cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5/klassika+vaba)
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 76 Maailmameister 2011: Marit Bjørgen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Islam
Ei ole jumalat peale Jumala ja Muḩammad on Jumala prohvet.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
30 km klassikat
Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 45 Maailmameister 2011: Therese Johaug, <br style="clear:both;" />
4×5 km teatesõit
Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 2011: (Vibeke Skofterud, Therese Johaug, Kristin Størmer Steira, Marit Bjørgen) <br style="clear:both;" />
Normaalmägi+10 km
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 55 Maailmameister 2011: Eric Frenzel, <br style="clear:both;" />
Meeskonnavõistlus normaalmägi
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 12 võistkonda Maailmameister 2011: : David Kreiner, Bernhard Gruber, Felix Gottwald, Mario Stecher Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suur mägi+10 km
Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 55 Maailmameister 2011: Jason Lamy Chappuis, <br style="clear:both;" />
Sprindivõistlus suur mägi+2×7,5 km
Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 14 võistkonda <br style="clear:both;" />
Normaalmägi (HS106)
pisi|180px|Esikolmik, vasakult Gregor Schlierenzauer, Anders Bardal ja Peter Prevc Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 66 Maailmameister 2011: Thomas Morgenstern, Kvalifikatsiooni tulemused Finaal <br style="clear:both;" />
Suur mägi (HS134)
pisi|180px|Kaarel Nurmsalu Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 50 Maailmameister 2011: Gregor Schlierenzauer, Kvalifikatsiooni tulemused <br style="clear:both;" />
Meeskonnavõistlus suur mägi
Kuupäev: 2. märts Osavõtjaid: 12 võistkonda Maailmameister 2011: Austria (Gregor Schlierenzauer, Martin Koch, Andreas Kofler, Thomas Morgenstern) Ametliku tulemused <br style="clear:both" />
Naim Frashëri
Looming
Hakkas varakult luuletama. Kirjutas algul pärsia keeles. Kokku kirjutas ta 22 teost: neli türgi keeles, ühe pärsia keeles, kaks kreeka keeles ja 15 albaania keeles.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi (HS106)
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 43 Maailmameister 2011: Daniela Iraschko, Tulemused <br style="clear:both;" />
Naim Frashëri
Looming
Kirjutas patriootilisi poeeme ja rahvalikku lüürikat, mis oli algul pärsia luule tugeva mõju all, hiljem ka prantsuse luule mõju all. Ta tõlkis ka mitu Jean de la Fontaine'i valmi.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Segavõistkonnavõistlus
pisi|Segavõistkonnavõistluses kuldmedali võitnud Sara Takanashi, Daiki Ito, Yuki Ito ja Taku Takeuchi
Naim Frashëri
Looming
Poeem Karjandus ja põllundus kirjeldab karjuse ja põlluharija tegevust. Vahele on pikitud ülistust Albaania loodusele ja igatsushüüdeid kodumaa järele.
Poeem Skanderbegi lugu jutustab Albaania rahvuskangelase Skanderbegi eluloo, põimides vahele fantastilisi episoode.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Segavõistkonnavõistlus
Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 10 võistkonda Ametliku tulemused <br style="clear:both" />
Naim Frashëri
Looming
Tõlkis Homerose Iliase. Kirjutas didaktilise ja (islami)usulise sisuga kirjutisi.
Frashëril oli suur mõju 19. ja 20. sajandi albaania kirjandusele.
Naim Frashëri nime kannavad orden (selle ordeni on saanud ka ema Teresa) ja kirjastus.
Rootsi (Hiiumaa)
Rootsi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest idas Reigi lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Rootsi piirneb edelas Kõrgessaare aleviku, lõunas Pihla ning idas ja põhjas Reigi külaga.
Nimi
Kohanimi kujunes välja pärast Reigi hiiurootslaste küüditamist Ukrainasse 1781. Asula kandis varem nimetust Rootsiküla.
Loodus
Küla ala jääb Kõrgessaare–Mudaste hoiualale. Rootsi piirneb edelas Kirikulahega, küla lõunaossa lõikub Kajumeri.
Talud
Rootsi ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa alla ja asub ajaloolisel hiiurootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis olid piirkonna elanikud Reigi küla all. Küla elanikud küüditati 1781 Ukrainasse ja taludesse asustati eesti talupojad, kelle mõjul kujunes välja eraldi küla.
Rootsi küla kuulus 1977–1997 Pihla koosseisu.
Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub Rootsi bussipeatus.
5. metrooliin (New York)
pisi|5. metrooliin [[New York|New Yorgis]] 5 Lexington Avenue Express on kiirtransiidi teenus New Yorgi metroo A Divisionis, mis teenindab IRT Lexington Avenue Line'i Manhattani saarel. Liin läbib Grand Central Terminali. Metrooliin töötab ööpäev läbi.
6. metrooliin (New York)
pisi|6. metrooliin [[New York|New Yorgis]] 6 Lexington Avenue Local ja 6 Pelham Bay Park Express on kaks kiirtransiidi teenust New Yorgi metroo A Divisionis, mis opereerivad IRT Lexington Avenue Line'il üle Manhattani saare. Metrooliinid opereerivad ööpäevaringselt ning läbivad Grand Central Terminali.
Liivanõmme
Liivanõmme on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Nõmme.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Nasva
Nasva on alevik Saaremaal Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne-Saare valda ja detsembrini 2014 Kaarma valda.
Alevikust voolab läbi Nasva jõgi, mille suudmes on Nasva sadam.
Ajalooliselt kuulus Nasva Anseküla kihelkonda. Nasva on alevik alates 2010. aasta 29. novembrist, varem oli see küla.
Nasval tegutseb laevatootja AS Baltic Workboats.
1939. aasta Tartu linnavolikogu valimised
1939. aasta Tartu linnavolikogu valimised toimusid 15. ja 16. oktoobril 1939 ja kinnitati Siseministri poolt 3. novembril 1939. Linnavolinike volitused algasid 1. detsembril 1939 ja samal päeval, 1. detsembril 1939, avaldati linnavolinike nimekiri Riigi Teataja Lisas.
Linnas oli neli valimisringkonda, mis vastasid Riigivolikogu 43., 44., 45. ja 46. valimisringkonnale. 37 913 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 16 986 (44,8%). Umbes 2000 sakslast valmistusid hääletamise ajal Eestist lahkuma ja ei võtnud hääletamisest osa.
Volikogu liikmed on järjestatud ringkondade kaupa vastavalt saadud häälte arvule.
Roosärg
Roosärg (Scardinius erythrophthalmus) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.
Suurus on tavaliselt 20–30 cm (maksimaalselt kuni 50 cm) ja raskus 250–300 g (maksimaalselt 2–3 kg). Keha on suhteliselt kõrge, suu ülaseisune, värvuselt on selg hallikasroheline kuni pruunikasroheline, küljed kuldkollaka läikega, kõhu alune hõbedaselt hele. Seljauim paikneb kehauime suhtes eespool. Uimed on oranži kuni punaka tooniga.
Roosärg on soojalembene ja parves liikuv kala, kes hoidub enamasti veekogu taimestikuvööndi ülemistesse kihtidesse, toitub enamasti noorte veetaimede võrsetest, putukatest ja nende vastsetest.
Roosärg on võrdlemisi sarnane särjega, kellega tihti elab samas veekogus.
Eestis tavaline püügikala.
Tüliõun
Tüliõun oli vanakreeka mütoloogias kuldõun, mille tülijumalanna Eris sokutas Peleuse ja Thetise pulmapeole, kuna teda polnud sinna kutsutud. Õunale oli peale kirjutatud: "Kõige ilusamale". Seda tahtsid endale jumalannad Athena, Hera ja Aphrodite. Kellele õun saab, pidi otsustama Paris (Trooja kuninga poeg). Iga jumalanna lubas talle midagi: Hera head abielu ja formaalset positsiooni, Athena tarkust ja kõigi lahingute võite ning Aphrodite ilusaima naise armastust. Paris valis õuna omanikuks Aphrodite ja pälvis seega Sparta kuninga Menelaose abikaasa Helena armastuse.
Trükkplaat
Tänapäeval valmistatakse trükkplaadi alus kokkuliimitud klaaskiulehtedest, harvemini kasutatakse tekstoliiti ja getinaksi. Alusele on peale kantud õhuke vasekiht (foolium).
Trükkplaadi paksus ja kuju sõltub selle kasutusalast. Trükkplaate võib olla ühe- ja kahepoolseid, ühe- ja mitmekihilisi. Näiteks on tavaline, et trükkplaat on loodud neljakihilisena (kaks kahepoolset trükkplaati kokku liimitud ja keskelt vajalikud väljaviigud ühendatud).
Tüliõun
Hiljem röövib Paris Helena kavalusega, sellest saab alguse Trooja sõda. (Paris läheb Helenale ja Menelaosele külla. Mõne aja pärast peab Menelaos nende seltskonnast lahkuma ning olles usaldav, jätab ta Helena Parise seltsi. Paris kasutab olukorda ära ja röövib Helena.)
Tänapäeval kasutatakse sõna "tüliõun" väljendina mingi asja või küsimuse kohta, mis tüli põhjustab.
Trükkplaat
Ajalugu
pisi|175px|1948. aasta Motorola VT-71 7" teleri elektroonika Tänapäevased trükkplaaditootmise meetodid arendati välja 20. sajandi alguses. 1903. aastal kirjeldas saksa leiutaja Albert Hanson meetodit, kuidas elektroonikakomponentide vahel luua ühendusi, kasutades selleks dielektrikust plaati, millel on õhuke kiht juhtivat materjali.
Enne trükkplaatide leiutamist ja tükk aega pärast seda oli kasutusel ka point-to-point (punktist punkti) kooste kasutamine. Prototüüpide valmistamisel ja väikesemahuliste tootmisliinidel kasutati ka wire wrap või turret-plaadi meetodit.
Algusaastatel olid kõikidel elektroonikakomponentidel ühendamiseks kaks või rohkem väljaviiku ehk jalga ja selleks, et neid trükkplaadile asetada, tuli plaati puurida iga viigu jaoks auk. Komponentide jalad lükati august läbi ja joodeti tinaga kinni. Viimane lõi ühtlasi ka ühenduse augu juures oleva signaalirajaga. Selliseid komponente kutsutakse läbilaotuvateks komponentideks.
Alates 1980. aastatest hakati kasutama pindmontaažitehnoloogiat, mis tähendas, et komponentidel ei olnud enam jalgu, mis pidid minema läbi trükkplaadis olevate aukude. Komponendid joodeti otse plaadi pinnale. Tänu sellele tehnoloogiale muutusid trükkplaadid oluliselt väiksemaks ja tootmiskulud vähenesid.
Materjalid
pisi|Trükkplaadi disain arvutis (vasakul) ja disaini realiseeritud komponentidega plaat (paremal). Trükkplaat on kahepoolne, kasutatud on nii läbiaugumontaaži- kui ka pindmontaažikomponente ning plaat on kaetud rohelise jootemaskiga pisi|Arvutihiire trükkplaat. Komponentide külg (vasakul) ja trükitud külg (paremal) Trükkplaadi juhtivad kihid on tavaliselt tehtud vaskfooliumist. Trükkplaadid on tüüpiliselt kaetud jootemaskiga. Jootemaski eesmärgiks on kaitsta trükkplaati jootmise eest nendes kohtades, kus seda ei soovita. Jootemaske on võimalik tavaliselt saada rohelise-, sinise-, musta-, valge- ja punasevärvilisi. Isoleerivad dielektrikutest kihid on tavaliselt lamineeritud kokku epoksüvaiguga töödeldud vahematerjalidega. Trükkplaadi isoleerivat kihti valmistatakse üsna erinevatest dielektrikutest (vastavalt sellele, millised isolatsioonikriteeriumid plaadile kehtivad). Mõned neist on: Trükkplaaditööstuses laialdaselt kasutatavad epoksüvaiguga töödeldud vahematerjalid dielektrikute kokkuliimimiseks on järgmised: Soojuspaisumine on trükkplaatide juures väga oluline aspekt. Seetõttu kasutataksegi laialdaselt klaaskiudmaterjale, sest kuumenemisel on nende ruumala võrdlemisi stabiilne.
Söövitamine
Enamik tänapäeval toodetavatest trükkplaatidest valmistatakse ostetud trükkplaadi toorikutest, sest neile on vask juba mõlemale poolele kantud. Seejärel eemaldatakse eri tehnoloogiaid kasutades plaadilt liigne vask nii, et alles jääksid ainult soovitud signaalirajad.
Väiketootmine
pisi|Freesitud trükkplaat
Vase-eemaldusmeetod
Vase-eemaldusmeetod seisneb selles, et eemaldatakse eelnevalt täielikult vasega kaetud trükkplaadilt ebavajalik vask:
Vasekasvatusmeetod
Vasekasvatusmeetod seisneb põhimõtteliselt selles, et erinevalt eemaldamismeetodist on trükkplaat algselt vasest täiesti tühi ning protsessi käigus hakatakse vaske soovitud kohtadesse ladestama ja kasvatama.
Algselt on trükkplaat kaetud fototundliku maskiga, mis ilmutatakse nii, et sinna, kuhu lõpuks vaske soovitakse, kiiratakse valgust ja vastupidi. Pärast seda kastetakse plaat lahusesse, mis tavaliselt sisaldab pallaadiumi ja muid selliseid aineid, mis aitavad siduda metallioone. Seejärel kantakse plaadile vask ja eemaldatakse ilmutamisel kasutatud vask, misjärel ongi trükkplaat valmis.
Kõige levinum on aga "pooleldi kasvatav" meetod, kus enne protsessi algust on trükkplaadil juba õhuke vasekiht peal. Sarnaselt eelmise meetodiga kaetakse plaat nii, et kinni on kaetud kõik peale nende alade, kuhu lõpuks tulevad rajad ehk vask. Siis ladestatakse plaadile veel vaske, mis seob end plaadil juba oleva õhukese vasekihiga. Seejärel lisatakse plaadil olevatele jooteväljadele tina. Nüüd eemaldatakse plaati kattev mask ja plaat pannakse söövitavasse lahusesse seniks, kuni plaadilt on kadunud seal algselt olnud õhuke vasekiht nendest kohtadest, kuhu vaske juurde ei ladestatud.
Parila (Saaremaa)
Parila on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Piila
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Külas asub Piila õigeusu kirik.
Jakob Hurda monument
pisi|Jakob Hurda monument Tartus Vanemuise pargis thumb|Jakob Hurda monument Tartus Vanemuise pargis pisi|Jakob Hurda monument lähivaates, juuli 2011 Jakob Hurda monument on Tartus Vanemuise pargis asuv mälestusmärk, mis on püstitatud eesti rahvaluule- ja keeleteadlase Jakob Hurda mälestuseks. Monument valmis 1994. aastal.
Mälestusmärk koosneb madalast graniitalusest ning sellel paiknevast toolil istuvast ja lahtist raamatut käes hoidvast keeleteadlase graniitskulptuurist. Aluse keskmisele osale on raiutud keelemehe nimi, sellest vasakule sünni- ja paremale surma-aasta. Monumendi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Tomingas.
Parila (Saaremaa)
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
1977. aasta asulareformiga küla kaotati. Enne kaotamist kandis küla nime Randvere-Parila. 1998. aastal küla taastati. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Trükkplaat
Vasekasvatusmeetod
Vasekasvatusmeetodit kasutatakse tavaliselt mitmekihiliste trükkplaatide valmistamisel.
Keemiline söövitamine
Keemilisel söövitamisel kasutatakse tavaliselt (NH4)2S2O8 (ammooniumpersulfaat) või FeCl3 (raud(III)kloriid). Pärast aukude puurimist ladestatakse augu seintele elektrolüüsi käigus vasekiht, mis kaetakse tinaga.
Läbiaugumontaaž
pisi|Läbiaugumontaaž (jalgadega) takistid pisi|[[elektroonikakomponendid|Komponentide ja radade pool]] Esimeste trükkplaatide puhul kasutati läbiaugumontaaži. Komponendid laotati plaadile nii, et nende jalad läksid läbi plaadis olevate aukude, ning joodeti siis teisel pool plaati vasest raja ja plaadi külge kinni. Sellised plaadid võisid olla kas ühepoolsed, kus komponendid olid plaadi ühel pool ja rajad teisel pool, või kahepoolsed, mis olid kompaktsemad ning nii komponendid kui ka rajad olid plaadi mõlemal pool. Kahe jalaga komponentide (nt takisti) paigaldamine käib nii, et jalad painutatakse 90 kraadi samale poole, pistetakse plaadis olevatest aukudest läbi ning mehaanilise tugevuse suurendamiseks painutatakse mõlemad jalad 90 kraadi vastassuunas. Seejärel joodetakse jalad plaadi külge kinni ja pikaks jäänud jalad lõigatakse parajaks. Jootmine käib kas käsitsi või automatiseeritult masinas.
Läbiaugumontaaž asendas peaaegu täielikult sellised varem kasutusel olnud elektroonikatehnoloogiad nagu šassiimontaaž (point-to-point). 1950.–1980. aastatel, mil kogus populaarsust pindmontaaž, olid kõik komponendid tavalises elektroonikas läbiaugumontaaži komponendid.
Läbiaugumontaaži kasutamine on kallis, sest see eeldab aukude täpset puurimist. Augud omakorda piiravad (mitmekihilistel plaatidel kõikidel kihtidel) ala, mida saaks kasutada radade vedamiseks, sest auk läbib ja ühendab kõiki kihte. Kui hakati kasutama pindmontaaži, üritati võimalikult palju komponente plaadil asendada pindmontaažikomponentidega, jättes läbiaugumontaažikomponentideks ainult sellised, millel olid mehaanilised või elektrilised piirangud.
Pindmontaaž
pisi|Pindmontaaži komponendid: takistid, transistorid ja integraallülitus Pindmontaaži jaoks töötati tavaliste läbiaugukomponentide asemele välja pindjoodetavate kontaktidega komponendid. Need uued pindjoodetavad komponendid olid odavamad ja ligi kümme korda väiksemad kui vanad läbiaugukomponendid. Samas on mõned jalgadega passiivkomponendid on odavamad kui sama eesmärgiga pindjoodetavad komponendid nende pooljuhtmaterjali tõttu. Tänu selle sai võimalikuks luua mõõtmetelt oluliselt väiksemaid trükkplaate tihedama radade võrgustikuga. Pindmontaaž võimaldab kõrget automatiseerimisastet, vähendades tööjõukulu ja suurendades tootlikkust.
7. metrooliin (New York)
pisi|7. metrooliin [[New York|New Yorgis]] 7 Flushing Local ja 7 Flushing Express on kaks kiirtransiidi teenust New Yorgi metroo A Divisionis, mis opereerivad IRT Flushing Line'il rõhtsirgelt üle Manhattani saare. Metrooliinid töötavad ööpäev läbi ning läbivad Grand Central Terminali.
Noollehine malts
Noollehine malts (Atriplex calotheca) on rebasheinaliste sugukonda maltsa perekonda kuuluv rohttaim.
Aleksander Aas
Aleksander Aas (endine Aleksander Krull; 3. oktoober 1894 Väinjärve vald, Järvamaa – 29. september 1959 ) oli Väinjärve vallavanem ja Koeru põllumeeste konvendi esimees.
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, Kalitsa vabatahtliku tuletõrjeühingu asutajaliige 1934 ja laekur, Väinjärve vabatahtliku tuletõrjeühingu abiesimees, Eesti Lihaekspordi nõukogu liige, Koeru Piimaühistulaekur, Koeru-Väinjärve Põllumeeste Seltsi abiesimees, Isamaaliidu Kalitsa osakonna esimees ja Järvamaa keskjuhatuse laekur. Omavalitsuste esinduskogude poolt valitud esindajate kogu liige.
Alates 1921. aastast abielus Leontine Treudega, poeg Ülo.
1941. aastal küüditati Siberisse, maetud Koeru uuele kalmistule.
42nd Street Shuttle
pisi|42nd Street Shuttle teenus [[New York|New Yorgis]] 42nd Street Shuttle on süstiktransiidi teenus New Yorgi metroo A Divisionis, mis opereerib Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirgelt Grand Central Terminali ja Times Square'i vahel.
Praakli
Praakli on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Ellen Kuum
Ellen Kuum (sünninimi Ellen Tali; 30. detsember 1926 – 14. mai 2019) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta oli Raikküla Lasteaed-Algkooli direktor 31. augustist 16. oktoobrini 1950.
1951. aastal asus tööle Tallinna 20. Keskkooli õpetajana, hiljem õppealajuhataja (1954. aastal lühikest aega direktori kohusetäitja). Aastatel 1965–1983 oli ta Tallinna 44. Keskkooli direktor.
Ta oli Eesti Pensionäride Liidu üks asutajaliikmetest.
Emilie Pertels
Emilie Pertels (27. veebruar 1904 Narva – 10. juuli 1986) oli eesti õpetaja, Tallinna 20. Keskkooli direktor.
Elulugu
Emilie Pertels sündis 27. veebruaril 1904 Narvas. 1907. aastal asusid ta vanemad Peterburi kubermangu. Isa rentis veski, mille ostis 1914. aastal päriseks.
Ta õppis 1920–1923 Petrogradi töölisfakulteetides ja seejärel kaheaastastel õpetajate kursustel, kus omandas algkooliõpetaja kutse. 1939–1948 õppis ta kaugõppijana Leningradi Herzeni-nimelises Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas keskkooli ajalooõpetaja kutsega.
Ta on olnud Tallinna Õpetajate Instituudi (hiljem Tallinna Pedagoogiline Instituut) liige (1949–1954).
Emilie Pertels suri 10. juulil 1986 ja maeti 15. juulil 1986 Pärnamäe kalmistule.
Töökäik
Tallinna-perioodil luges ta paralleelselt Tallinna Pedagoogilises Instituudis NSV Liidu ajaloo kursust.
Blantyre (Malawi)
pisi|Blantyre Blantyre on linn Malawis, Lõunapiirkonna ja Blantyre'i ringkonna keskus. Blantyre on elanike arvult Malawi suurim linn ja tähtsaim ärikeskus.
Linn on nimetatud David Livingstone'i sünnipaiga järgi Šotimaal.
Bingöl
Bingöl on linn Türgi idaosas, Bingöli provintsi keskus.
Linna endine nimi on Çabakçur.
Kolovere-Kalju vald
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal]] Kolovere-Kalju vald oli vald Läänemaal aastail 1930–1939.
Juba enne liitumist kasutasid Kolovere ja Kalju vallavalitsus ühist, 1895. aastal valminud vallamaja Maidla külas (praegu Ullimulla talu).
Kaks valda ühendati kohtu- ja siseministri 1930. aasta 11. märtsi otsusega, millele eelnes Lääne maavolikogu otsus 21. detsembril 1929. Ühinemine jõustus 1. aprillist 1930.
1939. aasta vallareformiga liideti enamus Kolovere-Kalju vallast uue Kullamaa vallaga.
Lilongwe
Lilongwe on Malawi pealinn ja Keskpiirkonna keskus. Asub Lilongwe jõe ääres, 1100 m kõrgusel merepinnast.
Lilongwe külast sai briti koloniaalvõimu halduskeskus 1902. aastal. Lilongwest sai Malawi pealinn 1975. aastal.
pisi|tühi|Lilongwe
Kadrina põllumeeste konvent
Kadrina põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kadrina alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Undla, Vohnja ja Aaspere vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johannes Otsa, August Saaga, Villem Vunderlich, Heinrich Kübarsepp, Rudolf Penno, August Vann, Kaarel Põesaste, Johannes Uibo, Enn Erilaid, Joosep Viideberg, Julius Kaldma, Elmar Rei, Anton Lindam, August Anga ja Jüri Lepik.
Jaapani tähtaniisipuu
Jaapani tähtaniisipuu (Illicium anisatum) on tähtaniisipuuliste sugukonda tähtaniisipuu perekonda kuuluv puu.
Erinevalt harilikust tähtaniisipuust on taim väga mürgine. Korduvalt on juhtunud, et harilikust aniisipuust tehtud tee asemel on joodud jaapani aniisipuust tehtud teed. See on põhjustanud haigussööste, atakke ja rabandust.
See puu kasvab Jaapanis, kus sellest saadakse suitsutusrohtu. Hiina rahvameditsiinis on seda kasutatud nahahaiguste raviks.
Tema viljad on väiksemad kui harilikul tähtaniisipuul ja nõrgema lõhnaga, mis meenutab pigem kardemoni kui aniisi. Ent tähtaniisipuud on siiski sedavõrd lähedased, et kui viljad on kuivatatud või muul viisil töödeldud, siis pole neid pelgalt välimuse põhjal võimalik eristada.
Jaapani tähtaniisipuu sisaldab anisatiini, šikimiini ja šikimitoksiini. Need põhjustavad neerude, kusejuha ja seedeelundite põletikku. Samuti sisaldab ta safrooli ja eugenooli, mille olemasolu on mõnevõrra lihtsam kindlaks teha, nii et just nende ainete olemasolu abil eristatakse keemiliselt jaapani ja harilikku tähtaniisipuud. Oletatakse, et anisatiin ja selle derivaadid käituvad tugevate gamma-aminovõihappe antagonistidena.
Haljala põllumeeste konvent
Haljala põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Haljala alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kunda, Haljala, Vihula ja Palmse vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Robert-Mihkel Ager, Leopold Gustavson, Aleksander Aalberk, Toomas Eskel, Voldemar Pervik, Georg Nõlvak, Karl Lepik, Karl Lassur, Gustav-Eduard Mark, Aleksander Prok, Leopold Tambek, Evald Etverk, Johannes Õunmann, Kusta Jahilo ja Karl Leemet.
Metroojaam
pisi|[[Kamppi metroojaam Helsingis]] Metroojaam on metroorongide peatumiskoht, kus reisijad saavad peale minna ja maha tulla.
Koroonapandeemia Kosovos
Koroonapandeemia Kosovos on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed nakatunud tuvastati Kosovos 13. märtsil 2020.
Virve Reid
Virve Reid (sündinud 24. novembril 1956 Vancouveris) on Kanada modell.
Tema ema oli eesti põgenik, isa oli šoti ja inglise päritolu.
Ta oli juunis 1977 ajakirja Playboy Playmate of the Month. Muuhulgas ilmus selles numbris poster (centerfold). Foto autorid on Grant Edwards ja Phillip Dixon.
Isiklikku
Tema mõõdud poseerimise ajal olid:
Moskvitši teine platvorm
Moskvitši teine platvorm on Moskvitši platvorm, mis jaguneb laias laastus kaheks mudelite grupiks:
Moskvitšide teine platvorm algas mudeliga M-402, mille üheks mudelautoks valiti Ford Anglia.
Uuendatud teise põlve Moskvitšid
"Kandiliste" Moskvitšide ajastu sai alguse 1964. aastal mudeliga 408. 1967. aastal lisandus mudel 412. Mõlemad mudelid baseerusid samal kerel, kuid nende mootorid olid erineva võimsusega. Mudelil 408 kasutati eelmiselt mudelilt pärit pisut moderniseeritud 1,3-liitrist mootorit võimsusega 37 kW (50 hj). Mudelil 412 võeti kasutusele peakonstruktor Okunevi juhtimisel loodud ülanukkvõlli ja märghülssidega 1,5-liitrine mootor. Selle jõuallika loomisel oli üheks prototüübiks tuntud BMW M10 mootor. Moskvitš 412 mootor oli oma ajas küllaltki modernne, kiirekäiguline ja arendas võimsust 56 kW (75 hj). Aastal 1969 muutus mõlema mudeli kere, peamiseks väliseks uuenduseks olid kandilised esituled ja uued tagatuled. Mudeli nimed ja mootorid jäid samaks.
Aastal 1976 uuendati veel keret, muudeti nii esi- kui ka tagaosa ja salongi sisu. Mudeli 408 nimi vahetati 2138 vastu. Mudelist 412 sai 2140. Mootorid olid ikka samad. "Kandilisi" Moskvitše toodeti Moskvitšidest üldse kõige kauem ja ka kõige rohkem.
Mootor
Konstruktsioonilt neljasilindriline malmplokil, alanukkvõlli- ja tõukuritega rippklappidega ridamootor töömahuga 1,36 l ja võimsusega 37 kW (50 hj). Väntvõll pöörleb kolmel raamlaagril. Iseloomulik on märg (õlipanniga) tsentrifugaalõhufilter. Selline filter sobib hästi kruusateedele, kus on palju tolmu. Mootor on rahuliku käiguga ja veab hästi juba tühikäigulähedaste pööretega. Mootorit toodeti Moskvas.
Konstruktsioonilt 4-silindriline, märghülssidega, alumiiniumplokil põhinev, kettajamiga ülanukkvõlli, rippklappidega ja hemisfääriliste põlemiskambritega ridamootor töömahuga 1,5 l võimsusega 56 kW (75 hj). Terasest sepistatud väntvõll pöörleb viiel raamlaagril. Sellel mootoril võeti kasutusele paberelemendiga õhufilter ja täisvoolõlifilter. See mootor on tuntud hea vastupidavuse poolest. Seda mootorit toodeti Ufaa lennukimootorite tehases.
Kere
Aastad 1964–1969 Iseloomulikuks on ümarad esituled (tavaliselt 2, mõnel mudelil (Elite) 4). Vertikaalsed tagatuled. Kere disainiti mudelile 408, kuid aastal 1967 lisandus mootorivalikusse uus, võimsam 1,5 l mootoriga mudel 412. Keret kasutati mudelitel 408 ja 412. (Kere pikkus 4090 mm.)
Eksperimentaalmudelid
2+2 kohaline Kaheukseline kabriolett- (teisaldatava kõva katusega) auto. Ehitati 1964. aastal kaks katsemudelit. Sellel mudelil oli alumiiniumist kere ja elektrooniline sissepritse.
Transkriptsioon (muusika)
Transkriptsioon on muusika ümberkirjutus ühest noodikirja liigist teise, heliteose seade erinevasse instrumentatsiooni, fonogrammil kõlava muusika üleskirjutus noodikirjas.
Sõna 'transkriptsioon' all mõistetakse muusikas:
Metroorong
pisi|[[Delhi metroo rong]] Metroorong on metrooliinil, peamiselt maa-aluses tunnelis sõitev rong.
Kuusalu põllumeeste konvent
Kuusalu põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kuusalu alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kõnnu, Kolga ja Kuusalu vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Eduard Baumeister, Valter Lipsmäe, Jaan Ilbak, Gustav Vilbiks, Jakob Kalle, Oskar Tammiko, Eduard-Jakob Maasikas, Hans Volberg, Lembit Jalak, Kaarel Tooming, Johannes Dankmann, Jakob Heinsoo, Kaarel Uurmann, Kustav Andre ja Johannes Piibemann.
Meieisapalve
Meieisapalve, Meie Isa Palve ehk meieisa on üks tuntumaid palveid kristluses. Vanemas kirjakeeles kasutati nimetust Issameie ja selle ladinakeelsest algusvormelist pärineb eestikeelne nimetus "paternoster".
Vanim kirja pandud eestikeelne meieisapalve tekst pärineb aastatest 1524-1528, vaimulik Johannes Lelowi Kullamaa vakuraamatust.
Allikad
Palve tekst leidub Matteuse evangeeliumis (Mt 6:9–13), kus see on osa mäejutlusest ning Luuka evangeeliumis (Lk 11:2–4).
Uues Testamendis andis selle palve Jeesus Kristus vastuseks oma õpilaste (apostlite) küsimusele, kuidas tuleb palvetada.
Kreekakeelne tekst Matteuse evangeeliumis
Pater hêmôn ho en tois ouranois; hagiasthêtô to onoma sou; elthetô hê basileia sou; genêthêtô to thelêma sou, hôs en ouranô, kai epi tês gês. ton arton hêmôn ton epiousion dos hêmin sêmeron; kai afes hêmin ta ofeilêmata hêmôn, hôs kai hêmeis afêkamen tois ofeiletais hêmôn; kai mê eisenenkês hêmas eis peirasmon, alla rhysai hêmas apo tou ponerou. (hoti sou estin hê basileia kai hê dynamis kai hê doxa eis tous aiônas) amên.
Palve koosseis ja kasutamine
Ülistust (doksoloogiat) "Sest Sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti" palve algvariandis arvatavasti ei olnud, vaid see lisati evangeeliumidesse põhjusel, et see oli juba kasutusel liturgias. Õigeusu kirikus loeb selle osa preester, muidu jäetakse see ära. Õigeusu kirikus lisatakse sõna "sinu" järele "Isa ja Poja ja Püha Vaimu".
Meieisapalvet kasutatakse peaaegu kõikide kristlike konfessioonide jumalateenistusel ning paljud kristlased palvetavad seda ka väljaspool jumalateenistust üksinda või koos teistega.
Paljud kristlikud teoloogid on väitnud, et Jeesus ei oleks seda palvet iialgi ise kasutanud, sest selles palutakse konkreetselt andeks pattude eest (sõna-sõnalt võttes võlgade andeksandmist ehk tühistamist), kuid enamiku kristlike mõttetraditsioonide kohaselt Kristus kunagi pattu ei teinud. Ent on ka arvamus, et Kristus võis niimoodi palvetada, samastades end inimkonnaga ning paludes andeks oma õpilaste pattude eest.
Muusikalised seaded
Paljud heliloojad on meieisapalvet viisistanud, nende seas Luigi Cherubini, Charles Gounod, Leoš Janáček, Ferenc Liszt, Giacomo Meyerbeer, Pjotr Tšaikovski, Igor Stravinski, Giuseppe Verdi, Arvo Pärt jpt
Rahvalike viisistuste hulgas on populaarsed Albert Hay Malotte'i ja Gotthilf Fischeri omad.
Refraktsioon
Refraktsioon on füüsikas laine levimise suuna muutus, mis tekib tema levimisel ühest keskkonnast teise või keskkonna ühtlasel muutumisel.
Kitsamalt võib refraktsiooni defineerida kui atmosfääris või hüdrosfääris levivate elektromagnet- või helilainete pidevat murdumist (kiirte kõverdumist).
Ajalugu
Refraktsioon oli tuntud juba antiikajal. Seda kirjeldas 3. sajandil eKr Eukleides Aleksandriast oma teoses "Optika".
Kose põllumeeste konvent
Kose põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kose alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Ravila, Kuivajõe, Kõue ja Kuimetsa vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Voldemar Pauls, Kustav Martin, Jüri Saluste, Artur Maipuu, Jaan Schäfer, Alfred Anton, Jaan Moor, Rudolf Mägis, Hans Niirmann, Johannes Lauk, Johannes Lillevälja, Artur Kasera, Johannes Piirsalu, Kaarel Lutsoja ja August Hammer.
Gennaro Gattuso
Mängijana võitis ta Milaniga kaks korda nii UEFA Meistrite Liiga kui ka Serie A.
Klubikarjäär
Gattuso siirdus 1997 Šotimaa liiga klubisse Rangers. 1998 müüdi ta 4 miljoni euro eest Serie A klubisse Salernitana. Tema head esitused jäid silma Milanile, kes ta enda juurde kutsus. AC Milani siirdus Gattuso 1999. aastal. AC Milanis mängis ta kuni 2012. aastani.
Koondisekarjäär
Gattuso kuulus Itaalia koondisse 73 mängus. Ta mängis 2000. aasta suveolümpiamängudel, 2002. ja 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel; 2004. ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis ja 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Treenerikarjäär
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas Gattuso tööd treenerina. Ta on juhendanud selliseid klubisid nagu Palermo (2013), OFI Kreeta (2014), Pisa (2015–2017), AC Milan (2017–2019) ja Napoli (2019–2021). Alates 2022. aasta juunist on ta Hispaania kõrgliigaklubi Valencia peatreener.
Hüdrograaf (eriala)
pisi Hüdrograaf on hüdrograafia eriteadlane.
August Mölder
August Mölder (kuni 1935. aastani August Möller; 8. aprill 1887 Jõhvi, Virumaa – 13. märts 1971) oli eesti pedagoog ja koolijuht.
Hariduse sai ta Rakvere linnakoolis ja Narva meesgümnaasiumis, kus lõpetas algkooliõpetaja kutsetunnistusega ka pedagoogilised kursused. 1919/1920. õppeaastal tegi ta läbi Tartu Ülikooli korraldatud keskkooli emakeeleõpetajate ettevalmistuskursused ja 1921. aastal sealsamas pedagoogilis-metoodilised kursused.
Töökäik
Pärast Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt toodi ta uuesti Tallinna 20. Algkooli juhatajaks (1. oktoober 1941 – 24. oktoober 1948). Lõplikult kõrvaldati ta koolist 1948. aasta sügisel. Umbes aasta juhtis ta veel puruks pommitatud koolimaja taastamist, pärast seda töötas kõrge eani Tallinna Pedagoogilises Instituudis tunniplaani koostajana ning praktilise eesti keele õpetajana.
Kõrvuti tööga algkoolides õpetas Mölder pidevalt kohakaaslasena gümnaasiumides eesti keelt (J. Kirsipuu Era Ühisgümnaasiumis 1922–1925, Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumis 1925–1938, Tallinna Juudi Erareaalkoolis 1935–1940).
Korduvalt esines ta vabariiklikel õpetajate nõupidamistel (õpetajate ametialasest tööst rääkis ta 9. õpetajate kongressil 1929. aastal, ortograafiast 4. eesti keele Õpetajate kongressil 1931. aastal jne).
Isiklikku
Tema isa oli Juhan Mölder.
August Mölder oli mitu korda abielus. Ta on maetud Pärnamäe kalmistule 17. märtsil 1971.
Rapla põllumeeste konvent
Rapla põllumeeste konvent asus Rapla alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kehtna, Järvakandi, Raikküla, Rapla ja Juuru vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Mats Karjaveski, Jaan Pindus, Jüri Verro, Johannes Bachmann, Juhan Lumberg, Eduard Saar, Johannes Salm, Martin Perdi, Johannes Võmma, Herman Kaasik, Otto Vanajuur, Oskar Leinsalu, Rudolf Viks, Jüri Laurimaa ja Eduard Neumann.
Nicholas Bacon
Nicholas Bacon (1509 – 20. veebruar 1579) oli Inglise poliitik Elizabeth I ajal.
Ta sündis Kentis Chislehurstis. Tema isa Robert Bacon oli pärit Suffolkist Drinkstone'ist.
Nicholas Bacon lõpetas 1527 Cambridge'i Ülikooli. Pärast mõnda aega Pariisis viibimist astus ta Gray's Inni ning 1533 sai advokaadiks. Kui kloostrid likvideeriti, oli ta maasaajate hulgas. Ta sai maa, mis oli konfiskeeritud kloostrilt, kus tema isa oli olnud jooksupoisiks. 1545 sai ta parlamendiliikmeks Dartmouthi esindajana. 1546 sai ta prestiižika ja tulusa ametikoha attorney of the court of wards and liveries ning 1552. aastaks oli ta saanud Gray's Inni laekuriks. Mary I ajal teda kui protestanti ei edutatud. Elizabeth I ajal aga määrati ta suuresti tänu oma teise naise õemehe William Cecili eestkostele Suurpitsati hoidjaks (Lord Keeper of the Great Seal). Varsti pärast seda ülendati Bacon rüütliks.
Bacon aitas tagada oma sõbrale Matthew Parkerile Canterbury peapiiskopi koha. Bacon oli oma ametikoha tõttu Lordide Koja eesistuja, kui Elizabeth I avas oma esimese parlamendi. Kuigi Bacon oli Mary Stuarti leppimatu vaenlane, oli ta finantskaalutlustel vastu William Cecili Prantsusmaa-vastase sõja poliitikale, kuid ta pooldas tihedamaid sidemeid välismaa protestantidega ning teadvustas ohtu, mis Inglismaale lähtus Prantsusmaa ja Šotimaa liidust. 1559 anti Baconile täielikud lordkantsleri volitused. 1564 langes ta ajutiselt kuninganna ebasoosingusse ning kõrvaldati õukonnast, sest Elizabeth I kahtlustas teda selles, et ta oli seotud John Halesi pamfleti "A Declaration of the Succession of the Crowne Imperial of Ingland" avaldamisega. Selles pooldati leedi Jane Grey õe leedi Catherine Grey asumist Inglismaa troonile. Kui selgus Baconi süütus, siis tema soosing taastus. Bacon oli vastu ettepanekule panna Mary Stuart mehele Norfolki hertsogile, samuti Inglismaa kuninganna kavandatud abielule Anjou hertsogi François'ga. Tema umbusku katoliiklaste ja prantslaste vastu suurendas Pärtliöö. Anglikaani kiriku ustava liikmena oli ta kogu aeg huvitatud kirikuasjadest ning tegi ettepanekuid kiriku õpetusest ja distsipliinist paremaks kinnipidamiseks.
Nicholas Bacon suri 20. veebruaril 1579 ja maeti Londoni Saint Pauli katedraali. Järelehüüetes nimetati teda osavaks kõnemeheks, õpetatud juristiks ja suuremeelseks sõbraks. Ta tegi annetusi hariduse heaks ning määras selleks ka osa oma pärandusest. Muuhulgas rajas ta tasuta grammar school 'i Redgrave'is.
Nicholas Bacon oli kaks korda abielus. Esimese abikaasa Jane'iga oli tal kolm poega ja kolm tütart. Tema teine abikaasa oli Anne (suri 1610), Edward VI kasvataja Sir Anthony Cooke'i tütar, oma aja üks haritumaid naisi. Temaga oli Nicholasel kaks poega.
Tema pojad teisest abielust olid Anthony Bacon ja Francis Bacon.
Raasiku põllumeeste konvent
Raasiku põllumeeste konvent asus Raasiku raudteejaama alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Jõelähtme, Raasiku, Peningi ja Anija vald.
Piisknakkus
Piisknakkused ehk piisklevinakkused (inglise keeles droplet infection) on nakkused, mida kannavad edasi õhus lenduvate, hõljuvate või pindadele maandunud väikeste piiskadena levivad haigustekitajad (viirused, bakterid, seened jt). Piisknakkused levivad, kui nakatunu köhimise, aevastamise, rääkimise või hingamise tulemusena satuvad viirusosakesed sülje- vm piiskadena pindadele ja õhku.
Eristatakse piisknakkusi ja tolmnakkusi, millest esimese puhul on nakkuse kandjaks piisad, mille läbimõõt on suurem kui 5-10 μm, teise puhul aga väiksemad osakesed ehk aerosoolid, mis levivad õhus nagu tolm. Haigusetekitajate levimise meediumi järgi eristatakse õhklevi ja kontakt- ehk olmelevi, vastavalt sellele ka kombineeritult õhk-tolmnakkusi ja õhk-piisknakkusi, nakkuste otsest levi inimestevahelises kontaktis ning kaudset levi. Piisk- ja tolmnakkuste omavaheline piir ning seos otsese ja kaudse leviga on teadusliku debati objekt.
Ülevaade
Piisknakkushaigused levivad eelkõige piiskade ja vedelike kaudu, mis tekivad köhimise, aevastamise, rääkimise, hingamise, samuti näiteks WCs vee pealetõmbamise käigus. Viirusosakesed võivad kanduda selle teel olevatele pindadele või inimestele, sõltuvalt osakeste suurusest, õhutemperatuurist ja õhuniiskusest. Keskmise aevastusega tekkivate niiskuseosakeste suurus on varieeruvalt läbimõõduga 72–386 µm, ning peenimad neist võivad sobivatel tingimustel õhku hõljuma jääda vähemalt 4 tunniks. Kuigi individuaalsed viiruseosakesed on sellistest niiskusepiiskadest kordades väiksemad (näiteks 2020. aasta pandeemia põhjustanud koroonaviiruse läbimõõt on suurusjärgus 0,05–0,2 µm ), ei levi viirused enamasti üksikult, vaid suuremates kobarates, mis omakorda asuvad mainitud suuremate niiskuseosakeste sees. Seetõttu pakuvad inimesele võrreldes katmata näoga piisknakkuste vastu kaitset kõik hingamiskaitsed, mille filtri tihedus on piisav niiskuseosakeste kinnipüüdmiseks. Enamasti on vajalikud ka kaitseprillid või -visiir. Nakatunud inimese, looma või pindade kokkupuute tulemusena võib haigus edasi kanduda, kui viirusosakesed satuvad järgmise inimese limaskesta, näiteks suu, silmade, nina või kõrvade kaudu.
Nakatumine ei toimu viiruse sissehingamisel või limaskestadega kokkupuutel automaatselt. Nakatumine nurjub, kui viirusosakeste kogus on liiga väike või inimese üldine immuunsüsteem piisavalt tugev.
Tunnused
Piisknakkused või allergeenid põhjustavad tihti põletikku ülemistes hingamisteedes: ninas, kurgus, põsekoopas (täpsemalt ninakõrvalurgetes) ja kopsudes. Tunnused on üldjuhul nohu, köha, aevastamine, kurguvalu ja palavik, lisaks peavalu, väsimus, isu puudumine, halvimal juhul kopsupõletik.
Üldlevinud piisknakkused
Eestis levinumad piisknakkushaigused läbi aegade on difteeria, leetrid, läkaköha, meningiit, sarlakid, tuberkuloos, rõuged, tuulerõuged, mumps, punetised, Hispaania gripp, legionelloos, lastehalvatus. Enamikku neist haigestumine on vaktsineerimise teel vähendatud üksikjuhtumiteni (leetrid, punetised, mumps) või on märgatavalt vähenenud raskete invasiivsete haigusvormide osakaal (nt Hispaania gripp), rõuged on vaktsineerimise tulemusel likvideeritud.
Piisknakkusena levivad ka koroonaviiruste põhjustatavad SARS, MERS ja COVID-19.
Levimise võimalused
Piisknakkused levivad sülje, hingeõhuniiskuse ja muude piiskadena. Hingamisel, rääkimisel, köhimisel ja aevastamisel lendub suust erineva suurusega osakesi, mis on seotud kobaratesse sülje, lima, vee(auru) ja tolmuga. Suuremad osakesed – piisad – langevad suust/ninast eraldumisel maapinnale, väiksemad osakesed – aerosoolid – aurustuvad ning nende jäägid jäävad õhku lendlema. Mahalangenud niiskusepiisad võivad püsida nakatumisvõimelisena tundidest päevadeni, sõltuvalt näiteks haigusetekitajate liigist, temperatuurist, õhuniiskusest ning päikese UV-kiirgusest. Näiteks 2020. aasta pandeemia põhjustanud koroonaviirus võib pindadel nakatumisvõimelisena püsida enamasti 3–4 päeva, mõne allika vältel kuni 7 päeva .pisi|333x333px|Aevastusest tekkinud süljepiiskade suuruse ja arvu suhe|alt=https://royalsocietypublishing.org/doi/full/10.1098/rsif.2013.0560?fbclid=IwAR06_5jpyu-YExKsU2Q-sTXenMerREA6jMxvTAE5fyzmJwLKI5r5eTltekE#d3e1463 Piiskadena (diameeter on suurem kui 10 μm) võib viirus levida pärast köhatust või aevastust kuni 6 m (mida suurem piisk, seda lähemale maandub) ning selle käigus tekib alati ka väiksemaid (aerosoolseid, õhus hõljuvaid) piisku. Piisad võivad langeda nt lähedal olevale inimesele, loomale või pindadele.
Viiruseosakesi (diameeter on alla 10 μm), mis on piisavalt kerged, et õhus pikemalt hõljuda, nimetatakse aerosooliks. Aerosoole kannavad mööda keskkonda (nt toast tuppa) ventilatsioon ja tuul. Näiteks katsed COVID-19 põhjustava viirusega on näidanud, et viirusosakesed võivad aerosoolina (mis on enamasti aevastuse, köhatuse või rääkimise hingeõhuniiskuse mikropiisad või nende jäägid) õhus püsida 3–4 tundi. Seetõttu on haigusperioodil soovitatud vältida kinniseid ruume nagu lifte, kontoreid, samuti mitte jagada tuba nakatunud pereliikmega. Aerosoolide eest kaitsevad vaid N95 ja sellest paremad respiraatorid.
Sügaval kopsus toimub gaasivahetus läbi kopsualveoolide. Õhuga levivad haigustekitajad saavad tungida sügavale kopsu juhul, kui viirusosakesed on piisavalt väiksed (alla 10 μm), et tungida läbi õhukanalite kopsualveoolide rakkudesse. Suuremad süljepiisad peatuvad ninas, kurgus ja ülemistes hingamisteedes: hingetorus, kopsutorus (bronh), kopsu ülaosas.
Levimise takistamine
Kuna piisknakkus säilib nakatusvõimelisena ka pindadel, siis on eriti tähtis järgida hügieeninõudeid nagu kätepesu pärast avalike kohtade (ühistranspordi, poodide, avalike WC-de) külastust. Piiskadevastaseks kaitseks sobib tavaline kirurgiline mask või isetehtud riidemask, mis on võimaluse korral kombineeritud õhukindlate või tavaliste prillide või visiiriga.
Mida suuremad on viirusosakesi kandvad vee- ja tolmuosakesed, seda kergemini takerduvad need riietele (sh nina ja suu ees kantavale sallile või (isetehtud) maskile), limaskesta või maanduvad haiguskandja ette, mis vähendab tõenäosust jõuda järgmise inimese kopsu. Viiruse osakeste väga väike suurus ei muuda suurema filtrikoega näomaske kasutuks, sest filtrid ei püüa õhust mitte eelkõige/ainult imepisikesi üksikuid viiruseosakesi (nt koroonaviirus suurusega 0,05–0,2 µm), vaid kordades suuremaid niiskuse- või mikrotolmu osakesi (näiteks piisku läbimõõduga 600‒750 µm ), millega ka viiruste kobarad lendavad. Kuna maskide kaks olulist väärtust on maski kandja köhatuste ja aevastuste kinnipüüdmine maski sisse (üksteise kaitseks, vähendades levivate viiruseosakeste kogust ning levimiskaugust) ning maski kandja kaitsmine enda näo puudutamise eest, peetakse maski täielikust mittekandmisest kasulikumaks kasvõi isetehtud maski. Kuigi isetehtud riidemask ei paku täielikku kaitset, langetab see (oluliselt) kandja limaskestani jõudvate viiruseosakeste arvu, millest võib piisata, et haigestumist vältida. Kui isetehtud korduvkasutatavad maskid on kolmekihilised ning sisaldavad ühe kihina väljavahetatavat majapidamispaberit (või näiteks ühekordset teefiltrit, korduvpestavat tolmuimeja filtrit vms), on nende efektiivsust võimalik veelgi tõsta. Samuti, kui nakkushaiguse andnud viiruseosakeste kogus on väiksem, aga inimene jääb haigeks, kulgevad haigused enamasti oluliselt kergemalt, sest keha immuunsüsteemil oli rohkem päevi aega reageerida.
Nakkuse leviku tingimused
Piisknakkused levivad vastavalt keskkonnale erinevalt. Sise- ja väliskeskkonnas on põhitegurid temperatuur ja õhuniiskus, välikeskkonnas ka tuul.
Kliima määrab asukoha temperatuuri, tuuled ja suhtelise õhuniiskuse – põhitegurid, mis mõjutavad nakkushaiguste levikut, kestust ja viirusosakeste nakkavust. Näiteks gripp levib lihtsamini põhjapoolkeral talveperioodil, sest tingimused on siis viiruse levimiseks kõige soodsamad. Seda tõestab talvine gripiviiruse puhang.
Haiguste ennetamine
Igaüks saab kaitsta ennast, perekonda ja laiemat kogukonda. Ennast kaitstes kaitseb igaüks ka teisi. Nakkuse eest kaitsmisel rõhutatakse valikuliselt järgnevaid meetmeid:
Moedisain
Moekunst ehk rõivadisain on disainiharu. Iseseisvaks kunstialaks kujunes 19. sajandi II poolel, mil Pariisis asutati esimesed moemajad. Eristatakse igapäevaseks kandmiseks mõeldud rõivaste kujundamist ning kõrgmoodi, mille väljundiks on moeetendus või moefoto. pisi|255x255px
Moedisain ja selle jagunemine
Moedisain ehk moekunst (rõivadisain, riietusesemete kujundamine ja kombineerimine) on disaini, esteetika, naturaalse ilu jms väljendamine ja kujutamine rõivastel ja aksessuaaridel. Moedisaini mõjutavad kultuur ja sotsiaalsed hoiakud ühiskonnas ning see varieerub olenevalt ajast ja kohast. Moedisain on lai teema, mis hõlmab peale loomeprotsessi ja materjalide veel tehnoloogia arendamist ja globaalsete tootmiskettide strateegilist juhtimist, mitmesuguseid allüksusi ning brändi loomist. Mood on teatud ajahetke kombed, rütm, maitse muusikas, kunstis ja rõivastuses.
Aksessuaare kasutatakse, et täiustada rõivaid, ja on valitud spetsiaalselt et täiendada kandja välimust. Aksessuaarid jagunevad kahte rühma: tarbefunktsiooniga aksessuaarid, näiteks kepid, käekotid, päikese- ja vihmavarjud, ning eemaldatavad iluaksessuaarid, näiteks prossid ja muud ehted. Moekad riided, lisandid ja kehaehted jäävad teistele lihtsalt silma. Sageli on käekotid, jalatsid, mütsid, ehted, aksessuaarid ja uus soeng oluline staatuse sümbol. Moedisain jaguneb kolmeks: haute couture ehk kõrgmood, ready-to-wear ja massimood.
Ime
Ime on üleloomulik ja ebaharilik sündmus.
Moedisain
Haute couture
pisi|[[Prantsusmaa lühidokumentaal Jacques Doucet' haute couture kollektsioonist 1923. aastal]]pisi|340x340px|Moemodell esineb [[Peterburis (2017)]] Haute couture (prantsuse keeles; eesti keeles 'kõrge õmblemine' või 'kõrge kleiditegemine') ehk kõrgmood on eksklusiivsete individuaalõmbluse rõivaste loomine. Haute couture rõivas luuakse algusest lõpuni käsitsi, kasutatakse kõrge kvaliteediga kalleid kangaid ning õmblemisel tähtsustatakse kõiki detaile ja kasutatakse ainult käsitöötehnikaid. Couture tähendab prantsuse keelest otse tõlgitult 'kleidi tegemist', kuid võib viidata ka moele üleüldiselt ja rätsepatöödele. Haute couture ' i rõivastus valmistatakse kliendile ning rätsepad kohendavad rõivaid vastavalt kliendi mõõtudele.
Ime
Paljudes religioonides tõlgendatakse imet mõne jumala, pühaku või muu üleloomuliku olendi tegevusena, mis võib kinnitada palvete kuuldavõtmist vms kontakti kõrgemate vaimsete jõududega.