cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tännassilma mõis (Viljandi)
Tänassilma mõis (ka Vana-Tännassilma mõis; saksa keeles Alt-Tennasilm) oli riigimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Briastre
Briastre on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
pisi|tühi|Briastre'i kirik
Majandus
Briastre'is on keemiatehas. Briastre'i lähikonnas on põllumajandusettevõtted.
Somaalia Demokraatlik Vabariik
Somaalia Demokraatlik Vabariik (somaali keeles Jamhuuriyadda Dimuqraadiya Soomaaliyeed; araabia keeles الجمهورية الديمقراطية الصومالية, al-Jumhūrīyah ad-Dīmuqrāṭīyah aṣ-Ṣūmālīyah; itaalia keeles Repubblica Democratica Somala; inglise keeles Somali Democratic Republic) oli Somaalia riigi nimi kindral Maxamed Siyaad Barre'i sotsialistliku sõjaväehunta ajal. Barre tuli võimule 21. oktoobril 1969 veretu riigipöördega. Riigipööre toimus mõni päev pärast seda, kui ihukaitsja oli mõrvanud riigi teise presidendi Abdirashid Shermarke. Barre'i valitsus oli võimul 21 aastat, kuni riigis 1991. aastal kodusõda algas.
Briastre
Lamouri vesiveski
Lamouri vesiveski (prantsuse Le Moulin Lamour) Briastre'is on muuseum ja kunstikeskus. Vesiveski ja selle hooned ehitati 1800. aastal. Jahvatamise, valtsimise või tampimise mehaanilised protsessid toimusid kuni 1930. aastateni, vesiveski muudeti muuseumiks 1990. aastate lõpus.
Fernando Santos
Fernando Manuel Fernandes da Costa Santos (sündinud 10. oktoobril 1954 Lissabonis) on Portugali jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Tema mängijakarjäär kestis aastatel 1973–1987. Tema positsioon mängijana oli kaitsja. Klubikarjääri jooksul mängis ta kahes klubis: Estoril (1973–1979 ja 1980–1987) ja Marítimo (1979–1980).
Treenerina alustas ta tööd Estorilis ning oli aastatel 1988–1994 klubi peatreener. Aastatel 1998–2001 oli ta FC Porto peatreener ning tuli hooajal 1998–99 klubiga Portugali meistriks. Portugali klubidest on ta juhendanud veel Lissaboni Sportingis (2003–2004) ja Lissaboni Benficas (2006–2007).
Lisaks on ta juhendanud mitu Kreeka klubi: AEK Ateena (2001–2002 ja 2004–2006), PAE Panathinaikόs (2002) ja PAOK (2007–2010). Hooaegadel 2001–02, 2004–05, 2008–09 ja 2009–10 valiti Santos Kreeka kõrgliiga hooaja parimaks peatreeneriks ning kümnendi lõpus Kreeka kõrgliiga kümnendi parimaks peatreeneriks.
Linnakohus
Linnakohus on linnas asuv kohus, kus arutatakse tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju. Eestis on see olnud esimese astme kohus.
Fernando Santos
Aastatel 2010–2014 oli ta Kreeka jalgpallikoondise peatreener. 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis ta Kreeka koondisega veerandfinaali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel kaheksandikfinaali.
2014. aasta septembris sai Santos Portugali jalgpallikoondise peatreeneriks. 2016. aastal tuli ta Portugali koondisega Euroopa meistriks.
Gianfranco Marrone
Ta on Palermo Ülikooli professor.
Hosta
Hosta (Hosta), ka funkia, on taimeperekond liilialiste sugukonnas.
Kirjeldus
Mullasisesteks organiteks on lühikesed risoomid, millel arenevad lihakad juured. Lehed võivad olla kitsassüstjad kuni laimunajad või peaaegu ümmargused, kaarroodsed, enamasti pikarootsulised. Lehed paiknevad taimel juurmise kodarikuna. Õied on lehterjad, valged või helelillad, asetsevad ühekülgses varre tipus olevas kobaras. Õiekate on lihtne, kuue perigoonilehega. Viljaks on kupar
Levila ja kasvukoht
1960. aastatel kirjeldati umbes 40 hosta liiki, tänapäeval ulatub tuntud liikide arv juba 50-ni. Looduslikult kasvavad Hiinas, Koreas ja Jaapanis.
Hostad on külmakindlad ja väga hea kohanemisvõimega. Nad kasvavad hästi nii mõõduka kliimaga piirkondades kui ka lähistroopikas, kuid vajavad talvist puhkeperioodi, kus temperatuur oleks alla +4,5 °C vähemalt 3-4 nädalat aastas. Hostad vajavad toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat mulda.
Ajalugu
Hostad on pärit Jaapani Honshū saare varjulistest mägimetsadest. Kuna Jaapan oli eurooplastele palju aastaid suletud, nägid nad hostat esimest korda alles pärast 1600. aastat. Esimest korda on hostat mainitud 1712. aastal Hollandis. Sellele taimeperekonnale on nimi antud Austria arsti ja botaaniku N. T. Nosti auks. Taim ise aga jõudis Euroopasse hoopiski aastaid hiljem. Teelehine hosta toodi Pariisi aastatel 1784–1789 ja laiuv hosta 1790. aastal. Tänu suurtele, lumivalgetele, eksootiliselt lõhnavatele õitele sai teelehisest hostast peagi populaarne haljastustaim, mida kasutati eelkõige Prantsusmaa parkides. Sealt edasi levis ta üle kogu Euroopa.
Ameerikasse emigreerunud puukooli pidaja Thomas Hoggi marssalist poeg saatis Jaapanis olles koju isale mitmeid kirjulehelisi hostasid.
Algselt arvasid botaanikud, et kõik Läände saabunud hostad on looduslikud liigid, ka kirjulehised. Hiljem selgus, et kollektsionäärid ei kogunud päris kõiki taimi loodusest, vaid hoopiski aedadest, peamiselt templiaedadest. Seega suurem osa kirjulehistest hostadest kujutasid endast Jaapani aednike valitud hübriide, keda oli aastasadu kultiveeritud.
Kasutamine
Hosta on ka Eesti iluaianduses levinud, enamasti lehtdekoratiivse taimena kasvatatav püsilill. Tuntuimad haljastuses kasutatavad liigid on
Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet
Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet on Tallinna ametiasutus, mis tegeleb eeskätt linnaga seotud vaba aja veetmise võimaluste korraldamisega. Kultuuri- ja Spordiameti tegevuse eesmärk on luua võimalused kultuuritegevuseks, vaba aja veetmiseks, sportimiseks, liikumisharrastuseks ning säilitada ja tutvustada kultuuri- ja spordipärandit. Amet asub aadressil Juhkentali 12. Amet moodustati 2020. aastal Tallinna Kultuuriameti ja Tallinna Spordi- ja Noorsooameti liitmisel.
Põhimääruse järgi on Tallinna Kultuuri- ja Spordiameti tegevusvaldkonnad järgmised: Ameti põhiülesanded on: Ülesanded kultuurivaldkonnas Ülesanded spordivaldkonnas
Tallinna Kultuuri- ja Spordiametil on järgmised hallatavad asutused:
Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet korraldab muude hulgas järgmisi kultuuriüritusi ja tähtpäevade tähistamisi Tallinnas:
Ateena ülikool
Ülikool asutati 1837.
Ülikoolis õpib üle 105 000 üliõpilase (2015).
Surnud 12. jaanuaril
Siin loetletakse 12. jaanuaril surnud tuntud isikuid.
Sonda rahvamaja
Praegune rahvamaja avati 1957. Varem tegutses asulas seltsimaja.
Kükk (jõuharjutus)
pisi|Kükk Kükk on jõutreeningus kogu keha, peamiselt jalgu treeniv harjutus. Peamised lihased, mida kükk treenib on reie nelipealihased ja tuharad. Sekundaarsed lihased on puusa adduktorid, sääred, tagareied ja selg. Kükk on koos lamades surumise ja jõutõstega üks jõutõstmise ala. Kükk on kõige efektiivsem jalgu treeniv harjutus ja üks efektiivsemaid jõuharjutusi üleüldse.
Tehnika
Kükki tuleks alustada, sättides kang umbes enda õlgade kõrgusele kükipuuril. Kang tuleb sättida trapetslihastele, vältimaks kokkupuudet selgrooga. Rind peaks olema ette surutud, selg sirge ja tuhar natuke taha sirutatud. Jalgade harkseisu laius sõltub sellest, mis lihaste kasvatamine on peamine eesmärk. Kui jalgade harkseis on lai, siis on harjutuse fookus tuharalihastel, kuid kui harkseis on kitsam, liigub fookus reitele. Sirge selja ja tahasirutatud tuharaga tuleb lasta end põlvest kõveraks ja tagasi sirgeks. See on üks kordus. Rind peab olema ettesurutud ja pinges, aga liikumatu. Terve pöid peab olema paigal ja kannad peavad püsima maas. Põlved tuleb küki ajal kergelt ette suruda. Kükkida tuleb, kuni põlved on liikunud varvastest ettepoole ja reied on maapinnaga paralleelsed. Kükkides mitte nii sügavale, väheneb potentsiaalne lihaskasv. Kükkides aga sügavamale, on oht põlvi kahjustada.
Variatsioonid
pisi|Ülepeakükk pisi|Eeskükk
Rekordid
pisi|Jõutõstja Kirk Karwoski sooritamas suure raskusega kükki pisi|Naine kükkimas 8. novembril 2011 sooritas Jonas Rantanen tavaküki raskusega 575 kg jõutõstmise võistlustel Helsingis. Maailmarekordiks seda siiski pidada ei saa, sest rahvusvaheliste jõutõstmise nõudmistele see ei vastanud, sest kükk polnud piisavalt sügav.
23. detsembril 2018 sooritas nõuetele vastava küki raskusega 525 kg Vlad Alhazov kasutades tulemust suurendavaid põlvemähiseid.
Naiste maailmarekordi sooritas 5. mail 2011 Olga Gemaletdinova. Raskuseks oli 310 kg.
Vigastused ja tüüpilised vead
Kasutades vigast tehnikat, on vigastused kükkides tavalised. Kõige tavalisemad vigastused juhtuvad kas põlvede või seljaga.
Kükkides liiga suure raskusega, on oht, et kang murrab kas üleval olles selja või kükki sooritades jalad. Tagajärjed võivad olla surmavad.
Kükkides liiga sügavale, saavad põlveliigesed kannatada.
Kükkides kaarega alaseljas, saab alaselg kannatada.
Hoides jalgu mitte samal joonel või ebasümmeetriliselt, on oht põlvi kahjustada.
Steiermargi hertsogkond
Steiermargi hertsogkond (saksa Herzogtum Steiermark, sloveeni Vojvodina Štajerska, ungari Stájer Hercegség) oli hertsogkond, mis paiknes tänapäeva Lõuna-Austrias ja Põhja-Sloveenias. See oli osa Saksa-Rooma riigist kuni selle lõpetamiseni aastal 1806 ja Austria-Ungari Tsisleitaania kroonimaa kuni selle lõpetamiseni aastal 1918.
Ajalugu
See loodi keiser Friedrich Barbarossa poolt aastal 1180, kui ta ülendas Steiermargi hertsogkonnaks võrdseks naabrite Kärnteni ja Baieriga, pärast Baieri hertsogi Heinrich Lõvi kukutamist varem sel aastal. Markkrahv Otakar IV sai seeläbi esimeseks Steiermargi hertsogiks ja ka viimaseks iidsest Otakaride dünastiast. Kuna Otakaril ei olnud järglasi, sõlmis ta aastal 1186 Georgenbergi lepingu võimsate Babenbergidega, Austria valitsejatega aastast 976, misjärel tuli mõlemat hertsogkonda valitseda igavesti personaalunioonis. Pärast tema surma aastal 1192 läks Steiermark lepingukohaselt Babenbergi Austria hertsogile Leopold V-le.
thumb|left|Grazi Lossimägi
Austria Babenbergid hääbusid aastal 1246, kui hertsog Friedrich II Riiakas tapeti lahingus Ungari kuninga Béla IV vastu. Steiermark, olles tegelikult mitte enam keiserlik lään keskvõimu puudumise tõttu pärast keiser Friedrich II von Hohenstaufeni kukutamist, kujunes vaidlusküsimuseks naabrite seas. See läks aastal 1254 kiiresti Ungari kätte, kuni Böömimaa kuningas Otakar II Přemysl vallutas selle, olles võidukas 1260. aasta Kressenbrunni lahingus. Kui kuningas Otakar II abiellus viimase hertsogi õe Margarete von Babenbergiga, nõudis ta nii Austriat kui ka Steiermarki, mis kohtas siiski tugevat vastuseisu valitud Saksa kuninga Rudolf von Habsburgi poolt, kes nüüd meenutas hertsogkondi kui kaotatud lääne. Rudolf võitis lõpuks Otakari 1278. aasta Marchfeldi lahingus, hõivas Austria ja Steiermargi ning andis need oma poegadele Albrecht I-le ja Rudolf II-le.
Sellest ajast alates olid Steiermargi hertsogid Habsburgid. Siiski eraldati see 1379. aasta Neubergi lepinguga Austriast, misjärel moodustasid Steiermark, Kärnten ja Krain Sise-Austria territooriumi, mida valitsesid Leopold III järglased (Leopoldi liin), kes tegid oma residentsiks Grazi. Aastal 1456 suurendasid nad märkimisväärselt Steiermargi territooriumi, omandades Celje krahvkonna valdused Alam-Steiermargis. Mõlemat hertsogkonda valitseti taas personaalunioonis, kui Leopoldi pojapoeg Friedrich V päris aastal 1457 Austria. Aastal 1496 andis Friedrichi poeg Maximilian I käsu ajada Steiermargist välja kõik juudid, kellel lubati Grazi tagasi tulla alles aastal 1856. Aastal 1512 ühendati hertsogkond keisririigi Austria ringkonda.
Teine Sise-Austria Habsburgide kõrvalharu valitses Steiermarki aastast 1564. Sise-Austria ertshertsogi Karl II ajal muutus Graz Vastureformatsiooni keskuseks, mida kiirendasid jesuiidid aastal 1585 loodud Grazi ülikoolis, ja jätkus Karli poja ertshertsog Ferdinand II ajal, kellest sai aastal 1619 kõigi Habsburgi pärusvalduste ainuvalitseja ja Saksa-Rooma keiser. Protestantlik rahvastik saadeti välja, sealhulgas astronoom Johannes Kepler aastal 1600. Vahepeal Osmanite sissetungide ajal 16. ja 17. sajandil pärast 1526. aasta Mohácsi lahingut kannatas maa märgatavalt ja tühjenes. Türklased ründasid Steiermarki ligi 20 korda; kirikud, kloostrid, linnad ja külad purustati ja rööviti paljaks, samas rahvastik kas tapeti või viidi orjusesse.
Albert Vatter
Haridus
Ta lõpetas 1924. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1924–1929 (immatrikuleerumise nr oli 5300). Prooviaasta sooritas Põltsamaa Niguliste koguduses. Ordineeriti 13. aprillil 1930 õpetajaks.
Steiermargi hertsogkond
Ajalugu
thumb|left|Steiermargi hertsogkond tänapäeva Austrias ja Sloveenias
Capitotricha
Capitotricha on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Steiermargi hertsogkond
Ajalugu
Steiermark jäi Habsburgide monarhia osaks ja aastast 1804 kuulus Austria keisririiki. Hertsogkonna arengut edendas otsustavalt keiser Franz I noorem vend, ertshertsog Johann, kes asutas aastal 1811 Joanneumi, Grazi Tehnikaülikooli eelkäija, ja aastal 1840 Leobeni Ülikooli. Ta jätkas ka Semmeringi raudtee ehitamist Mürzzuschlagi ning Austria Lõunaraudtee liin Viinist Triestesse valmis aastal 1857, mis elavdas Steiermargi majandust. 1867. aasta Austria-Ungari kompromissi (Ausgleich) käigus omistati hertsogkond kroonimaana Austria-Ungari Tsisleitaania osale, samas seoses rahvusluse tõusuga intensiivistus konflikt saksa ja sloveeni rahvastiku vahel.
Austria-Ungari kokkukukkumisel pärast Esimest maailmasõda nõutas pärariik Saksa-Austria kogu Tsisleitaania ala, milles oli märkimisväärne saksakeelne rahvastik, sealhulgas suurt osa Steiermargi hertsogkonnast, samas sloveenide Alam-Steiermargi osa ühines Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste Riigiga. Relvakonfliktid tekkisid eriti mitmekeelse Maribori linna ümber, kuni 1919. aasta Saint-Germaini rahuga jagati endine hertsogkond jämedalt piki etnilist piiri, kus kaks kolmandikku selle territooriumist koos hertsogilinna Graziga jäi Austria Liitriiki ja lõunapoolne kolmandik (Alam-Steiermark) koos Mariboriga läks Jugoslaavia Kuningriigile, saades lõpuks tänapäeva Sloveenia osaks.
Demograafia
1910. aastal oli Steiermargi rahvastikus
Erinevad dünastiad
Otakarid
Babenbergid
Přemysliidid
Árpádi dünastia
Albert Vatter
Isiklikku
Tema vend oli agronoom Nikolai Vatter.
Steiermargi hertsogkond
Habsburgid
Leopoldi liin Vaata Austria riigipeade loend.
Ivan Šarić
pisi|220px|Ivan Šarić (2013)
S2 (Berliin)
pisi|450px|S2 liini lõpp-peatus Bernau jaam (2009) S2 on Berliini linnaraudtee liin, mis liikleb Bernau ja Blankenfelde vahel. Liinil on 28 peatust. Liin sõidab tipptunnil 10-minutilise intervalliga, muul ajal 20-minutilisega.
Ivan Šarić
Ivan Šarić (sündinud 17. augustil 1990 Splitis) on horvaadi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008).
Šarić sai suurmeistriks 18-aastaselt 2008. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2008. aastal noorte maailmameistriks U18-vanuseastmes. 2018. aastal tuli ta Bathumis Euroopa malemeistriks.
Ta on kolmekordne Horvaatia malemeister (2009, 2013, 2017).
Karula mõis (Viljandi)
Mõisat mainiti esimest korda 1593. Mõisas polnud välja ehitatud esinduslikku peahoonet. Algselt kuulus Karula mõis Wrangellide suguvõsale.
Karula mõisa orjasid 18. sajandi lõpul Kristjan Jaak Petersoni vanemad. pisi|[[Posti tänav (Viljandi)|Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 pildistatuna Tallinna tänava poolt]] Aastatel 1822−1919 kuulus mõis Helmersenide suguvõsale. Mõisal oli soodne asukoht Viljandi lähedal, mistõttu oli mõis heal järjel. 19. sajandi lõpul edendati piimamajandust, kasvatati ida-friisi karja, puhtatõulisi jorkširi sigu ja tõulambaid, valmistati juustu, aeti viina. Aastatel 1852-1868 ehitas Karula mõisnik von Helmersen Viljandi linnas Posti tänav 1 krahvide Helmersenide elumaja.
Kunagi tahtnud pururikas parun von Helmersen ehitada tee läbi järve teisele kaldale, tollal Pärsti mõisale kuulunud karjamõisa. Härra lasknud vedada terve hulga kivegi järve ulatuva neemiku otsa, kuid millegipärast jäi see töö pooleli. Alustatust annavad tunnistust kivihunnikud järve ääres.
Kui Eesti riik Karula mõisa võõrandas, anti mõisasüda teenete eest Vabadussõjas kindralmajor Jaan Sootsile.
Karula mõisa park on kaitse all Uue-Võidu maastikukaitseala koosseisus. Pargi põlispuude all asuv Karula mõisahäärber on invaliididekodu kasutuses.
Karula mõisa kalmistu
Helmersenid rajasid mõisa juurde ka kalmistu.
Karula mõisa tuulik
Karula mõisa tuulik on üks omapärasemaid Hollandi tüüpi tuulikuid Eestis. Veski oli juba 20. sajandi algul ilma tiibadeta.
1964. aastal muutsid Viljandi matkaklubi liikmed (eeskätt Ilmar Palo) otstarbeta seisva veskikere alpinistide treeningupaigaks-ronimisseinaks. Karula veski on olnud alates 1970. aastatest alpinistide ja mägimatkajate õppe-treeningbaasiks. Veski tippu ehitati rippuvate köite kinnituseks spetsiaalne konstruktsioon, mida peetakse tihti hoopis vaateplatvormiks. Maakivist veskiseinast turritavad välja sinna ronimise raskendamiseks müüritud vanad mõisa aiapostid, mida on ka ekslikult arvatud kunagisteks tuuliku sabapuu kinnitamiskohtadeks. Veski on umbes 13 meetri kõrgune, veskis on ka kamin ja karniisiosa. Telliskivi seinaosal on võimalik proovida kaminaronimise eri tehnikaid kitsas kaminas ja laiemas kaminas.
Lendkalmaarlased
Lendkalmaarlased, varem kalmaarlased (ladina keeles Ommastrephidae) on peajalgsete sugukond kalmaariliste seltsist.
Suure levialaga lendkalmaarlasi püütakse laialdaselt toiduks. Lendkalmaarlane Todarodes pacificus moodustab umbes poole maailma peajalgsete aastasest püügisaagist.
Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus sugukonda viis alamsugukonda :
SpaceShipTwo
SpaceShipTwo (inglise `KosmoselaevKaks´) on sari SpaceShipOne baasil konstrueeritud suborbitaalseid kosmoselennukeid.
Sarja esimene mudel, VSS Enterprise (sabanumber: N339SS) purunes katselennul Ameerika Ühendriikides Californias Mojave kõrbes 31. oktoobril 2014.
Denominaal
Denominaal on sõna, mis on tuletatud noomeni tüvest.
Eesti keeles on denominaalid näiteks armastama (sõna armas tüvest), müürima (müür), lapsik (laps), külmik (külm), soojus (soe, sooja), kõvasti (kõva).
Bangori Ülikool
Bangori ülikool (inglise keeles Bangor University) on ülikool Suurbritannias Walesis Bangoris.
Ülikool asutati 1884.
Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016).
ANK '64
Rühmitusse kuulusid Jüri Arrak, Kristiina Kaasik, Tõnis Laanemaa, Malle Leis, Marju Mutsu, Enno Ootsing, Tiiu Pallo-Vaik, Vello Tamm, Aili Vint ja Tõnis Vint.
Mehaanika tänav
Mehaanika tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Mehaanika tänav algab Krookuse tänavalt, ristub Metalli tänavaga ning lõpeb Mustamäe teel. Mehaanika tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 310 meetri pikkune.
ANK '64
Rühmituse nime ANK võis lahti lugeda mitmeti, noortele kunstnikele oligi see võimalusterohke sõnademäng.
Mehaanika tänav
Mehaanika tänav sai nime 1904. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Mechanische Strasse ja venekeelne Механическая улица.
ANK '64
Rühmitus ei viljelenud mingit kindlat kunstistiili, kunstiteostes kajastati noortekultuuriga seotut, opkunsti.
Rühmituse liikmed kuulasid ja ka pidasid loenguid 20. sajandi kunstist. Rühmituse liikmed olid seotud Leningradi ja Moskva underground-kunstnikega.
Borka Frančišković
pisi |200px| Borka Frančišković (2012)
ANK '64
Esimene rühmituse näitus toimus 1964. aastal Estonia teatri ruumes.
Borka Frančišković
Borka Frančišković (sündinud 23. märtsil 1988) on horvaadi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2007).
2010. aastal täitis ta esimese naiste suurmeistri normi.
Busigny
Busigny on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
Dekonvolutsioon
pisi|800x800px|Fotol A on näha algfoto. Fotol B on pilti udustatud, konvoleerides originaali udustamiskerneliga, ning sellele on lisatud silmale peaaegu märkamatu müra. Fotol C on sagedusdomeenis üritatud jagamise abil foto B konvoleerimiseks kasutatud kerneliga dekonvoleerida, aga tulemuseks saadud pilt on originaaliga võrreldes moonutatudMatemaatiliselt on dekonvolutsioon konvolutsiooni pöördoperatsioon. Signaalitöötluse kontekstis rakendatakse dekonvolutsiooni mõistet tervele hulgale algoritmidele, mille eesmärgiks on taasluua konvolutsiooni sisendit, teades väljundit ja osadel juhtudel ühte sisendeist. Dekonvolutsiooni kasutatakse näiteks pilditöötluses, elektroonikas ja teaduses.
Signaalis esinevaid efekte on võimalik tihti modelleerida konvolutsiooniga. Seega on võimalik nende eemaldamine dekonvolutsiooni abil. Nii näiteks saab fotolt eemaldada kaamera liikumise tõttu tekkinud hägu.
Sellist erijuhtu, kus on teada ainult konvolutsiooni tulemus ning üritatakse hinnata mõlemat sisendit nimetatakse pimesi dekonvoleerimiseks. Pimesi dekonvoleerimise meetodid on subjektiivsed ja üldjuhul sõltuvad spetsiifilisest rakendusest.
Dekonvolutsiooni muudab praktikas keeruliseks signaalile keskkonnast lisanduv müra \xi:
(f*g)+\xi=h
See on probleem, sest dekonvolutsioon võimendab müra, näiteks pildile silmale märkamatu müra lisamine muudab dekonvolutsiooni tulemuse oluliselt moonutatuks originaalsest sisendsignaalist (vt näide paremal).
Samuti võib dekonvolutsiooni raskendada olukord, kus konvolutsiooni sisend(id) on ruumis varieeruvad (anisoplanatism).
Iisaku rahvamaja
Mändidega kaunistatud mäenõlval asuv hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Dekonvolutsioon
Meetodid
Dekonvolutsioon foto teravustamiseks Wieneri filtri abil|pisi|800x800px
Näited on toodud funktsioonidele (signaalidele) f, g ja h, mille vahel kehtib seos. Antud nimekiri ei ole ammendav, meetodeid leidub veel.
Iisaku rahvamaja
Rahvamaja juhataja on Merle Pikhoff. pisi|Iisaku Rahvamaja, 2021
Dekonvolutsioon
Ajadomeenis maatriksarvutus
Lihtne meetod dekonvolutsiooni teostamiseks ühe teadaoleva sisendiga on ajadomeenis tehtav maatrikskorrutis. Selle teostamiseks tuleb teadaolev sisend viia Toeplitzi maatriksi kujule (võrrandis T) ja leida selle pöördmaatriks. Ka siis, kui loodud Toeplitzi maatriks ei ole regulaarmaatriks, on võimalik ikkagi sisendile anda hinnang kasutades Moore-Penrose'i pseudopöördmaatriksit. Antud maatriksiga on võimalik lahendada tekkinud maatriksvõrrand:
Iisaku rahvamaja
Ajalugu
Seltsimaja on valminud Robert Theodor Hanseni 40-aastase tegevuse tulemusena. Ta alustas kohaliku rahva organiseerimist tühjalt kohalt, sest kirikuküla oli ise alles kujunemisjärgus ja tollal oli rahva põhiliseks kooskäimise ja kohtumise kohaks ikka kirik, kalmistupäev ja kõrts.
Dekonvolutsioon
Ajadomeenis maatriksarvutus
fT=h
f=hT^{-1}
Iisaku rahvamaja
Ajalugu
1868 kutsuti kokku segakoor, mis jõudis aastaga selgeks õppida 1869. aasta laulupeo laulud ja koor lubati laulupeole. 1877. aastal asutas Hansen pasunakoori, mille pillid saadi annetusena. Mehed töötasid hoolega ja neljandal laulupeol sai orkester I koha. Kultuuriline tegevus ja tegelaste arv kasvas ning otsustati asutada Iisaku Muusika ja Kirjanduse Selts (IMKS). Selts korraldas peamiselt eeskavaga peoõhtuid, kus teeniti seltsile tulu. Kerkis ruumide probleem. Seni oli üles astutud vabas õhus või lähimates linnades. 27. jaanuaril 1908 otsustati alustada oma maja ehitamist, mis pidi tehtama kahasse Põllumeeste Seltsiga.
Dekonvolutsioon
Ajadomeenis maatriksarvutus
Meetodi piirangud on pöördmaatriksi olemasolu tingimus ja arvutamiseks tehtavate operatsioonide arv (kiirem oleks teha Fourier' kiirteisendus ja viia dekonvolutsioon läbi seal).
Iisaku rahvamaja
Ajalugu
Ühekorruseline viilkatusega puust hoone ehitati sealsetele seltsidele ühiselt ja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Seltsi nime peale. Seltsimaja saadi valmis 31. oktoobril 1910, hoone sisseõnnistamiseks korraldati suur peoõhtu koos söögi ja tantsuga. Etendati Georg Engeli draama "Sadamas". Seltsi protokollide järgi müüdi eeskavale 368 ja tantsule 75 piletit, mis tolleaegse Iisaku kohta oli suur arv.
Dekonvolutsioon
Jagamine sagedusdomeenis
Üldjuhul viiakse dekonvolutsiooni läbi sagedusruumis, pärast teadaolevatele funktsioonidele Fourier' teisenduse rakendamist. Liikudes ajadomeenist sagedusdomeeni muutub konvolutsioon korrutamiseks, seega muutub ka dekonvolutsioon jagamiseks. Selle meetodi kasutamine on otstarbekas ja ka üsna levinud tänu Fourier' kiirteisenduse kiirusele ja jagamisoperatsiooni suhtelisele lihtsusele.
Iisaku rahvamaja
Ajalugu
Kuigi maja oli alles valmis saanud, on juba esimesed sissekanded aastast 1912, mida remontida, kes parandab ja kui palju kulutusi see kaasa toob.
1912 kolis Hansen Iisakust Tallinna.
1920 muudeti seltsimaja Põhja-Loode armee haiglaks (1.osakond), kus raviti jaanuarist aprillini sadu tüüfuse haigeid.
Dekonvolutsioon
Jagamine sagedusdomeenis
Sellisel juhul avaldub f sagedusspekter kujul:
Wieneri dekonvolutsioon
Wieneri filter võimaldab teostada dekonvolutsiooni signaalile, millele on lisandunud müra. Viimasele antakse statistiline hinnang üritades leida lähimat vastet originaalsele signaalile minimeerides keskmist ruuthälvet. Tegemist on lineaarse filtriga
Iisaku rahvamaja
Ajalugu
1930. aastal asus Iisaku organistina tööle Magnus Siiak, kes on konservatooriumi lõpetanud klaveri erialal ning kellest hiljem saab ka koorijuht. Tema abi hakati kasutama muusikaliste lugude mängimisel. Esimese operetina võeti käsile Sidney Jonesi “Geiša”.
1932. aastal mängiti operetti “Hans Hädavares”. Iisakus oli asutatud väike sümfooniaorkester (Salong-orkester) ja tükki mängiti selle orkestri saatel, juhatas Magnus Siiak.
1932 lavastas V. Kuljus A. Dumas’ “Isa”, J. Leemetsa komöödia “Talupoegade president”. Lavastati ka Ferenc Lehári “Krahv Luxemburg”, Hugo Hirchi “Dolly”, nimiosas Milvi Laid.
14. juuni 1936 oli laulupäev. Osa võtsid ümbruskonna puhkpilliorkestrid ja laulukoorid. Magnus Siiak lavastas vabaõhuetendusena Bornhöhe “Tasuja”. Päeva lõpetas ball.
Üks suuremaid ühisettevõtmisi oli rahvamaja põhjapoolse otsa pool asunud võssakasvanud kruusaaugu ühistööna korrastamine vabaõhupeo ürituste tarvis. Mõtte algataja oli Johannes Karri. Samal aastal, 1960, ehitati rahvamaja ette orgu laululava. Järgmisel suvel ehitati lava kõrvale külakiik.
Mustla rahvamaja
Mustla rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla asulas. Rahvamaja eesotsas on kultuurijuht Liis Lääts. Rahvamaja asutati 1913.
Meleka tänav
Meleka tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis. Meleka tänav algab Sõpruse puiesteelt, ristub Haigru tänavaga ja lõpeb Mooni tänaval. Meleka tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ning ligikaudu 330 meetri pikkune.
Meleka tänav sai nime 19. septembril 1958.
Solvatatsioon
pisi|Näide [[hüdratatsioonist: naatriumiooni interaktsioon veemolekulidega]] Solvatatsioon on lahustunud aine (soluudi) ja lahusti (solvendi) vaheline vastastikmõju, mis põhjustab lahustunud aine osakeste stabiliseerumise lahuses. Solvatatsiooni käigus toimub lahustunud aine osakeste (ioonide või molekulide) ümbritsemine lahusti molekulidega, mille tulemusel tekib lahustunud aine osakese ümber solvendi molekulidest solvaatkate. Kui lahustiks on vesi, siis nimetatakse seda seostumist hüdratatsiooniks.
Solvatatsioon on üks osa lahustumisest (inglise keeles dissolution). Lahustumine hõlmab lahustunud aine osakeste üksteisest eraldumist, nende segunemist lahusti molekulidega ning solvatatsiooni lahusti molekulidega. Lahustuvus (inglise keeles solubility) on soluudi ja solvendi ühisomadus, mis kirjeldab lahustunud ja sadenenud aine kontsentratsioonide vahel olevat tasakaalu lahuses.
Molekulidevahelised interaktsioonid
Solvatatsiooni põhjustavad solvendi ja soluudi osakeste vahel mõjuvad intermolekulaarsed jõud, mis sõltuvalt nende omadustest võivad olla jagatud mittespetsiifiliseks ja spetsiifiliseks.
Mittespetsiifilise solvatatsiooni korral pole tekkivad vastastikmõjud tingimata suunalised ning tekkivate interaktsioonide arv pole kindlalt määratud. Sellised molekule ühendavad jõud on van der Waalsi jõud, ioon-dipool ja ioon-ioon vastastikmõjud.
Spetsiifilise solvatatsiooni korral saavad sidemed tekkida vaid kindla molekulide orientatsiooni korral ning samuti on tekkivate sidemete arv piiratud. Tegu on üldiselt vesiniksidemetest või elektronpaari doonor-aktseptor mehhanismist tingitud nähtusega.
Ioon-dipool interaktsioon
Ioon-dipool vastastikmõju esineb põhiliselt lahustes, kus ioonid on solvateeritud püsivat dipoolmomenti omavate lahusti molekulidega, näiteks vastastikmõju Na+ iooni ja veemolekuli vahel vesilahuses.
Kui võrrelda lihtsamate ioonide solvatatsiooni vees, siis on märgatav solvatatsiooni tugevuse kahanemine reas: Li+ > Na+ > K+ > Rb+. Selle põhjuseks on väiksemate ioonraadiuste korral laengu suurem kontsentreeritus, mis omakorda tingib tugevamad elektrostaatilised toimed solvendi molekulidega. Samamoodi suurenevad laengu kontsentreeritus ja hüdratatsioonimäär iooni laengu suurenemise korral.
Lihtsustatult ja spetsiifilisi vastastikmõjusid arvestamata saab selliste ioonide solvatatsioonienergiat (ESol) kirjeldada Borni võrrandiga:
,
kus α on iooni raadius, ε suhteline dielektriline läbitavus ja q iooni laeng.
25 kraadi juures olevas vees on ühevalentsele ioonile mõjuv Borni solvatatsioonienergia −164/α kcal/mol, kus α on iooni raadius ongströmites. Seega võrreldes Borni võrrandi abil NH4+ ja K+ ioone ilmneb, et nende ioonraadiused ja hüdratatsioonienergiad peaksid olema üsna sarnased. See on ka eksperimentaalselt tõsi, hoolimata NH4+ ioonide võimest vesiniksidemeid anda.
Teised vastastikmõjud
Dipool-dipool vastastikmõju esineb põhiliselt orgaanilistes solventides, nagu dimetüülsulfoksiid (DMSO) või N,N-dimetüülformamiid (DMF).
Dispersioonijõud esinevad mistahes molekulide vahel ja muutuvad eriti oluliseks suuremate molekulide korral. Seda eriti juhul, kui nii solvendi kui ka soluudi molekulide polariseeritavus on suur. Sellised solvendid on dijodometaan, süsinikdisulfiid ja aromaatset tsüklit sisaldavad lahustid, näiteks aniliin ja difenüüleeter. Kõrge polariseeritavusega soluudid on näiteks jodiid-, trijodiid- ja tiotsüanaatioonid.
Vesinikside
Vesiniksidemete olulisus on märgatav näiteks anioonide solvatatsioonil protoonsetes solventides. Nimelt on tänu vesiniku aatomi väiksetele mõõtmetele väiksemad anioonid (F-,Cl-,OH-) paremini solvateeritud kui suuremad anioonid (I3-,I-,SCN-). Sellel põhjusel väheneb ka reas F- > Cl- > Br- > I- anioonide hüdratatsioonienergia.
Termodünaamika
Termodünaamika seisukohast defineeritakse solvatatsioon enamasti kui protsess, mille käigus toimub soluudi osakese üleminek konstantse temperatuuri ja rõhu juures olevast ideaalse gaasi faasist vedelasse faasi, milles see osake on solvateeritud.
Solvatatsiooni termodünaamika arvestab nii tekkinud soluut-solvent vastastikmõjusid kui ka soluudi lisamisest tingitud solvendi molekulide omavahelisi vastastikmõjusid. Samas ei vaadelda soluudi osakeste omavahelisi interaktsioone lahustes ehk siis eeldatakse, et tegu on lahjade lahustega.
Solvatatsiooni kirjeldavaks termodünaamiliseks suuruseks on Gibbsi vabaenergia muutu näitav solvatatsioonienergia, mis kaasneb gaasifaasis oleva iooni või molekuli viimisega lahusesse.
Kuigi ajaliselt pole need sammud eristatavad, saab energia seisukohast solvatatsiooni jagada eri etappideks, mis kõik annavad solvatatsioonienergiale oma panuse:
Praktikas kasutatakse solvatatsioonienergia asemel pigem ülekande vabaenergiat, mis näitab vajaminevat energiat, et viia soluut ühest solvendikeskkonnast teise. Sellisel juhul ei arvestata soluudi molekulide omavahelisi jõudusid, vaid ainult solvatatsiooni tugevuste erinevust kahes solvendis.
Solvatatsioon solvendisegudes
Kahest või enamast erinevast lahustist koosneva solvendisegu korral tuleb arvestada ka nende solventide omavaheliste interaktsioonidega. Nimelt võivad kahe erineva solvendi molekulidevahelised jõud olla tugevamad kummagi puhta solvendi molekulidevahelistest jõududest, mis omakorda mõjutab interaktsioone soluudi molekulidega.
Selektiivne solvatatsioon
Selektiivne solvatatsioon esineb juhul, kui ühe solvendi molekulid on mingil põhjusel eelistatud soluudi molekule ümbritsema ning see viib kokkuvõttes madalama süsteemi vabaenergiani. Näiteks juhul, kui tegu on ioonsete soluudi osakestega, mis asuvad kahest polaarsest solvendist koosnevas segus. Sellises olukorras solvateerib soluuti eelistatult see solvent, mille vastastikmõju soluudiga on tugevam. Oluline on nii solvendimolekuli dipoolmoment kui ka vesiniksideme moodustamise võime.
Üleüldiselt jagatakse selektiivset solvatatsiooni homoselektiivseks ja heteroselektiivseks. Homoselektiivne solvatatsioon esineb näiteks binaarse soola solvatatsioonil, kui nii katioonid kui ka anioonid on solvateeritud ühe lahusti molekulidega. Heteroselektiivse solvatatsiooni korral solvateerib üks solvent anioone ja teine katioone. Näiteks AgNO3 lahustumisel vee ja atsetonitriili segus solvateerib atsetonitriil eelistatult Ag+ ioone ja vesi NO3- ioone. Samas aga CaCl2 lahustumisel vee ja metanooli segus on nii Ca+2 kui ka Cl- ioonid suuremalt jaolt ümbritsetud veemolekulidega.
Lisaks on veel võimalus, mille puhul selektiivne solvatatsioon ei leia aset mitte tugevama seondumise arvelt ühe solvendi ja soluudi molekulide vahel, vaid sõltub hoopis solventide molekulide omavahelistest jõududest. See võib näiteks juhtuda, kui solvent-soluut interaktsioonid pole kummagi solvendi puhul kuigi tugevad ja ühe solvendi molekulide vahel olevad interaktsioonid on teise omadest nõrgemad. Sellisel juhul on ühe solvendi molekulide vahele õõnsuse tekitamine kõvasti lihtsam, mille tulemusena on omakorda tegu selektiivse solvatatsiooniga.
Olulisus keemilistes protsessides
Solvateeritud aine omadused võivad omajagu erineda puhtast solvateerimata ainest, kuna soluudi molekuli ümbritsev solvaatkate suurendab enamasti stabiilsust, vähendades seejuures tihtipeale reaktsioonivõimet. Seega võib öelda, et lahustunud aine omadused lahuses on selle aine ja lahusti ühisomadused.
Selline mõju tuleb esile näiteks nukleofiilsete asendusreaktsioonide korral, kus lahuses olevad väikesed ioonid on tavaliselt paremini solvateeritud kui suuremad ning seega nende reaktsioonivõimelisus väheneb.
Samuti võivad solvatatsiooni efektid mõju avaldada mitmete orgaaniliste hapete tugevusele. Näiteks ilmneb osades polaarsetes solventides, et väiksem happe molekul, mille O- rühm on kergemini ligipääsetav, on parema solvatatsiooni tõttu ka rohkem stabiliseeritud. Seda kinnitab järgneva alkoholide rea happelisuse vähenemine vesilahuses:
CH3OH > CH3CH2OH > (CH3)2CHOH > (CH3)3COH Gaasifaasis on see järjekord täpselt vastupidine.
Solvatatsiooni uurimine on vajalik ka supramolekulaarses keemias, kus on oluline hinnata solvendi mõju moodustuvatele molekulaaragregaatidele (supermolekulidele). Näiteks vesiniksidemete abil seonduva molekulretseptori korral võib spetsiifiliselt seonduv solvent ise solvatatsiooni käigus retseptormolekulidega vesiniksidemeid anda, vähendades oluliselt soovitud kompleksi moodustumist uuritava ainega.
Lisaks on solvatatsiooni käigus tekkivad vesiniksidemed olulised ka elusorganismides olevate suurte bioloogiliste molekulide (tselluloos, proteiinid, nukleiinhapped) stabilisatsioonil.
Triumf (koaala)
Triumf (inglise keeles Triumph) on 2017. aastal veterinaarõe Marley Christiani poolt Austraalias Uus-Lõuna-Walesi põhjaosas päästetud ühe terve ja tervikliku ning teise pooliku tagajäsemega koaala, kes on teadaolevalt esimene jäsemeproteesi saanud koaala maailmas.
Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismängude loend
Siin on loetletud Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismänge. Lahkumismäng, Eestis peetav sõpruskohtumine, on Eesti Jalgpalli Liidu algatatud austusavaldus kõigile vähemalt sada korda Eesti koondises Eestit esindanud mängijatele. Esimene lahkumismäng toimus 20. aprillil 2005 Lilleküla staadionil Marko Kristali auks.
2020. aasta 26. märtsil pidi toimuma Aleksandr Dmitrijevi lahkumismäng Uus-Kaledoonia vastu, kuid koroonapandeemia tõttu seda mängu ei toimunud.
2022. aasta 19. augustil toimus kolme koondislase lahkumismäng ("suur legendide mäng"), mitteamtlik sõpruskohtumine, kus vastamisi läksid Eesti ja Soome endised tippmängijad.
Dmitri Nešumajev
Dmitri Nešumajev (sündinud 25. oktoobril 1974 Püssis Ida-Virumaal) on vene päritolu Eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Dmitri Nešumajev on inseneri poeg.
Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismängude loend
Üle 100 mängu mänginud aktiivsed mängijad:
Dmitri Nešumajev
Elulugu
Nešumajev oli 1997–2005 TTÜ soojustehnika instituudi teadur, 2005. aastast on ta vanemteadur.
Teadustöö
Dmitri Nešumajevi peamised uurimisvaldkonnad on soojusülekanne ja selle intensiivistamine, energiaressursside säästlik kasutamine ning põletusseadmetes toimuvate protsesside täiustamine. Ta on avaldanud üle 10 teadustrükise ja on 2 kasuliku mudeli kaasautor.
Condette
pisi|Condette'i vallamaja
Condette on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Suur põllumajandus-, metsandus- ja turismiküla, u. 9,7 km Boulogne-sur-Merist lõunas, teede D240 ja D940 ristumiskoha ümbruses. Liane'i jõgi moodustab valla kirdepiiri ja valda läbib Autoroute A16.
pisi|tühi|
Deryck Whibley
pisi|Deryck Whibley Deryck Jason Whibley (sündinud 21. märtsil 1980) on Kanada muusik ja produtsent.
Vesiravila tänav
Vesiravila tänav on väljaarendamata tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Vesiravila tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Eesti esimese vesiravila järgi.
Marcus Ericsson
pisi| Marcus Thorbjörn Ericsson (sündinud 2. septembril 1990 Kumlas) on rootsi vormelisõitja.
Vladimir Ustinov (diplomaat)
Vladimir Ustinov (2/15. juuni 1907 Moskva – 8. oktoober 1971 Moskva) oli nõukogude riigiametnik ja parteifunktsionäär, diplomaat, kindralmajor.
Marcus Ericsson
2015. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas.
2014. aasta hooajal sõitis ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas.
Mara Jelica
pisi|200px|Mara Jelica (2016)
Mara Jelica (sündinud 1. jaanuaril 1974 Jajces) on horvaadi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1996).
Jelica on 2002. aasta Horvaatia naiste malemeister. Ta on mänginud Horvaatia naiskonna koosseisus kuuel naiste maleolümpial (1992–2004, 2008, 2012–2014).
Ene Pars
Liikmesus
Ene Pars kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu ja oli selle juhataja aastatel 2011–2013. Ta kuulub ka Eesti Kunstnike Liitu, Eesti Lapitöö Seltsi ja MTÜ-sse Katariina Gild.
Gerritsen Creek
pisi|Kohalik veski [[19. sajandil]] Gerritsen Creek on lühike vooluveekogu Brooklynis New Yorgis, mis suubub Jamaica lahte. Oja on kirjeldatud kui üht "sõrmedest", mis moodustasid Long Islandi lahe algse rannajoone. Oja asub Wisconsini jäätumise kunagisest maksimaalsest ulatusest veidi eemal.
Lakkhamster
Lakkhamster (Lophiomys imhausi) on näriliste seltsi kuuluv öise eluviisiga Aafrika hiirlane, kes välimuselt meenutab okassiga.
Lakkhamstri levila ulatub Sudaanist Etioopia, Somaalia, Keenia ja Uganda kaudu Tansaaniani.
Lakkhamster on 600–900 g raske. Tema tüvepikkus on 25–36 cm, saba on umbes 18 cm pikk.
Biograafiad (Va)
Biograafiad (Va) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Va".
Mirjana Medić
pisi|Mirjana Medić (2008)
Mirjana Medić (sündinud 30. juulil 1964) on horvaadi maletaja, naiste suurmeister (1999).
Medić on seitsmekordne Horvaatia naiste malemeister (1993–1996, 2003, 2006, 2012). Ta on mänginud Horvaatia naiskonna koosseisus 11 naiste maleolümpial (1994–2012, 2018).
Ta sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1999. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Sutherland (LAV)
Sutherland on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Karoo Hooglandi vallas.
Sutherland asub Roggeveldi mäestikus, keskmiselt 1450 meetri kõrgusel merepinnast.
Sutherland on asutatud 1858. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sutherlandi elanikest värvilisi 78,24%, valgeid 12,69%, mustanahalisi aafriklasi 7,97%, India või Aasia päritolu inimesi 0,81% ja teisi 0,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,90% ja inglise keelt 1,91%.
Brno tehnikaülikool
pisi Brno tehnikaülikool (tšehhi keeles Vysoké učení technické v Brně) on tehnikaülikool Tšehhis Brnos.
Ülikool asutati 1899.
Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.
Tarna tänav
Tarna tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Tänav sai nime 16. mail 1958. Enne seda oli praegune Tarna tänav Kõrgepinge tänava osa.
Suzuki SX4
Suzuki SX4 on 2006. aastast müügil olnud väike linnamaastur, mida toodab Jaapani autotootja Suzuki. SX4 on lühend ingliskeelsest lausest "Sports X over 4 all seasons".
Esimese põlvkonna SX4 oli saadaval nii luukpära- kui ka sedaankerega ja neid pakuti ka nelikveolistena. Suzuki SX4 müüdi teatud Euroopa turgudel ka Fiat Sedici nime all. Selle disainis Giorgetto Giugiaro Italdesign Giugiaro stuudio ning seda toodeti aastast 2006. Kuigi algul toodeti SX4 vaid Euroopa turu jaoks, laieneti hiljem suuremale osale Suzuki rahvusvahelisest turust.
2013. aastal toodi turule teine põlvkond, mille nimeks sai Suzuki SX4 S-Cross ja 2014. aastani müüdi nii esimese kui ka teise põlvkonna mudeleid. Teise põlvkonna SX4-ja Fiat ei turusta ning SX4 sedaan asendati Suzuki Ciaziga.
Kolmanda põlvkonna mudelit, mis kandis taas nime SX4 S-Cross, esitleti 25. novembril 2021.
Auto põhineb küll eelmise põlvkonna mudelil, aga see on saanud täiesti uue esi- ja tagaosa disaini. Uus on ka armatuurlaua kujundus, kus on nüüd Vitaralt pärinev 4,2-tollise LCD-infoekraaniga näidikuplokk ja 7- või 9-tollise puuteekraaniga multimeediasüsteem.
Būdvietise vald
Būdvietise vald (leedu keeles Būdviečio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 71 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1061 inimest. Valla keskuseks on Aštrioji Kirsna küla. Vallavanem on Arūnas Kundrotas.
pisi|Vallamaja pisi|Būdvietise kirik pisi|Mockava raudteejaam
Paala rahvamaja
Paala rahvamaja on rahvamaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Reegoldi külas. Rahvamaja juhataja on Liia Viigand.
Monokord
pisi|100px|Monokord Monokord (ka monohord) on keelpill, mille kandilisele kõlakastile on pingutatud üks keel ja selle all on pügalad keele kõlava osa pikkuse täpseks mõõtmiseks.
Pythagoras määras helide arvsuhteid monokordi abil. Teooria printsiip on lihtne: pinguletõmmatud keel tekitab teatud kindlat helikõrgust, keele pooleks jagamisel kõlab oktavi võrra kõrgem heli. Seega oktav mistahes noodist kõrgemal dubleerib keele võnkesageduse. Sellega väitis Pythagoras, et oktavi arvsuhe on 2:1. Kui jätkata võrdsete jagamiste rida, siis 2 oktavit on 4:1, oktav pluss kvint on 3:1, kvint 3:2 ja kvart 4:3. Täistoon väljendub seega kvardi ja kvindi vahelise erinevusega, mis on 9:8.
Tuhkru tänav
Tuhkru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Toomas Rudolf Gutmann
Toomas Rudolf Gutmann (kasutusel ka nimekuju Thomas Rudolf Gutmann või lihtsalt Toomas Gutmann) (13. (vkj)/ 25. detsember 1873 (Padise vald), Harjumaa – 22. september 1936 Nõmme, Harjumaa) oli eesti kunstnik, raamatuillustraator ja karikaturist.
Õppis Tallinna linnakoolis ja kunstnik Arthur Leopold Christoph Spreckelseni juures.
Töötas Tallinna Immobiilpanga ametnikuna ning oli ka Nõmme alevivolinik, sekretär ja kahe linnavolikogu liige.
Looming
Oma ühiskonnakriitilisi karikatuure avaldas väljaannetes Teataja Nalja Lisa (1902–1904), Teataja (1903–1904), Uudiste nalja-osas (1904–1905), Meie Mats, Meie Matsi vastane (1905), Tiiu Tasane (1906), Lendleht (1906), Ulak (1908–1909). Pseudonüümina kasutas nime Joone Jaan ja T.G.
Isiklikku
Tema poeg oli sõjaväelane Valfried Gutmann.
Sööbik ja Pisik
pisi|püsti|Sööbik ja Pisik "Sööbik ja Pisik" (norra keeles "Karius og Baktus") on Norra lasteraamat, mille autor ja illustraator oli Thorbjørn Egner.
Raamatu peategelased on Sööbik (mustajuukseline) ja Pisik (punapäine). Nende algsed nimed Karius ja Baktus viitavad kaariesele ja bakteritele. Nad on kaks väikest "hambatrolli", kes elavad väikese Jensi hambaaukudes. Neil on väga hea elu, kuna Jens sööb siirupiga saia ega pese pärast seda hambaid. Lõpuks aga lõhub hambaarst nende kodud ära ja korraliku hambahoolduse käigus loputatakse nad Jensi suust välja.
Eesti keeles on "Sööbik ja Pisik" ilmunud Arvo Alase tõlkes 1972. aastal. Varem, sh Eesti Raadio kuuldemängus, tunti teost pealkirjaga "Kaarius ja Baktus". 2007. aastal valmis Eesti Televisioonis Alase tõlke põhjal lastelavastus.
Roland Sallai
Roland Sallai (sündinud 22. mail 1997 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Saksamaa kõrgliigaklubis SC Freiburg ja Ungari jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Ungaris. Ungari kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2014/15 Puskás Akadémia meeskonnas. Hooajal 2016/17 oli ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis Palermo.
2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Küprose kõrgliigaklubiga APOEL.
Ungari jalgpallikoondises tegi Sallai debüüdi 20. mail 2016 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. septembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Kreeka vastu. Ta kuulus Ungari koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Soodi tänav
Soodi tänav sai nime 8. oktoobril 2014.
Ándrose vald (Kapodístriase programm)
Ándrose vald (kreeka keeles Δήμος Άνδρου) oli aastatel 1999–2010 vald Kreekas Lõuna-Egeuse piirkonnas Küklaadide maakonnas Ándrose saarel, mida see jagas Ydroúsa vallaga loodes ja Kórthi vallaga kagus.
Elanike arv oli 2001. aasta andmetel 4107.
Halduskeskus oli Ándrose linn.
Vald loodi Kapodístriase programmi raames varasema Ándrose valla liitmisel naabervaldadega. Praegu on selle asemel praeguse Ándrose valla Ándrose vallaüksus.
Ándrose vallaüksus jagunes järgmisteks vallarajoonideks ja asulateks (sulgudes elanike arv):