cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tehkem muusikat
"Tehkem muusikat" ("Make Mine Music") on 1946. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on Disney joonisfilmidest kaheksas.
Teise maailmasõja ajal oli suur osa Walt Disney töötajatest Ameerika Ühendriikide armees, ülejäänud suunati valitsuse ülesandel tegema propagandafilme. Selle tulemusena oli Disney stuudios hulganisti lõpetamata filmiideid. Et sel raskel ajal töö ei seiskuks, anti välja kuus kogumikfilmi, mis koosnesid mitmetest omavahel sidumata segmentidest. "Tehkem muusikat" oli neist kuuest kogumikust kolmas.
Film osales 1946. aasta Cannes'i filmifestivalil.
Kõhuõõs
Kõhuõõne areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Kõhulihased, mis paiknevad kõhuõõne eesseinas, kaitsevad kõhuõõnes paiknevaid elundeid ja koos diafragmaga kokku tõmbudes suurendavad nad kõhuõõne rõhku. Kõhuõõnes paiknevad elundid on magu, maks, sapipõis, kõhunääre, põrn, peensool, jämesool, neerud ja neerupealised.
Kõhuõõne elundeid katab serooskelme.
Naisel ei ole kõhuõõs täiesti kinnine nagu meestel ja bakterid võivad sattuda kõhuõõnde tupe, emaka ja munajuhade kaudu.
Kõhuõõnde liikunud ained imenduvad vereringesse.
Põletiku, südamepuudulikkuse jt haiguslike seisundite korral võib loomadel (sh inimestel) kõhuõõnde koguneda suures koguses ülemäärast kehavedelikku (kõhuõõnevedelikku), seda seisundit nimetatakse astsiidiks ehk vesikõhuks.
Kõhuõõneraseduse korral võib loode areneda ka kõhuõõnes.
Kõhuõõs võib olla mitmete kasvajavormide algkoldeks aga võib metastaseerudes ka metastaase anda.
Madudel (Colubridae, Lampropeltis getula californiae) võib kõhuõõnes ka lümfosarkoomi esineda.
Välislingid
Abdomen Fumbatio
Punakülä
Punakülä on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Johannes Mülber
pisi|200px|Johannes Mülberi autoportree. 1920ndad. TLM F 7053: 83–10 Johannes Mülber (7/19. detsember 1889 Tallinn – 27. juuni 1938 Tallinn) oli Eesti linnaametnik, kultuuritegelane ja fotograaf.
Mülber esines fotonäitustel ka varjunimede J. Ohaka ja J. Madara all.
Elulugu
Lisaks linnaametniku tööle oli Mülber ka ühiskondlikult aktiivne kultuuritegelane, olles:
Ta tegeles ka fotograafiaga. Mülber oli Eesti tuntuim pitoreskse foto meister aastail 1921–1929. Ta oli enne Teist maailmasõda rahvusvaheliselt enim eksponeeritud ning tunnustatud eesti fotograaf.
Johannes Mülber suri 27. juunil 1938 Tallinnas süvenenud kopsuhaiguse tõttu. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Tee fotograafia juurde
Miks ja millal Mülber fotograafiaga tegelema hakkas, on raske kindlate ja tõestatud faktide puudumisel väita. Hans Vanaveski, kes Mülberiga samal ajal (1905) Tallinna 4-klassilise linnakooli lõpetas, oli juba kooliajal huvitatud fotograafiast ja tegeles sellega väikestviisi, nagu teisedki koolipoisid. Võib oletada, et ka Mülber tundis juba siis fotograafia vastu huvi. Linnakooli lõpetamise järel jätkas Mülber iseõppijana ning gümnaasiumi programmile lisandusid peagi kunstiõpingud. Lisaks astus ta 1909. aastal Eesti Kunstiseltsi liikmeks, hakates suhtlema ka kunstiringkondadega. Just Johanneselt sai temast kaheksa aastat noorem vend Aleksander, hilisem ekspressionistlik maalikunstnik ja koondise Vikerla liige, algtõuke kunstnikutee valimisel.
Eesti Foto-Klubi
18. veebruaril 1921 asutas Mülber koos kutseliste fotograafide vendade Parikate, A. Thomsoni ja Richard Olbreiga Eesti Foto-Klubi (ehk EFK), mille peaülesanne oli kunstilise fotograafia harrastamine ja edendamine. 1921–1926 oli Mülber klubi sekretär, mõnda aega juhatuse esimees, näituste korraldaja, kursuste lektor ja ka näitustel osaleja. Hans Vanaveski, samuti klubi liikme, arvates oli Mülber klubi hing, ürituste algataja ja tegelik läbiviija ning just tema agaral hoolitsusel annetasid fotoärid ja välisfirmade esindajad auhinnatud tööde preemiateks mitmesuguseid fotomaterjale ja tarbeid. Lisaks oli ta vendade Parikate väljaantava Filmilehe vastutav toimetaja aastatel 1926–1931.
Ent EFK-s tekkisid lahkhelid, kui 14. mail 1929 ilmus Päevalehes varjunime Vana amatöör all sapine artikkel Harry Malmi tegevuse kohta, mille tulemusel klubi lõhenes ning Malm lahkus EFK-st ja asutas Tallinna Fotoühingu. Oletatakse, et selle ajaleheartikli autor oli Mülber, ent samas on see vägagi kaheldav. Vastukaaluks Malmi tegevusele hakkas Peeter Parikas 1929. aastal organiseerima kutselisi fotograafe, kuhu Mülberil kui amatööril asja muidugi ei olnud. Olles pettunud ja väsinud lahkhelidest klubi liikmete vahel saatis Mülber 21. mail 1931 Peeter Parikale kirja, milles ütles end klubist väljaastunuks ning muu seas meenutas ka oma kirjutist seoses 1929. aasta juhtumiga (!?). Sestpeale tegeles ta vähem ka fotograafiaga.
Auhinnad
Peeter Tooming on arvanud: "Mülberi edu tugines ühelt poolt kindlasti sellel, et pitorealismilaine maailma salongifotos parajasti haripunktil oli, teisest küljest aga Mülberi fotode heale kunstitasemele."
Temaatika
Johannes Mülberi loomingu temaatika oli lai, kuna ta tahtis end proovile panna mitmes valdkonnas. Peamised teemad, mida Mülber fotografeeris:
Kollektsioon Tallinna Linnamuuseumis
Johannes Mülberi originaalfotode paremik asub ta isikufondis (TLM F 7053) Tallinna Linnamuuseumi Fotomuuseumis. Fotokogu sisaldab 214 museaali, millest kõige hinnalisema osa moodustavad 78 võistlusfotot, mis on esinenud mitmel maal ja mandril. Teine osa kollektsioonist sisaldab haruldasi pabernegatiive, kolm albumit kontaktkoopiatega autori motiiviotsinguid, fotod pereliikmetest ja Mülberi töökohtadest. Väiksel hulgal on kogus ka reproduktsioone maalikunstnike Oskar Kallise, Aleksander Krimsi ja Aleksander Mülberi töödest. Lisaks on kollektsioonis Mülberile omistatud diplomid ja sugulaste koostatud elulugu. Kogu jõudis muuseumi 1966. aasta sügisel Mülberi kaugete sugulaste hoole alt.
Thomas Newman
Thomas Montgomery Newman (sündinud 20. oktoobril 1955 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide helilooja.
Thomas Newman on kirjutanud muusika sellistele filmidele nagu "Kalapoeg Nemo", "Tabamatu ilu", "Tuhkatriinumees", "Väikesed lapsed" ja "Fenomen", lühisarjale "Ameerika inglid" jpt.
Ta on võitnud kuus Grammy auhinda, Emmy auhinna ja BAFTA.
Dwight D. Eisenhower (laev)
pisi|"Dwight D. Eisenhower" (2000) pisi|"Dwight D. Eisenhower" (2006) USS Dwight D. Eisenhower (CVN-69) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku teine Nimitz-klassi lennukikandja.
Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas Virginias.
Ehitamine
Laeva ehitamise leping sõlmiti 29. juunil 1970 Virginias Newport Newsis asuva Newport Newsi Laevaehitusega. Kiil pandi maha 15. augustil 1970. Laev lasti vette 11. oktoobril 1975 ja selle ristis Dwight Eisenhoweri lesk Mamie Eisenhower. Laev võeti kasutusele 18. oktoobril 1977.
Laeva ehitus maksis 679 miljonit USA dollarit, mis 2007. aasta hindades teeks 4,5 miljardit dollarit.
Tehnilised andmed
Laeva tehnilised andmed on samasugused nagu teistelgi Nimitz-klassi laevadel. Ta on 332,8 m pikk (veejoonel 317,0 m), 76,8 m lai (veejoonel 40,8 m) ning tema süvis on 11,3 m. Laev suudab arendada kiirust 30 sõlme ja tema tegevusraadius on piiramatu. Tema veeväljasurve on 101 000 t.
Laev ehitati esialgu 20–25 aastaks. Praeguse seisuga võetakse ta teenistusest maha 2027. aasta paiku, juhul kui valitsus leiab piisavalt raha, et selleks ajaks uus laev asemele ehitada.
Lennukikandjale mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketiseadet ja neli 20 mm Phalanx CIWS kahurit.
Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.
Laevaperes on 3200 liiget. Nendele lisanduvad veel 2480 liiget, kes hoolitsevad laeval olevate õhusõidukite eest.
Laeva kasutuslugu
Esialgu määrati laev USA Atlandi ookeani laevastiku koosseisu. Kuid ta on osalenud paljudel välisoperatsioonidel, põhiliselt Euraasia ja Aafrika rannikul, sealhulgas India ookeanis. 1980 saadeti ta India ookeanile Iraani pantvangikriisi tõttu. 1990–1991 osales ta Lahesõjas ja operatsioonis Kõrbetorm. 1994 aitas ta Haiti kukutatud presidendi Jean-Bertrand Aristide'i tagasi võimule. 1994–95 aitas laev Iraagis ja Bosnias kehtestada lennukeelutsooni.
1994 sai "Dwight D. Eisenhower" esimeseks USA sõjalaevaks, millel teenisid naissõjaväelased. Neid oli rohkem kui 400. Ennetähtaegselt, enne operatsiooni lõppu tuli neist 15 raseduse tõttu üle viia tööle maismaale ja ajakirjanduses anti "Dwight D. Eisenhowerile" hüüdnimi "Armulaev".
Ka 21. sajandil on "Dwight D. Eisenhoweri" välisoperatsioonid põhiliselt toimunud Lähis-Idas. 2007 osales ta operatsioonil Somaalias asuvate Al-Qaeda üksuste vastu, samal aastal aitas vabastada 15 Suurbritannia meremeest, kes vahistati Iraanis, sest nad rikkusid Iraani merepiiri.
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakond
'''Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakond''' oli aastail 1978–1991 Eesti NSV ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee välisluurega tegelenud struktuuriüksus.
Eesti NSV RJK 1. osakonna tegevus
ENSV RJK 1. osakonna välisluureosakonna struktuur (nii palju kui seda võimaldavad selgitada säilinud dokumendid) ei kujutanud endast siiski NSV Liidu RJK Esimese Peavalitsuse koopiat miniatuurvariandis, sest oli ka töövaldkondi, mis jäid peaaegu täielikult keskuse kompetentsi. NSV Liidu RJK keskaparaadi S Valitsuse kompetentsi kuulus illegaalide ettevalmistamine, kus liiduvabariikide julgeolekukomiteedel oli ainult abistav funktsioon.
Eesti päritolu ametnikud NSV Liidu välisesindustes
Peale Ojasaare ja Anupõllu olid Soomes Ants Lang (Rein Langi isa), Kaljo Krell (kunagine uudisteagentuuri Eesti Telegraafiagentuuri peadirektor), Erich Kiisa (Ain Seppiku äi), Enn Kreem (Jaagup Kreemi isa) ja Arkadi Prisjažnõi.
NSV Liidu RJK Esimene PV ja ENSV RJK 1. osakond
16.–18. aprillil 1985 korraldas NSV Liidu KGB 1. peavalitsuse T-valitsus Tallinnas konverentsi “Meretee kasutamine teaduslik-tehnilise luure huvides” (''Использование морского канала в интересах научно-технической ­раз­ведки. Сборник совещания ­­ру­ко­­вод­яще­го состава подразделений НТР. (г. Таллин, 16–18 апреля 1985 г.'') . Merenduse ja laevanduse suurim tähtsus peitus toona selles, et need olid ühenduseks maailmaga teisel pool raudset eesriiet. Kõige lihtsaim tegevus oli lihtsalt silmade lahtihoidmine laevakaptenite ja kaasa sõitvate KGB-laste poolt. Tuli märgata võimalikku NATO riikide tsiviillaevade mobiliseerimist sõjaliseks otstarbeks. Samuti pakkusid laevad ja laevandus soodsaid võimalusi ka agentuuri ja agentuuriga sidepidamise arendamiseks, seda eriti liinilaevad, mis viibisid samas kohas kindla aja tagant ja võimaldasid määrata perioodilisi kohtumisi. Oluline oli ka võimalus tuua meretranspordiga Nõukogude Liitu KGB poolt Läänes kätte saadud salajast sõjalist tehnoloogiat või muid aparaate, mida oli keelatud Nõukogude Liidule müüa, kuna Ameerika Ühendriigid ja Lääne-Euroopa riigid oli vastu võtnud sõjalisel eesmärgil kasutatava elektroonika müügiembargo NSV Liidule ja Varssavi Lepingu Organisatsioon liikmesriikidele.
Esimese osakonna ohvitsere:
Eesti NSV RJMi 1. osakond, 1946–1953
Eesti NSV RJM 1. osakonna ülesandeks oli välisluure teostamine oma riigi territooriumilt ja piiriäärsetes riikides;
Eesti NSV SMi 2. osakond, 1953
Eesti NSV Siseministeeriumi 2. osakonna ülesandeks oli välisluure teostamine;
Sündinud 23. veebruaril
''Siin loetletakse 23. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Linn merepõhjas
"Linn merepõhjas" on aastal 1990 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on 1977. aastal valminud filmi "Päästesalk" järg.
Seiklusliku filmi tegevus toimub Austraalia sisemaal. Filmi pikkus on 77 minutit.
Film kogus aastatel 1989-1999 valminud Disney joonisfilmidest kõige väiksema piletitulu.
Koidula (Setomaa)
Koidula on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Petserist paar kilomeetrit loodes Eesti-Vene piiri ääres.
Külas asub Koidula piiripunkt ja seal lõppeb Karisilla–Petseri maantee. Külast läände jääb Koidula raudteejaam.
Külas asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.
Cotti Alpid
Cotti Alpid on mäestik Euroopas, moodustades osa Alpidest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 3841 meetrit. Idanõlvult algab Po jõgi.
Tahaa
Tahaa on saar Polüneesias, üks Tuulealustest saartest. Pindala 90 ruutkilomeetrit. Saarel elab ligi 5000 inimest. Saar on mägine, kõrgus kuni 590 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Koidula (Setomaa)
Küla lõunapiiri märgib Piusa jõgi.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Rauskapalu
Rauskapalu on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Peetripäev
Peetripäev on kahe kirikupüha nimetus:
Emiliano Mercado del Toro
Emiliano Mercado del Toro (21. august 1891 Cabo Rojo, Puerto Rico – 24. jaanuar 2007 Isabela, Puerto Rico) oli maailma vanim mees alates 19. novembrist 2004 ning alates 11. detsembrist 2006 ka maailma vanim inimene kuni oma surmani.
Ta on ka seni vanimaks elanud Esimese maailmasõja veteran, ent ta ei osalenud otseses lahingutegevuses.
Toro elas Puerto Ricos.
Toro tunnustati vanimaks elavaks meheks Guinnessi rekordite raamatu poolt. Seda au taotles tema eluajal endale aga ka Poola Esimese maailmasõja veteran Paweł Parniak, kes väitis end olevat sündinud 27. veebruaril 1890 (suri 2006. aastal). Poolakas Józef Piotrowski, kes väidab end sündinud olevat 7. septembril 1887, jätkab aga maailma vanima inimese tiitli taotlemist.
Hürova
Hürova on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.
Küla lõunaosa läbib Võru–Mõniste–Valga maantee ning lõunapiir kulgeb mööda Mustjõge. Maantee ületab jõge Mõniste sillal.
Tim Berners-Lee
pisi|Tim Berners-Lee (2009) pisi|Tim Berners-Lee (2005) Timothy John Berners-Lee (sündinud 8. juunil 1955 Londonis) on inglise arvutiteadlane ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi professor. Tema suurim leiutis on võrguprotokoll World Wide Web.
25. detsembril 1990 õnnestus tal luua esimene toimiv ühendus HTTP klientrakenduse ja serveriga internetis Robert Cailliaui ja Euroopa Tuumauuringute Keskuse CERN abiga. 1994. aastal asutas ta organisatsiooni World Wide Web Consortium, mis jälgib veebi arengut. Ta on selle direktor ja projekti World Wide Web Foundation looja.
The Daily Telegraph on teda nimetanud suurimaks elavaks geeniuseks.
Karjäär
CERNi töötajana juunist kuni detsembrini 1980 uuris Berners-Lee hüperteksti põhimõtteid. Seal lõi ta prototüüpsüsteemi ENQUIRE. Pärast CERNist lahkumist hakkas ta töötama Bournemouthis John Poole'i aktsiaseltsis Image Computer Systems, kuid naasis CERNi 1984. Aastal 1989 oli CERN suurim internetipakkuja Euroopas ning Berners-Lee nägi võimalust ühendada internet hüpertekstiprotokolliga. Ta kirjutas W3C lehel nii: "Pidin lihtsalt võtma hüperteksti idee ja ühendama selle edastusohje protokolli idee ja domeeninimesüsteemi ideega ning – tadaa! – sündis World Wide Web."
Esimesed katsetused selles vallas programmeeris ta märtsis 1989. 1990. aastal lõi ta Robert Cailliau abiga versiooni, mis rahuldas tema ülemust Mike Sendalli. Ta kasutas süsteemi Enquire ideid, et luua World Wide Web, mille jaoks programmeeris ta esimese veebibrauseri, mis töötas CERN-is operatsioonisüsteemis NeXTSTEP. Ta tegi ka esimese veebiserveri CERN HTTPd (Hypertext Transfer Protocol Daemon).
Esimene veebileht loodi CERNis. See kasutas World Wide Webi protokolli ning näitas eeskuju, kuidas kasutada veebibrauserit ja kuidas teha enda veebiserverit. See oli ka maailma esimene veebikataloog, sest Berners-Lee haldas süsteemi teistestki serveritest peale enda oma.
2004. aasta detsembris võttis ta vastu pakutud töökoha Southamptoni ülikoolis infotehnoloogia vallas elektroonika ja arvutiteaduse alal, et töötada oma uue projekti Semantic Web kallal.
Vanakreeka keel
Vanakreeka keele mõiste alla paigutatakse keelekujud ja murded, mida kasutati ajavahemikul kreeka kirja kasutuselevõtust (umbes 800 eKr) kuni hellenismiajastu alguseni (umbes 300 eKr) ning vähemalt kirjanduses antiikaja lõpuni (umbes 600 pKr). Klassikalise vanakreeka keele normiks peetakse kirjanduslikku Atika murret 5. ja 4. sajandil eKr, Sophoklese, Platoni ja Demosthenese keelt. Keeleastet alates umbes 600. aastast kuni 1453. aastani (Konstantinoopoli vallutamine Osmanite riigi poolt) nimetatakse keskkreeka keeleks ehk Bütsantsi kreeka keeleks.
Vana- ja keskkreeka keele (kuni 1453. aastani) ISO 639 keelekood on grc.
Keelenäide
Tõlge: "Ise veendununa püüan ma ka teisi veenda, et selle vara saamiseks võib vaevalt leida inimloomusele paremat abimeest kui Eros." (Platon, Pidusöök)
Keelesugulus ja substraat
Vanakreeka keel kuulub indoeuroopa keelte hulka ning pärineb seega indoeuroopa algkeelest, mis tõenäoliselt 3. aastatuhandel eKr hargnes praegu tuntud harudeks. Vanakreeka keel (koos hilisemate keeleastmetega) erineb kõigist teistest indoeuroopa keelkonna keeltest häälikuliselt ja sõnavara poolest nii märgatavalt, et see paigutatakse eraldi keelerühma ning räägitakse "kreekaeelsete" keeleastmete substraadi tugevast mõjust kreeka keelekujudele. Kreeka keel paigutatakse mõnikord koos früügia keele ja armeenia keelega (mõnikord ka albaania keelega) paleobalkani keelte hulka, millel oletatakse kunagist keeleühtsust. Täheldatud on, et kreeka keelel on kõige rohkem ühist armeenia keelega, nii et on välja pakutud kreeka-armeenia hüpotees (st nendel keeltel on olnud ühine eellane).
Uurijad oletavad,  et paljud kreeka keele mitteindoeuroopa sõnad (näiteks θάλασσα (thalassa; 'meri') ja νῆσος (nēsos; 'saar') pärinevad keelest või keeltest, mida kõnelesid Kreeka elanikud enne indoeuroopa rahvaste saabumist umbes 2000 eKr; neid keeli nimetatakse ka Egeuse keelteks.   Kreekaeelset elanikkonda nimetati Vana-Kreekas  pelasgideks (Πελασγοί (Pelasgoi)).  Kindlasti mõjutasid varajast kreeka keelt ka Kreetal varem kõneldud minose keel ja eteokreeta keel.
Martin Bernal pooldas vaieldavat teesi, et paljud ebaselge või mitteindoeuroopa päritoluga kreeka sõnad on semi päritolu.
Keeleastmed
Vanakreeka keel jaguneb arenguetappide järgi mükeene, klassikaliseks ja hellenistlikuks.
Murded
Peamised vanakreeka murderühmad olid Joonia-Atika, Arkaadia-Küprose, Loode-Kreeka, Aioolia ja Dooria.
Pocahontas (joonisfilm)
See oli esimene Disney täispikk joonisfilm, mis tehti reaalse ajaloolise isiku (indiaani naine Pocahontas), temaga seotud sündmuste ja legendide põhjal, kuigi mõned olulised detailid lahknevad ajaloolisest tõest.
Helilooja Alan Menken ja laulusõnade autor Stephen Schwartz tõid filmile parima filmimuusika Oscari, parima laulu Oscari sai lugu "Colors of the Wind".
Herakles (film 1997)
"Herakles" on 1997 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film räägib Heraklesest.
Eurolaul 2008
"Eurolaul 2008" oli 15. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. "Eurolaul 2008" toimus Eesti Televisiooni stuudios 2. veebruaril 2008. Õhtujuhtideks olid Marko Reikop ja Ines.
Eesti Rahvusringhääling esitas kuuele heliloojale osalemiskutse. Nendeks heliloojateks olid Alar Kotkas, Elmar Liitmaa, Priit Pajusaar, Rein Rannap, Hendrik Sal-Saller ja Timo Steiner. Ülejäänud nelja laulu jaoks tehti konkurss, kus žürii valis välja 4 finalisti. Žüriisse kuulusid Toomas Puna, Alari Kivisaar, Allan Roosileht, Andres Panksep, Ahto Kruusmann, Raul Saaremets, Olev Ehrlich, Ivan Makarov, Owe Petersell, Koit Raudsepp ja Sven Lõhmus.
Laulude esitamiskuupäevaks teatas Timo Steiner, et loobub osalemast. Tänu sellele pääses konkursile esitatud lauludest edasi nelja asemel viis laulu. 30. novembril 2007 näitas ETV saadet, kus tutvustati finalistide nimekirja ning tehti intervjuusid. Laule tutvustav saade oli eetris 26. jaanuaril 2008.
Osalejad
Laulu "It's Never Too Late" demo esitaja Ines teatas intervjuus SL Õhtulehele, et tema ei osale Eurolaulul. Ta laulis vaid sisse selle laulu ning aitaks hea meelega Imre Sooäärel leida sobiva esitaja.
Damon Hill
pisi|Damon Hill aastal 2008 Damon Graham Devereux Hill (sündinud 17. septembril 1960 Hampsteadis) on Suurbritannia endine vormelisõitja, 1996. aasta Vormel 1 maailmameister.
Ta osales Vormel 1 sarjas aastatel 1992–1999; sõitis Brabhami (1992), Williamsi (1993–1996), Arrowsi (1997) ja Jordani (1998–1999) meeskonnas.
Ta osales kokku 115 etapil ja teenis 360 punkti. Ta võitis 22 võistlust, sai 20 parimat stardikohta ja sõitis 19 kiireimat ringi.
Damon Hilli isa Graham Hill oli kahekordne Vormel 1 maailmameister.
Eduard Reissaar
Eduard Gustav Reissaar (26. aprill 1899 Uue-Kariste vald, Pärnumaa – 6. mai 1989 Fort Lauderdale, USA) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).
Elukäik
Eduard Reissaar lõpetas 1917. aastal Pärnu Eesti Kooliseltsi reaalgümnaasiumis 6. klassi. Asus vabatahtlikuna teenima Vene sõjaväes. Teenis 1. juulist kuni 5. detsembrini 1917 267. jalaväepolgus. Tuli sealt üle Eesti rahvuslikesse väeosadesse ning asus 5. detsembril 1917 teenima Tartus tagavarapataljonis, kust ta 27. jaanuaril 1918 viidi üle 2. Eesti jalaväepolgu 3. pataljoni 10. roodu. 13. märtsil 1918 saatsid Saksa okupatsioonivõimud üksuse laiali ning Reissaar demobiliseerus. 1918. a. sügisel asus samas Pärnu koolis õppima 7. klassis, kuid 28. detsembril lahkus koolist vabatahtlikuna rindele.
Osales Eesti Vabadussõjas, asus vabatahtlikult teenima Pärnu Kaitseliidu Kooliõpilaste salgas. 28. detsembril 1918 lähetati nende salk 6. jalaväepolgu 2. pataljoni 5. rooduga rindele. 22. jaanuaril viidi kogu salk üle kitsarööpmelise soomusrongi nr. 1 meeskonda. 5. juunil 1919 ülendati Reissaar hea teenistuse eest kapraliks.
12. juulil 1919 saadeti sõjakooli teisele sõjaaegsele lipnike kursusele. Lõpetas sõjakooli sõjaaegse kursuse 31. augustil 1920, ülendati samast päevast lipnikuks ning määrati teenima Kuperjanovi partisanide polku. Seal sai Reissaare'st 2. kompanii nooremohvitser.
16. jaanuaril 1921 Kuperjanovi partisanide polk likvideeriti ning Reissaar suunati teenima 6. jalaväepolku. 1. augustil 1921 saadeti ta sealt edasi 2. jalaväepolku, kus määrati 5. kompanii nooremaks ohvitseriks. Järgneva poole aasta jooksul toimus veel mitmeid ümberpaigutusi rügemendi sees, kuni 15. veebruaril 1922 saadeti Reissaar pika-ajalisele puhkusele kuni reservi arvamiseni.
Reissaar reservi minna ei soovinud ning 26. aprillil 1922 õnnestus tal teenistusse saada 5. jalaväerügemendi koosseisus olnud Kalevlaste Maleva pataljoni. 1. juulil 1922 viidi ta sealt üle 10. jalaväerügementi. 15. märtsil 1924 asus Reissaar teenima Lennuväerügementi.
Lennurügemendis lähetati ta õppejaoskonda lendurite ja lendurvaatlejate kursusele lendurite klassi. Lõpetas 17. juulil 1925 Lennukooli ning kinnitati 20. juulil s.a. sõjaväelenduri kutses. Määrati Tagavaraeskadrilli lenduriks. Sama aasta sügisel said leitnant Evald Döring ning nooremleitnandid Eduard Reissaar, Mihkel Parsmann ja Ervin Martson korralduse asuda Claude Scudamore Emery käe all lendurinstruktoreiks õppima. Lõpetas kursused 23. märtsil 1926 hindele "hea".
5. oktoobril 1926 saadeti Reissaar Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustesse alalisväe ohvitseride täienduskursusele. 1. aprillil 1927 formeeriti Lennuväerügement ringi ning leitnant Eduard Reissaar määrati 9. (õppe)eskadrilli instruktori kohusetäitjaks. Õppis tegelikult sel ajal endiselt täienduskursusel ja lõpetas need 16. juunil 1927 ning lähetati siis 9. eskadrilli. 1928. aastal õppis lennukoolis korraldatud täienduskursusel inglise instruktori G. C. Gardineri käe all kasutama Suurbritannia Kuninglike Õhujõudude õppemeetodeid. Lõpetas need kursused 22. septembril 1928.
1. mail 1929 määrati ta eskadrillis nr. 9 rühmaülemaks. 10. veebruaril 1930 viidi ta üle eskadrilli nr. 1 ning määrati selle ülema kohusetäitjaks. 1. juulil 1930 senised Lennuväerügementi kuulunud väeosad iseseisvusid ning kapten Eduard Reissaar nimetati Üksiku Lennuväedivisjoni nr. 3 ülema kohusetäitjaks. 24. aprillil 1935 määrati ÜLD nr. 3 ülemaks.
Aastatel 1936 kuni 1938 õppis Kõrgemas Sõjakoolis ning väitekirja kirjutamata lõpetas selle juhtimise ning staabiteenistuse alal 31. augustil 1938 hindele "rahuldav".
30. septembril 1940 määrasid Nõukogude okupatsioonivõimud E.Reissaare Eesti 3. lennuväedivisjoni likvideerimiskomisjoni liikmeks. 1. oktoobril 1940 viidi üle Punaarmee Sõjavägede staapi. 15. novembril 1940 sealt omakorda üle sõjaväe varustusvalitsuse üldosakonda. 1. jaanuarist 1941 vabastasid okupatsioonivõimud ta teenistusest koosseisude vähendamise tõttu.
4. detsembrist 1941 määrasid võimud ta Eesti Omakaitse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse ülemaks, alates 1943. aastast politseidirektoriks.
1944. aastal evakueerus Eduard Reissaar Saksamaale, kus sattus 1945. aastal Prantsuse sõjavangi; hiljem emigreerus Ameerika Ühendriikidesse.
Emigratsioonis tegutses Eduard Reissaar Eesti Vabadusvõitlejate Liidu (EVL) esimehena.
Rummi
Rummi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Tarzan (film 1999)
"Tarzan" on 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Film põhineb Edgar Rice Burroughsi romaanil "Tarzan of the Apes".
Filmi režissöörid olid Chris Buck ja Kevin Lima ning stsenaristid Tab Murphy, Bob Tzudiker ja Noni White.
Filmi tegemine läks maksma 130 miljonit USA dollarit. Piletitulu oli 448,2 miljonit dollarit.
Tallinna rahvusvaheline kabeturniir
Tallinna rahvusvaheline kabeturniir
Imants Lancmanis
Imants Lancmanis (sündinud 29. juulil 1941) on läti kunstiajaloolane, restaureerimise spetsialist, maalikunstnik ja mitme raamatu autor.
Tema peamised uurimissuunad on Läti kunst 18. ja 19. sajandil, Läti mõisad ja lossid, nende arhitektuur ja ajalugu, ning heraldika.
Ta on 1975. aastast Rundāle lossi muuseumidirektor ning ka Läti Panga mündidisainikomisjoni liige.
Fantaasia 2000
"Fantaasia 2000" on aastal 1999 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. See on filmi "Fantaasia" järg.
Arstide Koda
Arstide Koda oli Eestis tegutsevate arstide kutsealane omavalitsus aastail 1935–1940.
Koja esimees oli Adalbert Lübek.
Koja seaduse eelnõu võttis tervishounõukogu vastu 14. detsembril 1931.
Liikmed
Arstide Koja liikmed olid kõik Eestis tegutsevad arstid (Arstide Koja seaduse jõustumisel 1. veebruaril 1935 oli neid 928), välja arvatud Sotsiaalministeeriumi Tervishoiu ja Hoolekande Talituse direktor, abidirektor ja tervishoiuinspektor ning Sõjavägede Tervishoiuvalitsuse ülem ja ülema abi oma ametiaja jooksul.
Arstide Koja Elluviimise Komitee
Enne koja organite moodustamist oli ametis Arstide Koja Elluviimise Komitee järgmises koosseisus: esimees Adalbert Lübek, Heinrich Koppel, Roman Luuk, Hans Madisson, Juhan Vilms, Haridus-sotsiaalministeeriumi esindaja Johannes Mälton.
Arstide Koja Nõukogu (1935–1939)
21., 22., 23. ja 26. mail 1935 valiti Arstide Koja Nõukogu järgmises koosseisus, mis kinnitati Haridus- ja sotsiaalministri abi poolt 6. juunil 1935:
Ilmar Laaban
Ilmar Laaban (11. detsember 1921 Tallinn – 29. november 2000 Stockholm) oli eesti luuletaja, kultuurikriitik, tõlkija ja publitsist.
Arstide Koda
Arstide Koja Nõukogu (1939–1940)
30. ja 31. mail ning 1. ja 4. juunil 1939 valiti Arstide Koja Nõukogu järgmises koosseisus, mis kinnitati Sotsiaalministri poolt 13. juunil 1939.
Ilmar Laaban
Elu ja looming
Ilmar Laaban käis 1934–40 Tallinna Reaalkoolis ja hakkas juba enne selle lõpetamist õppima Tallinna Konservatooriumis klaverit. Varasemad luuletused ilmusid 1936–38 Tallinna Reaalkooli õpilasajakirjas Realist ja ajakirjas Eesti Noorus.
Arstide Koda
Arstide Koja Nõukogu (1939–1940)
Koja 968 hääleõiguslikust liikmest võttis valimistest osa 886.
Ilmar Laaban
Elu ja looming
1940. aasta sügisel astus Laaban Tartu ülikooli, kus õppis ühe õppeaasta vältel romaani keeli. Järgmisel sügisel naasis ta Tallinna Konservatooriumi ja hakkas Heino Elleri käe all õppima kompositsiooni. Peale klassikalise muusika huvitas teda džäss ja dodekafoonia.
1943. aasta mais pages Laaban Soome kaudu Rootsi. Ta jätkas romaani keelte ja filosoofia õppimist Stockholmi ülikoolis.
Laabani esimene luulekogu "Ankruketi lõpp on laulu algus" ilmus 1946 Stockholmis (uustrükk 2008 kirjastuses Ilmamaa). Seda peetakse esimeseks taotluslikult sürrealistlikuks luulekoguks eesti kirjanduses. Pärast seda loobus Laaban järjekindlast luuletuste kirjutamisest, kuid avaldas 1957. aastal väikese kogu keelemängulisi aforisme pealkirja all "Rroosi Selaviste". Algul ilmusid mõlemad raamatud taastrükina valimikus "Oma luulet ja võõrast" 1990 kirjastuses Eesti Raamat, siis praktiliselt kogutud luuletusteks nimetatavas raamatus "Sõnade sülemid, sülemite süsteemid" 2004 kirjastuses Ilmamaa.
1950. aastate lõpupoole hakkas Laabanit huvitama kõlaluule (sound poetry), milles tema eeskujuks oli Kurt Schwitters. Laaban ise nimetas oma sedalaadi teoseid häälutusteks. Laabani häälutused tõukuvad enamasti prantsuse või rootsi keelest. 1998 anti Rootsis välja Laabani häälutustest koostatud CD "Ankarkättingens slut är sångens början" (Ankruketi lõpp on laulu algus). Koopia sellest plaadist ilmus Laabani luulest tehtud lätikeelse valimiku "Putnu mistiskais mugurkauls" lisana. Üksikuid häälutusi on ilmunud veel paljudel helikandjatel üle maailma.
Laaban kirjutas viis tuhat palindroomi. Enamik neist on eestikeelsed, kuid on ka rootsi-, saksa- ja prantsuskeelseid. Rootsikeelsetest ilmus 2007 raamat "Palingarderomb", mis sisaldab ka portreeanagramme ja n-ö pseudoverbaariumi, eestikeelsetest ilmus 2008 raamat "Eludrooge ego-ordule".
Eesti keelde on Ilmar Laaban tõlkinud luulet prantsuse (Guillaume Apollinaire, Charles Baudelaire, René Char, Jean Cocteau, Paul Éluard, Pierre Emmanuel, Henri Michaux, Pierre Réverdy), rootsi (Gunnar Ekelöf, Elsa Grave, Erik Lindegren, Bertil Malmberg, Ragnar Thoursie), saksa (Hans Arp, Gottfried Benn, Paul Celan, Rainer Maria Rilke, Kurt Schwitters), inglise (William Blake, Lewis Carroll, Dylan Thomas), hispaania (Juan Ramón Jiménez, Federico García Lorca, Octavio Paz), itaalia (Giacomo Oreglia) ja vene keelest (Mihhail Lermontov). Osa neist tõlgetest on avaldatud või taasavaldatud raamatutes "Oma luulet ja võõrast" (1990) ning "Magneetiline jõgi" (2001).
Alates 1989. aastast oli Laaban Eesti Kirjanike Liidu välisliige.
Arstide Koda
Riiginõukogu liikmed
Arstide Koja juhatuse poolt valitud kahe valijamehe osavõtul valiti järgmised I Riiginõukogu liikmed: vabakutsete alalt Alfred Maurer ja rahvatervishoiu alalt Alfred Mõttus.
Kirjandus
Chamber of Physicians
Ilmar Laaban
Elu ja looming
Viimasel viiel eluaastal oli Laaban osaliselt halvatud ja kõnevõimetu.
Juku-Kalle Raid
pisi|Juku-Kalle Raid ja [[Hardi Volmer Toomas Kümmeli raamatu "Mõttetute riikide aabits II" esitlusel Humalakojas Foto: Ave Maria Mõistlik, 15. juuli 2020 ]] pisi|[[Aleksei Turovski ja Juku-Kalle Raid Ahto Mulla raamatu "Loomade elu" esitlusel Kuku klubis Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. juuni 2014 ]] pisi|Juku-Kalle Raid [[ACTA-vastasel meeleavaldusel Vabaduse väljakul]] Juku-Kalle Raid (pseudonüüm Ahto Muld ; sündinud 28. juulil 1974) on eesti ajakirjanik ja luuletaja, aastast 2023 XV Riigikogu liige. Ta oli 2011–2014 XII Riigikogu liige.
Töö ajakirjanikuna
Raid on töötanud ajalehes Post ja ajakirjas Luup ning olnud ajakirja Kultuur ja Elu peatoimetaja (1997–1999), teinud Eesti Raadios saadet "Maailmapilt" ning Kuku raadios saateid "Tegelikkuse KesKus" (2003–2005; novembrist 2010) ja "Juku-Kalle rännak ajas ja ruumis". Ta on juhtinud ETV-s saadet "Tegelikkuse KesKus" (2003–2006) ning kirjutanud dokumentaalsarja "Uue aja asjad" stsenaariumi. Alates 1998. aastast on ta ajalehe KesKus peatoimetaja. 2009–2011 juhtis ta ETV 2-s vene- ja eestikeelset saadet "Batareja". 2015. aasta juunist juhatab ja toimetab Raid Kuku raadios saadet "Jukuraadio".
Ilukirjanduslik looming
Ta on avaldanud luulekogud "Maailmamäng" (1991), "Hõikelein" (1999), "ÕigemValem" (2000, koos Jan Kausi, Kalju Kruusa ja Fagira D. Mortiga), "Enamvähem" (2003, koos Jan Kausi, Kalju Kruusa ja Fagira D. Mortiga), "Juku-Kalle Raid ja teisi luuletusi" (2013). Luulet on ta avaldanud ka inglise, soome ning vene keeles.
2013. veebruaris andis Raid välja raamatu "Eelarve. Friigikogu rahvuseepos", mis kirjeldab Keskerakonna venitamistaktikat 2013. aasta riigieelarve vastuvõtmisel ning kajastab ööistungitel toimunut. Raamatule kirjutasid järelsõnad Mart Laar, Mart Nutt ja Eiki Nestor. 2013. aasta detsembris avaldas Juku-Kalle Raid koos Toomas Kümmeliga kirjandusliku kokaraamatu "Vanad head toidud paluvad lauda". 2014. juunis ilmus trükist Ahto Mulla raamat "Loomade elu" – Aleksei Turovski eessõna ning Jüri Mildebergi piltidega.
Tõlkimine
Juku-Kalle Raid on vene keelest tõlkinud Daniil Harmsi lühiproosat ning Bulat Okudžava, Jevgeni Reini ja Jossif Brodski luulet. Islandi keelest on Juku-Kalle Raid tõlkinud koos Askur Alasega sealse luuleklassiku Steinn Steinarri luulekogu "Aeg ja vesi".
Kirjastamine
Juku-Kalle Raid on välja andnud ka teiste autorite raamatuid: Poola rahvuseepose "Pan Tadeusz" (2000), Vaapo Vaheri "Surmakuul ja seemnepurse" (2003), Jelena Skulskaja "Vene rulett" (2003) ja "Siilid udus" (2006), Kivisildniku "Null tolerants" (2005), Hardo Aasmäe "Mõttetute riikide aabits" (2015), Boris Buracinschi "Oh see Eesti kergemeelsus" (2016) jt.
Juku-Kalle Raid on Eesti Kultuuri Koja ja Inimõiguste Instituudi liige.
Poliitiline tegevus
2005. aastal oli Raid üks nn särgiskandaali algatajaid. Raid tegi T-särgi "Kommarid ahju!", millel oli trükitud valikuline nimekiri Eesti endistest EKP liikmetest. Juhtum, kus kaitseministri alluv kandis avalikus kohas seda särki, viis kaitseminister Jaak Jõerüüdi (oli endise EKP liikmena särgil kirjas) tagasiastumiseni. Raid lasi trükkida ka särgi "Vaši", mille esiküljel on kujutatud varaste eest hoiatav märk ja Edgar Savisaare valimisloosung "Tehtud!" slaavi tähtedega.
Kohaliku omavalitsuse valimistel aastal 2005 kandideeris ta Res Publica nimekirjas ja kogus 69 häält.
Sulbi
Sulbi on mitme koha nimi:
Juku-Kalle Raid
Poliitiline tegevus
2009. aasta kohalike volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas Eestimaa Roheliste nimekirjas (erakonda kuulumata) ja kogus 334 häält.
Riigikogu juhatuse otsusega sai Juku-Kalle Raid XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi asendusliikmena. Juku-Kalle Raid kuulus XII Riigikogu koosseisus Riigikogu väliskomisjoni ning OSCE Parlamentaarsesse Assambleesse. Raid on käinud mitmel OSCE vaatlusmissioonil: Makedoonias, Serbias, Armeenias, Gruusias, Venemaal, Valgevenes, Kasahstanis jne.
Juku-Kalle Raid kuulus järgmistesse parlamendirühmadesse: Eesti-Aafrika parlamendirühm, Eesti-Albaania parlamendirühm, Eesti-Armeenia parlamendirühm, Eesti-Aserbaidžaani parlamendirühm, Eesti-Georgia parlamendirühm, Eesti-Kirgiisi parlamendirühm, Eesti-Moldova parlamendirühm, Eesti-Sloveenia parlamendirühm, Eesti-Ukraina parlamendirühm, Eesti-Venemaa parlamendirühm.
Raid kuulus järgmistesse toetusrühmadesse ja ühendustesse: inimõiguste rühm, kodanikuühiskonna toetusrühm, kohalike omavalitsuste ja regionaalpoliitika toetusrühm, looduslike pühapaikade toetusrühm (aseesimees), muinsuskaitse ühendus, Narva toetusrühm (esimees), saadikuühendus "Inimõiguste kaitseks Põhja-Kaukaasias" (aseesimees), Setomaa toetusrühm, soome-ugri toetusrühm (esimees), Taiwani toetusrühm, Tiibeti toetusrühm (aseesimees), toetusrühm inimõiguste ja poliitiliste vabaduste eest Iraanis (esimees), Valgevene demokraatia ning kodanike õiguste ja vabaduste toetusrühm (esimees).
Difteeria
Difteeria (ladina keeles Diphtheria) ehk kurgutõbi on bakteriaalne nakkushaigus, mille põhjustab Corynebacterium diphtheriae. Haigus levib piisknakkusena. RHK-10 järgi klassifitseeritakse difteeria järgmiselt:
Patogenees
Difteerial eristatakse 2 põhivormi: kurgudifteeria ja kõridifteeria. Haigusetekitaja tungib esmalt limaskesta sisse ja paljuneb seal. Mikroobi poolt produtseeritud endotoksiinid kutsuvad esile kudede nekrotiseerumise. Eelkõige on ohustatud neerud, süda ja närvisüsteem. Peamised kliinilised sümptomid on
Ravi
Difteeria raviks kasutatakse järgmisi ravimeid:
Profülaktika
Profülaktiliselt on kõige lihtsam kurgutõppe nakatumise vältimiseks end vaktsineerida. Esimene vaktsiin manustatakse 3. elukuul, teine ja kolmas vastavalt kuuenädalaste vahedega ning neljas 21 kuud pärast esimest kaitsepookimist. Seejärel vaktsineeritakse 7-aastaselt ja 17-aastaselt ning nii iga 10 aasta tagant elu lõpuni.
Juku-Kalle Raid
Poliitiline tegevus
Kandideeris Tallinnas kohalikel valimistel 2013 Lasnamäel (valimisringkond nr 4) ja sai 1082 häält.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eesti Iseseisvuspartei nimekirjas ja sai 566 häält.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Vabaerakonna nimekirja esinumbrina valimisringkonnas nr 2. Ta kogus 497 häält ja ei osutunud valituks.
2021. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Erakond Eesti 200 nimekirjas Tallinnas Nõmmel. Raid kogus 686 häält ja valituks ei osutunud, kuid on alates 21. septembrist 2022 Margus Tsahkna asendusliikmena Tallinna linnavolikogu liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 1280 häält ning ei osutunud valituks, kuid pääses parlamenti asendusliikmena.
Raid on korduvalt kritiseerinud Edgar Savisaart.
Sven Grünberg
Sven Grünberg (sündinud 24. novembril 1956 Tallinnas) on eesti helilooja ja klahvpillimängija. Ta on esimene, kes võttis Eestis kasutusele süntesaatori.
1976. aastal lõpetas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli.
1972–1973 ansamblis Ornament. Aastail 1974–1976 tegutses ansamblis Mess helilooja, laulja ja instrumentalistina.
Grünberg on loonud palju filmimuusikat, näiteks muusika filmidele "Hukkunud Alpinisti hotell", "Naksitrallid", "Madude oru needus", "Leiutajateküla Lotte", "Detsembrikuumus" jt.
Ta on Eesti Budismi Instituudi nõukogu liige ja direktor. Ta oli Wellesto liige.
Erle Stanley Gardner
Erle Stanley Gardner (17. juuli 1889 Malden, Massachusetts – 11. märts 1970 Temecula, California) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ja advokaat.
Ta kasutas pseudonüüme A.A. Fair, Kyle Corning, Charles M. Green, Carleton Kendrake, Charles J. Kenny, Les Tillray ja Robert Parr.
Sulbi (Võru)
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Erle Stanley Gardner
Tema kriminaalromaanide tuntumad tegelased on Perry Mason (80 teost), Donald Lam ja Bertha Cool (29 teost) ning Doug Selby (9 teost).
1962. aastal pälvis Gardner Ameerika kriminaalkirjanike seltsi Mystery Writers of America Suurmeistri auhinna.
Elulugu
Kirjanik sündis Massachusettsis Maldenis. Põhikooli lõpetas ta 1909 Californias Palo Altos, misjärel jätkas juriidilise hariduse omandamist Indianas Valparaiso Ülikoolis. Kuu aja pärast ta eksmatrikuleeriti, kui sai teatavaks tema kiindumus poksi, ja sellega tema õigusalane ametlik haridus piirduski. Ta õppis õigusteadust iseseisvalt ja 1911 sooritas edukalt eksami, mis andis talle õiguse advokaadina tegutseda. Ta avas Californias Mercedis oma õigusbüroo ja hiljem töötas 5 aastat müügimehena. 1921 pöördus ta tagasi juurapraksise juurde ning asutas Californias Venturas ettevõtte Sheridan, Orr, Drapeau & Gardner.
Kui 1933 avaldatud "Sametiste küüniste juhtum" Perry Masoniga peaosas osutus väga edukaks, pühendus Gardner täielikult kirjutamisele. Selle romaani suure osa tegevus toimub ajaloolises Pierpont Innis, mis asus tema advokaadibüroo lähedal.
1912 abiellus ta Natalie Francis Talbertiga. Abielust sündis üks laps, tütar Grace. 1968 abiellus ta oma kauaaegse sekretäri Agnes Jean Bethelliga (1902–2002), keda on peetud ka Della Streeti prototüübiks, nagu Gardnerit ennast Perry Masoni prototüübiks.
Sündinud 24. veebruaril
''Siin loetletakse 24. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Список родившихся 24 февраля
Sgt. Frog
"Sgt. Frog" (jaapani keeles Keroro Gunsō, ケロロ軍曹) on Jaapani manga seeria, mis on loodud Mine Yoshizaki poolt 1999. aasta lõpus.
See humoorikas mangasariseeria kestab tänaseni, inglise varianti väljastab Tokyopop. Pärast alustati sellest anime sarja tegemist, mille osasid on Jaapanis näidatud kokku juba üle 300.
Dinosaurus (joonisfilm)
Filmi tegemise kulud olid 127,5 miljonit dollarit ning piletitulu peaaegu 350 miljonit, seega oli see 2000. aasta tulusaimate filmide edetabelis 5. kohal.
Sgt. Frog
Tutvustus
Sisu räägib konna moodi tulnukast seersant Kerorost, kes pidi hakkama oma grupiga maad vallutama. See katse ebaõnnestus, kuna Keroro luuras ühes majas niikaua, kui ta selles elavale perekonnale vahele jäi. Nüüd peabki ta selle perekonna juures elama, samal ajal vallutusplaane maha mattes, ja veel ka kodutöid tehes. Loo edenedes tuleb veel konnasid juurdegi.
Dinosaurus (joonisfilm)
Kriitikud pidasid heaks filmi visuaalset külge, kuid hindasid negatiivsemalt stsenaariumit ja tegelaskujusid.
Sgt. Frog
Tutvustus
Loost on tehtud ka viis täispikka filmi.
Dinosaurus (joonisfilm)
Filmi peategelased loodi arvutianimatsiooni abil, taust on enamjaolt võttepaikades filmitud. Film on 82 minutit pikk.
Kindral
Eesti
Kindral on Eesti kaitseväe kõrgeim auaste, millest madalam on kindralleitnant. Mereväes vastab sellele admiral.
pisi|Eesti kaitseväe kindrali õlak
1918−1940
Kindrali ja sellega võrdsele admirali auastmele võis ülendada sõjaväelasi, kes teenisid Sõjavägede Juhataja ametikohal. Kuni 1940. aastani teenis Eesti sõjaväes üks kindral.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide maa-, merejala-, õhu- ja kosmoseväes on kindral (General – neljatärnikindral, NATO OF-9) kõrgeim sõjaväeline auaste ja neljast kindralite auastmest kõrgeim. Armees ja õhuväes on küll ka veel viietärnilised auastmed (armeekindral (General of the Army) ja õhuväekindral (General of the Air Force)), kuid neid antakse ainult sõja ajal. Merejalaväes viietärnilist auastet ei ole. Seega on kindral kõrgeim auaste, mida saab ohvitserile rahuajal anda.
Kokku on USA sõjaväes aktiivteenistuses kindraleid (kokku ühe-, kahe-, kolme- ja neljatärnikindraleid) lubatud olla jalaväes 231, õhuväes 198 ja merejalaväes 62; ainult kuni 25% tohivad olla kolme- või neljatärnikindralid. Ka neljatärnikindralite arv on rangelt piiratud: jalaväes 7, õhuväes 8, merejalaväes 2 ja kosmoseväes 1.
Sarnaselt eelneva, kindralleitnandi (kolmetärnikindral) auastmega on (neljatärni)kindrali auaste ajutine ja seotud vastava ametiga, auaste antakse ainult ohvitseri nimetamisel ametisse, mis auastet eeldab, ning kestab kuni ohvitseri ametist vabastamiseni, kuid ohvitser võib erru minna sellessamas auastmes. Kindralid nimetab ametisse ja auastmesse president, kandidaadid peavad olema vähemalt brigaadikindralid, presidenti nõustavad kaitseminister, väeliikide ministrid ja staabiülemad. Ohvitserid kinnitab ametisse senat. Enamus kindralite ameteid kestavad kolm aastat.
Kindral peab erru minema kõige hiljem pärast 40 aastat teenistust, kui tema teenistusaega ei pikendata, või kuu pärast oma 64. sünnipäeva, kuid kaitseminister saab seda pikendada kuni ohvitseri 66. ja president kuni 68. sünnipäevani. Et erru minna neljatärnikindrali auastmes, peab ohvitser auastmes olles sooritama vähemalt kolm aastat rahuldavat teenistust aktiivteenistuses.
Anatoli von Poppen
Anatoli von Poppen (10. aprill 1880 Piotrków Trybunalski, Piotrkówi kubermang – 10. veebruar 1968 Bremen) oli eesti arst.
Ring (algebra)
Ring on hulk R koos liitmise ja korrutamisega, mis on sellel hulgal defineeritud nii, et R moodustab liitmise suhtes Abeli rühma ning korrutamine on liitmise suhtes distributiivne. Et terminit "ring" kasutatakse sageli ka kitsamas tähenduses (nõutakse, et korrutamistehe oleks assotsiatiivne), siis nimetatakse ringe sageli (tinglikult) mitteassotsiatiivseteks ringideks (kasutatakse ka väljendit "mitte tingimata assotsiatiivsed ringid" ).
Ränivetikad
Ränivetikad ehk diatomeed (Bacillariophyceae ehk Diatomophyceae) on üherakulised või koloniaalsed mikroskoopilised organismid. Liike on hinnanguliselt 30 000 kuni 100 000. Ränivetikaid esineb kõikides veekogudes ja ka mullas. Ränivetikad on autotroofid, fotosünteesivad organismid. Nende poolt toodetud hapniku hulk atmosfääris on märkimisväärselt suur. Veekogudes elutsevad ränivetikad kuuluvad planktoni, täpsemalt fütoplanktoni hulka.
Ring (algebra)
Rühma, mille ringi elemendid liitmise suhtes moodustavad, nimetatakse ringi aditiivseks rühmaks. Korrutamise suhtes moodustab ringi elemendid rühmoidi, mida nimetatakse ringi multiplikatiivseks rühmoidiks.
Definitsioon
Formaalsemalt defineeritakse ring universaalalgebrana, kus on antud kaks binaarset tehet (liitmine ja korrutamine), mis rahuldavad järgmiseid tingimusi:
Üldjuhul ei ole korrutamine assotsiatiivne. Mõnel ringide klassil on assotsiatiivsuse asemel mõni muu tingimus, näiteks Lie ringidel Jacobi samasus ja Jordani ringidel Jordani samasus.
Sõna "ring" kasutamine kitsamas tähenduses
Matemaatilises kirjanduses ei ole algebraterminil "ring" ühtset tähendust. Käesolevas artiklis kasutatakse seda sõna selle kõige üldisemas tähenduses. Kirjanduses esineb ringi definitsioone, milles esitatakse assotsiatiivse ringi või assotsiatiivse ühikelemendiga ringi mõiste.
Adenoviirusinfektsioon
Adenoviirusinfektsioon on äge hingamisteede nakkus, mis kutsub inimesel esile palaviku, hingamisteede põletiku ja konjunktiviidi. Adenoviirusinfektsiooni kutsuvad esile adenoviirused. Nakkuskandjaks on inimene. Adenoviirusinfektsioon võib levida nii piisknakkuse teel kui ka sekreedi ja fekaalidega kokkupuutel.
Ring (algebra)
Sõna "ring" kasutamine kitsamas tähenduses
Matemaatilises kirjanduses kasutatakse sõna "ring" sageli ka kokkuleppelise lühendina väljendite "assotsiatiivne ring", "assotsiatiivne ühikelemendiga ring" või "assotsiatiivne kommutatiivne ühikelemendiga ring" asemel.
Ränivetikad
Paljunemine
Ränivetikad paljunevad pooldudes ja suguliselt. Pooldumisel saab kumbki tütarrakk endale pantseri ühe poolme. Alati moodustub juurde pantseri väiksem pool. Seega need rakud, mis saavad endale sisemise poole, vähenevad pidevalt. Niisugune rakkude vähenemine lakkab, kui tütarraku maht on ainult pool kuni kolmandik omaraku esialgsest mahust (suurusest). Siis tekib rakust auksospoor, millega kaasneb raku esialgse suuruse taastumine. Sageli kaasneb aukspooride tekkega suguline protsess.