cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rootsi sissetung Venemaale
Algus
Ta sisenes 40 000 mehest koosneva väe, millest ligikaudu poole moodustasid ratsaväelased, eesotsas Venemaa aladele üle külmunud Wisła jõe. See taktika iseloomustas hästi kuninga sõjalist stiili, mis toetus sõjavägede suure kiirusega üle ootamatute maastike liigutamisele. Sõjaretke sellise kiire alguse tõttu jäi väga vähe puudu sellest, et Karl XII väed oleksid Peeter I vägedega kohtunud juba siis, kui sõjaretke algusest oli möödas alles üks kuu: rootslased jõudsid tänapäeva Valgevene territooriumil asuvasse Hrodna linna napilt kaks tundi pärast seda, kui venelased selle maha jätnud olid.
Kepleri seadused
Esimene seadus
Ellips on matemaatiline kujund, mis meenutab kujult välja venitatud ringjoont. Päike ei asu ellipsi keskpunktis, vaid ühes fookustest. Ringjoon on ellipsi erijuht, kui mõlemad fookused asuvad ühessamas punktis, mis langeb kokku ellipsi keskpunktiga. Ellipsi kuju kirjeldatakse parameetriga, mida kutsutakse ekstsentrilisuseks. Ekstsentrilisus on parameeter, mis võib muutuda nullist (tavaline ringjoon) üheni (ellips, mis on fookuste kauguse tõttu nii välja venitatud, et moodustab parabooli). Päikesesüsteemi planeetide orbiitide ekstsentrilisus on väikseim Veenusel (0,007). Ometi ei erine isegi Merkuuri orbiit kuigi palju ringjoonest. Samas on avastatud taevakehi, mille ekstsentrilisus on väga suur. Nende seas on palju komeete ja asteroide. On vaadeldud ka taevakehasid, mille orbiit on paraboolne või hüperboolne.
pisi|
Ellipsi võrrandi kuju polaarkoordinaatides on
Rootsi sissetung Venemaale
Algus
Karl XII oli vilunud väejuht ja ilmselt pidas ka tema sissetungi riskantseks ettevõtmiseks. Pärast 1700. aastal rootslaste jaoks edukalt lõppenud Narva lahingut soovitasid kuninga teenistuses olnud kindralid tal talvisel ajal Venemaale tungida, ent Karl XII oli sellele vastu. Kuna kuningas eeldas Rootsi abivägede saabumist ja liitu Ivan Mazepa juhitud kasakatega, otsustas ta aastal 1708 viimaks Venemaale tungida. Venelased korraldasid Rootsi abivägedele aga varitsusrünnaku ja Venemaa tsaaririigi sõjavägi hävitas Aleksandr Menšikovi juhtimisel Mazepa pealinna ning jälitas viimast seni, kuni too oma napi kolmesaja mehega Karl XII väeni jõudis.
Kepleri seadused
Esimene seadus
kus r ja θ on ellipsi polaarkoordinaadid, p on fokaalparameeter ja ε on orbiidi ekstsentrilisus. Kui vaatame ellipsit planeedi orbiidina kujutab r planeedi kaugust Päikesest ja θ on nurk planeedi hetkeasukoha ja Päikesele lähima asukoha vahel.
Olukorda, kus θ = 0° nimetatakse periheeliks, siis on planeedi kaugus Päikesest minimaalne.
Kui θ = 90° või θ = 270°, siis kaugus on p.
Murmanski oblasti vapp
thumb|Murmanski oblasti vapp Murmanski oblasti vapp on Venemaa haldusüksuse Murmanski oblasti vapp.
Rootsi sissetung Venemaale
Raskused jätkuvad
Sissetungi muutis veelgi raskemaks Peeter I ja tema kindralite poolt välja töötatud põletatud maa taktika. Vene vägi taganes vahetpidamata, ajades läbitud linnades laiali kariloomad ja peites ära vilja. Et mitte jätta rootslastele varusid, mille toel nad Venemaa külma talve üle elada võiksid, põletasid venelased isegi põldudelt koristamata vilja. 1708. ja 1709. aasta talve lõpus olnud tavapärasest külmemad ilmad mõjusid Rootsi sõjaväele laastavalt ja armee kahanes 24 000 meheni. 1709. aasta maikuus said Rootsi väed Vene väed kätte ja sõjaväed kohtusid Poltava lahingus. Rootslased alistati ja suurem osa Karl XII armeest ehk ligikaudu 19 000 meest olid sunnitud alla andma.
Pärast Poltava lahingut
Karl XII ise põgenes koos 543 mehega lõunasse Osmanite riigi türklaste kaitse alla. Kuna türklased olid tavapäraselt Venemaa suhtes vaenulikult meelestatud, suutis kuningas viimaks veenda sultan Ahmed III Venemaa tsaaririigile sõda kuulutama. Karl XII juhtis 200 000 mehest koosneva türklaste sõjaväe sõtta Venemaa vastu, kuid konflikt lõppes enne kui Karl XII lahinguni jõudis: Peeter I suutis Türgi vesiiri ära osta ja osapooled leppisid kokku rahus. Sellega lõppesid Karl XII Venemaale tungimise ambitsioonid.
Kepleri seadused
Esimene seadus
Kui θ = 180°, afeel, on kaugus maksimaalne.
Murmanski oblasti vapp
Vapp kinnitati ametlikult 6. juunil 2004. Vapi autor on Pjotr Abarin.
Kepleri seadused
Esimene seadus
Pikem pooltelg a on aritmeetiline keskmine rmin ja rmax vahel:
Murmanski oblasti vapp
Murmanski oblasti vapiks on nelinurkne, alt ümarate nurkadega ja terava tipuga heraldiline kilp, mis on jagatud siniseks ja punaseks väljaks. Ülemisel, sinisel väljal on kujutatud kuldseid virmalisi. Alumisel, punasel väljal on aga kuldne ankur ristatud hõbedase kirka ja mõõgaga.
Kepleri seadused
Esimene seadus
seega
Lühem pooltelg b on geomeetriline keskmine rmin ja rmax vahel:
Murmanski oblasti vapp
Ankur tähistab merendust ja kalapüüki, kirka mäetööstust ja maagi kaevandusi ning mõõk tööviljakust ja sõjalist kuulsust.
Sinine on ilu ja ülevuse, punane mehisuse ja jõu, kuld rikkuse ning hõbe puhtuse värv.
Kepleri seadused
Esimene seadus
Fokaalparameeter p on harmooniline keskmine rmin ja rmax vahel:
Ekstsentrilisus ε on variatsioonikoefitsient rmin ja rmax vahel:
Ellipsi pindala on
Erijuhul, kui on tegemist ringiga, on ε = 0, mis annab r = p = rmin = rmax = a = b ja S = π r2.
Põhikool
Põhikool on üldhariduskool Eestis, kus saab omandada põhiharidust. Põhikoolis on 1.–9. klass.
Kepleri seadused
Teine seadus
Kepleri teine seadus vastab faktile, et jõukomponent, mis on risti raadiusvektoriga, on null. Kiirus, millega liigub segment, on vastavuses impulsimomendiga ja seega esitab Kepleri teine seadus impulsimomendi jäävust. Kirjutades valemina:
kus on kiirus, millega pind liigub.
Tuntud ka võrdsete pindade reeglina, mis kehtib ka hüperboolsetele- ja paraboolsetele trajektooridele.
Kolmas seadus
Kolmas seadus kirjeldab suhet planeedi kauguse Päikesest ja taevakeha tiirlemisperioodi vahel. Olgu näiteks planeet A neli korda Päikesest kaugemal kui planeet B. Seega peab planeet A läbima iga tiiruga neli korda pikema vahemaa kui planeet B. Planeet A liigub kaks korda aeglasemalt kui planeet B, et säiliks tasakaal vähenenud tsentripetaaljõuga, mis tuleneb gravitatsioonilisest tõmbest. Kokku kulub planeedil A 4×2=8 korda kauem aega, et teha üks täistiir ümber Päikese kui planeedil B. See on vastavuses Kepleri kolmanda seadusega (82=43).
Põhikool
Põhikool on 4.-6. klass
Rootsi sissetung Venemaale
Tagajärjed
Nurjunud sissetungi tagajärjed olid kaugeleulatuvad. Pärast Poltava lahingut ei suutnud Rootsi impeerium endaga enam ühtegi uut ala liita ja veidi pärast lahingut kaotati oluline osa oma valdustest. Suurbritannia ja Iirimaa kuningas George I juhtis seejärel Suurbritannia ja Preisi kuningriigid sõtta Rootsi vastu ning peagi ründas Rootsit taas ka Taani.
Põhikool
Põhikool jagatakse kolmeks kooliastmeks:
Põhikool võib tegutseda asutusena, kus antakse haridust ainult ühel või kahel kooliastmel (algkool, progümnaasium). Põhikool võib kolmes või vähemas astmes olla ka liidetud üheks asutuseks lasteaia (lasteaed-põhikool, lasteaed-algkool) või gümnaasiumiga.
Põhikool võib halduslikult olla kas munitsipaal-, riigi- või erakool.
Rootsi sissetung Venemaale
Tagajärjed
Venemaa tsaaririik säilitas võidetud valdused Ingerimaal ja Balti kubermangudes ning suutis kindlustada oma võimu Ukraina ja Poola aladel. Lisaks sai Venemaa võimaluse rajada Peterburi linn, millega saadi enda valdusse ülitähtis lüli mööda Läänemerd kulgevas kaubanduses. Peeter Suure prestiiž Euroopas kasvas veelgi ja Prantsusmaa kuninga Louis XIV näol leidis ta endale ka liitlase.
Gümnaasium
pisi|[[Hugo Treffneri Gümnaasium|Hugo Treffneri Gümnaasiumi hoone Tartus]] Gümnaasium on põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse (PGS) § 2 lg 2 kohaselt põhikoolile järgnev üldhariduskool, kus omandatakse üldkeskharidus. Gümnaasiumi nominaalne õppeaeg on kolm aastat (10.-12. klass). PGS § 5 lg 1 kohaselt on gümnaasiumil nii hariv kui kasvatav ülesanne, et noor saaks toimida "loova, mitmekülgse, sotsiaalselt küpse, usaldusväärse ning oma eesmärke teadvustava ja saavutada oskava isiksusena erinevates eluvaldkondades: partnerina isiklikus elus, kultuuri kandja ja edendajana, tööturul erinevates ametites ja rollides ning ühiskonna ja looduskeskkonna jätkusuutlikkuse eest vastutava kodanikuna." Sama paragrahvi teise lõike alusel on gümnaasiumi põhitaotlus, et õpilased leiaksid edasiseks haridusteeks sobiva tegevusvaldkonna, gümnaasiumi ülesandena on aga sõnastatud võimaldamine õpiteed kõrgkoolis või kutseõppeasutuses sujuvalt jätkata. Õpetamisel lähtutakse gümnaasiumi riiklikust õppekavast, mis sätestab ka lõpetamise tingimused (PGS § 31 lg 1). Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja koolieksam (PGS § 31 lg 2).
Kepleri seadused
Kolmas seadus
Kolmandat seadust tunti ka harmoonilise seadusena, kuna Kepler kasutas seda katses määrata "kerade muusika" täpseid reegleid ja esitada neid muusikalises kirjaviisis.
Praegusel ajal kasutatakse kolmandat seadust, et kindlaks teha eksoplaneedi kaugus tähest, mille ümber see tiirleb. Kauguse määramine aitab kindlaks teha, kas planeet sobib eluks.
Võrdelisuse konstant on sama iga Päikese ümber tiirleva planeedi jaoks.
Konstandi väärtuseks tuleb 1(täheaasta)2(astronoomiline ühik)−3. Arvutades tulemuse välja saab 2.97472505×10–19 s2m−3.
Nullekstsentrilisus
Kui planeedi orbiidi ekstsentrilisus oleks null, siis Kepleri seaduste järgi:
Kuue planeedi, mis olid Kopernikule ja Keplerile teada, ekstsentrilisused on üpriski väikesed, mis võimaldab hea täpsusega hinnata planeetide liikumist lähtudes neist punktidest.
Kuna ühtlast ringliikumist peeti normaalseks, siis kõrvalekaldeid taolisest liikumisest peeti anomaaliateks. Kepler täiendas Koperniku mudelit, saades uuteks reegliteks:
Välismaal Elavate Venemaa Kaasmaalaste Õiguskaitse- ja Toetusfond
Välismaal Elavate Venemaa Kaasmaalaste Õiguskaitse- ja Toetusfond (vene keeles Фонд поддержки и защиты прав соотечественников, проживающих за рубежом) on loodud Venemaa presidendi dekreediga 25. mail 2011 ja alustas tööd 1. jaanuaril 2012. Fondi asutajad on Venemaa välisministeerium ja Venemaa föderaalagentuur Rossotrudnitšestvo. Nende endi sõnul "fondi eesmärk on pakkuda Venemaa kaasmaalastele igakülgset juriidilist ja muud vajalikku tuge nende õiguste, vabaduste ja õigustatud huvide rikkumise korral vastavalt rahvusvahelise inimõiguse seaduse üldtunnustatud põhimõtetele ja normidele." Venemaa välisminister Sergei Lavrovi sõnul loodi fond „kaasmaalaste õiguspäraste huvide kaitsmiseks ja diskrimineerimispüüete neutraliseerimiseks, eriti Balti riikides”. Fondi haldusnõukogu koosseis kattub suuresti Rossotrudnitšestvo ja Russki Miri omaga, selle eesotsas on Venemaa välisminister Sergei Lavrov. Tegevdirektor on Aleksandr Udaltsov ning juhatusse kuuluvad veel Venemaa välisministeeriumi välismaal elavate kaasmaalastega tehtava koostöö osakonna asedirektor Oleg Jegorov ja föderaalagentuuri Rossotrudnitšestvo juhataja asetäitja Aleksandr Radkov.
Peale kaasmaalaste õigusnõustamise korraldab fond ka konverentse kaasmaalaste õiguste kaitsmisele spetsialiseerunud juristidele; võtab osa kaasmaalaste õigusi käsitlevate kampaaniate korraldamisest, näiteks mis puudutab õigust kasutada oma elukohariigis vene keelt, ning maksab eraisikutele ja vabaühendustele toetusi „selliste projektide rakendamiseks, mille eesmärk on pakkuda välismaal elavatele kaasmaalastele metoodilist, informatsiooni-, korralduslikku ja õigusabi ning materiaalset toetust nende õiguste, vabaduste ja õiguspäraste huvide kaitsmiseks nende elukohariigis”.
Ukraina keelas fondi tegevuse oma territooriumil ja külmutas ta varad 2015. aasta septembris seoses Krimmi annekteerimise ja Venemaa agressiooni toetamise eest Donbassis.
Fond rahastab iga-aastasel Varssavis toimuval suurimal OSCE korraldatud inimõiguste konverentsil „Inimmõõtme rakenduskohtumine“ (Human Dimension Implementation Meeting, HDIM) osalevate Vene riigi poolt rahastatud vabaühenduste ehk GONGO'de (government-organized non-governmental organization) osalemiskulud.
Tegevus Eestis
Venemaa on asunud mitmel pool maailmas fondi toel ja rahastusel looma nn kaasmaalaste õiguskaitsekeskusi. 2012. aastal loodi säärane keskus ka Tallinnas MTÜ Inimõiguste Teabekeskuse juurde. Seda juhib kohaliku Venemaa Föderatsiooni suursaatkonna alluvuses tegutseva Venemaa kaasmaalaste koordinatsiooninõukogu kaasmaalaste õiguskaitse eest vastutav poliitik Aleksei Semjonov.
29.11 – 01.12.2013 korraldas MTÜ Inimõiguste Teabekeskus fondi rahastusel Narvas koolituse, mille eesmärgiks on uute isikute kaasamine Venemaa kaasmaalaspoliitikasse.
Fondi rahastusel korraldas MTÜ Inimõiguste Teabekeskus oma 20. tegevusaastat tähistavad üritused Tallinnas ja Moskvas. 28.–29. novembril 2014 toimus Tallinnas konverents “Inimõigused kaasaegses Eestis: MTÜ Inimõiguste Teabekeskuse praktiline kogemus“, mille korraldajate ettekanded ja sõnavõtud inimõigustest Eestis toetasid täielikult ürituse rahastaja Venemaa riiklikke seisukohti venekeelse elanikkonna õiguste rikkumise kohta. Konverentsil tutvustati venekeelset kogumikku „Eesti venekeelne elanikkond ning vähemusrahvuste õigused“, mille tellija ja rahastaja oli samuti kaasmaalaste õiguskaitsefond. Kogumikust valmis ka lühendatud ingliskeelne versioon.
2015. a rahastas fond MTÜ Inimõiguste Teabekeskuse ja MTÜ Vene Kool Eestis esindajate osalemiskulud 2015.a. ja 2016.a. septembris Varssavis toimunud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo iga-aastasel inimmõõtme rakenduskonverentsil. Samuti tasuti MTÜ Inimõiguste Teabekeskuse osalemiskulud 29.–30. oktoobril 2015 Viinis toimunud OSCE täiendaval kohtumisel. Fondi poolt kinni makstud „sõltumatud Eesti kodanikuühiskonna esindajad“ maalisid Eestist pildi, mis vastas täielikult sponsori ootustele: Eestis rikutavat vene laste õigust saada haridust emakeeles, siin vohavat massiline kodakondsusetus jne.
Kohtu tänav (Kuressaare)
Kohtu tänav on tänav Kuressaares, mis paikneb Kuressaare kesklinna ja Tooma kaupluse vahel.
Kohtu tänav lõikub Kiriku, Komandandi, Garnisoni, Humala ja Sepa tänavaga.
Kohtu tänav lõpeb Tooma kaupluse juures Juhan Smuuli tänava, Kihelkonna maantee ja Pika tänavaga ristudes.
Nime saamise loost
Kohtu tänav on nime saanud keskajal mööda seda kesklinnast kulgenud kohturongkäigu järgi, sest see oli lühim tee kesklinnast tavakohtu toimumispaigale Kellamäele pääsemiseks. Kohtu tänaval endal pole kohtumaja kunagi olnud.
Steven Chu
pisi Steven Chu (sündinud 28. veebruaril 1948 Saint Louises Missouris) on Ameerika Ühendriikide füüsik ja riigitegelane, Nobeli auhinna laureaat.
Steven Chu pälvis 1997. aastal Nobeli füüsikaauhinna koos Claude Cohen-Tannoudji ja William Phillipsiga aatomite laserkülmutuse uurimise eest. Ta on tuntud kui kliimamuutuse asjatundja, kes on töötanud kaua aega taastuvate energiaallikate arendamise alal.
Ta on õppinud Rochesteri Ülikoolis ja California Ülikoolis Berkeleys, kus kaitses 1976. aastal doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. 1987. aastast oli ta Stanfordi Ülikooli professor. 2004. aastast töötab ta Lawrence Berkeley Riikliku Labori direktorina.
Ta oli Barack Obama valitsuse energiaminister alates 21. jaanuarist 2009 kuni 22. aprillini 2013. Oma ametiajal toetas ta taastuvenergiat ja tuumaenergiat ning väitis, et fossiilkütuste kasutamise vähendamine on tarvilik globaalse soojenemise vastases võitluses.
2020. aasta seisuga on ta füüsika- ja keemiauuringuid edendava kõrgkooli ESPCI Paris teaduskomitee president.
Arno Oja
Kirjandusuurijana on ta käsitlenud Ilmar Laabani, arvustaja ja publitsistina Artur Alliksaare, Harri Asi, Nikolai Baturini, Salme Ekbaumi, Indrek Hirve, Enn Kippeli, Andrus Kivirähki, Kalle Kure, Madis Kõivu, Kalju Lepiku, Viivi Luige, Ene Mihkelsoni, Ilmar Mikiveri, Ülar Ploomi, Toomas Raudami, Ott Rauna, Hando Runneli, Rein Saluri, Ilmar Talve, Tarmo Tederi, Peeter Urmi, Märt Väljataga, Ervin Õunapuu jt loomingut. Ta on toimetanud ka raamatuid.
Külm sõda
pisi|[[Jossif Stalin, Winston Churchill ja Franklin Delano Roosevelt 1945. aastal Jalta konverentsil teise maailmasõja võitjariikide juhtidena]] thumb|Winston Churchill 1944 Kanadas Külm sõda (inglise Cold War, vene холодная война) oli Nõukogude Liidu ja Lääne poliitiline, majanduslik konflikt teise maailmasõja järgsel rahuperioodil.
Arno Oja
2017. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
Külm sõda
Mõiste ajalooline ja tähenduslik taust
Külm sõda läks terminina laiemalt käibele Walter Lippmanni kommentaaridest New York Herald Tribune'is 1946. aastal ja neid koondava raamatu "Cold War" ilmumisega järgmisel aastal.
Arno Oja
Isiklikku
Arno Oja abielust Vilja Ojaga on sündinud tütar Iris Oja.
Kinnine linn
Kinnine linn on endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal asula, kuhu ligipääs on võimalik vaid erilubadega.
Kabala (täpsustus)
Kabala võib tähendada mitut asja:
Eesti asulad
Eestis on kolm Kabala-nimelist asulat:
Külm sõda
Mõiste ajalooline ja tähenduslik taust
Ametlikuks poliitikaks muutus see sama nime all Ameerika Ühendriikides aastast 1947 president Harry Trumani valitsemisajal ja kestis vahelduvate tõusude ja pingelõdvendustega president Ronald Reagani teise valitsemisajani. Ameerika Ühendriikide poolseks alusdokumendiks oli 18. augustil 1948 Ameerika Ühendriikide Riikliku Julgeoleku Nõukogu (NSC) poolt vastu võetud direktiiv nr 20/1, mille põhiteesid olid:
Kinnine linn
Kinnistes linnades toodetakse, säilitatakse või utiliseeritakse massihävitusrelvi ja radioaktiivseid aineid või on seal muud sõjalise tähtsusega objektid. Venemaal on nende asulate (ЗАТО) nimekiri kirjas spetsiaalses seaduses.
Külm sõda
Mõiste ajalooline ja tähenduslik taust
Nõukogude Liit kuulutas ametlikult külma sõja ÜK(b)P KK sekretäri Andrei Ždanovi poolt 1947. aasta septembris Moskvas toimunud välisriikide kommunistlike parteide esindajate nõupidamisel.
Idapoolkeral rakendati külma sõda sisuliselt – kuid mõistet ennast kasutamata – kõigepealt Vladimir Lenini ehk nn Kominterni doktriini kujul, mis tähendas klassivõitluse kandmist üle töörahvariigi välissuhetesse. Kommunistlikud valitsejad maskeerisid oma külma sõja poliitikat rahuvõitluse sildiga.
Kinnine linn
Aastal 2002 elas Venemaal kinnistes linnades ja asulates 1,345 miljonit inimest. Kõige rohkem on kinnisi asulaid Murmanski oblastis.
Külm sõda
Ida-Lääne külma sõja algus
Kuhjuvad pinged Moskva ja tema äsjaste lääneliitlaste vahel (Nõukogude Liidu mõju tugevnemine Iraani Aserbaidžaanis ja Kurdistanis (vt Iraani kriis), Kreekas, Itaalias) kujunesid Nõukogude Liidu otseseks vastuseisuks Ameerika Ühendriikidega veebruaris 1946, kui Jossif Stalin teatas aja nõudest valmistuda igaks juhuks uueks sõjaks Läänega.
Kinnine linn
Kinnise linna territooriumi piir ei pruugi kokku langeda teiste haldusüksuste territooriumi piiridega ning ühe linna haldusala võib ulatuda mitme oblasti või vabariigi alale. Näiteks Sarovi linn on ametlikult Nižni Novgorodi oblastis, kuid tegelikult kuulub linna haldusalasse ka Mordva Vabariigi territooriumi.
Külm sõda
Ida-Lääne külma sõja algus
Kuna lääneliitlased olid maailmasõja kestel jõudnud totalitarismi tundma õppida, siis aitas see kogemus luua Kremlile sobivaid vastumeetmeid, rakendada majanduslik-sotsiaalseid kaitsemeetmeid kõigis läänedemokraatlikes ühiskondades ning kindlustada oma sillapäid üle kogu vaba maailma.
Teise maailmasõja lõpul NSV Liidu relvajõudude poolt Saksa Kolmanda Riigi vägedele pealetungi käigus hõivatud Ida- ja Kesk-Euroopa riikides moodustatud koalitsiooni- ja rahvademokraatiavalitsused kukutati Nõukogude võimu poolt ning kehtestati NSV Liidust sõltuvad valitsused – Poola Rahvavabariik, Ungari Rahvavabariik, Tšehhoslovakkia Vabariik, Rumeenia Rahvavabariik, Bulgaaria Rahvavabariik, Albaania Rahvavabariik, Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik. NSV Liidu diktaadist õnnestus pääseda vaid Jugoslaavial Josip Broz Tito juhtimisel, kes oli pidanud lääneriikide ja NSV Liidu abiga teise maailmasõja ajal vabastussõda Saksa vägede poolt okupeeritud Jugoslaavia Kuningriigis. Erinevalt Nõukogude relvajõudude poolt okupeeritud Euroopa maadest konsolideeriti Jugoslaavia Tito võimu alla. Tito sõltumatus sundis Nõukogude juhtkonda üritama tema kukutamist. Kominform heitis 1948. aastal Jugoslaavia Kommunistliku Partei kommunistlikust blokist välja.
Aastail 1945–1947 vähenes Ameerika Ühendriikide sõjaväe koosseis 12 miljonilt 1,4 miljonile mehele. Midagi taolist ei toimunud Nõukogude Liidus. Ameerika Ühendriigid lootsid tuumarelvastuse eelisarendamisele, kuid pärast Ühendriikide tuumamonopoli kadumist 1949, sundis see külma sõja mõlemaid pooli kurnavale võidurelvastumisele.
Võidurelvastumine külma sõja aastail
1950. aastate alguses oli rahvusvaheliste suhete üheks peamiseks valuküsimuseks võidurelvastumine. Nii Nõukogude Liidus kui ka Ameerika Ühendriikides kardeti vastase võimalikku sõjalist rünnakut. Samas üritati hoida vastaspoolt pidevas hirmus. Külma sõja aastail täiustati üksteise võidu kõiki massihävitusrelvade liike. 1950. aastail hakati Nõukogude Liidus tootma esimesi kontinendivahelisi rakette, mis võisid saata tuumalõhkelaengu igasse maailma nurka. Kohe asuti ka Ameerika Ühendriikides selliseid rakette valmistama. Üha võimsamaks muutus tavarelvastus: tankid, suurtükid, lennukid jms. Võisteldi ka õhu- ja raketitõrjerelvade väljatöötamises.
Kodiaki saar
pisi|Saare kaart pisi|Looduskaitseala saare lõunaosas. pisi|Šelihhovi rajatud asula Kodiakil. Kodiak (alutiigi Qikertaq) on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal, Kodiaki saarestiku peasaar.
Külm sõda
Vastasseis Euroopas
1948. aasta Berliini blokaad oli esimene, kuid kaugeltki mitte viimane kriis Ida-Lääne suhetes Euroopa pinnal.
1949. aastal moodustati Ameerika Ühendriide, Belgia, Hollandi, Islandi, Itaalia, Kanada, Luksemburgi, Norra, Portugali, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Taani poolt sõjaväeline allianss NATO.
Kodiaki saar
Saare geograafilised koordinaadid on 57° 28' N, 153° 26' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Šelihhovi väin (Shelikof Strait), kirdes olevast Afognaki saarest Marmoti väin. Saarest edelas asuvad Sitkinaki ja Tugidaki saar ning kagus Sitkalidaki saar.
Külm sõda
Vastasseis Euroopas
1955. aastal asutati NSV Liidu, Bulgaaria, Poola, Rumeenia, Saksa DV, Tšehhoslovakkia ja Ungari poolt Varssavis vastukaaluks NATO-le Varssavi Lepingu Organisatsioon.
Ana Soklič
Ana Soklič (sündinud 1984) on Sloveenia laulja ja laulukirjutaja. Ta esindas 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Sloveeniat lauluga "Amen", mis sai poolfinaalis 44 punkti ja jäi 13. kohale, kuid finaali ei pääsenud.
Külm sõda
Vastasseis Euroopas
1960. aastate algul puhkes Ida-Saksamaal kriis, mis oli taas kord seotud Lääne-Berliiniga. Paljud idasakslased polnud rahul kommunistide valitsemisega Saksa Demokraatlikus Vabariigis. Ida-Saksamaalt hakkas rahvast palju välja rändama. 1961. aastal ehitati müür, mis eraldas Lääne-Berliini Ida-Berliinist. Berliini müür muutus jagatud Euroopa sümboliks peaaegu kolmekümneks aastaks.
Kodiaki saar
Kodiak on 160 km pikk ja kuni 96 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 8975 km², suurim kõrgus on 1353 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide teine saar ja maailma 80. saar.
Külm sõda
Vastasseis Euroopas
Kriisi kogeti ka teistes idablokki kuulunud Euroopa maades:
Vaenupoolte erinevad tõlgendused
Kommunistlike kommentaatorite väitel oli külm sõda see aeg, mil lääneriigid võtsid omaks teooria, mis nõudis tugevatele positsioonidele asumist ning sotsialismi kukutamist.
Kinnine linn
Venemaal on kinnise linna omavalitsusel piiratud otsustusõigus. Seaduses ettenähtud juhtudel (maa ost ja erastamine, välisinvesteeringud jms) tuleb otsused kooskõlastada Venemaa föderaalvõimuga.
Venemaal on praeguseni alles 44 kinnist linna või asulat. 10 linna on Rosatomi alluvuses. Need on Železnogorsk ja Zelenogorsk Krasnojarski krais, Zaretšnõi Penza oblastis, Lesnoi ja Novouralsk Sverdlovski oblastis, Ozjorsk, Snežinsk ja Trjohgornõi Tšeljabinski oblastis, Sarov Nižni Novgorodi oblastis ning Seversk Tomski oblastis. Ülejäänud kinnised asulad on seotud sõjaväe või kosmonautikaga (näiteks Tähelinn ja Mirnõi). Peale selle näiteks Norilsk ja Dudinka ei kuulu küll kinniste linnade hulka, kuid välismaalased pääsevad sinna üksnes erilubadega. Samuti on piiratud pääs kogu Novaja Zemlja arhipelaagi, kus aastatel 1955–1990 viidi läbi 135 tuumakatsetust ning mis on radioaktiivselt reostatud.
Kodiaki saar
Esimeste eurooplastena asusid saarele 1784. aastal venelased Grigori Šelihhovi juhtimisel. 1867. aastast kuulub saar Ameerika Ühendriikidele.
27. märtsil 1964 toimus Alaskal 9,2-magnituudine maavärin, mis hävitas saarel mitu küla.
2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 13 740 inimest, peamiselt eskimod. Suurim asula on idarannikul asuv Kodiaki linn. Halduslikult kuulub Kodiak Island Borough'sse.
Saar on madalamatel kõrgustel kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Lõunaosas on metsa vähem. 2/3 saarest kuulub Kodiaki Riiklikku Kaitsealasse.
Saare järgi on nime saanud seal elav pruunkaru alamliik kodiaki karu.
Saarel asub väike kosmodroom, Kodiaki stardikompleks.
Venera 7
Venera 7 (vene keeles Венера-7) oli Nõukogude Liidu kosmoseaparaat Venerade seeriast. Ta maandus 15. detsembril 1970 Veenusele.
Külm sõda
Vaenupoolte erinevad tõlgendused
Samal ajal püüdsid külma sõja metoodika ja ideoloogia kujundajad Läänes kaitsta end Moskva väidete eest lihtsalt rakendades kõiki neidsamu võtteid. Ameerika Ühendriigid rakendasid propagandat, sõjalist heidutust ning poliitilist ja majanduslikku toetust oma liitlastele.
Moskva raadio paljudes keeltes Läände suunatud välissaadetele anti veebruaris 1947 vastus Ameerika Hääle venekeelsete saadete alustamisega. Kommunistlike parteide kihutustööle ja rahvamajanduse mahajäämusele sõjast kurnatud Euroopas vastasid Ühendriigid juunis 1947 Euroopa Taastamise Programmiga (Marshalli plaan).
Külma sõja komponendid
1. Psühholoogiline sõda
Psühholoogilise sõja mõjutusmeetodeid:
2. Majanduslik sõda
Külma sõja lõpp
1980. aastate keskel said Nõukogude juhid aru, et riik ei suuda enam Ameerika Ühendriikidega relvastumises võistelda. NSV Liit vajas uuendusi nii majanduses kui ka välis- ja sisepoliitikas. 1980. aastate teisel poolel alanud ümberkorraldused riigi olukorra päästmiseks kukkusid läbi. 1980. aastate lõpul ning 1990. aastate alguses lagunes NSV Liit kui ka kogu idablokk. Külm sõda oli selleks korraks lõppenud.
Saaremaa Laevakompanii
Saaremaa Laevakompanii (SLK) oli 1992–2018 tegutsenud Eesti laevandusettevõte, mille põhitegevusala oli laevadega reisijate ja sõidukite vedu Lääne-Eesti vetes. SLK-s töötas umbes 200 inimest.
Algul vedas SLK kolme kaubalaevaga paberipuitu ja puistmaterjale, reisijaid vedas alates 1994. aasta suvest, mil võitis parvlaevaliinide operaatori leidmiseks korraldatud konkursi.
Saaremaa Laevakompaniile kuulusid 2005. aastal asutatud tütarettevõte Väinamere Liinid OÜ, mis tegeleb alates 2006. aasta oktoobrist reisijateveoga Heltermaa–Rohuküla ja Kuivastu-Virtsu ning Triigi-Sõru parvlaevaliinidel, ja 2005. aasta märtsis loodud SSC Ferries OÜ (kuni 2006. aastani SLK Ferries OÜ), mis opereeris Mõntu-Ventspilsi liini, kus 2008. aastani sõitis parvlaev Scania. Saaremaa Laevakompanii tütarfirma Narva-Line OÜ (likvideerimisel) opereeris Sillamäe-Kotka laevaliinil.
Aastal 2007 tellis Saaremaa Laevakompanii kolm uut parvlaeva. Esimese uue laeva Muhumaa kiilutseremoonia peeti 21. mail 2008 Klaipedas (Leedus), Eesti lipp heisati 8. märtsil 2010 Fiskerstrand Werftis (Norras). 15. märtsil asus laev Rohuküla-Heltermaa liinile. Saaremaa alustas liinil Virtsu-Kuivastu 18. juunil 2010. Hiiumaa alustas liinil Rohuküla-Heltermaa 5. mail 2011. Uued laevad mahutasid vähemalt 160 sõiduautot ja kuni 600 reisijat, need ligi 97 meetrit pikad, 18 meetrit laiad ning nende süvis oli 4 meetrit.
2016. aastal võttis TS Laevad mandri ja Lääne-Eesti saarte vahelise laevaliikluse korraldamise Saaremaa Laevakompaniilt üle. 2018. aastal kuulutas Pärnu maakohus välja Saaremaa Laevakompanii pankroti.
Endised laevad
Parvlaevad Vormsi, Vohilaid, Ahelaid, Harilaid, Kõrgelaid, Tehumardi, Koguva ja Hiiumaa sõitsid Lääne-Eesti saarte ja mandri vahelistel liinidel juba ajal, mil laevaühendus saartega allus Eesti Merelaevandusele. SLK omandas need laevad 1997. aastal.
Henn-Kaarel Hellat
pisi|300px|[[Mall Jõgi ja Henn-Kaarel Hellat Kirjanike Liidu üldkogul Tartus 23. märtsil 2012]] Henn-Kaarel Hellat (5. aprill 1932 Viljandi – 13. oktoober 2017 ) oli eesti proosakirjanik ja luuletaja, sõna "ulme" autor. Henn-Kaarel Hellat oli Eesti Kirjanike Liidu liige aastast 1975. Ta oli ka Eesti Kongressi liige.
Ann Cleeves
Ann Cleeves (sündinud 24. oktoobril 1954) on inglise kriminaalromaanikirjanik. 2006. aastal võitis ta Daggeri auhinna romaani "Raven Black" ("Ronkmust") eest.
Henn-Kaarel Hellat
Looming
Hellat sai tuntuks sarjas "Mirabilia" ilmunud kaheköitelise ulmeromaaniga "Naiste maailm" (1976–1978). Tal ilmus luulekogusid, proosaraamatuid ja rohkesti kirjanduskriitikat, alates aastast 2002 tsükkel autobiograafilisi meenutusraamatuid.
Ann Cleeves
Cleeves sündis Herefordshire'i krahvkonnas Inglismaal ja kasvas üles Devoni krahvkonnas. Ta õppis Sussexi Ülikoolis inglise keelt, kuid ei lõpetanud seda ja töötas mitmesugustel ametikohtadel nagu kokk, rannavalvur, kriminaalhooldaja, raamatukogutöötaja ja sotsiaaltöötaja. Ta elab Whitley Bays, ta on lesk ja tal on kaks tütart.
Tema Vera Stanhope'i romaanid on ekraaniseeritud teleseriaalina "Vera" (2011, peaosas Brenda Blethyn) ja Jimmy Pereze romaanid seriaalina "Shetland" (2013, peaosas Douglas Henshall). Mõlemat seriaali on Eestis näidanud Eesti Televisioon ("Verat" alates 2017. aastast). Mõlema sarja romaane on tõlgitud ka eesti keelde.
Henn-Kaarel Hellat
Looming
Temalt pärineb sõna "ulme" ("Ilukirjanduse põnevad provintsid". Sirp ja Vasar, 18. september 1970, nr 38), mis oli algselt mõeldud "teadusulme" (tollal "teaduslik fantastika") tähenduses.
Meenutusraamatute tsükkel üldpealkirjaga "Inimese tegemine"
(kõigi köidete väljaandja on kirjastus Faatum, toimetaja Juhan Saar)
Henn-Kaarel Hellat koostas raamatu "Artur Alliksaar mälestustes" (Ilmamaa, Tartu 2007, 240 lk) ning avaldas selles kogumikus ka oma meenutusi ("Mentor Artur", lk 129–140) ja kirjavahetuse Matti Vagaga (lk 77–99).
Ann Cleeves
2017. aastal oli ta üks Eestis toimunud kirjandusfestivali HeadRead külalisesinejaid.
Henn-Kaarel Hellat
Tunnustus
2015. aastal pälvis Hellat Eesti Ulmeühingult tänukirja ühingu esimese auliikmena.
Isiklikku
Henn-Kaarel Hellati isa Jüri Hellat oli Eesti Vabariigi sõjaminister Paul Lille käsundusohvitser ja lasti maha Norilskis 1942. aastal.
Kautla lahing
Kautla lahing on Erna luuregrupi, eesti metsavendade ning NSV Liidu SARKi üksuste (sealhulgas hävituspataljonide) vahel Kautlas toimunud lahing 1941. aasta Suvesõjas.
Alates 10. juulist 1941 saadeti Soomest mitmes jaos Eestisse Erna luurediversiooniüksus (osa meredessandiga, osa heideti langevarjudega lennukitelt). Erna baaslaager rajati Kautlasse. Soomest saabunud Erna grupi liikmetega liitusid kohalikud metsavennad, kellest enamik oli metsa põgenenud pärast 14. juuni küüditamist ning kes otsisid pärast Nõukogude-Saksa sõja algust võimalusi võidelda. Kautla piirkonna metsades end varjanud meeste-naiste arvuks on nimetatud ligi 2000. Erna luuregrupi ülesandeks oli luure Punaarmee tagalas. Näiteks jälgiti väeosade liikumist ja üritati avastada staapide asukohti, millest teavitati raadiojaama teel Soomes asuvat keskust.
Punaarmee tagalajulgestuse eest vastutav NKVD oli Erna ja metsavendade tegevusest teadlik. Samal ajal panid hävituspataljonid piirkonnas toime mitmeid sõjakuritegusid. Näiteks 24. juulil 1941 mõrvasid hävituspataljonlased A. H. Tammsaare romaanis «Tõde ja õigus» Hundipalu Tiidu kodukohana tuntud Simisalu talu peremehe Gustav Viljamaa ja perenaise Rosaline Viljamaa, talu ise süüdati.
Pärast seda, kui hävituspataljonlased olid maha põletanud Simisalu ja Sae talu ning tapnud selle elanikud, ründasid metsavennad 26. juulil koos Erna luuregrupiga kättemaksuks hävituspataljonlaste baasiks olnud Albu vallamaja ning sealset õhuvaatlusposti. Rünnak ebaõnnestus puudulike luureandmete tõttu. NKVD alustas seejärel viie hävituspataljoni jõududega operatsiooni Erna luuregrupi ja metsavendade likvideerimiseks.
Territoorium piirati sisse ning 31. juulil toimus suurem lahing. Kautla talu hävitati koos elanikega. Erna rühm aga suutis piiramisrõngast välja murda ja läks ülekaaluka vastasega lahinguid pidades 4. augustil lõunas üle rindejoone. Pärast seda põletasid hävituspataljonlased piirkonnas veel kümmekond talu.
Andie MacDowell
thumb|Andie MacDowell (2003) thumb|Andie MacDowell (2007) Andie MacDowell (õieti Rosalie Anderson MacDowell; sündinud 21. aprillil 1958 Gaffneys Lõuna-Carolina osariigis) on USA näitleja ja endine modell.
Lapsepõlv
Andie sündis Gaffney linnakeses Marion ja Paul MacDowelli neljanda tütrena. Tema lapsepõlv ei olnud kuigi õnnelik, vanemate abielu lahutati, kui Andie oli kuueaastane. Emal oli probleeme alkoholiga. Peres oli alatasa rahaga kitsas, õed pidid üksteist palju toetama ja seetõttu oli Andie sunnitud juba teismelisena miinimumpalga eest McDonaldsis ja Pizza Hutis töötama.
Modellikarjäär
Kuigi tüdruk asus õppima Winthropi kolledžisse, ei läinud õpingud edukalt ja teisel õppeaastal (1978) langes ta koolist välja.
Tänu kaunile välimusele leidis ta aga tööd modellina. New Yorgis modelliagentuuris Elite. Paari aastaga kujunes temast New Yorgi kuulsus.
Elagabalus
Elagabalus (Imperator Caesar Divi Antonini Magni Divi Septimii Severii Pii Diadumenianus Severus Augustus; sünninimi Varius Avitus; u 203 – 11. märts 222) oli Vana-Rooma keiser 16. maist 218 kuni surmani. Ta valitses neli aastat ja suri 19-aastaselt.
Andie MacDowell
Modellikarjäär
Kuid Andie läks koos oma õe Beverlyga õnne otsima Pariisi. Seal sai tema modellikarjäär tõeliselt tuule tiibadesse ning Andiest sai Euroopas kuum kaanetüdruk. Tema pilte avaldasid Vogue, Bazaar, Elle ja Marie Claire. Samuti õnnestus tal saada soodne leping kosmeetikafirmaga L'Oréal Paris ning see koostöö jätkub tänaseni: Andie MacDowell on kortsudevastase nahahooldussarja Revitalift, jumestuskreemi Visible Lift ja juuksevärvi Excellence Créme reklaaminägu.
Elagabalus
Teisi tiitleid: Sacerdos amplissimus dei invicti solis Elagabali.
Andie MacDowell
Näitlejakarjäär
MacDowell jätkab näitlemist tänapäevani.
Elagabalus
Elagabalus oli pärit Süüriast ja pühendati Süüria päikesejumalale Elagababalile, kellelt pärineb tema nimi. Keisrina üritas ta kuulutada nimetatud päikesejumalat kogu Rooma impeeriumi ühtseks jumalaks. Elagabalus sai keisriks juba 14-aastaselt. Tegelik võim kuulus aga tema emale ja vanaemale. Keisrina deklareeris ta, et tema elu ja valitsemise eesmärk on pakkuda endale võimalikult palju naudinguid. Seega armastas ta ka pidutseda. Kõiki senaatoreid kutsus ta toogadesse riietatud orjadeks.
Máximo Jerez
pisi|Máximo Jereze mälestussammas Leónis Máximo Jerez (Máximo Jerez Tellería; 1818 – 12. august 1881) oli Nicaragua sõjaväelane, advokaat ja poliitik, Nicaragua valitseva hunta liige aastal 1857. Teda peetakse peamiseks liberaalse mõtteviisi levitajaks Nicaraguas. Máximo Jerez oli Kesk-Ameerika ühtsuse tuline pooldaja.
Elagabalus
Sigitamaks "jumalasarnaseid lapsi", abiellus Elagabalus Emesa Baali ülempreestri tütrega.
Máximo Jerez
Elu
Máximo Jerez sündis aastal 1812 Leónis. Ta oli Julio Jereze ja Vicenta Tellería vanim poeg. Noorusaastatel elas ta Costa Ricas. Seal sai ta tänu heategevusele hea hariduse (õpingud toimusid ladina keeles), kuigi perekond ei olnud majanduslikult heal järjel. Ka advokaadikutse omandas ta pagenduses viibides Hondurase ülikoolis. Vastavalt tema biograafiatele oli ta impulsiivne ja leidlik mees. Hiljem elas ta diplomaatilise teenistuse sekretärina Euroopas. Ta suri 18. augustil 1881 Washingtonis.
Elagabalus
Teda on kirjeldatud julma, liiderlikuna, aga ka naljamehena. Näiteks on ta serveerinud oma külalistele toidu asemel kunstroogasid või laudlinale maalitud toite. Tema julmemad naljad on näiteks amfiteatris etenduste ajal pealtvaatajate toolide alla peidetud maod. Veel on ta lasknud pärast suurt pidutsemist oma külaliste juurde kodustatud lõvid, kes hommikul ärkavaid pidutsejaid ehmatasid. Väidetavalt kutsus ta kõiki oma sõpru roppude nimedega. Elagabalus olevat ka olnud hea teeskleja.
Máximo Jerez
Poliitiline tegevus
Ta oli Nicaragua liberaalse democratico partei liige. Aastal 1853 saatis ülemdirektor Fruto Chamorro ta koos teiste liberaalse partei liikmetega - Francisco Castellón Sanabria, Mateo Pineda ja José María Valle ehk El Chelóniga maalt välja. Hondurases viibides relvastusid nad sealse presidendi José Trinidad Cabañase kaitse all ja suundusid siis Fonseca lahes asuva Isla del Tigre ja El Realejo sadamalinna kaudu tagasi kodumaale. Seejärel suundusid nad Leóni peale. Fruto Chamorro jättis selle liberaalide keskuse neile ja taganes ise Granadasse.
Aastal 1854 sõlmis ta koos Francisco Castellón Sanabriaga lepingu USA sõjaväelase Byron Colega, kes lubas nende toetuseks 200 meest. Selle sõjasalga juhiks sai William Walker, kes haaras riigis võimu. 31. oktoobril 1855 määras Patricio Rivas ta oma William Walkeri kontrolli all oleva valitsuse välisministriks.
Elagabalus
Elagabaluse julmuse tõttu muutus ta väga ebapopulaarseks. Ta hukati sõdurite poolt oma enda ema ja vanaema käsul, kes soovisid niimoodi talitades dünastiat päästa. Keiser uputati Tiberi jõkke ning tema jalgade külge seoti kivid, et keegi ei saaks teda keisri kombel matta.
Väidetavalt oli keisrile ennustatud, et ta sureb vägivaldsesse surma, mille peale ta soovis ehitada kõrge torn. Selle torni alla soovis keiser paigutada kulda ja vääriskivisid, et ta saaks viskuda enne surma tornist nendele väärismetallidele ja surra seeläbi väärilisse surma. See plaan ei teostunud.
Máximo Jerez
Poliitiline tegevus
23. jaanuaril 1857 sõlmis ta liidulepingu legitimistade ehk konservatiivide partei liidri Tomás Martínezega. Nõnda moodustasid need kaks 24. juunil 1857 esimese kaksikvalitsuse (riigil oli kaks presidenti). 19. oktoobril 1857 asendas neid võimul teine kahest presidendist koosnev kaksikvalitsus, mille moodustasid Gregorio Juárez Sacasa ja Rosalío Cortés Sánchez, kes olid võimul sama aasta 15. novembrini.
15. aprillil 1858 sõlmis ta Nicaragua täievolilise esindajana Costa Ricaga piiriküsimusi reguleeriva Cañas-Jereze lepingu. Aastal 1876 organiseeris ta El Salvadorist ekspeditsiooni, et kukutada võimult konservatiivne president Pedro Joaquín Chamorro, ent see ebaõnnestus.
Mälestuse jäädvustamine
Leóni keskväljakul asub sealse katedraali aatriumi taga tema auks püstitatud monument.
Eesti Ametiühingute Keskliit
Eesti Ametiühingute Keskliit (lühend EAKL) on Eesti ametiühingute keskne organisatsioon.
EAKL on Rahvusvahelise Ametiühingute Konföderatsiooni (ITUC) ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) liige.
Eesti Ametiühingute Keskliitu kuulub 17 haruametiühingut, mis ühendavad riigi- ja omavalitsusasutuste töötajaid, haritlasi, tervishoiutöötajaid, transporditöötajaid (sh maantee-, raudtee-, mere- ja õhutransport), tööstustöötajaid (energeetika, kerge- ja toiduainetööstus, puidutöötlemine, metallitööstus) ning teenindussektoris hõivatuid (posti-, side-, kaubandus-, teenindus-, hotelli- ja puhastussektori töötajaid jt).
Alates 3. augustist 2022 on Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees Jaan-Hendrik Toomel.
Ajalugu
Eestimaa ametiühinguliikumine sai alguse juba enne 1905. aasta revolutsioonisündmusi Eestis, kui asutasid esimesed ametiühingud Eesti alal rätsepad ja trükitöölised (trükitöölised koondusid Balti Trükitööliste Ühingu piirkondlikesse osakondadesse).
Seadusliku aluse ametiühingute asutamiseks andis Venemaa keiser Nikolai II 1905. aasta 17. oktoobri manifest, millega lubati peale südametunnistuse, sõna- ja koosolekuvabaduse ka ühinguvabadust. Pärast manifesti avaldamist asutati Tartu Rätsepatööliste Ametiühing. 1905. aastal asutati Eestis 7 ametiühinguorganisatsiooni Tallinnas ja 4 Tartus, millest tugevamaks ja suurearvulisemaks kujunes Tallinna Metallitööliste Ametiühing, kuhu 1906. aastal kuulus 1245 liiget. Ilmusid ametiühingute häälekandja "Ametiühingute Teataja" ning ajakiri "Töö". 1905. aasta rahutustega seoses aasta lõpus kehtestatud sõjaseisukord katkestas ametiühingulise organiseerumise ligemale pooleks aastaks.
1906. aasta 4. märtsil anti välja ajutine seadus seltside ja ühingute kohta, millega legaliseeriti kutseühingute asutamine ning mille alusel lubati asutada ainult tööstus- ja kaubandusettevõtete tööliste ning teenistujate ühinguid, aga mitte maatööliste, raudtee ega sidetöötajate ühinguid. Keelatud oli ka kutseliite ja nende liitude keskorganeid moodustada. Ajutise seaduse alusel registreeriti Tallinna Mees- ja Naisrätsepate Ametiühing ning Tallinna Metallitööliste Ametiühing. Ametiuhingute juurde loodi oma tööburoo, kes tegeles aktiivselt tööotsimisega töötuile ametiühinguliikmeile, samuti toetasid ametiühingud töötuid liikmeid ka väikese abirahaga.
1907. aastal aga andis Venemaa keisririigi siseminister välja ringkirja, kus juhiti tähelepanu paljude ühingute sattumisele sotsiaaldemokraatide mõju alla ja lubati neid registreerida ainult siis, kui loodaval ühingul puuduvad sidemed sotsiaaldemokraatliku parteiga. Nõudest kõrvale kalduvad organisatsioonid suleti: 1910. aasta märtsis suleti Venemaa keisririigi poolt Tallinna 10-st ametiühingust 8, 1913. aastal viimasena ka Tallinna Äriteenijate Ametiühingu.
Ametiühingud revolutsiooniajajärgul
1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni, moodustati Tallinnas (29. aprillil vkj)/13. mail Ametiühingute Keskbüroo, mis aga suure tööstustööliste osakaalu tõttu ning raskete olmetingimuste tõttu langes VSDT(b)P mõju alla. 1917. aasta sügisel reorganiseeriti AKB – Eestimaa Ametiühingute Kesknõukoguks.
Samal ajal töövõtjate organiseerumisega, organiseerusid ka tööandjad, 1917. aastal moodustati suurtööandjate kutseliit Tallinnas Eestimaa Vabrikantide Ühisus ja Tartus Tartu Eesti Käsitöö Meistrite ja Ettevõtjate Keskkomitee (hilisem Tartu Töösturite Keskühing).
Ametiühingute arengu katkestas 1918. aasta veebruaris alanud Saksa okupatsioon. 1918. aasta novembris kuulutati Eesti Vabariigis taaskehtivaks ka Vene Ajutise Valitsus 1. augustil 1917 määruse tööbörside asutamise kohta. Määrus nägi ette tööbörside avamise keskvalitsuse (tööministeeriumi) kontrolli all ja finantseerimisel koigi omavalitsuste juures, mille territooriumil elas vähemalt 50 000 inimest. Tööbörsi ülesanne oli registreerida nii tööotsijaid kui ka vabu töökohti, pidada arvestust tööjõu ning töökohtade liikumise üle ja koguda infot tööturu seisukorra kohta. Registreerumine tööbörsil oli vabatahtlik ja tasuta. Ametiühingute liikumine taastus uuesti pärast 1919. aastal Eesti Ajutise Valitsuse poolt 21. märtsil 1919 "Seltside, ühisuste ja nende liitude registreerimise korra" vastuvõtmist. 1918. aasta detsembris avati Töö- ja Hoolekandeministeeriumi juhtimise ja järelevalve all omavalitsuste juures tööbörse avama. Esimesena alustas tegevust 19. detsembril 1918 Tallinna linnavalitsuse tööbörs, Tartu tööbörs alustas tegevust 1919. aasta veebruaris, Kuressaare tööbörs aprillis. Aasta lõpuks vahendasid tööd ka Narva, Valga ja Pamu linnavalitsuse tööbörs.
Ametiühingud Eesti Vabadussõja ajastul
1918. aastal alanud Eesti Vabadussõja lõpus sõjaseisukorra tingimustes 1919. aasta sügisel toimunud Eestimaa ametiühingute I kongressi saal oli ehitud punaste lippude ja plakatitega ja nendel pealkirjad: "Elagu üleilmne sotsiaalne revolutsioon", "Kõigi maade töölised ühinege" jne. Peamiselt võtsid osa enamlaste esindajad, kongressi juhatajaks oli Asutava Kogu liige Erich Joonas. Kongressil kritiseeriti sotsiaaldemokraatide, kodanlaste ja valitsuse tegevust.
Kongressi juhatus aktsepteeris kongressil ainult bolševikke toetavate ametiühinguseltside saadikuid, Eesti sotsiaaldemokraate toetavate ametiühingute ja riigiametnike ametiühingute saadikuid juhatus ei aktsepteerinud kvoorumis.
Kongress võttis vastu otsuse, millega liituti III Kommunistliku Internatsionaali platvormiga ja nõuti Nõukogude Venemaa vastase interventsioonisõja viivitamatut lõpetamist ja rahu sõlmimist Nõukogude Venemaaga.
Teisel kongressi päeval, 31. augustil keelati riigi iseseisvuse vastaste avaldustega esinenud kongressi läbiviimine valitsuse poolt. Pärast Eestimaa ametiühingute I kongressi laialiajamist 31. augustil 1919 toimetati 102 arreteeritut (74 kongressi delegaati ja 28 töölisaktivisti) Tallinnast Pihkva rindele, kus nendest 76 saadeti üle rindejoone ja nad jõudsid Peterburi, Irboskasse jäetud 26 arreteeritut lasti maha.
Ametiühingud Eesti Vabariigis
1922. aastal toimus II ülemaaline ametiühingute kongress, kus valiti Eesti Töölisühingute Üldliidu Kesknõukogu.
Kuni 1924. aastani olid paljud ametiühingud kommunistliku liikumise mõju all ja tegutsesid illegaalse kommunistliku partei variorganisatsioonina. 1924. aasta märtsis peatati Eesti Vabariigi siseministri määrusega kommunistliku "Töörahva ühise väerindega" ühinenud ametiühinguorganisatsioonide tegevus ja pärast 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset paljud ametiühingud suleti.
1927. aasta oktoobris asutasid kommunistliku suunitlusega vasakpoolsed ametiühingud Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu, mis reorganiseeriti 1929. aastal Ametiühingute Kesknõukoguks, kuid mis 26. aprillil 1930 suleti ning mille asemel 22. juulil 1931 registreeriti uus vasakpoolsete ametiühingukeskus – Tallinna ja Harjumaa Ametiühingute Kesknõukogu.
1936. aastal tõkestas aga valitsus ametiühinguliikumise arengu Eestis ning loodi valitsusesõbralik Eesti Rahvuslik Tööliit. 19. aprillil 1938 kehtestati "Töövõtjate ja nende liitude seadus", mille alusel ametiühingu asemel hakati kõigi vabriku- ja kodutöölisi ning kaubandus- ja toitlusettevõtete töötajaid ühendatavate organisatsioonide kohta kasutama terminit "kutseühing". Kutseühinguteks ei loetud ühinguid, mille liikmed olid ainult riigi- või omavalitsusasutuste ametnikud või teenistujad. Seadus lubas ühel kutsealal moodustada ainult ühe kohaliku või üleriigilise ühingu, paralleelorganisatsioonid ei olnud lubatud. Keelati poliitilisi eesmärke taotlev, riigi kaitsevõimet ja välispoliitilisi suhteid halvav tegevus.