cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ukraina 2023. aasta vastupealetungi kronoloogia
21. juuli
Venemaa õiguskaitseorganid vahistasid endise GRU luuraja ja praeguse Kremli suhtes ülikriitilise sõjablogija Igor Girkini (Strelkovi), kes 2014. aastal oli „Donetski rahvavabariigi kaitseminister“. Talle esitati süüdistus Vene Föderatsiooni kriminaalkoodeksi paragrahvi 282 (ekstremism) järgi.
Venemaa rünnakud Ukraina lõunaosa taristu vastu jätkusid neljandat järjestikust päeva, Družba külas hukkusid mürsutabamuse läbi 10-aastane vend ja tema 16-aastane õde.
22. juuli
Ööpäeva jooksul langes Venemaa rünnaku alla 11 Ukraina oblastit.
Zaporižžja oblastis Pjatõhatkõ küla lähistel sai mürsutules surmavalt haavata RIA Novosti ajakirjanik, veel kolm ajakirjanikku sai vigastada.
Krimmis Krasnogvardeiski rajoonis said tabamuse laskemoonaladu ja kütusehoidla. Krimmi okupatsioonivõimude kuberner Sergei Aksjonov teatas, et poolsaarel otsustati peatada rongiliiklus ning evakueerida inimesed plahvatuspaigast viie kilomeetri raadiuses.
Bulgaaria otsustas saata Ukrainale umbes sada Nõukogude Liidus 1980. aastatel valmistatud soomukit. See on Bulgaaria esimene relvaabi Ukrainale.
23. juuli
Varahommikuses rünnakus Odessale hukkus kaks inimest, 22 sai vigastada (sh 4 last). UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Odessa suurim sakraalehitis Odessa Issanda Muutmise katedraal (Спасо-Преображенський кафедральний собор) sai sai raketitünnakus märkimisväärseid kahjustusi.
UNESCO esialgsel hinnangul oli Ukrainas alates 2022. aasta 24. veebruarist saanud kahjustusi 270 maailmapärandi nimistusse kantud objekti.
Riigisekretär Blinkeni kinnitusel oli Ukraina vallutanud Venemaalt tagasi 50% eelmise aasta veebruarist alates kaotatud territooriumist.
Poolas hakkas tööle sõjas vigastatud Leopard 2 lahingutankide remonditöökoda.
24. juuli
Venemaa väidab, et on tunginud Karmazinivka külast lääne suunas 4 km ja loonud sillapea üle Žerebretsi jõe.
/.../
28. juuli
Venemaal Peterburis Vene-Aafrika tippkohtumisel kutsusid sealsed Aafrika riikide riigijuhid Vene presidenti Vladimir Putinit toetama aafriklaste rahuplaani Vene-Ukraina sõja lõpetamiseks. Samuti nõudsid Aafrika riigid Musta mere viljakokkuleppe taastamist, millest Venemaa eelmine nädal taandus.
President Zelenskõi allkirjastas reedel seaduse, millega viiakse ametlik jõulupüha 7. jaanuarilt, mil seda tähistab Vene Õigeusu Kirik, üle 25. detsembrile.
29. juuli
Ukraina kinnitas, et ründas varahommikul Tšonhari silda, mis ühendab Venemaa poolt okupeeritud osa Hersoni oblastist Krimmi poolsaarega. Samuti kinnitas Ukraina, et Vene okupatsioonivägede Krimmis Sevastoopoli lähedal asuvas laskemoonalaos toimusid reede õhtul plahvatused.
31. juuli
Ukraina sõjaväeluure (HUR) teatas, et Venemaa on okupeeritud Ukraina aladelt sundmobiliseerinud ligikaudu 55 000 kuni 60 000 meest. Vene laste õiguste volinik Maria Lvova-Belova avaldas, et Venemaa on alates 2022. aasta veebruarist "võtnud vastu" (loe 'Venemaale küüditanud') rohkem kui 4,8 miljonit Ukraina elanikku, kellest 700 000 on lapsed.
Venemaa hommikuses rünnakus Krõvõi Rihi korterelamule hukkus 6 tsiviilisikut, sh ema koos 10-aastase tütrega, 69 sai vigastada, oblasti kuberner kuulutas hukkunute mälestuseks välja leinapäeva. Hersoni oblastis sai Venemaa rünnaku tagajärjel surma neli inimest.
Reutersi teatel lõppes võitlus Staromaiorske eest Ukraina poole võiduga.
1. august
Venemaa kaitseministeerium teatas, et tõkestas Ukraina meredroonide katse rünnata kolme mehitamata merekaatriga Musta mere laevastiku patrull-laevu Sergei Kotov ja Vassili Bõkov Mustal merel 340 kilomeetri kaugusel Sevastopolist edelas.
Moskva kesklinnas sai IQ-kvartalis teist korda ligikaudu 48 tunni jooksul droonitabamuse pilvelõhkuja.
Venemaa KM esindaja Igor Konašenkov ütles, et Ukraina meredroonid ründasid Musta mere edelaosas Vene tsiviiltranspordilaevu. Vene merevägi olevat rünnaku tõrjunud. Ukraina presidendi nõunik Mõhhailo Podoljak eitas Venemaa väiteid.
2. august
Ukraina kaitsejõudude peastaabi teatel tõrjusid Ukraina sõdurid Vene väed välja Bahmutist lõunas asuvast Andrijivka külast.
Vaatamata Venemaa väljumisele Musta mere viljaleppest liikus kolme viljalaeva Doonau deltas asuvasse Ukraina sadamasse Izmaili. Takistamaks vilja väljavedu, ründas Venemaa droonidega Izmailis asuva jõesadama taristut ning tabamuse said administratiivhooned ja viljaelevaatorid, hävines 40 000 tonni vilja.
3. august
Kolme Balti riigi peaministrid teatasid kavast eralduda Venemaa elektrivõrgust 2025. aasta veebruariks.
4. august
Ukraina korraldas 450 kilogrammi trotüüli sisaldanud pealveedrooniga rünnaku Novorossiiski sadamale. Kannatada sai suur dessantlaev (laevatüüp Projekt 775, NATO nomenklatuuris Ropucha) Olenegorski Gornjak. Laev vajus kreeni ja pukseeriti sadamasse. Lenddroonirünnak korraldati ka Krimmis asuva Feodossia vastu. Vene kaitseministeerium teatas, et rünnakus osales 13 Ukraina drooni, millest 10 tulistati alla ja kolm toodi taevast alla elektroonilise sõjapidamise vahenditega.
5. august
Kertši silla lähedal sai meredroonitabamuse Venemaa tanker SIG, mis vedas kütust Vene väegrupile Süürias. Ukraina hüdroloogiateenistus andis välja hoiatuse Venemaa Musta mere sadamaid kasutavatele laevadele. Rannikuhoiatus anti Anapa, Novorossiiski, Gelendžiki, Tuapse, Sotši ja Tamani sadamale, öeldes, et need asuvad sõjaohu piirkonnas. Ukraina kaitseministeerium on ka hoiatanud, et peab kõiki Venemaa sadamatesse või Venemaa okupeeritud sadamatesse liikuvaid aluseid sõjaliseks ohuks.
6. august
Ukraina ründas taas Tšonhari silda, mis ühendab Krimmi Lõuna-Ukrainaga. Rünnakus sai kahjustusi maanteesild. Samuti rünnati Henitšeski silda, mis on kolmas ühendustee Krimmi ja Lõuna-Ukraina vahel.
Briti luure hinnangul on Ukraina sõjas hukkunud või saanud haavata 15 000 Vene õhudessantväelast 30 000st Ukrainasse lähetatud õhudessantväelasest.
Saudi Araabias Jeddah's toimus 5.-6. augustil 42 riigi osalusel Ukraina rahukonverents. Ukraina valitsuse teatel nõustusid kõik osalejad (sh EL, USA, Hiina, India, Brasiilia, LAV), et igasuguse rahulepingu aluseks peab olema Ukraina territoriaalse terviklikkuse austamine, vahendas Politico.
7. august
Venemaa teatas, et on tunginud Ukraina kirdeosas Kupjanski rindel edasi 11 km laiuselt ja rohkem kui 3 km sügavuselt.
Rünnakus Pokrovskile hukkus vähemalt 9 ja sai vigastada 82 inimest.
8. august
Siseminister Lauri Läänemetsa kinnitusel ei ole Eestil kavas järgida Leedu ja Läti eeskuju riigist Venemaa ja Valgevene kodanike väljasaatmisel.
9. august (532. päev)
Ukraina kaotused 9. augusti 2023 seisuga Venemaa väitel.
Venemaa kaotused 11. augusti 2023 seisuga Ukraina väitel
Moskva lähistel Sergijev Possadis toimus tugev plahvatus Zagorski tehases, kus toodetakse muuhulgas sihikuid ja öövaatlusseadmeid. Venemaa väitel olid plahvatuse põhjusteks tehnoloogilise protsessi rikkumine ja inimfaktor.
Venemaa avaldas andmeid väidetavalt hävitatud Ukraina sõjavarustuse kohta alates 24. veebruarist 2022.
Ukraina väesalgad tegid en lähistel luureretke Dnepri idakaldale.
Zaporižžjas hukkus Venemaa rünnaku tagajärjel 3 inimest.
10. august
Venemaa kinnitusel lasti teist järjestikust päeva alla Moskvat rünnanud droonid, lennuliiklus kahes Moskva rahvusvahelises lennujaamas oli häiritud.
Ukraina teatas neljapäeval, et avas mitmest Musta mere sadamast meretee tsiviillaevadele, ehkki Venemaa on astunud välja kokkuleppest, mis tagas merel ohutu viljaekspordi.
11. august
Kirde rindejoone läheduses asuvast 37 linnast ja külast evakueeriti ligi 12 000 tsiviilisikut.
Kupjanski rindejoonel jätkusid ägedad lahingud.
Zaporižžjas hukkus Venemaa raketirünnaku läbi vähemalt 1 inimene, 9 sai vigastada.
12. august
Ivano-Frankivskis hukkus 8-aastane poiss.
Venemaa raketirünnakus Kiievile sai kahjustusi lasteaed.
Venemaa kinnitusel tulistasid nad Moskva läänepoolses eeslinnas alla Ukraina drooni.
14. august
Esmaspäeva hilisõhtul Dagestani tanklas puhkenud tulekahjus hukkus vähemalt 30 inimest, sh 3 last, paljud inimesed said vigastada.
16. august
Venemaa on asunud siseriiklikult tootma Iraani päritolu Shahed droone.
Lutskis asuvas Rootsi ettevõttes sai Venemaa rünnaku läbi surma 3 inimest.
17. august
Venemaa teatel tulistati alla 3 Ukraina drooni Moskvast edelas ja 1 droon Krimmi kohal.
18. august
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi kirjutas alla kahele seadusele, millega pikendatakse sõjaväelist mobilisatsiooni ja sõjaseisukorda riigis kuni 15. novembrini. Seaduste kohaselt ei tohi 18–60-aastased Ukraina mehed riigist lahkuda.
Läti, Leedu ja Eesti ühinesid G7 avaldusega Ukraina toetuseks selle konfliktis Venemaaga. "Me jätkame Ukraina abistamist kuni võiduni. Me toetame Ukrainat tema teel NATO ja ELi liikmelisuse suunas," ütles Eesti peaminister Kaja Kallas sotsiaalmeedias.
Varahommikul Moskvat tabanud Ukraina droonirünnaku tõttu suleti ajutiselt liikluseks 4 tsiviillennujaama.
Bosporuse väina läbis konteinerlaev Joseph Schulte ja randus hiljem İstanbulis.
USA andis heakskiidu F-16 hävitajate saatmisele Taanist ja Madalmaadest Ukrainasse.
19. august
Raketirünnakus Tšernihivile hukkus vähemalt 7 inimest, vigastada sai enam kui 144 inimest.
20. juuni
Droonirünnakute tõttu peatati ajutiselt Moskva Vnukovo ja Domodedovo lennujaama töö.
Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts
PEÜS esimehed
Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts lõhenes 1909. aastal Peterburi Eesti Üliõpilaste Abiandmise Seltsiks (1913. aastast Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala) ja Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsiks. Lõhenemise põhjuseks oli liikmete poliitilised veendumused, ühelt poolt: bolševikke toetavad Viktor Kingissepp ja Jaan Anvelt ning teiselt poolt menševikke toetavad Nikolai Kann, Karl Friedrich Luts, Eduard Laaman, Aleksander Veiderma.
Selts lõpetas tegevuse 1918. aastal.
Jaakobuse kiri
Jaakobuse kiri (lühend Jk) on üks Uue Testamendi raamat Piiblis. See on Uue Testamendi kaanonis 20. raamat, millele eelneb Kiri heebrealastele ja järgneb Peetruse esimene kiri. Kirja autor on traditsiooni järgi Jaakobus, kes nimetab ennast lihtsalt "Jumala ja Issanda Jeesuse Kristuse sulaseks", kes kirjutab "kaheteistkümnele hajuvil asuvaile suguharule".
Jaakobus innustab oma kirjas elama järgijaid selle õpetuse järgi, mida nad on Jeesuse sõnast õppinud ja kuulnud. Ta mõistab hukka patte nagu uhkus, hüpokraatia, soosimine ning laimamine, suunates kirja sihtgruppi elama alandlikult Jumala ande nautides, palvetama ja hoiduma pattudest.
Jaakobuse kiri on Uue Testamendi kaanoni seas märkimisväärne, kuna see ei puuduta kordagi teemasid nagu surm, ülestõusmine ega ka Jeesuse jumalikkus. Jeesust mainitakse Jaakobuse kirjas kaks korda: "Issand Jeesus Kristus" ning "meie hiilgav Issand Jeesus Kristus". Kirja eesmärgiks on ka pöörata tähelepanu üldistele käitumisnormidele ning kuidas hoiduda väärast eluhoiakust.
Pealkiri
Jaakobuse kiri polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Jaakobuse kirja kreeka keeles Επιστολή Ιακώβου. Vulgatas on kiri pealkirjaga "Epistula Iacobi".
Autorlus
Kiri on omistatud Jeesuse vennale Jaakobusele ning kirja sihtgrupiks on Palestiinast mujale siirdunud juudikristlased. Osa teolooge on veendunud, et kirja võis koostada mõni Jaakobuse õpilastest. Athanasios lisas Jaakobuse kirja 367 Uue Testamendi kaanonisse, kuid Theodorus Mopsuestiast ja Gaius Marius Victorinus kahtlesid Jaakobuse kirja kanoonilisuses. Mõni teoloog on väitnud, et kirja võis kirjutada juudist autor, mistõttu see võib olla ka kristluse-eelset päritolu kiri.
Piiblis on mainitud nime Jaakobus kuue erineva mehe kohta, Jeesusel oli aga kaks apostlit, kelle nimi oli Jaakobus - Jaakobus, Sebedeuse poeg ja Jaakobus Alfeuse poeg, kuid on ebatõenäoline, et kumbki neist meestest antud kirja kirjutas. Apostlite tegude raamatu kohaselt suri Jaakobus, Sebedeuse poeg aastal 44, mis tähendab, et tema ei saanud antud kirja kirjutaja olla. Jaakobus, Alfeuse poeg, on vähetuntud tegelane, ning selle tõttu võib eeldada, et ka tema ei kirjutanud Jaakobuse kirja, mis kaanonis kajastatud on.
Tõendid näitavad aga, et Jaakobus, Jeesuse vend, kellele Jeesus ennast peale ülestõusmist ilmutas, võis olla Jaakobuse kirja kirjutaja. Jaakobuse kirja kirjutaja kirjeldab end kui "Jumala ja Issanda Jeesuse teenija", mis sarnaneb Juuda kirja algusega, milles kirja kirjutaja kirjeldab end kui "Jumala ja Issanda Jeesuse Kristuse sulane, Jaakobuse vend". Samas Jaakobuse kirja autor tutvustab ennast vaid kui "Jumala ja Issanda Jeesuse Kristuse sulane", märkimata sugulust Jeesusega. Lisaks ei saanud arenenud kreekakeelne tekst olla kirjutatud Jeruusalemma juudi poolt. Küll aga arvavad mõned teoloogid, et kiri võib olla valmis kirjutatud ning hiljem mõne kirjutaja poolt viimistletud.
Jean Calvin omistas kirja autorsuse Alfeuse pojale Jaakobusele. Martin Luther oletas esmalt, et kiri polegi apostlitega seotud, ja keeldus esialgu seda Uue Testamendi kaanonis tunnustamast, kuid hiljem tunnustas kirja siiski kaanoni osana. Melanchton omakorda leidis, et Jaakobuse kirja sõnum pole Pauluse sõnumiga vastuolus ja kiri kuulub Uue Testamendi kaanonisse.
Tekkelugu
Paljud teoloogid leiavad, et Jaakobuse kiri on kirjutatud kas 1. sajandi lõpus või 2. sajandi alguses.
Teised uurijad, nagu näiteks Luke Timothy Johnson, leiavad, et Jaakobuse kiri on märksa varem kirjutatud:
Kui Jaakobuse kiri on kirjutatud Jaakobuse, Jeesuse venna poolt, oleks kiri kirjutatud enne 69. aastat, kirja kirjutamise kohaks oleks sellisel juhul Jeruusalemm.
Kirja varasemad säilinud katkendid sisalduvad 3. sajandist Papüürus 20, Papüürus 23 ja Papüürus 100 manuskriptidelt.
Sisu
Põhilised teemad
Jaakobuse pöörab erilist tähelepanu sellele, et usk Jumalasse, Kristusesse peab väljenduma tegudes. Ilma tegudeta on usk surnud, (külvaja tähendamissõna laenates pole ta vilja kandma hakanud, sest on kas ära kuivanud, umbrohu poolt ära lämmatatud vms.) Lihtsalt teoreetilisest uskumisest ei ole kasu, ”ka kurjad vaimud usuvad ja värisevad”, ütleb Jaakobus. Jumala juurde tulemine, enda puhastamine, Temale alistumine ning Tema juurde jäämine, Temas püsimine, on kristlasele kohaste tegude tegemise aluseks (2:7-10, 1:25).
Teine väga suur teema, millele Jaakobus oma kirjas tähelepanu pöörab, on inimese keel, sõnad. Kes oma keelt ei talitse, selle Jumalateenistus on tühine (1:26), ütleb ta. Samast suust ei tohiks tulla tänu ja sajatamine. Seevastu – kes kõnes ei eksi, see on täiuslik ja suudab talitseda kogu ihu. Selline sobib õpetama ka teisi. Keel on nagu laeva tüür, tänapäevases keeles võiks võrrelda auto rooliga. See juhib meie elu.
Ilmselt oli Jaakobus koguduses palju kokku puutunud  liikmete vaheliste sõnasõdadega, tülidega, üksteise mahategemisega, enesest kiitlemisega, kadetsemistega, teiste tagarääkimisega, üksteise pärast ägamisega. Sellest ka nii suur tähelepanu keelele, sõnadele.
Edasi tuleb hulk väiksemaid teemasid, mis heidavad valgust sellele koguduses toimuvale tohuvabohule ning aitavad suunda näidata sellest segadusest välja.
Lõpmatutest tülidest ja riidudest rääkides võrdleb ta maist ja taevast tarkust ning rõhutab, et taevane tarkus ei tülitse, vaid on puhas ja rahulik. (3:17)
Ühtlasi annab ta nõu pigem olla pikameelne, kannatlik ning mitte ägada vendade pärast (5:9).
Ta heidab ette inimeste ebavõrdset kohtlemist (rikas vs vaene) (2.ptk algus).
Ta tuletab koguduse liikmetele meelde, et maise rikkuse tagaajamisele keskendumine, eriti veel ülekohtuste vahenditega, on suur rumalus (5.ptk algus, 4.ptk lõpp).
Ta räägib kiusatustest, nende päritolust, kiusatuste ärakannatamisest ja selle palgast [elukroon] aga ka himule järeleandmisest ning selle tulemusest [surm] (1.ptk 12-16). Ning käsib kuradile vastu seista (4:7).
Jaakobus räägib ka palvetamisest, öeldes et ”Jumal annab kõigile suisa ega tee etteheiteid” (1:5). Samas on võimalik ka ”pahasti paluda” (4:3) – valedel, isekatel motiividel ning sellepärast palvevastuseid mitte saada. Ka kahtlemine/ uskmatus takistab Jumalalt vastuse saamist (1:6-8). Viiendas peatükis toob Jaakobus juurde veel mitmeid näiteid palve jõust, lisades et ”õige inimese vägev palve suudab palju” (5:16b). Sealsamas õhutab ta tänulaule laulma, eksimusi tunnistama ning palvetama haigete tervenemise pärast ning räägib patuste õigele teele tagasi toomisest.
Kuldsalme Jaakobuse kirjast
1.ptk
o  5 Kui kellelgi teist jääb vajaka tarkust, siis ta palugu Jumalalt, kes kõigile annab heldelt ega tee etteheiteid, ja talle antakse.
o  6 Aga ta palugu usus, ilma kahtlemata, sest kahtleja sarnaneb tuule tõstetud ja sinna-tänna paisatud merelainega. 7 Selline inimene ärgu ometi arvaku, et ta midagi saab Issandalt,8 ta on hingelt kaksipidine mees, ebakindel kõigil oma teedel.
o  12 Õnnis see mees, kes ära kannatab kiusatuse; sest kui ta on läbi katsutud, saab ta elukrooni, mille Issand on tõotanud neile, kes teda armastavad.
o  17  Kõik hea and ja kõik täiuslik annetus on ülalt ja tuleb valguse Isalt, kelle juures ei ole muutust ega varjutuste varju.
o  20 Sest mehe viha ei soeta õigust Jumala ees.
o  23-25 tähendamissõna peeglist ja vabaduse täiusliku käsu sisse kummardades vaatamisest
o  22 Aga olge sõna tegijad ja mitte ükspäinis kuuljad, iseendid pettes.
2.ptk
o  15 Kui vend või õde on alasti ja neil puudub igapäevane toidus, 16 ja keegi teie seast ütleb neile: "Minge rahuga, soojendage endid ja sööge kõhud täis!", aga te ei anna neile ihu tarbeid, mis on sellest kasu?
o  19 Sina usud, et Jumal on ainus. Sa teed hästi! Ka kurjad vaimud usuvad seda ja värisevad.
o  24 Te näete, et inimene mõistetakse õigeks tegudest ja mitte ükspäinis usust.
o  26 Sest samuti nagu ihu ilma vaimuta on surnud, nõnda ka usk ilma tegudeta on surnud.
3.ptk
o  1 Mu vennad, ärgu püüdku paljud saada õpetajaiks, sest te teate, et me saame seda suurema nuhtluse.
o  2b Kui keegi kõnes ei eksi, siis ta on täiuslik mees ja võib ka talitseda kogu ihu.
o  3-5 keel juhib inimest nagu tüür laevu, nagu valjad hobust, väike tuli võib süüdata metsa.
o  6-8 keel on süüdatud põrgust, süütab põlema eluratta, reostab kogu ihu.Metselajaid suudab inimene talitseda, aga keelt mitte.
11 Kas allikas samast soonest keedab välja magusat ja mõru vett?
12 Ega viigipuu, mu vennad, või kanda õlimarju või viinapuu viigimarju?...
4.ptk
o  2b Teil ei ole, sest te ei palu.
3 Te palute ja ei saa, sest te palute pahasti, tahtes seda kulutada oma himudes.
o  4 Te abielurikkujad, eks te tea, et maailma sõprus on vaen Jumala vastu?
o  7 Siis alistuge Jumalale! Seiske vastu kuradile, siis ta põgeneb teie juurest.
o  10 Alanduge Issanda ette, siis ta ülendab teid!
o  17 Kes siis mõistab teha head ja ei tee seda, sellele on see patuks!
5.ptk
o  7b Vaata, põllumees ootab maa kallist vilja ja on pikameelne seda oodates, kuni ta saab varajase ja hilise vihma.
o  12 Aga kõigepealt, mu vennad, ärge vanduge, ei taeva ega maa juures ega mingit muud vannet! Teie "jah" olgu "jah", ja teie "ei" olgu "ei", et te ei langeks kohtu alla!
Sveta Grigorjeva
Sveta (Svetlana) Grigorjeva (sündinud 16. jaanuaril 1988 Tallinnas) on eesti koreograaf, tantsija ja luuletaja.
Jaakobuse kiri
Kuldsalme Jaakobuse kirjast
o  13 Kui kellelgi teie seast on vaeva, siis ta palvetagu; kui kellegi käsi hästi käib, siis ta laulgu kiituslaule.
Sveta Grigorjeva
Elulugu
Kasvas üles Lasnamäel. On lõpetanud Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi (2007). Õppis Tallinna Ülikoolis koreograafiat (2008–2013, magistrikraad), lisaks on ta end täiendanud Prantsusmaal Nice'is (Université Nice-Sophia-Antipolis, 2011) ning lavastanud EMCDA Network'i programmi raames Gröönimaal ("Welcome to the Jungle", 2012).
Jaakobuse kiri
Kuldsalme Jaakobuse kirjast
o  14 Kui keegi teie seast on haige, siis ta kutsugu enese juurde koguduse vanemad ja need palvetagu tema kohal ja võidku teda õliga Issanda nimel. 15 Ja usupalve päästab tõbise, ja Issand teeb ta terveks; ja kui ta on pattu teinud, siis see antakse temale andeks.
Sveta Grigorjeva
Elulugu
Debüteeris luuletajana Värskes Rõhus ning Vikerkaares, avaldas esimese luulekogu "kes kardab sveta grigorjevat?" sügisel 2013.
Kommertspank
Kommertspank on asutus, mis pakub finantsteenuseid, milleks on hoiuste vastuvõtt, ärilaenude andmine ja põhiliste investeerimisvõimaluste pakkumine.
Sveta Grigorjeva
Looming
Lisaks osalenud korduvalt tantsijana teiste koreograafide-lavastajate töödes.
Kommertspank
Kommertspanka võib käsitleda ka panga või suurpanga osakonnana, mis keskendub peamiselt aktsiaseltside või suurettevõtete poolt tagatud hoiuste ja laenupakkumistele.
Jaakobuse kiri
Kuldsalme Jaakobuse kirjast
o  16 Tunnistage üksteisele oma eksimused ja palvetage üksteise eest, et saaksite terveks;
Sveta Grigorjeva
Looming
Hasso Krull on ta luule kohta kirjutanud: „Kuskil võib tõepoolest olla keegi, kes Sveta Grigorjevat kardab – või täpsemalt, keegi, kes kardab tema luuletusi. Miks just luuletusi? Väga lihtsalt põhjusel: autori isikus pole mitte midagi ähvardavat. Temas pole isegi midagi ebatavalist. Vastupidi, temas on just midagi rõhutatult tavalist, tüüpilist, triviaalset, midagi eriti lihtsat ja ootuspärast. Tõsi küll, see lihtne ja ootuspärane käristatakse ootamatult katki, nii et nähtavale tuleb rebitud, hatune pind: “purustan oma ilu // ja ülejäänust / ehitan üles persekukkund inimeste / kuningriigi” (lk 22). Kuid katki käristatakse see just luuletustes: täpsemalt, neis luuletustes purustatakse üks ilu, et nähtavale tuleks midagi muud, midagi kummalist, ebatavalist ja veidrat, midagi mööduvat, põgusat, sattumuslikku… See “midagi muud” ongi tänapäeva ilu, mida võib soovi korral nimetada modernsuseks – sest nagu arvas vana aukussilmne dekadent, “pole paremat sõna kõnealuse idee väljendamiseks”“.
Jaakobuse kiri
Ülesehitus
Jaakobuse kiri koosneb 5 peatükist, mis jaguneb 108 salmiks. Teksti jagas peatükkideks 13. sajandil kardinal Stephen Langton ja salmideks Robert Estienne 1551.
Kommertspank
Tähtsus
Kommertspankade peamine eesmärk on avalikule sektorile ja äriettevõtetele finantsteenuste osutamine, et tagada majanduslikku ja ühiskondlikku tasakaalu ning jätkusuutlikku majanduskasvu.
Jaakobuse kiri
Sisu ülevaade
Jaakobuse kirjas mainitakse sõna "tegu" 13 korda ja "usku" 12 korda. Jeesust on kirjas mainitud 2 korda. Kirjas sisaldub peamine alus viimse võidmise sakramendiks.
Kiri eesti keeles
Georg Mülleri jutlustest 17. sajandi algusest on pärit esimesed eestikeelsed teadaolevad kirjakohad Jaakobuse kirjast.
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Jakkabi se Apostli Rahmat kigille kirjotetu". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Jakobusse se Apostli Ramat keigile kirjotud" ja 1739 Piiblis "Apostli Jakobusse Ramat Keige usklikkude heaks kirjotud."
Brigite
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2301. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Brigite 13 naisel.
Kommertspank
Tähtsus
Kommertspangad võtavad klientidelt vastu eri liiki hoiuseid, sealhulgas hoiuste arvelduskontod, korduvkonto hoiused ja tähtajalised hoiused.
Kommertspangad pakuvad laene ja ettemakseid mitmesugustes vormides, sealhulgas arvelduskrediiti, sularahalaenu, arvete diskonteerimist jne.
Tagatisega laen
Tagatisega laen on laen, milles laenuvõtja lubab laenu tagatiseks mõnda vara (nt auto või kinnisvara), mis tagab võlausaldajale võlgnetava tagatise. Seega on võlg tagatud tagatise vastu – laenusaaja võlgneb vaikimisi võlausaldajale tagatiseks kasutatud vara ja võib seda müüa, et taastada osa või kogu laenusaajale laenuks antud summa, näiteks võib võlausaldaja keelustada tagatise algsele omanikule tema õigused vara suhtes. Kui tagatise müügiga ei teenita piisavalt raha võlgade katteks, võib võlausaldaja sageli laenusaajale ülejäänud summa kohta teha puudujäägiotsuse. Tagatisega laenude vastand on tagatiseta laen, mis ei ole seotud konkreetse varaobjektiga ja selle asemel võib võlausaldaja rahuldada võlga laenuvõtja asemel laenuvõtja tagatise ja laenuvõtja vastu.
Tagatiseta laen
Tagatiseta laenud on rahalised laenud, mis ei ole tagatud laenuvõtja varadele (tagatis ei ole kaasatud). Suurte ettevõtete jaoks on väikeettevõtete tagatiseta laenud just näiteks krediitkaardid ja krediidiliinid. Need võivad olla finantseerimisasutustelt kättesaadavad mitmesuguste kujunduste või turustuspakettidena, näiteks:
Jorgen Pettsch
1532. aastal müüs Otto Vxkull Maasilinna foogti Rotger von Swansbelli nõusolekul talle Taaliku mõisa (hoff tho Talicken) seitsmesaja Riia marga eest, millest 300 olid makstud, 100 pidi ta maksma kahe aasta jooksul ja ülejäänud 300 olid arvatud Otto Vxkulli tütre Gertrudi kaasavara hulka. Samal aastal annetas ordumeister Wolter von Plettenberg talle ja tema pärijatele ühe tüki maad Taaliku mõisa juures Pöide kihelkonnas.
Tema poeg oli Jürgen Pedtz.
Ta oli Saaremaa Peetzide esiisa.
Born This Way (Lady Gaga laul)
"Born This Way" on Lady Gaga esitatud laul ja esimene singel tema teiselt stuudioalbumilt "Born This Way".
Ramadaan (raamat)
Romaan valmis tänu autori viibimise Mazzano Romano loomemajas Itaalias 2008. aasta ramadaanikuul. Linnadest keskendub ta Rooma kõrval ka Napolile ja Firenzele.
Ķilkas
Ķilkas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas.
Küla asub valla põhjaosas. Ķilkas jääb valla keskusest Kaivest 7,5, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 12,7 ja Riiast 112,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asub Ķilkase bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 30 elanikku.
Aleksander Veiler
pisi|Aleksander Veiler (1937) Aleksander Veiler (16. märts 1887 Triigi vald, Harjumaa – 17. oktoober 1950 Toronto, Kanada) oli Eesti ajakirjanik, trükitööstur ja poliitik.
Autonoomse Eestimaa kubermangu Järva maakonna miilitsa esimees ja Eestimaa kubermangukomissari Järva maakonna maakonna komissar (1917). Saksa okupatsiooni ajal Järvamaal Päästekomitee usaldusmees, 1918 Järvamaa kaitsepataljoni (hilisema 7. jalaväerügemendi) organiseerija. Osales Vabadussõjas 1918–1919.
Vaba Maa asutaja ja peatoimetaja (1918–1919). Trükitööstuse o/ü "Vaba Maa" asutaja (1919) ning selle ja kirjastusühisuse "Vaba Maa" ärijuht 1919–1940. Nädalalehe Esmaspäev (1922) ja ajakirja Ronk (1923) asutaja. Kanadas Meie Elu asutaja ja toimetaja (1948–1950).
Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu liige, Eesti Trükitöösturite Ühingu juhatuse liige (al 1922) ja esimees (1933–1940), Eesti Raamatukauplejate Ühingu juhatuse liige (al 1926) ja esimees (1938–1940). Kirjastusühingu Rahvaülikool esimees, kirjastusühingu Bibliofiil (Vesti Dnja väljaandja) omanik.
Tallinna Meestelaulu Seltsi abiesimees. Sihtasutuse Eesti Raamatufond nõukogu liige, Raamatuaasta ja raamatunädalate peakomiteede liige.
Ajutises Maanõukogus Paide esindaja. Asutava Kogu, Riigikogu I ja III koosseisu liige (Eesti Tööerakond). Rahvuskogu teise koja liige Kaubandus-Tööstuskoja esindajana. Harju Maavolikogu liige (1926–1929).
Põgenes septembris 1944. aastal Soome kaudu Rootsi ja 1948. aastal Kanadasse.
Isiklikku
Isa Tanel Veiler oli aednik, hiljem kaupmees ja taluomanik. Ema Marie Jürgens. Õde Johanna Päts oli abielus Voldemar Pätsiga ja õde Marta Taska oli abielus Eduard Taskaga.
Abikaasa (1909) Stella Veiler (sünd Saksen) (1887–1983). Poeg Rein, tütred Lea (Silverton) ja Asta (Pakasaar; Martinson).
Buļļuciems
pisi|Buļļuciemsi asendikaart Buļļuciems on Läti linna Jūrmala osa.
Asub Lielupe linnaosast idas ja Lielupe jõe paremal kaldal, jõe teisel kaldal on Riia linna osa Rītabuļļi. 812 elanikku (2008).
Linnaosa nimi tuleb kunagisest Buļļi mõisast (Bullenhof). Linnaosas asub üks Läti kõrgemaid luiteid Ragakāpa ja Jūrmala vabaõhumuuseum. Pärast Teist maailmasõda rajati sinna kalurite artell "Uzvara" ja kalasadam. Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.
Eesti majanduselu leksikon
"Eesti majanduselu leksikon" on 1939. aastal ilmunud Eesti majandustegelaste lühielulugusid sisaldav leksikon.
Majandustegelastest on leksikoni võetud tööstuslikel ja käsitöönduslikel aladel tegutsejaid.
Raamatu kirjastas Pärnu kirjastus Sõna. Raamatus on 332 lehekülge.
Nicholase maakond
thumb|Asend Lääne-Virginia osariigis thumb|Nicholase maakonna kohtumaja Summersville's (2007) Nicholase maakond (Nicholas County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°29' N, 80°80' W.
Maakonna halduskeskus on Summersville.
Maakonna pindala on 1694 km², millest 16 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 223. Aastal 2000 oli elanike arv 26 562.
Ajalugu
Nicholase maakond moodustati 30. jaanuaril 1818 Kanawha ja Randolphi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri Wilson Cary Nicholase järgi.
Bernhard von Bartholomäi
Paul Bernhard Johann von Bartholomäi (28. veebruar/11. märts 1790 Kuressaare – 1/13. juuni 1871 Kuressaare) oli Oriküla mõisnik.
Tema vanemad oli Metsküla mõisnik Johann Heinrich Bartholomäi (1749–1831) ja Dorothea Harmens (1750–1840).
Ta õppis aastail 1807–1809 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.
Ta oli Riia kreisifiskaal ja Oldenburgi printsi Augusti kantselei sekretär, titulaarnõunik. Ta asutas oma testamendiga Oriküla aadlidaamide varjupaiga ( Adelige Fräuleinstift in Orriküll).
Zeltiņi mõis (Zeltiņi kihelkond)
Zeltiņi mõis (saksa keeles Seltinghof, läti keeles Zeltiņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Zeltiņi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas Zeltiņis.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus koos Jaunmuiža mõisaga (Karlsberg) 542 mees- ja 585 naishinge.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Roschukaln.
August Pass
August Pass (7. mai/19. mai 1861 Tartu – 23. mai/5. juuni 1913 Kursi) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Tartus elementaarkoolis ja gümnaasiumis aastatel 1870–1883. Abituuriumis oli ta Tallinnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1884–1898. Prooviaastal oli ta aastal 1899 Rõngu Mihkli koguduses (Winfried Martin Hanseni juures). Ordineeriti 25. juunil/8. juulil 1900 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1903–1910 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1908–1910 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust. Aastatel 1911–1913 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, olles samaaegselt kohaliku seminarkooli direktoriks.
Aastal 1907 avaldas ta Kuressaares 16–leheküljelise brošüüri "Mõni sõnake Kaarma kiriku minevikust 500 aastaseks juubeli pühaks".
Isiklikku
Tema naisevend oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja Gustav Punga. Ta suri olles Gustav Pungal külas. Ta oli Korporatsiooni Fraternitas Estica liige aastast 1907.
NEET
NEET-noored
1980. aastate algul muudeti Suurbritannias sotsiaaltoetuste süsteemi, mille tulemusel jäid enamus 16–18-aastastest noortest ilma võimalusest töötutele mõeldud teenustest ja toetustest. Sellest sai alguse ja tekkis NEET-noorte kontseptsioon ja termin. Tehtud uuringutest selgus, et osa 16–18-aastastest ei õpi ega tööta ehk neil ei ole ühtegi noortele omast sotsiaalset staatust.
2011. aasta Eurofondi analüüsi kohaselt moodustasid NEET-noored Eestis 14,9% 15–29-aastasest rahvastikust. Majanduskeskkonnas toimunud muutused on mõjutanud noorte töövõimalusi, seetõttu on NEET-noorte osakaal Eestis viimase kümmekonna aasta jooksul olnud muutlik (Kasearu & Trumm, 2013). Noote mittetöötamine ja kooliskäimine tõstatab mitmeid sotsiaalseid probleeme ja see grupp nõuab ühiskonnas järjest enam tähelepanu. Eurofondi uuringu järgi on selliste noorte arv hinnanguliselt üle 40 000. Nende hulka kuuluvad nii töötud, perekondlike kohustustega noored, mitteametlike juhutööde tegijad, vabatahtlikud kui ka liikumis- ja vaimupuudega isikud.
Haridus
Haridus on üks oluline NEET-noori eristav tegur. Madala hariduse negatiivne mõju aja jooksul suureneb. Põhiharidusega on selgelt suurem risk kuuluda NEET-noorte hulka ja seda peamiselt seoses raskustega tööturul püsimisel. Euroopa Liidus on peamine varakult haridustee katkestamise põhjus enamasti ebasoodne sotsiaal-majanduslik taust. Eesti noorte edu koolis mõjutab sotsiaal-majanduslik taust vähem kui enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides.
Enneaegse õpingute katkestamise riskid: vale sõpruskonna tekkimine ja koolikohustuse eiramine, kooli- ja õpikeskkonna sobimatus ja mittetoetav suhtumine, sotsiaalsed probleemid vanematekodus, lapse sünd
Euroopa Liidu "Noortegarantii" projekt
Võitlemaks NEET-noorte probleemiga on Euroopa Liidus loodud projekt "Noortegarantii" (Youth Guarantee), mis on algatatud Euroopa Komisjoni poolt. Eestis vastutavad noortegarantii rakendamise ja haldamise eest Sotsiaalministeerium ning Haridus- ja Teadusministeerium (Noortegarantii, 2014). Noortegarantii eesmärk on tagada, et alla 25-aastased noored saaksid hiljemalt nelja kuu möödudes töötuks jäämisest või formaalharidusest lahkumisest kvaliteetse töö-, haridustee jätkamise või koolituspakkumise. Noortegarantiid toetavad laiemad valdkondlikud strateegiad ja arengukavad: "noortevaldkonna arengukava 2014-2020 ja Elukestva õppe strateegia 2020 sisaldavad mitmeid noortegarantiid toetavaid eesmärke ja tegevusi".
Projekti sõnastus
"Noortegarantii, lähtudes 2013. aasta aprillis vastu võetud EL Nõukogu soovitusest, tagab riikliku kava alusel kuni 25-aastasele noorele teenused, mida kasutades on noorel võimalus jõuda nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või koolist lahkumist tagasi kooli, õpipoisiõppesse, kvaliteetsele praktikakohale või sobiva tööpakkumiseni."
Pärnu linnavolinike loend 1921
Pärnu linnavolinike loend 1921 on 5. ja 6. veebruaril 1921. aastal Pärnu Linnavolikogusse valitud linnavolinike loetelu, volitustega kuni 1. jaanuar 1924:
NEET
Projekti sõnastus
NEET-noore staatus võib olla nii lühiajaline kui ka pikaajaline, see sõltub näiteks noore isiklikest hinnangutest, ellusuhtumisest ja motivatsioonist. Riiklik haridusalaste uuringute sihtasutus – (National Foundation for Educational Research) analüüs on kategoriseerinud NEET-noored kolme eristavasse rühma:
Olukorra põhjused
Osad NEET-noored ei ole selles olukorras vabatahtlikult, osad sunniviisiliselt. Tavaliselt võib NEET-noort mõjutada mitu erinevat asjaolu ja põhjust, miks ta on sellises olukorras.
Dharmatrummi Mägi
Dharmatrummi Mägi (hiina keeles 法鼓山 fǎgǔ shān) on chani õpetaja Sheng Yeni 1989. aastal rajatud rahvusvaheline budistlik kultuuri- ja haridusühendus keskusega Taiwanis.
Barokk-klassitsism
Barokk-klassitsism ehk vanaklassitsism on stiilisuund 17. sajandi barokkarhitektuuris, millele on iseloomulik klassitsistlikult rangem vormikeel ja vastandumine itaalia baroki külluslikule lopsakusele. Esines ligikaudu aastail 1600–1730 Prantsusmaa, Inglismaa, Saksamaa ja Põhjamaade arhitektuuris, orienteerus antiigile peamiselt renessanssarhitektuuri ja palladianismi vahendusel. Arhitektuuris taotleti proportsiooni, ja kompositsiooni harmooniat toetudes Vitruviuse arhitektuuritraktaatidele.
Nimetusest
Prantsusmaal lansseeritud itaalia barokist erinevat, antiikeeskujudest lähtuvat kunstistiili nimetatakse eesti kirjanduses vanaklassitsismiks, kasutades eesliidet vana-, et eristada seda 18. sajandi II poole klassitsismist.
Prantsusmaa
Prantsusmaa arhitektuuris võeti otseselt eeskuju antiikarhitektuurist, mida tunti Vitruviuse arhitektuuritraktaatide järgi, samuti renessansist. Itaalia barokk selle liialdatud dünaamilisuse ja maalilisusega jäi prantslastele võõraks, niisiis oli Prantsusmaa arhitektuuril on juba 17. sajandil tugev klassitsistlik põhitoon. Määravaks on selle juures peetud Louis XIV kunstimaitset. Arhitektuur pidi väljendama Prantsusmaa kindlat ja korrastatud riigivõimu, ülevust ja suurust. Prantsusmaa 17. ja 18. sajandi ehituskunstile oli iseloomulik veel see, et kõiki ülesandeid lahendati peaaegu teadusliku järjekindlusega ja kirjutati ning diskuteeriti ehituskunsti probleemide üle.
Arhitekte: François Mansart, Salomon de Brosse, Louis Le Vau, Jules Hardouin-Mansart, Claude Perrault.
Näiteid ehitistest:
Inglismaa
Inglismaa 17. sajandi arhitektuur orienteerus tugevasti Andrea Palladio ehitiste eeskujule. See 17. sajandil Inigo Jonesi looduga alguse saanud stiilisuund kestis peaaegu kaks sajandit ja seda on käsitletud ka palladianismi ühe haruna, kuna otseselt Palladio mõjutustega arhitektuuri on väga raske teravalt eristada hilisemast. Itaalialikku lopsakat barokki peeti katoliiklikuks, seega protestantlikule Inglismaale ebakohaseks ja sellest laenati väga vähe, küll aga leiti eeskujusid Hollandi 17. sajandi arhitektuurist.
Arhitekte: Christopher Wren, John Vanbrugh, Nicholas Hawksmoor, William Talman.
Näiteid ehitistest:
Holland
Nagu Inglismaal, iseloomustas ka Hollandi palladianismi vaoshoitus. Põhja-Euroopa esimese vabariigi arhitektuur pidi klassikalist antiiki tsiteerides peegeldama demokraatlikke väärtusi. Hendrick de Keyseri manerismist tõukuvad kavandid juurutasid Veneetsia mõjutustega stiili 17. sajandi alguse arhitektuuris (Amsterdami Noorderkerk, 1620–1623; Westerkerk, 1620–1631). Hollandi 17. sajandi arhitektuur ei võtnud ei vastureformatsiooni mõjutatud lõunas ega protestantlikus põhjaosas omaks uut itaalia stiili, vaid lähtus vanemast Põhja-Itaalia renessansist ja manerismist. 17. sajandi keskpaiga Madalmaade arhitektuur liitis ehitistes tervikuks eklektilised elemendid nagu kolossaalorderis pilastrid, viilkatused, tsentraalsed kolmnurkfrontoonid ja tornid, ennetades selle stiilisuunaga Christopher Wreni vanaklassitsistlikke hooneid.
Näiteid ehitistest:
Vanaklassitsism Eestis
17. sajandi barokkarhitektuur Eestis ei taotlenud eenduvate osadega ja risaliitidega liigendatud hoonemassi nagu Lääne-Euroopa lossides. Narvas ja Tallinnas töötanud arhitektid-ehitusmeistrid lähtusid hollandi barokk-klassitsismist: hooned olid kõrge viilkatusega, kuupja või risttahukja vormiga, pikiküljega tänava poole. Sümmeetrilise fassaadi keskteljel domineeris portaal; see avanes vestibüüli, millest kahele poole jäid eluruumid. Selliseid hooneid püstitati 17. sajandil Narvas, neist on tänaseni säilinud Narva raekoda, hävinud on Narva vanalinnas asunud Narva börsihoone, linnusekrahv C. von Kocheni maja, Hermann Poorteni maja, Laurentz Numensi maja jt 17. sajandi elumajad.
Maalikunst
Prantsusmaa maalikunstis esindas baroki klassitsistlikku suunda Nicolas Poussini ja Claude Lorraini looming, Itaalias Annibale Carracci, Guido Reni, Giovanni Lanfranco ja Domenichino.
Leptophis haileyi
Leptophis haileyi on maoliik.
Kirjeldus
Leptophis haileyi nokisekilbis on ülalt vaadatuna vaevu nähtav; esimene oimukilbis on ühendatud 3 või 4 (ka viimase) ülamokakilbisega; laubaeesne kilbis on pikk. Kõhukilbiste arv on tüüpliigil 173.
Cordelia Fine
pisi|Cordelia Fine (2010)
Cordelia Fine (sündinud 1975 Torontos Kanadas) on kanada päritolu Briti psühholoog ja teaduskirjanik.
Ta lõpetas 1995. aastal kiitusega Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga (BA Hons) eksperimentaalse psühholoogia alal. Aasta hiljem sai Cambridge'i Ülikoolist magistrikraadi (MPhil) kriminoloogia alal. 2001. aastal kaitses ta University College Londoni kognitiivse neuroteaduse instituudis doktorikraadi (PhD) psühholoogias.
Ta töötab Melbourne'i Ülikooli kunstide teaduskonna akadeemilises allüksuses School of Historical and Philosophical Studies ajaloo ja teadusfilosoofia professorina. Fine'i uurimisvaldkonnad on soolisus (sotsiaalpsühholoogilised protsessid; neuroteadus), moraalipsühholoogia (metaeetika; kognitiivne nihe) ja neuroeetika (neurofeminism).
Fine'i 2006. aastal ilmunud "A Mind of Its Own" ('Minu enda meelelaad') pääses Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna pikka nimekirja (s.t 12 parema raamatu sekka), 2010. aastal ilmunud "Delusions of Gender" ('Soo pettekujutelmad') nomineeriti mitme kirjandusauhinna lühinimekirja ning ajaleht The Guardian tunnistas Fine'i teose 2010. aasta parimaks raamatuks. 2017. aastal ilmunud Fine'i kolmas raamat "Testosterone Rex" ('Kuningas testosteroon') võitis Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna.
Lācīši
Lācīši on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Kaive vallas.
Küla asub valla kaguosas Ogre jõe kaldal (jõe teisel kaldal asub Ineši valda kuuluv Alitēni. Lācīši jääb valla keskusest Kaivest 12,1, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,3 ja Riiast 138,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asub muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Jaunantēni rehi.
Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.
Vivian
Vivian võib tähendada järgmist:
ELK
ELK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Lyoni maakond (Kansas)
Lyoni maakond (Lyon County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Emporia.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 690.
Tapper (ansambel)
Tapper on Eesti metal ansambel. Oma muusikat iseloomustavad bändiliikmed ise kui fantaasiaküllast metal 'it, mis on vürtsitatud pagan, death ja black metaliga.
Bändi moodustasid 2004. aastal Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli õpilased ning pärast varjusurma loodi Tapper uuesti 2008. aastal Tartus. Lugude lüürika jutustab vokalist Rebase väljamõeldud fantaasiamaailmast. Kontsertidel kannab bänd selle maailma tegelasi kujutavaid kostüüme, mõnikord on lava-show 'sse kaasatud ajaloolised mõõgavõitlejad ja tuletantsijad.
2013. aastal avaldas Tapper oma jõududega esikalbumi "Vereklanni kolmas tulemine". Plaat on pakendatud kettakujulisse teraskarpi. Samal aastal ilmus ka singel "Kodutänav leekides", mis on inspireeritud Lydia Koidula luuletusest "Meil aiaäärne tänavas". 2016. aastal avaldas Tapper omapoolse cover-versiooni loost "Valge nägu" ansambel Loitsu tribuut-duubelalbumil "Trench Art: A Tribute to Loits" (Flak'n'Roll Records).
Tapper kuulub Tartu black metal 'i bändide loodud loomingulisse rühmitusse Pergerus. Bändi liikmed on tegevad ka teistes Eesti ansamblites – Ulguränd, Puberteet jt. Tapper on tihedalt seotud OÜ-ga Randen Sepised ja Käsitöö, mille alt on valminud mitmed ansambli metallist meened.
Portugali peaminister
thumb|Peaminister [[António Costa.]] thumb|Portugali peaministri lipp.
Portugali Vabariigi peaminister (portugali keeles Primeiro-Ministro da República Portuguesa) on Portugali valitsusjuht.
Peaministri nimetab ametisse Portugali president võttes arvesse parlamendivalimiste tulemusi ja konsulteerides parlamendis esindatud erakondadega. Tavaliselt nimetatakse peaministriks valimised võitnud erakonna esimees.
Peaminister võib nimetada endale ühe või rohkem asepeaministreid, kes assisteerivad teda valitsuse juhtimisel ja asendavad äraolekul või töövõimetuse korral. Kui asepeaministrit valitsuse koosseisus ei ole, asendab peaministrit vajadusel keegi teistest ministritest. Kui peaminister sureb või kaotab püsivalt töövõime, toob see kaasa valitsuse tagasiastumise. Peaminister astub koos valitsusega tagasi pärast uusi parlamendivalimisi (korraline ametist lahkumine), aga ka valitsusele umbusalduse avaldamisel parlamendis või valitsuse tööplaani tagasilükkamisel parlamendi poolt (erakorraline ametist lahkumine). Peaministri tagasiastumine jõustub tema ametist vabastamisel Portugali presidendi poolt.