cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eneseregulatsiooni teooria
Uuringud
Lisaks Bandura tööle, on psühholoogid nagu Muraven, Tice ja Baumeister viinud läbi uuringu, kus vaadeldi enesekontrolli kui piiratud ressurssi. Nad leidsid, et eneseregulatsiooni protsessil on kolm peamist mudelit: eneseregulatsioon kui jõud, teadmiste struktuur ja oskus. Jõu mudelis näitasid nad, et eneseregulatsiooni on võimalik pidada jõu osaks, sest see nõuab tahtejõudu, mis on piiratud ressurss. Suutmatus ennast reguleerida võib seega olla tingitud ressurssi ammendumisest. Eneseregulatsioon kui teadmiste struktuur sisaldab teadlaste teooria järgi kindlat hulka teadmisi, et kasutada enesekontrolli nagu igat teist õpitud tehnikat, kuid suutmatus ennast reguleerida võib olla tingitud vähestest teadmistest. Eneseregulatsioon kui oskus, mida ei saa kahandada, areneb aja jooksul. Seega, suutmatus kasutada eneseregulatsiooni, oleks seletatav oskuste puudulikkusega.
Dewall ja ta kolleegid (Baumeister, Gailliot & Maner, 2008) viisid läbi erinevaid eksperimente, paludes katseisikutel sooritada ego kurnatuse ülesandeid, et vähendada enesereguleerivat ressurssi (glükoos) ajus. Katse koosnes erinevatest ülesannetest, kus osalejatel paluti esimeses ülesandes lugeda läbi essee ja seejärel tõmmata ring ümber sõnadele, mis sisaldasid "e" tähte. Hiljem paluti neil tõmmata ring ümber sõnadele, mis sisaldasid "e" ja/või "a" tähte. Pärast katset jagati katseisikud kahte gruppi: nii-öelda glükoosigrupp, kus osalejad jõid ühe klaasi suhkruga limonaadi ja kontrollgrupp, kus joodi limonaadi, mis oli valmistatud Splendast. Seejärel paluti katseisikutel kirjeldada, kuidas nad eri olukordades (hüpoteetiliselt) aitaksid oma sugulasi ja mittesugulasi. Tulemustest järeldus, et kontrollgrupis olevad inimesed olid vähem tõenäoliselt valmis aitama teisi abivajajaid, välja arvatud sugulasi. Samas kui nende ajus oleks glükoosi tase olnud kõrgem, siis oleksid tulemused olnud tõenäoliselt vastupidised. Antud uuring toetab eneseregulatsiooni jõu mudelit, mis kinnitab, et eneseregulatsioon on piiratud ressurss.
Erinevate uuringute tulemustele toetudes määrasid Baumeister ja ta kolleegid neli eneseregulatsiooni komponenti: soovitava käitumise standardid, motivatsioon, mis oleks standarditega vastavuses, situatsioonide ja mõtete monitooring ning tahtejõud.
Kokkuvõte
Eneseregulatsiooni saab igapäevaelus kasutada paljudes aspektides, sealhulgas sotsiaalsetes olukordades, isiklikus tervisejuhtimises, impulsikontrolli üle jne. Kuna jõu mudel on üldiselt toetatud, siis ego kurnatuse ülesannete täitmine on piiratud. On arutletud, et eneseregulatsiooni kurnatus on seotud valmisolekuga aidata abivajajaid, välja arvatud indiviidi sugulasi. Paljud uurijad on panustanud nendesse uurimustesse, kaasaarvatud Albert Bandura, Roy Baumeister ja Robert Wood.
Jori Lehterä
Jori Jonatan Lehterä (sündinud 23. detsembril 1987 Lempääläs) on Soome jäähokimängija, kes mängib keskründajana Soome kõrgliigaklubis Tappara.
Ta alustas klubikarjääri Soome kõrgliigaklubis Jokerit, mille meeskonnas debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2006–07. Aastatel 2007–2010 mängis ta Soome kõrgliigas Tappara meeskonnas. Hooajal 2009–2010 oli ta 69 punktiga (19+50) Soome kõrgliigas resultatiivseim mängija. Ta pälvis põhihooaja väärtuslikumale mängijale antava Lasse Oksaneni auhinna.
Hooajal 2010–11	mängis ta KHL-is Jaroslavli Lokomotivi ridades. Seejärel mängis ta kolm hooaega Novosibirski Sibiris. Aastatel 2013 ja 2014 osales ta KHL-i tähtede mängul
2008. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft'is 65. valikuna. Bluesi meeskonnaga liitus ta alles hooajal 2014–15. Kokku mängis ta Bluesis kolm hooaega. 2017. aasta juunis siirdus ta Philadelphia Flyersi, kus mängis kaks hooaega.
2019. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Peterburi SKA-ga. Järgmisel hooajal siirdus ta Moskva Spartaki.
2022. aasta juunis naasis Lehterä pärast 12 aastat tagasi Soome kõrgliigasse, kui liitus taas Tapparaga. Hooajal 2022/23 võitis ta Tapparaga Jäähoki Meistrite Liiga. 2023. aastal tuli ta Tapparaga lisaks Soome meistriks.
2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Lehterä Soome jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Sama aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega hõbemedali.
Põdruse postijaam
Põdruse postijaam on endisaegne postijaam Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Tallinna–Narva maantee ääres.
Tallinna–Peterburi postimaantee Põdruse postijaama peahoone valmis 1813. Enne seda oli seal puidust peahoone, mis koos kõrvalhoonetega 1809. aastal põles.
Postijaama peahoones tegutses kaua kool ja postijaama tallis kauplus.
Flo lade
Flo lade lasub Tremadoci lademel ja see lamab Dapingi lademe all. Lademe vanus on 478,6...471,8 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Hunnebergi lade ja Billingeni lade.
27. ekspeditsioon
27. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise kosmosejaama 27. alaline meeskond.
Väike Pihlakare
Väike Pihlakare on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Salinõmme küla alal Soonlepa lahes Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisus asuv 0,23 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 211 meetrit.
27. ekspeditsioon
Ekspeditsioon algas 16. märtsil 2011.
Väike Pihlakare
Väikesest Pihlakarest 100 meetrit kagus asub Suur Pihlakare. Saar ise asub 400 meetri kaugusel Salinõmme poolsaarest. Saar on liivase pinnamoega.
Kare koordinaadid on.
Küti mõis
Küti mõis, ka Kurkülla, Kupna-Küti karjamõis (saksa keeles Kurküll) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Küti küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal.
Ajalugu
Küti mõis oli keskajal Saksa ordu majandusmõis. Esmamainitud kirjalikes allikates 1473. aastal. Enne 1581. aastat kuulus Küti kroonumõisana Rakvere linna alla, seejärel Rootsi kroonile. 1582. aastal sai Halsten Nilsson Küti mõisa vahetusena temalt 1582. aastal ära võetud Buxhöwdeni/Neeruti mõisa eest, peale tema surma 1598. a läks mõis uuesti kroonule tagasi. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Harju-Viru õiguse järgi Küti mõisa Gerdt Skyttele/Schützile, kes 1676. aastal pantis Küti mõisa Norra ja Jõgisoo mõisate omanikule Georg (Jürgen) von Knorringule. 1685. aastal mõis redutseeriti, kuid jäi Schützide kätte rendile. 1725. aastal ostis rittmeister Ewold Gustav von Schütz, pärandavara jagamise lepinguga oma õe Margaretha Elisabeth von Rosenthalilt ja surnud õe Christina Esther von Tiesenhauseni lastelt nende pärandiosa (2600 riigitaalrit) välja.
1777. aastal assessor Adolph Heinrich von Anrep müüs Küti mõisa leitnant Berend Johann von Kursellile, kes omakorda müüs mõisa Hermann Johann von Fredericile. 1757. aastal oli mõisa omanik lesestunud kapteniproua Barbara Juliane von Friederici (sünd von Wrangell). Pärija, leitnant Karl Christian von Frederichi müüs isalt päritud ja emale kuulunud Kupna ja Küti mõis haagikohtunik Heinrich Otto Zoege von Mannteuffelile. Hind 52 000 rubla.
1800. aastal Eestimaa Ülemmaakohtu assessor Heinrich Otto Zoege von Manteuffel loovutas Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Merikülaga oma vennale assessor, kapten Wilhelm Johann Zoege von Manteuffelile. Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli (surn. 1816) pärija, poeg Heinrich Otto sai 1817. aastal Kupna ja Küti mõis koos Võhu karjamõisaga ning Merrekülli koos külaga. 1827. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli pärija, poeg Peter Otto Zoege von Manteuffel Kupna mõisa, Võhu karjamõisa ja Meriküla küla ning lisatingimusega Vinni ja Mõdriku mõisate raieõigusega Võhu puistus.
1837. aastal Peter Otto Zoege von Manteuffel pantis Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Meriküla külaga kolmeks aastaks Karl Georg von Essenile. Hind 75 000 hõberubla ning 1842. aastal muudeti pandileping ostu-müügilepinguks. 1847. aastal müüs Karl Georg von Essen Kupna, Küti, Meriküla ja Võhu mõis "Verein zur Einführung einer Musterwirtschaft in Estland´ile" (Eestimaa Mustermajapidamise Asutamise Ühingule).
1861. aastal omandasid Küti mõisa Stackelbergid: Georg Alexander von Stackelberg, kes kinkis mõisa 1909. aastal Virumaa kreisisaadik ja aurahukohtunik Georg Rudolf von Stackelbergile.
Elodeiidid
Elodeiidid ehk juurdunud sukeltaimed on veetaimed, mille varred ja lehed heljuvad vabalt vees, kuid taimed ise on juurtega settesse kinnitunud.
Nimetus tuleneb vesikatku perekonnast (Elodea). Nt kanada vesikatk on elodeiid.
Koen Lenaerts
Koen Lenaerts (sündinud 20. detsembril 1954) on Belgia jurist, Euroopa Kohtu esimees.
Teenistuskäik
1979–1983 oli ta assistent Katholieke Universiteit Leuveni ülikoolis, seejärel sama kooli Euroopa õiguse professor. 1984–1985 oli ta Euroopa Kohtu õigusnõunik. 1984–1989 Collège d'Europe professor. 1986–1989 oli ta Brüsseli advokatuuri liige.
Euroopa Kohtu esimese astme kohtu kohtunik 25. septembrist 1989 kuni 6. oktoobrini 2003. Euroopa Kohtu kohtunik alates 7. oktoobrist 2003. Euroopa Kohtu asepresident alates 9. oktoobrist 2012 kuni 7. oktoobrini 2015; Euroopa Kohtu president alates 8. oktoobrist 2015.
Iluaed
pisi|Iluaed [[Oxfordshire'is]] Iluaed on aed, kus kasvatatakse peamiselt ilutaimi.
Gallipoli langemine
Gallipoli langemine (türgi: Gelibolu'nun Fethi, Gelibolu vallutamine) oli Gallipoli kindluse ja poolsaare piiramine ja vallutamine osmanitürklaste poolt 1354. aasta märtsis. Pärast poolt sajandit kaotusi Osmanite käest oli Bütsants kaotanud peaaegu kõik oma valdused Anatoolias, peale Filadelfia. Juurdepääs Egeuse ja Marmara meredele tähendas, et Osmanid võisid nüüd vallutada Lõuna-Balkani ja liikuda edasi põhja poole Serbiasse ja Ungarisse.
Vallutamine
Bütsantsi kodusõja (1352–57) ajal rüüstasid keiser Ioannes VI-ga liidus olevad türgi palgasõdurid enamuse Bütsantsi Traakiast ja 1352. aasta paiku anti neile väike Tzympe kindlus Gallipoli lähedal. 2. märtsil 1354 tabas piirkonda maavärin, mis prustas sadu külasid ja linnu. Peaaegu kõik Gallipoli hooned hävinesid, mistõttu kreeklastest elanikud evakueerusid linnast. Kuu aja jooksul hõivas Süleyman Paşa selle paiga, kindlustades selle kiiresti ja asustades selle Anatooliast toodud türklaste perekondadega.
Tagajärjed
Gallipolist pidi saama peamine sillapea Euroopasse, mille kaudu Osmanid hõlbustaksid edasist laienemist Euroopasse. Vähem kui kümne aasta jooksul langes peaaegu kogu Bütsantsi Traakia türklaste kätte, sealhulgas Adrianoopol.
Hamiltoni maakond (Texas)
Hamiltoni maakond (Hamilton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Nicaragua jalgpallikoondis
Nicaragua jalgpallikoondis on Nicaragua rahvuskoondis jalgpallis, mis esindab riiki alates 1929. aastast ja mida haldab Nicaragua jalgpalliliit. Nicaragua koondis on Põhja- ja Kesk-Ameerika jalgpalliliidu CONCACAF liige, kuuludes Kesk-Ameerika jalgpalliliitu. Jalgpallikoondise koduväljak on riigi pealinnas Managuas asuv Estadio Nacional de fútbol.
Hamiltoni maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on Hamilton.
Maakond moodustati 1856. aastal.
Eurokeel
pisi|Eurokeel on keel, mida kasutatakse Euroopa Liidu tekstides Eurokeel on keel, mida kasutatakse Euroopa Liidu dokumentides. Alates 2015. aastast on sõna "eurokeel" lisatud Eesti õigekeelsussõnaraamatusse.
Eesti Keele Instituut on alates 2008. aastast avaldanud artiklikogumikke, mis on üks põhiline eurokeele materjal.
Eurokeele puhul räägitakse palju tõlkimisest. Tõlkimine on aga üks murekohtadest, sest tõlkijad kasutavad vahepealse keelena inglise keelt ja nii võib tekkida vigu. Suulisel tõlkimisel esineb sagedamini vigu kui kirjalikul, sest tõlge valmib kohapeal. Esimese eurokeele kogumiku põhjal võib järeldada, et eurokeel peaks olema osa meie ühisest arusaadavast keelest. Seetõttu soovitakse eurokeelega seotud probleeme lahendada. Euroopa Liidu institutsioonides töötavad Eesti tõlgid ja tõlkijad, kes läbivad pidevalt täiendkoolitusi, et eurokeel muutuks selgemini arusaadavaks. Lisaks töötavad Euroopa Liidus inimesed, kes loovad pidevalt uut eestikeelset terminoloogiat.
Iseloomulikud tunnused
Kirjakeele üheks allkeeleks on oskuskeel, mille eripära on terminid (erialakeele sõnad ja sõnaühendid). Eurokeel on allkeel, mis kuulub oskuskeele valdkonda. Oskuskeeltest on eurokeel kõige sagedamini tõlgitav keel.
Eurokeeleks võib pidada Euroopa Liidu tekstides kasutatavat keelt. Meeli Sedriku arvates peavad inimesed eurokeeleks keelt, mis sisaldab palju keerulisi võõrsõnu ning võib jääda inimestele arusaamatuks. Keeruline keelekasutus tuleneb sellest, et Euroopa Liidus koostatakse palju õigusakte. Lisaks õiguskeele valdkonnale võib eurokeele allkeeltest välja tuua ka veonduse, kalanduse ning hariduse valdkondadega seotu.
2012.–2013. aastal lõi Eesti Keele Instituut ametniku soovitussõnastiku, mis on koostatud elektroonilises sõnastikusüsteemis ning veebis kättesaadav kõigile. Sõnastik on mõeldud neile, kes soovivad kirjutada ametliku sisuga teksti. Eurokeele alla kuulub eurosläng, mis enamasti on kantseliitlik ning sisaldab peamiselt Euroopa Liidu temaatikat. Eesti keeles võivad need sõnad tunduda toortõlkelised (tõlgitud sõna-sõnalt), kuid eurokeeles on neil tähendus olemas. Näiteks kasutatakse euroslängis seoses Euroopa Liidu dokumentides tehtavate muudatustega sõna corrigendum. Eesti keeles soovitatakse sõna corrigendum asemel kasutada järgmisi sõnu: parandus, parandusõiend või täpsustus.
Eesti Keele Instituudi artiklikogumikud eurokeele teemal
Eurokeele kohta on Eestis ilmunud seitse artiklikogumikku. Kogumikud on sisult erinevad, kuid kõigi koostaja on Eesti Keele Instituut.
Esimene kogumik avaldati 2008. aastal. Kogumik sisaldab 2007. aastal Eesti Keele Instituudi ja Soome Kodumaa Keelte Uurimiskeskuse korraldatud konverentsi materjale. Kogumiku nimeks sai "Euroopa Liidu keel kui meie ühine keel", sama pealkirjaga oli ka eespool nimetatud konverents. Lisaks sisaldab kogumik tõlkijatele suunatud Euroopa Liidu keelekursustel osalenud koolitajate tekste.
Teine kogumik ilmus 2009. aastal pealkirjaga "Kas eurotekstides on kohta ilusale ja selgele keelele?". Selles kogumikus on Euroopa Liidu institutsioonides töötavad tõlkijad kirjutanud oma tööst. Koostajad soovivad lugejatele näidata, kuidas tõlkijad peavad vaeva nägema, et leida sõnadele sobiv eestikeelne tähendus.
Kolmas kogumik "Et lugeja võiks tulla" avaldati 2010. aastal. Põhiteemaks on eurokeele uurimine ja toimetamine. Need teemad on olulised seetõttu, et eurokeelt ei ole palju uuritud ning eurokeelsetes tekstides leidub sõnu, mis ei ole kõige täpsemini tõlgitud.
2012. aastal ilmus neljas eurokeele kogumik "Selged mõtted, selge keel". Koostajad on kogumikku lisanud info erinevate riikide selge keele eestvedajate ettevõtmiste kohta. Selge keel on lihtsa vormiga keel, mis on kõigile ühemõtteliselt arusaadav ning kus olulisel kohal on ka sõnade loogiline järjestus. Selge keele eesmärk on meid ümbritseva info kergemini arusaadavaks tegemine. Paljudes riikides on levinud ka selge keele liikumised, mida Eestis veel ei ole toimunud.
Esimene kogumik, mille puhul saab rääkida autoriõigustest, avaldati 2013. aastal Helika Mäekivi juhtimisel. Viienda eurokeelse kogumiku pealkiri on "Emakeelne eurokeel". Autor on kokku puutunud olukordadega, kus on aru saanud, et tõlkijate keelekasutus ei ole uuenenud nii palju, kui oleks vaja. Mäekivi soovib julgustada tõlkijaid mitmekesisemaid väljendeid kasutama.
Kuues kogumik "Selge kommunikatsioon" avaldati 2015. aastal. Sama kogumik ilmus 2014. aastal inglise keeles. Kogumiku koostamise mõte tuli autoril pärast IC Cleari kursustel osalemist ning seetõttu on osa artikleid kirjutanud IC Cleari nõustamisrühma liikmed. IC Cleari selge kommunikatsiooni kursus sisaldab selge keelekasutuse ja infodisaini õppimist. Selge keele liikumine, millest on pikemalt kirjutatud eelmises kogumikus, on mõjutanud dokumentides kasutatavat keelt ja stiili. Selgest keelest on välja kasvanud selge kommunikatsioon, mille eesmärk on koostada infot vastavalt olukorrale. Kogumik annab ülevaate, mida selge kommunikatsioon hõlmab.
Seni viimane eurokeelne kogumik "Tõlkimise tahud" avaldati 2017. aastal. Kogumik käsitleb tõlkimise eri tahkusid ning tõlkimise nelja põhilist osa. Suuline ja kirjalik tõlkimine on sisult väga erinevad. Suulist tõlget ei saa hiljem muuta, sest tõlge valmib kohapeal. Kirjalike tekstide tõlkija saab võimalusel tekste muuta. Tõlkimise osaks on ka erialaterminite täpne ja selge edastamine, sest tõlgitud tekst peab olema algtekstiga samane. Lisaks on väga oluline tekstide toimetamine, et kõik lugejad saaksid tekstist ühtemoodi aru. Kogumiku artiklite autorid on inimesed, kes tegelevad tõlkimise eri tahkudega.
Eurokeelsete tekstide tõlkimisest
Euroopa Liidu organisatsioonidesse on asunud tööle palju Eesti tõlkijaid. Nende ülesanne on tõlkida Euroopa Liidu sisest informatsiooni kas eesti või mõnda teise keelde. Tõlkimisel võib esineda probleeme, sest tavaliselt tõlgitakse tekst inglise keelde ja alles siis eesti keelde. Nii jõuab info inimesteni palju hiljem. Tõlkimine käib kiiresti ja tõlkija ei pruugi leida selle ajaga sõnu, mida oleks sobiv kasutada. Lisaks muutub ja uueneb eurokeel kogu aeg, sest uut infot tekib pidevalt juurde.
Euroopa Liidu institutsioonides ei ole tõlkijatel lubatud lauseid lühendada. Lausete algkuju ja juriidiline täpsus on olulised selleks, et toimiks viitamissüsteem dokumentides. Lisaks on tähtis, et tõlgitav tekst oleks algtekstiga võimalikult sarnane. Selleks töötavad Euroopa Liidus inimesed, kes loovad uut eestikeelset terminoloogiat. Näiteks saab uusi termineid kasutada, kui arutlusel on teema, mis on ühele kultuurile omane, kuid teisele võõras.
Haridus- ja teadusministeerium andis loa teha täiendkoolitusi Eesti tõlkijatele, kes töötavad Euroopa Liidus. Lisaks tegelevad ka Eesti Keele Instituudi töötajad eurokeele hooldamisega. Soovitakse, et eurokeel oleks tulevikus osa meie ühisest keelest ja kõigile arusaadav. Täpsemat infot eurokeele hooldamise kohta võib leida eurokeelehoolde kodulehelt.
Tõlkimise tahud
Euroopa Liidu institutsioonide kohtumistel on oluline, et kõik saaksid sõna võtta ja dokumente lugeda oma emakeeles. Euroopa Liidus osalevad eurokeele tõlkimisel nii tõlgid, kes tegelevad suulise tõlkimisega, kui ka tõlkijad, kes tegelevad kirjaliku tõlkimisega. Tõlkimisel on neli põhilist tahku: suuline tõlkimine, kirjalik tõlkimine, terminiloome ja toimetamine.
Tõlkimise üks osa on suuline tõlge, seda saab omakorda jagada kaheks: sünkroontõlge ja järeltõlge. Enamasti kasutatakse sünkroontõlget, mis tähendab, et tõlk tõlgib kõneleja rääkimise ajal. Euroopa Liidu kohtumistel läheb vaja vähemalt 72 tõlki, iga keele kohta 3. Vähem kasutatakse järeltõlget, kus tõlk teeb märkmeid ja kui kõneleja on lõpetanud, edastab kõne sisu vastavas keeles.
Kirjaliku tõlke puhul kehtib reegel, et enne tõlgitud teksti avaldamist peab selle üle vaatama toimetaja. Murekohaks on see, et kindla tähtaja puhul kulutatakse rohkem aega tõlkimisele ja teksti toimetatakse kiirustades. Seetõttu võivad mõned vead märkamata jääda. Teisel juhul võib toimetaja lausetest välja võtta need kohad, mis pole piisavalt selged, kuid nii muutub tekst algtekstiga võrreldes täielikult. Parimad keeruliste dokumentide tõlked valmivad tänu spetsialisti ja keeletoimetaja sujuvale koostööle.
Terminoloogia on kindla eriala terminite kogum. Termin on sõna või sõnaühend, mis tähistab erialast mõistet. Terminoloogiatöö on mõiste ja termini (sisu ja vormi) vaheliste seoste uurimine ning analüüsimine. Kõigepealt tehakse selgeks uuritava mõiste sisu ning hakatakse termineid välja töötama, paika panema või korrastama. Hea tulemuse saavutamiseks tuleb iga mõistega palju tööd teha. Valdkonnakeskne ehk süstemaatiline terminoloogiatöö on väga põhjalik ning tulemus kvaliteetne. Terminoloogiatöö eeldab keeletoimetaja ja spetsialistide tihedat koostööd.
Probleemid
Eurokeelt võib mõjutada nn eurosläng. Kui ametnikud kasutavad väljaspool tööd eurokeelt, lisades seda oma emakeelele, võib see mõjutada dokumentide keelt. Eurosläng on enamasti kantseliitlik (raskesti mõistetav keelekasutus). Ametnikud kasutavad kõnedes kantseleikeelt, mis sisaldab palju ametitekstide sõnu ja muudab laused raskesti arusaadavaks. Näitena võib tuua sõna "silomõtlemine" (inglise keeles silo thinking), mis on inglise keelest sõna-sõnalt tõlgitud ja millega mõeldakse kapseldunud mõtlemist. Eesti keeles soovitatakse kasutada "silomõtlemise" asemel täpsemat väljendit või seletust. Ametniku soovitussõnastikust võib näitena tuua sõnad "maksuliselt" (tasu eest, maksude poolest, maksude tõttu) ja "tasuliselt" (tasu eest), mis sisaldavad lt-liidet, lisades sõnale eurokeelele omast keerukust.
Kuna tekstid tõlgitakse eesti keelest enne inglise keelde ja siis soovitavasse keelde (või vastupidi, inglise keele vahendusel eesti keelde), võib teksti sisu muutuda ja jääda arusaamatuks. Tõlkijad peavad lausetele jätma algkuju, et säiliks juriidiline täpsus. Sõnade asemel mõtet tõlkides võib teksti sisust mõni tähtis osa kaduma minna. Seega ei ole lubatud lauseid lühendada, kuid pikkade lausete sisu ei pruugi olla arusaadav. Tõlkimise muudab raskeks ka see, et Euroopa Liidu institutsioonides tutvutakse väga paljude õigusaktidega ning arutelu käigus kirjutatakse erinevaid dokumente, mis tuleb tõlkida ka eesti keelde.
Euroopa Liidu tekstide tõlkimisel on tõlkijatel vaja töö kiiresti valmis saada ja neil pole sobiva vaste leidmiseks aega. Ka sellisel juhul võib mõte kaduma minna. Raskeim on suuline tõlge, sest see valmib kohapeal ja teksti pole võimalik toimetada. Tõlkimiseks on vaja läbida 3 etappi: teksti kuulamine, selle mõistmine ja analüüsimine ning meeldejätmine. Tõlkeprotsesside puudulikkuse tõttu võib lõpptulemus olla algtekstist täiesti erinev. Seejuures peab nii suuline kui kirjalik tõlge olema erapooletu ja professionaalne.
Levaanid
pisi|Levaani monomeer Levaan on homopolüsahhariid, mis koosneb β-(2,6)glükosiidsidemega ühendatud D-fruktofuranosüüljääkidest. Seda saab kasutada toidus, kosmeetikas, farmaatsia- ja keemiatööstuses.
Levaanil on ka näidatud rakkude vohamist, naha-ärritust maandavat mõju, seega võiks seda kasutada niisutava komponendina kosmeetikatoodetes. Sulfaaditud, fosfaaditud või atsetüülitud levaani vorme saaks kasutada AIDSi-vastaste ainetena. Lisaks võib levaani kasutada biotehnoloogias kapslimaterjalina. Levaanil võiks olla palju tööstuslikke rakendusi: seda saab tänu oma pindaktiivsetele omadustele kasutada pindaktiivse ainena majapidamises, glükooli-levaani kahefaasilises vesilahuses saab lahutada valke. Polümeersel levaanil selget prebiootilist toimet pole, sest laktobatsillid saavad lagundada ja süsinikuallikana kasutada ainult lühemaid fruktooligosahhariide. Levaani hüdrolüüsiproduktid võivad seevastu prebiootiliselt toimida. Kuid aine tööstuses kasutamisel on ka mõned piirangud, kuna tal on lahustes vähene keemiline stabiilsus. Kui see probleem lahendatakse, siis suureneb levaani rakendamine erinevates valdkondades oluliselt.
Levaan on üks fruktoosi biopolümeeridest, mida toodavad eelkõige mikroorganismid bakteriperekondadest Pseudomonas, Zymomonas, Bacillus, Lactobacillus ja Streptococcus. Levaani sünteesivaks ensüümiks on levaansukraas, mis kannab sahharoosist pärinevaid fruktoosijääke aktseptormolekulidele. Mikroobide levaani tootmist mõjutavad toitainete kontsentratsioonid ja keskkonna tingimused. On iseloomustatud erineva päritoluga levaanide keemilist koostist ja füüsikalisi omadusi ning kirjeldatud nende molekulmassi, sidemetüüpi, monomeere ja viskoossust.
Levaani molekulmass määrati kindlaks geelkromatograafiaga. Keskmised levaani G-, M-, R- ja Z-levaani molekulmassid on vastavalt 40, 710, 380 ja 570 kilodaltonit. Paljud nimetatud fruktoosijääkidest koosnevad polümeerid toimivad immuunsüsteemi stimuleeriva, kasvajavastase ja põletikuvastase ainena. Näiteks Aerobacter levanicum´i ja Zymomonas mobilis´e levaan näitavad kasvajavastast ja immuunstimuleerivat aktiivsust. Seetõttu kuuluvad levaanid bioaktiivsete polüsahhariidide hulka.
In vivo
Levaani kasvajavastast aktiivsust testiti sarkoom-180-tüüpi kasvajate vastu. 26 päeva pärast oli keskmine kasvaja kaal kontrollrühma hiirtel 1,64 g ja levaani proovidega (200 mg/kg) süstitud hiirtel 0,50–0,95 g. Kasvaja kasvu pärssimise suhe oli 42,2–69,6%. M-levaanil oli suurem kasvu inhibeeriv mõju, aga see ei olnud statistiliselt oluline. R- ja Z-levaanid näitasid sarnast kasvu pärssivat mõju (keskmine väärtus oli 64,2%). G-levaan oli oluliselt väiksema efektiivsusega. G-levaanil on 10–20 korda väiksem molekulmass võrreldes teiste levaanidega. Seega vajavad levaani molekulid piisavat suurust selleks, et saavutada tõhusat kasvajavastast aktiivsust.
Zymomonas mobilis’e levaan toimis pärssivalt nii sarkoom 180 kui ka Erlichi kartsinoomi kasvajarakkude kasvule. Testis kasutati noori Šveitsi albiino hiiri, keskmise kaaluga 20–25 g, ja nelja erinevat levaani preparaati. Testi käigus süstiti kasvaja rakke kubeme piirkonda ning jälgiti levaani 0,2-milliliitrise annuse mõju kasvaja kasvule. Kasvaja pidi olema 7–10 päeva vana. Kemoteraapiaga alustati 24 t pärast kasvaja siirdamist, süstides destilleeritud vees lahjendatud levaani kõhukelmesiseselt nädala jooksul, igapäevase annusega 200 mg/kg. 7 päeva möödudes loomad surmati ja kasvajad analüüsiti ja kaaluti. Testist tuli välja, et Erlichi kartsinoom on levaani suhtes palju tundlikum kui sarkoom 180. Tuumamagnetresonants näitas, et levaanid koosnesid ainult fruktoosi jääkidest. Kuna struktuurilised erinevused testitud levaanide hulgas puudusid, eeldati, et erinevused kasvajavastases aktiivsuses võib olla seotud polüsahhariidi spetsiifilise molekulmassi klassiga.
Tsütotoksiline aktiivsus
Selleks, et uurida levaani tsütotoksilist aktiivsust, kasutati meetodit, milles KB rakuliinid inimese epidermoidsest kartsinoomist kasvatati minimaalses söötmes, millele oli lisatud 10% veiseloote seerumit, 1% glutamiini ja 1% antibiootikumi lahuseid (penitsilliin, streptomütsiin, kanamütsiin). Rakkude monokiht, mis oli eksponentsiaalses kasvufaasis, eemaldati 0,25% trüpsiini lahuse abil. Rakususpensiooni jagati koekultuuri plaatidele ja inkubeeriti. Pärast 24-tunnist inkubatsiooni lisati levaanilahust. Testimisel kasutati destilleeritud vees lahustatud levaani kontsentratsioonidega 1,2–2,5–5,0 ja 50,0 µg/ml. Kultuuri plaate inkubeeriti 5%-lises CO2 atmosfääris 37 °C juures 72 tundi. Levaani tsütotoksilist mõju määrati analüüsides raku proliferatsiooni kogu valgu kontsentratsiooni järgi. IC50 (the half maximal inhibitory concentration) väärtused arvutati kontsentratsioonina, mis inhibeerib rakkude kasvu 50% võrra võrreldes kontrolliga pärast inkubeerimist, ja väärtused määrati kindlaks lineaarse regressiooni alusel. Tulemuseks kinnitati, et levaanil ei ole tsütotoksilist toimet tavalistele imetaja rakuliinidele ja neil on eelis traditsiooniliste vähiravimite ees, millel on kõrge tsütotoksilisus. Testid näitasid, et levaani kõhukelmesisesel manustamisel ei ole kahjulikke kõrvaltoimeid.
Levaan veresuhkru alandajana
Dahech I, Belghith KS, Hamden K, Feki A, Belghith H, Mejdoub H. aastatel 2010–2011 Tuneesias läbi viidud uuringu eesmärgiks oli testida levaani mõju oksüdatiivsele stressile ja hüperglükeemiale alloksaaniga diabeetiliseks muudetud rottides. Selles uuringus kasutatud levaani olid sünteesinud mittepatogeensed bakterid, mis olid hiljuti isoleeritud ja identifitseeritud, nagu näiteks Bacillus licheniformis. Loomad jagati nelja rühma, kuus rotti igas rühmas: kontrollgrupp (kontroll), diabeetiline rühm (Diab.), levaani saanud normaalsed rotid (L) ja levaaniga toidetud diabeetilised rotid (DL). Levaani manustati joogiveega diabeetilistele rottidele 60 päeva jooksul. Levaani manustamine diabeediga rottidele põhjustas märkimisväärset glükogeeni taseme suurenemist (52%) ja vähenes veresuhkru tase vereplasmas (52%). Samamoodi põhjustas levaani manustamine diabeediga rottidesse tiobarbituurhappele reageerivate ainete (TBARS) vähenemise, superoksiidi dismutaasi (SOD), ning katalaasi (CAT)hulga kasvu maksas, neerudes, pankreases ja südames. Lisaks täheldati maksa ja neerude toksilisuse indeksite (leeline fosfataas (ALP), aspartaadi ja laktaadi transaminaas (ASAT ja ALAT), bilirubiin, kreatiniin ja uurea) vähenemist. Tulemused näitavad, et levaani manustamisega saab oksüdatiivseid näitajaid lähendada normaalsele tasemele. See uuring näitab, et levaan on tõhus diabeedi tekitatud hüperglükeemia ja oksüdatiivse stressi pidurdaja ning viitab sellele, et levaani lisamine toidule võib olla abiks diabeedi tüsistuste ennetamisel täiskasvanud rottidel.
Isoetiidid
Isoetiidid ehk põhjataimed on veetaimed, mis kasvavad veekogu põhjas tuttidena või madala vaibana.
Lapuline
Lapuline (ka kontvõõras, koerkäpaline) oli kutsumata külaline eelkõige pulmades, aga ka jootudel, talgutel. Tavaliselt vallaline noormees.
Lapuliseks on lisaks nimetatud kutsumata pulmavõõraid, kes tulevad nooriku tegemise (tanutamise ehk linutamise ja põlletamise) ajaks. Nad olid enamasti noorem rahvas ning tõid ande (käterätt, kindad jms.). Mõnel pool kutsuti nii viimaseid pulmalisi, pulmade lõpetajaid (näit. Räpinas).
Eesti mäng
"Eesti mäng" on 2011. aasta suvel alguse saanud suvine meelelahutuslik telemäng Eesti Televisioonis.
Igas saates osaleb kolm mängijat, kes viskavad täringut ja vastavalt saadud kategooriale, vastavad Eesti-teemalistele küsimustele. Saatejuht on Gaute Kivistik.
2015. aastal oli eetris saate viies hooaeg, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 60. aastapäevale. 19.07. 2020. aastal oli eetris erisaade, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 65. aastapäevale. Saate võitis Marko Reikop.
Tallinna rattamaraton
Tallinna rattamaraton on 1998. aastal alguse saanud ja sarja Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus stardipaigaga Aegviidu spordibaasis. Nüüd toimub MTBest rattamaratonide sarja etapina.
László Moholy-Nagy
pisi|László Moholy-Nagy László Moholy-Nagy [l'aasloo mohoj-nadj] (sünninimi László Weisz; 20. juuli 1895 Bácsborsód – 24. november 1946 Chicago) oli juudi päritolu Ungari maalikunstnik ja fotograaf, Bauhausi õppejõud. Ta oli mõjutatud konstruktivismist ning pooldas tehnoloogia ja kunsti integreerimist.
László Moholy-Nagy õppis Budapestis õigusteadust ja osales esimeses maailmasõjas. 1918 hakkas ta tegelema maalikunstiga. 1919 kolis ta Viini ja 1920 Berliini. 1922 toimus koos Peter Laszlo Periga esimene näitus Berliinis galeriis Sturm.
1937 emigreerus ta USA-sse, kus asutas disainikooli New Bauhaus (hilisem IIT Institute of Design).
Moholy-Nagy suri leukeemiasse.
Loigukiil
Loigukiil (Sympetrum) on kiilide perekond vesikiillaste (Libellulidae) sugukonnast.
Perekonnas on umbes 50 liiki, need elavad peaaegu kõik põhjapoolkera parasvöötmes.
Eesti liigid
Eestis elab 5 selle perekonna liiki
Klaus Hasselmann
Klaus Ferdinand Hasselmann (sündinud 25. oktoobril 1931 Hamburgis) on saksa klimatoloog, meteoroloog ja okeanoloog. 2021. aastal pälvis ta koos Syukuro Manabe ja Giorgio Parisiga Nobeli füüsikaauhinna.
Ta on 1999. aastast Max Plancki Meteoroloogia Instituudi emeriitprofessor. Tema peamised uurimisalad on klimatoloogia, stohhastilised protsessid, ookeaniained, satelliitkaugseire, integreeritud hindamisuuringud ja ühendväljateooria.
Ta on tunnustatud kliimaekspert ja esimese adekvaatse lainemudeli WAM looja. Rohkem kui 17 aasta vältel on ta teinud Eesti teadlastest koostööd okeanoloog Tarmo Soomerega.
Aastatel 1975–1999 oli ta Max Plancki Meteoroloogia Instituudi direktor.
Haridustee ja töökäik
Hasselmann sai koolihariduse Inglismaal, kuhu tema perekond oli 1934. aastal emigreerunud. 1949. aastal naasis ta Hamburgisse. 1955. aastal lõpetas Hamburgi Ülikooli, kus õppis füüsikat ja matemaatikat. Diplomitöö teemaks oli turbulents. Aastatel 1955–1957 õppis ta Göttingeni Ülikooli ja Max Plancki dünaamika instituudi doktoriõppes füüsikat ja hüdrodünaamikat.
Hasselmann sai 1957. aasta juulis Göttingeni ülikoolist doktorikraadi (PhD). 1963. aastal ta habiliteerus. Aastatel 1963–1975 oli ta Hamburgi Ülikooli professor (1972–1975 teoreetilise geofüüsika täisprofessor). Vahepeal, aastatel 1967–1968 töötas ta külalisprofessorina Cambridge'i Ülikoolis ning 1970–1972 oli ta USA uurimiskeskuses Woods Hole Oceanographic Institution Doherty professor.
Alates 1975. aastast töötab ta Max Plancki Meteoroloogia Instituudis. Ühtlasi oli ta aastatel 1988–1999 Hamburgis asuva Saksamaa Kliima Arvutuskeskuse teadusdirektor.
Tunnustus
Ta on valitud ka Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks. ‎
FCI Tallinn II
FCI Tallinn II on Eesti jalgpalliklubi FCI Tallinna duubelmeeskond.
Hansfordi maakond
Hansfordi maakond (Hansford County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Spearman.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Baisogala
Baisogala on alev (endine linn) Leedus Radviliškise rajoonis, Baisogala valla halduskeskus. Alev asub Kiršinase jõe kaldal, seda läbib Liibavi-Romno raudtee.
Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu, seal tegutseb Leedu Loomakasvatusinstituut. Vaatamisväärsusteks on 1882. aastal valminud katoliku kirik ning Baisogala mõisa hoonetekompleks.
Ajalugu
Baisogala kanti esimest korda kaardile XIII sajandil, kuid mainiti asulat esimest korda aastal 1537 kui alevit, kus elas 24 õllega kauplevat ja 10 maad harivat peret. Aastal 1539 sai Baisogalast kihelkonna keskus. Aastal 1587 rajati Baisogala mõis. Esimene kirik hävis aastal 1627 ja uus valmis aastal 1637. Aastal 1615 rajati sinna turuplats. Aastal 1637 sai Baisogala kooli.
Alev sai Põhjasõjas ja katkuepideemias rängalt kannatada – veel aastal 1731 elas seal vaid viis peret. Aastal 1774 põles sealne kirik maha, uus kirik valmis aastal 1781. Aastal 1791 sai Baisogalast linn. XIX sajandi alguses kaotas asula linnaõigused ja läks eraomandisse.
Aastal 1871 valmis raudtee, alevi lähedusse rajati raudteejaam ja selle juurde tekkis iseseisev asula (tänapäeval vana Baisogalaga kokku kasvanud ja sellega administratiivselt liidetud). asutati sinna kihelkonnakool. Aastal 1881 valmis sealne postkontor, mille juures oli ka telegraafijaam. Aasta hiljem ehitati sealne kirik Komarite perekonna raha eest ümber tänapäevasele kujule. Aastal 1919 pidasid Leedu sõjajõud alevi juures lahinguid nii Punaarmee kui ka Pavel Bermondt-Avalovi sõjavägede vastu. XX sajandi alguses kasutati ka nimekujusid Beisagala ja Bejsagola.
Aastal 1942 tapsid Saksa okupatsiooniväed 664 Baisogala elanikku, põhiliselt olid ohvrid juudid. Aastail 1944–1958 tegutses alevis masina-traktorijaam, seejärel aga asus selle asemele maaparandajate baas. Aastal 1960 rajati alevisse loomakasvatusinstituut, ühtlasi sai alevist selle juures tegutseva sovhoosi keskasula.
Norra lunnikoer
Norra lunnikoer on Norrast pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Tänu kehaehitusele on see tõug nagu loodud lunnide jahtimiseks rannikuäärsetel järskudel kaljudel ning fjordides."
Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Valvas, energiline ja elavaloomuline."
Norra lunnikoeral on käppadel kuus varvast ja mitmeid teisi anatoomilisi erijooni.
Ernst Rosen
Ernest Rosen (20. juuni 1884 – 5. august 1962 Saksamaa) oli Eesti majandustegelane, Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co peadirektor (1938–1940) ja Tallinna Aktsiaklubi president aastatel 1923–1938.
Ernst Rosen asus 1941. aastal ümberasujana Saksamaale.
Ozoli (Renda vald)
Ozoli (vanasti ka Ozolmuiža) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas.
Küla tekkis endise Ozoli mõisa (Ohseln) keskuse juurde.
Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas tegutsenud partisanidele.
Aastal 2015 oli külas 46 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 30, aastal 2020 aga 19.
pisi|tühi|Ozoli turbatööstus
Kert Kesküla
Kert Kesküla (13. jaanuar 1975 Tallinn – 28. september 2011 Tallinn) oli eesti korvpallur.
Ta töötas OÜ BAO Ohtlike Jäätmete müügijuhina ning MTÜ Eesti Elektroonikaromu projektijuhina.
Väike-pigiliidrik
Väike-pigiliidrik (Ischnura pumilio) on liidriklaste sugukonda kuuluv kiililine.
Eestis haruldane. Elab väikestel veekogudel. Eestis lendavad valmikud juuni algusest augusti keskpaigani.
Langujoot
Langujoot ehk langujoodud, nii nimetati paljudes kohtades Eestis järelpulma, eriti Lääne-Eestis ja Lõuna-Eestis.
Nii nimetati ka pulmades peiu pool mittekäinud mõrsjavanemate esimest peiukodu külastust nädal pärast pulmi.
Bakteritsiid
Bakteritsiid on baktereid hävitav aine.
Bakteritsiidid on kas desinfektandid (ained, mis eemaldavad mikroobe, kuid mitte nende spoore), antiseptikud (hävitavad mikroobe) või antibiootikumid.
Hiir (perekonnanimi)
Hiir on perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hiir 106 inimesel: 51 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult oli Hiir meeste puhul 2023. kohal ja naiste puhul 2006. kohal.
Hiir oli levinumaks nimeks vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,80. Perekonnanimi Hiir oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 11,04 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Abja, Pahuvere, Kivijärve, Kärevere, Laeva, Meeri, Triigi, Aru, Purdi, Kambi ja Tõlluste mõisavaldades talupoegadele perenimedeks	Iir, Ihr ja Hier(Hiir).
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti nime Ihr asemele Iru, Raidma, Ronimõis ning Iir asemele Metsamaa, Palusaar, lisaks Hiir asemele Kalda. Võtta uueks nimeks Hiir ei soovinud keegi.
Must-loigukiil
Must-loigukiil (Sympetrum danae, sünonüüm Sympetrum scoticum) on loigukiili perekonda kuuluv kiililiik.
Eestis võrdlemisi tavaline.
Hardini maakond (Texas)
Hardini maakond (Hardin County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Kountze.
Krynki
Krynki (valgevene keeles Крынкі) on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas, Krynki valla halduskeskus. Krynki kesklinn asub Valgevene piirist ligikaudu 2 km kaugusel.
Krynkit on ürikutes esmamainitud 14. sajandil. 1569. aastal sai Krynki Magdeburgi linnaõigused. Krynki kaotas linnaõigused 1950. aastal, kuid sai need 2009. aastal tagasi.
Leśna
Leśna (saksa Marklissa) on linn Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lubańi maakonnas, Leśna valla halduskeskus. Leśna kesklinn asub Tšehhi piirist umbes kolme ja poole kilomeetri kaugusel.
Asulat on esmamainitud 1144. aastal, linnaõigused sai 1329. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. 1945. aastal kaotas Leśna linnaõigused, kuid sai need 1962. aastal tagasi.
Penny Black
pisi|Penny Black Penny Black; ka Black Penny on maailma esimene postmark, mis anti välja Suurbritannias 1. mail 1840 ja võeti käibele 6. mail 1840.
Partschins
thumb|Partschinsi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Penny Black
Postmargil on kujutatud Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna Victoria.
Partschins
Geograafia
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3523 inimest ja valla pindala on 55,4 km².
Partschins külgneb järgmiste valdadega: Algund, Lana, Marling, Moos in Passeier, Naturns, Plaus, Schnals ja Tirol.
Frazioni
Partschinsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asulad) Sonnenberg (Montesole), Quadrathöfe (Quadrato), Rabland (Rablà), Tabland (Tablà), Töll (Tel) ja Vertigen (Vallettina).
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,79% itaalia keelt ja 0,27% ladiini keelt.
Hutud
pisi|Pierre Nkurunziza, [[Burundi president, on hutu]] Hutud (bahutu, wahutu) on Kesk-Aafrika rahvarühm, mis moodustab suurema osa Rwanda ja Burundi rahvastikust. Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuuri andmetel on 84% (teistel andmetel 90%) Rwanda ja 85% (teistel andmetel 83%) Burundi rahvastikust hutud. Hutusid elab ka Kongo DV-s (peamiselt põgenikud seoses Rwanda kodusõja ja Rwanda genotsiidiga)  ja Ugandas.
Arv
Hutude koguarv on üle 10 miljoni (12–13 miljonit. Aastal 1983 oli Rwandas umbes 4,5 miljonit ja Burundis 6,6 miljonit.
Il Volo
pisi|Il Volo 2015. aastal pisi|Il Volo 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Il Volo on 2010. aastal loodud Itaalia poptrio, kuhu kuuluvad tenorid Piero Barone ja Ignazio Boschetto ning bariton Gianluca Ginoble. .
Hutud
Keeled
Kaupmehed, linlased ja Tansaania piiri äärsed elanikud kõnelevad ka suahiili keelt.
Haritlased kõnelevad ka prantsuse keelt.
Il Volo
Trio võitis 2015. aasta Sanremo muusikafestivali, millega saadi Itaalia esindajaks sama aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Austrias. Trio võistluslaul oli "Grande Amore". Lauluvõistluse rahvahääletusel saavutati esikoht, kuid võistlusel 3. koht 292 punktiga.
Hutud
Eesnimed
Sageli on üks eesnimedest prantsuskeelne.
Nimedel on selge tähendus, näiteks Mutarambirwa tähendab 'väsimatu'.
Jaunmeži
Jaunmeži on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Renda vallas. Asula jääb valla keskusest Rendast 12, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusele.
Jaunmeži tekkis endise Graudupe mõisa (Grauduppen) keskuse, selle Jaunmeži karjamõisa (Jaunemys, Neuhof) ja Graudupe kooli juurde.
Hutud
Kirjaoskus
Rwandas lõhkus 1994. aasta Rwanda kodusõda ja Rwanda genotsiid haridussüsteemi.
Usund
Usundilt on enamik kristlased (katoliiklased). Kristluse tõid 19. sajandil Euroopa misjonärid.
Krzeszowice
Krzeszowice on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Krzeszowice valla halduskeskus. Krzeszowice asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 23 km lääneloodes.
Hutud
Usund
Säilinud on ka põlisusund: austatakse loojat Ruhanga Iu Umanat ja teisi jumalaid. Umbes veerand hutusid järgib põlisusundit.
Krzeszowice
2012. aastal oli linnas 10 281 elanikku.
Hutud
Usund
On olemas esivanematekultus (bazimu; esivanemate vaimudele tuuakse lepitusohvreid) ja monarhide vaimude kultus.
Sotsiaalne korraldus
Sotsiaalne korraldus põhineb eksogaamsel isajärgsel sugukonnal. Muu hulgas tähendab see, et kui isa on hutu ja ema tutsi, siis laps on hutu, ja ümberpöördult.
Kui hutu naisel sünnib laps, siis ema ja laps jäävad seitsmeks päevaks koju ning seitsmendal päeval toimub tseremoonia, millel lapsele pannakse nimi. Tseremoonial osalevad ka ümbruskonna lapsed.
Abielu on legaliseeritud, kui peigmehe perekond maksab pruudi perekonnale pruudiluna, tavaliselt kariloomadena. Kõrred ja piim tagavad pruudile rituaali ajal puhtuse. Varem olid abielud korraldatud, praegu aga valivad noored ise endale partneri. Hutude ja tutside omavahelised abielud on alati olnud haruldased; praegu on need sagedasemad, kuid siiski küllaltki erandlikud.
Noored tutvuvad tantsupidudel, kirikuüritustel jms sarnastel sündmustel. Läänelik tutvumisstiil esineb linnade rikastel hutudel.
Matuseid saadavad palved ja rituaalid. Leinaajal hoiduvad omaksed põllutööst ja sugulisest läbikäimisest.
Elatusallikad
Hutud elavad peamiselt maal. Nende peamine elatusallikas on põllundus. Nad kasvatavad peamiselt sorgot, maniokki ja maisi. Tegeldakse ka veisekasvatuse ja käsitööga, eriti sepatööga.
Raske töö tõttu hüütakse hutusid "mägigorilladeks".
Naised hoolitsevad koduse majapidamise eest, niidavad ning kobestavad mulda. Mehed ja poisid hoolitsevad koduloomade eest ja valmistavad põldu külviks ette.
Ajalugu ja suhted hutudega
Ühe versiooni järgi on hutude ja tutside eristamise põhjuseks sotsiaalne ebavõrdsus, keelelised, füüsilised ja kultuurilised erinevused nende etnoste vahel puuduvad.
Hutud asusid praegusele asualale 4.–7. sajandil pKr või 11. sajandil põhja poolt. 13. sajandil elasid nad lõdvalt struktureeritud kuningriikides. Nad tõrjusid välja põlisasukad tvaad. Alates 14. sajandist hakkasid piirkonda elama asuma tutsid. Peagi rajati tutside kuningriigid. Sest ajast peale on hutude ja tutside ajalugu ja ühiskond olnud lahutamatult seotud. Kujunes sotsiaalne süsteem ubuhake, kus hutud olid tutsidest feodaalset laadi sõltuvuses. Kõige madalama staatusega olid tvaad. Ubuhake süsteemis tähendas "hutu" nii etnilist kuuluvust kui ka sotsiaalset staatust. Kõrgema staatusega tutsid hakkasid madalama staatusega tutsisid nimetama hutudeks ning jõukamatest hutudest said tutsid.
Koloniaalvõimude tegevuse tõttu hutude ja tutside ebavõrdsus süvenes. Tutside võimu toetas Belgia aastani 1962. Seejärel tekkisid iseseisvad riigid Rwanda ja Burundi. Iseseisvates riikides hutude ja tutside vaheline sotsiaalne mobiilsus kadus ning "hutudest" sai etnilise kuuluvuse ja madala sotsiaalse staatuse koondnimetus. See oli hilisemate etniliste konfliktide ja genotsiidide taustaks.
Rwandas tulid võimule hutud. See viis tutside genotsiidini, neid hukkus 800 000. Kodusõja tagajärjel hukkus kokku umbes miljon inimest ehk 14% Rwanda rahvastikust. Hutude ja tutside konfliktide tõttu jääb olukord piirkonnas pinevaks.
Kodusõda Rwandas 1959–1961, mille võitsid hutud, ning ebaõnnestunud riigipööret 1965 ja kodusõda 1972 Burundis ning Rwanda genotsiidi 1994 seostatakse tavaliselt eeskätt vanade hõimukonfliktidega ja etnilise vihavaenuga, ent hutude ja tutside etniline identiteet on olnud paindlik. Oluline taustategur on Rwanda ja Burundi raske majandusolukord, mis on seotud suure asustustiheduse ja ressursside nappusega. 1994. aasta genotsiidi kavandasid kaks hutude äärmusrühmitust koostöös sõjaväe ning kohalike surmaeskadroniga. Püüti lahti saada tülikast poliitilisest opositsioonist. Tavainimeste osalus mõrvades tulenes ägedast hirmutamispropagandast raadios ning tekkinud kaosest.
Seoses 1994. aasta Rwanda kodusõja ning Rwanda genotsiidiga põgenesid paljud hutud Kongo DV-sse. Seoses sealse kodusõjaga 1996 pöördusid paljud neist Rwandasse tagasi.
Kalevipoja rattamaraton
Kalevipoja rattamaraton on 2008. aastal alguse saanud ja sarja Elion Estonian Cup kuuluv rattaspordi üritus.
Ajalugu
2009. aastal kuulus maraton Elion Estonian Cupi kandidaatmaratonina, aga juba järgmisel aastal oli ta sarja osavõistluste hulgas.
Davith Thorosjan
Davith Thorosjan (armeenia keeles Դավիթ Թորոսյան; sündinud 23. septembril 1950 Jerevanis) on Armeenia NSV ja Nõukogude Liidu endine poksija ning Armeenia NSV ja USA poksitreener.
Nõukogude Liidu meistrivõistlustel
Ta oli Nõukogude Liidu meister kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1973. aastal.
Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ramón Duvalónile (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Maailmameistrivõistlustel
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Jorge Luis Romerole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Poksitreenerina
Pärast sportlaskarjääri lõpetamist töötas ta poksitreenerina Armeenia NSV-s ja alates 1991. aastast Ameerika Ühendriikides. Tema tuntumaid õpilasi on Vanes Martirosjan.
Kanepi kolhoos
Kanepi kolhoos oli kolhoos Põlva rajoonis Kanepi külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Kanepis.