cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mombasa
Kuni märtsini 2013 oli Mombasa Rannikuprovintsi halduskeskus.
Linn asub India ookeanis Keenia ranniku lähedal oleval Mombasa saarel.
Pentagon (täpsustus)
Seda nime kannavad rahvasuus ka kaks hoonet Eestis:
Mombasa
Ajalugu
Mombasa on tähtis sadamalinn.
Oranjestad (Aruba)
right|thumb|Oranjestadi kesklinn thumb|Tüüpiline hollandipärane arhitektuur
Downing Street
Kuigi sellel tänaval asuvad ka teised ametiasutused, tähistab Downing Street tavakeeles peamiselt Suurbritannia peaministrit, kelle ametlik residents asub aadressil Downing Street 10. Lisaks paiknevad samal tänaval rahandusministri residents (Downing Street 11) ja valitseva partei distsipliinivalvuri (Chief Whip ' i) residents. Residentside vastas paikneb Suurbritannia välisministeeriumi hoone.
Oranjestad (Aruba)
Oranjestad on Aruba pealinn ja suurim linn.
Downing Street
1989. aastal, kui kardeti IRA rünnakuid, püstitati tollase peaministri Margaret Thatcheri kaitseks tänava kumbagi otsa terasväravad, mis piiravad tänavat siiani.
Oranjestad (Aruba)
Oranjestadi elanike arv on 2005. aasta andmetel 30 000.
Downing Street
thumb|left|400px|Vaade Downing Streetile (paremal residentsid)
Oranjestad (Aruba)
Transport
Linnas on rahvusvaheline lennujaam Queen Beatrix International Airport, mille kaudu toimub lennuühendus Kariibi mere maade, USA ja Euroopaga.
Oranjestadi sadamat külastavad paljud kruiisilaevad.
Ajalugu
Enne 1790. aastat oli Aruba keskuseks lõuna pool asuv Savaneta, kuid Oranjestad osutus laevadele paremini ligipääsetavaks.
Aastal 1796 rajasid hollandlased fordi (Fort Zoutman). Varsti pärast seda kerkisid lähedusse esimesed majad. Sellest ajast ongi Oranjestad Aruba halduskeskus.
Aastal 1986 Oranjestadi tähtsus kasvas, sest Aruba sai üheks kolmest Madalmade Kuningriigi maast Hollandi ja Hollandi Antillide kõrval.
Vaatamisväärsused
Turiste tõmbavad ligi Fort Zoutman, Willem III torn, kuunarisadam paljude tax-free-poodidega ja mitmesuguste sportimisvõimalustega ja väga vaheldusrikas kaubatänav Wilhelminastraat. Kaubatänav on ka Caya G. F. Betico Croes.
Arhitektuur
Eriti vanalinnas on väga ainulaadne arhitektuur. Värvilised, rikkalikult kaunistatud, õhulised ja kõrged hooned on hollandipärased. Kogu vanalinnas valitseb hollandi-kariibi õhustik, mis tõenäoliselt eksisteeris juba koloniaalajal.
Riigivolikogu 76. valimisringkond
'''Riigivolikogu 76. valimisringkond''' asus Võrumaal. 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Vastseliina, Misso, Haanja, Ruusmäe ja Rõuge vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8748 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Johannes Hiiemets, Albert Kendra ja August Kohver (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 612, 2720 ja 2699 häält, seega valiti 76. valimisringkonnast Riigivolikogusse Albert Kendra. Ajakirjanduses avaldati esialgu ekslikud andmed, mille järgi võitis valimised August Kohver. Vastseliina vallasekretäri Vidrik Hallapit karistati valimistulemuste võltsimise eest kaheaastase vangistusega ühes õiguste kaotusega.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Rudolf Ruus, vastaskandidaat Arvo Pilt.
Platoni Akadeemia
Platoni Akadeemia oli Platoni asutatud filosoofiline kool Ateena lähedal, mis tegutses 385 eKr – 529 pKr.
Platon asutas Akadeemia Pythagorase Liidu eeskujul ning tal olid juriidilise isiku õigused. Akadeemia liikmed tasusid igal kuul liikmemaksu. Õpetajad ja õpilased elasid koos asutusele kuuluvais hooneis. Loengud ja väitlused toimusid tunniplaani järgi.
Platoni Akadeemiat vastandatakse sageli hiljem Aristotelese asutatud Lykeionile (ehk peripateetikute koolile). Aristoteles asutas Lykeioni just sellepärast, et Platon pärandas kooli juhtimise ja varanduse käsutamise õiguse mitte talle, vaid oma õepojale Speusipposele. Edaspidi Akadeemia juhataja valiti.
Ehkki Akadeemia tähtsus aegade jooksul muutus, on selle õpilaste seast kasvanud silmapaistvaid filosoofe, sealhulgas Aristoteles, Arkesilaos ja Proklos.
Ida-Rooma keiser Justinianus I lasi paganliku filosoofiakooli sulgeda 529 pKr.
Akadeemia asukoht avastati taas 20. sajandil; suur osa sellest on praeguseks välja kaevatud.
Külma (Saaremaa)
Külma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Platoni Akadeemia
Vana Akadeemia
Vana Akadeemiat juhtis pärast Platonit Speusippos ning seejärel Xenokrates. Arvatakse, et selle õpetus meenutas pütagoreismi.
Külma (Saaremaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Platoni Akadeemia
Uus Akadeemia
Uue Akadeemia tuntumad filosoofid olid Karneades ja Philon Larissast.
Platoni akadeemia asutas Platon umbes 385. aastal eKr. Tegu polnud akadeemiaga selle tänapäevases mõistes, vaid mitteformaalse ühendusega, kus õpiti algselt Platoni juhtimisel filosoofiat, matemaatikat ja astronoomiat. Pole täpselt teada, kuidas akadeemia organiseeritud oli, ent arvatavasti jagati õpetusi loengute, dialoogide ja seminaridega. Akadeemia sai nime oma asukoha järgi, milleks oli Ateenast põhja pool asuv äärelinn Akadeemia. Väidetavalt tegutses akadeemia 529. aastani, kui Ida-Rooma riigi keiser Justinianus Iselle sulges. 15. sajandil tegutses Firenzes Platoni akadeemia eeskujul Academia Platonica, mis mõjutas Itaalia renessansi kujunemist. Platoni akadeemiast on välja kujunenud sõna "akadeemia" selle tänapäevases tähenduses. pisi|330x330px|Platon
Asukoht
vasakul|pisi|Kaart Ateena linnast ning sellest põhja pool asuvast Akadeemiast Ateenast põhja pool asus äärelinn Akadeemia, mis oli jumalatele, sealhulgas Athenale püha. Seal oli oliivipuusalu, mis müüdi järgi kasvatati Erectheumi pühast oliivist, oliivisalude oliiviüli kasutati Panatenaiade pidustustel. Koha vanem nimi oli Hekadeemia, mis muutus 6. sajandi alguses Akadeemiaks. Nimi on seotud Akademosega, Ateena jumal-kangelasega, kes jättis müüdi järgi aia ja oliivipuud Ateena linnale, et seda gümnastika jaoks kasutada. Akadeemias oli pronksiajast alates religioosne sekt. Lisaks toimusid Akadeemias võidujooksud altarite vahel, matusemängud ja külastused dionüüsiate pidustustel. Akadeemiat ümbritses kujudega kaunistatud aed, mille ehitas Hipparchus, lisaks olid seal templid ning kuulsate meeste hauakivid. Aias kasvasid nii oliivipuud kui plaatanid, mille istutas riigimees Kimon, kes suunas Cephisuse jõe ümber, et kuiva maad viljakamaks muuta. Akadeemiat peeti kohaks, kus Akademos avaldas dioskuuridele, kuhu Theseus Helena peitis. Austusest dioskuuride vastu ei laastanud spartalased Akadeemiat, kui nad Atika vallutasid. Teed Ateenast Akadeemiasse ääristasid ateenlaste hauakivid. 86. aastal eKr langetas Vana-Rooma väepealik Sulla oliivipuusalu, et piiramisseadeldisi ehitada. pisi|Tee Akadeemiasse
Platon ostis 40-aastaselt (või talle osteti) Akadeemias aia koos majaga ning avas seal oma filosoofiakooli, mille järgi saigi tema akadeemia nime. Maja nimetati ka muusade majaks ehk museioniks.
Koraal
Koraal (keskladina sõnast choralis 'koori-', kreekakeelsest sõnast χορός chorós 'koor') on kirikulaul, mida esitab koor.
Platoni Akadeemia
Ajalugu
Platoni akadeemia asutati umbes 385. aastal eKr. Akadeemia polnud ametlik institutsioon, nagu seda mõistetakse tänapäeval, vaid pigem Platoni juhendatav mitteformaalne ühendus inimestest, keda huvitas filosoofia, matemaatika ja teoreetiline astronoomia. Väga oluliseks peeti matemaatikat ning geomeetriat – maja ukse kohal oli kiri: ,,Geomeetria mittetundja ärgu sisenegu." Akadeemia muutus niivõrd populaarseks intellektuaalide kogunemiskohaks, et see jätkas 900 aastat pärast Platoni surma. 85. aastast eKr kuni teise sajandini pKr teadaolevalt akadeemiat polnud. Väidetavalt tegutses akadeemia 529. aastani, kui Ida-Rooma riigi keiser Justinianus I selle sulges, kartes paganluse levikut ja selle ohtu kristlusele, ent arvatavasti tegutses akadeemia piiratud tingimustes 560. aastani, kui suri akadeemia juht Simplicius.
Koraal
Eesti keelde on sõna tõenäoliselt jõudnud saksa keele vahendusel. Koraaliks nimetatakse nii ladinakeelset ühehäälset saateta laulu, mis on olulisel kohal katoliku liturgias – gregooriuse koraal – kui ka eelnevaga ajalooliselt seotud, kuid hilisemat protestantliku kiriku rahvuskeelset koguduselaulu, mida eesti keeles tuntakse luteri koraali nime all.
Rahvakoraalideks nimetatakse ametliku koraaliviisi rahvapäraseid mugandusi või nende rahvapäraste kaunistustega variante, mille tekst on pärit lauluraamatust – Cyrillus Kreegi sõnul "konksude, lintide ja keerutustega laule".
Sõna on laienenud ka koraali instrumentaalseadetele (Artur Kappi "Koraal-variatsioonid", Tõnu Kõrvitsa "Thule koraalid" jt).
Platoni Akadeemia
Akadeemia etapid
Sextus Empiricus eristas lausa viit etappi: esimese akadeemia lõi Platon, teise Arkesilaus, kolmanda Carneades, Philo ja Charmindes neljanda ja Antiokhus viienda.
Diogenes eristas seevastu kolme akadeemiat: vana, keskmist ja uut. Vanas akadeemias tegutsesid Platoni järgijad, kes tema meetodeid ei muutnud. Arvatakse, et selle õpetus oli tihedalt seotud pütagoreismiga. Vanas akadeemias õppis ka Aristoteles, kes lahkus akadeemiast, kui selle juhiks valiti Platoni nõbu Speusippus. Hiljem asutas Aristoteles Lykeioni, millele Platoni akadeemiat sageli vastandatakse.
Keskmises akadeemias uuendati filosoofilise arutelu meetodeid, säilitades siiski ka Platoni kombed, ning uues akadeemias taastati Platoni akadeemia maine, loobudes Arkesilause tõekspidamistest.
Akadeemia õpetus
Platoni akadeemias õpiti selle tegutsemisaja jooksul astronoomiat, bioloogiat, matemaatikat, poliitteooriaid ja filosoofiat. Pole täpselt teada, kuidas akadeemia organiseeritud oli, ent arvatavasti jagati õpetusi loengute, dialoogide ja seminaridega. Platon lootis, et akadeemia aitab tulevastel valitsejatel paremini Kreeka valitsemist korraldada. Vanas akadeemias õpiti Platoni õpetuste järgi, keskmises akadeemias uuendati ideid, ehkki ei hüljatud Platoni mõtteid täielikult, ning uues akadeemias seati Platon taas au sisse.
Firenze akadeemia
pisi|Lorenzo de Medici vasakul|pisi|Marsilio Ficino Pärast neoplatoonilise akadeemia sulgemist polnud kristlikule Euroopale enamus Platoni ja neoplatonistide tekste kättesaadavad ning alles 15. sajandi keskpaigas tutvustas Gemistos Plethon Firenze õpetlastele suuremat osa Platoni loomingust. Cosimo de Medici lõi sellest inspireerituna 1462. aastal oma villasse Careggis Platoni akadeemia ehk Academia Platonica. Selle juhiks valis ta Marsilio Ficino, kes tõlkis nii Platoni teoseid kui ka teisi Vana-Kreeka autorite tekste ladina keelde. Arvatakse, et Ficino lõi ka termini "platooniline armastus".
Ficino õpetas Medicini lapselast Lorenzo de Medicit, kes asutas Pisa ülikooli, muutis platoonilise akadeemia akadeemiliseks. Grupp filosoofe, kirjanikke ja kunstnikke taasavasid Ateena Platoni akadeemia. Seal tegutsesid aktiivselt Giovanni Pico della Mirandola, Cristoforo Landino, Poliziano, Leon Battista Alberti, Nicholas Cusano, Giuliano de Medici ja Lorenzo de Medici. Grupi liikmed pidasid oma tegevust Platoni akadeemia taaskehastuseks, ehkki grupi tegevus polnud organiseeritud. Pärast Konstantinoopoli vallutamist 1453. aastal hakkasid akadeemias õpetama bütsantsi õpetlased, mis võimaldas Platoni ladinakeelsete tekstide kasutamist. Firenze akadeemiast kujunes suur mõju Itaalia renessansi arengule. Pärast Lorenzo surma lõpetas Firenze akadeemia oma tegevuse.
Leoninus
Leoninus (tegutses alates u 1150, suri u 1201) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.
Ta kuulus koos Perotinusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.
Leoninus lõi peamiselt kahehäälseid organume. Ülemine hääl oli alumisest, gregooriuse koraalist liikuvam, elavalt rütmiseeritud. Selline muusika sarnanes oma ebamaiselt hõljuva rütmika poolest pigem ilmalike tantsulauludega.
Leoninus koostas esimese suurema "polüfooniate" kogumiku, luues palju kahehäälseid laule Notre-Dame'i kirikulaulude raamatusse (Magnus liber organi). Organumiks hakati nimetama vokaalmuusikat.
Valentin Grenz
Valentin Martin Grenz VR I/3 (22. oktoober 1888 Paldiski – 22. veebruar 1944 Halturin, Kirovi oblast) oli Eesti mereväelane (mereväekapten), 1932–1938 Eesti Vabariigi Merejõudude juhataja.
Ta arreteeriti NKVD poolt ja lasti 55-aastaselt maha Venemaal.
Rebasemõisa
Rebasemõisa on küla Valgamaal Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Theodor Petai
Theodor Petai (aastani 1935 Theodor Pettai; 19. jaanuar 1890 Varstu, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli eesti pedagoog ja Kaitseliidu Varstu malevkonna pealik.
Aastal 2012 kanoniseeris Konstantinoopoli Püha Sinod ta koos abikaasa Annaga pühakuks (uusmärtriks).
Elulugu
Theodor sündis Matumäe taluperemehe Kaarli Pettai ja ta naise Anna (sündinud Sepp, pärit Karula vallast Paluotsa talust) pojana. Ta õppis Varstu õigeusu abikoolis 1897–1899, Mõniste-Ritsiku õigeusu kihelkonnakoolis 1899–1900, Kaika õigeusu kihelkonnakoolis 1900–1902 ja lõpetas Tsooru Ministeeriumikooli aastal 1905. Sooritas õigeusu kiriku salmilaulja (köstri) eksami aastal 1912. Õppis edasi pedagoogilistel kursustel ning omandas algkooliõpetaja kutse 1919 ja täiendavalt Võru Õpetajate Seminari juures 1923.
Ta abiellus aastal 1919 õpetaja Anna Veiding'uga (1889–1948), Mõniste Paju kõrtsi pidaja tütrega, kellest hiljem (1929) sai Naiskodukaitse Võru ringkonna Vastse-Roosa jaoskonna asutaja ja juhatuse liige.
Töötas Tsooru valla Kõrgepalu õigeusu abikooli õpetajana aastatel 1908–1912, Maalupi õigeusu Kooli õpetaja-köstrina 1912, Mõniste-Ritsiku õigeusu kihelkonnakooli õpetaja-köstrina 1912–1918, Miku algkooli juhatajana Varstus 1918–1920, Vastse-Roosa Algkooli juhatajana 1920–1941, kus vahepeal õpetas ka ta abikaasa Anna. Põhitöö kõrvalt oli ta ka Vastse-Roosa postiagentuuri juhataja alates 4. maist 1939.
Ta arreteeriti 14. juunil 1941, mõisteti teist korda (esimene kord oli 20. veebruaril 1919) surma 12. märtsil 1942 ning lasti maha Sosva vangilaagris 20. aprillil 1942.
Ühiskondlik tegevus
Seoses Eesti-Läti piiri määramisega aitas Theodor Petai kaasa poole tolleaegse Vastse-Roosa valla jätmisele Eesti alale. Koos August Kondiga valmistas ta ette statistilised andmed ja kogus Eesti alla soovijate allkirjad.
Ta tegutses koorijuhina Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kirikus aastast 1916 kuni vangistamiseni aastal 1941. Ta oli ka koguduse revisjonikomisjoni liige.
Ta kuulus Kaitseliitu alates 1919. aastast, oli Kaitseliidu Varstu malevkonna pealik 1934–1940, organiseeris Noorte Kotkaste Varstu malevkonna ja oli selle vanem 1930–1940, Vabadussõja Ajaloo Komitee kaastööline, Eesti Kirjanduse Seltsi liige ja usaldusmees, Piirimaade Seltsi liige, looduskaitse usaldusmees.
Ta asutas Vana-Roosa Rahva Haridusühingu aastal 1919, Vastse-Roosa raamatukogu 1921, kohaliku kiriku- ja ilmaliku koori 1919. Koor osales VIII ja IX üldlaulupeol Tallinnas. Ta juhatas Noorte Kotkaste orkestrit ja näiteringi, oli tegevliige Vabatahtlikus Tuletõrjeühingus, Majandusühisuses ja Varstu Ühispangas.
Mälestuse jäädvustamine
pisi|Mõniste-Ritsiku kiriku juures olev mälestuskivi
Isiklikku
Ta vend oli eesti pedagoog ja koorijuht Aleksander Pettai.
Lääne-Sahara
Lääne-Sahara on de facto osaliselt Maroko poolt okupeeritud määratlemata staatusega ala Aafrika looderannikul (endine Hispaania Sahara). Lääne-Saharas on välja kuulutatud Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik.
Suuremad asulad on El Aaiún, Ed Dâkhla, Es-Smara, Boujdour ja El Marsa.
Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi ajutine halduskeskus asub Bir Lehlús.
Jeti
Jeti on küla Valgamaal Tõrva vallas Eesti-Läti piiri äärel.
Ajalugu
Küla territooriumile jääb Koorküla Valgjärve järveasula, mis on kunagine asulakoht Koorküla Valgjärves. Seal on tuvastanud kolm inimtegevuse perioodi, mis olid vastavalt nooremal kiviajal, eelrooma rauaajal ja 1. aastatuhande teisel poolel.
1977. aastal liideti Jetiga Asumõisa küla.
Loodus
Müüda küla läänepiiri voolab Õhne jõgi. Külast saavad alguse Pedeli jõgi ja Jõku jõgi.
Jeti külas asub muinsuskaitsealune ohvrihiis Lindsi saarik.
Külas asub mitmeid järvi. Neist suurim on Koorküla Valgjärv, mis on oma kuni 26,8 m sügavusega Eesti järvedest üks sügavamaid. Veel sügavam on aga Udsu järv (30,25 m), mis on Eestis sügavuselt kolmas. Samuti asuvad seal Jäävä järv, Kadastiku järv, Kiisjärv, Laanemõtsa järv, Pikre järv, Saudikjärv ja Virtsjärv.
Külas asub Koorküla looduskaitseala. Lisaks on Õhne jõe äärde moodustatud Õhne jõe hoiuala ja Pikre järve kaitstakse Pikre järve hoiuala koosseisus.
Tuntud elanikud
Jeti külas, endises Koorküla koolimajas, sündis ja töötas kogu elu õpetajana Karl Ruut (1862–1929).
Jeti küla veskijärve läheduses möödusid kirjandusteadlase Endel Nirgi lapsepõlv ja noorusaastad.
Pealinnade loend
A
Abu Dhabi - Abuja - Accra - Addis Abeba - Al-Kuwayt - Alžiir - Amman - Amsterdam - Andorra la Vella - Ankara - Antananarivo - Apia - Ar-Riyād - Asmara - Asunción - Aşgabat - Ateena
B
Bagdad - Bakuu - Bamako - Bandar Seri Begawan - Bangkok - Bangui - Banjul - Basseterre - Beirut - Belgrad - Belmopan - Berliin - Bern - Bissau - Biškek - Bogotá - Brasília - Brazzaville - Bratislava - Bridgetown - Brüssel - Budapest - Buenos Aires - Bujumbura - Bukarest
C
Canberra - Caracas - Castries - Chişinău - Conakry - Cotonou
D
Dakar - Damaskus - Dhaka - Dili - Djibouti - Dodoma - Doha - Dublin - Dušanbe
Schwarzach (Vorarlberg)
Schwarzach on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Pealinnade loend
F
Freetown
G
Gaborone - Georgetown - Guatemala
H
Hanoi - Harare - Hartum - Helsingi - Honiara
I
Islamabad
J
Jakarta - Jerevan - Jeruusalemm - Juba
K
Kabul - Kairo - Kampala - Katmandu - Kigali - Kiiev - Kingston - Kingstown - Kinshasa - Kopenhaagen - Kuala Lumpur
L
La Habana - La Paz - Libreville - Lilongwe - Lima - Lissabon - Ljubljana - Lobamba - Lomé - London - Luanda - Lusaka - Luxembourg
M
Madrid - Malabo - Malé - Managua - Manama - Manila - Maputo - Maseru - Masqaţ - Mbabane - México - Minsk - Monaco - Monrovia - Montevideo - Moroni - Moskva - Muqdisho
N
Nairobi - Nassau - Naypyidaw - N'Djamena - New Delhi - Ngerulmud - Niamey - Nikosia - Nouakchott - Nuku‘alofa - Nur-Sultan
O
Oslo - Ottawa - Ouagadougou
P
Palikir - Panamá - Paramaribo - Pariis - Peking - Phnom Penh - Podgorica - Port Louis - Port Moresby - Port of Spain - Port Vila - Port-au-Prince - Porto-Novo - Praha - Praia - Pretoria - Priština - Pyongyang
Q
Quito
R
Rabat - Reykjavík - Riia - Rooma - Roseau
S
Saint George's - Saint John's - San José - San Marino - San Salvador - Sanaa - Santiago - Santo Domingo - São Tomé - Sarajevo - Singapur - Sri Jayewardenepura Kotte - Skopje - Sofia - Seoul -Stockholm - Sucre - Suva
Z
Zagreb
Koonga valla vapp
thumb|Koonga valla vapp
Pealinnade loend
T
Taibei - Tallinn - Tarawa South - Taškent - Tegucigalpa - Teheran - Tel Aviv - Thbilisi - Thimphu - Tirana - Tōkyō - Tripoli - Tunis
Koonga valla vapp
Koonga valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla vapp.
Pealinnade loend
U
Ulaanbaatar - Uliga / Majuro
V
Vaduz - Vaiaku / Funafuti - Valletta - Varssavi - Victoria - Vientiane -Viin - Vilnius
Koonga valla vapp
Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996 ning õnnistatud sama aasta 20. augustil.
Pealinnade loend
W
Washington - Wellington - Windhoek
Koonga valla vapp
Vapi autor on Priit Herodes.
Vapi kirjeldus
Koonga valla vapiks on sinine, hõbedase siseäärisega kilp, mille sinisel väljal on kuldne tammeoks, mis koosneb ühest lehest ja kolmest tõrust.
Põhjendus
Sinine tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid, hõbe märgib paekivi ning kuld on Pärnumaa vapivärvus. Siseääris sümboliseerib paekiviaedu ja looduskaitseala. Tammeoks on tugevuse ja elujõu tähis ning tõrud rõhutavad tulevikulootust.
Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist kasutatakse:
Laugu-Liiva
Laugu-Liiva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Laugu
Laugu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Külas asub endise kooli lähedal kaitse alla võetud pinnavorm: Laugu astang.
Vertitsilloos
Vertitsilloos on mulla kaudu leviv taimede seenhaigus, mille tekitaja on Verticillium.
Vertsilloos esineb Eestis peamiselt rapsil vilttõvena (Verticilium dahliae) ja vähem muudel taimedel närbumistõvena (Verticillium longisporum).
Haigustunnused
Esimesed haigustunnused võivad ilmneda rapsil taime õitsemise ajal. Lehe üks pool kolletub võimuutub hallikakspruuniks. Lehe pinnal võib olla ka klorootilisi laike ning kogu taim võib närtsida. Hilisema nakatuse korral tekivad taime pea- ja külgharudele algul kollakaspruunid triibud, hiljem tumenevad, nakatunud on osa juhtkimpudest. Taimel saabub hädaküpsus, mistõttu seemned jäävad peeneks ning seemnesaak väiksemaks. Enamiku nakatunud taimede seemnete läbimõõt on väiksem kui 1,5 mm. Iseloomulik on hõbehalli värvuse teke ja kahjustatud harude pehkimine. Nakatunud varred on kiprunud, aga mitte õõnsad nagu valgemädaniku korral. Haiguse arenedes taim hävib. Koor on kergesti eemaldatav, kaetud mustade mikrosklerootsiumidega. Viimaste abil võib haigus mullas säilida aastaid.
Haiguse levik
Vertitsilloos on mulla kaudu leviv haigus. Esineb piirkondades, kus on rapsi kasvatatud intensiivselt pikka aega. Haigustekitaja võib levida ristikul, kartuli ja paljude umbrohtude abil. Haigus levib mulla kaudu, samuti põllutööriistade ja masinatega. Taimed võivad nakatuda juba pärast tärkamist, kuid haigus püsib taimes kaua aega varjatult. Üheks vertitsilloosi leviku põhjuseks peetakse ka liiga tihendatud mulda. Mulla väiksema kobestuse juures ei saa rapsi juur areneda sügavamale, mistõttu pindmises kihis moodustub hulgaliselt lisajuuri ning nakatumise tõenäosus on suurem.
Vältimine ja tõrje
Taimejäänuste sissekünd mikrosklerootsiumide hävitamiseks. Viljavaheldusest või külvikorrast kinni pidamine. Rapsi kasvuks on sobiv pH 6,5 ja sellest väiksema väärtuse korral on vertitsilloosi nakatumise risk suurem. Nakatumise ulatust ja ohu tõsidust saab iga kasvataja ise hinnata rapsipõllul vahetult pärast koristamist: hallikad kuni valged varred on nakatumine valgemädanikku, rohelised varred on tervetel nakatumata taimedel ja pruunid varred on vertitsilloosi nakatunud taimed.
Dokumentaalfilm
Dokumentaalfilm (argikeeles ka dokfilm; vananenud terminiga kultuurfilm ) on film, mis dokumenteerib mõnd tegelikkuse tahku.
Dokumentaalfilmi loojat nimetatakse dokumentalistiks.
SI-süsteemi ühikud
SI-süsteemi ühikud ehk rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) mõõtühikud jaotuvad põhiühikuteks (meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela) ning nendest tuletatud ühikuteks. Tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena (arvkordajaga üks). Kahekümne kahele tuletatud ühikule on antud erinimetused.
Eestis kasutatavad SI põhiühikud, nendest tuletatud ühikud ning kord- ja osaühikud, samuti nende kasutamise viis on kehtestatud EV määrusega.
Mõõtühikute tähised (sümbolid) kirjutatakse püstkirjas ilma lõpupunktita. Isikunimest tuletatud SI ühikute tähised kirjutatakse suure algustähega.
SI põhiühikud
SI-süsteemi kõigi seitsme põhiühiku definitsioonid (määratlused) põhinevad füüsikakonstantide fikseeritud arvväärtustel, mille on kindlaks määranud CODATA. Uued määratlused on esitatud Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo reeglistiku (SI-Brochure) 9. trükis ja avaldatud ELi direktiivina 2019/1258.
Fikseeritud väärtused on kehtestatud selleks, et põhiühikute arvväärusi saaks täpselt väljendada. Fikseeritud on iga konstandi niisugune arvväärtus, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Konstantide fikseeritud arvvääruste ja nende mõõtühikute omavahelise seose kaudu saab põhiühikuid kirjeldada ja matemaatiliselt avaldada.
Erinimetustega tuletatud SI ühikud
Erinimetustega tuletatud ühikuid võib kombineerida põhiühikute ja teiste tuletatud ühikutega, nt džaul = njuuton × meeter (N∙m).
Muid mittesüsteemseid (SI-väliseid) mõõtühikuid
Teaduse ja tehnika eri valdkondades on peale SI ühikute kasutusel veel mõningaid mittesüsteemseid ühikuid.
Valter Uusberg
Valter Uusberg (sündinud 11. juulil 1953 ) on Eesti animafilmilavastaja.
Ta on Rapla Teatritegemise Seltsi juhatuse esimees.
Isiklikku
Ta on abielus dirigendi ja psühholoogi Urve Uusbergiga.
Singapuri riigipeade loend
Singapuri riigipeade loend loetleb Singapuri presidendid Malaisia föderatsiooni koosseisus ja pärast iseseisvumist 1965. aastal.
Koobassaare
Koobassaare on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Linnaka
Linnaka on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Seal asub Karja Katariina kirik.
Issanda Vastupanuarmee
Issanda Vastupanuarmee (inglise keeles The Lord's Resistance Army, ametlik lühend LRA) on 1986. aastal Ugandas asutatud, usuliselt ja poliitiliselt motiveeritud relvarühmitus, mis peab alates 1987. aastast võitlust Uganda keskvalitsuse vastu.
Rühmituse asutaja ja juht on ennast prohvetiks ja meediumiks kuulutanud Joseph Kony, kelle kohta Rahvusvaheline Kriminaalkohus väljastas 2005. aastal vahistamiskäsu. Ameerika Ühendriigid on kandnud Issanda Vastupanuarmee terroriorganisatsioonide nimekirja ja osutab Aafrika riikidele nii rahalist kui ka sõjalist abi rühmitusevastases võitluses.
Loodud algselt Uganda põhjaosa asustava atšolite rahvusrühma huvide kaitseks pärast nyankolede hulgast pärineva Yoweri Museveni tõusu presidendiks, kujunes rühmitusest aastatega väidetavalt teokraatlikku riigikorda taotlev liikumine, mille tegevus laienes üle kogu Uganda ka Sudaani lõunaosasse, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi aladele. 1990. aastatel sai liikumine sõjalist ja humanitaarabi Sudaani valitsuselt.
Issanda Vastupanuarmee suuruseks hinnati 2009. aastal umbes 800 võitlejat, kellest suure osa moodustasid lapssõdurid. Eri hinnangud on paigutanud rühmituse suuruse 500–3000 võitleja vahele, kellele võib lisanduda veel kuni 1500 naist ja last. Joseph Kony ise on nimetanud liikmeskonna suuruseks 5000 võitlejat.
Vaatamata rühmituse väiksusele on nii Uganda armee kui ka rahvusvaheliste eriüksuste katsed selle tegevusele piiri panna ebaõnnestunud. Enam kui kahekümne tegevusaasta kestel on relvarühmitus tapnud üle 10 000 inimese ja röövinud 40 000–60 000 inimest, peamiselt last. Rühmitusel on tavaks panna toime julmi rünnakuid tsiivilobjektide ja -isikute vastu, millega kaasneb lisaks tapmistele ulatuslik jäsemete maharaiumine ja naiste vägistamine.
Tulemusteta on jäänud ka arvukad rahuläbirääkimised. Viimati peeti neid aastatel 2006–2008 Lõuna-Sudaani pealinnas Jubas.
Gustav Sule
Gustav Sule (28. august (vkj)/ 10. september 1910 Tartu – 3. aprill 1942 Lavrovoje, Kotlase rajoon, Arhangelski oblast, Vene NFSV) oli Eesti kergejõustiklane (odaviskaja).
Issanda Vastupanuarmee
Viimastel aastatel on sõltumatute vaatlejate hinnangul kõigil Issanda Vastupanuarmee tegevusaladel nende vastu korraldatud süstemaatilised sõjalised operatsioonid kahandanud siiski selle võitlejate arvu 150–200 inimeseni. Maailma avalikkuse teadlikkust rühmituse inimsusvastastest kuritegudest on aidanud oluliselt tõsta 2012. aastal mittetulundusühingu Invisible Children liikme Jason Russelli lavastatud dokumentaalfilm "Kony 2012".
Gustav Sule
Aastatel 1928–1940 tuli ta Eesti meistriks 9 korral odaviskes ja ühe korra kõrgushüppes. Ta parandas 1931–1938 kuuel korral Eesti odaviskerekordit (69.54 – 75.93,5).
Ta sai 1. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1934) pronksmedali ning 2. Euroopa meistrivõistlustel (Pariis, 1938) neljanda koha. 1936. aasta Berliini olümpiamängudel oli ta 11.
Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse. Oli tööpataljonis, seal olnud alatoitlusest tekkis tal kurnatus, mistõttu suri hiljem kopsupõletikku.
Mälestuse jäädvustamine
Alates 1958. aastast peetakse Tartus Gustav Sule mälestusvõistlusi.
Aastatel 1992–2001 kandis üks Eesti puistlastilaev nime Gustav Sule ja sõitis Eesti lipu all.
Dan Andersson
thumb|Dan Anderssoni skulptuur [[Göteborgis.]] thumb|Dan Andersson
Daniel Andersson (Dan Andersson; 6. aprill 1888 Skattlösberg – 16. september 1920 Stockholm) oli rootsi kirjanik ja luuletaja. Kirjutas ka Black Jimi nime all.
Dan Andersson kasvas üles Skattlösbergi külas Grangärde kihelkonnas (Ludvika vallas) Dalarna maakonnas, kus ta vanemad Adolf Andersson ja Augusta Scherp töötasid algkooli õpetajatena. Küla asus niinimetatud soome metsades Lõuna-Dalarnas, kuhu soome talupojad olid kolinud ja teinud endale alepõllundustalud. Dan Anderssoni isa põlvnes neist soome asunikest. Ta ema oli päritolult valloon (paljud valloonid kolisid 16. ja 17. sajandil Belgiast Rootsi, et töötada rauatööstustes).
Nagu paljud teised sellest majaosast, sai Dan Andersson esimesel poolel oma elust lihttööliseks. Oli raske raha saada. Perekond saatis 1902. aastal Dani USA-sse lootuses, et seal on parem. Dan kirjutas aga oma isale, et seal ei olnud suuremad võimalused kui Rootsis ja see järel palus Adolf oma pojal tagasi Skattlösbergi tulla.
1914–1915. aastani õppis Dan Andersson Brunnsviki rahvaülikoolis. Sellest ajast hakkas ta töötama kirjanikuna. Ta kirjutas luulet ja laule, muuseas oma kodukandist. Neid loetakse ja lauldakse veel, peaaegu sajand hiljem, rootsi kodudes.
Aastatel 1917–1918 töötas Dan Andersson sotsiaaldemokraatlikus ajakirjas Ny Tid (Uus Aeg) Göteborgis ja ta tõlkis ka Rudyard Kiplingi ja Charles Baudelaire'i tekste rootsi keelde.
Dan Andersson suri õnnetuses Hellmani hotellis Stockholmis 16. septembril 1920. Ta oli ainult 32 aastat vana. Tuba oli pihustatud tsüaniidhappega lutikate vastu ja pärast korralikult tuulutamata. Dan Andersson jäi magama ega ärganud enam. Ta leiti surnuna kell 3 pärast lõunat.
Looming
Tuntud luulet Dan Anderssonilt
Johannes Santpank
Johannes Santpank VR II/3 (kuni 11. aprillini 1935 Johannes Sandbank, 29. september 1901 – 5. mai 1954 Karaganda oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
Tsageri rajoon
Tsageri rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusia Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas.
Alfréd Hajós
Alfréd Hajós (1. veebruar 1878 Budapest – 12. november 1955 Budapest) oli ungari sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ujumises, Ungari esimene olümpiavõitja, rahvuselt juut. Klubi: Budapesti Torna Cup.
Ta sündis Arnold Guttmannina ja hakkas ujuma 13-aastaselt, kui tema isa Doonausse uppus. 1896 tähistati Ungari riigi 1000. aastapäeva ja seetõttu oli Ungaris võõrapäraste nimede madjariseerimislaine. Guttmann muutis oma nime Alfréd Hajósiks ('meremees').
Enne olümpiamänge oli ta juba tulnud Ungari meistriks ning Viinis 1895 ka 100 m vabaujumise Euroopa meistriks ning oli olümpiamängudel peafavoriit.
11. aprillil võitis Alfréd Hajós Ateena olümpiamängudel 100 m vabaujumise (1.22,2) ja 1200 m vabaujumise (18.22,2, edu järgmise ees üle 2.40). Vahepeal peetud 500 m vabaujumises ta ei osalenud, sest kogu olümpiamängude ujumisprogramm kestis ainult paar tundi. Kui ta oleks ujunud 500 m samas tempos kui 1200 m, oleks tema aeg olnud 7.40. Tegelikult võideti 500 m ajaga üle 8.10.
Uuendused ujumisstiilis
Nii nagu Thomas Burke ei leiutanud madalstarti, ei leiutanud ka Alfréd Hajós uudset riietust ega ujumisstiili: ta lihtsalt näitas olümpiamängudel nende eeliseid vanade ees.
Enamik sportlasi ujus tollal külili: keha oli kogu aeg ühel küljel, selle külje poolne käsi tõmmati madala kaarega keha vastu läbi vee, teine käsi liikus üle vee ette ja vee alt taha. Jalad tegid käärlöögi.
Hajós ujus mõlemat kätt vaheldumisi veest välja tõstes, mida hakati selle ujumisviisi leiutaja James Trudgeni järgi nimetama trudgen. Sellest arenes välja krool.
Uuendused riietuses
Nii mehed kui naised kandsid tollal tugevast materjalist kostüümi, mis jättis vabaks vaid pea ja käsivarred ning ulatus põlvedeni. Inglise Amatööride Ujumisseltsi reeglite järgi tohtis see lõppeda 3 tolli (7,6 cm) ülalpool põlvi. See oli tihti villane ja imes end vett täis. Kostüümi peale tuli tõmmata veel ujumispüksid spordiklubi embleemiga, kusjuures reeglid olid ka lubatud värvide kohta. Ujumismütsil pidi olema korgist nööp, et peast äratulekul jääks müts vee peale ujuma.
Alfréd Hajós kandis õhukesest riidest kostüümi, mis ei imanud vett, kuid milles jahedas vees külmetas rohkem. Sarnast trikood kandis ka ameeriklane Gardner Williams, kes ei olnud aga nii külma veega (13 °C) harjunud ega tulnud ühelgi alal esikolmikusse. Kas Williams mõne ala üldse lõpetaski, selles suhtes on arvamused vastukäivad.
Pärast olümpiamänge
Pärast olümpiamänge tuli Hajós 1896. aastal taas Euroopa meistriks 100 m vabaujumises, läks siis üle kergejõustikku, tulles Ungari meistriks 1898 100 m jooksus, 400 m tõkkejooksus ja kettaheites, ning siis jalgpalli, oli 1901–1903 Ungari rahvuskoondise ründaja. Oma sportlaskarjäärist kirjutas ta raamatu "Nii sai minust olümpiavõitja". Tema vend Henrik Hajós võitis 1906. aasta vaheolümpial Ateenas 4x250 m vabaujumise.
Hajós õppis Budapesti Tehnikaülikoolis arhitektiks. Ta osales 1924, 1928 ja 1932 olümpiamängude kunstikonkursil ja saavutas 1924 Pariisis koos Dezsö Lauberiga staadioni kavandi eest teise koha, kusjuures esimest ei antud välja: prantslased ei tahtnud anda esikohta mitteprantslastele. Hajósi tuntuim ehitis on Budapestis Margiti saarel asuv ujula, mis valmis 1930 ja kus peeti 1958 Euroopa meistrivõistlused ujumises.
Imikusuremuskordaja
Imikusuremuskordaja (ebatäpses sõnastuses imikusuremus või imikute suremus) on aasta jooksul esinenud imikute (alla üheaastaste laste) surmajuhtude ja sama aja jooksul aset leidnud elussündide suhe rahvastikus. Seda väljendatakse tavaliselt 1000 elussünni kohta (promillides).
Imikusuremuskordaja on imikusuremuse intensiivsuse näitaja.
Imikusuremuskordaja on üks tähtsamaid demograafilise ja sotsiaalse arengu näitajaid, sest imikud on eriti tundlikud sotsiaalsete ja ökoloogiliste tingimuste suhtes.
Linnuse (Saaremaa)
Linnuse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Valtina
Valtina on küla Valgamaal Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Lõuna-Korea vapp
Suur vapp
Suurt vappi kasutatakse ainult tähtsatel riiklikel dokumentidel. Sellel on ainult ajalooline ja sümboolne tähendus. Pitsat, millega pitser tehakse, on 18-karaadisest kullast ja kaalub 2,15 kilogrammi. Selle pindala on 10,1 cm ja kõrgus 10 cm. Pitsati käepide on fööniksipaarikujuline, fööniksipaaril on lootose vars nokkade vahel.
Väike vapp
Väike vapp on tuntud läänemaailmas. Sellel on kujutatud süüria hibiski (Hibiscus syriacus), mis on Korea rahvuslill.
Valtina
Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.
Abaša rajoon
Abaša rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusia Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas.
Käärikmäe
Käärikmäe on küla Valgamaal Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Liturgiline draama
Liturgiline draama on keskaegne draamažanr.
Esimese aastatuhande lõpul pKr kujunesid ladinakeelsete kirikulaulude (gregooriuse koraali) laiendustest ehk troopidest pikemad piibliteemalised dialoogid. Neid hakati esitama suurte kirikupühade, eriti jõulude ja ülestõusmispühade jumalateenistustel. Seega algselt tähendas liturgiline draama käesoleva püha juurde käiva piiblistseeni etendamist jumalateenistusel. Hiljem muutus liturgiline draama iseseisvaks etenduseks.
Liturgiliste draamade hulka kuuluvad eri käsikirjades säilinud "Taanieli mäng", "Aadama mäng" ja "Tractus stellae".
Perotinus
Perotinus (tegevusaeg 12. sajandi lõpul ja 13. sajandi alguses) oli Prantsusmaal tegutsenud helilooja.
Ta kuulus koos Leoninusega Notre-Dame'i koolkonda, nad olid esimesed nimepidi tuntud heliloojad. See on märk uue ajastu saabumisest muusikas, kus tähtsale kohale tõuseb autori isik.
Tema tegevusajal oli peamiseks muutuseks kolme- ja neljahäälse organumi ilmumine. Ta lõi organume, kus ülemised hääled liiguvad rütmiseeritult, kuid alumine – gregooriuse koraal – on jäänud veel aeglasemaks ja meenutab burdooni. Gregoriuse laul kaotas oma meloodiaiseloomu ja muutus staatiliseks. Ülemised hääled moodustavad aga seguneva dekoori, mille ristuvaid hääli on võimatu üksteisest eristada. Ilmselt esitati Perotinuse organume pillide saatel.
Perotinus komponeeris 1198. aasta jõuludeks muusikapala "Viderunt Omnes" neljale häälele, mis on esimene kirjapandud säilinud teos.
Hobi rajoon
Hobi rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusia Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas.
Laulupeo tänav
Laulupeo tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Tänav saab alguse Tartu maanteelt ja lõpeb Kollase tänava lõpus, kus algab Jaan Poska tänav. Tänava pikkus on 430 meetrit. Tänav on alates ristumisest Juhan Kunderi tänavaga kuni Tartu maanteeni ühesuunaline.
Esimese Eesti Vabariigi ajal asus Laulupeo tänaval Eesti üks suuremaid ja tuntumaid autotranspordiettevõtteid Eduard Poola veoäri.
Laulupeo tänaval paikneb mälestuskivi esimesele Tallinnas peetud laulupeole, mis toimus 1880. aastal seal laiunud Lutheri heinamaal.
Sekundaarproduktsioon
Sekundaarproduktsioon ehk teistoodang on toiduahela teise astme (esimene aste on primaarprodutsendid) organismide talletatud energiahulk. Seda energiahulka, mis kandub edasi kolmandale toiduahela astmele, nimetatakse teiseseks puhastoodanguks. Sekundaarprodutsendid on tavaliselt taimedest ja vetikaist toituvad loomad (fütofaagid).
Laulupeo puiestee
Laulupeo puiestee on tänav Tartus Tähtvere linnaosas, Tähtvere pargi servas.
Pugritsa
Aastal 1923 valmis Valga–Koikküla raudteelõik, millele rajatud Kaagjärve raudteejaam jäi Pugritsa küla aladele. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970.
Laulupeo puiestee
Tänav algab Kreutzwaldi tänava, J. Hurda tänava ja Jakobi tänava ristmikult ning kulgeb loodesse. Tänav on umbes 790 m pikk.
Pugritsa
Küla edelanurk kulgeb mööda Eesti-Läti piiri. Samas piiri ääres kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Karula vallas.
Pugitsa külas asub Rautina järv.
Laulupeo puiestee
Tänavat on varem nimetatud Tähtvere teeks, see on olnud osa Gustav Adolfi tänavast ja kuni 1987. aastani nimetati seda osaliselt Viktor Kingissepa tänavaks.
Frank Bayard
pisi Frank Bayard (sündinud 11. oktoobril 1971 Püttlingenis Saarimaal) on saksa roomakatoliku vaimulik, Saksa ordu kõrgmeister alates 22. augustist 2018.
Bayard astus 2000. aastal Saksa Ordu liikmeks, 2006. aastal pühitseti ta preestriks ning 2018. aastal valiti ta kuueks aastaks ordu kõrgmeistriks. Sama aasta 17. novembril pühitseti ta ka abtiks. Bayard on ka Saksa Ordu Keskarhiivi juhataja kohusetäitja; samal ametikohal oli ta ka enne kõrgmeistriks valimist.
Kunda Lammasmägi
pisi|Kunda Lammasmägi Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas.
See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile.
Asukoht
Asulakoht jääb endisele järvesaarele, mis tänaseks on väike künkake. Toonane järv oli tekkinud Balti jääpaisjärve veetaseme alanedes.
Dateering
Nõukogude perioodil usuti, et Kunda Lammasmäe asulakoht oli kasutusel VII-V aastatuhandeni eKr. 1996. aastal tehtud raadiosüsiniku analüüside põhjal on tegemist ühe Eesti vanima asulaga. Kalibreeritud tulemuste põhjal esines vähemalt kolm kasutusperioodi - 8590–8030 eKr, 7530–6820 eKr ja 2490–1780 eKr.
Leiumaterjal
Kunda Lammasmäe asulakohalt on leitud nii keraamikat, sealhulgas Narva tüüpi keraamikat ja kammkeraamikat, luust ja sarvest esemeid (nt ahingud), loomaluid (nt põdraluid) kui ka tulekivist ja kvartsist esemeid.
Uurijad
Juba 19. sajandil tuntud muistist on uuritud põhjalikumalt mitmel korral:
Riigivolikogu 78. valimisringkond
'''Riigivolikogu 78. valimisringkond''' asus Võrumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Räpina, Mooste, Põlva ja Veriora vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8421 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Artur Kiudorv, Johannes Paabusk (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Eduard Peedosk, kes said vastavalt 680, 2066 ja 2261 häält, seega valiti 78. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Peedosk.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Oskar Kirber, vastaskandidaat Eduard Peedosk.
Frank Klepacki
thumb|right|Frank Klepacki Frank Klepacki (sündinud 25. mail 1974) on auhinnatud Ameerika Ühendriikide muusik, arvutimängude muusika looja.
Frank Klepacki on komponeerinud muusika "Command & Conqueri" sarja mängudele.
Vabaujumine
pisi|Start naiste 400 m vabaujumises EM-il 2008. aastal. Vabaujumine on üks ujumise võistlusaladest. Tavaliselt mõeldakse vabaujumise all siiski krooliujumist. Krool on pärit Hawaiilt 1893. aastast ja olümpiamängudel oli krool esimest korda kavas 1912. aasta olümpiamängudel. Krool on ideaalne sprindiks, kuna see on kiirem ujumisviis ja kõige populaarsem vabaujumise tehnika.
Vabaujumine võistlusalana
Vabaujumise ujumisviis ei ole võistlusmäärustega piiratud, mis tähendab seda, et ujujal on lubatud läbida distants suvalist ujumisviisi kasutades ning muuta seda suvaliselt distantsi keskel. Erandiks on kompleksujumine ja kombineeritud teateujumine, kus vabaujumiseks loetakse suvalist ujumisviisi, välja arvatud selili-, rinnuli- ja liblikujumisviis.
Võistlustel alustatakse vabaujumist stardipukilt vette hüpates. Sukeldunud vee alla, tuleb ujuja tugevate jalalöökidega pinnale, keha välja sirutatud. Jalad liiguvad vahelduvalt üles-alla, käed vaheldumisi ja sümmeetriliselt. Kuni üks käsi sooritab vees tõmmet, liigub teine õhu kaudu ette ja vee alt uuesti taha. Välja hingab ujuja vee all, nägu pööratakse veest välja ainult sissehingamiseks. Pöördeseinast pööratakse tagasi nii, et ujuja painutab keha ette, sukeldub veidi allapoole ja teeb kukerpalli. Ujuja tohib puudutada seina ükskõik millise kehaosaga, kuid tavaliselt tehakse seda jalgadega, et keha sirutades uut hoogu saada. Ujumine vee all pärast pööret ei tohi olla pikem kui 15 meetrit.
Ujujast ja distantsist sõltuvalt ujumistehnikas võib märgata mingil määral erinevaid variatsioone. Lühematel distantsidel ujujad hingavad harva ja mõned võivad ujuda 50 m distantsi juba kogu ulatuses hingamata. Muudel distantsidel tavaliselt hingatakse iga teise või kolmanda tõmbe järel. Ka ujumisrütm vaheldub vastavalt distantsi pikkusele.
Ametlikud vabaujumise võistlusalad on 50, 100, 200, 400, 800 ja 1500 meetri vabaujumine. Lisaks võib veel juurde arvata ka avaveeujumise võistlusdistantsid, mis maailmameistrivõistlustel on 5, 10 ja 25 km pikkused. Avaveeujumine oli ka 2008. aasta OM-il Pekingis 10 km distantsina meeste ja naiste võistlusalana kavas.
Üldiselt hinnatakse ja peetakse konkurentsi mõttes tugevamateks ujumisdistantsideks 100 ja 1500 meetri vabaujumist. pisi|Meeste 100 m vabaujumine EM-il 2006. aastal
Edukamad vabaujujad
Naistest valitses ameeriklane Janet Evans pikkadel vabaujumise distantsidel (400 ja 800 m) ebatavaliselt pikka aega peaaegu võitmatult 1987. aastast kuni 1994. aastani. Ta sai neli olümpiavõitu ja tema 800 m maailmarekord, mis on püstitatud 1989. aastal, on siiani ületamata.
Sakslane Franziska van Almsick tõusis nii nagu Evanski tippu noorena. Tema siiski taandus tunduvalt varem 1990. aastatel saavutatud edu järel. Almsick jätkas siiski ujujakarjääri ja sai teateujumise medali veel 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas.
Meestest Johnny Weissmüllerit tuntakse esimesena minuti piiri alistanud ujujana. Weismüller sai väga laialt tuntuks Tarzani-filmidest, kus tihti nähti ka tema ujumistehnikat. Weismülleri saavutatud tulemuste tähtsust tõstab see, et ta hoidis ujudes pead vee pinnast kõrgemal, mis teeb ujumise palju raskemaks võrreldes tänapäeva tehnikaga.
Venelane Aleksandr Popov oli 1990. aastatel edukamaid vabaujujaid, kes esines edukalt suurvõistlustel ja oli maailmarekordite valdaja 50 ja 100 m distantsil. Popov on nii nagu ka Weissmüller tulnud kaks korda 100 m vabaujumises olümpiavõitjaks.
Ameeriklane Mark Spitz on üks olümpiaajaloo edukamaid sportlasi. Ta tuli üheksakordseks olümpiavõitjaks ja sai kokku 11 olümpiamedalit. Olümpiavõitudest kuus tuli vabaujumises (kaasa arvatud teateujumised). Tema 1972. aasta OM-il Münchenis võidetud seitse kuldmedalit on endiselt olümpiamängude rekordina ületamata.
Soontagana maalinn
thumb|Kunagiste talude varemed maalinnas Soontagana maalinn (10.–13. sajand) paikneb Lääneranna vallas Pärnumaal suure Avaste soo lõunapoolses osas Maalinna soosaarel. Alates 1981. aastast (uuendatud 2003) jääb see 5226 ha suurusele Avaste looduskaitsealale.
Soosaare lõunapoolsel ümara lameda kupli taolisel osal asus kaks Maalja peret. Ühes neis öeldi teadvat, et nende esivanemad on elanud samal paigal 22 inimpõlve. Maalinna vahetust lähedusest, Kureselt, pärineb ka Soontakide suguvõsa, oletatavasti linnuse valitsejate järeltulijad, kes elasid siin teise maailmasõjani. Nüüd on siit viimased elanikud lahkunud.
Ümmarguselt 3000 ruutmeetri suuruse õuepindalaga Soontaga maalinn oli muistsete läänlaste üks tuntumaid kindlustusi. Läti Henriku Liivimaa kroonikas mainitakse seda korduvalt Soontagana kihelkonna keskusena, mida sakslased piirasid juba 1210. aastal, kuid ei suutnud rünnakuga vallutada. 1215. ja 1216. aasta vahetusel oli maalinn sunnitud alistuma, lastes sisse preester Gottfriedi rahvast ristima. Kuid alles 1226. aastal ristiti siin krooniku teatel viimased ristimata olnud eestlased. Ilmselt võib sellest aastast lugeda soontagalased täielikult alistunuteks.