cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jutuajamised Jumalaga
Jumala sõnumid
Pole vahet, kas see on ainult ettekujutus. Jumal toob inimesele igal hetkel täpselt õiged mõtted, tunded või sõnad. Inimene teab, et need sõnad on Jumalalt, sest ise ta poleks nii selgelt kõnelnud. Muidu ta ei küsiks.
Beugnâtre
Beugnâtre on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 24 km Arrasist kagus teede D956 ja D10E ristumiskoha ümbruses. Omavalitsuse serva läbib kiirtee A1.
pisi|tühi|
Jutuajamised Jumalaga
Jumala sõnumid
Rohkem kuulevad need, kes tahavad kuulata ning jäävad avatuks ka siis, kui sõnum tundub hirmutav, hullumeelne või vale. Kuulata tuleb eriti siis, kui see tundub vale. Pole ju tarvis Jumalaga rääkida, kui ma arvan, et mul on kõiges õigus. Tegutsege selle järgi, mida teate, kuid võtke arvesse, mis seisus maailm on. Peab oleman midagi, mida te pole taibanud. See, mida olete taibanud, peabki õige tunduma, ja see, mida te pole taibanud, paistab alguses vale. Et edasi liikuda, tuleb küsida: mis siis, kui kõik, mida pidasin valeks, on õige? Seda teab iga suur teadlane. Kõik suured avastused on tehtud tänu valmisolekule ja võimele tunnistada eksimist. Et Jumalat tunda, tuleb lakata endale kinnitamast, et tean juba Jumalat. Et Jumalat kuulda, tuleb lakata arvamast, et olen juba Jumalat kuulnud. Jumal ei saa meile öelda oma tõde, kui meie ei lakka ütlemast talle oma tõde. Vaimulikud, raamatud, isegi Piibel ei ole autoriteetsed allikad. Tuleb kuulata oma tundeid, ülimaid mõtteid, kogemust. Kui need erinevad sellest, mida õpetatakse ja mis on kirjas, siis sõnad tuleb unustada, sest need on kõige ebausaldatavamad tõe kandjad.
Miks Jumal ei ilmuta end
Miks Jumal ei ilmuta end nii, et kõik sellest aru saaksid, nii et see oleks vastuvaidlematu? Jumal ilmutab end kogu aeg kõiges. Jumalal ei ole arusaadavat kuju, vaid ta peab võtma arusaadava kuju, aga siis peetakse seda Jumala ainsaks kujuks. Inimesed arvavad, et Jumal on see, millena nad teda näevad, mitte see, mida nad ei näe. Aga Jumal on suur nähtamatu, mitte see, mida ta mingil hetkel paneb end olema. Jumal on see, mis ta ei ole. Ta tuleb ei-olemisest ja läheb sinna alati tagasi. Ent kui ta tuleb mingil konkreetsel kujul, et temast aru saadaks, siis talle omistatakse see kuju igaveseks. Ja kui ta tuleb teisel kujul, siis need, kes teda esimesel kujul nägid, ütlevad, et see pole Jumal. Nii et kuidas Jumal end ka ei ilmutaks, see poleks vastuvaidlematu.
Ja kui Jumal teeks midagi, mis kaheldamatult tõendaks, kes ta on, siis mõned ütleksid ikka, et see on kuradist või lihtsalt kellegi ettekujutus, igatahes mitte Jumalast. Kui ta ilmutaks end kõigeväelise jumalana ja liigutaks mägesid, siis keegi ikka ütleks, et see on Saatanast.
Jumal ei ilmuta end endale välise vaatluse kaudu, vaid seesmise kogemuse kaudu. Ja siis pole väline vaatlus vajalik. Kui see on vajalik, pole seesmine kogemus võimalik.
Kui küsitakse ilmutust, siis see pole võimalik, sest küsimisega öeldakse, et seda pole, midagi Jumalast pole ilmutatud. See väide tekitab kogemuse, sest minu mõte millestki on loov ja minu mõte on produktiivne ning need koos sünnitavad minu reaalsuse. Sellepärast ma kogen, et Jumal ei ole ilmutatud.
Palvetamine
Aga mis siis, kui seda, mille eest ma ette tänulik olen, ei tulegi? Tänulikkust ei saa kasutada Jumalaga manipuleerimiseks, universumi lollikstegemiseks. Iseendale ei saa valetada. Inimese meel teab tema mõtete tõesust. Kui inimene tänab Jumalat millegi eest, kuigi talle on selge, et inimese praeguses reaalsuses seda pole, siis ei saa oodata, et Jumalale on see vähem selge ja ta produtseerib selle. Jumal teab, mida inimene teab, ja see ilmnebki inimese reaalsusena.
Kuidas inimene saab olla tõeliselt tänulik millegi eest, millest ta teab, et seda pole? Usu läbi. Ta saab teada, et see on, sest Jumal ütles seda. Jumal ütles, et mida iganes inimene valib Jumala nimel, see saab olema.
Miks siis inimesed ütlevad, et nende palved jäävad vastuseta? Palve on millegi tuline väitmine. Ükski palve ei jää vastuseta. Iga palve, iga mõte, iga väide, iga tunne on loov. Nii tuliselt kui seda väidetakse, nii ilmnevaks see inimese kogemuses saab. Kui öeldakse, et palvele ei vastatud, siis kõige tulisemalt tõekspeetud mõte, sõna või tunne sai teoks. Kuid juhtiv mõte on alati mõte mõtte taga, vastutav mõte. Kui palutakse, siis on palju väiksem võimalus, et kogetakse seda, mida arvatakse valivat, sest vastutav mõte on see, et seda, mida soovitakse, ei ole. Ainus vastutav mõte, mis saab selle üles kaaluda, on usus tõekspeetav mõte, et Jumal annab kindlalt kõik, mida küsitakse. Niisugune usk on väga vähestel.
Palvetada on palju lihtsam, kui intuitiivselt aru saadakse, et küsida ei olegi tarvis. Siis ainult tänatakse selle eest, mis on.
Inimene loob oma elu
Kas siis Jumal ei tee midagi, vaid palve ise toimib? Jumal ei loo ega otsusta inimese elu asju, vaid vaatleb. Jumal on valmis aitama, kuid teisiti. Jumal lõi inimese oma näo järgi, inimene lõi kõik ülejäänu väega, mille Jumal talle andis. Jumal lõi elu, kuid andis inimesele vaba valiku teha sellega, mis ta tahab. Inimese tahe endale ongi Jumala tahe talle. Jumal ei hooli, kuidas inimene oma elu elab, nii nagu inimene ei hooli, kuidas lapsed mängivad, sest ta teab, et lapsed on turvalises ümbruses. Ta küll loodab, et nad ei saa viga, ja kui saavad, siis kohe aitab ja tervendab neid, et nad tunneksid end jälle turvaliselt ja õnnelikuna. Ta küll ütleb neile, milliseid mänge on ohtlik mängida, kuid ei saa teha nii, et nad mitte kunagi ohtlikke asju ei teeks. Lapsevanem hoolib küll sügavalt lõpptulemusest, kuid ei hooli sügavalt protsessist. Umbes nii ka Jumal.
Lõpptulemus on tagatud
Aga Jumal ei hooli viimsest lõpptulemusest, sest see on tagatud. Inimesel on illusioon, et elu lõpptulemus on kahtluse all. See ongi tekitanud hirmu. Kes kahtleb lõpptulemuses, kahtleb Jumalas ning peab elama hirmus ja süüs. Kuidas saab rahu leida, kui kahelda Jumala kavatsustes ja Jumala võimes viimset tulemust produtseerida? Jumalal on täielik vägi kavatsused ja tulemused kooskõlla viia. Et inimene seda ei usu, peab ta kujutlema Jumalaga võrdset väge, kuradit, ning seda, et Jumal kuradiga võitleb ning võib kaotada. Ta on otsustanud Jumalas kahelda.
Pühaku elu ja saatus
Mis siis saaks, kui inimene teeks uue otsuse? Siis ta elaks nagu Buddha, Jeesus või mis tahes pühak. Inimesed ei mõistaks teda, tema rahutunnet, elurõõmu, sisemist ekstaasi. Nad kuulaksid ainult sõnu, neid kuulmata, püüaksid neid korrata ja lisaksid midagi juurde. Nad küsiksid, kuidas tal see saab olla, mida nemad ei leia, ja läheksid armukadedaks, ning püüaksid vihaga teda veenda, et ta ei saa Jumalast aru. Ja kui neil ei õnnestu temalt rõõmu ära võtta, ja püüaksid talle kahju teha. Ja kui ta ütleks, et talle see ei loe, isegi surm ei võtaks temalt rõõmu ega tõde, siis nad tapaksid ta. Ja kui nad näeksid, kui rahulikult ta surma vastu võttis, hakkaksid nad teda pühakuks pidama ja jälle armastama. Sest inimeste loomuses on seda, mis on neile suurim väärtus, armastada, siis hävitada ja siis jälle armastada.
Hirm ja armastus
Kõigi tegude sügavaim motiiv on kas hirm või armastus. Hinge keeles on ainult need kaks sõna. Kui Jumal tegi universumi ja inimese maailma, siis ta lõi suure polaarsuse, mille kaks otsa need on. Need on kaks otsa, mis lasevad olla "suhtelisusel". Ilma nende kahe ideeta ei oleks ühtki teist ideed. Iga mõte ja tegu põhineb emmal-kummal. Muid motiive ei ole, teised ideed on ainult nende tuletised, sama teema variatsioonid. Vastutav mõte ongi kas armastuse või hirmu mõte, mõte mõtte taga, esmamõte, esmajõud, inimkogemuse mootori toorenergia. Nõnda tekitab inimese käitumine korduvat kogemust. Sellepärast inimesed armastavad, hävitavad ja armastavad jälle. Armastus viib hirmuni ja hirm armastuseni. Põhjend on esimeses vales, et Jumalat ei saa usaldada, Jumala armastuse peale ei saa loota, Jumal aktsepteerib inimest tingimuslikult, viimne tulemus on kahtluse all. Kui Jumala armastuse peale ei saa loota, siis ei saa kellegi armastuse peale loota. Kui Jumal tõmbub tagasi, kui inimesed valesti teevad, kuidas siis mitte ka inimesed?
Sellepärast kaasneb ülima armastusega suurim hirm. Armastav inimene küsib kohe, kas teda armastatakse vastu. Ja kui vastuarmastus on, siis ta muretseb, et see kaob. Nii saab igast teost kaitse kaotuse vastu, isegi kui püütakse kaitsta end Jumala kaotuse vastu.
Aga kui inimene teaks, et ta on säravaim asi, mille Jumal on loonud, siis ta ei kardaks kunagi. Aga inimene ei tea, kes ta on, ning peab end hulga vähemaks. Ja selle mõtte ta sai emalt ja isalt. Need on inimesed, kes teda kõige rohkem armastavad, ja nemad on öelnud, et ta on liiga palju seda ja liiga vähe toda; meelde tuletanud, et teda tuleb näha, mitte kuulda; sõimanud teda tema suurima hiilguse hetkel; veennud tema kõrvale jätma oma metsikuima kujutluse. Kuigi need polnud Jumala sõnumid, tulid need tema universumi jumalatelt. Vanemad õpetasid talle, et armastus on tingimuslik, ja selle kogemuse on ta oma armastussuhetesse kaasa võtnud.
Selle kogemuse toob ta ka Jumalale: kui ma rikun Jumala käske, siis ta karistab mind igavese karistuse ja hukatusega. Vanemad on ju teda pagendanud ja hukka mõistnud. Inimene on unustanud, mis tunne on olla tingimusteta armastatud. Sellepärast ta kujutab ette, et Jumala armastus peab olema nagu armastus maailmas.
Kõik inimeste teod, kõik vabad valikud, põhinevad kas armastuse mõttel või hirmu mõttel. Hirm on energia, mis tõmbab kokku, paneb kinni, tõmbab sisse, põgeneb, poeb peitu, kogub, kahjustab. Armastus on energia, mis avardab, avaneb, saadab välja, ilmutab, jagab, tervendab. Hirm mähib keha riietesse, armastus laseb alasti olla. Hirm klammerdub kõige külge, mis meil on, armastus annab ära kõik, mis meil on. Hirm hoiab lähedal, armastus hoiab kallina. Hirm haarab, armastus laseb lahti. Hirm kortsutab, armastus silub. Hirm ründab, armastus parandab.
Ei ole midagi muud, mille hulgast valida, kuid meil on vaba valik.
Miks enamasti võidab hirm? Sest meid on õpetatud elama hirmus. On küll räägitud kohaseima ellujäämisest, tugevaima võidust ja kavalaima edust, kuid vähe on räägitud kõige armastavama hiilgusest. Sellepärast püütakse olla kohaseim, tugevaim ja kavalaim, ja kui see ei õnnestu, siis kardetakse kaotust. Sellepärast valitakse tegu, mille taga on hirm. Ent kui valida tegu, mille taga on armastus, siis tehakse ellujäämisest, võidust ja edust, sest siis ollakse kogu hiilguses see, kes tõeliselt ollakse ja olla võidakse.
Selleks tuleb maailmalikud õpetajad kõrvale jätta ning kuulata neid, kelle tarkus tuleb teisest allikast. Niisuguseid õpetajaid on ja on alati olnud palju, sest Jumal ei jäta inimesi nendeta, kes neid tõdesid õpetavad ja meelde tuletavad. Suurim meenutaja on hääl inimese sees. See on esimene tööriist, mida Jumal kasutab, sest see on kõige ligipääsetavam. See on kõige valjem hääl. See ütleb, kas kõik muu on tõene või väär, õige või väär, hea või halb, nii nagu inimene on selle määratlenud. See määrab kursi, tüürib laeva, juhatab teed, kui sel lasta seda teha. See ütleb, kas need sõnad siin on armastuse või hirmu sõnad. Kas neid tuleb tähele panna või eirata.
Elu on loomine ja kogemine
Elu ainus eesmärk on see, et olendid kogeksid kõige täielikumat hiilgust. Kõik muu, mida öeldakse, mõeldakse ja tehakse, on selle teenistuses. Hing ei tee ega taha mitte midagi muud. Sellel ei ole lõppu ega piiri. Kogedes end kõige täielikumas hiilguses, kujutled end kohe veel suuremas hiilguses. Mida rohkem oled, seda enamaks võid saada, ja mida enamaks saad, seda rohkem oled.
Elu ei ole mitte avastamine, vaid loomine. Inimene ei avasta end, vaid loob end. Ärge püüdke leida, kes te olete, vaid määrata, kes te tahate olla.
Elu ei ole kool, me ei omanda õppetükke, vaid me oleme siin selleks, et meenutada ja taasluua, kes me oleme. Meil tuleb luua end selleks, kes me oleme.
Elu on kogemine
Koolis käiakse siis, kui ei teata midagi, mida tahetakse teada. Koolis ei käida siis, kui midagi juba teatakse ning tahetakse lihtsalt oma teadevolu kogeda. Elu on võimalus teada kogemuslikult seda, mida mõisteliselt juba teatakse. Selleks ei ole tarvis midagi õppida, tuleb lihtsalt meelde tuletada see, mida juba teatakse, ja see ellu rakendada. Hing teab alati kõike, mida on võimalik teada. Kuid hing tahab ka kogeda. Ma võin teada, et olen näiteks suuremeelne või lahke, kuid kui ma ei tee midagi suuremeelset või lahket, on mul ainult mõiste või idee enda kohta. Hing tahab ainult muuta oma õilsaima idee enda kohta suurimaks kogemuseks. Kui mõistest ei saa kogemust, siis on ainult spekulatsioon.
Jumala enesetunnetus
Jumal spekuleeris kaua enda üle. Tema kogemus endast on äsjane.
Algul oli ainult see, mis on. Kuid kõigel, mis on, polnud võimalik end tunnetada, sest ei olnud midagi muud. Järelikult kõike, mis on, ei olnud. Sest kui pole midagi muud, siis kõike, mis on, ei ole. Sellest on/ei olest on müstikud kogu aeg rääkinud. Kõik, mis on, tunnetas, et ta on kõik, mis on, kuid sellest ei piisanud, sest ta sai oma äärmist hiilgust tunnetada ainult mõisteliselt, mitte kogemuslikult. Ent ta tahtis teada, mis tunne on olla nii hiilgav. See ei olnud võimalik, sest "hiilgav" on suhteline sõna. Kui pole seda, mis ei ole, siis seda, mis on, ei ole.
Kõik, mis on, teadis ainult seda, et midagi muud ei ole. Sellepärast ei saanud ta tunnetada ennast väljastpoolt, vaid ainult seestpoolt. Ent ta valis tunnetada end kogemuslikult. Puhas, nähtamatu, kuuldamatu, vaadeldamatu, kellegi teise poolt tunnetamatu energia valis kogeda end selle äärmise hiilgusena, mis ta on. Ta sai aru, et selleks on tal tarvis sisemist taustpunkti. Et iga osa temast oleks tervikust väiksem, siis ta jagas end osadeks, et iga osa vaataks tagasi ülejäänule ning näeks selle hiilgust. Nüüd olid esimest korda olemas eraldi ja korraga see ja too. Ja ka eikumbki. Selleks et oleks siin ja seal, peab olema eikumbki. See on eimiski, mis kõike hoiab. See on mitteruum, mis hoiab ruumi. See on kõik, mis hoiab osi.
See eimiski, mis hoiab kõike, on see, mida mõned nimetavad Jumalaks. Ent ka see ei ole täpne, sest see jätab mulje, nagu oleks miski, mida Jumal ei ole, nimelt kõik, mis ei ole "eimiski". Aga Jumal on kõik asjad, nii nähtavad kui ka nähtamatud. Jumal on kõik, mis on, ja kõik, mis ei ole.
Luues selle, mis on "siin", ja selle, mis on "seal", tegi Jumal endale võimalikuks iseennast tunnetada. Selle plahvatusega seestpoolt lõi Jumal suhtelisuse, suhte, mis on tema suurim kingitus iseendale. Eimiskist tekkis kõik. See langeb kokku Suure pauguga. Sellega lõi ta aja, sest miski oli enne siin ja pärast seal, ning ajavahemik siit sinna oli mõõdetav.
Nagu nähtava, nii ka nähtamatu osad hakkasid end määratlema millegi suhtes.
Jumal teadis, et selleks et oleks armastus ning et ta tunnetaks end puhta armastusena, peab olema ka selle täpne vastand. See on hirm. Kui ta lõi hirmu, muutus armastuse kogemine võimalikuks. Seda armastuse ja hirmu duaalsuse loomist nimetavad inimesed kurjuse sünniks, Aadama langemiseks, Saatana mässuks jne. Inimesed isiksustavad puhast armastust Jumalana ning jäledat hirmu kuradina. Mütoloogiad headuse ja kurjuse võitlusest olid inimeste katse aru saada kosmilisest sündmusest, millest hing on hästi teadlik, kuid mida meel vaevalt mõistab.
Universumiga kui iseenda jagatud versiooniga tekitas Jumal puhtast energiast kõik, mis on praegu olemas, nii nähtava kui ka nähtamatu. Ka nähtamatu metafüüsiline universum plahvatas lõputuks hulgaks ühikuteks, keda inimesed nimetavad vaimudeks. Mõnes mütoloogias öeldakse selle kohta, et Jumal-Isal on palju vaimlapsi. Need ongi Jumala lapsed. Jumal jagas end, et luua osad, millega end kogemuslikult tunnetada. Igale osale andis ta sama loomisväe, nagu on tervikul. Seda see tähendabki, et inimene on loodud Jumala näo järele. Jutt ei ole keha sarnasusest, kuigi Jumal võib võtta mis tahes kehalise kuju. Inimesel ja Jumalal on sama olemus, nad on sama aine, neil on samad omadused ja võimed, sealhulgas võime luua füüsilist reaalsust.
Inimese enesetunnetus
Jumal lõi vaimlapsed selleks, et tunnetada iseennast Jumalana, teisiti ta seda ei saanud. Nende ülesanne on tunnetada end kui Jumalat. Selleks tuleb neil kõigepealt tunnetada end kui mitte-Jumalat.
Jumal oleks saanud panna kõiki oma lapsi tunnetame end Jumala osadena, seda neile lihtsalt öeldes. Seda ta tegigi. Kuid vaimule ei piisanud lihtsalt teadmisest, et ta on Jumal, Jumala osa, Jumala lapsed, kuningriigi pärijad. Vaim igatses tunnetada end kogemuslikult. Jumal tegi plaani ja koostöö (sest selles osalevad kõik tema lapsed): puhas vaim siseneb vastloodud füüsilisse maailma. Ainult seal on võimalik kogemuslikult tunnetada seda, mida mõisteliselt teatakse.
Vesilõikur
Vesilõikur on tööriist, mida kasutatakse mitmesuguste materjalide lõikamiseks, kasutades kõrge rõhu all oleva vett või veest ja abrasiivsetest ainetest segu.
Vesilõikurit kasutatakse tavaliselt masinaosade tootmisel. Seda meetodit eelistatakse, kui lõigatavad materjalid on tundlikud kõrge temperatuuri suhtes, mis kaasneb lõikamisel teiste meetoditega. Vesilõikurit kasutatakse erinevates tööstusharudes, sealhulgas kaevandustes ja kosmosetööstuses (lõikamiseks, kujundamiseks ja hõõritsemiseks).
Toimimine
Kõik vesilõikurid järgivat üht ja sama põhimõtet, kasutades kõrge rõhu all vee suunamist läbi düüsi. Suurem osa masinatest täidab seda ülesannet kasutades kõrgsurve pumpa. On olemas kaht tüüpi pumpasid, mis tekitavat survet: väntvõllpump ja hüdrovõimendiga pump.
Kasulikkus
Vesilõikuri eeliseks on lõikamine struktuuri muutmata, kuna puudub soojusega mõjutatud ala. Vähendades lõikamisest tuleneva soojuse mõju, on võimalik lõigata erinevaid materjale ilma nende omadusi kahjustamata või muutmata. Vesilõikuri abil on võimalik teha ka erinevaid lõikeid materjalisse. Spetsiaaltarkvaraga ja 3D mehaanilisi osi kasutades on saab luua ka keerulisi kujusid. Vesilõikurid on võimelised saavutama täpsust alla 0,13 mm ja korratavuse täpsust alla 0,025 mm.
Mitmekülgsus
Kuna lõikava voolu parameetreid on võimalik kergesti muuta, saab vesilõikurit kasutada peaaegu kõikides tööstusharudes; on olemas palju erinevaid materjale, mida saab veevoolu abil lõigata. Mõned neist omavad ainulaadseid omadusi, mis nõuavad erilist tähelepanu lõikamise ajal. Tavaliselt kasutatakse vesilõikurit tekstiili, kummi, vahu, plastiku, kivi, klaasi, metalli, toiduainete, paberi, naha ja paljude muude materjalide lõikamiseks.
Kättesaadavus
Kommertskasutuses olevad vesilõikurid on kättesaadavad üle kogu maailma, neid esineb erinevates suurustes ja mitmesuguste pumpadega erineva surve genereerimiseks.
City Nights
"City Nights" on Teele Viira esimene soolosingel. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira ise. Pala on üks Eesti Laul 2012 kahekümnest poolfinalistist. Laulule tehakse ka muusikavideo.
Hanoi Teadus- ja Tehnikaülikool
pisi|Ülikooli raamatukogu Hanoi teadus- ja tehnikaülikool (vietnami keeles Đại học Bách khoa Hà Nội; inglise keeles Hanoi University of Science and Technology) on ülikool Vietnamis Hanois.
Ülikool asutati 1956.
Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase (2006).
Bełżyce
Bełżyce on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas, Bełżyce valla halduskeskus. Bełżyce asub Lublini kesklinnast umbes 21 km lääneedelas.
Bełżycet on ürikutes esimest korda mainitud 1409. aastal (Belsszice). Linnaõigused olid aastatel 1417–1869. Uuesti sai linnaõigused 1958. aastal.
Ilosaarirock
Ilosaarirock on iga-aastane rokifestival, mida korraldatakse juuli teisel nädalavahetusel Joensuus Ida-Soomes. Ilosaarirock on vanuselt teine tänaseni toimuv rokifestival Soomes, esmakordselt leidis see aset 1971. aastal.
Haapsalu Kultuurikeskus
pisi|Lääne Maakonna Keskraamatukogu asub Haapsalu Kultuurikeskusega samas majas Haapsalu Kultuurikeskus on Haapsalus aadressil Posti tänav 3 asuv kultuurikeskus.
Ilosaarirock
Ilosaarirocki korraldajateks on peamiselt vabatahtlikud. Festivali kunstiline kujundus valitakse igal aastal konkursi kaudu. Ilosaarirocki festivali korraldab Joensuu Popmuusikute Assosatsioon, mis on mittetulundusühing. Festivali tulu abil toetatakse Põhja-Karjala bände ja artiste.
Bełżyce
Aastatel 1956–1975 oli Bełżyce maakonnakeskus.
Ilosaarirock
2002
22-Pistepirkko, Deadushki, DJ Krush, Dropkick Murphys, HIM, Looptroop, Machine Head, Muse, Nightwish, Sentenced, Suede.
2003
Bombshell Rocks, Don Johnson Big Band, Guano Apes, The Haunted, The Herbaliser, Moonsorrow, Moonspell, Sonata Arctica, Sonic Youth, Raised Fist, Tequilajazzz, Velcra
Haapsalu Kultuurikeskus
Keskuse direktor on Gülnar Murumägi.
Ilosaarirock
2004
The 69 Eyes, Blood for Blood, Auf der Maur, Cradle of Filth, Danko Jones, Gluecifer, Markscheider Kunst, Nasum, Oi Polloi, Promoe, Quintessence, Sentenced, The Soundtrack of Our Lives, Spitfire, Tarot.
Haapsalu Kultuurikeskus
Keskuses asub ka Haapsalu Linnagalerii.
Ilosaarirock
2005
Agnostic Front, Anthrax, Apocalyptica, Backyard Babies, Children of Bodom, Dark Tranquillity, Disco Ensemble, DKT/MC5, Husky Rescue, Monster Magnet, Phoenix, Kimmo Pohjonen, The Skatalites, Tarakany!, Amon Tobin.
2006
Buju Banton, Blackalicious, Capleton, Carpark North, The Damned, The Darkness, Entombed, The Five Corners Quintet, Katatonia, Kid Koala, Mudhoney, Paprika Korps, Poets of The Fall, Raised Fist, Rotten Sound, Scar Symmetry, Silverbullit, Subs, Saul Williams, Nicole Willis.
2007
Anthony B, The Business, Calexico, CunninLynguists, The Cinematic Orchestra, Disco Ensemble, Hidria Spacefolk, HIM, Insomnium, Opeth, Porcupine Tree, RJD2, Sick of It All, The Slackers, Soilwork, Stonegard, Terror, Vavamuffin, Us3.
2008
Joe Bataan, Comeback Kid, Common, Converge, Cult of Luna, Eläkeläiset, Fanfare Ciocârlia, Heaven Shall Burn, The Heptones, Kashmir, Mad Caddies, Capibara, Mike Patton's Mondo Cane, Mogwai, Nightwish, Oceansize, Ozric Tentacles, Pepe Deluxé, Turisas, Venetian Snares, Von Hertzen Brothers.
2009
Apocalyptica, Bad Brains, Beenie Man, Children of Bodom, Damn Seagulls, The Dillinger Escape Plan, Disco Ensemble, Dizzee Rascal, Don Johnson Big Band, Dungen, Everything Is Made in China, Femi Kuti & The Positive Force, The Haunted, Huoratron, Husky Rescue, Isis, Killing Joke, Röyksopp, Stam1na, Stratovarius, Tragedy, Walls of Jericho.
2010
Amorphis, Bad Religion, Biffy Clyro, Boban I Marko Markovic Orkestar, Circle, DevilDriver, DJ Shadow, Faith No More, Ghost Brigade, Insomnium, Imogen Heap, Katatonia, Queen Ifrica, Rise And Fall, Tarot, UNKLE, Ziggi.
2011
Aphex Twin, Blackfield, Buzzcocks, Cody ChesnuTT, The Exploited, Finntroll, Gentleman, Iced Earth, Kate Nash, Kvelertak, Madness, Melt-Banana, Neljä Ruusua, Ojos De Brujo, Red Sparowes, Sielun Veljet.
2012
65daysofstatic, Against Me!, Antony and the Johnsons (USA) & Joensuu City Orchestra, Apocalyptica, Children of Bodom, First Aid Kit, Goran Bregović & His Wedding and Funeral Orchestra, Iiris, Mayhem, Modeselektor, Nasum, Pulled Apart by Horses, Richie Spice, Rival Sons, Tanya Stephens and The xx.
2013
Adept (Rootsi), Between the Buried and Me (USA), Hot Chip (Inglismaa), Imagine Dragons (USA), Lissie (USA), Mustasch (Rootsi), Pelican (USA), Sigur Rós (Island), Squarepusher (Inglismaa), Tarrus Riley (Jamaica/USA), Witchcraft (Rootsi), Disco Ensemble, Distress of Ruin, Domovoyd, Eevil Stöö, DJ Kridlokk & Koksukoo, Eläin, Eläkeläiset, Eternal Tears of Sorrow, Finntroll, Haamu, Haloo Helsinki!, Hexvessel, Jaakko Laitinen & Väärä raha, Jukka Poika, Jätkäjätkät, Karri Koira & Ruudolf, Laineen Kasperi, Antero Lindgren, Loost Koos, Lost Society, Michael Monroe, Minä ja Ville Ahonen, Mokoma, Nicole Willis & the Soul Investigators, Nightwish, PMMP, Pearly Gates, Pertti Kurikan Nimipäivät, Samuli Putro, Pää Kii, Raappana, Ruger Hauer, Rytmihäiriö, Satellite Stories, The Scenes, Stella, Aino Venna, Von Hertzen Brothers ja Wintersun.
2014
Alice in Chains (USA), A$AP Ferg (USA), Ellie Goulding (Inglismaa), Haim (USA), Mustasch (Rootsi), Portishead (Inglismaa), Trentemøller (Taani), Black Lizard, Damn Seagulls, Gracias & The Globe Band, Haloo Helsinki!, Happoradio, Herra Ylppö & Ihmiset, Insomnium, J. Karjalainen, Jenni Vartiainen, KC/MD Mafia, Olavi Uusivirta, Ranger, Sanni, Stam1na, Tuomo, Turmion Kätilöt, Viikate ja Wolfheart.
2015
Angus ja Julia Stone (Austraalia), Bastille (Inglismaa), Beardyman (Inglismaa), Beres Hammond (Jamaica), Big K.R.I.T. (USA), Charli XCX (Inglismaa), Damian Marley (Jamaica), Ghost (Rootsi), Placebo (Inglismaa), SÓLSTAFIR (Island), Sunn O))) (USA), Tom Odell (Inglismaa), Aivovuoto / DJ Kridlokk / Tuuttimörkö, Amorphis, Apina, Apocalyptica, Apulanta, Atomirotta, CMX, Elastinen, Eva & Manu, Ghost Brigade, Grave Pleasures, Haloo Helsinki!, Laineen Kasperi ja Palava kaupunki, Jukka Nousiainen, Kasmir, Mäkki / Kube / Adi L Hasla, Mirel Wagner, Mokoma, Paperi T, Pekko Käppi & K:H:H:L, Pimeys, Pariisin Kevät, Roope Salminen & Koirat, Santa Cruz, SMC Lähiörotat, TEKSTI-TV 666, Von Hertzen Brothers, HC Andersen
2016
Bury Tomorrow (Inglismaa), Passenger (Inglismaa), Frank Carter & The Rattlesnakes (Inglismaa), FX Farmer from Funkanomics (Saksa), Haken (Inglismaa), Paradise Lost (Inglismaa), Propagandhi (Kanada), Kraak & Smaak (DJ Set) (Holland), Skepta (Inglismaa), TesseracT (Inglismaa), The 1975 (Inglismaa), Volbeat (Taani), Wolf Alice (Inglismaa), Amorphis, Anna Puu, Antti Tuisku, Aurora, Ceejay, Cheek, Death Hawks, DJ Goodblood & Denchem Crew, DJ Leimasin, DJ Preal, Eevil Stöö, Fiktio DJs Curry & Hitboogie, Gasellit, Hazy Daze, Ihana Leijona, J. Karjalainen, Jeremy Folderol, JVG, Juice Normaali, Kotiteollisuus, K-X-P, Lasten Hautausmaa, Lopunajan Mies, Maj Karma, Moonsorrow, Motions, Musta Risti, Nikke Ankara, Olavi Uusivirta, Paperi T, Reggae Time DJs Miami Mika & Kerone, Ricky-Tick Big Band & Julkinen Sana, Ruger Hauer feat. Regina, Saimaa, Sanni, Scandinavian Music Group, Shiraz Lane, Stam1na, Timo Lassy Band, Tippa-T, Tryer, Tähtiportti, Vesala, View, Yona
2017
Imagine Dragons (USA), Leprous (Norra), Mew (Taani), Millencolin (Rootsi), MØ (Taani), Parov Stelar (Austria), Pixies (USA), Rag'n'Bone Man (Inglismaa), Royal Blood (Inglismaa), Snakehips (Inglismaa), The Hellacopters (Rootsi), Zeke (USA), Disco Ensemble, Ellinoora, Evelina, Gettomasa, Haloo Helsinki!, Helsinki-Cotonou Ensemble, Huoratron, Insomnium & Joensuun kaupunginorkesteri, Jarkko Martikainen & Luotetut miehet, Jenni Vartiainen, JVG, Lihamyrsky feat. Karri Koira, MC Taakibörsta, Oranssi Pazuzu, Pariisin Kevät, Poets of the Fall, S-Tool, Sonata Arctica, Teflon Brothers, Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus, Turmion Kätilöt, Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani, Töölön Ketterä, Ultra Bra, Vesala, Wasted
Saarvahtra puiestee
Saarvahtra puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Saarvahtra puiestee algab Kaskede puiesteelt, ristub Paplite puiesteega ning lõpeb Laagri asumi ja Pääsküla asumi piiril umbtänavana. Saarvahtra puiestee on peaaegu lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 400 meetri pikkune.
Saarvahtra puiestee sai nime 4. septembril 1970.
Tõrva astronoomiaklubi
pisi|300x300px|Tõrva Astronoomiaklubi avalik teleskoobivaatlus Tõrva linna keskväljaku servas 10. juunil 2021 aset leidnud osalise päikesevarjutuse ajal. Foto: Ülav Neumann Tõrva astronoomiaklubi on alates 2018. aasta algusest Valgamaal Tõrva vallas tegutsev ühendus, mis tegeleb astronoomia populariseerimisega. Astronoomiaklubi avaldab oma Facebooki kontol ja kodulehel regulaarselt populaarteaduslikke artikleid, vabavaralisi astrofotosid ja korraldab Tõrva vallas või selle lähistel avalikke teleskoobivaatlusi. 2023. aasta jaanuari seisuga leiab Tõrva Astronoomiaklubi kodulehelt astromaania.ee üle 750 populaarteadusliku eesti keelse artikli, millest valdava enamuse autoriks on klubi asutajaliige, eestvedaja ja hobiastronoom Taavi Niittee.
Klubi juriidiliseks asutajaks on Tõrva vallas teaduse populariseerimisega tegelev MTÜ Tähetipp. Vastavalt astronoomiaklubi põhikirjale on kõik selle korraldatavad üritused ja tegevused osalejatele tasuta ning kõik selle artiklid ja astrofotod on avaldatud vabavaralise litsentsi alusel. Tõrva astronoomiaklubi peamiseks infokanaliks on samanimeline Facebooki lehekülg, mille postitused on dubleeritud blogikeskkonnas Astromaania.ee ja astronoomiaklubi nimelisel Instagrami kontol. Alates 2020. aasta sügisest viib klubi Tõrva vallas läbi astronoomiaringi noortele (alates 2022. aasta sügisest ka täiskasvanutele).
Astronoomiaklubi teeb koostööd Tõrva valla, Eesti Astronoomia Seltsi, Tõrva Avatud Noortekeskuse, Pubi Juudase ja Tõrva Raadioga
Ajalugu
pisi|Tõrva astronoomiaklubi logo|vasakul|210x210px Klubi sünniks võib lugeda kui 2018. aasta veebruaris kinkis Eesti Teadusagentuur Tõrva astronoomiaklubile Newton-skeemiga 203 mm peegelteleskoobi koos lisadega. Nende kõrval pälvis identse kingituse Viimsi Kool. Kingitusi finantseeris briti teadussaadete juht ja kosmoseteadlane Brian Cox, kes loobus Eesti kosmoseringide kasuks oma Euroopa Liidu Nõukogu Eesti eesistumise raames toimunud tippteaduse konverentsi modereerimise tasust.
2018. aasta novembris rahuldas Valgamaa Omavalitsuste Liidu juhatus Tõrva Astronoomiaklubi Kohaliku Omaalguste Programmi (KOP) II meetme raames esitatud taotluse täiendada klubi tegevusi astrofotograafiaga. Selleks taotles klubi vahendeid peegelkaamera Nikon D5600 ostuks. Taotluse kohaselt kohustus Tõrva Astronoomiaklubi avaldama oma sotsiaalmeediakontodel regulaarselt vabavaralisi astrofotograafilisi kaadreid, mida täiendavad populaarteaduslikud selgitused. Projekti tegevusperioodiks oli 1. jaanuar kuni 1. august 2019.
2018. aasta septembris toimus Tõrva astronoomiaklubi eestvedamisel Tõrva vallas Patkülas Ala-Vilsi talus astronoomiaõhtu. Teine ja kolmas samanimeline üritus toimus samas asukohas 2019. aasta 31. augustil ja 2020. aasta 18. septembril.
Klubi vaatlustehnika
Loend kehtib 2023. aasta jaanuari seisuga. Toote spetsifikatsioonid on võetud teleskoopide müügi veebilehelt teleskoop.ee.
Tõrva astronoomiaklubi galerii
Klubi poolt Kohaliku Omaalguste Programmi raames soetatud kaameraga tehtud astrofotod ja nende põhjal valmistatud õppematerjalid avaldab klubi vabavaralise litsentsi (Creative Commons CC0 1.0, kui pole täpsustatud teisiti) alusel. See tähendab, et neid fotosid võib kopeerida, muuta ja avaldada isegi kommertslikel eesmärkidel ilma autori luba küsimata.
Ascanio Sobrero
pisi| Ascanio Sobrero (12. oktoober 1812 Casale Monferrato – 26. mai 1888 Torino) oli itaalia keemik.
Ta õppis Torinos ja Pariisis arstiteadust ning sai Gießeni ülikoolist Justus von Liebigi käe all õppides 1932. aastal doktorikraadi keemias. Keemiat õppis ta ka Théophile-Jules Pelouze'i juures, kus kohtus muu hulgas Alfred Nobeliga.
Aastal 1847 sünteesis ta glütseroolist ning väävel- ja lämmastikhappest nitroglütseriini.
Turna mõis
Turna mõis (saksa keeles Turneshof, läti keeles Turnas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonnas Härgmäe vallas Turna asulas.
Ajalugu
Sealsed valdused olid varem osa Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. Pärast mõisate reduktsiooni läksid need valdused Rootsi riigile, ent hiljem taastati Barrede õigused sellele alale ja lään jagati eelmise omaniku Anton de la Barre poegade vahel. Robert Friedrich de la Barrel oli kolm tütart, kelle vahel tema pärandiosa jagunes. Neist vanim, Renata Johanna, oli aiellunud Carl Johann von Wrangeliga. Tema valdusse läkski Turna mõis. Hiljem päris mõisa tema poeg Carl Johann Wilhelm Wrangel, aastal 1818 aga Anton von Wrangel.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 247 mees- ja 264 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Veckārķi ja Jaunkārķi mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 7 ja 7/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 3/5 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 8 ja 78/80, lisaks allus mõisale 9 ja 54/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 5/8 adramaad, sellele allus 225 mees- ja 231 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Veckārķi ja Jaunkārķi mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 8 ja 5/8 adramaad, aastal 1823 aga 7 ja 1/8 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 oli neid aga 4 ja 38/80, lisaks allus mõisale 9 ja 13/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Mõisa koosseisus oli kaks karjamõisa: Muischneek ja Silamuiža (Heideberg).
Beugny
pisi|Beugny kirik
Beugny on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 32 km Arrasist kagus teede N30 ja D20 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Jõgeva Kultuurikeskus
Jõgeva Kultuurikeskus on Jõgeval aadressil Aia tänav 6 asuv kultuurikeskus.
Keskuse juhataja on Ainar Ojasaar.
Ebasarvikrästik
Ebasarvikrästik (Pseudocerastes) on maoperekond.
Klassifikatsioon
Ebasarvikrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudocerastes seisuga 14.12.2013.
Eesti Advokatuuri teenetemedal
Eesti Advokatuuri teenetemedal on tunnustus, mida Eesti Advokatuuri juhatus võib avaldada advokatuuri liikmetele või teistele isikutele pikaajalise laitmatu töö ja eriti silmapaistvate saavutuste eest kutsetöös, väljapaistva tööpanuse eest osalemisel advokatuuri organites, Eesti Advokatuuri auliikmele või muudele isikutele, kellel on erilisi teeneid advokatuuri kui institutsiooni arendamisel.
Teenetemedali laureaadid on:
Havanna Ülikool
pisi|Ülikooli hoone Havanna Ülikool (hispaania keeles Universidad de La Habana) on ülikool Kuubas Havannas.
Ülikool asutati 1728.
Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.
Heinrich Gutsleff
Heinrich Gutsleff (1680 Tallinn – 26. märts/15. märts 1747 Kullamaa) oli baltisaksa pietistlik kirjamees ja kirikuõpetaja.
Ozoli mõis
Ozoli mõis oli mitme Läti mõisa nimi:
Durrësi maakond
Durrësi maakond (Qarku i Durrësit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Läänes moodustab loodusliku piiri 61,8 km Aadria mere rannikut.
Maakonna keskus on Durrësi linn.
Maakond jaguneb kaheks ringkonnaks: Durrësi ringkond ja Kruja ringkond.
Christopher Loeak
pisi|Christopher Loeak Christopher Loeak (sündinud 11. novembril 1952) on Marshalli Saarte poliitik, kes oli 10. jaanuarist 2012 kuni 11. jaanuarini 2016 Marshalli Saarte president.
Christopher Loeak on pärit Ailinglaplapi atollilt. Ta õppis Hawaii Pacificu ülikoolis ja Spokane'i Gonzaga ülikoolis õigusteadust.
Ta valiti esimest korda parlamenti 1985. aastal. Aastatel 1988–1992 oli ta justiitsminister, 1992–1996 sotsiaalminister, 1996–1998 haridusminister, 1998–1999 Raliki saarte minister.
Pärast 2011. aasta parlamendivalimisi kogunenud parlament valis 3. jaanuaril 2012 sõltumatuna kandideerinud Christopher Loeaki presidendiks. Ta sai 21 häält tollal ametis olnud presidendi Jurelang Zedkaia 11 hääle vastu.
Ryan Bertrand
Ryan Dominic Bertrand (sündinud 5. augustil 1989 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Leicester City kaitsjana.
Martin Giläus
Martin Giläus (ka Gilläus, Gylläus, Gillaeus, Gelaeus; 25. veebruar / 7. märts 1610 Hudiksvall, Rootsi – 19./29. veebruar 1698 Käina) oli Rootsist pärit ja Eestis tegutsenud vaimulik kirjamees.
Ta astus 1621. aastal Uppsala ülikooli ja 1632. aastal Academia Gustavianasse.
Aastatel 1632–1634 töötas ta arvatavasti Tallinna toomkoolis õpetajana. Pärast seda oli pastor Räpinas, aastatel 1644–1647 Tallinna toomkirikus ja 1647–1683 Käinas.
Aastatel 1644–1666 oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor.
Dmitrovi rajoon
Dmitrovi rajoon (vene keeles Дмитровский район) on 2. järgu haldusüksus (rajoon, 2018. aastani ka munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Dmitrovi linn.
Rajoon piirneb põhjas Taldomi rajooniga, idas Sergijev Possadi rajooniga, kagus Puškino rajooniga, lõunas Mõtištši linnaringkonnaga, edelas Solnetšnogorski rajooniga, läänes Klini rajooniga ja loodes Tveri oblastiga.
Rajooni pindala on 2182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 155 792, 2009. aastal 150 884 ja 2002. aastal 149 793.
Dmitrovi rajoonis on 401 asulat, mis kuuluvad viie linnaasunduse (Dmitrovi ja Jahroma linna ning Dedenevo, Ikša ja Nekrassovski alevi) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Sestra, Jahroma, Volguša ja Jakot.
Õige eluviis
Õige eluviis (paali keeles sammā ājīva, sanskriti keeles samyagājīva) on Buddha antud Kaheksaosalise tee viies osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas ja mille sisuks on hoidumine
Marie Helene Aul
Marie Helene Aul (6. märts 1893 Tallinn – 14. november 1955 Tallinn) oli eesti õpetaja, Eesti Asutava Kogu liige.
Vilkaviškise katedraal
Vilkaviškise Neitsi Maarja Ilmumise katedraal (leedu keeles Vilkaviškio Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo katedra) on katedraal Leedus Vilkaviškise linnas aadressil Vytauto g. 14. See kuulub katoliiklastele ja on Vilkaviškise piiskopkonna peakirik.
Marie Helene Aul
Aul oli üks Eesti Asutava Kogu üheksast naisliikmest. Asutavasse Kokku pääses ta valimised võitnud Eesti Sotsiaaldemokraatilise Tööliste Partei esindajana Järvamaalt, kuid astus tagasi juba 12. mail 1919.
Vilkaviškise katedraal
Kirikuhoone
Kirik on historitsistlik. Kahe torniga kirikul on kaks eri kõrgusega löövi. Hoones on neli altarit. Taraga piiratud kirikuaias asub pastoraat; seal asub ka skulptuur Budavonė märtrid, kus kujutatakse kolme vaimuliku hukkamist Budavonė metsas.
Marie Helene Aul
Marie Helene Aul tõlkis ja kommenteeris 1924. aastal Odamehe kirjastuses ilmunud ajaloolugemiku "Vana Idamaa".
Vilkaviškise katedraal
Ajalugu
Esimese puidust kiriku ehitas Vilkaviškisesse aastal 1620 Prienai maavanem Stefan Pac. Aastal 1660 oli Alvitase ja Vilkaviškise kirikuõpetajaks Joannes Pukien Starkiewicz. Toona olid kogudused tõenäoliselt nii väikesed, et pidid vaimulikku jagama. Aastast 1770 on teateid kiriku juures tegutsenud kihelkonnakoolist.
Marie Helene Aul
Isiklikku
Marie Helene Aul oli antropoloog Juhan Auli teine naine. Ta on maetud Rahumäe kalmistule Tallinnas.
Vilkaviškise katedraal
Ajalugu
Aastail 1870–1881 ehitati vana kiriku asemele uus kivikirik. Aastal 1884 õnnistas Józef Hollak kiriku ka sisse. Aastal 1906 liitus sealne kogudus organisatsiooniga Žiburys, ühtlasi avati koguduse raamatukogu. Kiriku juures hakkas ka tegutsema koor Žiburys.
Aastal 1926 moodustati Vilkaviškise piiskopkond ja kirikust sai katedraal. Aastal 1930 avati Vilkaviškise ja Gižais piiskopkonna vaimulik seminar, mille tarbeks rajati katedraali juurde kolm uut kivihoonet. Aastal 1937 avati kihelkonna seltsimaja, kus oli tuhat inimest mahutav saal.
Aastal 1944 hävis katedraal tules. Nõukogude võimud ei lubanud hoonet taastada. Varemed täideti ja nende kohale rajati hiljem väljak, kiriku telliseid kasutati aga kahe uue kahekorruselise maja ehitamiseks.
Aastal 1991 asusid kihelkonna vaimulikud koos professor Vytautas Nasvytisega otsima võimalusi uue katedraali rajamiseks. Uus hoone otsustati rajada vana katedraali koopiana. See ülesanne ei osutunud kergeks, kuna hoone projekt ei olnud säilinud ja taastamiseks tuli kasutada vanu fotosid. Hoone taastamiseks oli aga kihelkonnal võimalik kasutada kogu piiskopkonna abi ja nii valmis uus kirikuhoone aastaks 1998. Selsamal aastal õnnistas piiskop Juozas Žemaitis kiriku taas sisse; protsessi juures viibisid ka kardinal Audrys Juozas Bačkis ja Valdas Adamkus.
Lava jõgi
Lava jõgi (soome keeles Lavajoki, vene keeles Лава) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis Kirovski rajoonis.
Jõe pikkus on 31 km. Jõe valgla suurus on 529 km². Jõgi suubub Laadoga järve.
1618-1702 oli jõel Venemaa ja Rootsi piir ning hiljem on seda üldiselt peetud Ingeri idapiiriks.
Itaalia ansamblite loend
Siin on loetletud Itaalia ansambleid, lauluduette ja suuremad laulukoosseise. Lauljaid on loetletud Itaalia lauljate loendis.
A
Al Bano e Romina Power
B
Baltimora
La Bottega dell'Arte
C
Chrisma (Krisma)
D
Daniel Sentacruz Ensemble
Delirium
Dik Dik
Duo Fasano
G
Gruppo Italiano
H
Homo Sapiens
K
Krisma (ka Chrisma)
M
Marino Marini ed il suo quartetto
Matia Bazar
N
Numero Uno
O
(Gli) Opera
(Le) Orme
P
Pooh (1966)
Must nimekiri
Must nimekiri (inglise blacklist) on inimeste või muude üksuste loend või kogum, kelle eest hoitakse kõrvale või kes on keelu alla pandud.
Itaalia ansamblite loend
P
(I) Profeti
Q
Quartetto Cetra
R
Ricchi e Poveri
Rondò Veneziano
W
Wess e Dori Ghezzi
Kazdanga
Kazdanga on küla (lielciems) Lätis, Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Kazdanga valla halduskeskus.
Esimest korda mainiti aastal 1350. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Asulas asub Kazdanga mõisa (Katzdangen) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, põhikool, postkontor, apteek, Kazdanga bussipeatus.
Tiit Lehto
Tiit Lehto (5. september 1938 – 20. august 1967) oli eesti helilooja.
Kazdanga
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga mõisakompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber). Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja.
Tiit Lehto
Tiit Lehto õppis Kildu 7-klassilises koolis ja Suure-Jaani Keskkoolis. Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja töötas seejärel õpetajana Tallinna 46. Keskkoolis ning Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis. 1965. aastal astus ta Tallinna Riiklikku Konservatooriumi professor Anatoli Garšneki kompositsiooniklassi.
Kazdanga
Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.
Tiit Lehto
Tiit Lehto hukkus liiklusõnnetuses.
Tiit Lehto kirjutas lastelaule ja koorilaule, kuid tema paremad loomingulised saavutused kuuluvad estraadilaulude valdkonda. Näiteks laul "Ära koo mu käpikuisse päikest".
Kazdanga
Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4.68 ja 5.73 meetrit, saar ümbermõõduga 4.6 meetrit, pärnad ümbermõõduga 4.6 ning 3.75 meetrit, vahtrad ümbermõõtudega 3.57, 3.84 ja 3.67 meetrit, männid ümbermõõtudega 2.6, 2.53, 3.57, 2.53, 2.9, 2.82, 3.34,, 2.76, 2.67, 3.39 ning 3.05 meetrit, punased tammed ümbermõõtudega 2.5, 2.7, 2.4, 2.31, 2.66 ja 2.33 meetrit, pöögid ümbermõõtudega 4, 3.15, 1.52 ning 4.45 meetrit, Euroopa lehised ümbermõõtudega 3.19, 3.8, 3.5, 3.3, 3.31, 4.01 ja 3.95 meetrit, lehis ümbermõõduga 3 meetrit, läänepärnad ümbermõõtudega 3.11, 3.63 ning 2.88 meetrit, hall pähklipuu ümbermõõduga 2.8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 1.81 ja 1.84 meetrit, Euroopa nulg ümbermõõduga 3.46 ning kõrgusega 27 meetrit, palsamnulud ümbermõõtudega 2.48 ja 1.93 meetrit, ebatsuugad ümbermõõtudega 2.56, 2.48, 2.78 ning 2.98 meetrit, must mänd ümbermõõduga 2.22 meetrit ja mägivaher ümbermõõduga 2.45 meetrit.
Aastal 2015 oli külas 600 elanikku. Aastal 2028 oli elanikke 552, aastal 220 aga 554.
Argpüks (film 1915)
"Argpüks" on Reginald Barkeri poolt Ameerikas 1915. aastal loodud tummfilm. Film jutustab Ameerika kodusõjast.
Kiraŭski rajoon
Kiraŭski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1295 km². 2015. aasta seisuga elas seal 20 012 inimest.
Rajoon moodustati 12. veebruaril 1935. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baravica, Dobasna, Luboničy, Myškavičy, Paŭłavičy, Skryplica ja Stajki külanõukogu.
Hohenheimi Ülikool
pisi|Logo Hohenheimi ülikool (saksa keeles Universität Hohenheim) on ülikool Saksamaal Stuttgardis.
Lezhë maakond
Lezhë maakond (Qarku i Lezhës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias.
Hohenheimi Ülikool
Ülikool asutati 1818. aastal.
Lezhë maakond
Läänes moodustab maakonna loodusliku piiri Aadria meri. Sisemaal asub Mirdita mägismaa. Suuremad jõed on Drin, Mat ja Fan.
Hohenheimi Ülikool
Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase.
Lezhë maakond
Maakonna keskus on Lezhë linn.
Maakond jaguneb kolmeks ringkonnaks: Kurbini ringkond, Lezhë ringkond ja Mirdita ringkond.
Õige püüdlus
Õige püüdlus (paali keeles sammā vāyāma, sanskriti keeles samyagvyāyāma) on Buddha antud Kaheksaosalise tee kuues osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas  ja mille sisuks on neli püüdlust:
Aaspere Põhikool
Aaspere Põhikool oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas. Kool suleti 2007.
Kooli viimane direktor oli Samuel Golomb.
Ruth
pisi|Nime Ruth ning selle variantide Rut ja Ruta levik Ruth on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 1013 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 184. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,87 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,75. Ruth oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 54).
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 995 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 191. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,37 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,09. Ruth on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 55).
Martha Muchow
thumb|Stolperstein, Martha Muchow Martha Muchow (25. september 1892, Hamburg – 29. september 1933, Hamburg) oli saksa psühholoog.
Ta tegeles linnalaste eluruumi ja psühholoogia uurimisega. Ta sai oma tööks mõjutusi Jakob von Uexküllilt ja William Sternilt.
Paide teater
pisi|Paide Teatri endine kuueliikmeline trupp (august 2021). Paremalt vasakule: Oliver Issak, Kirill Havanski, Johannes Richard Sepping, Jan Teevet, Maria Paiste, Harri Ausmaa pisi|Paide Teatri algne kuueliikmeline trupp (august 2018) Paide Teater on kutseline teater Järvamaal Paides. Teater alustas tööd 1. augustil 2018. Teater kuulub Paide linna hallatava Paide Muusika- ja Teatrimaja koosseisu.
Ajalugu
2017. aasta septembris võeti avaliku konkursi raames tööle Paide Teatri projektijuht Harri Ausmaa, kelle ülesandeks oli teha aasta jooksul ettevalmistusi, et 2018/2019. teatrihooajal sünniks Eestis uus teater.
Ettevalmistava aasta jooksul toodi Paide Muusika- ja Teatrimaja (endine Paide Kultuurikeskus) ning lavakunstikooli koostöös välja kolm lavastust ("Maamõõtjad", "Richard3", "12 vihast"), mis kõik olid tegijate sõnul Paide Teatri toimima hakkamiseks olulised proovikivid.
2022. aastal toimus teatrijuhi vahetus: kevade lõpus lahkus pikaaegne teatrijuht Harri Ausmaa, tema asemel asus tööle Kairi Mändla. Sügisel liitus teatri meeskonnaga paariks kuuks ka produtsent Margit Kajak.