cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Indeksifond
Kaotused hangeldajatele
Indeksifondid peavad perioodiliselt oma portfelli kohendama, et olla vastavuses uute hindade ja järgitava indeksi aluseks olevate väärtpaberite turukapitalisatsioonidega. See võimaldab algoritmilistel kauplejatel (kes teevad 80% tehinguid, mis hõlmavad 20% kõige populaarsemaid väärtpabereid) tegeleda indeksite arbitraažiga, kui nad teavad ette, millal indeksifondid teevad suurte plokkidena tehinguid, ning lõigata kasu neid suuri, mingil määral turgu mõjutavaid, tehinguid ennetades. Selle tulemusena liigub osa kasumist indeksifondi investorite käest algoritmilistele kauplejatele, hinnanguliselt 21–28 baaspunkti aastas S&P 500 indeksifondide puhul, ning vähemalt 38–77 baaspunkti aastas Russell 2000 fondide puhul. Põhimõtteliselt võib öelda, et indeks ja sellest tulenevalt kõik fondid, mis seda indeksit järgivad, ütlevad teistele ette tehingud, mida nad kavatsevad teha, võimaldades hangeldajatel väärtust enda suunas kanaliseerida. Kasutatakse ka terminit "indeksi ees jooksmine" (ingl k index front running). Algoritmilistel kõrge sagedusega kauplejatel on ligipääs indeksi kohandamise infole, st sellele, millal indeksit uute hindadega vastavusse viiakse, ning nad kulutavad suuri summasid kiirele tehnoloogiale, et teineteise vastu võistelda ja olla esimene – sageli mikrosekundilise eduga –, kes neid arbitraaže teostada jõuab.
Tavaline mõju turule
Esineb üks probleem, kui suur hulk raha järgib sama indeksit. Teooria järgi ei tohiks ettevõte olla rohkem väärt pelgalt selle tõttu, et ta on indeksis. Kuid nõudluse ja pakkumise suhte tõttu võib indeksisse lisandunud ettevõte saada erakordse nõudluse osaliseks, ning indeksist väljalangenud ettevõte võib samamoodi sattuda müügisurve alla, mõlemad mõjutavad hinda. See ei kajastu järgimisveana, kuna indeks on sellest samamoodi mõjutatud. Fond võib olla sellele mõjule vähem avatud, kui ta järgib vähempopulaarset indeksit.
Võimalik indeksi järgimisviga
Kuna indeksifondid proovivad järgida indeksi tootlust, siis nii üle- kui ka alatootlust peetakse järgimisveaks. Näiteks ebaefektiivne indeksifond, mis hoiab osa varast rahas, võib tekitada enesele positiivse järgimisvea langeval turul, kuna portfellis olev raha hoiab oma väärtust paremini kui turg ja järgitav indeks.
Vanguard grupi standardite järgi peaks normaalselt hallatud S&P 500 indeksit järgiva fondi järgimisviga olema 5 baaspunkti või vähem, kuid Morningstari uuring näitas, et kõigi indeksifondide keskmine järgimisviga on 38 baaspunkti.
Hajutamine
Hajutamine viitab portfellis olevate erinevate väärtpaberite arvule. Fond, milles on rohkem erinevaid väärtpabereid, on tavaarusaama kohaselt paremini hajutatud, kui väiksema väärtpaberite arvuga portfelliga fond. Suurema hulga väärtpaberite omamine vähendab portfelli volatiilsust, kuna vähendab ühe konkreetse väärtpaberi hinnaliikumise mõju kogu portfellile. Wilshere 5000 indeksit järgivat fondi võib pidada hästi hajutatuks, samas kui kitsalt biotehnoloogia ettevõtetega tegelev börsil kaubeldav fond seda ei ole.
Kuna mõned indeksid, nagu näiteks S&P 500 ja FTSE 100, on suuresti määratud indeksi suurimate ettevõtetega, võib indeksifondis olla suur osakaal üksikute suurimate ettevõtete aktsiatel. Selline positsioon vähendab hajutatust ja võib viia suurema volatiilsuse ja investeerimisriskini investori jaoks, kes soovib võimalikult suur hajutatust.
Mõned propageerivad võtta strateegiaks investeerida igasse maailma väärtpaberisse, kusjuures osakaalu määraks väärtpaberi turukapitalisatsioon, tüüpiliselt teostatakse seda investeerides ETF-ide kogumikku, kusjuures iga ETF-i osakaaluks on tema koduturu turukapitalisatsioon. Globaalse indekseerimise strateegial on tõenäoliselt väiksem tootluse dispersioon kui koduturu indekseerimisel, sest tõenäoliselt on erinevatel turgudel tegutsevate ettevõtete käekäigu vahel väiksem korrelatsioon, kui ettevõtetel, kes tegutsevad samal turul.
Varade paigutus ja tasakaalu saavutamine
Kombinatsioon erinevatest indeksifondidest, nii avatud investeerimisfondid kui ka börsil kaubeldavad fondid, võib kasutada, et koostada väga erinevaid investeerimisprofiile, madalast kõrge riskini.
Pensioniinvesteeringud indeksifondidesse
USA-s oli 2015. aasta seisuga 19% riiklikest ja 11% ettevõtete pensionivaradest investeeritud indeksifondidesse, kuid need osakaalud suurenevad jõudsalt. Indeksifondi(desse) investeeritud pensionivara osakaal varieerub suuresti piirkonniti ja fondi tüübiti.
Seisuga 27. oktoober 2019 oli Eesti kohustusliku kogumispensioni pensionivarade kogumaht 4,575 miljardit eurot. Indeksifondides on Eesti kohustuslikku pensionivara 0,168 miljardi euro väärtuses, st indeksifondides on Eesti pensionivarast 3,7%. Siinkohal tuleb märkida, et Eesti esimene indeksifond loodi 27. märtsil 2017 Tuleva Ühistu poolt, seega tagasihoidlik 3,7% ei märgi (ega saagi märkida) Eesti pensionikogujate pikaajalist suhtumist indeksifondidesse, kuna see on Eestis sedavõrd uus nähtus. Kuna pensioni-indeksifondide olemasolu kahe ja poole aasta jooksul on vara liikumine aktiivselt juhitud fondidest indeksifondidesse ajas vaid suurenenud, võib eeldada, et tasakaalupunkt, kuhu pikaajaliselt jõutakse, on oluliselt suurema indeksifondide osakaalu juures.
Varade kiirenev liikumine muudest varadest indeksifondidesse jm indekseid järgivatesse finantsinstrumentidesse esineb ka mujal maailmas. Põhjuseid on mitmeid, alates pettumusega alatootlike aktiivselt juhitud fondide suhtes kuni laiema tendentsini fondide (ja ka muude avalike jm teenuste) puhul eeskätt kulude protsenti vaadata, mis on alguse saanud 2008–2012 suure majanduslanguse perioodil. Avaliku sektori pensionifondid ja rahvuslikud reservfondid on olnud näiteks Euroopas esimeste hulgas, kes indeksifonde ja teisi passiivse halduse strateegiaid kasutusele on võtnud.
Indekseid järgivate avalike investeerimisfondide ja börsil kaubeldavate fondide võrdlus
Ameerika Ühendriikides hinnastavad avalikud investeerimisfondid oma varasid hetkeväärtuse järgi igal tööpäeval, harilikult kell 16:00 Lääne-Ameerika ajavööndi järgi, kui New Yorgi börs tööpäeva lõpetab. Indekseid järgivad börsil kaubeldavad fondid hinnastatakse seevastu kauplemispäeva sees, tüüpiliselt vahemikus kell 9:30–16:00 Lääne-Ameerika ajavööndi järgi. Börsil kaubeldavat fondi "kaalutakse" vahel ka käibe, mitte turukapitalisatsiooni järgi.
Rahvusvahelised maksud
Tüüpiliselt pakuvad investeerimisfondid korrektse ettevalmistatud maksudokumentatsiooni investoritele ühe riigi (reeglina fondi asukohariigi) jaoks. See võib põhjustada raskusi osakuomanikele, kes ei ela fondi asukohariigis.
Eestis kehtib üldine 20% tulumaksukohustus mistahes teenitud tulule. Müües kasumiga aktsiaid, fondiosakuid vms, tuleb maksta 20% tulumaksu teenitud kasumi pealt. Tulumaksukohustust on võimalik edasi lükata ja kasumeid ning kahjumeid tasaarveldada, kui eraisikuna kasutada investeerimiskonto süsteemi või teha tehinguid juriidilise isikuna.
Lihula Teataja
Lihula Teataja oli aastatel 2003–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Lihula valla uudiseid. Ajalehte andis välja Lihula vallavalitsus ja see ilmus neli korda aastas.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga vald liitusid, vahendab endise Lihula valla alal toimuva kohta uudised Lääneranna Teataja.
Vädama oja
Vädama oja (ka Vedama oja) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Änglema külas. 0,6 km suudmest suubub vasakult ojja Änglema oja. Oja lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal.
Oja suubub vasakult Vihterpalu jõkke (5,9 km suudmest).
Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Vädama oja keskkonnaregistri kood on VEE1103200.
TDC
TDC võib tähendada järgmist:
Võru Linna Leht
Võru Linna Leht on aastast 2004 ilmuv ajaleht, mis vahendab Võru linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte annab välja Võru linnavalitsus. Leht ilmub sagedusega üks kord kuus.
Läti haridus
Läti Vabariigis antavat kooliharidust jaotatakse peamiselt põhi-, kesk- ja kõrghariduseks.
Esimesse klassi astuvad lapsed 6- või 7-aastaselt. Põhiharidus kestab üheksa aastat ja selle omandamine on kohustuslik kõigile kuni 15-aastastele inimestele või kuni põhikooli lõpetamiseni. Soovi korral saab jätkata õppimist 12. klassini. Õpilastel on võimalus valida üldkeskhariduse (kestab kolm aastat ja valmistab õpilast ette kõrghariduse saamiseks) või kutsekeskhariduse (on suunatud kutse saamisele) vahel. Põhi- ja keskharidus on tasuta. Lätis on nagu ka Eestis korraldatud riigieksamite süsteem.
1996. aastal oli põhihariduse omandanud 95,8% kogu rahvastikust. Alates 2001. aastast on kasvanud põhikoolis käimisest loobunud õpilaste arv, eriti maapiirkondades, kus on osa koolidest suletud.
Lätis on probleemiks vähemusrahvuste keelte kasutamine keskharidusasustustes, mis põhjustas aastatel 2003–2004 proteste. Läti välisministeeriumi andmetel on Lätis võimalik põhiharidust saada kaheksas vähemusrahvuse keeles: vene, valgevene, poola, ukraina, leedu, eesti, juudi ja mustlaskeeles. Tegelikult on aga ainult vene ja poola koolides õppekeel kõigis ainetes vastavalt vene või poola keel; vähemusrahvuste põhikoolides õpetatakse kas läti või vene keeles ning selle rahvuse keelt ja kultuuri õpetatakse õppeainetena.
UNESCO andmetel omandas 2010. aasta seisuga välismaal kõrgharidust 4720 Läti üliõpilast (peamiselt Suurbritannias, Taanis, Venemaal ja Saksamaal); 2012. aastal oli neid 6284. Läti kõrgkoolides õppis 2010. aastal 1760 mõnest muust riigist pärit üliõpilast (peamiselt Venemaalt, Ukrainast ja Leedust); 2012. aastal oli neid 3505. Läti haridus- ja teadusministeeriumi andmetel 2014/2015. õppeaastal Lätis 2844 üliõpilast välismaalt.
Fourmies' kanton
See koosneb järgmistest valdadest:
Riikide loend naftatoodangute järjekorras
pisi|370px|5 suurimat naftatootjat (1980–2020) [[Ameerika Ühendriigid  Venemaa  Nõukogude Liit  Saudi Araabia  Kanada  Iraak]] Siin tabelis on loetletud riike naftatoodangu mahu järgi.
Ado Emmo
Ado Emmo (13. august 1884 Päärdu – 20. märts 1964) oli Eesti klaverimeister ja puusepp.
Ta õppis Tallinna Kunsti-Tööstuskoolis joonistamist ning hiljem täiendas ennast meister Sipelga käe all.
Ado Emmo abiellus Tallinnas Therese-Johanna Kiesemanniga. Therese-Johanna oli kutseline pianist, kes saatis klaveril kinodes tummfilme. 1932. aastal sündis tütar Vilja.
Ado Emmo on valmistanud umbes 20 klaverit. Tema valmistatud pillid olid väga kauni ja maitseka viimistlusega. Lisaks valmistas ta mööblit (puhvet, riiulid, söögitoamööbel, toolid), millest osa on ka säilinud. Ado Emmo töötas Eesti Vabariigi raudteel tislerina. Teda kutsuti tööle Tallinna Klaverivabrikusse, kuid raudtee ei tahtnud võimekast töömehest loobuda. Kohusetunne jättis ta ametisse, kuigi olles juba pensionil, oleks ta võinud vabalt hingelähedasele tööle asuda. Eesti Raudteel töötas ta kõrge eani.
Ado Emmo suri 20. märtsil 1964 ning on maetud Tallinna Rahumäe surnuaiale.
San Stefano leping
pisi|San Stefano eellepingu allkirjastamist kujutav graafika pisi|Võrldus [[Balkani poolsaare piiride vahel pärast San Stefano ja Berliini lepingut]] San Stefano eelleping (vene keeles Сан-Стефанский мир või Сан-Стефанский мирный договор; türgi keeles Ayastefanos Muahedesi või Ayastefanos Antlaşması) sõlmiti pärast üheksandat Vene-Türgi sõda (1877–1878) 3. märtsil 1878.
Rahulepingule kirjutasid alla Venemaa ja Osmanite impeerium Kostantiniyye (tänapäevase İstanbuli) lähistel asunud San Stefano külas.
Berliini kongressi tulemusel allkirjastati Berliini leping, mis asendas ka kolm kuud varem allkirjastatud esialgse San Stefano lepingu.
Komooride lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Komooridel asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Voroneži sõjaväeringkond
Voroneži sõjaväeringkond (vene keeles Воронежский военный округ, ВВО) oli aastatel 1945–1946 ja 1949–1960 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.
Sõjaväeringkond moodustati 9. juulil 1945. Selle staap formeeriti Orjoli sõjaväeringkonna ja 6. armee baasil. Sõjaväeringkond hõlmas Kurski, Orjoli, Tambovi ja Voroneži oblasti territooriumi.4. veebruaril 1946 liideti sõjaväeringkond Moskva sõjaväeringkonnaga. Uuesti loodi sõjaväeringkond 28. mail 1949. Kuni 1954. aastani oli territoorium sama mis aastatel 1945–1946, siis aga moodustas selle Balašovi, Belgorodi ja Lipetski oblast. Saadeti laiali 18. augustil 1960 ning selle territoorium ja väed liideti Moskva sõjaväeringkonnaga.
Sõjaväeringkonna staap asus Voronežis.
Acadia rahvuspark
Rahvuspark hõlmab umbes poolt Mount Deserti saarest, osa Isle au Hautist, Schoodici poolsaare tipu ning osa 16-st rannikul asuvast saarest. Rahvuspark kaitseb ranniku pinnavorme, loodust ja kultuuripärandit. Acadia rahvuspargi pindala on 198,6 ruutkilomeetrit.
Acadia rahvuspark loodi 1916. aastal.
Dole kihelkond
Dole kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Dahlen) oli haldusüksus Riia kreisis Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus, Lätimaal Daugava jões asunud Dole jõesaarel.
1. Eesti jalaväediviis
1. Eesti jalaväediviis (lühemalt 1. Eesti diviis) oli 1917. aastal Esimene maailmasõja ajal Eesti rahvusväeosade juhtimiseks moodustatud taktikaline väekoondis.
1. Eesti jalaväediviisi moodustamine
Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee taotles luba Venemaa sõjaväevõimudelt 1917. aasta suvel 1. Eesti jalaväediviisi formeerimiseks. 1917. aasta augustis oli Vene Põhjarinde olukord Riia all kujunenud väga raskeks, tegelik võim sõjaväes oli läinud komiteede ja nõukogude kätte ning demoraliseerunud sõdurid lahkusid hulgakaupa rindelt. Sama olukord valitses ka 118. jalaväediviisis, mis vastutas Lääne-Eesti ja saarte kaitse eest. Seetõttu suhtus eesti jalaväediviisi moodustamise mõttesse positiivselt ka Vene väejuhatus. Kuid luba sellegipoolest ei tulnud ning Eesti Sõjaväelaste Ülemkomiteel käinuks diviisi varustamine üle jõu.
1917. aasta novembris kutsuti Eestisse alampolkovnik Jaan Soots, kes asus diviisi formeerima. Luba diviisi formeerimiseks saadi alles detsembris. 6. detsembril 1917 allkirjastas J. Soots diviisiülema kohusetäitjana esimese päevakäsu ning alustas Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee korraldusel Eesti diviisi formeerimist. Jaan Soots ei olnud diviisiülem kaua, enne jõule 1917. aastal asus diviisiülema ametikohale Soomes tagasi jõudnud alampolkovnik Johan Laidoner (J. Laidoner jõudis Tallinna 19. detsembril 1917. aastal (1.jaanuaril 1918. a. ukj) ja asus diviisi juhtima 23. detsembril 1917. a. (5. jaanuaril 1918. a. ukj)) ja Sootsist sai staabiülem. Hiljem aga staabiülemaks alampolkovnik Andres Larka.
Diviisi staabi ülesanne oli kõigi eesti rahvusväeosade juhtimine. Peale nelja jalaväepolgu, mis diviisi staabile allutati või selle alluvuses moodustati, alustati ka suurtükiväebrigaadi, ratsaväepolgu ja väiksemate eriüksuste formeerimist. 1. Eesti jalaväediviisi organiseerijateks olid sh: suurtükibrigaadi ülem alampolkovnik Andres Larka, brigaadiülem polkovnik Aleksander Tõnisson, diviisi intendant polkovnik Rudolf Reimann, diviisi (staabiinspektor) leitnant Ernst Assmann, diviisi (transpordiülem) leitnant August Nieländer, diviisi (staabikomando ülem)leitnant August Schwartz, diviisi staabi (kantseleiülem) sõjaväeametnik Bernhard Moik.
Thbilisi sõjaväeringkond
Thbilisi sõjaväeringkond (vene keeles Тбилисский военный округ, ТбВО) oli aastatel 1945–1946 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.
Sõjaväeringkond moodustati 9. juulil 1945 Taga-Kaukaasia rinde baasil. Selle territooriumi moodustasid Armeenia NSV ja Gruusia NSV. Kuni 1945. aasta novembrini kuulus selle koosseisu ka Nahhitševani ANSV. 25. mail 1946 ühendati väekoondis koos Bakuu sõjaväeringkonnaga Taga-Kaukaasia sõjaväeringkonnaks.
Kristjan Kaasik
pisi|Kristjan Kaasik Tallinna Merepäevadel saatmas [[elektrikitarril Tõnis Mäge Foto: Ave Maria Mõistlik, 17. juuli 2011 ]] Kristjan Kaasik (sündinud 5. märtsil 1985) on eesti kitarrist.
Kaasik on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazz-kitarri eriala, kus tema õpetajad olid Mart Soo ja Ain Varts. Alates 2010. aastast jätkab ta muusikaõpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias muusikapedagoogika erialal. Kaasik on koos mänginud paljude eesti esinejatega, sealhulgas Tanel Padari, Sibyl Vane'i Ott Leplandi, Nexuse, Eda-Ines Etti, Glive'i, Birgit Õigemeele ja Paradise Crew'ga.
J. Lawrence Smithi medal
J. Lawrence Smithi medal on teadusauhind, mida annab välja USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia saavutuste eest meteoorkehade uurimisel.
Autasu on asutatud keemiku ja meteoriitikateadlase John Lawrence Smithi (1818–1883) auks.
pisi|110px|Hubert Anson Newton (1879) pisi|110px|Ernst Öpik Auhinda antakse välja iga kolme aasta tagant. Auhinna rahaline suurus on 50 000 dollarit. Esimest korda anti auhind välja 1888. aastal. Selle au pälvis ameerika astronoom, meteoorkehade uurija Hubert Anson Newton. 1960. aastal määrati auhind Briti astronoomile Ernst Öpikule.
Mardustõlvik
Mardustõlvik (Ophiocordyceps) on perekond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed (Hypocreales) sugukonnast Ophiocordycipitaceae.
Sellesse perekonda kuulub umbes 140 liiki.
Mardustõlvikud elavad putukatel, näiteks sipelgatel. Kasvatades oma viljakeha elusa putuka kehast, võivad nad ka mõjutada putuka närvisüsteemi nii, et putuka käitumine muutub.
Howardi maakond (Missouri)
Howardi maakond (Howard County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Fayette.
Ajalugu
Maakond moodustati 1816. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 144.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Änglema oja
Änglema oja on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema külas.
Oja algab Änglema raba lähedalt, keskjooksul möödub Vensi rabast. Oja suubub vasakult Vädama ojja (0,6 km suudmest).
Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Änglema oja keskkonnaregistri kood on VEE1103300.
Faith Evans
pisi|Faith Evans (2005) Faith Renée Evans (sündinud 10. juunil 1973 Lakelandis Florida osariigis) on USA laulja, produtsent ja näitleja.
Ta on sündinud Lakelandis Florida osariigis ning kasvanud üles Newarkis New Jersey osariigis. Kolis 1993. aastal Los Angelesse, et lauljana lüüa läbi. Ta oli esimene naisesineja, kes tegi koostööd Sean "Puff Daddy" Combs' Bad Boy Entertainmentiga aastal 1994.
Faith Evans on meedias saavutanud kuulsust räppar The Notorious B.I.G. (õieti Christopher Wallace) lesena. Tema ja Wallace'i suhtest sündis laps Christopher Wallace Jr. (sündinud 29. oktoobril 1996). Faithil on varasemast suhtest tütar Chyna (sündinud 1. aprillil 1993) ning suhtest Todd Russaw'ga poeg Joshua (sündinud 8. juunil 1998).
Aastani 2011 oli tema elukaaslane Todd Russow.
Vilppula vald
thumb|200px|Vilppula raudteejaam (1918) thumb|200px|Vilppula raudteejaam (2009) Vilppula (rootsi keeles Filpula) on endine Soome vald ja praegune Mänttä-Vilppula linna asum, mis asub Pirkanmaa maakonnas Lõuna-Soome läänis.
Vilppulaga liideti 1973. aastal osa Pohjaslahti vallast. Mäntä liideti Vilppulaga 2009. aastal ja uue linna nimeks sai Mänttä-Vilppula. Uue linna vapiks valiti Vilppula vapp ja keskuseks Mänttä.
Vallas elas enne ühinemist 5315 inimest ja selle pindala oli 571,25 km², millest 100,83 km² on veekogud. Rahvastiku asustustihedus oli 11,3 inimest/km².
Külad
Ajostaipale, Elämäntaipale, Huhtijärvi, Huopioniemi, Kolho, Kurkijärvi, Leppäkoski, Loila, Pohjaslahti, Suluslahti, Tyynysniemi, Vitsakoski.
Vilpu päev
Vilpulas peetakse 8. märtsil Vilpu päeva. Valla elanikele pakutakse nimepäevapidu ja kogu päev on sisustatud meelelahutusliku programmiga. 2007. aastal kutsuti valla süvenenud koostöö nimel aastapäevapeole ka mänttälased.
Grande-Synthe'i kanton
Grande-Synthe'i kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Grande-Synthe.
See koosneb järgmistest valdadest:
Imsti ringkond
Imsti ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. Ringkond külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, jagades ka väikest piirilõiku Baieriga (Saksamaal). See külgneb idas Innsbrucki ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalias) ja läänes Landecki ringkonnaga.
Pindalalt on ringkond Tiroolis suuruselt neljas, rahvaarv on 57 734 (1. jaanuaril 2012) (Tiroolis kuues) ja rahvastiku tihedus on 33 in./km².
Haldusjaotus
pisi|Ringkonna vallad
Ringkonnas on järgmised vallad:
Petrusburg
Petrusburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Letsemengi vallas.
Petrusburg on asutatud 1891. aastal.
Edevuse laat
"Edevuse laat" (inglise keeles "Vanity Fair") on inglise kirjaniku William Makepeace Thackeray 1848. aastal ilmunud satiiriline romaan. Teos annab läbilõike Briti ühiskonnast 19. sajandi esimesel poolel.
Esmakordselt ilmus romaan 20 jaos ajakirjas Punch.
Raamatu peategelased on noored daamid Rebecca (Becky) Sharp ja Amelia Sedley. Teose alguses lõpetavad mõlemad Miss Pinkertoni Noorte Daamide Akadeemia. Nende ellusuhtumine on siiski radikaalselt erinev: Amelia on healoomuline, lihtsameelne ja passiivne, Becky aga tahtejõuline ja salakaval, täis otsustavust ühiskonnas edasi jõuda. "Edevuse laat" kujutab nende elukäiku Napoleoni sõdade aegsel Inglismaal ja Mandri-Euroopas.
Turkalne
Turkalne on küla (vidējciems) Lätis Ogre piirkonna Tīnūži vallas. Küla asub valla idaosas Mazā Jugla jõe ääres ja jääb valla keskusest Tīnūžist 10,5, endisest piirkonna keskusest Ikšķilest 15 ning Riiast 44 kilomeetri kaugusele.
Turkalnes asub puhkebaas Turbas, selle kõrval asub võõrastemaja Brakas. Külla jääb Turkalne bussipeatus.
Seal kasvav tamm ümbermõõduga 5,21 ja kõrgusega 22 meetrit ning Turbase tamm ümbermõõduga 7,44 ja kõrgusega 24 meetrit on looduskaitse all.
Ajalugu
Küla on tekkinud endise Turkalne mõisa keskuse juurde. 1870. aastal rajati sealsesse Melderkrogsi sauna kool, kus õppetöö toimus algul kahel päeval nädalas. Uus koolihoone valmis 1881. aastal. 1898. aastal liideti Turkalne ümbruskond Ikšķile vallaga. Sealses koolis kestis õppetöö 1915. aastani, siis aga suleti kool sõja tõttu, hoonesse asusid aga vene väeosad. Hiljem rajasid Saksa väed koolimajja talli ja staabihoone. 1919. aastal algas koolis taas õppetöö. 1928. aastal valmis uus kivist koolihoone.
6. oktoobril 1944 toimus Turkalnes lahing Riia poole taanduvate Saksa väeosade ja 2. Balti rinde viienda tankikorpuse vahel. Punaarmee kasutas sealjuures tanke M3 Lee.
Aastail 1945–1954 oli küla Turkalne külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil oli seal kolhoosi Juglas zieds keskasula.
1995. aastal allutati sealne kool Ogre linnale, 1997. aastal viidi see Obresse üle ja õppetöö Turkalnes lõpetati. Aastatel 2004–2021 jäi asula Ikšķile piirkonda.
2010. aastal oli külas 175 elanikku, 2021. aastal oli elanikke 184.
pisi|
Bakuu sõjaväeringkond
Sõjaväeringkond formeeriti 9. juulil 1945 Taga-Kaukaasia rinde ja selle staap 69. armee baasil. Selle territooriumi moodustasid Aserbaidžaani NSV ja Dagestani ANSV. 1945. aasta novembrist kuulus selle koosseisu ka Nahhitševani ANSV. 25. mail 1946 ühendati väekoondis koos Thbilisi sõjaväeringkonnaga Taga-Kaukaasia sõjaväeringkonnaks.
Peeter Lapp
Peeter Lapp on olnud mitme tuntud inimese nimi.
Cuxhaveni kreis
Cuxhaven on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Seda ümbritsevad (idast ja päripäeva) Stade, Rotenburgi, Osterholzi ja Wesermarschi kreisid, Bremerhaveni linn ja Põhjameri.
Kreisi pindala on 2057,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 198 103 inimest.
Kreisi hüüdnimeks on sageli Cuxland. See paikneb Põhjamere kaldal ning seda piiravad Elbe ja Weseri jõesuud. Rannik on osa Alam-Saksi padumere rahvuspargist.
Linnad ja vallad
thumb|Cuxhaveni kreisi linnad ja vallad
Linnad: Vabad vallad:
Samtgemeinden:
1Samtgemeinde keskus; ²linn
Ajalugu
Kreis loodi 1977. aastal, kui ühendati endised kreisid Land Hadeln ja Wesermünde. Cuxhaveni linn kaotas oma kreisivaba linna staatuse ja sellest sai uue kreisi keskus.
Endel Noor
Endel Noor (5. veebruar 1935, Pöide vald, Saaremaa – 5. detsember 2022) oli eesti kasvatusteadlane.
Noor oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1953 Haapsalu Pedagoogilise Kooli, 1961 TPedI matemaatika-füüsikateaduskonna, 1977 kaugõppeaspirantuuri NSV Liidu Pedagoogilise Akadeemia Õpetamise Sisu ja Meetodite Instituudis Moskvas, kasvatusteaduste magister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Algklasside matemaatikadidaktika süsteemse analüüsi objektina".
Oli 1961–1965 PTUI teadur, 1965–1975 teadussekretär, 1975–91 Eesti pedagoogikauuringute nõukogu teadussekretär, ühtlasi 1961–1993 TPedI (Tallinna Pedagoogikaülikooli) pedagoogikateaduskonna osalise koormusega õppejõud, 1991–1993 TPÜ kasvatusteaduste instituudi algõpetuse labori juhataja, 1993–1999 kasvatusteaduste teaduskonna lektor, dotsent ja prodekaan, 1999–2001 TPÜ Haapsalu Kolledži dotsent; lugenud matemaatika, matemaatika didaktika ja kasvatusteadusliku uurimistöö kursusi.
Uurimisvaldkond: lasteaia ja algklasside matemaatika didaktika (õppesisu ja õpetamise teoreetilised alused, õpetamise metoodika). Koostanud lasteaia ja I–IV klassi õppekirjandust. 1976–1986 oli sarja "Pedagoogikateaduselt koolile" (10 artiklite kogumikku) koostaja ja toimetaja. Üle 40 teadustrükise.
Mardustõlvikulised
Mardustõlvikulised (Ophiocordycipitaceae) on sugukond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed.
Selle sugukonna seened on parasiitse eluviisiga.
Tiit Kivisild
Tiit Kivisild on mitme inimese nimi:
Hanno Sillamaa
Hanno Sillamaa (9. oktoober 1929 Paide – 28. juuni 2004 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja haridustegelane.
Haridus
Lõpetas Paide Linna Algkooli 1942. aastal ja Paide Keskkooli 1947. aastal kuldmedaliga. Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrimasinate ja -aparaatide erialal cum laude 1952. Lvivi Polütehnilise Instituudi aspirant 1952–1955, tehnikateaduste kandidaat 1955 "Автоматические мосты переменного тока для измерения комплесных сопротивлений", kinnitus 1957).
Täiendas end Tšehhoslovakkias 1960, 1964; Ungaris 1964; M. I. Kalinini nim Tallinna Elektrotehnika Tehases 1975; Eesti NSV TA Küberneetika Instituudis 1975, 1980, 1984.
Töökohad
1953–1955 Lvivi Polütehnilise Instituudi assistent; 1958–1966 ENSV RMN Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi automaatikavahendite laboratooriumi juhataja ja sektorijuhataja TPI-s/TTÜs 1952, 1955–2004: 1952 TPI vanemlaborant; 1955–1956 teoreetilise mehaanika kateedri assistent; 1956–1958 vanemõpetaja; 1958 teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri dotsent; 1960–1966 automaatika ja telemehaanika kateedri dotsent ja juhataja; 1967–1968 ja 1969–1970 automaatika kateedri vanemteadur; 1968 ja 1970–1988 dotsent;1988–1992 professor; 1992–1998 automaatika ja süsteemitehnika instituudi/automaatikainstituudi struktuurse süsteemianalüüsi erakorraline professor;1998–1999 automaatikainstituudi erakorraline professor;1999–2004 emeriitprofessor ,
Akadeemiline ja teaduskorralduslik tegevus
1975. aastal oli ta külalislektor Tampere Tehnikaülikoolis, 1983. aastal külalislektor ja -uurija Helsingi Tehnikaülikoolis.
TPI tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratooriumi teaduslik juhendaja 1962–1987; Eesti Kõrghariduse Hindamisnõukogu esimees 1966–2000.
Teened Tallinna Tehnikaülikooli ja kogu Eesti kõrghariduse arendamisel: automaatikakateedri ja tootmisprotsesside automatiseerimise laboratooriumi rajamine, automaatika ja süsteemitehnika õpetamise väljakujundamine, aktiivne osavõtt teiste infotehnoloogia õppesuundade väljaarendamisest, ainesüsteemse õppetöö juurutamise eestvedaja ning kõrgkoolide akrediteerimise süsteemi käivitajaid.
Hanno Sillamaa suri 28. juunil 2004 Tallinnas ja ta maeti 9. oktoobril 2004 Liiva kalmistule.
Isiklikku
Ta oli 1956. aastast abielus harfimängija Zvenislava Sillamaaga, nende poeg oli pianist ja klavessinist Ivo Sillamaa, pojatütar on laulja Janika Sillamaa.
Harrastused
Filateelia, elektroonika, tehnika.
Vihterpalu laht
Vihterpalu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3139020.
Võnohradiv
2001. aasta seisuga oli linna elanike hulgas 77,1% ukrainlasi, 9,0% venelasi ja 8,5% ungarlasi.
Ajalugu
Linna on kirjalikult esmamainitud 1262. aastal, mil sai linnaõigused. 13. sajandil sai linn Ugocsa komitaadi keskuseks.
Võnogradiv kuulus 1919. aastani Ungarile, seejärel 1939. aastani Tšehhoslovakkiale, 1939–1944 taas Ungarile ja alates 1944. aastast Ukrainale (1991. aastani Nõukogude Liidu koosseisus).
1910. aastal oli 7811 elanikust 76% ungarlased, 16% russiinid ja 7% sakslased. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest 82% ukrainlased, 13,5% ungarlased ja 3,8% rumeenlased.
Piekoszów
Piekoszów on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Piekoszówi valla halduskeskus. Piekoszów asub Kielce kesklinnast ligikaudu 11,5 km läänes.
Küla on esmamainitud 1337. aastal.
Piekoszów sai linnaõigused 1. jaanuaril 2023.
Pärnu telemast
Pärnu telemast on telemast Pärnus Tammiste linnaosas. Telemasti kõrgus on 187 m ja masti alus on merepinnast 9 m kõrgusel.
Mast valmis 1963. aastal. Valmides oli selle kõrgus 196 m ja see oli tollal Eesti kõrgeim ehitis. 1998. aastal ehitati mast ümber.
Tallinna Õismäe Vene Lütseum
Tallinna Õismäe Vene Lütseum on lütseum Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 28.
Kool on kandnud järgmisi nimesid: 1976–1998 Tallinna 40. Keskkool; 1998–2002 Tallinna Õismäe Üldgümnaasium; 2002– Tallinna Õismäe Vene Lütseum.
Pühalepa palvemaja
alt=Pühalepa vennastekoguduse palvela|pisi|300x300px|Pühalepa vennastekoguduse palvemaja Hiiumaa vennastekoguduse palvemaja on EEVK palvemaja Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Pühalepa külas.
Palvemaja ehitati 1920.-1930. aastatel. Maja on Eesti kultuurimälestiste registris arvele võetud kui 20. sajandi tähelepanuväärne ehitis.
Eesti Erametsaliit
Eesti Erametsaliit on aastal 1992 asutatud erametsaomanike esindusorganisatsioon, mille liikmeteks on kohalikud erametsaomanike esindusorganisatsioonid (metsaühistud, seltsid, liidud).
Tegevus
Liidu eesmärgiks on metsaomanike tegevusvabadus jätkusuutlikul metsamajandamisel. Tegevuses lähtutakse demokraatia, säästliku arengu ja keskkonnahoidliku metsakasutuse põhimõtetest, ülesannete seas on nt metsaomanike huvide esindamine metsapoliitikas, erialase ettevõtluse arendamine, erialane nõustamine. Erametsaomanike struktuuri arendatakse ühistulistel printsiipidel – kõigil liikmetel on võrdsed võimalused organisatsiooni töös kaasa lüüa.
Liit on üle-euroopalise metsaomanike ühingu CEPF (Confederation of European Forest Owners ), Euroopa Maaomanike Organisatsiooni ELO (European Landowners' Organization ) ja rahvusvahelise peremetsanduse liidu IFFA (International Family Forestry Alliance ) liige. pisi|Metsamajandajate konkurss 2020 osalejad 1994. aastast on Eesti Erametsaliit korraldanud igal aastal metsamajandajate konkurssi, millega selgitatakse välja aasta parim metsamajandaja.
Eesti Erametsaliit on Eesti suurima PEFC säästva metsamajandamise grupisertifikaadi hoidja.
Kalju Nagel
Kalju Nagel (1. veebruar 1918 Tartumaa – 2. veebruar 2005) oli eesti maalikunstnik.
Ta õppis „Pallases” Aleksander Vardi ateljees (1936–1939) ja Vardi juhendamisel Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis (1945–1947). Ta oli alates 1956. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Ta on peamiselt viljelenud maastikumaali, vähem natüürmorti, portreed ja figuraalkompositsiooni.
Isiklikku
Tema poeg oli maalikunstnik Lemming Nagel.
Arzl im Pitztal
Arzl im Pitztal on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 880 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 29,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3042 inimest.
Loodus
Läbi valla voolab Pitze jõgi.
pisi|tühi|Arzl im Pitztal põhjast
Daugavgrīva kihelkond
Daugavgrīva kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Dünamünde) oli haldusüksus Riia kreisis Riia kubermangus Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Lätimaal.
Arzl im Pitztal
Inimesed
Külast on pärit mäesuusataja Benjamin Raich ja bänd Mother's Cake.
Risti (Varbla kihelkond)
Risti oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kiska küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiska külaga.
Vihterpalu hüdromeetriajaam
Vihterpalu hüdromeetriajaam on hüdromeetriajaam Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas.
Jaam asub Vihterpalu jõel Vihterpalu peeli lävendil. Jaam on avatud 1. jaanuarist 1930. Jaama kaugus jõe suudmest on 2,4 km, valgla pindala on 474 km2, jaama graafiku nulli kõrgus on 5,28 m merepinnast.
Vihterpalu hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0000048.
Horisontaalne geeniülekanne
pisi|"Elu puu", mis kujutab horisontaalset ja vertikaalset geeniülekannet Horisontaalne geeniülekanne ehk horisontaalne geenisiire on geneetilise informatsiooni kandumine ühest organismist teise muul viisil kui paljunemise kaudu vanemalt järglasele. Seda nimetatakse ka lateraalseks geeniülekandeks. Nimetus vastandub niinimetatud vertikaalsele geeniülekandele, kus geenide ülekandmine toimub vanempõlvkonnalt järglastele seksuaalse või aseksuaalse sigimise kaudu. Horisontaalne geeniülekanne on oluline paljude organismide evolutsioonis.
Horisontaalne geeniülekanne on peamiseks bakterite antibiootikumiresistentsuse levimise põhjuseks   ja mängib olulist rolli uusi ühendeid, näiteks keemilisi taimekaitsevahendeid lagundada võimaldavate kohastumuste tekkes.
Horisontaalses geeniülekandes osalevad tihti mõõdukad bakteriofaagid ja plasmiidid. Geenid, mis on võimaldanud ühel bakteriliigil muutuda antibiootikumi vastu resistentseks, kanduvad üle teistele liikidele erinevate mehhanismide nagu transformatsiooni, transduktsiooni ja konjugatsiooni abil. See on muutumas tõsiseks meditsiiniliseks probleemiks ja on üheks oluliseks põhjuseks, miks patsiendid ei tohiks antibiootikume manustada ilma arsti ettekirjutuseta.
Viimastel aastatel on kindlaks tehtud, et bakterite vahel toimub horisontaalne geeniülekanne palju sagedamini, kui varem arvati. Seetõttu on geneetikud hakanud sellele vertikaalse ülekande kõrval järjest enam tähelepanu pöörama.
Kunstlik horisontaalne geeniülekanne on põhiliseks tööriistaks geenitehnoloogias.
Ajalugu
1951. aastal täheldati horisontaalset geeniülekannet esmakordselt, kui demonstreeriti, kuidas virulentsusgeeni ülekandumise tagajärjel muutus avirulentne Corynebacterium diphtheriae tüvi virulentseks. Sellega lahendati ka difteeria mõistatus, kus bakteriga nakatunud patsientidel esialgu haiguslikke sümptomeid ei avaldunud, need võisid aga hiljem tekkida. See fenomen oli ühtlasi esimeseks näiteks lüsogeense tsükli olulisusest.
1959. aastal kirjeldati esimesena bakteritevahelist geeniülekannet, kui kirjeldati antibiootikumiresistentsuse edasiandmist ühelt bakteriliigilt teisele. 1980. aastate keskel oletas Syvanen, et on olemas lateraalne geeniülekanne, et see on bioloogiliselt oluline ja et see on kujundanud evolutsiooni Maal elu tekkimisest saadik.
1999. aastal märkisid Jain, Rivera ja Lake: "Geeni- ja genoomiuuringud viitavad sellele, et prokarüootide vahel on toimunud märkimisväärselt palju horisontaalseid geeniülekandeid." See protsess on tõenäoliselt leidnud aset ka ainuraksete eukarüootide hulgas ja protistide evolutsioonis.
Järjest kasvava hulga tõendusmaterjali valguses, mis selle fenomeni evolutsioonilisele olulisusele viitab, on molekulaarbioloogid horisontaalset geeniülekannet kirjeldanud ka kui "uut bioloogilist paradigmat".
On kardetud, et horisontaalne geeniülekanne kujutab endast varjatud ohtu, kuna võimaldab transgeense DNA levimist liikide vahel.
Mehhanismid
Horisontaalne geeniülekanne võib toimuda mitme mehhanismi kaudu.
Viirused
Viirus nimega Sputnik nakatab amööbe, kuid ei suuda paljuneda, kui Mimivirus pole eelnevalt sama rakku nakatanud. Kuigi Sputnik 'u 13 geenil on vähe ühist ühegi teise viiruse genoomiga, on kolm neist sarnased Mimivirus 'e ja Mamavirus 'e geenidega. See annab põhjust oletada, et satelliitviirus Sputnik kasutab viirustevahelist horisontaalset geeniülekannet analoogselt bakteriofaagidele, mis vahendavad geneetilist informatsiooni bakterite vahel.
Prokarüoodid
Horisontaalne geeniülekanne on bakterite hulgas väga levinud, seda ka evolutsiooniliselt kaugete liikide vahel. Arvatakse, et see on oluliseks põhjuseks kasvavale ravimiresistentsusele. Üks bakterirakk, omandades resistentsuse, annab vastavad geenid kiiresti üle teistele liikidele. See protsess mängib rolli ka virulentsusfaktorite, näiteks eksotoksiinide ja -ensüümide levikus. Teatud bakteriaalsete infektsioonide vastu võitlemiseks on välja pakutud strateegiaid, mille sihtmärgid oleksid spetsiifilised virulentsusfaktorid ja mobiilsed geneetilised elemendid.
Eukarüoodid
"Geenijärjestuste võrdlemine viitab paljude geenide horisontaalsele ülekandumisele liikide, sealhulgas ka fülogeneetiliste domeenide vahel. See tähendab, et liikide fülogeneetilist ajalugu ei saa kindlaks teha üksikute geenide evolutsioonipuu järgi."
Organellidelt tuumale
DNA-järjestuste analüüsimine viitab võimalusele, et horisontaalne geeniülekanne on toimunud eukarüootides kloroplastide ja mitokondrite genoomidest rakutuuma. Endosümbiootilise teooria kohaselt pärinevad kloroplastid ja mitokondrid bakteritest, kelle eukarüootse raku eellane on fagotsüteerinud ja kes on jäänud rakku endosümbiontidena.
Bakteritelt seentele
Palju on dokumenteeritud horisontaalset geeniülekannet bakteritelt seentele, eriti pagaripärmile.
Bakteritelt lülijalgsetele
Kohvimarjades paljuneva mardika Hypothenemus hampei genoomis on geen HhMAN1, mis sarnaneb bakteriaalsete geenidega. Arvatakse, et see on pärit mardika seedekulgla bakteritelt.
Seentelt lülijalgsetele
On leitud, et herne-lehetäi (Acyrthosiphon pisum) genoom sisaldab mitmeid geene, mis on ülekandunud seentelt. Taimed, seened ja mikroorganismid suudavad sünteesida karotenoide, aga loomadest on toruleeni sünteesivad herne-lehetäid teadaolevalt ainukesed.
Inimestelt algloomadele
On püstitatud hüpotees, et malaariat põhjustav patogeen Plasmodium vivax on horisontaalse ülekande abil saanud inimestelt geneetilist informatsiooni, mis võib kaasa aidata tema pikaajalisele vastupidavusele inimkehas.
Kunstlik horisontaalne geeniülekanne
Geenitehnoloogia hõlmab geenide horisontaalset ülekandmist, kuigi selleks kasutatakse sünteetilisi ekspressioonikassette. Sleeping Beauty transposoon süsteem on sünteetiline geeniülekande vahendaja, mille loomisel võeti aluseks Tc1/mariner-transposoonide võime tungida sisse väga erinevate liikide genoomidesse. Seda süsteemi on kasutatud geenijärjestuste viimiseks erinevate loomade genoomidesse.
Tähtsus evolutsioonis
pisi|Fülogeneetiline elu puu 16s [[Ribosomaalne RNA|rRNA subühiku analüüsi alusel]] Horisontaalne geeniülekanne on võimalikuks segavaks faktoriks fülogeneesipuude konstrueerimisel ühe geeni järjestuse järgi. Näiteks kui kaks omavahel kaugelt suguluses olevat bakterit vahetavad geeni, siis neid liike sisaldaval puul märgitakse nad lähedasteks sugulasteks, kuna võrdluse aluseks olev geen on identne. Seda isegi siis, kui ülejäänud geenid on erinevad. Seetõttu on tihti parem kasutada fülogeneesipuude loomiseks teistsugust liiki informatsiooni, nagu geenide olemasolu või puudumine, ja kaasata fülogeneetilisse analüüsi võimalikult lai valik geene.
Levinuim geen, mille põhjal konstrueeritakse prokarüootide fülogeneetilisi suhteid, on 16s rRNA geen. Selle järjestus on küllalt konserveerunud lähedaste fülogeneetiliste suhete määramiseks, kuid samas piisavalt varieeruv, et erinevusi mõõta. Viimastel aastatel on arutletud, et ka 16s rRNA geenid võivad horisontaalselt üle kanduda. Ehkki see ei pruugi olla sage nähtus, tuleb 16s rRNA põhjal konstrueeritud fülogeneesipuude valiidsus üle kontrollida.
Bioloog Johann Peter Gogarten on pakkunud, et hiljutiste genoomiuuringute valguses tuleks traditsiooniline "puu" asendada "mosaiigiga", mis kirjeldaks erineva ajalooga geenide kombinatsiooni genoomides, ning "võrk" oleks sobiv metafoor visualiseerimaks tihedat geeniülekannet mikroobide vahel.
Üksikuid geene fülogeneetiliste markeritena kasutades on horisontaalse geeniülekande tõttu raske tuletada organismi fülogeneesi.
Geenid
Leidub tõendeid, et horisontaalset ülekannet on toimunud järgmiste geenide puhul:
Hazebroucki kanton
Hazebroucki kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Hazebrouck.
See koosneb järgmistest valdadest:
Howelli maakond
Howelli maakond (Howell County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on West Plains.
Ajalugu
Maakond moodustati 1857. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 40 400.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Franklini medal
pisi|170px|[[Benjamin Franklin, kelle auks on medal nimetatud. Joseph Duplessise maal (1785)]] Franklini medal oli teadusauhind, mida aastatel 1915–1997 andis välja Philadelphias asuv Franklini Instituut saavutuste eest inseneriteadusetes, füüsikas ja keemias, alates 1946. aastast ka eluteadustes. 1988. aastal anti auhind arvutiteaduse ja tunnetusteaduse valdkonnas (Donald Knuth).
Autasu asutati 1914. aastal Benjamin Franklini (1706–1790) auks. Alates 1998. aastast annab Franklini Instituut välja Benjamin Franklini medalit.
Viited
pisi|Franklini medal
Eesti Kultuuriselts Moldovas
Eesti Kultuuriselts Moldovas (rumeenia keeles Organizația Obsteasca Comunitatea Estona din Republica Moldova; ka Chișinău Eesti Kultuuriselts ) on Moldovas Chișinăus tegutsev Moldovas elavaid eestlasi ühendav selts.
Seltsi esimees on Igor Goncearov.
Kaliningradi aeg
Kaliningradi aeg (lühend vene keeles МСК−1, ladina kirjas MSK-1) on vööndiaja UTC+2:00 nimetus, mida kasutatakse Venemaal Kaliningradi oblastis. Kaliningradi aeg on seega maailmaajast kaks tundi ees.
Kaliningradi oblast läks Moskva ajalt vööndiaega UTC+2:00 üle 1989. aastal koos Eesti, Läti ja Leeduga. 29. märtsist 1992 kasutati suvepreioodil suveaega UTC+3:00. 2011. aastast oli Kaliningradi aeg aasta läbi UTC+3:00, 2014. aastast UTC+2:00.
Physicum
Nurgakivi pandi 4. oktoobril 2012, sarikapidu peeti 27. märtsil 2013 ning hoone avati 25. augustil 2014.
Füüsikahoone pindala on 12 700 m². Hoone ehitus maksis üle 16 miljoni euro. Sellest 13,5 miljonit kaeti Sihtasutus Archimedese vahendusel Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.
Maja ehitas Astlanda Ehitus OÜ ja arhitektuurse osa autorid on Kadarik Tüür Arhitektid OÜ (arhitektid Ott Kadarik, Mihkel Tüür ja Villem Tomiste, sisearhitekt Kadri Tamme).
Hoone katusel töötab ilmajaam.
Laat
Maal pakuvad laadad väiketootjatele võimalust müüa korraga suuremale hulgale ostjatele kui neil muul ajal võimalik oleks, ostjad aga leiavad palju kaupu ühest kohast. Eriti olulised olid laadad maamajandusele enne väikepoodide võrgu arengut. Linnades, kus toimib igapäevane suuremahuline kaubandus, on laatadel pigem meelelahutuslik funktsioon, ehkki oluline on ka suur valik käsitööd ja põllumajandussaadusi. Tänapäeval korraldatakse linnades laatu sageli suuremate pidustuste raames, näiteks Tallinnas vanalinna päevadel ja Tartus Hansalaadana Tartu Hansapäevade ajal. Enamasti toimuvad laadad suvel. Tüüpilised laadalõbustused on õnneloos, karussell, osavusmängud ja jõukatsumised.
Eesti laadakalender
Tuntumad kevadlaadad – Türi lillelaat, Vanamõisa kevadlaat, Jäneda Aia- ja Lillepäevad, Tartu kevadlaat jt. Peamiselt kaubeldakse aia- ja taimekaupaga – istikud, aiatarbed, kevadlilled, taimed, lilleseemned ja -sibulad jm.
Cham Wings Airlines
Cham Wings Airlines (araabia keel: أجنحة الشام للطيران, varem tuntud kui Sham Wing Airlines) on Süüria eralennufirma, mille peakontor asub Damaskuses Süürias.
Laat
Eesti laadakalender
Suve- ja jaanilaadad - Luige laat, Avinurme tünnilaat, Hauka laat, Jäneda talupäevad, Rakvere Linna Päevade Kreisilaat, Mihkli Laat, Vastseliina Maarahva Laat, Kallaste kala- ja sibulalaat jne. Laatadel on käsitöömeistrite lai kaubavalik, toidu- ning tarbekaupade ja vanavara müük, palju mitmesuguseid laadaüritusi jne.
Sügisel toimuvad Mardilaat, Uma Mekk suurlaat Võrus, Jäneda sügislaat, Lindora laat, Suur Paunvere Väljanäitus ja Laat jt. Kaubaks on aiasaadused, liha, juust ning mitmesugused talukaubad. Pakutakse ka käsitööd.
Talvel toimuvad linnades jõuluturud, näiteks Tallinna ja Tartu jõuluturg. Müügiks on jõulukingitused, käsitöötooted ja maitsev toit jõululauale.
Laadad toimuvad ka erinevate festivalide raames – näiteks Viljandi pärimusmuusika festival, Küüslaugufestival, Saaremaa Toidufestival, Umbrohufestival, Tulekala Festival jt.
Ajaloost
Laatu hakati Lääne-Euroopas korraldama tähtsamate kirikupühade puhul juba keskajal. Eestis peeti laatu peamiselt linnades ja alevikes (Tallinna sadamalaadad, laadad Tartus, Pärnus, Paides, Rakveres jm.). 1787. aastal alguse saanud Tallinna aastalaadad kestsid mitu nädalat. Samal ajal hakkas kasvama laatade tähtsus maakaubanduses.
19. sajandil peeti maal rohkesti talurahvalaatu, kus kaupa müütasid ränd- ja linnakaupmehed, käsitöölised jt. Lisaks kujunesid välja erilaadad: looma-, hobuse-, lina- ja kalalaadad. Laat oli ühtlasi suhtluskohaks, seal töötas karussell, esinesid karutantsitajad, mustkunstnikud, palaganitegijad jt. Suurematel laatadel oli ka eelpäev (potilaat), mil müüdi nõusid, eriti savinõusid, pudukaupa jms. Laatu peeti aastas kolmel korral - sügisel (septembris-oktoobris), talvel (veebruaris-märtsis) ja suvel (juunis-juulis).
19. sajandi lõpul laatade ilme muutus seoses maakaupluste võrgu kujunemise ja liiklusolude paranemisega. Neid hakati korraldama sagedamini ja uutes kohtades, kuid laadad kestsid harva üle ühe päeva. Põhiliselt kaubeldi, lõbustuste osakaal vähenes. Nõukogude okupatsiooni ajal vana laada traditsioon katkestati, laatade nimetus anti kaubandusorganisatsioonide korraldatud suurmüükidele.
Kultuuris
Kirevuse ja melu tõttu kõneldakse laadast tihtipeale ka sümbolina. Tuntud on Briti kirjaniku William Thackeray romaan "Edevuse laat".