cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Skorpion (märk)
Sodiaagimärgile mütoloogiliselt omistatavad isiksusomadused
Lähtudes kaasaegse füüsika arusaamast, mõjutavad Maad ja sellel paiknevaid objekte gravitatsioonilise vastastikmõju kaudu lisaks Päikesele ja Kuule arvestataval määral vaid Jupiter ja Veenus. Ka nende planeetide mõju avaldub Maa orbiidi muutmise kaudu ning ajateguriks on sajad aastatuhanded. Arvestades füüsikaliselt relevantseid vahekaugusi, mille ulatuses üks või teine vastastikmõju looduses toimib, ei ole põhjust seostada taevakehi muude vastastikmõju tüüpidega. Seega ei ole üksikisiku elukestuse seisukohalt teaduslikult ratsionaalne kaaluda erinevate planeetide või enamgi veel tähtkujude mõjutusi.
Näide tüüpilisest astroloogilisest lühiiseloomustusest
Vee elemendi märk Skorpion on orienteeritud hingele ja sellele, mis on pealispinna all, silmaga nähtamatu. See, kel Päike Skorpioni märgis, on huvitatud sünni ja surma saladustest, inimese energeetilistest protsessidest ja suurematest rahavoogudest. Sageli tegutseb ta ka psühholoogia vallas, salateenistustes või politseis, kus saab kasutada oma läbinägelikkust ja uurida varjatut. Ta on tahtejõuline ja otsekohene, kuid tunneb end turvalisemalt, kui saab oma tegevust varjata. Väga vitaalse märgina ei saa Skorpion elada ainult iseendale, vaid peaks tegutsema ühiskondlikult. Negatiivsel juhul võib ta olla teiste suhtes liiga kahtlustav ja otsida varjatud motiive, samuti võib probleemiks olla liigne omandiinstinkt ja võimuiha.
Kuu Skorpionis näitab, et inimesel on väga sügavad ja kirglikud emotsioonid. Ta hoiab solvumisi väga kaua endas, enne kui plahvatab. Skorpioni Kuuga inimene suudab oma tundeid absoluutselt varjata või siis näitab neid äärmuslikult välja. Suhtub uutesse inimestesse ja olukordadesse algul umbusuga. Suudab tohutu hingejõuga rasketest olukordadest välja tulla ning julgustada ka teisi oma elus kardinaalseid muutusi tegema.
Merkuur Skorpioni märgis viitab inimesele, kes on väga otsekohese ütlemise, vaheda ja uuriva mõistusega ning tahab tungida teda huvitavate asjade tuumani. Teda paeluvad varjatud seosed ja inimeste käitumise tagamaad. Võib huvipakkuvaid teemasid uurida väga kirglikult ja fanaatiliselt. Halvemal juhul näeb ta igas olukorras võimalikke ohte ja on seetõttu üsna negativistlik.
Veenus Skorpioni märgis näitab, et inimene on suhetes äärmuslik. Ta võib olla üsna armukade ning elab reetmist rängalt üle. Tema armuelu võib olla seotud saladustega. Samuti on ta lähisuhtes väga järjekindel ega suuda suhet lõpetada ka siis, kui see oleks hädavajalik. Rahaline seis võib läbi teha väga suuri pöördeid, kuna käitub finantselus äärmuslikult.
Jupiter Skorpionis viitab inimesele, kes on hariduse-, usu- ja filosoofilistes küsimustes, tõeotsingutes väga kirglik ja kompromissitu. Teda huvitab religiooni müstiline pool. Ta võib tegeleda tööalaselt teiste inimeste varaga (kinnisvara, kindlustus, pärandused jmt). Negatiivsel juhul võib võtta liiga suuri ärilisi riske ja püüda kasutada vaimsust egoistlikel eesmärkidel.
Saturn Skorpionis viitab inimesele, kes on fanaatiliselt põhimõttekindel, ülitöökas ja nõuab sama ka teistelt. Vastutusse suhtub ta väga tõsiselt. Võib olla inimeste suhtes äärmiselt umbusklik ja karta, et teised püüavad temaga manipuleerida.
Uraan liikus Skorpionis viimati u 1974–81. Sel ajal sündinud põlvkond peab eluajal kogema vana ühiskonnavormi lagunemist ja uue sündi. Inimesed on tugevate tunnetega ning eelistavad otsustavalt tegutseda. Negatiivsel juhul toob nende halastamatu tegutsemine muutuste nimel kaasa purustusi. Inimesed võivad olla andekad teaduses ning omada okultseid võimeid.
Neptuun oli Skorpionis viimati u 1957–70. Sel ajal sündinud põlvkond viljeleb metsikuvõitu kunstivorme (rokkmuusika näiteks), inimesed on ülimalt sensitiivsed. Negatiivsel juhul oskavad inimese loomulikke vajadusi omakasupüüdlikult ära kasutada.
Pluuto liikus Skorpionis viimati u 1984–96. Selles põlvkonna inimesed tahavad põhjani läbi näha võimumänge ja manipulatsioone ning neid transformeerida. Nad omandavad uue suhte seksuaalsusse, õpivad sügavuti mõistma oma sügavamaid hirme ning neist vabanema, uurivad surma ja taassünni teemasid.
Muid mütoloogilisi parameetreid
pisi|Skorpion pisi|125px|Türkiis on üks Skorpioni sünnikiviAstroloogias kasutatakse mõnevõrra eksitavalt mõningaid mõisteid, mis kõlaliselt – kuid mitte tähenduslikult – omavad analooge teaduslikes tekstides: näiteks element või polaarsus. Kuna loodusteadusliku meetodi kohaselt peaks teadusliku uuringu käivitamiseks formuleerima konkreetse, kaasaegsel teadusel baseeruva ja pädeva hüpoteesi, siis ei leia teaduskirjandusest töid, mis uuriksid põhjuslikke seoseid isiku sünniaja ning mineraalide, metallide või nende sulamite toime vahel isiku tervisele.
Eesti Kultuurkapitali aastapreemia
Eesti Kultuurkapitali aastapreemia on Eesti Kultuurkapitali välja antav aastapreemia, mis määratakse aasta jooksul enim silma paistnud kultuuri- ja sporditegelastele. Igal aastal antakse välja kaheksa Eesti Kultuurkapitali aastapreemiat.
Aastapreemiaid antakse välja alates 1995. aastast.
Sihtkapitalid esitavad Eesti Kultuurkapitali aastapreemiale oma kandidaadid ning Eesti Kultuurkapitali nõukogu valib välja ühe laureaadi igas valdkonnas: arhitektuuri, audiovisuaalse kunsti, helikunsti, kehakultuuri ja spordi, kirjanduse, kujutava ja rakenduskunsti, näitekunsti ning rahvakultuuri valdkonnas.
Preemiasumma suurused kinnitab Eesti Kultuurkapitali nõukogu igal aastal eraldi. Koos rahalise preemiaga antakse laureaadile preemia tunnusmärk. Alates 2013. aastast on selleks messingust kera ("Jonnakas", mille autorid on Risto Tali ja Rait Siska). Kera on valmistatud trugimise meetodil, kaetud poleeriga ning raskuseks tinavalu. Kerale on söövitatud Eesti Kultuurkapitali logo elemendid ning graveeritud valdkonna või sihtkapitali nimetus, laureaadi nimi ja aastaarv. Eesti Kultuurkapitali aastapreemiate ja sihtkapitalide elutööpreemiate laureaadid saavad kuldse poleeriga 200 mm diameetriga kera.
500. aastad
500. aastad
500. aastad on aastad 500–509 pKr.
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand / 6. sajand - 7. sajand
Kümnendid: 450. aastad 460. aastad 470. aastad 480. aastad 490. aastad - 500. aastad - 510. aastad 520. aastad 530. aastad 540. aastad 550. aastad
Aastad: 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509
Katabaatiline tuul
pisi|Katabaatilise tuule teke Katabaatiline tuul on puhanguline külm tuul, mis puhub aeg-ajalt mägedest piki nõlva alla tasandiku poole. See võib juhtuda talvel, kui külm õhk kuhjub kõrgplatoole või kõrgel asuvasse suletud nõkku. Soodsatel ilmatingimustel tungib osa sellest külmast õhust takistustest üle ja tuhiseb raskusjõu möjul mäest alla tasandikule.
Sündinud 15. jaanuaril
''Siin loetletakse 15. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Katabaatiline tuul
Katabaatiliste tuulte kiirus võib olla väga suur – Antarktisel McMurdo kuivates orgudes ületab see 320 kilomeetrit tunnis.
Katabaatiliseks tuuleks nimetatakse ka tugevat külma laskuvat õhuvoolu rünksajupilvedes.
Kõik mööda nõlva alla laskuvad tuuled ei ole katabaatilised. Näiteks fööni või chinooki laskuv õhk tõuseb mööda tuulepealset nõlva üles ja kaotab niiskust, seejärel laskub õhk mööda tuulealust nõlva alla ning muutub soojemaks ja kuivemaks adiabaatilise protsessi käigus.
2009. aasta Monaco Grand Prix
thumb|[[Monaco tänavarada]] thumb|Võitja [[Jenson Button]] 2009. aasta Monaco Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja kuues etapp, mis peeti Monacos Monaco tänavarajal 24. mail 2009.
Sõideti 78 ringi, võistluse kogupikkus oli 260,520 km. Ilm oli päikeseline.
Brawn GP meeskond sai hooaja kolmanda kaksikvõidu, kui Jenson Button võitis ja Rubens Barrichello oli teine. Kolmas oli Kimi Räikkönen, kes jõudis sel hooajal esimest korda poodiumile.
Võistluse kiireima ringi sõitis Felipe Massa (1.15,154).
Läti filosoofia
Läti filosoofia on filosoofia, mis on loodud või viljeldud Lätis ja/või lätlaste poolt. Läti filosoofiaks võib pidada ka filosoofiat, mis on loodud lähtuvalt läti keele ja kultuuri iseärasustest ning sisaldab globaalse filosoofiamaastiku ja muude rahvaste filosoofiate kõrval spetsiifilist lätilikku komponenti või maailmavaadet.
Shirley MacLaine
Elulugu
Ta sündis inglise päritolu filosoofiaprofessori Ira O. Beaty ja kanadalasest näitleja ema Kathlyn (MacLean) Beaty peres. Eesnimi pandi talle lapsnäitleja Shirley Temple'i auks.
16-aastaselt tegi ta debüüdi Broadway muusikalis "Me and Juliet".
Läti filosoofia
Läti meditsiinifilosoofiale pani aluse Martin Sihle (ka Mārtiņš Zīle, 1863–1945), kes õppis samuti Tartu Ülikoolis ning oli 1926–1927 Läti Ülikooli rektor. Theodors Celms (1893–1989) rajas Läti fenomenoloogiakoolkonna, saavutades Euroopas tuntuse monograafiaga "Der Phänomenologische Idealismus Husserls" ning olles pärast Teist maailmasõda tuntuim välisläti filosoof.
Shirley MacLaine
Elulugu
1954. aastal abiellus ta filmiprodutsent Steve Parkeriga, nad lahutasid 1982). Abielust sündis 1956. aastal Sachi Parker.
Läti filosoofia
Tänapäeval on filosoofilise uurimistöö Lätis koondunud eelkõige Läti Ülikooli filosoofia ja sotsioloogia instituuti, mida 2016. aasta alguse seisuga juhtis Maija Kūle. Lätis tegutseb ka Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Balti Assotsiatsiooni kohalik haruorganisatsioon.
Karjatse meri
Karjatse meri (ka Karjatsimeri, Karjatsi meri, Karjase järv, rts Bäckesjoen) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara külas. Järve kaldajoone pikkus on 4163 m. Järve valgala pindala on 850 km², veevahetus toimub 9 korda aastas. Järvest umbes 400 meetrit põhja pool on Möldri meri. Järv asub Karjatsimere hoiualal. Järvest lõuna poole jääb Silma looduskaitseala.
Shirley MacLaine
Elulugu
1955. aastal tegi MacLaine filmidebüüdi Alfred Hitchcocki linateoses "The Trouble with Harry". Aastal 1958 lõi ta kaasa filmis "Mõned tulid joostes", kus oli Oscari nominent.
Karjatse meri
Järv on eutroofne ehk rohketoiteline järv ja halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.
Shirley MacLaine
Elulugu
1969. aastal mängis ta muusikalis "Sweet Charity", kus esitas oma kuulsa laulu "If My Friends Could See Me Now".
Karjatse meri
Karjatse meri on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Shirley MacLaine
Elulugu
1983. aastal mängis ta koos Jack Nicholsoniga komöödiafilmis "Terms of Endearment" ja pälvis selle osatäitmise eest Oscari.
Karjatse meri
Karjatse mere keskkonnaregistri kood on VEE2039000.
400. aastad
400. aastad
400. aastad on aastad 400–409 pKr.
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand / 5. sajand - 6. sajand
Kümnendid: 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad - 400. aastad - 410. aastad 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad
Aastad: 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409
Liepāja
Liepāja (ka Liibavi, saksa Libau) on linn (aastast 1625) Läti edelaosas Kurzemes. Asub Läänemere ja Liepāja järve vahelisel maakitsusel. Liepāja on Läti kõige läänepoolsem linn.
Liepāja on omaette 1. järgu haldusüksus – vabariigilinn (republikas pilsēta).
2010. aasta alguses oli Liepāja elanikest arvestuslikult lätlasi 53,0%, venelasi 32,2%, ukrainlasi 5,2%, valgevenelasi 3,5%, leedulasi 3,1%, poolakaid 1,1% ja muudest rahvustest inimesi 1,9%.
Karosta kanali ääres varem paiknenud Vene sõjaväe sadamas tegutseb Tosmare Laevatehas, millel on ainsana Balti riikidest kuivdokid, ehitatud enne Esimest maailmasõda. Ühe doki pikkus on 187 m ja laius 26 m, teine on 220 m pikk ja 24 m lai. Praegu on Liepājas vabamajanduspiirkonna raames Läti suuruselt kolmas Liepāja kaubasadam.
Kesklinnast 7 km kaugusel asub Liepāja lennujaam. Seal asub ka Liepāja raudteejaam. Linnas on aastal 1954 avatud ülikool.
Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud aastal 1253 (villa, quae dicitus Lyva). Kohanimi on seotud soome keele sõnaga liiva – "muda", "lima" – ja eesti keele sõnaga liiv. Toona kuulus see kuralaste Piemare maakonda. Sealset sadamat on esimest korda mainitud aastal 1263. Linnaõigused sai Liepāja aastal 1625 Friedrich Kettlerilt.
1812. aasta sõja ajal vallutas Kuramaa Prantsusmaa marssal Étienne Macdonaldi X korpus. Juulis hõivasid prantslased Kuramaa kubermangu pealinna Miitavi, päev varem anti üle Liibavi. Augustis seati sisse administratsioon, mida juhtisid esialgu intendendid Jules de Chambaudoin ja Charles de Montigny (august-oktoober), seejärel Jacques David Martin (oktoober-detsember). Prantsusmaa okupatsioon kestis kuni 1812. aasta detsembrini.
Aastal 1823 rajati linna trükikoda, aastal 1845 avati seal Liepāja merekool. Aastatel 1869–1876 ehitati Liibavi–Romno raudteed, mis ühendas linna Poltaava kubermanguga. Taoline tagamaa aitas linnal muutuda tööstuslinnaks – nii töötas 19. sajandi lõpus pool linna elanikest metallitööstuses. Aastal 1890 rajati Karosta linnaossa sõjasadam. Liepāja sõjasadama kaitseks ehitati Karosta piirkonda Põhjafort (Ziemeļu forti) ja Lõunafort, mis lammutati aga 1908. aastatel.
Aastal 1893 valmis katoliikliku piiskopkonna Püha Joosepi katedraal. Aastal 1899 avati linnas Baltimaade esimene elektritrammiliin ja algas tänapäevani kestev trammiliiklus. Aastal 1903 valmis Karostas mereväelastele mõeldud Liepāja Püha Nikolai katedraal. Aastaks 1914 oli linnas ligi 100 000 elanikku.
Esimeses maailmasõjas 1915. aasta juulis alanud uuel pealetungil forsseerisid Saksa väed 14. juulil Venta jõe ja vallutasid Liepāja, 17. juulil Dobele, 18. juulil Tukumsi ja Ventspilsi ning 1. augustiks oli Saksa vägede kontrolli all Kuramaa, Zemgale ja Saksa-Vene rindejoon oli peatunud enne Liivimaa kubermangu keskust Riia linna, Daugava jõest lääne pool. pisi|Sõjaline olukord Lätis 1919. aasta [[6. märtsil: {{Legend|#ff9955|sakslaste väeosade ja baltisaksa Landeswehri väeosade dislotseerumine}} {{Legend|#ff80b2|Nõukogude Läti armee}} {{Legend|#ffdd55|Läti Ajutise Valitsuse sõjajõud}} {{Legend|#aa00d4|Eesti Rahvavägi}}]] Liepaja moodustati 1919. aasta jaanuarist polkovnik vürst Anatol von Lieveni valged väeosad. 1919. aasta alguses oli Pavel Bermondt moodustanud Saksamaal vene sõjavangidest “Ratsaväekindral krahv Kelleri nimelise partisanirühma”, mais tuli koos sellelga Liibavisse, juunis jäi pidama Miitavis, kus moodustas “Krahv Kelleri nimelise vabatahtlike partisanide erirühma” ja sõdis koos kindrali, krahv von der Goltzi saksa väeosade ja vürst Lieveniga bolševike vastu. Juunis 1919 koondusid need polkovnik Pavel Bermondti ja Võrgolitši poolt Saksamaal vene sõjavangidest formeeritud väesalgad, mis said hiljem nimeks Vürstliku kõrguse Lieveni Vabatahtlike korpus. Läti Vabadussõjas maabus Liepājasse, 1919. aasta 1. jaanuaril Soomest, Soome kodusõjas osalenud kindralleitnant Rüdiger von der Goltz, kes oli määratud Lätis asuvate Saksa vägede VI reservkorpuse juhiks. Rüdiger von der Goltz koondas oma alluvusse piirkonnas asuvad bolševikevastased jõud: sakslaste – 1. kaardiväe tagavaradiviisi, Raudbrigaadi; baltisakslaste Landeswehri; lätlaste – polkovnik Oskars Kalpaksi läti pataljoni ja muud väeüksused ning Vene valgekaartlaste vürst Anatol von Lieveni väesalga. R. von der Goltzi juhitud väed alustasid edukat pealetungi Nõukogude Läti ja Punaarmee vägedele ja 26. märtsil jõudsid kindral von der Goltzi väed välja Kura Aa (Lielupe) joonele, kus rinne püsis umbes 2 kuud aega kuni Riia vallutamiseni.
1919. aastal Läti Vabadussõja alguses pidi Kārlis Ulmanise Läti Ajutine Valitsus evakueeruma riigi läänepiiril asuvasse Liepājasse. 16. aprillil toimus Liepājas sakslaste korraldatud riigipööre, mille tulemusena sai Lätis võimule pastor Andrievs Niedra juhitud saksameelne valitsus. Ulmanise valitsus põgenes Suurbritannia laevastiku kaitse alla, Liepaja sadamas seisnud kaubalaeva Saratov pardale.
pisi|Vaade Liepājale, [[Liepāja Püha Kolmainu kirikust]] 1939. aastal moodustati Ljepajas NSV Liidu mereväe Ljepaja mereväebaas, 29. juunil 1941. aastal hõivasid linna Saksa väed, seejärel hukkasid nad 15.–17. detsembrini ligi 7000 linnas elanud juuti. Nõukogude ajal oli Karosta linnaosas Liepāja sõjalaevastiku baas ca 25 000 sõjaväelasest koosneva garnisoniga, kust vene sõjaväelased lahkusid 31. augustil 1994.
Kaitstavad objektid
pisi|[[Karosta vangla]]
Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all teatrihoone, tütarlastegümnaasium, Adati vabrik, Liepāja tuletorn, Püha Joosepi katedraal (sealhulgas selle orel, altar, interjöör ja kantsel), villa, kus asub Liepāja muuseum, muuseumi abihooneks kohaldatud endine tall-tõllakuur, vanausuliste kirik, Liepāja Püha Nikolai peakirik, Jaunliepāja luteri kirik, mereväeohvitseride seltsimaja, ajaloolise linnasüdame ala, Liepāja Püha Anna kirik (sealhulgas selle orel, altar, kaks vitraaži, uksed ning vapireljeef), Liepāja Püha Kolmainu luteri kirik ja selle piirdemüür (sealhulgas selle neli vitraaži, kolm portaali, orel, orelirõdu, noodivihik, kirikuliste pingid, altar, interjöör, hertsogiloož ning kantsel), Nikolai gümnaasium, Vite ja Hike laste varjupaik, elumajad aadressidel Kungu iela 16, Dzintaru iela 16, Krišjāņa Valdemāra iela 14 ja Peldu iela 44, laohooned aadressidel Kungu iela 9 (sealhulgas seitse sealset ust) ning Zivju iela 10/12, ladude kompleks Jāņa iela 1 ja 5, elumaja-võõrastemaja aadressil Kungu iela 24, majandushoone aadressil Kungu iela 24, seina- ja laemaalingud aadressil Kungu iela 9, kolm Liepāja Aleksander Nevski kiriku vitraaži, Püha Kolmainu õigeusu kiriku vitraaž, Avotu 4 trepikoja interjöör, neli rõdupiiret ning uksed, portaal aadressil Avotu iela 10, Bāriņu iela 21 maja uksed ja interjöör, aknad, uksed ning valgusti aadressil Dīķa iela 7, uksed aadressil Friča Brīvzemnieka iela 26, ahi aadressil Kūrmājas prospekts 8/10, trepp ja trepikoja interjöör aadressil Kuršu iela 21 ning Līva kalmistu Rīge kabeli inglireljeef. Kohaliku kaitse all on Vikander & Larsoni korgi ja linoleumitehase valitsejamaja, piirdemüür ning tööliste eluruumid, ringkonnakohtu hoone, Karosta veetorn, Karosta vangla, Püha Kolmainu õigeusu kirik, viljaladu, Liepāja Läti Seltsi hoone ja elumajad aadressidel Kungu iela 26, Kungu iela 24, Kungu iela 6, Dīķa iela 7, Stendera iela 13a ning Peldu iela 15.
Looduskaitse all on hobukastan nr.241 ja veel 149 nimetut põlispuud. Linna põhjaossa jääb osaliselt Tosmare hoiuala, lõunaossa aga Liepāja järve hoiuala.
Metasekvoia
Metasekvoia (Metasequoia glyptostroboides) on küpressiliste sugukonda metasekvoia perekonda kuuluv heitlehine okaspuu, ainuke säilinud metasekvoialiik.
Koos ranniksekvoia (Sequoia sempervirens) ja mammutipuuga (Sequoiadendron giganteum) kuulub metasekvoia sooküpressiliste alamsugukonda.
Levik ja kasvukohad
Metasekvoia eelistab varjulist ja niisket kasvukohta. Nagu küpress Taxodium distichum, võib ka metasekvoia kasvada isegi madalas seisvas vees.
Kuigi metasekvoia on Hiinas kaitse all, on käbide kogumine sedavõrd massiline, et puu järelkasvu on see hävitanud. Kui kõrvaliste isikute juurdepääsu looduslikule asurkonnale ei takistata, sureb metasekvoia looduses välja pärast seda, kui praegu vabas looduses kasvavad isendid surevad.
Siiski on ebatõenäoline, et metasekvoia kui liik välja sureb, sest see on nii Hiinas kui välismaal ilutaimena üsna tavaliseks muutunud.
Avastamine
Esimesena kirjeldas mesosoikumist pärinevat fossiili jaapanlane Shigeru Miki 1941. aastal. Kuid juba 1944. aastal leiti Hiinast Hubei provintsist (hiljem ka Sichuanist) seni tundmatute elavate puude salu. Esimestena kirjeldasid metasekvoiat. aastal 1948 Zheng Wanjun ja Hu Xiansu.
Teada on kolm metasekvoia perekonda kuulunud fossiilset liiki: Metasequoia foxii, Metasequoia milleri ja Metasequoia occidentalis, mille kivistisi on leitud paljudest kohtadest põhjapoolkeral.
Botaanilised tunnused
pisi|left|Metasekvoia okkad pisi|left|Võrse noorte okastega pisi|left|Tüvi Puu on kiire kasvu, sirge tüvega ja kasvab 40–45 meetri kõrgeks. Suurim täheldatud kõrgus on 61 m. Suhteliselt kitsas koonusjas võra on hõre. Oksad on peened, horisontaalsed või veidi püstised. Tüve läbimõõt võib ulatuda kahe meetrini. Tüve tüükaosa on jämenenud ja uurdeline. Koor on tumehall kuni punakaspruun.
Võrsed kinnituvad vastakuti. Erkrohelised okkad on pehmed ja lamedad, 1–3 cm pikad ja kuni 2 mm laiad. Sügisel värvuvad nad algul kollaseks ja enne varisemist punaseks. Okkad varisevad koos lühivõrsetega.
Käbid on kera- või munakujulised, läbimõõduga 1½–2½ cm ja ripuvad 3–6 cm pikkuse rootsu otsas. Ühes käbis on mitukümmend seemet. Lamedad tumepruunid seemned on ümbritsetud kiletiivaga. Seemned valmivad sügisel, 8–9 kuud pärast tolmlemist. Isaskäbid on 5–6 mm pikad ja moodustuvad ainult kuuma suvega kliimas.
Kasvatamine
Kohe pärast metasekvoia avastamist Hiinast hakkasid paljud botaanikaaiad ja arboreetumid seda paljundama. Juba samal aastal saatis Harvardi ülikool ekspeditsiooni metasekvoiaseemneid koguma.
Metasekvoia talub hästi niisket kasvukohta, põuda ta seevastu eriti ei kannata, eriti noorena. Kuivas kliimas saab teda kasvatada üksnes veekogu kaldal või siis, kui teda kastetakse. Saastunud õhku talub metasekvoia hästi, kuid talvel lume sulatamiseks kasutatavat soola ei kannata ta üldse.
Metasekvoiat kasvatatakse laialdaselt ilupuuna parkides ja aedades. Seda kasutatakse paljude suurlinnade haljastuses; näiteks Shanghai haljastuses on metasekvoia kõige levinum puu, kuid levinud on ta ka New Yorgis.
Põhja-Carolinas Apalatšides rajati 1995. aastal 20 ha suurune reservaat, kuhu loodetakse istutada 1000–5000 metasekvoiat, kus teadlased neid jälgida ja uurida saaksid, ilma et peaksid Hiinasse sõitma. Seal kasvab juba üle 200 metasekvoia kolmes salus. Neljas, kõige suurem, kus oli üle 125 puu, hukkus kobraste rüüste tõttu. See on ainus metasekvoiamets väljaspool Hiinat. Avalikkusele loodetakse see reservaat avada 2035. aasta paiku.
1980. aastatel avastati, et teise põlvkonna metasekvoiad, mida USA-s kasvatatakse, kannatavad sugulusaretuse all. Seda põhjustab asjaolu, et esimesed metasekvoiad kasvatati USA-s kõigest mõne puu seemnetest ja teises põlvkonnas oli puude geneetiline mitmekesisus erakordselt väike, mis muutis nad vastuvõtlikuks haigustele ja vähendas nende sigivust. Selle vea parandamiseks toodi Hiinast veel mitme metasekvoia seemneid, et suurendada USA asurkonna geneetilist mitmekesisust.
Metasekvoiat leidub ka Eesti iluaedades, kuid liik on suhteliselt külmakartlik. Üksikud isendid on siin kasvanud kuni 3 meetri kõrguseks. Suurim metasekvoia Eestis on 4 meetri kõrgune puu Kuressaares.
Puu talub talvel külma kuni –25 °C, lühikest aega kuni –30 °C. Kasvupinnastest eelistab metasekvoia viljakaid ja pakse neutraalseid muldi ning vajab kasvuks eelkõige soojust.
Disko laht
thumb|Keskööpäike Disko lahes pisi|Jäämägi Disko lahes pisi|Disko laht. Veest paistab välja [[heeringavaal.]] Disko laht (grööni keeles Qeqertarsuup Tunua, taani keeles Diskobugten) on laht Gröönimaa läänerannikul.
Disko laht eraldab Qeqertarsuaqi saart ehk Disko saart Gröönimaa rannikust ja sellepärast saab teda ka väinaks pidada. Laht on suudmes 260 km lai ja ta ulatub Gröönimaasse 100 km sügavuselt. Lahe põhjaosas on Qeqertarsuaqi saar Gröönimaale lähemal ja lahe seda osa nimetatakse Vaigati väinaks. Vaigati väin suubub Baffini lahte, Disko lahe lõunaosa Davise väina.
Jeffrey Buttle
thumb|Jeffrey Buttle 2008. aasta MM-i poodiumil Jeffrey Buttle (sündinud 1. septembril 1982) on endine Kanada iluuisutaja.
Buttle võistles meeste üksiksõidus kuni 10. septembrini 2008, mil ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest.
Aastatel 2005–2007 oli ta Kanada meister iluuisutamises.
Disko laht
Peale Qeqertarsuaqi on lahes palju teisigi saari. Vaigati väina suudmes asub Qeqrtarsuatsiaq ja idarannikul Aluttoq.
Disko lahes on pidevalt tuhandeid jäämägesid. Vaigati väin on aasta ringi jääga blokeeritud.
Jeffrey Buttle
Ta tuli maailmameistriks 2008. aastal Göteborgis toimunud maailmameistrivõistlustel ning võitis pronksmedali 2006. aasta Torino olümpiamängudel.
Disko laht
Lahe avastas 985. aastal viiking Eiríkr Punane. Sel ajal oli piirkond asustamata.
Sajandite jooksul käisid viikingid lahes küttimas morskasid nende võhkade pärast, hülgeid nahkade ja vaalu mitmesuguste materjalide pärast. Need olid Gröönimaa viikingitele tähtis ekspordi- ja sissetulekuallikas, mida kaubeldi Islandisse ning sealtkaudu Briti saartele ja Mandri-Euroopasse. Niisuguse sissetulekuallikata poleks viikingiasundused suutnud sajandite viisi vastu pidada.
Millal inuitid Disko lahe kanti elama asusid, ei ole teada. Algul olid nende suhted viikingitega rahumeelsed, hiljem toimusid ka relvastatud kokkupõrked ja mõlemalt poolt korraldati tapatalguid. Kui 15. sajandil saabus Väike jääaeg, jahenes kliima sedavõrd, et laht oli kogu aasta jooksul jääga ummistunud ja seal ei saanud enam jahti pidada. Viikingite asundused, ka polaarjoonest kaugel lõunas olev Lõunaasundus, surid välja ja kuni eurooplaste naasmiseni 18. sajandil elasid lahe kaldal üksnes inuitid.
Lahe kaldal paikneb mitu asulat: põhjas Saqqaq, idas Ilulissat, kagus Qasigiannguit ja lõunas Aasiaat, Qeqertarsuaqi lõunakaldal asub samanimeline linn.
Aastast 2004 kuulub Disko lahe Ilulissati lähedal asuv osa (Ilulissati fjord) UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Suntribe
Suntribe oli tütarlastekvintett, mis esindas Eestit 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Let's Get Loud". Poolfinaalis saadi 18. koht ja lõppvõistlusele ei pääsetud.
Bändi pani kokku produtsent ja helilooja Sven Lõhmus. Lauljad Rebecca Kontus, Mari-Leen Kaselaan, Laura Põldvere ja Jaanika Vilipo leidis Lõhmus raadio Sky Plus korraldatud eurolauljakonkursilt. Hiljem lisandus bändi viies liige, mulatitarist keelpillimängija Daana Ots.
Suntribe läks laiali peatselt pärast edutut võistlust Kiievis. Mari-Leen Kaselaan ja eriti Laura Põldvere on saavutanud märkimisväärset edu sooloartistina.
Cantus firmus
Cantus firmus (ladina keeles 'kindel laul') on keskaja- ja renessanssmuusikas enamasti varasemast muusikast laenatud meloodia, mida kasutati uue polüfoonilise heliteose alusena. Cantus firmus võis põhineda kas gregooriuse koraalil, varasemal vaimuliku või ilmaliku polüfoonilise teose partiil või olla helilooja enda loodud.
Cantus firmus kõlas enamasti tenoris ja pikemates helivältustes.
2010. aasta maleolümpia
pisi|250px|Hantõ-Mansiiskis korraldatud maleolümpia puhuks [[Venemaa Pank|Venemaa Panga poolt välja lastud kolmerublane hõbemünt]]
Maleolümpia peeti 21. septembrist kuni 3. oktoobrini 2010 Hantõ-Mansiiskis. Lahtises kategoorias osales 148 võistkonda, naiste kategoorias 115 naiskonda (korraldajariiki Venemaad esindasid viis võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Sava Stoisavljevic (Serbia), tema asetäitja Ašot Vardapetjan (Armeenia). Turniiridirektori ülesandeid täitis Kalmõkkia Vabariigi Maleföderatsiooni president Valeri Bovajev.
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 26. koha, naiskond (esimesel laual Tatjana Fomina) 54. koha.
1982. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 1982. aasta maailmameistrivõistlused olid 34'''. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 19.–28. veebruarini Norras Oslos Holmenkollenis.
15 km
Kuupäev: 23. veebruar <br style="clear:both" />
30 km
Kuupäev: 20. veebruar <br style="clear:both" />
50 km
Kuupäev: 27. veebruar <br style="clear:both" />
4x10 km teatesõit
Kuupäev: 28. veebruar <br style="clear:both" />
5 km
Kuupäev: 22. veebruar <br style="clear:both" />
10 km
Kuupäev: 19. veebruar <br style="clear:both" />
20 km
Kuupäev: 26. veebruar <br style="clear:both" />
4x5 km teatesõit
Kuupäev: 28. veebruar <br style="clear:both" />
Normaalmägi + 15 km
Kuupäev: 19. veebruar <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus
Kuupäev: 20. veebruar <br style="clear:both" />
Suur mägi
Kuupäev: 28. veebruar <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus
Kuupäev: 19. veebruar <br style="clear:both" />
Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum
Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum (Musée d'art moderne de Saint-Étienne Métropole) on moodsa kunsti muuseum Prantsusmaal Saint-Étienne'i linnas. See avati 10. detsembril 1987.
Muuseumi moodsa kunsti kollektsiooni peetakse üheks maailma parimaks.
Muuseumi kogudes on teoseid tuntud kunstnikelt:
100. aastad
100. aastad on ajavahemik 100. aasta algusest kuni 109. aasta lõpuni.
868
868. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 863 864 865 866 867 - 868 - 869 870 871 872 873
USA korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
USA meeskondade varasemad saavutused olümpiamängudel:
2008. aasta maleolümpia
pisi|250px|Dresdeni maleolümpia puhuks [[Armeenias välja lastud postmark]] pisi|250px|Vaade Dresdeni maleolümpia mängusaali
38. maleolümpia (inglise keeles 38th Chess Olympiad) oli 2008. aastal Dresdenis FIDE egiidi all peetud maleolümpia.
Maleolümpia peeti 13.–25. novembril 2008 Dresdenis. Lahtises kategoorias osales 146 võistkonda, naiste kategoorias 111 naiskonda (korraldajariiki Saksamaad esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ignatius Leong (Singapur), tema asetäitja IA Klaus Deventer (Saksamaa). Turniiridirektori ülesandeid täitis IA Horst Metzing (Saksamaa).
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 33. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 32. koha.
90. aastad
90. aastad on ajavahemik 90. aasta algusest kuni 99. aasta lõpuni.
300. aastad
300. aastad
300. aastad on aastad 300–309 pKr.
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand / 4. sajand - 5. sajand
Johann Roos
Johann Roos (31. detsember 1705 Kristinestad – 19. detsember/30. detsember 1789 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
300. aastad
Aastad: 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309
Johann Roos
Johann Roos immatrikuleeriti aastal 1728 Turu ülikooli, mille lõpetas 6. jaanuaril 1731 teoloogia kandidaadina. Tuli 1. augustil 1732 Tallinna ja töötas pastor Matthias Simolini laste koduõpetajana ning oli abiks pastor Simolinil vaimulikus ametis. Ordineeriti 13. märtsil/24. märtsil 1734 õpetajaks.
Oli aastatel 1734–1753 (kutsuti ametisse 26. jaanuaril/6. veebruaril 1734) Tallinna Mihkli koguduse abiõpetajaks, aastatel 1753–1789 oli sama koguduse (sai õpetajaks 8. oktoobril/19. oktoobril) õpetaja.
Roos oli vaadetelt pietist ja vennastekoguduse korraldaja Tallinna piirkonnas. Ta osales rootsi- ja soomekeelsete kirikuraamatute trükiks ettevalmistamises ning väljaandmises. Aastatel 1742 ja 1767 ilmus Tallinnas rootsi koguduste tarvis kiriklik käsiraamat "Then Svenska Psalmboken", mis sisaldas lauluraamatu, evangeeliumid ja epistlid, loo Jeruusalemma linna hävitamisest, samuti väikese palveraamatu. Roos pidas kirjavahetust Rootsi peapiiskop Carl Fredrik Mennanderiga.
Isiklikku
Tema isa Daniel Roos oli Kristinestadis luterlik vaimulik. Tema onu Peter Brenner oli Narva Mihkli koguduse abiõpetaja. Tema abikaasa Maria Charlotte isa oli Tallinna Mihkli koguduse õpetaja Matthias Simolin.
Tré Cool
Tré Cool (õieti Frank Edwin Wright III; sündinud 9. detsembril 1972 Saksamaal) on ansambli Green Day trummar. pisi|vasakul|Tré Cool
Kaalud (märk)
thumb|Sümboliseerides tähemärgi põhiolemuselt õiglast loomust, esindavad elutud õigusemõistmise kaalud Kaalude kalduvust enne tegutsemist asju mitu korda läbi kaaluda Kaalud (ladina keeles Libra) (♎) on seitsmes sodiaagimärk, mida seostatakse Kaalude tähtkujuga. Kaalud on ainuke sodiaagimärk, mis ei kujuta elusolendit.
Lühiiseloomustus
Kuu Kaaludes näitab, et inimene vajab hingeliseks heaoluks ja turvatundeks sõbralikke suhteid ja ilusat keskkonda enda ümber. Enamasti tunneb end kindlamalt teiste seltskonnas. Ta on üsna hea tülitsejate lepitaja. Kaalude Kuuga inimene ei pruugi alati eelistada lähedasi, kellega ta on emotsionaalselt seotud, vaid püüab jääda õiglaseks. Negatiivse poole pealt võib olla sõltuv inimeste heakskiidust.
Merkuur Kaaludes viitab inimesele, kes tahab olla võimalikult objektiivne ja kipub seetõttu vestlustes pidevalt välja tooma argumentide vastuargumente, et kõike oleks igakülgselt kaalutud. Oskab sõnadega pingeid maha võtta ja tülisid lahendada, kuigi enamasti väldib konfliktiolukordi. Nõrk koht võib olla see, et ta küll räägib ja otsustab, kuid tegusid ei järgne. Võib rääkida seda, mida kuulaja temalt ootab.
Marss Kaaludes näitab, et inimene püüab oma tahtmist saada esialgu mitteagressiivselt, heaga. Tema üks tugevamaid külgi on kompromisside leidmise oskus. Kui ta on järeleandmistega liiale läinud, võib ta muutuda diktaatorlikuks. Aktiivsus on suunatud pigem vaimsesse tegevusse ja arutlemisse, tegudes võib konkreetsust väheks jääda.
Jupiter Kaalude märgis näitab, et inimese edu tuleb diplomaatia ja kompromissivõime kaudu. 128 Tema maailmavaadet on aidanud kujundada kaaslased ning ka tema ise aitab kujundada lähedaste ellusuhtumist. Negatiivsel juhul antakse lubadusi rohkem, kui neid täita suudetakse.
Saturn Kaaludes viitab inimesele, kes on era- ja ärisuhetes vastutustundlik ja distsiplineeritud, eelistab kestvaid suhteid. Ta sobib äriasjade organisaatoriks, vastutuse ja ülesannete jaotajaks, oskab korraldada kollektiivset tööd.
Uraan liikus Kaaludes viimati ca 1968–75. Sel ajavahemikul sündinud põlvkond suhtub armastusse ja inimsuhetesse uutmoodi, nad ei tähtsusta ametlikku abielu, pidades tundeid olulisemaks. Võivad katsetada uusi kooseluvorme. Nad on erinevate suhtevormide osas väga tolerantsed.
Neptuun liikus Kaaludes ca 1942–57. Seda peamiselt sõjajärgset ja sageli purunenud abieludest sündinud põlvkonda iseloomustab ebakindlus abieluga seotud kohustuste suhtes. Põlvkond on kaasa toonud uusi kunstivorme. Inimsuhted on idealiseeritud, kuid nende toimimiseks tuleb tuua ohvreid ja sõlmida kompromisse.
Pluuto oli Kaalude märgis viimati ca 1971–84. Sel ajal sündinud põlvkond õpib elus, kuidas suhelda teiste inimese kui võrdväärse partneriga. Erineva tasandi suhted eri väärtushinnangute, usu ja kultuuritaustaga inimestega aitavad neil iseennast mõista. Neil võib olla uusi ja radikaalseid ideid seaduse ja õigusemõistmise vallas.
Traditsioonilised vastavused
thumb|Kaalud thumb|125px|Kaalude sünnikivi safiir sümboliseerib Kaalude pühendumist armastusele
Jaanuar 1940
''Siin on loetletud sündmusi jaanuaris 1940.
200. aastad
200. aastad
200. aastad on aastad 200–209 pKr.
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand / 3. sajand - 4. sajand
Kümnendid: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad
Aastad: 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209
‘Abd Allāh ibn Yāsīn
‘Abd Allāh ibn Yāsīn (araabia keeles عبد الله  ياسين; suri 1059) oli teoloog, almoraviidide sekti rajaja.
Ibn Yāsīn pärines Sanhājah ' hõimust. Ta oli malikiitide koolkonna õigusõpetlane ning 1046 kutsus hõimujuht Ibrāhīm ibn Yaḩyā Ibn Yāsīni tema õpetust Sahara lääneosa berberite seas levitama. Sanhājah ' hõim oli tollal veel pealiskaudselt islamiseeritud ning harrastasid veel paljusid paganlikke praktikaid. Nõnda jutlustas Ibn Yāsīn Sahara lääneosa Sanhājah ' hõimule puritaanlikku ortodoksset sunniitlikku islamit.
Hõimude mässu tõttu pidi ta varjuma lõuna poole, kus ta Senegalis asutas ribāţ 'i. Liidus Lamthūnah ' hõimu juhi Yaḩyā ibn ‘Umariga suruti mäss maha.
Ibn Yāsīn moodustas nüüd kolmest hõimust almoraviidide võitlusliidu. Liikumise vaimulikuks juhiks sai tema ning sõjaliseks juhiks Yaḩyā ibn ‘Umar. Aastal 1054 vallutati Sijilmāsah, mida valitses Maghrāwah ' hõim. Ibn Yāsīn kehtestas puritaanlikku korra, muu hulgas keelati vein ja muusika, mitteislami maksud kaotati ja üks viiendik sõjasaagist nähti ette usuõpetlastele. Islami sellise range tõlgenduse vastu puhkes Sijilmāsah's juba 1055 mäss.
Yaḩyā ibn ‘Umar langes 1056 uue mässu tagajärjel Saharas. Ibn Yāsīn nimetas uueks sõjaliseks juhiks Abū Bakr ibn ‘Umari. See purustas Sijilmāsah', kuid mässu tõstnud kõrbehõimu tal almoraviidide liiti tagasi tuua ei õnnestunud.
Ibn Yāsīn langes 1059 katsel alistada ketserlikku hõimu Atlandi ookeani ääres. Tema haud on Casablanca lähedal.
Põikpinna telginertsmoment
Põikpinna telginertsmomendiks nimetatakse tugevusõpetuses teise astme pinnamomenti, milleks on y-telje suhtes põikpinna geomeetriline karakteristik, mis on määratud integraaliga, analoogiliselt z-telje suhtes , kus
70. aastad
70. aastad on ajavahemik 70. aasta algusest kuni 79. aasta lõpuni.
Kihnu Virve
Ta kirjutas 14-aastaselt oma esimese laulu, mis pajatab tema ema kalamüügist mandril. Ta on ligi neljasaja laulu autor, tema tuntuimaks lauluks on "Merepidu". Selle laulu tegi kuulsaks ansambel Kukerpillid, kelle repertuaari on Virve andnud kümneid lugusid.
Umbes paarkümmend aastat tagasi asutas Virve oma pereansambli, mille liikmed peale tema on Urve Uustalu, Reena Laos ja Raina Kiviselg.
Virve plaat ilmus 2007. aastal koostöös Olavi Kõrrega, sellel kõlavad Virve laulude töötlused.
2008. aasta novembris käis ta oma pereansambli, Manija Poiste ja Kihnu käsitöömeistri Härma Roosiga Veneetsias.
Duubelplaat "Mere pidu" ilmus 9. veebruaril 2009 ja juhtis mõnda aega plaadimüügi edetabeleid.
8. juunil 2009 tegi ta langevarjuhüppe. Ta nimetas seda oma kõige põnevamaks kogemuseks.
2009. aastal oli ta Eesti naisartist, kelle plaate osteti Eestis kõige enam.
Isiklikku
Virvel on tütar Urve Uustalu.
Sündinud 16. jaanuaril
''Siin loetletakse 16. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
1956. aasta suveolümpiamängud
1956. aasta suveolümpiamängud olid XVI olümpiaadi nüüdisaegsed suveolümpiamängud. Need toimusid 22. novembrist 8. detsembrini 1956 Austraalias Melbourne'is. Esimest korda toimusid olümpiamängud lõunapoolkeral, millest johtus aastaaja valik.
Melbourne kinnitati olümpialinnaks ROK-i 43. istungjärgul Roomas 1949. aastal. Melbourne sai otsustavas hääletusvoorus napi võidu (21:20) Buenos Airese üle. Teised kandideerinud linnad olid Los Angeles, Buenos Aires, Chicago, Detroit, México, Minneapolis, Montréal, Philadelphia ja San Francisco.
Mängude eripära oli selles, et Austraalias kehtis hobuste karantiin ja seetõttu tuli ratsutamisvõistlused korraldada teises riigis (toimusid Rootsis Stockholmis).
Transameerika
"Transameerika" on USA 2005. aasta film.
Film jutustab loo transseksuaalsest naisest Breest (Felicity Huffman), kes läheb reisile oma ammukadunud poja Tobyga (Kevin Zegers).
Worms
Worms on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Asub Reini tasandikul.
Ajalugu
Worms on üks vanimaid saksa linnu. Linna kohal asus keltide asula Borbetomagus. 9. sajandil asus Wormsis Karl Suure talvine residents.
1792 kuni 1814 kuulus linn Prantsusmaale.
60. aastad
60. aastad on ajavahemik 60. aasta algusest kuni 69. aasta lõpuni.
Harilik hiirehernes
Harilik hiirehernes (Vicia cracca) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne  perekonnast.
50. aastad
50. aastad on ajavahemik 50. aasta algusest kuni 59. aasta lõpuni.
Granma provints
Granma provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus. Ta asub riigi lõunaosas Guacanayabo lahe ääres.
Provints on mägine, seal asub Sierra Maestra ja kogu Kuuba kõrgeim tipp Pico Turquino (1975 m).
Halduslikult jaguneb 13 omavalitsuseks.
Aed-hiirehernes
Aed-hiirehernes (Vicia sepium) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne perekonnast.
40. aastad
40. aastad on ajavahemik 40. aasta algusest kuni 49. aasta lõpuni.
Tallinna Lastehaigla
Tallinna Lastehaigla eesmärgiks on anda parimat perekeskset abi, et tagada lapse tervis ja heaolu. Jagab vanematele teadmisi lapse terviseseisundi paremaks muutmiseks ja olukorra säilitamiseks.
Kui lapsevanemal on mure
Tallinna Lastehaigla tasuline nõuandetelefon „Lastearst kuuleb“ – 1599. Helistada saab iga päev kell 8-24.
Ajalugu
1978. aastal asutati Tallinna Lastehaigla aadressil Ravi 2, Tallinn. 1979. aastal valmis praeguse Tallinna Lastehaigla hoone (Tervise 28, Tallinn). 15 aastat hiljem alustati 11 aastat (1994–2005) kestnud ja 140 miljonit krooni nõudnud renoveerimist, mis hõlmas kõiki haigla osakondi ning 1999. aastal ehitati maja jätkuna juurde ka polikliinik.
Oktoobris 2001 liideti Tallinna Nõmme Lastehaigla Tallinna Lastehaiglaga. Järgmise aasta alguses muudeti haigla sihtasutuseks, millele 1. märtsil liideti ka Kesklinna Lastepolikliinik.
Arenev haigla
Tallinna Lastehaigla kaasajastab oma tegevust vastavalt teaduse arengule ning teadustööde kaudu aitab ise erialade arengule pidevalt kaasa. Paljud Tallinna Lastehaigla arstid ja õed on oma eriala hinnatud lektorid.
Tallinna Lastehaigla koostöös Tartu Ülikooli Kliinikumi, Tallinna ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolidega on õppe- ja praktikabaasiks tulevastele lastetervishoiutöötajatele, arstidele ja õdedele.
Tallinna Lastehaigla Toetusfond
Tallinna Lastehaigla Toetusfond loodi 1993. aastal, eesmärgiga aidata kaasa lastesõbraliku haigla kujundamisele ning luua parima võimaliku meditsiinilise abi pakkumiseks vajalikud tingimused. Samuti aitab see muuta ühiskonna suhtumist haigete laste probleemidesse.
Markus Karmo
Markus Karmo (sündinud 2. aprillil 1985) on eesti muusik.
Ta on õppinud kuus aastat Nõmme Muusikakoolis tšello- ja trompetimängu. Tema esimene muusikaline kollektiiv oli Revalers, kus ta oli kitarrist.
Aastal 2005 sai temast Loitsu kitarrist.
Ta töötab Rahvusooperis Estonia vanemlavameistrina.
Ta on laulutekstide autori Heldur Karmo pojapoeg.
Bottrop
Bottrop on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Emscheri jõe ääres. Bottropi naaberlinnad on Oberhausen, Gladbeck ja Essen.
Ajalugu
Bottrop sai linnaõigused 1921. aastal. 19. sajandi keskel arenes see söekaevanduskeskuseks. Sealne Prosper-Hanieli kaevandus on Saksamaa viimane tegutsev kivisöekaevandus. See suletakse 2018. aasta lõpus.
Tagasilöök
Tulirelva tagasilöök (ehk lihtsalt tagasilöök) on vahetult pärast lasu sooritamist moodustuv relva liikumishulk. Ekvivalentne on rääkida ka tulirelva tagasilöögi energiast, mis kujutab endast vastavat kineetilist energiat. Praktikas kirjeldataksegi tagasilöögi ulatust enamasti energeetilistes ühikutes või tagasilöögi kiiruse põhjal, mitte aga impulsiühikutes.
Kuna tagasilöögi suurus hakkab teatud väärtuste juures mõjutama oluliselt relva või relvasüsteemi käitumist, siis on tagasilöögienergia hajutamine väga oluline aspekt tulirelva väljatöötamisel. Kui näiteks miinipildujate ja raskekuulipildujate puhul suunatakse energia maapinda selle jaoks mõeldud alustugede kaudu, siis käsitulirelvade puhul täidab sama funktsiooni laskuri enda õlg, s.t energia levib maapinda läbi inimese keha.
Tagasilöögi olemus
Peamine tulirelva tagasilööki kirjeldav loodusseadus on impulsi ehk liikumishulga jäävuse seadus. Relva impulss on definitsiooni järgi võrdne relva massi ja tagasilöögi kiiruse korrutisega: p_r=m_rv_r.
Hetkel, mis järgneb vahetult päästmisele, on kuuli impulss relva impulsiga võrdne ja vastassuunaline, ehk matemaatiliselt:. Aja jooksul, mil kuul liigub raua suudmeni, toimub ühtlasi impulsi muutumine ajas, mis defineerib tagasilöögi jõu F_{r}.
Tagasilöögi tekitatav kineetiline energia kaob soojuseks; käsitulirelvade puhul neelab selle energia laskuri keha, kuid näiteks vanamoodsate laevakahurite puhul liigub relv löögi mõjul mööda laevatekki tagasi ning energia hajub kahuri rataste ning teki vahelise hõõrdejõu mõjul.
Sama põhimõte kehtib ka olukorras, kus kuul tabab sihtmärki. Kuuli kineetiline energia võib olla sadu või isegi tuhandeid džaule. See peaks teoorias olema piisav, et tõsta inimest maapinnalt üles, kuid tegelikult ei kandu see energia efektiivselt sihtmärgile edasi, sest ka koguimpulss peab säilima. Sihtmärgile ülekanduva energia murdosa (sihtmärgile ülekanduv energia ja kuuli kineetilise energia jagatis) ei saa olla suurem kui sihtmärgi ja kuuli enda masside suhe.
Kuuli alles jääv kineetiline energia kulub kuuli deformeerumiseks või purunemiseks (olenevat kuuli ehitusest), sihtmärgi vigastamiseks (olenevat sihtmärgi konstruktsioonist) ja soojuseks. Ehk siis, kuna kuuli sihtmärgi tabamine on mitteelastne kokkupõrge, siis kasutatakse impulsi ülekandeks ainult väikest osa kuuli energiast.
Käsitulirelvade tagasilöök
Käsitulirelvade puhul võib tagasilöögi tajumise viis mõjutada laskuri või meeskonna sooritust: kui laskmisel tekkivat tagasilööki kirjeldatakse kui väga tugevat, võib vastava relva kasutamisega kaasneda laskmisele vahetult eelnev ärevus, mis võib aga omakorda põhjustada ebaühtlast päästmist, ehmatust tulistamisel ja sihtmärgist mööda laskmist.Selline tagasilöögi tajumine on seotud konkreetse relvaga seostuva kiirendusega. Tegelik tagasilöök on aga seotud relva impulsiga ehk relva massi ning tagasilöögi kiiruse korrutisega. Raskem relv põhjustab mingi kindlaks määratud impulsi juures väiksemat tagasilöögi maksimaalkiirust ning tulemuseks on väiksem kiiruse muutus ajas ehk, vastavalt definitsioonile, väiksem kiirendus. Siit omakorda tuleneb tagasilöögi vähendatud mõju kasutajale.
Tüüpiliselt kirjeldatakse konkreetse relva-padruni süsteem “tugeva” või “pehme” tagasilöögi kaudu. Pehme tagasilöök levib pikema ajaperioodi jooksul ja seega on sel definitsiooni järgi väiksem kiirendus; samas tugeva tagasilöögi puhul on kiirendus suurem, kuna tagasilöök levib lühema ajavahemiku jooksul.