cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sinine
Väljendid
Sinine väljendab midagi muinasjutulist või kättesaamatut, näiteks väljendites "sinilind", "helesinine unistus".
Energiallikana kasutatavat tuult on nimetatud siniseks söeks.
Sinine leht
Töövõimetuslehte nimetatakse siiamaani siniseks leheks nõukogude aegse haiguslehe plangi sinise värvi järgi.
Siniverelisus
Aadlipäritoluga isikuid nimetatakse sinivereliseks. "Siniveri" on sõnasõnaline tõlge hispaaniakeelsest väljendist sangre azul. Seda kasutati Kastiilia vanimate ja sotsiaalselt kõige kõrgema staatusega perekondade kohta, kes ei abiellunud mauride, juutide ega muust rassist inimestega. On arvatud, et nimetus anti heleda jume ja läbi naha kumavate siniste veresoonte järgi, mida valge nahk näha lasi, seda eriti võrreldes tõmmumate inimestega.
Sinine esmaspäev
Sinine esmaspäev tähendab purjutamise järgset pohmeluses raisku läinud tööpäeva. Põhjuseks sellele on peetud sinerõika (Isatis tinctoria) kasutamist riideesemete siniseks värvimisel. Nimelt vajas sellest taimest saadud sinine värvaine riidematerjali värvimiseks uriini ning tulemus oli parem kui uriin sisaldas alkoholi. Värvitav kangas pidi vähemalt pool ööpäeva sinerõika-uriinileotises ligunema ja värv ilmus esile alles pärast seda, kui kangas oli tükk aega õhuga kokku puutunud. Tavaliselt pandi kangas likku pühapäeval ja esmaspäeval magasid kangavärvijad tihti peatäit välja. Seetõttu tähendab saksa keeles ka sõnapaar blau werden ('siniseks saama') purju jäämist.
Kirjandus
Raamatusarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" ilmus 1958. aastal Anna Jürgeni teos "Sinine Lind" (tõlkijad Ada Ambus, Ülo Kurvits).
Meditsiin
Sinine leht ...
Meelelahutus
Mõne filmi pealkirjas on sõna "sinine", näiteks "Sinine Hawaii", "Sinine laguun" ja "Sügav sinine meri", eesti filmidest "Agent Sinikael".
Mütoloogia
Hopi indiaanlaste Sinine Täht Kachina https://www.youtube.com/watch?v=t0U1JSM2TUI
pisi|120px|Sinerõigas
Sport
Olümpialipp koosneb viiest olümpiarõngast, millest üks on sinine.
Traditsioonid
pisi|140px|Safiir 182 [[karaati (36,4 g)]]
Sinise mõju inimpsüühikale
Kuna värvilt sinine toit äratab kõige vähem söögiisu, on looduslik toit harva sinine. Sinise värvi söögiisu pärssivast toime näitena võib tuua Mäetaguse mõisa söögisaali, mille lae lasi mõisnik siniseks võõbata, et vähendada külaliste liigset söögiisu. Sinine valgus tõstab organismis stressihormooni kortisooli taset.
Sinine ja roheline teistes keeltes
Mõnes keeles ei tehta "sinisel" ja "rohelisel" vahet. Näiteks vietnami keeles on nii roheline kui sinine xanh. Vajadusel võib rohelise kohta öelda xanh lį cāy " xanh nagu lehed" ja taeva kohta xanh nước " xanh nagu taevas".
Mõned rahvad jagavad siniseid värvitoone aga heledateks ja tumedateks. Näiteks vene keeles on hele- ehk taevasinine omaette värv (голубой), mis erineb (tume)sinisest (синий). Nõndasamuti on ka itaallastel kaks sinist (azzurro ja blu) ning eraldi helesinine värvus on olemas ka heebrea keeles (תכלת 'tchelet').
Atmel AVR
pisi|Atmel AVR ATmega8 DIP pakendis AVR on modified Harvard architecture 8-bitine RISC-mikrokontroller, mille töötas välja Atmel 1996. aastal. AVR oli üks esimesi selliste mikrokontrollerite tooteperesid, mis kasutasid välkmälu tavalise PROMi (inglise keeles Programmable Read-Only Memory), EPROMi (Electrically Programmable Read-Only Memory) ja EEPROMi (Electrically Ereasable Programmable Read-Only Memory) asemel, mida kasutasid teised tollased mikrokontrollerid.
Lühiajalugu
AVR-arhitektuurile panid aluse kaks Norra Tehnoloogiaülikooli tudengit: Alf-Efil Bogen ja Vegard Wollan.
Algne AVR-mikrokontroller töötati välja kohalikus mikrokiipide arenduskohas Trondheimis, kus kaks Atmel Norway loojat õpilastena töötasid. Kui Atmel arhitektuuri ostis, tegelesid Alf ja Vegard selle arendusega edasi Atmel Norway juures. Nad tegid tihedat koostööd kompilaatoreid loova firma IAR Systemsiga, et parandada käsustiku efektiivsust kõrgema taseme keelte kasutamisel ja kompileerimisel. Atmeli sõnul pole AVR millegi akronüüm ega tähista midagi konkreetset. Samuti ei anna arhitektuuri loojad ühest vastust küsimusele, mida AVR tähendab.
Esimeste AVR-i pere liikmete hulgas oli AT90S8515, mis oma 40 väljaviiguga DIP pakendis oli sama jalgade funktsionaalsusega, mis Intel 8051, kaasaarvatud välised multipleksitud aadressi- ja andmesiinid. Ainus erinevus oli RESET polaarsus, mis 8051 puhul on vaikimisi kõrge, kuid AVR-il madal.
Põhiliigitus
AVR-id jaotatakse üldjuhul viide gruppi:
Arhitektuur
Välkmälu, EEPROM ja SRAM on integreeritud ühele kiibile, mis kõrvaldab üldjuhul vajaduse välise mälu jaoks. Mõnedel kiipidel on paralleelühenduse võimalus, mille läbi on võimalik külge ühendada lisamälu. Peaaegu kõigil (välja arvatud kõige väiksematel TinyAVR seeria mikrokontrolleritel) on jadaühenduse võimalus, mille abil saab ühendada suurema EEPROMi või välkmälu.
Pirmastu
Pirmastu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Atmel AVR
Programmimälu
Programmi käsustik paikneb muutumatus välkmälus. Kuigi tegemist on 8-bitiste mikrokontrolleritega, on iga käsk üks või kaks 16-bitist andmesõna.
Programmimälu maht on üldjuhul ära märgitud ka nimetuses (näiteks ATmega64x seerial on 64 kB välkmälu, ATmega32x seerial 32 kB).
Pirmastu
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Atmel AVR
Programmimälu
AVR-i kiipidel pole tuge, mis toetaks programmi paiknemist välisel mälul, ehk kogu töötav kood peab paiknema sisemisel välkmälul. Ainsaks erandiks on AT94 FPSLIC AVR/FPGA kiibid.
Sisemine andmemälu
Aadressiruum koosneb protsessori registritest, sisend-väljund registritest ja SRAMist.
Sisemised registrid
AVR-idel on 32 ühebaidist protsessori registrit ja neid klassifitseeritakse 8-bitisteks RISC seadmeteks.
Enamasti on protsessori kasutuses olevad registrid esimesel 32 mäluaadressil (000016-001F16), millele järgnevad 64 sisend-väljund registrit (002016-005F16).
SRAM algab pärast ülalmainitud registreid (aadress 006016). Sisend-väljund registrid võivad mõnel juhul olla suuremad, sel juhul võtavad nad osa SRAMi aadressiruumist.
Kuigi on olemas eraldi aadresserimissüsteemid protsessori ja sisend-väljund registritele ligipääsuks, saab kõiki käsitleda sarnaselt SRAM-iga.
XMEGA seeria kiipidel ei ole protsessori registrid adresseeritud ja seega pole neid võimalik kasutada kui SRAMi. Selle asemel on sisend-väljund registrid paigutatud kohe mäluaadresside algusse. Lisaks on suurendatud neile mõeldud mälu 4096 baidini (000016-0FFF16). Sarnaselt eelmiste generatsioonidega võimaldatakse kiiret ligipääsu endiselt 64-le sisend-väljund registri asukohale. Pärast neid on XMEGAdes 4096-baidine aadressiala, kuhu saab vajadusel adresseerida EEPROMi. SRAM algab pärast eelnevaid piirkondi kohal 200016.
EEPROM
Peaaegu kõigil AVR-mikrokontrolleritel on sisemine EEPROM andmete püsivamaks salvestamiseks. Sarnaselt välkmäluga suudab EEPROM andmed säilitada ka siis, kui vool välja lülitada.
Enamikus AVR-arhitektuuri versioonides pole EEPROM otseselt adresseeritav ja seega pääseb sellele ligi sarnaselt väliste seadmetega. Kuna kasutada tuleb spetsiaalseid registreid ning lugemis- ja kirjutamiskäske, on suhtlus EEPROM-iga tunduvalt aeglasem kui näiteks SRAM-iga.
Samas võimaldab SecureAVR-i (AT90SC) pere kasutada erilist EEPROM-i adresseerimist nii andmemälu kui programmimälu jaoks. Nagu mainitud, toetavad XMEGA kontrollerid vajadusel EEPROMI otsest adresseerimist.
Kuna kirjutamisoperatsioonide arv EEPROM-il on piiratud (Atmeli andmelehtede järgi umbes 100 000 kirjutamiskorda), peab hästi disainitud EEPROM-i kirjutamisprotseduur võrdlema konkreetsel hetkel EEPROM-is olevaid andmeid sinna kirjutatavaga ja ainult erinevuste korral sinna päriselt andmeid kirjutama, vähendades seeläbi kirjutamiste arvu.
Taimerid
Enamikul AVR-mikrokontrolleritel on sisemine taimer, millega on võimalik lugeda kas välist või sisemist taktsignaali. Seda sagedust saab sageduse jagajaga väiksemaks muuta, kui on vaja lugeda pikki intervalle. Mõned taimerid on võimelised töötama siis, kui mikrokontroller ise magab (suurem osa seadmeid on välja lülitatud, et energiat säästa). Taimereid on nii 8-, 16- kui ka 32-bitiseid. Taimeritega kaasnevad funktsioonid:
Programmi täitmine
AVR-idel on kaheetapiline, ühetasemeline pipeline disain. See tähendab, et iga järgmine käsk võetakse ette samal ajal, kui praegust täidetakse. Enamiku käskude jaoks kulub ainult üks või kaks kellatsüklit, mis teeb AVR-id võrdlemisi kiireteks 8-bitiste mikrokontrollerite hulgas.
AVR-pere protsessorid on disainitud eesmärgiga täita kompileeritud C-koodi võimalikult efektiivselt.
Käsustik
Suuremas osas muudab tavaline käsustik AVR-ide programmeerimise C keeles suhteliselt lihtsaks. GNU on AVR-i toetust sisaldanud juba mõnda aega ja leidnud ka laia kasutust. Atmel ise on käsustiku arendamisse kaasanud suuremaid mikrokontrollerite kompilaatorite arendajaid, et panna paika, mis omadused kõrgema taseme keelte kasutamisel kasuks tulevad.
Mikrokontrolleri kiirus
AVR-id toetavad üldjuhul taktsagedusi kuni 20 MHz, kuid mõned suudavad töötada ka kuni 32 MHz. Üldjuhul on madalamal pingel töötavad kontrollerid ka madalama taktsagedusega. Kõigil hiljutistel (ATtiny, ATmega, ATXmega, aga mitte 90S) AVR-idel on olemas sisseehitatud ostsillaator, mistõttu pole vaja välist kella. Mõnedel AVR-idel on sisseehitatud sageduse jagaja, mis võimaldab töö käigus vastavalt vajadusele taktsagedust reguleerida, mis omakorda võimaldab suuremat optimeeritust.
Kuna kõik operatsioonid registritel R0-R31 on ühetaktilised, suudab AVR saavutada kiirusi kuni 1 MIPS/MHz. Näiteks 8 MHz peal töötav mikrokontroller suudab saavutada kuni 8 MIPS. Mälust laadimine ja kirjutamine võtavad 2 takti, hargnevused (inglise branching) võtavad 3 takti.
Funktsioonid
Praegused AVR-id pakuvad järgmisi funktsioone:
Jossif Varvinski
Jossif Vassiljevitš Varvinski (28. oktoober 1811 Horol, Poltaava kubermang Venemaal – 27. september 1878 Moskva) oli arstiteadlane.
Chicago
pisi|Droonikaadrid päikesetõusust Chicagos 2022. aasta veebruaris. Chicago on linn Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis Michigani järve läänekaldal. Chicago on Cooki maakonna keskus.
Jossif Varvinski
Õppis Harkovi ja Tartu Ülikoolis. Tartu Ülikooli teraapia professor 1844–1846, töötas ka Moskva Ülikoolis.
Atmel AVR
Arendusvahendid
Atmeli pakutud arendusvahendite hulka kuuluvad erinevad programmaatorid, silurid ja ka baaskomplektid.
STK600 baaskomplekt
STK600 baaskomplekt nind arendusplatvorm on STK500 järeltulija. STK600 puhul tuleb mikrokontroller kinnitada eraldi plaadiga põhiplaadile, mis annab talle voolu, kella, võimaldab programmeerimist ja suhtlust. Samuti saab põhiplaadi külge ühendada muid komponente, et skeemi testida. See arendusplatvorm toetab kõiki Atmel AVR-mikrokontrollereid, kuid erinevate väljaviikude arvu ja paigutusega kontrollerite kasutamiseks tuleb vahetada plaate, millele mikrokontroller kinnitub. Arvuti külge ühendub STK600 USB abil, jättes sellega arendustööks muud suhtlusvahendid vabaks.
Chicago
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga järgi 2 746 388. Aastal 2010 oli elanikke 2 695 598. Linnastus elab 9,6 miljonit inimest. Chicago on elanike arvult riigi kolmas linn.
Tallinna FC TVMK
FC TVMK (FC Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat) on tegevuse lõpetanud Eesti jalgpalliklubi. 1951. aastal asutatud ning korduvalt ümbernimetatud klubi (kuni 1990 TVMK, 1990–1991 – FC TVMK, 1992 – FC VMV, 1992–94 – FC Nikol, 1995 – FC Lantana-Marlekor, 1995/96 – FC Tevalte-Marlekor,1996/97 – FC Marlekor, 1997–2008 – FC TVMK) tegutses Tallinnas. Esindusmeeskond võitis Meistriliiga 2005. aastal.
Chicago
Chicagos asub katuse kõrguse järgi läänepoolkera üks kõrgemaid hooneid Willis Tower; see valmis 1974. aastal
Linna hüüdnimi on Windy City.
Nimi
Nimi "Chicago" tuleb prantsuse keele vahendusel maiamikeelsest sõnast shikaakwa, mis tähendab eesti keeles metssibulat.
Ajalugu
thumb|Vaade Chicago kesklinnale õhust thumb|Chicago Enne eurooplaste tulekut elas Chicago kohal potavatomide indiaani hõim.
Teadaolevalt oli esimene sealne mitteindiaanlane Santo Domingos sündinud mulatt Jean Baptiste Pointe du Sable, kes saabus sinna 1770. aastatel, abiellus indiaanlasega ja avas kaubapunkti. 1803. aastal rajas USA armee tänapäeva Chicago kohale Fort Dearborni, mille indiaanlased 1812. aastal hävitasid.
1833 aeti Chicago lepingu kohaselt potavatomid oma maalt välja ja 12. augustil 1833 asutati Chicago, kus oli esialgu 200 elanikku. 1840. aastal oli linnas juba üle 4000 elaniku. 4. märtsil 1837 sai Chicago linnaõigused. 1838 jõudis linna raudtee ning avati Illinoisi-Michigani kanal, mis võimaldas aurulaevadel ja isegi purjelaevadel sõita Suurest järvistust Mississippile.
1856 võeti vastu plaan rajada Chicagosse USA kanalisatsioon. Reovesi juhiti Chicago jõkke ja sealtkaudu Michigani järve, mis oli linlaste peamine joogiveeallikas. Linn ehitas 3 km pikkuse tunneli järve keskele ehk teisisõnu ei võetud joogivett enam Chicago jõe suudmest, vaid järve keskelt. 1900. aastal joogiveeprobleem üldiselt lahenes, kui Chicago jõe vool teistpidiseks suunati, nii et ta suubus Illinoisi jõkke, mis Mississippisse voolab.
1871. aastal kolm päeva möllanud Chicago tulekahju ajal põles maha kolmandik linnast, sealhulgas kogu linna keskosa, kuid linna arengut see ei takistanud ning 1890. aasta rahvaloenduse ajaks oli Chicago saanud miljoni elanikuga riigi teiseks linnaks.
1885. aastal ehitati Chicagosse maailma esimene pilvelõhkuja Home Insurance Building. Selleks kasutati teraskarkassi. Sellest ajast peale on Chicago tuntud pilvelõhkujate linnana ja Chicagos on paiknenud maailma kõrgeim hoone.
1892. aastal asutati Chicago ülikool. Aastatel 1893 ja 1933–34 toimus Chicagos maailmanäitus.
1920. aastatel sai Chicago tuntuks kuritegevuse poolest. Linnas oli tuhatkond kuritegelikku rühmitust, kes pidasid aeg-ajalt vägivaldset võitlust nii omavahel kui ka politseiga. Chicago gängsteritest tuntuim oli Al Capone.
Kliima
Chicago asub mandrilise kliima tsoonis. Suved on soojad ja niisked, juuli keskmine temperatuur on 24 °C, üle 30 °C tõuseb temperatuur aastas vähemalt 20 korral. Talved on külmad, lumerohked ja päikesepaistelised, jaanuari keskmine temperatuur on −1 °C. Kevaded ja sügised on leebed ja madala õhuniiskusega.
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Chicagos on 41 °C, mis registreeriti 24. juulil 1934. Madalaim temperatuur mõõdeti 20. jaanuaril 1985, mil oli −33 °C külma. Talvel võivad linna tabada külmalained ja suvel kuumalained, mis võivad kesta mitu päeva järjest. Kevadel ja suvel on tavaline äike.
Rahvastik
Chicago on rahvaarvult Kesk-Lääne suurim linn. Põhja-Ameerikas on see elanike arvult viiendal kohal.
Kultuur
Linnas asuvas muuhulgas Chicago Kunstiinstituut, Fieldi Loodusloomuuseum, 1868. aastal asutatud Lincoln Parki loomaaed, mis on vanuselt neljas loomaaed Põhja-Ameerikas, ja Chicago ajaloomuuseum.
Majandus
Chicago oli 2005. aastal SKP-lt (460 miljardit USA dollarit) USA kolmas ja maailma neljas linn. Chicagost suurem SKP oli ainult Tōkyōs (1191 mld dollarit), New Yorgis (1133 mld) ja Los Angeleses (639 mld).
2009. aastal oli Chicago UBSi maailma rikkamate linnade nimekirjas üheksandal kohal.
Sport
Chicagol on oma meeskond Põhja-Ameerika viies suurimas profiliigas. Linnas tegutsevad Ameerika jalgpalli klubi Chicago Bears, pesapalliklubid Chicago Cubs ja Chicago White Sox, jäähokiklubi Chicago Blackhawks, korvpalliklubi Chicago Bulls ning jalgpalliklubi Chicago Fire. Samuti tegutseb seal naiste korvpalli kõrgliiga WNBA klubi Chicago Sky.
Alates 1977. aastast on linnas korraldatud suurte maratonide sarja kuuluvat Chicago maratoni.
Atmel AVR
AVR ISP ja AVR ISP mkII
AVR ISP ja AVR ISP mkII on odavad tööriistad AVR-mikrokontrollerite programmeerimiseks läbi SPI liidese, mis ei eelda nende skeemist eemaldamist.
5.5mIC
5,5 m on kiiljaht, mis on ehitatud meetrivalemi kohaselt ja valemiklassijaht, mille võistlusväärtus on 5,5 meetrit või vähem.
Valem
pisi|5,5 m jaht 2007. aasta reeglites on valem kirjas sellisena:
Ajalugu
pisi| 5,5 m jahtide regatt [[1952. aasta suveolümpiamängudel (Harmaja lähedal?) ]] 5,5 m jahiklassi lõi Charles Nicholson 1937 6 m jahi modifikatsioonina. Tegemist oli katsega ehitada 6 m jahile odavam alternatiiv. Esimesed 5,5 m reeglitele vastavad jahid ehitati 1949. Meeskonna suurus vähenes 5 liikmelt 3-le.
Varem kasutati 6 m jahi asenduseks 5 m jahte, mis leiutati Prantsusmaal 1929 ja mida ehitati mitusada. Ent olümpiamängudele 5 m jaht ei pääsenud. 5,5 m jahid asendasid kiiresti 5 m jahid ja nad jõudsid juba 1952. aasta suveolümpiamängudele Helsingis. Helsingis võisteldi 5,5 m jahtide kõrval veel ka 6 m jahtidel, kuid pärast kaotati 6 m jahid olümpiamängude kavast ja meetrijahtidest võisteldi vaid 5,5 m jahtidel.
Atmel AVR
AVR ISP ja AVR ISP mkII
AVR ISP ühendub arvutiga üle jadaliidese ja võtab voolu programmeeritavast skeemist, samal ajal kui AVR ISP mkII ühendatakse USB-ga ja saab kogu vajaliku toite sealt. AVR ISP mkII on AVR ISP järeltulija, mille tõttu on ka viimase tootmine lõpetatud.
5.5mIC
Ajalugu
Erinevalt mõnestki teisest paadiklassist säilis 5,5 m jahtide organisatsiooniline struktuur. See ei lasknud 5,5 m jahtidel nii-öelda välja surra. Neil korraldatakse võistlusi tänapäevani ja isegi kolmes kategoorias sõltuvalt valmistamise ajast: klassikalised jahid (kuni 1969), üleminekujahid (1970–1989) ja moodsad jahid (alates 1990).
Atmel AVR
Butterfly näidisplaat
pisi|AVR Butterfly Ülipopulaarne AVR Butterfly näidisplaat on Atmel AVR ATmega169V mikrokontrolleril põhinev patareitoitega arvuti. Selle eesmärk on demonstreerida AVR-peret üleüldiselt, kuid eraldi veel sisseehitatud LCD-kontrollerit. Plaadil on veel lisaks juhtkang, piesokõlar, kell, välkmälu, temperatuuri- ja pingeandurid. Enne 2006. aastat toodetud Buttreflydel oli ka veel fototakisti, mis sealt hiljem eemaldati RoHS nõuetega vastavuses olemiseks. . Lisaks on teisel poolel haaknõel, mis võimaldab Butterflyd kanda kui nimesilti.
5.5mIC
Eestis
Paul Butte on üks 5,5 konstruktoritest Eestis. 21. sajandi alguses on Eestis teadaolevalt üks merekõlbulik 5,5 m jaht ning paar merekõlbmatut.
Atmel AVR
Butterfly näidisplaat
AVR Butterflyl on vaikimisi laaditud tarkvara, mille abil saab ekraanil teksti kerida, kuvada sensorite lugemeid ja näidata aega. Samuti saab kõlari kaudu muusikat esitada. Butterfly peal olev ekraan on 14-segmendiline tekstiekraan, mille juhtimiseks läheb vaja suuremat osa mikrokontrolleri väljaviikudest.
Atmel AVR-i kasutusalad
AVRe kasutatakse laialdaselt autonduses: turvalisuses, ohutuses, meelelahutuses jne. Atmel avaldas hiljuti "Atmel Automotive Compilation", et aidata arendajatel luua paremaid lahendusi. Mõned praegustest kasutajatest on BMW, Daimler-Chrysler ja TRW. Lisaks on olemas eraldiseisev tootepere toitehalduse jaoks. Samuti sisaldavad 32-bitised AVR-mikrokontrollerid puutetundliku ekraani kontrollereid. USB tuge omavaid AVRe kasutatakse Microsoft Xboxi pultides.
Näiteks System Semiconductor, Inc. toodab mootorite juhtimiseks mõeldud kontrollerit M3000, mis sisaldab AVR-tuuma ja muud, tehes sellest kiibist mitmekülgsete rakendusvõimalustega mikrokontrolleri.
Pulleritsu
Pulleritsu (ka Kipi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Atmel AVR
Arduino
Arduino on hobielektroonikute seas laialt levinud AVR-il põhinev arendusplatvorm. See põhineb ATmega328 mikrokontrolleril (ATmega168 või ATmega8 vanematel versioonidel kui Diecimila). Samuti kasutatakse ATmega1280 Arduino Mega platvormil. Arduinot saab kasutada nii tema enda keelega ja oma graafilises keskkonnas kui ka tavalisemate arendusvahendite ja keeltega (C, assembler jne).
Tallinna FC TVMK
Ajalugu
Klubi pidas oma eelkäijaks 1951. aastal moodustatud Tallinna Vineeri- ja Mööblivabriku meeskonda, mis Eesti NSV meistrivõistlustel osales esimest korda 1986. aastal. 1988 jõuti kõrgliigasse ja 1989 võideti hõbemedalid.
1990. aastal asutati Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi Jalgpalliklubi (TVMK JK), mis tuli veel samal aastal Eesti NSV meistriks. TVMK JK edestas konkurente ka 1991. aastal, tulles liiduvabariigi ajal viimaseks meistriks. Eesti taasiseseisvumise järel võttis klubi 1992. aastal nime FC TVMV. Meeskond võitis 1992. ja 1993. aastal Eesti karika, mis andis õiguse osaleda UEFA karikavõitjate karikale.
1993 omandas klubi tegevusloa AS Nikol ja pani sellele uueks nimeks FC Nikol, TVMK nimi kadus jalgpallikaardilt 1997. aastani.
Taasasutatud FC TVMK-le pani aluse vineeri- ja mööblivabriku septembris 1993 erastanud AS Marlekor, kes ostis 1995. aastal Meistriliiga osalusõiguse korruptsiooniskandaali sattunud FC Tevalte-lt. Hooajal 1995/96 kandis uus meeskond nime Tevalte-Marlekor ja 1996/97 FC Marlekor.
FC TVMK võeti klubi nimeks 1997. aastal. Eesti meistriks tulid 2005., karikas võideti 2003. ja 2006. aastal.
2008 pidi klubi omanikfirma AS TVMK rahaliste raskuste tõttu tegevuse lõpetama. Meeskond mängis hooaja lõpuni, kuid kukutati tabelis viimaseks.
Varasemad liigahooajad
1FC TVMK klubilitsents tühistati Eesti Jalgpalli Liidu poolt, ning selle tulemusel kukuti hooaja lõpus edetabelis viimaseks.
Pulleritsu
Külas asub Kulli järv, millest väljavoolav Madi kraav suubub küla lõunapiiril voolavasse Virastuojasse.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Atmel AVR
Arduino
Mitmed firmad on loonud AVR-i baasil mikrokontrollerite plaate, mis on mõeldud harrastajatele, robootikutele ja lihtsamate süsteemide arenduseks. Mõned neist firmadest on Cubloc, BasicX, Oak Micros, ZX Microcontrollers ja myAVR. Lisaks on Arduinol palju kloone, mis on samuti laialt levinud.
Avatud lähtekoodiga kloonid
FPGA kiire leviku tõttu harrastajate hulgas on hakatud arendama avatud lähtekoodiga, AVR-iga ühilduva ja AVR-i käsustikuga sobivaid protsessorituumasid. OpenCores nimetab suurimateks AVR-i kloonimisprojektideks:
Stepan Vassiljev
Stepan Mihhailovitš Vassiljev (2. jaanuar 1854 – 8. märts 1903 Peterburi) oli vene arstiteadlane.
Vaimuliku poeg, õppis Peterburi Ülikoolis, Tartu Ülikooli eripatoloogia professor 1892–1903.
Margus Põldsepp
pisi|Margus Põldsepp (2023) Margus Põldsepp (sündinud 3. novembril 1969) on eesti muusik. Ta tegutseb ansamblites Untsakad, Lõõtsavägilased ning Põldsepp ja Pojad.
Ta on lõpetanud Valgas gümnaasiumi ja muusikakooli.
Alates 2007. aastast töötab Margus Põldsepp Karksi-Nuia Muusikakooli direktorina.
Poliitiline tegevus
1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Margus Põldsepp Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Aleksandr Vassiljev
Aleksandr Aleksandrovitš Vassiljev (vene keeles Александр Александрович Васильев) (4. oktoober (vkj 22. september) 1867 Peterburi – 30. mai 1953 Washington) oli vene ajaloolane.
Ta sündis sõjaväelase peres ning õppis Peterburi, Pariisi, Londoni ja Viini ülikoolides. Töötas Peterburi ja Wisconsini õppeasutustes. Tartu Ülikooli üldajaloo professor 1904–1912.
Rebase (Viljandi)
Rebase on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külast läbi ning samuti küla edela- ja loodepiiril voolab Verilaske oja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
1117
1117. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Aastad: 1112 1113 1114 1115 1116 - 1117 - 1118 1119 1120 1121 1122
Coca-Cola Plaza
Coca-Cola Plaza on kobarkino Tallinnas, mis avati 2001. aasta 10. märtsil.
Ametlikuks avafilmiks oli Robert Zemeckise draama "Kaldale uhutud" Tom Hanksiga peaosas.
Aadressil Hobujaama 5 (otse kaubanduskeskuse "Postimaja" taga) asuvas meelelahutuskompleksis Coca-Cola Plaza on 11 kinosaali kokku 1666 istekohaga.
Ajakirjanikud enamasti väldivad kino nime nimetamist ning kasutavad selle asemel sõna "kobarkino" või lihtsalt "kino".
Saalid
Kino 1. saal ning kino  'Chill Saal' on varustatud Dolby Atmos helisüsteemiga.
'Chill Saal'i istmed põhinevad kott-toolidest
Ihasalu poolsaar
pisi|Mahajäetud Uitru sääre tuletorn ([[Ihasalu päevamärk) Ihasalu poolsaarel tipus.]] pisi|Ihasalu poolsaare tipp ja [[Uitru säär aerofotol.]] Ihasalu poolsaar on poolsaar Jõelähtme vallas Harju maakonnas Ihasalu ja Kaberneeme lahe vahel.
Ihasalu poolsaar hakkas merest esile kerkima saarena umbes 3500 aastat tagasi. Mandriga ühines see saar ja moodustas poolsaare kaks tuhat aastat hiljem, 3.–5. sajandil. Poolsaar on valdavalt lauge, kohati astangulise rannaga.
Poolsaar tipneb Uitru säärega.
Külad
Ihasalu poolsaarel asuvad Neeme ja Ihasalu küla.
Neeme külas on säilinud fragmente traditsioonilisest rannakülast. Poolsaarelt avanevad suurepärased vaated Kolga lahe saartele ja teiselt poolt Viimsi poolsaarele.
Andrus Kivirähk
pisi|Andrus Kivirähk 10. veebruaril 2014 esinemas üritusel "teater/keel" [[Eesti Draamateater|Eesti Draamateatri maalisaalis]] Andrus Kivirähk (sündinud 17. augustil 1970) on eesti kirjanik ja ajakirjanik.
Ta töötab toimetaja ja kolumnistina Eesti Päevalehes, kus on esmaavaldatud ka suur osa tema tekste. Varem on ta töötanud Eesti Päevalehe kultuuritoimetajana, Pühapäevalehe huumoritoimetajana ja Eesti Päevalehe huumorikülje "Minu Kroon" toimetajana. 2015. ja 2016. aastal arvas Eesti Päevaleht Andrus Kivirähki saja Eesti mõjukama inimese hulka.
Ta on alates 1990. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige ja 1996. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.
Looming
Kirjanikuteed alustas Andrus Kivirähk 15aastaselt humoreske kirjutades. Kirjanikuna debüteeris 1984. aastal ajakirjas Pikker. Ta on kirjutanud näidendeid, följetone, proosat, filmistsenaariume ja lastekirjandust. Tema esimese näidendina jõudis teatrilavale "Vanamehed seitsmendalt" (1992, Eesti Nukuteater) ja teleekraanile "Vabariigi valvur" (1994–1995).
Andrus Kivirähki isikupärane huumor rajaneb mängul ideoloogiliste ja keeleklišeedega, hüperboolil ja fantastilisel groteskil. Ta ühendab tavaelu, ajalugu ja poliitikat ka folkloorsete ning mütoloogiliste struktuuridega, nii et tulemuseks on sundimatu absurdikoomika. Oma teostes paljastab ta pühaduse või pühaks pidava elunähtuse ning pöörab selle naljaks. Ta muigab ajaloo ja dogmade üle, huvitub sellest, millisena elab ajalugu rahva teadvuses, võimendab rahvalikku ettekujutust ja pöörab selle naljaks. Keelekoomikat tema teostes loovad veel arvukad sõnamängud, keeletasandite segamine ja realiseeritud metafoorid.
"Rehepapp ehk November" (2000)
Andrus Kivirähki tuntuim teos on romaan "Rehepapp ehk November", mida peetakse tänapäeva eesti kirjanduse tüvitekstiks. 2008. aastaks oli teost müüdud üle 32 000 eksemplari. Seetõttu on Andrus Kivirähk 2000. aastate menukaim eesti kirjanik. Romaan on tõlgitud mh soome, ungari, läti, norra, poola, vene ja prantsuse keelde.
"Rehepapp" on kirjutatud päevikuvormis 1. novembrist 30. novembrini. Raamat räägib pärisorjuseaegsetest eestlastest, kelle elu mõte on varastada, haarata, kokku kanda, näpata ja kõrgemale tõusta oma senisest seisusest. Lisaks on seda nimetatud ülekavaldamise käsiraamatuks. Kivirähk pilkab teoses nimetatud negatiivseid eestlaste iseloomujooni, kuid toob välja ka eestlaste positiivsed jooned, milleks on pragmatism ja ülim kohanemisvõime. "Rehepapis" toimetavad ka mitmed müstilised olendid (näiteks kratid, libahundid, tondid, puugid, vanapagan jt).
Kutselise teatri lavale jõudis "Rehepapp" Eesti Draamateatris (esietendus 10. oktoobril 2001). Dramatiseerija oli Andrus Kivirähk, lavastaja Hendrik Toompere, kunstnik Ervin Õunapuu, kostüümikunstnik Ene-Liis Semper. Rehepappi mängis Aarne Üksküla, teistes osades olid Raimo Pass, Tõnu Kark, Elina Reinold, Dan Põldroos, Kaido Veermäe, Sulev Teppart, Maria Klenskaja, Ivo Uukkivi, Merle Palmiste, Ester Pajusoo, Aleksander Eelmaa, Viire Valdma, Lauri Nebel, Garmen Tabor ja Lydia Toompere.
"Rehepapi" ainetel valminud samanimeline ooper esietendus Vanemuise väikeses majas 18. oktoobril 2013. Muusika autor oli Tauno Aints, libreto autor Urmas Lennuk, lavastaja Marko Matvere, kes laulis ka ise nimiosa. Kunstnik oli Iir Hermeliin, koreograaf Marika Aidla.Teistes osades olid Janek Savolainen (kratt), Lauri Saatpalu (Õuna Endel) jt.
Filmiversioon (pealkirjaga "November") valmis Eesti, Hollandi ja Poola koostöös ja esilinastus Eestis 3. veebruaril 2017. Režissöör oli Rainer Sarnet. Peaosades olid Rea Lest, Jörgen Liik ja Arvo Kukumägi.
"Mees, kes teadis ussisõnu" (2007)
"Mees, kes teadis ussisõnu" on tõlgitud läti, tšehhi, prantsuse, vene, inglise, taani, hollandi, poola, ungari ja saksa keelde.
Kõik raamatud
Soomekeelses tõlkekogumikus "Tallinnasta pois – groteskia virolaista proosaa" (Absurdia, 2003) ilmusid Kivirähki jutud "Miesten kongressi" (tõlkija Petteri Aarnos), "Vahva nainen" (tõlkija Seija Kerttula) ja "Ugri" (tõlkija Iiris Heino).
Näidendid
pisi|Andrus Kivirähk oma raamatusse "Lood" autogramme jagamas 9. oktoobril 2012
Isiklikku
Andrus Kivirähki ema on nukunäitleja Ingrid Kivirähk (sündinud 1931). Tema vend on sotsioloog Juhan Kivirähk ja õde on Tiina Vapper.
Karl Christian Ulmann
pisi|Karl Christian Ulmann Karl Christian Ulmann (läti keeles Kārlis Kristiāns Ulmanis; 3. veebruar 1793 Riia – 8. oktoober 1871 Valga) oli usuteadlane.
Ulmann sündis mõisaomaniku ja kaupmehe peres. Aastatel 1810–1814 õppis ta Tartu ülikoolis teoloogiat ja pälvis 1813. aastal omakirjutatud jutluse eest hõbemedali. 1815–1816 täiendas ta end Jena ja Göttingeni ülikoolis.
1817. aastal sai ta pastori koha Krimuldas ja Pēterupes. 1835 tõusis ta Liivimaa konsistooriumi eesistujaks.
Samal 1835. aastal kaitses ta Jena ülikoolis filosoofiadoktori kraadi ja pärast seda valis Tartu ülikool ta 1836 usuteaduskonna praktilise jumalasõna kateedri korraliseks professoriks. Oma alandliku ja väärika iseloomu ning ametikohustuste täpse täitmisega teenis ta ära nii kolleegide kui ka üliõpilaste lugupidamise. Eriti austasid üliõpilased teda aukohtu juhtimise eest. Aastatel 1839–1941 valiti ta kolmel korral Tartu ülikooli rektoriks, aga varsti pärast kolmandat valimist haigestus ta raskelt ja palus end ametist vabastada. Kui keiser Nikolai I oli selle kinnitanud, kolis ta Tartust Riiga.
4. veebruaril 1856 määras Aleksander II Ulmanni evangeelse luterliku peakonsistooriumi aseesimeheks ja seadis ta nii kogu Venemaa evangeelse vaimulikkonna juhiks. 1858 määras Aleksander II Ulmanni piiskopiks. 1859 sai ta Aleksander II-lt heakskiidu Venemaa luterlike koguduste abikassa asutamiseks.
18. detsembril 1866 tähistas Ulmann Peterburis oma teenistuse 60. aastapäeva. Sel puhul andis Tartu ülikool talle teoloogiadoktori diplomi ja Aleksander II määras talle 2000 rubla suuruse pensioni. Ulmann lahkus teenistusest ja elas oma poegade juures Valgas kuni surmani 1871. aastal.
Välislingid
s:de:ADB:Ulmann, Karl Christian
Patti Smith
Patricia Lee Smith (sündinud 30. detsembril 1946 Chicagos) on ameerika laulja, helilooja, luuletaja ja kunstnik. Ta on üks mõjukamatest naissoost rokkstaaridest. Tema debüütalbum "Horses" (1975) oli New Yorgi punk rock 'i liikumise esimene avaldatud album.
Patti Smithi on kutsutud pungiluule laureaadiks ja pungi ülempreestrinnaks, sest tema laulud ühendavad tihti rokki ja luulet. Tema tuntuim lugu on Bruce Springsteeni kirjutatud (Patti muudatustega) "Because the Night", mis saavutas 1978. aastal Billboard Hot 100 edetabelis 13. koha. 2005. aastal anti Patti Smithile Prantsuse kunstide ja kirjanduse ordu komandörikraad (Commandeur de l'ordre des Arts et des Lettres) ja 2007. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2010. aasta detsembris ajakirjas Rolling Stone avaldatud 100 kõigi aegade parimate artistide nimekirjas oli Patti Smith 47. kohal. 2011. aastal võitis ta Polar Musicu auhinna.
17. novembril 2010 võitis Patti Smith mälestusteraamatu "Kõigest lapsed" ("Just Kids") eest National Book Awardi. Raamat räägib Patti Smithi ja fotokunstnik Robert Mapplethorpe'i kooselust ja kasvamisest ning on kirjutatud viimase palvel. Aastal 2014 ilmus "Kõigest lapsed" Martin Rünga tõlgituna eesti keeles.
21. juulil 2014 esines Patti Smith Tallinnas Nordea Kontserdimajas.
Raamatud
toim. Patti Smith (2007)
1116
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Aastad: 1111 1112 1113 1114 1115 - 1116 - 1117 1118 1119 1120 1121
Domenico de Vivo
Domenico de Vivo (1. juuli 1839 – jaanuar 1897 Odessa) oli itaalia keeleteadlane.
Sultsi
Sultsi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Sultsis asub Paistu Põhikool.
Külas asub ohvrikivi. Külast saab alguse Köökmäe oja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Liivalaia tänav
Liivalaia tänav kulgeb Pärnu maanteelt Tartu maanteeni läbi Tatari, Veerenni, Sibulaküla, Maakri ja Kompassi asumi.
Liivalaia tänav algab Pärnu maanteelt kohast, kust vastassuunas läheb Suur-Ameerika tänav. Tänav ristub põhja poole suundudes P. Süda tänava, Veerenni tänava, Tatari tänava, Uus-Tatari tänava, Hospidali tänava, Kentmanni tänava, Kaupmehe tänava, Juhkentali tänava, Lembitu tänava, A. Lauteri tänava, Maakri tänava, Turu tänava ja Lastekodu tänavaga. Liivalaia tänav kulgeb alguses idakirdesse, aga teeb laugja kaare vastupäeva ja suundub lõpus kirdesse. Tänav on 1,6 km pikk ja lõpeb Tartu maanteel. Sealt edasi jätkub ta Pronksi tänavana. pisi|Liivalaia 8 // 12, [[Swedbanki hoone]] pisi|Vaade Liivalaia tänavale (vasakul 7, 9 jne) [[Swedbanki hoonest]] Liivalaia tänaval on palju foore. Öösel, kui need on välja lülitatud, on Liivalaia tänav oma kõigil ristmikel peatee, välja arvatud Pärnu ja Tartu maantee suhtes. pisi|Liivalaia (17, 19, 21) ja [[Tatari tänava ristmik, vaade põhja]] pisi|Vaade Liivalaia tänavale ja [[Keldrimäe asumile]] pisi|Liivalaia 45, [[Luminori panga peahoone]]
Ajalugu
Liivalaia tänava piirkonnas asus keskajal kinnistu Liivalaia 8a juures Võllamägi, kus 14.–15. sajandi vahetusest 18. sajandi teise pooleni hukati surmamõistetuid. Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus leiti 2007. aastal paeplaatidest trepi ja müürifragmentide vahelt vähemalt 110 inimese korratult paiknevad luud ning viis meetrit eemal olevast hauast seitse korratult asetsevat luustikku, millest enamikul puudus kolju ning käed olid selja taha seotud.
pisi|Vaade Tallinna Kaasani kirikule Liivalaia tänaval
Ajalooliselt kandis Liivalaia nime (Breite Sandstraße, Große Sandstraße ) vaid lõik Suur-Pärnu maanteest, Suur-Balesna tänava, Kaasani tänava ja Suur-Juhkentali tänava ning Odra tänava ristmikuni. Suur-Juhkentali tänav oli nime saanud tänava lõpus asunud Juhkentali (Joachimstali) suvemõisa järgi.
Suur-Pärnu maantee ristmikult alanud Liivalaia tänav ristus Zeehi tänava, Väike-Veerenni tänava, Ahju tänava, Tatari tänava, Hospitali tänava, Kentmanni tänava, Kaupmehe tänava, Kirikuaia tänava, Suur-Balesna tänavaga. Liivalaia tänava ääres aadressil Väike-Liiva 1 asus 1914. asutatud Vene Punase Risti haigemaja.
1928. aastal iseloomustati tänavat järgmiselt: "Hommikuti täitub Liivalaia ja ümbritsevad tänavad jubedustäratavate inimkogudega: "pätid" tulevad öömajalt. Sügades kaltsudesse kaetud ihu, millel kihelevad rohkearvulised söödikud, "pätid" lasevad vilkuda oma denaturaadi joomisest punetavad silmad kahele poole, piiludes millegi söödava järele". Lutri tänav 19 ja hiljem Liivalaia tänav 6 asus Tallinna linna II öömaja meestele, linna I öömaja naistele asus Veerenni tänav 6. Liivalaia tänav 6 asus ka Tallinna Linna II suguhaiguste ambulatoorium. Tallinna Linnavolikogu otsusega liideti Suur-Juhkentali tänav Liivalaia tänavaga 1936. aastal. Edasi kulges Vanasadama poole tänavaterägastik, mille keskpunkt asus 1721. aastal pühitsetud Tallinna garnisoni kirikuks ehitatud Tallinna Kaasani kiriku (ajaloolise Pleekmäe) lähistel. Liivalaia tänav muutus toona natuke enne Kaasani kirikut veelgi kitsamaks Kaasani tänavaks.
Teispool Tallinna Kaasani kirikut kulges aga otsejoones Suur-Tartu maantee suunas Klaasingi tänav (praeguse Liivalaia tänava joonel Stockmanni kaubamaja kõrval, kus toona asus Johansoni paberivabrik, omaaegne vabriku korstna alusmüür on veel tänagi alles) ja sellega alguses paralleelselt Heeringa tänav, millest sai edasi Suur-Tartu maanteele Puuvilja tänav. Kaasani kirikust edasi Vanasadama poole kuni Tartu maanteeni asusid Paberi tänav ning veel edasi Kompassi tänav, Pronksi tänav ja muud tänavad.
Piirkonna hoonestus kandis suuri kahjustusi 1944. aasta Tallinna märtsipommmitamises.
Viktor Kingissepa tänav
Tee laienduse käigus, laienes tänav ka suurele osale Tallinna Kaasani kiriku aiast, samuti lammutati kümned ajaloolise Liivalaia tänava lõunapoolse külje puumajad Pärnu maanteest Juhkentali tänavani ja 1974. aastal ka vanad Keldrimäe puumajad, tulevase Olümpia hotelli vastas. Kingissepa tänava majanumbrid püsisid 1970. aastate alguseni, hoone Odra tänava nurgal oli maja nr 98. pisi|Liivalaia tänav 1996. aastal. Liivalaia ja [[Hospidali tänav (Tallinn)|Hospidali tänava ristmik]] Liivalaia tänav, mis koosnes algselt kahest osast, s.o Liivalaia tänavast (Pärnu maanteelt Lembitu tänava ristikuni) ja Suur-Juhkentali tänavast (mis suundus Lembitu tänava ristiku juurest ida poole) ning sai uue sihi Tartu maanteele, hõlmates ka senised Kaasani, Paberi, E. Aspe, Jõe ja Pronksi tänavad.
Lai Kingissepa tänav valmis aastatel 1973–1974, Ahtri tänav nimetati Kingissepa tänavaks ja majanumbrid muudeti.
Liivalaia tänavana
Kui tänava V. Kingissepa nimi kaotati, taastati ajalooline Liivalaia nimi, kuid seda vaid Pärnu maantee ja Tartu maantee vahelisel lõigul. Narva maanteeni suunduvale V. Kingissepa tänava osale anti tagasi ajalooline nimi Pronksi tänav, kuigi varem see tänav igal pool just täpselt samas kohas ei kulgenud, ning Pronksi ja Narva maantee ristist Vanasadama poole jätkunud tänavale Jõe tänava nimi. pisi|left|2021. aastal lammutatud [[Eesti Gaasi vana hoone, Liivalaia 9]] 1999. aastal kavandati Süda, Liivalaia ja Tatari tänava vahelisele 1,2hektarisele alale uusehitisi. Liivalaia tänava äärde kavatseti ehitada puumajade asemele büroo- ja ärihooned. Eesti Gaasi büroohoonele (Liivalaia 9) juurdeehituseks kaks korrust. Plaaniti säilitada Liivalaia 11 tänavaäärne elamu ja kahekorruseline kivihoone. Nende kõrvale Liivalaia 13/15 ehitatigi 12korruseline äri- ja büroohoone ning selle alla 33 kohaga garaaž.
2009. aastal ehitati Liivalaia 45, 14-korruseline Nordea Maja ja hilisem Luminori panga peahoone.
2021. aastal lammutati Eesti Gaasi vana hoone, Liivalaia 9.
Montehermoso
Montehermoso on vald Hispaania edelaosas Extremadura autonoomses piirkonnas Cácerese provintsis.
Vallas on Montehermoso küla ja üksiktalud.
pisi|tühi|Montehermoso
1115
1115. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Aastad: 1110 1111 1112 1113 1114 - 1115 - 1116 1117 1118 1119 1120
Õllevara
Õllevara on naljaga-pooleks hüüdnimi üsna leebe kasutusõigusega tarkvara kohta. See võimaldab tarbijal kasutada programmi või teha ükskõik mida selle lähtekoodiga, kui kasutaja teeb autorile õlle välja või ka joob õlut autori auks-kuulsuseks-terviseks.
Tömbi
Tömbi (ka: Tõmbi) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Külas on Lohuaru talu kalmistu. Küla edelapiiril saab alguse ja seal voolab Virastuoja.
Ideaalmaastik
"Ideaalmaastik" on Eesti film aastast 1980. Filmi stsenaariumi aluseks on Karl Helemäe jutustus "Kevadkülvi volinik".
Film taastati digitaalselt aastal 2008, taastatud filmi pikkus on 86 minutit.
Filmi loomisest on Anne-Mari Müller teinud dokumentaalfilmi "Mida külvad...", kus filmi tegijad ja näitlejad meenutavad vanades võttepaikades filmi sündi.
Sisu
Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja järgses Eestis. Nooruke komsomoliaktivist Mait Kukemeri saabub kinoauto kastis Metsa kolhoosi. Kevadkülvi volinikuna peab ta põliseid maainimesi põllule kamandama, isegi kui vesi lirtsub üle saapaääre ja masinad kinni jäävad. Kolhoosi esimees Harald Tuvike lubab kõike homseks, seistes talupojatarkusega vastu võimu arututele nõudmistele. Esmakordselt elus puutub Kukemeri kokku tõeliste probleemidega. Vaatamata komsomoliülesandele pühendab nooruk järjest rohkem tähelepanu kohalikule pioneerijuhile. Enne õiget aega külvata ei taha keegi ja Kukemeri mässib end rajooni juhtkonna ees järjest keerulisemate hädavalede võrku. Ent kommunistliku partei ees ei jää miski saladuseks.
Bernhard Alfred Heinrich Adolph Vogel
pisi|Bernhard Alfred Heinrich Adolph Vogel Bernhard Alfred Heinrich Adolph Vogel (31. märts 1829 München – 9. oktoober 1890 München) oli saksa arstiteadlane.
Professori poeg, õppis Müncheni, Berliini ja Würzburgi ülikoolides. Müncheni Ülikooli eradotsent 1856, erakorraline professor 1865. Tartu Ülikooli eripatoloogia professor 1866–1886. 1887 aastal sai Müncheni Ülikooli auprofessoriks.
1118
1118. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Tera Patrick
thumb|right|Tera Patrick (2010) Tera Patrick (kodanikunimega Linda Ann Hopkins; sündinud 25. juulil 1976 Great Fallsis Montana osariigis USA-s) on pornofilminäitleja ja pornomodell.
Pavel Viskovatov
Sündis teadlase pojana, õppis Peterburi, Berliini, Bonni ja Leipzigi ülikoolides. Tartu Ülikooli vene keele ja kirjanduse dotsent 1873–1874, professor 1874–1895.
Viskovatov tegeles ka arheoloogia ja ajalooga ning kaevas mitmeid Eestis asuvaid kalmeid ja kääpaid. Ta oli esimene, kes seadis kahtluse alla tol ajal gooti teooria raames levinud idee, et Baltikumi tarandkalmed kujutasid endast gootide rajatud laevkalmeid.
Tõnis Lehtmets
Tõnis Lehtmets (sündinud 22. oktoobril 1937 Rakveres) on eesti kirjanik.
Lõpetas 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Töötas aastatel 1963–1972 ajalehe Edasi toimetuses ja 1972–1985 Eesti NSV Kirjanike Liidu Tartu osakonnas konsultandina.
Looming
Kirjutanud luuletusi, romaane ja jutte. Kujutanud maaelu ja väljendanud linnas raskesti kohaneva maamehe elutunnetust. Tema romaani "Tume laas" (1978) algsele avaldamisele ajakirjas Looming tegid Nõukogude parteiorganid ja tsensuur suuri takistusi, sest see metsakülade inimeste saatusi käsitlev teos puudutas ka metsavendlust ja küüditamist. Pärast Rudolf Sirget oli Tõnis Lehtmets esimene, kes küüditamise teema jälle eesti proosas nähtavaks tegi.
Tõnis Lehtmets oli NLKP liige aastatel 1968–1989.
Otto Heinrich Warburg
Otto Heinrich Warburg (8. oktoober 1883 Freiburg – 1. august 1970 Lääne-Berliin) oli saksa biokeemik ja füsioloog, Nobeli auhinna laureaat.
Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind määrati talle 1931. aastal hingamispigmentide avastamise eest.
Elulugu
Tema isa Emil oli Strassburgi, Freiburgi ja Berliini ülikooli füüsikaprofessor ja 1899–1905 Saksa Füüsikaühingu president. Isa oli juudi päritolu. Warburgide suguvõsa kaugemas harus oli palju rikkaid pankureid.
Otto Heinrich Warburg õppis keemiat Nobeli keemiaauhinna laureaadi Emil Fischeri käe all. Ta sai doktorikraadi Berliinis 1906. Seejärel õppis ta meditsiini Ludolf von Krehli käe all ning kaitses teise doktoriväitekirja Heidelbergi ülikoolis 1911.
Ta kuulus alates noorpõlvest ratsaväe koosseisu ja osales Esimeses maailmasõjas ulaanide ohvitserina. Teda autasustati Raudristiga. Hiljem ütles ta, et sõda andis talle väärtusliku võimaluse näha "tõelist elu" väljaspool akadeemia seinu. Sõja lõpupoole, kui selle lõpptulemus oli ilmseks saamas, kirjutas Warburgide perekonnatuttav Albert Einstein talle ning palus tal sõjaväest akadeemiasse tagasi tulla, sest temasuguse ande hukkumine sõjas oleks korvamatu kaotus.
Warburg oli 1915–1950 Berliini ülikooli professor ja 1930–1953 Max Plancki Rakufüsioloogiainstituudi direktor. Ta uuris rakuhingamist ja fotosünteesi ning kasvajate ainevahetust ja käärimist. Ta avastas hingamispigmendid. Aastal 1926 tõestas ta, et süsinikoksiid ehk vingugaas tõkestab rakuhingamist.
1119
1119. aasta
Intensiivsus (füüsika)
Intensiivsus füüsikalise suurusena näitab, kui palju energiat läbib pindalaühikut ajaühikus, Intensiivsuse tähis on enamasti I ja mõõtühik vatt ruutmeetri kohta  (W/m2): kus P on võimsus ja A pindala.
1119
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Intensiivsus (füüsika)
Kiirguse või heli levimisel on intensiivsus energia hulk, mis langeb ajaühikus levimissuunaga risti oleva pinna pindalaühikule.
1119
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Aastad: 1114 1115 1116 1117 1118 - 1119 - 1120 1121 1122 1123 1124
Viisuküla
Viisuküla (ka Viisu) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. pisi|[[Viljandi-Rõngu maantee sügiseses Viisukülas]] Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
Külas asuvad Oolepu talu kalmistu ja Tammemäe järv. Küla põhjapiiril voolab Orika oja, millele on paisutatud Vasila veehoidla.
Admiraliteedisaared
thumb|Admiraliteedisaared (tumepunased) Admiraliteedisaared (inglise Admiralty Islands) on saared Melaneesias, osa Bismarcki saartest. Pindala 2072 km².
Saared on künklikud, kõrgus kuni 719 meetrit. Kuuluvad Paapua Uus-Guineale ning moodustavad Manusi provintsi. Suurim saar on Manus.
Shijiazhuang
Shijiazhuang (haldusüksusena 石家庄市 Shijiazhuang Shi (toonimärkidega Shíjiāzhuāng Shì)) on Hebei provintsi pealinn Hiinas. Asub umbes 320 kilomeetrit Pekingist lõunas.
Linn on asutatud 1925 ja linnaks nimetati 7. oktoobril 1939 nimega Shimen (Shímén). Praeguse nime sai 26. detsembril 1947. Pärast Hebei provintsi pealinnaks nimetamist on linn kiiresti kasvanud.
Peamised tööstusharud on tekstiili-, farmaatsia- ja keemiatööstus.
Linnas elab umbes 2 miljonit inimest. Linna haldusalasse kuulub mitu ümberkausdet maakonda ja linna, koos nendega on rahvaarv ligi 9 miljonit.
Kunda Ühisgümnaasium
Kunda Ühisgümnaasium on gümnaasium Lääne-Virumaal Kunda linnas.
Kunda Ühisgümnaasium on ainuke põhi- ja keskharidust andev üldhariduskool Kundas. Kunda Ühisgümnaasium on munitsipaalkool, kooli haldaja on Kunda Linnavalitsus. Kooli aadress on Kasemäe tänav 22, Kunda.
Kunda Ühisgümnaasium asutati 1. septembril 2001. aastal eesti õppekeelega Kunda 1. Keskkooli ja vene õppekeelega Kunda 2. Keskkooli ühendamisel. Aastatel 2001–2014 tegutses Kunda Ühisgümnaasium kakskeelse koolina, kus õppetöö toimus nii eesti kui vene keeles. 2014. aastast vene õppekeelega klassid suleti, kuid vene kodukeelega õpilastele võimaldatakse I kooliastmes (1.–3. klass) õppimist keelekümbluse õpperühmas.