisakslasest Vene botaanik ja arstiteadlane.
Must Prints Edward
Abielu ja lapsed
Edwardil olid sohipojad, kes kõik sündisid enne tema abiellumist:
Müürivahe tänav
Ajalugu
Müürivahe tänavas Harju värava lähedal asus Püha Rochuse Vennaskonna katkutõbiste maja-varjupaik, mis eksisteeris kuni Liivimaa sõjani ja kinnistu müüdi eraisikule alles 17. sajandi keskel. Kinnistul asus üks Tallinna omaaegseid kuulsaid lõbumaju, mis kandis nime Punane Klooster.
Must Prints Edward
Abielu ja lapsed
Edith de Willesfordiga (suri pärast 1385. aastat)
Teadmata emadega
Edward abiellus 10. oktoobril 1361 oma sugulase Joani, Kenti krahvitariga ning neil sündis sellest abielust kaks poega. Mõlemad pojad sündisid Prantsusmaal, kus Walesi prints ja printsess täitsid Akvitaania printsi ja printsessi kohustusi.
Joaniga abielludes sai Edward ka tema laste kasuisaks. Nende seas oli John Holland, esimene Exeteri hertsog, kes abiellus Edwardi vennatütre Lancasteri Elizabethiga, Genti Johni tütrega.
Edward ja rüütellikkus
Pärast Prantsusmaa kuninga Jean Hea ja tema noorima poja Philippe Julge vangivõtmist Poitiers' lahingus kohtles ta neid suure austusega ning väidetavalt palvetas koos Jeaniga Canterbury katedraalis. Samuti andis ta enne Poitiers' lahingut vaenlasele ühe päeva ettevalmistusteks, nii et vaenupooled said tulevast lahingut omavahel arutada ja Périgordi kardinal sai rahu sobitada. Kuigi ta ei olnud nõus rüütellike kohustustega lahinguväljal, meeldisid talle ratsavõitlused turniiridel.
Müürivahe tänav
Ajalugu
20. sajandi alguses hakati müüri äärde 1820. aastatel püstitatud elamuid, kuure, talle ja töökodasid lammutama ning maad linnale tagasi ostma, et taastada Müürivahe tänav endisel kujul.
Müürivahe tänav ristub Vana-Posti tänavaga, kus ristmikuni ulatunud teravnurksel krundil asuvad hooned põlesid varemeiks 1944. aasta märtsipommitamisel ning neid ei taastatud, varemed lammutati. Praegu asub samas kohas aastatel 1953–1955 ehitatud kino Sõprus esisel suur kolmnurkne plats purskkaevuga.
Alexander von Bunge (1803−1890)
Õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis, lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja sai sealt 1825. aastal doktorikraadi. Töötas 1826–1833 arstina Altais, oli 1833–1836 Kaasani ülikooli ja 1836–1867 Tartu Ülikooli botaanikaprofessor ning ühtlasi botaanikaaia juhataja.
Bunge oli 19. sajandi silmapaistvamaid taimesüstemaatikuid ning taimegeograafia ja floristika geograafilis-morfoloogilise meetodi loojaid. Tartus koostas ta Venemaa steppide ja Kesk-Aasia taimestiku ülevaate, kirjutas mitu uurimust Mongoolia, Hiina ja Iraani floora kohta. Avaldas kümnaköitelise Balti kubermangude herbaartaimede kogu. Kirjeldas elu jooksul üle 400 uusliigi.
Tunnustus
Bunge järgi on nimetuse saanud taimeperekond Bungea soomukaliste sugukonnast.
Ta oli Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige (1833) ja auliige (1875), Tartu Ülikooli audoktor (1875) ja auliige (1885), Londoni Linné Ühingu auliige, Londoni Kuningliku Seltsi liige.
Talle anti K. E. von Baeri medal ja A. de Candolle'i medal.
Isiklikku
Alexander Georg von Bunge oli Friedrich Georg von Bunge vend ning Alexander von Bunge ja Gustav von Bunge isa.
Amblüoopia
Amblüoopia ehk laisk silm ehk laisksilmsus on olukord, kus lapseeas märkamata või korrigeerimata jäänud optilise süsteemi viga on põhjustanud halva nägemise ühest või mõlemast silmast. Peamised põhjused on silmade optilise süsteemi erinev ehitus, mõlema silma tugev kaugnägelikkus, kõõrdsilmsus või silmalaugude haigused. Amblüoopia tekkimine on reeglina välditav, kui väikelaste silmi kontrollitakse 2-3 aasta vanuselt. Amblüoopia ravi pärast 8. eluaastat on vähe tulemuslik.
Amblüoopia klassikaline diagnoos pannakse patsiendile, kui halvem silm näeb vähemalt kaks rida nägemisteravuse tabelil halvemini kui vastava ea norm.
Abiarhitektuur
Abiarhitektuur (inglise keeles aid architecture) on kokkulepitud skeem, mille järgi toimub ametliku arenguabi andmine. Üleilmne abiarhitektuur on viimase kümne aasta jooksul dramaatiliselt muutunud. Ligi kolmandik ametlikust arenguabist suunatakse läbi partnerlusel põhinevate üleilmsete ja regionaalsete programmide, mille eesmärgid on globaalsed. Varem suunati abirahad enamasti läbi riiklike abiprogrammide.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Valdajamäärus
Valdajamääruse vorm
Kui tüüpiliselt on valdajamäärus väliskohakäänetes nimisõna, siis eesti keeles saab kasutada ka kaassõnafraasi, mis koosneb kaassõnast ning kuuluvust väljendavast ja tähendussuhteid täpsustavast nimisõnavormist kätte, käes, käest, valdusse, valduses, valdusest, käsutusse, käsutusest, hoolde, hooleks, hoole alla, peale, jaoks.
Nt Sinu käest ei tohi keegi midagi teada saada.
Kui palju teie käsutuses alluvaid on?
Siin trükitakse pimedate jaoks raamatuid.
Valdjamäärus või kohamäärus?
Valdajamäärus on nagu koha- ja ajamääruski lokaliseeriv adverbiaal. Ka valdaja on käsitatav omamoodi kohana, kusjuures mõnikord on valdaja- ja kohamäärus sisuliselt eristamatud. Nt sõnavormide meil, teil, neil puhul pole sageli selge, kas nende tähendus on ’meie/teie/nende valduses’ või ’meie/teie/nende juures/kodus/maal’.
Nt Meil on uusi ettevõtmisi.
Teil on tööpuudus.
Meil ei jätku kõigi jaoks ruumi.
Miks teil öö läbi tuli põles?
Vadim Malakhatko
Vadim Malakhatko (ukraina keeles Вадим Володимирович Малахатько Vadõm Volodõmõrovõtš Malahhatko; 22. märts 1977 Kiiev – 5. juuni 2023) oli Ukrainast pärit Belgia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1999).
Malakhatko tuli 1997. ja 1998. aastal Ukraina meistrivõistlustel viiendaks. Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 1999. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.
2001. aastal pääses ta mängima Moskvas peetud FIDE maailmameistrivõistlustele nokautsüsteemis (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 87. asetuse. Kaotas avaringis Sergei Movsesjanile 1,5:2,5 ja langes edasisest konkurentsist välja.
Malakhatko võitis Ukraina võistkonna koosseisus 2000. aastal İstanbulis maleolümpial pronksmedali ja 2001. aastal Jerevanis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali.
2007. aastast esindas Malakhatko rahvusvahelistel malevõistlustel Belgiat.
Aastavahetusel 2007/2008 peetud Hastingsi turniiril jagas Malakhatko esikohta.
Isiklikku
Ta oli abielus naiste malesuurmeistri Anna Zozuliaga.
808
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad
Aastad: 803 804 805 806 807 - 808 - 809 810 811 812 813
Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols
"Never Mind the Bollocks, Here's the Sex Pistols" on esimene ja ka viimane ametlik Sex Pistolsi stuudioalbum. Pärast seda ilmunud albumid on kokku pandud ülejäänud lugudest ja demodest.
Uuskreeka kirjandus
Uuskreeka kirjandus on uuskreeka keeles kirjutatud kirjandus.
Kaija Parve
Kaija Parve (alates 1990. aastast Kaija Helinurm; sündinud 14. juunil 1964 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja, seitsmekordne maailmameister.
.ve
.ve on Venezuela Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
Kaija Parve
Kaija Parve lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1982. aastal.
Ta alustas murdmaasuusatajana, tuli ka murdmaasuusatamises 1983. aastal Eesti meistriks. Kui selgus, et 1984. aastal peetakse esimesed naiste maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, otsustas Kaija Parve ala vahetada ja Nõukogude Liidu koondisse pürgida. Ta pääseski Chamonix's peetud maailmameistrivõistlustele ning tuli esimest korda maailmameistriks Nõukogude Liidu teatevõistkonna koosseisus.
Kaija Parve saavutas kõik võidud Visu suuskadel.
Seitsme kullaga oli Kaija Parve 20. sajandi parim naislaskesuusataja. Ühtlasi oli ta 20. sajandi Eesti edukaim talisportlane.
Isiklikku
Tema vennad on Martti ja Heikki. Ta abiellus 1990. aastal Marek Helinurmega. Neil on kaks tütart, kellest üks, Ulla-Maarit, on samuti tegelnud laskesuusatamisega.
Läbipõlemissündroom
Läbipõlemissündroom on emotsionaalse ja vaimse kurnatuse seisund, mis toob kaasa alaneva hinnangu endale kui professionaalile ning võib süvenedes laieneda ka isiksuslikele omadustele.
Kurnatus tähendab ennekõike psühholoogilist ning emotsionaalset väsimust, mis viib võõrandumiseni, arvatakse, et ei sobita oma ametisse, kaob töörõõm.
Tekib emotsionaalse tühjuse tunne, kaob entusiasm, väheneb töövõime, halveneb tervis, rahulolematus enda ja oma tööga järjest suureneb ning lõpuks kannatabki ka töö kvaliteet.
Läbipõlemisele on omane vaimne kurnatus, energia ja tahte alanemine, inimesed tunnevad end "tühjaks väänatutena". Inimene muutub ükskõikseks oma töö suhtes, tema kompetentsus väheneb.
Läbipõlemist iseloomustab depressiivne meeleolu. Inimese emotsionaalsed ressursid on kurnatud, kuna liiga palju energiat on kulutatud liiga pika aja jooksul.
Läbipõlemist ei tohiks samastada depressiooni või stressiga, kuigi see kätkeb mõlemale seisundile omaseid tunnuseid. Läbipõlemise põhjusi tuleks otsida eelkõige töökeskkonnast – see on enamasti pikaajalise tööstressi tulemus, mis kujuneb ebaõnnestunud katsetest tulla toime erinevate negatiivsete stressoritega. Läbipõlemine erineb depressioonist lokaalsuse poolest: kui depressioon on generaliseerunud seisund, siis läbipõlemine on töökeskne.
Enim kasutatud läbipõlemise definitsiooni on välja pakkunud C. Maslach ja S. E. Jackson: läbipõlemine on seisund, mis ilmneb inimestega töötavate erialade esindajatel ja mida iseloomustavad emotsionaalne kurnatus, depersonalisatsioon ja vähenenud eneseteostus.
W. B. Schaufeli ja D. Enzmann näevad läbipõlemissündroomi normaalsetel ja tervetel inimestel esineva püsiva negatiivse töössesuhtumisena, mida iseloomustavad kurnatus (millega kaasneb distress), ebaefektiivsuse tunne, alanenud motivatsioon ning töökohaste destruktiivsete hoiakute ja käitumismudelite kujunemine. Selline psühholoogiline seisund võib välja kujuneda pikkamööda ja jääda inimesele märkamatuks.
Uurimused on näidanud, et samamoodi nagu stressi saab pidada edu hinnaks, algab ka läbipõlemine headest kavatsustest. Läbipõlemine ohustab kõige enam tugevalt motiveeritud ja kõrge saavutusvajadusega inimesi, kellel on juba saavutusi ette näidata ning kellel on oma tulemustele kõrged ootused. See tähendab, et läbipõlemise suhtes on kõige tundlikumad organisatsioonile pühendunud spetsialistid, kelle panus organisatsiooni edukusse võib olla keskmisest kõrgem.
Läbipõlemissündroomi on enim uuritud sotsiaaltöötajatel, õpetajatel ja meditsiinitöötajatel. Uuringud viitavad tõsiasjale, et ohustatud on peamiselt nende elualade esindajad, kelle töö eeldab intensiivset emotsionaalset kontakti klientidega. Siiski on viimaste aastate uuringutes selgunud, et läbipõlemissündroomi esineb ka teiste elukutsete puhul, eriti sageli ärimeestel ja bürootöötajatel.
.vc
.vc on Saint Vincenti ja Grenadiinide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
Läbipõlemissündroom
Läbipõlemissündroomi esinemissagedus on viimastel aastatel oluliselt suurenenud ning uuringud näitavad tendentsi jätkumist. Põhjuseks peetakse töö intensiivistumist ning töötajale esitatavate nõudmiste ja kohustuste suurenemist.
Isiksuse tasandil on terve rida tegureid, mis soodustavad läbipõlemise kujunemist. Neist olulisemad on:
Läbipõlenud inimene
Läbipõlenud inimene kogeb abitust, lootusetust ja võimetust, talle tundub, et tal pole kontrolli oma ümbruskonna üle. Frustratsioonitaluvus on vähenenud, inimene on ärrituv, tundlik, vaenulik ja kahtlustav. Töö on kaotanud tähenduse. Tähelepanuvõime ja mälu on halvenenud. Väheneb tööga rahulolu ja seotus organisatsiooniga. Organisatsiooni ja ülemustesse suhtutakse kriitiliselt, ei tunta end piisavalt tunnustatud olevat. Inimese sisemine motivatsioon on vähenenud, puudub huvi ja entusiasm, ideaalid on kadunud.
Rukkirahu tuletorn
pisi|püsti|Rukkirahu tuletorn
Rukkirahu tuletorn on tuletorn Lääne maakonnas Rukkirahu väikesaarel.
Geograafilised koordinaadid on.
Valge betoonist tuletorni tipus on rõduga ümbritsetud laternaruum.
Tuli on pimedal ajal nähtav 5–6 meremiili kaugusele.
Tuletorn moodustab Hobulaiu lõuna-tulepaagiga sihi asimuudiga 213,7° ja Rukkirahu tuletorn on sihi ülemine märk.
Koeru külanõukogu
Koeru külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu pindala oli 240 km² ja elanikke 2843 (1988. aasta seisuga).
Külanõukogu asulad asusid Järva, Koeru sovhoos ja Udeva sovhoosi alal.
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Koeru metskonda.
.vg
.vg on Briti Neitsisaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Annijärv
Annijärv (ka Hanni järv) on järv Võrumaal Antsla vallas.
Eivere
Eivere on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Eivere mõisa härrastemaja.
Küla lähistel voolab Eivere peakraav.
Eivere küla on esmamainitud 13. sajandil.
Kustunud vulkaan
pisi|Kustunud vulkaan Hohentwiel asub Lõuna-Saksamaal [[Baden-Württembergis, praeguses Singeni linnas. 914. aastal rajati selle tippu kindlus]] Kustunud vulkaan on parasjagu mittetegutsev vulkaan, mille aktiviseerumist tulevikus ei peeta tõenäoliseks.
Siiski juhtub tihti, et kustunuks peetud vulkaanid hakkavad taas tegutsema, mistõttu oleks olnud õigem nimetada neid uinunud vulkaanideks. Kui vulkaan pole pursanud mõnikümmend tuhat aastat, ei tähenda see veel, et ta ei võiks taas purskama hakata, kuna supervulkaanide aktiivsusperioodide vahelised pausid võivad kesta ka miljoneid aastaid.
Kustunud vulkaanide hulka kuuluvad näiteks mitu Hawaii saarte vulkaani, samuti Hohentwiel Saksamaal, Shiprock USA-s New Mexico osariigis ja Zuidwal Hollandis.
Vaata ka
Volcano
809
809. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad - 800. aastad - 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad
Aastad: 804 805 806 807 808 - 809 - 810 811 812 813 814
Kirila
Kirila on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel on Kirila soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Gustav-Leo Kivirand
Gustav-Leo Kivirand (sündinud 12. augustil 1982) on eesti muusik.
Ta alustas klaveriõpinguid 1989. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis õpetaja Merike Bürgeri klaveriklassis ja jätkas 1995. aastast Katrin Kuldjärve juures. Aastatel 1998–2001 õppis Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis, õppides samal ajal orelit Piret Aidulo juures. 2001. aastal astus Gustav-Leo Kivirand EELK Usuteaduse Instituudi kirikumuusikaosakonda, kus ta jätkas oreliõpinguid. 2007. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia oreli eriala bakalaureuse- ja 2008. aastal magistriõppe professor Andres Uibo juhendamisel. Ta on õppinud ka klavessiini algul Marju Riisikampi juures ja hiljem Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Imbi Tarumi juhendamisel.
Kivirand andis oma esimese soolokontserdi 16-aastaselt Tallinna Kaarli kirikus. Ta on osalenud meistrikursustel, mida on juhendanud Christoph Krummacher, Peter van Dijk, Marie-Louise Langlais, Christopher Stembridge, Edoardo Bellotti, Joel Speerstra, Ben van Oosten jt. Mänginud orelit Eestis, Lätis, Venemaal, Saksamaal ja Rootsis.
Ta on osa võtnud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias toimunud Buxtehude-konkursist 2007. aastal ja Lübeckis II rahvusvahelisest Buxtehude-konkursist 2009. aastal.
Lisaks on Kivirand laulnud organistide-koorijuhtide segakooris KOSK, dirigent Riho Ridbeck; vanamuusikaansamblis Linnamuusikud Taivo Niitvägi juhendamisel, kammerkooris Noored Eesti Hääled, dirigendid Evelin Seppar ja Martin Sildos; Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse kooris Laudate Dominum, dirigent Veljo Reier ning Stockholmi Eesti Segakooris, dirigendid Epp Jaansoo, Henry Turu ja Toomas Tuulse. Laulmist on ta õppinud Vilja Žlisevski juures.
2008–2009 oli Kivirand Eesti Orelisõprade Ühingu juhatuse liige, alates 2010 töötas ta EELK Kirikumuusika Liidu peasekretärina. 2013-2016 töötas ta EELK Stockholmi koguduses organisti ja sekretärina. Alates 2017 vabakutseline organist.
2014. aastast on ta Rootsis asuva Eesti Teadusliku seltsi liige.
Arenguabi rahavood
Arenguabi (raha)vood (inglise aid flows) on OECD Arenguabi komitee (DAC) poolt määratletud tingimustele vastavate arenguabi rahaliste vahendite liikumine. Kahepoolse abi vood suunatakse otse doonorilt sihtriiki, seevastu mitmepoolse abi vood kanaliseeritakse arengukoostööga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Uibujärv
Uibujärv (ka Uibojärv, Uibo järv, Uibo Mustjärv, Kõrgessaare järv) on järv Põlvamaal Põlva vallas.
Laekvere külanõukogu
Laekvere külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1950–1962 Väike-Maarja rajoonis ja edasi Rakvere rajoonis.
Külanõukogu pindala oli 350 km² ja elanikke 2226 (1990. aasta seisuga).
Külanõukogu asulad asusid enamikus Laekvere sovhoosi alal.
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Paasvere ja Venevere metskonda.
Korba
Korba on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Korba poolmõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Koostöötalitus EuropeAid
Koostöötalitus EuropeAid (ka EuropeAid-koostööbüroo) on Euroopa Komisjoni talitus, mis haldab Euroopa Komisjoni abivooge komisjoni välisabi osana. EuropeAid-koostööbüroo ülesanne on rakendada Euroopa Liidu majanduseelarvest ja Euroopa Arengufondist (European Development Fond, EDF) rahastatavaid Euroopa Komisjoni välisabi rahastusinstrumente. Ei osale liitumist ettevalmistavate toetusprogrammide, humanitaarabi, makromajanduslike toetuste, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja kiirreageerimissüsteemi haldamises.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
.vi
Teise astme domeeninimede kasutamine on piiratud ainult USA Neitsisaarte ettevõtetele ja residentidele.
Iona
thumb|Klooster thumb|Iona
Iona (inglise; gaeli Ì Chaluim Chille) on saar Šotimaal Sise-Hebriidides.
Seal elab 175 inimest.
Ajalugu
563. aastal asutas iiri munk Columba saarel kloostri, millst sai alguse ristiusu levik Šotimaal ja Põhja-Inglismaal.
16. oktoober
16. oktoober on Gregoriuse kalendri 289. (liigaastal 290.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. oktoober (1901–2099).
Kujundujumine
thumb Kujundujumine ehk sünkroonujumine (inglise keeles artistic swimming, varem synchronised swimming) on ujumist, tantsu ja võimlemist ühendav veespordiala.
Kujundujumist hakati võistlusspordina harrastama 1950. aastatel. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) tunnustas uut ala 1952. aastal.
Esimene ametlik jõuproov, USA meistrivõistlused, peeti 1955. aastal. Kui 1973. aastal peeti Belgradis ujumisalade esimesed maailmameistrivõistlused, oli kavas ka kujundujumine.
Olümpiakavva jõudis kujundujumine sooloesinejate ja paaride esituses 1984. aastal Los Angeleses, 1996 oli kavas vaid kaheksa ujuja rühmaharjutus, alates Sydneyst lisandus sellele uuesti paaride võistlus.
Aastatel 1973–1994 võitsid kõik tiitlivõistlused kõigis kolmes kategoorias vaid kas USA või Kanada kujundujujad. Järgnevatel aastatel on domineerinud venelannad, ühe kulla on saanud ka Prantsuse ja Jaapani kujundujujad.
Kujundujumine on iluvõimlemise kõrval olnud üks kahest spordialast, milles olümpiamängudel võistlevad vaid naised.
Tegevvulkaan
pisi|[[Stromboli tegutsemas]] Tegevvulkaan on praegu tegutsev või ajaloolisel ajal tegutsenud vulkaan, mis tõenäoliselt tegutseb ka tulevikus.
Terminit "tegevvulkaan" mõistetakse mitmeti. Mõnikord nimetatakse nii vulkaane, mis parasjagu purskavad. Enamasti aga arvatakse tegevvulkaanide hulka ka vulkaanid, mis on tegutsenud ajaloolisel ajal ja teevad seda tõenäoliselt ka tulevikus. Selliseid vulkaane nimetatakse ka uinunud vulkaanideks. Võimaliku tulevase vulkaanilise tegevuse oluliseks tunnuseks on magmakamber, mille sisu pole tardunud.
Ajalooline aeg on aeg, millest on kirjalikke ülestähendusi. Seetõttu on mõistetav, et eri piirkondades on ajaloolise aja pikkus väga erinev: Uus-Meremaal näiteks mõnisada, kuid Hiinas tuhandeid aastaid, mistõttu on niimoodi lahterdatud vulkaane raske võrrelda. Seetõttu nimetatakse tegevvulkaaniks sageli vulkaani, mis on tegutsenud viimase 10 000 aasta jooksul. Viimased 10 tuhat aastat tähendavad aega pärast viimase jääaja lõppu ja seda perioodi nimetatakse holotseeniks.
Maailmas leidub palju vulkaane, mis on viimase mõne tuhande aasta jooksul pursanud näiteks tosin korda. Isegi kui need vulkaanid pole inimese elueaga võrreldes aktiivsed, on nad geoloogilise ajaga võrreldes ikkagi väga aktiivsed.
Vulkaani eluiga (ajavahemik esimesest purskest viimaseni) võib olla väga erinev. On juhtunud, et vulkaan tekib, purskab mõned kuud ja lakkab seejärel toimimast ega purska enam iialgi. Teisalt on teada vulkaane, mis on tegutsenud miljonite aastate jooksul (Yellowstone'i vulkaan, Etna). Kuid vulkaani aktiivsuse määramisel ei ole mõistlik sellest lähtuda, sest vulkanoloogid ei suuda tänapäeval veel piisava täpsusega ennustada, kas mingi uinunud vulkaan kunagi hakkab tegutsema või ei. Olulised tegurid on magmakambri suurus (suuremad magmakambrid jahtuvad kauem), selle sügavus (sügavamal asuvad magmakambrid jahtuvad kauem) ja ka keemiline koostis (kui magma erineb oma koostiselt märkimisväärselt ümbritsevatest kivimitest, tähendab see tavaliselt seda, et magmakambril on ühendus sügavamate kihtidega ja see jahtub kauem). Ka võivad uuemate uuringute kohaselt jahtunud magmakambriga ja seni ohutuks peetud uinunud vulkaanid soodsates tingimustes kahe kuuga taas aktiviseeruda.
Ka tegevvulkaanide arvu on raske hinnata. Suvalisel ajal on korraga aktiivsed maailmas vähemalt 20 vulkaani. Näiteks Stromboli on olnud püsivalt aktiivne juba tuhandeid aastaid. Dokumenteeritud vulkaanipurskeid on teada umbes 550 vulkaani kohta. Viimase 10 000 aasta jooksul on tegutsenud umbes 1500 vulkaani. Need arvud kehtivad aga vaid siis, kui vaatluse alla võetakse maismaal toimunud vulkaanipursked. Suurem osa laavast produtseeritakse ookeanide keskmäestikes ning kui kõik sealsed laavalõhed ka tegevvulkaanide hulka arvata, võib nende koguarv ületada miljoni.
Tänapäeval elab tegevvulkaanide läheduses pool miljardit inimest.
Tegevvulkaanide uurimiseks on asutatud vulkanoloogiaobservatooriume. Need paiknevad tavaliselt tegevvulkaanide läheduses. Euroopa Liidus on vulkanoloogiaobservatooriume Itaalias, Kreekas, Assooridel ja Kanaaridel.
.mv
.mv on Maldiivi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Ühistupank
Ühistupank on ühistulistel põhimõtetel tegutsev krediidiasutus (pank).
Ühistupangad Eestis
Eesti krediidiasutuste seaduse järgi võib krediidiasutus tegutseda hoiu-laenuühistuna ning on sealjuures kohustatud kasutama oma nimes sõna "ühistupank". Ükski teine ühing ei tohi oma nimes sõna "ühistupank" kasutada.
Eestis ei ole 2011. aasta seisuga registreeritud ühtegi tegevusloa alusel tegutsevat ühistupanka, kuigi seadus seda võimaldaks.
Osakud
Ühistupanga omanikeks on ühistupanga kliendid (liikmed), kusjuures igal liikmel on 1 hääl. Seega osalevad ühistupanga liikmeks astunud kliendid panga juhtimisel ning selle tegevuse üle järelevalve teostamisel. Ühistupanga kasum jaotatakse selle liikmetest klientide vahel proportsionaalselt liikme osalusega panga hoiuseportfelli suurendamisel ja/või laenuintresside maksmisel.
Ühistupanga kasumit saab pidevalt liikmetele tagasi jagada. Praktikas manifesteerub ühistupanga jaotatav kasum enamasti tasuta arveldamise võimaluses oma liikmetele, samuti võrreldes kommertspankadega kõrgemates hoiuse- ning madalametes laenuintressides.
Sisuliselt on ühistupangal kui krediidiasutusel võimalik lisaks hoiustele kaasata rahvusvaheliselt rahaturult vahendeid pankadevahelise rahaturu intressimääraga.
Ühistupanga võib luua kohalike hoiu-laenuühistute ühinemise teel. Ühistupangas võib olla laenude andmise üle otsustamine kohalikul (linna, linnaosa, valla, küla) hoiu-laenuühistute tasandil, kuna nemad hakkavad üheskoos seda panka omama.
Ühistupangad Euroopas ja maailmas
Ameerika Ühendriikides on üle 90 miljoni hoiu-laenuühistu panga kliendi.
Saksamaal on üle 80 protsendi maapiirkondade elanikest ühistupankade liikmed.
Välislingid
Genossenschaftsbank בנקאות קואופרטיבית
Füüsiline isik
Füüsiline isik on inimene õigussubjektina.
Füüsilise isiku õigusvõime on võime omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi. Igal inimesel on ühetaoline ja piiramatu õigusvõime.
Õigusvõime algab inimese elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga.
Füüsilise isiku teovõime on võime teha kehtivaid tehinguid.
Eestis on täielik teovõime 18-aastaseks saanud isikul (täisealisel). Ning piiratud teovõime on alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida.
2005. aasta Bulgaaria parlamendivalimised
'''Bulgaaria parlamendi 2005. aasta valimised''' toimusid 25. juunil.
Valimissüsteem
Bulgaaria parlamendi 240 liiget valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel. Parlamendi kohad jagatakse ringkondadesse. Valimistel võivad osaleda valimisliidud, erakonnad ja üksikkandidaadid. Bulgaarias kehtib valimisliitudele ja erakondadele 4% üleriigiline valimiskünnis. Bulgaarias on valimistel kinnised nimekirjad. Valimistel jaotatakse kõik kohad ringkondades, üleriigilisi kompensatsioonimandaate ei ole. Ringkondades jagatakse kohad nende parteide ja valimisliitude vahel, mis ületavad valimiskünnise, üksikkandidaadid saavad valituks, kui nad võidavad ringkonnas vähemalt kvoodi jagu hääli. Ringkondades kasutatakse liht-D'Hondti meetodit.
Tulemused
Registreeritud valijaid: 6 705 038 Osavõtt: 3 747 793 ehk 55,8% registreerinud valijatest Kehtetuid sedeleid: 99 616 ehk 2,7% kõikidest sedelitest
Fotolitotroofid
Fotolitotroofid on organismid, kes eluks vajaliku energia saavad päikesekiirgusest ja elektronide doonoreiks on neil anorgaanilised ühendid. Fotolitotroofid on fotosünteesivad taimed ja osa bakteritest.
Fotolitotroofid sünteesivad metabolismi käigus lihtsaist ühendeist (näiteks CO2, NH3) orgaanilisi aineid.
Kaugelenägevus
Hüperoopia ehk kaugnägelikkuse ja presbüoopia ehk vanaduskaugnägemise korrigeerimiseks on erinevaid võimalusi:
Kriilevälja
Kriilevälja on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Kriilevälja peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Karirahu
Karirahu on 0,65 hektari suurune saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist läänes, Vaika saarte põhjapoolseim saar.
Saar asub 200 meetrit Alumisest Vaikast põhja pool.
Tormilained käivad Karirahust üle.
Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab võsa.
Tartupaluk
Saar on asustamata ja selle pindala on 1,3 km².
Saare gröönikeelne nimi Tartupaluk on pandud saare kuju järgi ja selle tähendus on 'neerukujuline'. Inglise- ja taanikeelse nime sai saar grööni reisimehe ja tõlgi Hans Hendriku (pärisnimega Suersaq) järgi, kes töötas Elisha Kent Kane'i, Charles Francis Halli, Isaac Israel Hayesi ja George Strong Narese polaarekspeditsioonidel 1853–1876.
Tartupalukit nõuavad endale nii Kanada kui Taani. 1973. aastal sõlmitud piirilepingu järgi kulgeb riigipiir läbi saare.
1984. aastal lendas Taani Gröönimaa-asjade minister Tom Høyem helikopteriga saarele ja heiskas sinna Taani lipu ning jättis plakati kirjaga "Velkommen til den danske ø" ('Tere tulemast Taani saarele'). . Järgnenud aastatel külastasid saart korduvalt Taani laevad ning saarel heisati korduvalt Taani lipp.
2007. aastal tunnistasid Kanada võimud, et saar ei kuulu ainult Kanadale, vaid piir kulgeb läbi saare.
2008. aastal rajasid Austraalia, Kanada, Taani ja Šotimaa teadlased saarele automaatilmajaama.
Olari Elts
Olari Elts (sündinud 27. aprillil 1971) on eesti dirigent. Ta on alates 2020. aasta sügisest Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri peadirigent.
Elukäik
Olari Elts lõpetas 1993. aastal Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise erialal professor Kuno Arengu klassis ning jätkas samas õpinguid orkestridirigeerimise erialal Paul Mägi ja Eri Klasi juhendamisel. Aastatel 1994–1996 täiendas end Viini Kõrgemas Muusikakoolis orkestridirigeerimise erialal (professor Uros Lajovic). Ta on osalenud mitmel Jorma Panula meistrikursusel.
Olari Elts on juhatanud ansambleid, koore ja orkestreid. Ta on 1993. aastal loodud NYYD Ensemble'i kunstiline juht ja dirigent.
Olari Elts on tegelenud kõigi ajastute muusikaga. Ta peab oluliseks eesti muusika värskendamist, on tellinud mitmelt eesti heliloojalt teoseid ja olnud nende esmaesitaja.
Kontserttegevus
Olari Elts on dirigeerinud Soome Raadio Sümfooniaorkestrit, Dresdeni Sinfonikeri, Barcelona Sümfooniaorkestrit, Birminghami Sümfooniaorkestrit, Rootsi Raadio Sümfooniaorkestrit ning mitut Saksa orkestrit. Ta oli Läti Riikliku Sümfooniaorkestri korraline külalisdirigent (2000) ja peadirigent (2001–2006). Ta on olnud ERSO esimene külalisdirigent aastast 2007.
Tema dirigeerimisel on ette kantud mitu kontserdisarja: "Vox Nova", "City Life", "Avangard", "Dekadents", "Hüvastijätud".
Eesti Kultuurkapital
Eesti Kultuurkapital (lühend KULKA) on avalik-õiguslik juriidiline isik, mille tegevuse eesmärk on kunstide, rahvakultuuri, kehakultuuri ja spordi ning kultuuriehitiste rajamise ja renoveerimise toetamine.
Eesti Kultuurkapital jagab kultuuri- ja sporditoetusi kirjanduse, näitekunsti, helikunsti, audivisuaalse kunsti, kujutava ja rakenduskunsti, arhitektuuri, kehakultuuri ja spordi ning rahvakultuuri sihtkapitali, maakondlike eksperdigruppide ja programmide kaudu.
Eesti Kultuurkapitali tegevuse aluseks on Eesti Kultuurkapitali seadus, mis võeti vastu 1. juunil 1994 ja jõustus 1. juulil 1994.
14. novembrist 2016 kuni 10. detsembrini 2021 juhtis Eesti Kultuurkapitali Kertu Saks. 1. veebruarist 2022 on Eesti Kultuurkapitali juhataja Margus Allikmaa.
Aastapreemiad
Alates 1995. aastast annab Eesti Kultuurkapital välja aastapreemiaid. Need on Eesti Kultuurkapitali aastapreemiad ja sihtkapitalide aastapreemiad.
Eesti Kultuurkapitali kujunemine ja tegevus enne Teist maailmasõda
Eesti Kultuurkapitali seaduse kallal alustati tööd 1920. aasta alguses. 1921. aastaks töötati haridusministeeriumis välja Eesti rahvusliku kultuurkapitali seaduse eelnõu ja selle alusel kehtestas ajutine valitsus Kultuurkapitaali asutamise seaduse, mis koosnes ainult viiest punktist ja oli väga pealiskaudne. Riigivanem Konstantin Pätsi soovitusel jäi eelnõu kui liiga üldsõnaline I Riigikogus kinnitamata. Haridusministeeriumile tehti ülesandeks töötada välja täielikum eelnõu. Siiski jõustus selle kinnitamata jäänud seaduse alusel 8. juulil 1921 rahaministri määrus "Isiklikuks tarvitamiseks müüdava piirituse ja viina kohta”, mille alusel hakati alkoholi müügilubadelt korjama 2,5% kultuurkapitali heaks. Enne kui seadus lõpuks vastu võeti, jõuti selle alusel koguda koos protsentidega ligemale 600 000 krooni varandust. Varanduse valitsemine tehti ülesandeks ajutisele komiteele, mille koosseisu kuulusid riigivanem, haridus- ja rahaminister. 1922. aasta lõpus oli ringluses veel kaks seaduseelnõu: kirjanike, kunstnike ja teadlaste toetamise seaduse eelnõu ning kultuurkapitali seaduse eelnõu. 27. ja 28. novembril 1922 korraldas haridusministeerium Eesti rahvusliku kultuurkapitali seaduse eelnõu arutelu ja kutsus sellest osa võtma ka loojate esindajaid. Loojate esindajate märkusi ignoreeriti ja kaks seaduseelnõud liideti.
Haridusministeerium jõudis eelnõu lõpliku koostamiseni 1923. aasta sügisel ning 1924. aasta veebruaris esitati see valitsuse kaudu riigikogule. Riigikogule esitatud seaduseelnõus oli esindatud viis sihtkapitali: kirjandus, muusika, kujutav kunst, näitekunst ja kehakultuur. Arutelude käigus sooviti lisada karskustöö ja ajakirjanduse sihtkapital, millest viimane läks ka hääletusel läbi. Eesti Kultuurkapitali seadus võeti riigikogus vastu 5. veebruaril 1925.
1927. aastal töötati Põllutööministeeriumis välja seaduseelnõu, mille kohaselt oleks lisaks senistele sihtkapitalidele asutatud põllumajanduse sihtkapital. Ettepanek jäi rahuldamata, kuid mõnda aega kuulus kultuurkapitali nõukogusse ka põllumajandusminister. 1. novembril 1927 võeti vastu uus Eesti Kultuurkapitali seadus, mille kohaselt läks 50% jaotatavatest rahast valitsuse käsutusse. Nõukogus moodustati kaks alalist komisjoni: kultuuripoliitiline komisjon ja eelarvekomisjon. 1930. aastate keskpaigas hääbus kultuurikomisjoni tegevus jõulise riikliku kultuuripoliitika tulemusel.
11. jaanuaril 1935 nimetas Vabariigi Valitsus Eesti Kultuurkapitali sihtkapitali valitsuste esimeesteks kolmeks aastaks (RTL 1935, 6):
Ernst Kollom
Ernst Kollom (18. detsember 1908 Võrumaa, Miiaste – 17. oktoober 1974 Tallinn) oli eesti raamatugraafik.
Rõngu külanõukogu
Rõngu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis (1950–1962 Elva rajoonis). Külanõukogu pindala oli 195 km² ja elanikke 3366 (1974. aasta seisuga).
Eesti Kultuurkapital
Eesti Kultuurkapitali kujunemine ja tegevus enne Teist maailmasõda
22. märtsil 1938 toimunud koosolekul, millest võtsid osa Õpetajate Koja nõukogu valitud kuus esindajat ja Eesti Kultuurkapitali iga sihtkapitali valitsuse poolt valitud üks esindaja, valiti I Riiginõukogu hariduse ja kultuuri alalt valitavaks liikmeks Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse esimees Voldemar Päts.
Rõngu külanõukogu
Külanõukogus asusid Rõngu ja Teedla sovhoos ning Valguta kolhoos.
Ernst Kollom
Elukäik
Kollom tegutses viljaka raamatukunstnikuna, luues iseäranis 1930-ndate teisel poolel silmapaistvaid kaanekujundusi ja illustratsioonisarju, sageli kahevärvilises puugravüüris (Karl Eduard Söödi luulekogu "Kuusirbi õsu", 1937). Kujundas 1930. aastatel raamatusarjade "Nobeli laureaadid", "Põhjamaade romaane" ning "Sõjaromaane ja memuaare" kaaneümbrised ning "Põhjamaade romaane" ja "Sõjaromaane ja memuaare" siseillustratsioonid (puugravüürid). Ta oli sarja "Eesti ajalugu (1935–)" kolmanda köite kaasautor. Tegutses ajakirja Tänapäev kujundajana, hiljem vabagraafikuna.
Eesti Kultuurkapital
Eesti Kultuurkapitali kujunemine ja tegevus enne Teist maailmasõda
1939. aastal läks valitsuse käsutuses olev 50% toetusfond presidendi otsustuspädevusse.
Eesti Kultuurkapital likvideeriti ametlikult Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 24. aprillil 1941.
Ernst Kollom
Elukäik
Vabagraafikas lõi ta peamiselt linnavaateid. Tema kujundusi ja graafikat iseloomustab bauhausilik laad.
Linnamäe külanõukogu
Linnamäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Ernst Kollom
Isiklikku
Ta oli Gita Teearu abikaasa ja laste isa.
Linnamäe külanõukogu
Linnamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Oru vallas. Külanõukogu keskus asus Oru-Linnamäe alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Linnamäe külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.
1955. aasta seisuga tegutsesid Linnamäe külanõukogus J. Lauristini nimeline, "Kalevipoja" ja "Esimese Mai" kolhoos. Samuti asus seal Räägu Invaliidide Kodu.
1989. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 172 km² ja elanike arv 940.
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Seljaküla metskonda.
19. detsembril 1991 taastati Linnamäe vald, mis nimetati 1992 Oru vallaks ja ühines 2013 Lääne-Nigula vallaks.
Rõngu külanõukogu
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Konguta ja Pikasilla metskonda.
Plahvatus
pisi|Plahvatuslik vulkaanipurse on füüsikalise plahvatuse näide pisi|Tugev [[eksotermiline reaktsioon võib esile kutsuda keemilise plahvatuse]] Plahvatus on energia kiire vabanemise protsess, millega kaasneb ruumala ja/või temperatuuri ülikiire kasv ja aine või tema oleku ülimalt kiire muutumine ning mille käigus tekib tavaliselt lööklaine.
Tulenevalt vabaneva energia liigist võib eristada füüsikalisi (kus aine muutub ainult füüsiliselt), keemilisi (kus ülikiires keemilises reaktsioonis eralduvad gaasid ja soojusenergia) ning tuuma- ja termotuumaplahvatusi (kus esimesel juhul eraldub energia raskete aatomituumade lagunemisel kergemateks ja teisel juhul kergemate aatomituumade ühinemisel raskemateks).
Füüsikalise plahvatuse näitena võib tuua asteroidi langemise Maale ning vulkaanipursked. Sellised plahvatused tekivad looduslikult. Näiteks plahvatusliku vulkaanipurske võib põhjustada see, kui magmas lahustunud gaasid rõhu langedes sealt vabaneda püüavad. Plahvatuslikkus tekib sellest, et maakera sügavusest ülespoole kerkivas magmas väheneb rõhk oluliselt ja see halvendab gaaside lahustuvust. Eraldunud gaasid hakkavad oma suure mahu tõttu vulkaanilõõris pingeid tekitama. Asi laheneks, kui gaasid saaksid magmast välja murda, kuid suure viskoossuse tõttu on see raskendatud. Seetõttu kaasnevad plahvatuslike vulkaanipursetega eelkõige püroklastiliste kivimite ja vulkaanilise tuha väljapaiskumine. Tegemist ei ole millegi muuga kui magma või kividega, mis on gaaside poolt pihustatud või purustatud ja vulkaanist jõuga välja lennutatud.
Üldiselt seostatakse plahvatusi aga hoopis ülikiirete keemiliste reaktsioonidega, mis toimuvad näiteks lõhkeainetes. Sellised plahvatused on tavaliselt tekitanud ülikiire põlemine (oksüdeerumine), millega kaasneb sageli valgussähvatus ja/või pauk. Samas võivad keemilised plahvatused toimuda ka looduslikult. Näiteks eukalüptimetsade metsatulekahjude ajal esineb samuti plahvatusi, kui puude kohal olevad eeterlike õlide pilved süttivad.
Kuni universumi arvatav algusesündmus Suur Pauk kõrvale jätta, siis kõige suuremad teadaolevad plahvatused universumis on supernoovad, mis on tähtede plahvatused, ja gammakiirguse pursked, mille olemus on siiani täpselt teadmata. Protuberantsid on Päikesel toimuvad plahvatused ja arvatavasti toimub protuberantse teistelgi tähtedel. Need tekivad Päikese magnetvälja jõujoonte moondumisel, mida põhjustab Päikese plasma kiire pöörlemine.
Suurim inimtekkeline plahvatus on seni olnud Tsaar-pommi plahvatus Novaja Zemljal 30. oktoobril 1961. Selle võimsus vastas 100 megatonnile trinitrotolueenile. Plahvatus tekitas 3,5 km läbimõõduga tulekera, mis oli nähtav tuhande kilomeetri kaugusel. Tekkinud seenekujuline pilv kerkis mesosfääri, 64 km kõrgusele, ja plahvatus võinuks inimesel tekitada kolmanda astme põletusi 100 km kaugusel epitsentrist.
Kontrollitud plahvatused viiakse läbi lõhketöödel.
Demitz-Thumitzi vald
Demitz-Thumitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Vallas on järgmised asulad:
Kapitoolium
thumb|[[Marcus Aureliuse ausammas Kapitooliumil]] Kapitoolium (ladina keeles mons Capitolinus ehk Capitolium) oli üks Rooma seitsmest künkast, millel asus sama nime kandnud kindlus, Rooma usuline ja poliitiline keskus. Sõna tuleneb ladina sõnast caput, mis tähendab pead (sellele osutab ka itaaliakeelne capo), ja tähendusülekandes millegi ülaosa või midagi pealmist, ülimat.
Kapitoolium asub Tevere jõe vasakul kaldal Tiberi saare kõrval. See küündib merepinnast 42 m kõrgusele.
Kapitoolium asub Rooma keskmest, esimesena asustatud künkast Palatiunusest, kus asusid keisrilossid, loodes. Rooma küngastest jäid suhteliselt lähedale, kirdesse veel Kvirinaal ja Viminalis.
Vanas Roomas asusid Kapitooliumist läänes Marcelluse teater, Octavia portikus ja Flaminiuse tsirkus. Loodesse jäid Isise ja Serapise tempel ning hääletushall. Põhjas asus Agrippa väljak. Kirdejalamil asus Traianuse foorum, idajalamil Augustuse, Caesari, Rooma ja Vespasianuse foorum. Kagusse jäi Velabrum, linnaosa, kus müüdi hõrgutisi.
Rooma vabariigi legendaarsel algajal olevat Kapitooliumil asunud Jupiterile, Junole ja Minervale ehitatud tempel (templum Jovis Capitolini). Templi juurde künkale sõitsid triumfeerivad väejuhid. Kapitooliumil asus aastast 269 eKr Juno Moneta tempel, mille lähedal asus mündikoda. Kapitooliumil, väljaspool linnust asusid riigiarhiiv (tabularium) ja ülikute villad.
Kapitooliumi ehitisi hävitasid tulekahjud, samuti Alarichi (410) ja Geiserichi (455) korraldatud rüüstamine.
Tänapäeval asub Kapitooliumil Michelangelo projekteeritud Kapitooliumi väljak (itaalia keeles Piazza del Campidoglio), Senaatorite palee ja teisi ehitisi.
Kapitoolium on Itaalia kilomeetripostide nullpunktiks.
Juba antiikajal, hiljem ka klassitsismiajastul nimetati Rooma Kapitooliumi järgi mitmeid hooneid ja linnakeskusi kapitooliumideks, eeskätt Lääne-Rooma riigi alal ja kolooniais, kuid ka näiteks USA-s, kus peamine kapitoolium asub pealinnas Washingtonis.
Olümpiamängude eeskujul algatas Domitianus 86 Kapitooliumi mängud, mis olid iga 4 aasta tagant korraldatavad muusika- ja spordivõistlused (võisteldi ka ratsutamises). Kapitooliumi mängude võitjaid autasustati tammepärjaga. Kapitooliumi mänge korraldati kuni 4. sajandini.
Anton Raadik
Anton Raadik (15. jaanuar 1917 Raikküla vald, Harjumaa – 13. märts 1999 Chicago, Illinois' osariik, USA) oli eesti poksija.
Harrastajana
Raadik oli kokku kolmekordne Eesti meister – keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1937 ja 1939 ning poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1940. aastal. Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Eesti NSV meister 1941. aastal.
Raadik osales Euroopa eest 1939. aastal kaks korda keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) maavõistlustel USA Kuldkinda turniiri võitjate meeskondadega ning kaotas Chicagos Jimmy Reevesile ja võitis Saint Louises Milton Jonesi.
Raadik võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas 2. ringis hilisemale 4. koha saajale Henry Tillerile (Norra) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales harrastajana üldse 269 kohtumisel, millest võitis 242 ning neist 87 nokaudiga.
Elukutselisena
Raadik läks Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Soome, kus alustas elukutselise poksija karjääri. Sealt läks ta 1944. aastal edasi Rootsi ja asus 1946. aastal elama Chicagosse, tõustes kiiresti oma kaalukategooria tippmeeste hulka. Ta pidas 1947. aastal tulise kohtumise prantslase Marcel Cerdaniga, kes oli tolle hetke peamine tiitlipretendent. Kuigi Cerdan oli gongi kõlades uimasena põrandal, andsid kohtunikud võidu talle.
Raadik poksis üldse jaanuarist 1943 kuni maini 1952 elukutselisena ning osales kokku 60 kohtumisel. Ta võitis 35 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 24 (neist 8 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Mõnikord on loetud elukutseliste kohtumistena ka Nõukogude Liidu absoluutkaalu meistrivõistlustel peetud kohtumisi, sest neid ei peetud harrastajate reeglite järgi. Raadikul oli lisaks peetud elukutseliste kohtumistele veel 3 sellist kohtumist aastatel 1940–1941.
Avalikkuse eest varjus 1956–1993
Raadik olevat 1956. aastal kadunud avalikkuse eest. Seetõttu on oletatud, et avalikkuse eest varjulolekus on olnud midagi kummalist või isegi kriminaalset. Näiteks on spordiajaloolane Juhan Maidlo on oletanud, et Raadik sattus vastuollu maffiaga ning sai kättemaksu käigus vigastusi, mis põhjustasid tema invaliidistumise.
Ajaloolane Valdur Ohmann on esitanud hüpoteesi, et Raadiku kadumise taga oli MGB, sest Raadik töötas teise Nõukogude okupatsiooni aegu sisekaitse- ja julgeolekuorganites autojuhina, nagu ka teise Saksa okupatsiooni aegu sisekaitse- ja julgeolekuorganites. Neid seiku olevat MGB (hiljem KGB) kasutanud Raadiku šantažeerimiseks ja kõrvaldamiseks.
Tomski oblasti lipp
thumb|Tomski oblasti lipp
Anton Raadik
Avalikkuse eest varjus 1956–1993
Samas on näiteks 1968. aastast just USA-s elavalt endiselt poksijalt Arnold Torpelilt teade, et Raadik töötab Illinois' osariigis sadulsepana. Ka tema elulooraamatu üks autoreid Jaan Sepp teatab, et Stockholmis elaval Raadiku endisel abikaasal Terttu Rynnesel on olnud Antoniga kontakt.
Juhan Maidlo teatel saadi Raadikuga kontakt uuesti 1993. aastal. Võimalik, et see ongi aasta, kui sotsiaalkindlustuse ametnik ja hilisem kirikuõpetaja Arnold Talistu olevat Raadiku leidnud ühest Chicago vanadekodust.
Tomski oblasti lipp
Ametlikult võeti lipp kasutusele 29. mail 1997.
Anton Raadik
Isiklikku
Tema isa Jüri ja ema Mari küüditati 1949. aastal Siberisse (Novosibirski oblastisse), kus isa suri 13. juulil 1949 ja ema suri 18. jaanuaril 1954.
Tomski oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Tomski oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille keskele on paigutatud Tomski oblasti vapp. Lipu teisel küljel olev vapp on peegelpildis.
Anton Raadik
Isiklikku
Tema vend Osvald oli tuntud metsavend, kes lasi end lahingu ajal Nõukogude julgeolekuga 1. mail 1953 maha.
Väike-Maarja külanõukogu
Väike-Maarja külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu pindala oli 279 km² ja elanikke 5094 (1976. aasta seisuga).
Médéric Collignon
Médéric Collignon (sündinud 6. juulil 1970 Villers-Semeuse’is) on prantsuse džässmuusik, pikolotrompetimängija, kornetimängija ja laulja.
Väike-Maarja külanõukogu
Külanõukogus asusid Triigi ja Vao sovhoos ning Väike-Maarja kolhoos.
Médéric Collignon
Ta alustas trompetiõpinguid viieaastaselt. 1984. aastast õppis Charleville-Mézières’i konservatooriumis ja 1989. aastal lõpetas Nancy konservatooriumi.
Väike-Maarja külanõukogu
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Lebavere, Varangu ja Porkuni metskonda.
Médéric Collignon
Collignoni on mõjutanud mitmesugused muusikažanrid (funk, hard rock, džässrokk) ning klassikalistest heliloojadest Olivier Messiaen ja Edgard Varèse. Ta loomingus on ka Frank Zappa ja Cristian Vanderi mõjusid.
Anton Raadik
Isiklikku
Tema abikaasa oli hilisem Soome laulja Terttu Rynnes (sündinud Ryynänen; 1920–2016).