cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Türi–Arkma maantee
See saab alguse Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 75. kilomeetril Särevere alevikus. Tee pikkus on 21,2 km. Tee lõpeb Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 15. kilomeetril Arkma külas. Kolmandal kilomeetril lõikub maantee Lelle-Viljandi raudteega.
Sillad Türi–Arkma maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Funktsioon
Funktsioon üldtähenduses on eesmärgipärane omadus, ülesanne, otstarve.
Eri valdkondades võib funktsioon tähendada erinevaid asju.
Häädemeeste kihelkond
Häädemeeste kihelkond (lühend Hää) oli kihelkond Pärnumaal, Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis. 400px|pisi|right|[[Liivimaa kubermangu, Pärnu kreis. Ludwig August Mellini kaardil, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798]]
Piirkonna ajalugu
Muinasaja lõpul oli hilisema Häädemeeste kihelkonna territoorium hõredalt asustatud ja kuulus erinevate hinnangute kohaselt Metsepole, Soontagana ja/või Sakala koosseisu. Liivimaa ordu ajal kuulus ala Pärnu komtuurkonda, kuid võimalik et osa kihelkonnast ka Viljandi komtuurkonna haldusalasse.
Häädemeeste kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Gudmannsbach) moodustati 1862. aastal alast, mis 17. sajandi lõpus kuulus Tori kihelkonda, 18. sajandi esimesel poolel Pärnu kihelkonda, aastast 1752 Saarde kihelkonda ja 1776–1862 uuesti Tori kihelkonda. Kihelkonna maa-ala hõlmas kitsa rannariba Liivi lahe ääres alates Pärnu kreisi maadest, täpsemalt Uulust, kuni vana Volmari (saksa keeles Wolmar, läti keeles Valmiera) maakonna Salatsi kihelkonna alguseni Treimani juures.
17. sajandi teisest poolest alates oli Häädemeestel abikirik, tänapäevani säilinud Häädemeeste luterlik kirik on ehitatud 1874. aastal. Aastatel 1846–48 läks rohkem kui 40% rahvastikust üle õigeusku. Häädemeeste ja Tahkuranna õigeusu kirikud ehitati valmis 1872. aastaks.
Häädemeeste kihelkonna mõisad
Kihelkonnas oli 4 mõisa, neist 1 kirikumõis ja 3 riigimõisa.
Häädemeeste kihelkonna vallad
Häädemeeste kihelkonna vallad alates 1866:
Kihelkonna alad tänapäeval
Häädemeeste kihelkond kuulub Pärnu maakonna Häädemeeste valda.
Nikolai tänav
alt=|pisi|Nikolai tänav augustis 2020 alt=|pisi|Nikolai tänav Nikolai tänav on Pärnu südalinnas Kesklinna ja Rannarajooni linnaosas asuv tänav.
Tänav kulgeb Pikast tänavast Supeluse tänavani ning ristub Malmö, Uue, Rüütli, Kuninga, Lõuna, Ringi, Esplanaadi ja Pärna tänavaga. Supeluse tänavast teisel pool jätkub Nikolai tänav Karusselli tänavana.
Milvi Pärnamägi
Milvi Pärnamägi (14. juuli 1931 – 15. mai 1998) oli eesti tekstiilikunstnik.
Nikolai tänav
Tänav on ligikaudu 680 m pikkune. Uue ja Rüütli tänava vaheline lõik on autoliikluseks suletud.
Milvi Pärnamägi
Pärnamägi lõpetas Tartu kunstikooli 1960. aastal ja Tallinna Kunstiülikooli (ERKI) 1966, aastal tekstiilikunstnikuna. 1965–1986 töötas ettevõttes Punane Koit kunstnikuna. Alates 1986. aastast oli vabakutseline kunstnik.
Nikolai tänav
Nimi
Nikolai tänav (saksa keeles Nicolaistraße) on saanud nime keskaegse Nikolausele pühitsetud Pärnu Nikolai kiriku järgi, mis asus Nikolai ja Pika tänava nurgal. 1928. aastal seoses Eesti Vabariigi 10. aastapäevaga nimetati tänav Jüri Vilmsi nimeliseks. 1940. aastal muudeti tänav Jaan Tombi tänavaks. Saksa okupatsiooni ajal nimetati tänav uuesti Jüri Vilmsi tänavaks. Kui sõda lõppes, siis anti tänavale hoopis Võidu nimi. 1989. aastal taastati tänava esialgne nimi – Nikolai tänav.
Marinova
Marinova (ka Mariküla, Mari) on küla Võrumaal Setomaa vallas. Küla kuulub Vaaksaarõ nulka. Külas asub dolokivikarjäär.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Ra Luhse
Ra Luhse (sündinud 30. august 1964) on eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1982. aastal Pärnu 2. Keskkooli. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tallinna Polütehnilise Instituudis tööstus- ja tsiviilehitust. 1987. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.
1987–1991 töötas ta projekteerimisinstituudi EKE Projekt Pärnu osakonnas. Aastast 1994 töötab ta arhitektuuribüroos OÜ Luhse & Tuhal. Ta on selle ettevõtte üks osanikke.
Töid
Tema tuntumaid töid on tanklaketi 123 tankla Järvel, Jõhvi kontserdimaja, Pirita benediktiinide klooster ning korterelamud Lehe tänaval Pärnus ja Rakveres Turu platsil.
Isiklikku
Tema tütar on näitleja Lena Barbara Luhse.
Unibet Arena
alt=Unibet Arena|pisi|Unibet Arena Unibet Arena (2001. aastast kuni 31. detsembrini 2022 Saku Suurhall) on Eesti suurim kontserdi- ja spordihall.
See asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 104B.
Hall ehitati 2001. aastal, see mahutab (koos seisukohtadega) kuni 10 000 inimest. Suurim võimalik istekohtade arv on 7200. Unibet Arenal peetakse lisaks kontsertidele, spordivõistlustele ja messidele ka asutuste üritusi, seminare ja galaüritusi.
Unibet Arena nimisponsor on Rootsi spordiennustuste platvorm Unibet.
Toimunud üritusi
alt=Õhuvaade Unibet Arena|pisi|Õhuvaade [[Haabersti asumile (2023). Fotol on näha Unibet Arena ja Rocca al Mare kaubanduskeskus. Pildi autor Kaupo Kalda.]]
Tuntud esinejaid
Bryan Adams, Irina Allegrova, Backstreet Boys, James Blunt, OneRepublic, The Bravery, Sarah Brightman, Cascada, Ray Charles, Joe Cocker, Phil Collins, Alice Cooper, Toto Cutugno, Deep Purple, Def Leppard, Depeche Mode, Bob Dylan, Flyleaf, Foreigner, Good Charlotte, Gregorian, Darren Hayes, Hurts, Enrique Iglesias, Iron Maiden, Elton John, Judas Priest, Patricia Kaas, Mark Knopfler, Korn, Avril Lavigne, Lenny Kravitz, Limp Bizkit, Lordi, Vanessa-Mae, Marilyn Manson, Massive Attack, Metallica, Kylie Minogue, Nazareth, Ozzy Osbourne, Pet Shop Boys, Phil Collins, P!nk, Placebo, The Prodigy, Suzi Quatro, Rammstein, R.E.M., Chris Rea, REO Speedwagon, Rihanna, Demis Roussos, Roxette, Ruslana, Scorpions, Seal, Simple Minds, Simply Red, Smokie, Sting, Styx, Sweet, t.A.T.u., Underworld, Vanilla Ninja, Vaya Con Dios, Whitesnake, Yes, Muse, 30 Seconds To Mars, Ed Sheeran, Bring Me The Horizon, 5 Seconds of Summer, Bastille, Sabaton
Mõisaküla (Lääne-Nigula)
Mõisaküla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Muinsuskaitse all on külas asuv kivikalme.
Kärbla
Kärbla on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kärbla ja Linnamäe piiril on Räägu bussipeatus.
Räägu mõisa vesiveski ja külas asuvad muinaspõllud (mälestis nr. 10075) on kaitstavad muinsusmälestised. Külas kasvab looduskaitsealune Kärbla tamm. Kärbla põhjaosa jääb Silma looduskaitsealale.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda. pisi|left|[[Räägu mõisa vesiveski Kärbla külas]]
Niibi
Niibi (rannarootsi Nyby) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Küla liideti Ingkülaga 1970-ndate keskel ja eraldati 2001. aastal. Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.
Sanna
thumb|Sanna saare põhjaots [[Trænstaveni mäega. Vaade Husøya saarelt.]] thumb|Sanna saare põhjaots. Vaade merelt. thumb|Asendikaart Sanna ehk Sanda on saar Norras Nordlandi maakonnas Træna vallas Helgelandi ranniku kõige merepoolsemas osas Norra mere ääres Husøyast vahetult läänes. Geograafilised koordinaadid on 66°30' N, 12°03′ E.
Pindala on 3,0 km².
Elanike arv oli 6 (2001).
Kõrgeim tipp on Trænstaven (336 m ). Mäetippe on kokku 5.
Saarel on mere uuristatud koopad, mis olid kõik asustatud. Tuntuim neist on Kirkhelleren, mille kultuurikiht ulatub mesoliitikumini. Koobas asub ühe mäetipu all. Suviti kasutatakse seda Træna festivali kontserdisaalina.
Saarel on hauakääpaid ja majade asemeid.
774
774. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad - 770. aastad - 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad
Aastad: 769 770 771 772 773 - 774 - 775 776 777 778 779
Norra kiviaeg
Norra kiviaeg kestis umbes 10 000 eKr kuni 1800 eKr.
Periodiseering
Norra mesoliitikumi jaotavad arheoloogid järgmisteks perioodideks:
Neoliitikum jaotatakse kolmeks perioodiks:
Algasukate päritolu
"Põhjamere maa" ehk Doggerland Taani ja Inglismaa vahel suruti merest välja, sest tohutud jäämassid vajutasid alla kaugemal põhjas asetsevad maismaamassid. Sedamööda, kuidas jää surve järele andis, merepind tõusis, sest jää sulas, ja Põhja-Skandinaavia kerkis, ning Põhjamere maa kadus tasapisi jälle vee alla.
Doggerlandi elanikud pidid leidma uue maa. Mõned suundusid jälle lõuna poole, mõned aga Norra alale, mis tollal oli praegusest tunduvalt väiksem.
Teised teooriad räägivad sisserändest idast Rootsi kaudu või ka läänepoolsetelt saartelt otse Vestlandetisse. Võib-olla tuldi mitmelt poolt korraga. Kustpoolt ka ei tuldud, igatahes hajus rahvas kiiresti piki rannikut.
Kliima
Pärast Weichseli jäätumist oli kliima Norras esialgu endiselt jahe, kuid küllalt soe, et jää sulaks ning selle alt vabaneks jääd.
9000–8000 aastat tagasi leidsid aset suured kliimamuutused. Temperatuur tõusis tunduvalt, ning mesoliitikumi perioodil oli suve keskmine temperatuur koguni 17–18 °C (praegu 15 °C). Neoliitikumi perioodil temperatuurid pisut langesid, ent kliima oli endiselt soodsam kui praegu.
Esimesed taimed
Kui jää taganes, kasvasid Norras kõigepealt vetikad, seejärel tulid samblad ja samblikud. Sedamööda, kuidas temperatuur tõusis, tulid ka rohttaimed, ja need lõid pinnase kanarbikuliste ja puude juurdumiseks ja kasvamiseks.
Esimestena rändasid sisse kased. Järgnesid veel mitu puuliiki, näiteks haavad, pihlakad, pajud, männid ja sarapuud. Kliima soojenedes pidi kask taganema teiste puude ees. Lisandusid tamm, pärn, saar ja jalakas ning moodustusid suured tammikud või tihedad segametsad.
Esimesed loomad
thumb|[[Polaarrebane suvekasukas]] Esimeste loomadena saabusid muidugi linnud. Järgnesid väiksemad kiskjad, kellest suurim oli polaarrebane. Jää taganedes ilmus tasapisi nii palju taimi, et põhjapõder sai ära elada. Nüüd tulid suuremad kiskjad ja inimesed.
Inimesed
Kiviaja inimesed nägid välja umbes samasugused kui meieaegsed. Norra esmaasukad olid pisut suuremad, kuid tasapisi asi muutus, ning neoliitikumi inimestel ei olnud võrreldes tänapäeva inimestega olulist erinevust, kui mitte arvestada, et nende keskmine kasv oli väiksem.
Keskmine eluiga kasvas umbes 31 aastalt mesoliitikumis üle 38 aastani neoliitikumis. Surdi tavaliselt enne vanadust nakkus- ja muudesse haigustesse. Kellel oli õnne, see elas üle 50 aasta. 15–16-aastasi peeti juba täiskasvanuteks ja 30-aastasi vanadeks. Norra vanim leitud luustik Søgne naine omistatakse 35–40-aastasele umbes 155 cm pikkusele naisele, kes suri umbes 8600 aastat tagasi. Ta leiti 1994 Kristiansandi lähedalt.
Nende näiliselt lihtsat eluviisi ja olulise tehnilise progressi puudumist mitme tuhande aasta jooksul võib seletada rikkaliku toiduga ning tänapäevasest tunduvalt mahedama kliimaga. Et rahuldada pere vajadusi, pidi kiviaegne mees töötama ainult 2–3 tundi päevas. Kiviaegne naine töötas küll pere heaks hommikust õhtuni, hankides toidulisa koriluse ja kalapüügiga. Nad pidid ka valmistama kõik relvad ning töö- ja majapidamisriistad, ja lapsed pidid kindlasti oma panuse andma, niipea kui nad õppisid omal käel toime tulema.
Oletatavasti pühendati palju aega ja tähelepanu religioonile ja rituaalidele. Norras ei ole koopamaale, kuid eriti Nordlandi maakonnas on koopaid, mida kiviajal kasutati. Eriti tuntud on Kirkhelleren Træna vallas, kust inimesed otsisid varju 6000 aastat tagasi ning kus on katedraalitaoline akustika. Seal toimuvad igal suvel Træna festivali kontserdid.
Bubingapuu
Bubingapuu (Guibourtia) on igihaljaste lehtpuude perekond liblikõieliste sugukonnast.
Perekonda kuulub 16 liiki, millest 13 kasvab Aafrikas ja 3 Lõuna-Ameerikas.
Aafrikas
Sulgudes on kohalikud ja kaubanduslikud nimed.
Levik
Bubingapuu kasvab Aafrika keskosa ja troopilise Ameerika soistes ja periooditi üleujutatud metsades ning jõe- ja järvekallastel. Aafrikas kasvab ka ekvatoriaalse vihmametsa kuivemates piirkondades mägede jalamil, muu hulgas Nigeeria idaosas, Kamerunis, Gabonis, Kongos, Kongo DV-s. Kuivemates kasvukohtades Kamerunist Kongo põhjaosani kasvab eelkõige Guibourtia tessmannii, mis on kõige levinum väärispuidu toore. Gaboni niiskel rannikul on kõige levinum Guibourtia pellegriniana, mida tuntakse kevazingo nime all spooni toorainena. Kongo niisketes jõeorgudes kasvab Guibourtia demeusi. Guibourtia arnoldiana kasvab Gabonist kuni Angola põhjaosani, Guibourtia ehie Libeeriast Gabonini, Guibourtia schliebenii Mosambiigis ja Tansaanias, Guibourtia sousae ainult Mosambiigis. Kõik liigid esinevad enamasti kas üksikute puudena või väikeste saludena segametsas.
Kirjeldus
Maltspuit on hele, kollaka või punaka varjundiga, lülipuidust selgelt eristuv. Lülipuit on pruun kuni punakaspruun või violetjaspunane heledamate punaste või purpursete vöötidega. Puidus on vaigukäigud. Pinnal on siidjas läige.
Puidu omadused
Bubinga puit on sitke, kõva, tihe ja tugev; suhteliselt mädanemiskindel ja vastupidav putukkahjustustele. Puidu tihedus on 800–960 kg/m³, keskmiselt 880 kg/m³.
Kasutamine
Väärispuiduna kasutatakse eelkõige Lääne-Aafrika liike – kongo bubingapuud ning liike Guibourtia arnoldiana (benge) ja G. ehie (amazakoue, anakye).
Bubingapuitu kasutatakse muu hulgas treimistöödeks; sellest valmistatakse mitmesuguseid varsi ja käepidemeid ning nipsasju. Bubingat kasutatakse muu hulgas luksuslike muusikainstrumentide valmistamisel. Bubingaspooniga on kaetud näiteks Carmen Kassile kingitud klaver. Bubingapuidust tehakse ka mööblit, parketti ja spooni.
Et bubinga puit on vastupidav, on seda traditsiooniliselt kasutatud muu hulgas raudteeliiprite tegemiseks.
Mõnest liigist saadakse väärtuslikku vaiku. Kopaali-bubingapuu vaiku (kopaalvaiku) kasutatakse lakkide valmistamiseks.
Väätsa
Väätsal asuvad Väätsa mõis, Väätsa põhikool, Väätsa lasteaed, Väätsa rahvamaja, Nahkmetsa jahiloss, Eesti Jalgrattamuuseum ja Väätsa Weikpark.
Väätsal toimuvad igal aastal huumoriüritus "Maamees muigab" (kevaditi alates 1996. aastast ), Väätsa kortermajade festival (suviti alates 2015. aastast) ja talviti Paide–Väätsa tee ääres Väätsa lumememmede paraad (alates 2016. aastast ) ja Väätsa rahvamajas jõuluakende näitus "Väätsa jõuluaknad" (alates 2017. aastast ). alt=Väätsa mõisa peahoone|pisi|263x263px|Väätsa mõisa peahoone alt=monument "Leinav ema" Väätsal|pisi|[[Aate-Heli Õuna monumentaalskulptuur "Leinav ema" Väätsal]]
Kunst Väätsal
Väätsa rahvamaja juures asuvad II maailmasõjas langenute mälestuseks püstitatud monument "Leinav ema" ja Väätsal sündinud eesti kirurgi Artur Linkbergi mälestusmärk.
Väätsa paisjärve lähistel asub kunagise 9. Mai kolhoosi esimehe Endel Liebergi mälestuseks püstitatud Tauno Kangro skulptuur "Külvaja".
Väätsa vanim grafiti asub Väätsa mõisa aida (hilisema meierei) põhjaseinal. Väätsa Loomeringi kunstiga on kaetud ka meierei kinnilöödud aknad.
Ajalugu
Esimest korda on Väätsa küla ürikutes mainitud 1564. aastal nime Wetze all, hiljem ka kui Waetz või Wätz, mis on Väätsa mõisa saksakeelne nimi. Tänapäevane nimi Väätsa tuli kasutusele 17. sajandi lõpus.
Väätsa mõisa asutas tõenäoliselt 1620.–1630. aastatel Magnus von Nieroth, kellele ümbruskonna maad läänistas 1621. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf.
Von Nierothide kätte jäi mõis kuni 1686. aastani, mil Anna Elisabeth von Nieroth pantis mõisa Klaus Johann von Baranoffile, kes hiljem selle ka päriseks ostis. Von Baranoffide aadliperekonnaga jäi mõis seotuks ligi kaheks sajandiks.
17.-18. sajandil ehitati arvatavasti mõisasüda esimest korda esinduslikumalt välja. Tollal rajati mõisa sümmeetriline erinevatel kõrgustel asuvate terrassidega esinduslik barokkpark (nn Prantsuse park), mille ühes otsas asus arvatavasti tollane mõisa peahoone (praeguseni säilinud keldrikünka kohal), teises otsas aga ringikujuline saarega tiik. Uus varaklassitsistlik peahoone püstitati mõisa 1796–1800.
Nüüdisilme sai Väätsa 1970. aastail 9. Mai kolhoosi keskasulana, mil alevikku ehitati Väätsa Rahvamaja (1969) ja hoone poele ja sööklale, püstitati monument Leinav ema, rajati paisjärv koos saarega ning ehitati mõisahoonele lisahoone kooli jaoks.
Aadressikohad
Aia tänav – Järve tänav – Kooli tänav – Mäe tänav – Paide tee – Pikk tänav – Põllu tänav – Türi tee – Ülejõe tänav
MKDK
MKDK (Muusika ja Kunsti Dünaamiline Koondis) on 1990. aastate keskel tekkinud peamiselt muusikuid koondav loominguline ühendus. Aastast 2003 on ühendus registreeritud samanimelise mittetulundusühinguna, mis tegeleb muusika- ja kunstiprojektide produtseerimise ning "MKDK Records" nime all audiovisuaalse materjali väljaandmisega.
Rühmituse muusikalise suunitluse märksõnadeks on fusion, džäss, proge, rokk, vaikus, müra ja alternatiivmuusika rõhuasetusega improvisatsioonile. MKDK-sse on koondunud sellised muusikud ja bändid nagu Phlox, BF (endine Beggar's Farm), Alo Paju, Luarvik Luarvik, TaKaTo (Megan Quartet, Mesi, Lippajad), Romb, Hundva, Paul Cole, Projekt Unison, Ringhold jt.
MKDK üks olulisemaid projekte oli tasuta festival "Pilvepillerkaar", mis esitles peamiselt eesti alternatiivmuusikat.
Microsoft PixelSense
See võib toimuda nii käte kui ka muude füüsiliste esemete liigutamisega seadme ekraani pinnal. Microsoft Surface kuulutati välja D5 konverentsil 29. mail 2007. Toote peamiseks sihtrühmaks on restoranid, hotellid, kauplused, meelelahutusasutused ja sõjavägi (taktikaliste ülevaadete jaoks). 17. aprillil 2008 võeti Surface esmakordselt laiatarbes kasutusele AT&T poodides, kus seda saavad kasutada poe külastajad. Surface'it kasutati 2008. aastal MSNBC poolt USA presidendivalimiste kajastustes; see on kasutuses ka Disneylandi tulevikukodu näitusel ning mitmes hotellis ja kasiinos. Toodet on esitletud CBS seriaalis "CSI: Miami" ja EXTRA! meelelahutusuudistes. Märts 2009 seisuga on Microsoftil 11 riigist 120 partnerit, kes tegelevad Surface'i liidesele rakenduste väljatöötamisega. 6. jaanuaril 2011 esitleti Consumer Electronics Show (CES) konverentsil koostöös Samsungiga loodud seadme järgmist versiooni Microsoft Surface 2.0.
Ülevaade
Microsoft Surface on surface computingu tehnikat kasutav platvorm, mis reageerib nii žestidele kui ka füüsilistele esemetele. Sellel on 360-kraadine kasutajaliides ja 30-tolline peegeldav pealispind, mille all on XGA DLP projektor, mis tekitab pildi pinna alumisele küljele. Samal ajal viis kaamerat seadme sisemuses salvestavad pealispinnalt tulnud infrapunavalguse peegeldusi esemetelt ja inimsõrmedelt. Surface on võimeline tuvastama tema peale asetatud esemeid, objekti/sõrme osutamise suunda ja liikumise jälgimist ning on multipuutetundlik ja korraga kasutatav mitme inimese poolt. Kasutajad saavad seadmega suhelda sõrme või muu esemega ekraani puudutades või ekraanile esemeid aseteades (ja neid liigutades). Sellist arvutitega suhtlemise paradigmat tuntakse nime all Loomulik kasutajaliides (inglise k Natural user interface – NUI).
Surface on optimeeritud samaaegselt tuvastama kuni 52 puutepunkti. Selline arv valiti selleks, et korraga saaksid kõiki oma kümmet sõrme kasutada kuni neli inimest samal ajal, kui laual on 12 eset. Ühe esitluse ajal demonstteeris Surface Computingu grupi turundusdirektor Mark Bolger Surface'i peal joonistamist, "kastes" kõigepealt oma sõrme ekraanil asuvasse värvipaletti ja seejärel tõmmates sõrmega üle ekraani, et tekitada ekraanile emotikon. Seejärel kasutas ta kõiki oma 10 sõrme korraga, et näole lisada juuksed.
Kasutades esemetel selleks otstarbeks disainitud vöötkoodisarnaseid Surface'i märgiseid, saab Microsoft Surface pakkuda eri funktsioone, näiteks automaatselt teha edasisi veinipakkumisi, mis on kooskõlas hetkel söödava toiduga, saades selleks vajaliku info laual juba asuva veini tüübist või koos parooliga pakkuda kasutaja identimist.
Kommertskasutuseks mõeldud Microsoft Surface maksab 12 500 dollarit (ainult seade), samas kui arendajatele mõeldud Microsoft Surface maksab 15 000 dollarit ning sisaldab arendajatele mõeldud seadet, viite istet ning tootetuge.
Partnerfirmad kasutavad Surface'it hotellides, restoranides ja jaekaubanduses. See on kasutusel hotellitubades, kus saab valida restoranis söömiseks toite, oma puhkust planeerida või otsida külastamist väärivaid kohti. Starwood Hotels plaanib võimaldada külalistel maksta resordis ostetud muusika, raamatute ja muude mugavuste eest lihtsalt oma krediitkaardi lauale asetamise kaudu. AT&T poodides saab Surface abil jälgida interaktiivseid esitlusi firma pakettidest, levialast ja telefonide omadustest. Lisaks on ostjatel võimalus lauale korraga kaks mobiiltelefoni asetades näha ja võrrelda nende hindu, tooteinfot ja sobivaid pakette. MSNBC 2008. aasta USA presidendivalimiste kajastuses kasutati Surface'i, et jagada vaatajatele informatsiooni ja analüüsida valimisheitlust. Uudistesaatejuht analüüsib küsitluste ja valimise tulemusi, vaatab trende ja demograafilist informatsiooni ning uurib maakondade kaarte, et välja selgitada hääletusmustreid ja ennustada tulemusi, tehes seda kõike vaid paari žestiga. Osades hotellides ja kasiinodes saavad külastajad Surface'i abil vaadata videoid, kaarte, tellida jooke, mängida mänge ning suhelda teiste inimestega Surface laudade vahendusel.
Ajalugu
Esialgne idee Surface'ist kavandati aastal 2001 Microsofti riistvaraosakonna Steven Bathiche ja Microsofti uurimiskeskuse Andy Wilsoni poolt. Oktoobris 2001 moodustasid DJ Kurlander, Joel Dehlin, Bathiche ja Wilson meeskonna eesmärgiga viia idee järgmisse arengufaasi.
Aastal 2003 esitleti oma ideed Microsofti tollasele juhatuse esimehele Bill Gatesile. Hiljem meeskonna koosseisu laiendati ning ühe kuuga valmistati esimene prototüüp hüüdnimega T1. Prototüübi alusmaterjaliks sai IKEA laud, mille keskele oli lõigatud auk ning hajutina kasutatud ehitusvelääni. Meeskonna poolt loodi ka näidisrakendused, sealhulgas pinball (löökkuulimäng), pildibrauser ja videopusle. Järgmise aasta jooksul ehitati Microsoftis üle 85 varajase Surface'i prototüübi. Lõplik riistvaraline pool valmis aastal 2005.
Sarnast ideed kasutati 2002. aasta ulmefilmis "Minority Report". DVD versiooni kommentaarides väidab filmi režissöör Steven Spielberg, et sellise seadme idee tekkis tal filmi tegemise ajal Microsoftiga peetud konsultatsioonide käigus. Üks filmi tehnikakonsultandi partneritest MIT-st liitus hiljem Microsoftiga, et asuda tööle Surface'i projekti juures.
Surface'i avalikustas Microsofti tegevdirektor Steve Ballmer 30. mail 2007 Wall Street Journali konverentsil "D: All Things Digital" Carlsbadis California osariigis. Esimeste firmade seas, kes võtsid Surface'i kasutusele, olid Harrah's Entertainment, Starwiid Hotels & Resorts Worldwide, T-Mobile ning International Game Technology.
17. aprillil 2008 sai AT&T esimeseks Surface'i jaekaubanduses kasutajaks. Juunis 2008 võeti Microsoft Surface kasutusele Harrah's Entertainmenti Rio iBaris ning Disneyland seadis selle sisse oma innovatsiooni unistusekodusse Tomorrowlandi. Augustis 2008 võttis Sheraton Hotels Surface'id kasutusele viie valitud hotelli fuajeedes. Septembris 2008 hakkas MSNBC Surface'it kasutama Ameerika Ühendriikide presidendivalimiste eel hääletuspiirkondade analüüsimiseks. Projekti juhiks sai MSNBC poliitjuht Chuck Todd.
Omadused
pisi|Esemete tuvastus Microsofti sõnul on Surface'i kasutajaliideses neli peamist komponenti: vahetu suhtlus, mitmikpuutetundlikkus, mitmekasutaja kogemus ja esemete tuvastus.
Arvutipoolne esemete "nägemine" saavutatakse infrapunalähedase, 850-nanomeetrise lainepikkusega LED-valguse seadme pealispinnale suunamisega. Kui mõni ese seadme pinda puudutab, peegeldub sealt valgus mitmesse infrapuna kaamerasse koguresolutsiooniga 1024 × 768, mille tulemusena on võimalik tarkvaral ära tunda ja reageerida seadme pinnale asetatud esemetele.
Esiaja kunst
pisi|Veise kujutis ühes koopas [[Kalimantani saarel, mis arvatakse olevat üle 40 tuhande aasta vana]] Esiaja kunst on esiajast pärinev kunst.
Microsoft PixelSense
Omadused
Surface'iga kaasneb tarkvarapakett, kus muude seas on ka piltide, muusika, virtuaalse hotellipidaja ja mängude rakendused, mida on võimalik vastavalt kliendile kohandada.
Esiaja kunst
Vanimad kunstimälestised pärinevad paleoliitikumist vahemikus ligikaudu 30 000 aastat eKr kuni 8000 aastat eKr. Need on luust, kivist ja savist skulptuurid (nt Willendorfi Venus) ning koopamaalid (nt Altamiras ja Lascaux's). Koopamaalidel on kujutatud loomi. Arvatakse, et kujutati vajalikke loomi (võib-olla nende paljunemise soodustamiseks) ning jahiloomi haavatuna, et tuua jahiõnne.
Microsoft PixelSense
Omadused
Üks unikaalne rakendus, mis Surface'iga kaasa tuleb on tiiki simuleeriv "Attract". Tegu on "pildiga" veekogust, kus sees on lehed ja kivid (olles väga sarnane Windows XP või Vista teatud ekraanisäästjatega). Ekraani puudutamisel saavad kasutajad analoogiliselt päris veekogule tekitada vees lainetust. Lainetuse tugevust on võimalik muuta puudutusele surve lisamise või eemaldamisega ning vette pandud esemed tekitavad enda ümber barjääri, millelt vesi tagasi põrkab.
Esiaja kunst
Samas on leitud ka vanemaid objekte. Näiteks Lõuna-Aafrikas asuvast koopast on leitud umbes 73 tuhat aastat vana kivitükk, millele on tõmmatud ookriga jooni.
Microsoft PixelSense
Surface
Surface on 30-tolline (76 cm) ekraan laualaadsel kujul, 22 tolli (56 cm) kõrge, 53 cm (21 tolli) pikk ja 107 cm (42 tolli) lai. . Surface'i pealispind on akrüülklaasist ning seesmine raam on pulbervärviga kaetud terasest. Tarkvaraplatvormiks on modifitseeritud Windows Vista, on olemas Ethernet 10/100, 802.11 b/g ja Bluetooth 2.0 tugi. Surface toetab rakendusi, mis on kirjutatud kas Windows Presentation Foundationi või Microsoft XNA abil.
Esiaja kunst
Mesoliitikumist (8. ja 7. aastatuhandest eKr) pärinevad inimeste kujutised; loomad hakkavad tagaplaanile jääma. Adura koobastes Sitsiilias on inimesed veel looduslähedased, Valltortas Hispaanias juba skematiseeritud. Seintele on graveeritud mehi sõdimas, jahti pidamas, mett korjamas; naised jalutavad lastega. Loomi on kujutatud Põhja-Aafrikas Fezzani ja Tassili kaljujoonistel.
Microsoft PixelSense
Surface
Microsofti MSDN konverentsil teatas Bill Gates arendajatele, et Microsoft Surface Maximumi versioonis on oodata:
Esiaja kunst
Alates umbes 6. aastatuhandest eKr on neoliitikumi mälestisi leida üle kogu Põhja-Euroopa. Enamasti on tegu kujunditega kividel ja luuesemetel, mis tihti kujutasid taevakehi. Sellest ajast on olulised veel megaliitilised monumendid: menhirid, dolmenid.
Microsoft PixelSense
Surface
Esialgsel (alates 6. jaanuar 2011 lõpetatud) kommertskasutuseks saadaoleval versioonil olid järgmised näitajad: :
Surface 2.0
Samsungi SUR4.0 koos Microsoft Surface'iga on kolmanda osapoole loodud Microsoft Surface'i toodang Surface 2.0 Experience. Sellel seadmel on 40-tolline (102 cm) 1080p LCD HD ekraan, 2,9 GHz AMD Athlon II X2 protsessor, Radeon HD 6700M graafikakaart ning kogupaksus 10 cm (4 tolli). Microsoft Surface on nüüd ka seinale paigaldatav ning jookseb uuel ja täiustatud Windows 7 kasutajaliidesel. Samuti on lisatud Windows Phone 7 tugi. Surface 2.0 jaoks töötas Microsoft välja uue tehnoloogia PixelSense. See võimaldab infrapunasensorid paigaldada otse LCD-ekraani sisse, tänu millele on seadme pind suuteline "nägema" tema peal olevaid esemeid ilma lisakaamera abita.
Arendus
Microsoft Surface'i jaoks saab programme kirjutada nii Windows Presentation Foundationi kui XNA abil. Arendusprotsess on väga sarnane tavalise Vista omaga, kuid juures on erilised WPF lisad, mis tuli lisada Surface'i unikaalse kasutajaliidese tõttu.
Seostuvad Microsofti projektid
Microsofti uurimiskeskus on avaldanud Surface'iga seotud projekti SecondLight. . Tegu on endiselt arendusfaasis projektiga, mille eesmärgiks on peaekraani peal või kohal olevatele objektidele piltide kujutamine.
Välislingid
fa:مایکروسافت ‫سرفیس
Sanda
thumb|Tänav Sandas Sanda (jaapani keeles 三田市 (Sanda-shi) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Sanda geograafilised koordinaadid on 34° 53′ N, 135° 14′ E.
Sanda pindala on 210,22 km², elanike arv 113 900 (2009).
Sanda asub Kōbest 25 km põhjas teisel pool Rokkō mägesid, Osakast 35 km loodes.
Ta piirneb põhjas Sasayamaga ning idas Takarazuka ja Inagawaga. Läänes asuvad Tōjō, Yokawa ja Yoshiro linn.
Ajalugu
Vanimad asustuse jäljed Sandas pärinevad 30 tuhande aasta tagusest ajast.
7. sajandi lõpul asutati nüüdse Yashiki asukoha lähedale budistlik Konshinji tempel, mille ümber kohe tekkis asula ehk templilinn. Muromachi ajastu lõpul rajati Sanda kindlus ning Azuchi-Momoyama ajastul tekkis selle ümber asula.
Nime "Sanda" on kasutatud juba vähemalt 1300 aastat. Konshinji templis olevast Mirokubutsuzazo kujust leitud dokumentidel on kirjas: "Need piirkonnad on määratud Matsuyama maadeks: Onden, Hiden ja Keiden, mis on kolm riisipõldu ja mida sellepärast nimetatakse Sanda." Jaapani keeles tähendab "san" 'kolm' ja "da" 'riisipõld'.
Pärast Meiji perioodi jõudis alevisse raudtee ja Sanda hakkas Arima maakonna keskusena kasvama.
Biograafiad (Z)
Biograafiad (Z)
See loend loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Z-tähega.
Za
Vaata Biograafiad (Za)
Leili-Maria Kask
Leili-Maria Kask (31. august 1928 Nõmme – 27. september 1996 Tallinn ) oli eesti tõlkija ja toimetaja.
Ta tõlkis peamiselt prantsuse kirjandust (George Sand, Jean-Paul Sartre, Jean-Pierre Chabrol, Alain Robbe-Grillet), sealhulgas Marcel Prousti "Swanni armastuse", mille tõlget Lauri Leesi on nimetanud eesti tõlkekultuuri suursaavutuseks. Leili-Maria Kask sai selle tõlke eest 1974. aastal Juhan Smuuli nimelise kirjanduse aastapreemia.
Alates aastast 1976 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
17. märts
17. märts on Gregoriuse kalendri 76. (liigaastal 77.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. märts (1900–2099). Aasta lõpuni on 289 päeva.
Keanu Reeves
Keanu Charles Reeves (sündinud 2. septembril 1964) on Kanada filminäitleja.
Keanu Reeves sündis Liibanonis Beirutis. Tema inglannast ema Patricia Taylor töötas toona moedisainerina Beirutis ning isa Samuel Nowlin Reeves oli Hawaiilt pärit geoloog (kelle soontes voolas esivanemate kaudu põlishavailase, hiinlase, inglase, iirlase ja portugallase verd). Isa jättis pere maha, kui Keanu oli kolmeaastane. Keanu Reevesi vanemad lahutasid abielu 1966. aastal ning ema kolis ülejäänud perega kõigepealt Sydneysse ja hiljem New Yorki, kus abiellus 1970. aastal Broadwayl teatritükke ja Hollywoodis filme lavastava Paul Aaroniga. Seetõttu pole ka ime, et Keanu Reeves hakkas näitlema juba üheksa-aastaselt.
Isiklik elu
Reevesil on õigus Ühendkuningriigi kodakondsusele oma britist ema kaudu. Reevesil on naturalisatsiooni kaudu saadud Kanada kodakondsus, ning samuti Ameerika Ühendriikide roheline kaart (green card). Ehkki Reevesi bioloogiline isa oli sündinud Ameerika Ühendriikides, oli näitlejal sellegipoolest vaja rohelist kaarti, kuna tal ei õnnestunud taotleda automaatset sünnijärgset kodakondsust, mis võib teatud tingimustel laieneda isikutele, kes on sündinud välismaal, kuid kelle üks vanem on Ameerika Ühendriikide kodanik.
1999. aasta detsembris oli Reevesi kaheksandat kuud rasedal elukaaslasel Jennifer Syme'il nurisünnitus. Leinast tekkis paari vahel pinge ja mõni nädal hiljem läksid Reeves ja Syme lahku. 2. aprillil 2001 sattus Syme Los Angeleses autoõnnetusse, milles Syme'i auto riivas kolme pargitud autot, rullus mitu korda üle katuse, ning Syme lendas autost välja. Õnnetust uurinud ametnikud leidsid, et Syme suri silmapilkselt. On teada, et Syme oli saanud depressiooniravi ning tema autost leiti kaks retseptiravimit. Reeves, kes pidanuks järgmisel kevadel filmima "Matrixi" filmi järgesid, otsis "rahu ja aega" vapustusega hakkamasaamiseks, nagu on toonast olukorda selgitanud tema sõber ja Reevesi alternatiivrokki viljeleva ansambli Dogstar kitarrist Bret Domrose.
Eesti õhuvägi
Eesti õhuvägi on Eesti kaitseväe üks põhiväeliikidest, mille ülesandeks on riigi õhuruumi kontroll ning strateegiliste objektide kaitsmine õhust.
Ülesanded
Õhuväe esmaülesandeks on õhuruumi seire ja liitlasvägede saabumise korral vastuvõtva riigina neile toetuse osutamine. Õhuvägi vastutab kõigi õhuruumi turbeoperatsioonide eest Eestis. Kaasaegne õhuruumi seiresüsteem võimaldab koostööd integreeritud NATO õhukaitsesüsteemiga (NATINADS), samuti peab õhuvägi suutma osutada NATO lennukitele standardite kohast teenindust Eesti riigi nõuetest lähtuvalt.
Struktuur
Alates 16. juulist 2019 on õhuväe ülemaks brigaadikindral (tollal kolonel) Rauno Sirk. Varem on õhuväe ülemateks olnud näiteks kolonel Riivo Valge ja kolonel Jaak Tarien. Õhuväe ülema alluvuses on õhuväe juhtimisorgan – Õhuväe staap.
Õhuväe struktuur on rahu-, kriisi- ja sõjaajal suures osas muutumatu, sest õhuvägi koosneb kaadrikaitseväelastest.
Õhuväe koosseisu kuuluvad üksused
pisi| Eesti kopteripiloot õppimas [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriikide Lennuväe Toetuskeskuses Marylandis]]
pisi|Ameerika Ühendriikide transpordilennuk [[Boeing C-17 Globemaster III|C-17 Globemaster Ämari Lennubaasis]]
pisi|Eesti õhuväe renditud [[Aero L-39 "Albatros"]]
pisi|Eesti sõjaväelendur [[kolonelleitnant Arvo Palumäe vestleb lennu eel USAF-i brigaadikindrali Scott Kellyga. Taustal Aero L-39]]
pisi|Eesti õhuväele kuuluv [[An-2]]
Õhuseiredivisjon (ÕSD) on õhuväe koosseisu kuuluv taktikaline üksus, mille põhiülesanded on Eesti Vabariigi õhuruumi puutumatuse järelevalve ning osaleda ja toetada kollektiivset enesekaitsesüsteemi õhuturbes; avastada ja identifitseerida Eesti õhuruumis ja selle lähiümbruses lendavaid objekte. Ülesannete täitmiseks on ÕSD-l kasutusel erinevat tehnikat, eesotsas erinevate radarisüsteemidega.
Õhuväe Lennubaasi (LB) koosseisus on erinevate lennuvälja toetusallüksuste kõrval ka kaks lennuallüksust (kopterite eskadrill ning lennukite eskadrill), mis on eelkõige mõeldud selleks, et hoida Lennubaas töös, aga ka selleks, et osutada abi maaväe üksuste väljaõppes. Lisaks osutavad need allüksused ka tsiviilotstarbelist toetust (kadunud inimeste otsimine, metsatulekahjude kustutamine).
Õhuruumiseire
Õhuruumiseire eest vastutab õhuväes suuremas osas Õhuseiredivisjon, mille koosseisus on erinevad radari-allüksused üle Eesti.
Eesti, Läti ja Leedu ühine õhuruumiseiresüsteem on BALTNET. 1998. aastal alanud projekti eesmärgiks on Balti regiooni õhuruumi lennuliikluse tuvastamine, jälgimine ja juhtimine.
Tehnika
Õhuväe radarisüsteemid:
Vabadussõda
Eesti Vabariigi õhuväe eelkäija Õhukaitse ajalugu ulatub tagasi 1918. aasta 21. novembrini, mil Vabadussõjas loodi Inseneripataljoni koosseisus lendurite poolrood (hiljem rood). Eesti Lennuvägi sai alguse 21. novembril 1918, esialgu oli lennuvägi lennukiteta. , moodustati inseneripataljoni koosseisus esimene Eesti lennuväeüksus lennupoolrood leitnant A. Roosiga eesotsas. Seda päeva võib lugeda Eesti lennuväe sünniks.
15. detsembril sai sellest Lennurood, milles teenisid neli lendurit, üks lendurvaatleja ja mõned motoristid. Lipnik Arnold Under sai rooduülem olla vaid 24 tundi, mille järel läks juhtimine üle alamkapten Jüri Otsale. Lennukeid üksusel ei olnud. Aerodroomi juurde kuulus neli puitangaari, kolm väiksemat maja, hoonetest veel kaks talli, kaks ladu, üks kuur, üks töökoda ja lagunenud köök. Väikeses Miinisadamas oli merelennuangaar (vesilennukite angaar), kuurid ja üks laudadest ehitatud väike elumaja. Tartus oli sakslaste rajatud aerodroom. Ehitised olid kõik rüüstatud ja nende kasutuskõlblikuks muutmiseks kulus palju tööd.
Narva vabastamisel jaanuaris 1919 saadi Punaarmeelt sõjasaagiks lennuk Farman HF-30, mille Eesti lennuväelased seadsid lennukorda 30. jaanuariks 1919, mil tehti sellel kohe ka esimene proovilend. 30. jaanuaril sooritasid kahe Georgi ristiga autasustatud lendur Karl Haas ja motorist Johann Kelk Narva kohal proovilennu punaväelastelt 11 päeva varem sõjasaagiks saadud Farman F-30-ga, mis oli esimene Eestis registreeritud lennuk. Veebruaris 1919 tehti aga samas ka lahingulennud Narva rindelõigus (lendur Karl Haas, lendurvaatleja Jakob Tillo). Pärast seda kui pommid ja bensiin oli ära kulutatud, võeti lennuk koost lahti ning toimetati raudteel Tallinna. 1. veebruaril oli sunnitud tegema hädamaandumise Võõpsus Punaarmee 10. kütidiviisi 31. lennusalga ülem Rudolf Piir luurelennukiga Sopwith 1½ Strutter ja eesti lennuroodule saadud lennuk teenis järgnevalt Eesti lennuväes. Lennukit hakati kasutama samal suvel Eesti lennuväe esimese õppelennukina. .
15. veebruaril heitsid lendur-luuraja lipnik Jakob Tillo ja sõjaväelendur lipnik Karl Haas Narva-tagustele punaväe käes olevatele küladele lendlehti ning seitse pommi kogukaaluga 31 kilogrammi.
1. märtsil moodustati Lennuroodust lennuväe salk, mida asus juhtima staabikapten Jüri Ots. Salka kuulusid viis lendurit, kaks lendurvaatlejat ja kaks motoristi. Lennukeid oli paberite järgi neli, lennukõlblikke vaid üks – Farman F-30.
27. aprillil 1919 saabusid Tallinna aurikul Swanholm kaks briti lennuinstruktorit (Claude Scudamore Emery ja Charles Gerhardi) koos kahe motoristi ning nelja brittidelt ostetud lennukiga: kaks Norman Thompson N.T.2B õppe-lennupaati ja kaks Royal Aircraft Factory B.E.2E õppelennukit. 30. aprillil 1919 koostati Eesti lennukite esimene nimekiri, kus briti Sopwith Camel oli nr 5 all kirjas esimese "britina". B.E.2E lennukid said samas nimekirjas numbrid 6 ja 7, N.T.2B lennupaadid 8 ja 9, hiljem lisandus veel DFW C V luurelennuk (registris nr 10).
Asutav Kogu
Asutav Kogu (Eesti Asutav Kogu) oli Eesti rahvaesindus ja seadusandliku võimu organ (parlament) 23. aprillist 1919 kuni 20. detsembrini 1920.
Eesti õhuvägi
Vabadussõda
Farman HF-30 (Karl Haas, lendur, lendurvaatleja Jaan Schultz) lendas 11. juunil 1919 taas Narva rindele, jõudis sellel teha veel mõne lennu, kuid siis tuli otsus see lennuk anda üle Loodearmeele. Haas ja Schultz kolisid Narva rindelt Lõunarindele, oktoobris 1919 ühinesid nendega lendur Ernst Damm ja lendurvaatleja Friedrich Bergmann ühel B.E.2E õppelennukil, mida asuti samuti luurelendudeks kasutama. 18. juunil lasti lipnik Arnold Underi lennuk Valga kohal nelja pihta saanud lasuga alla, hiljem selgus, et seda tegi kogemata Eesti oma sõdur. Kolm päeva hiljem ilmus Võnnu tee ääres Eesti sõdurite seisukohtadele Saksa luurelennuk, mis pärast mitut katset alla tulistati ja sõjasaagiks võeti.
Asutav Kogu
Asutav Kogu töötas ühe aasta, 7 kuud ja 28 päeva. Istungjärke oli viis: neist pikim oli teine istungjärk, mil peeti 70 koosolekut; lühim aga viies, kus peeti vaid 16 koosolekut. Üldse peeti 170 koosolekut, kus võeti vastu 88 seadust ja määrust. Arupärimisi Vabariigi Valitsusele esitati 85.
Eesti õhuvägi
Vabadussõda
1. septembril moodustati Eesti lennuüksustest Lennuvägi. See koosnes kahest diviisi lennusalgast, merelennusalgast ning tehnika- ja õppejaoskonnast ehk lennukoolist. Diviisi lennusalkadel oli septembri alguses kuus, merelennusalgal kaks ja õppejaoskonnal üheksa lennukit. Kapten Jüri Ots jätkas Lennuväe juhina.
11. oktoobril alustas kindral Judenitš pealetungi Peterburi suunas kell 5.50 hommikul kahe lennukiga sooritatud õhurünnakus Jamburgile. Neilt visati alla kaheksa pommi ja aeti kuulipildujatulega laiali vastase moonavoor. Selle operatsiooni käigus said Eesti üksused sõjasaagiks ühe täiesti korras vesilennuki, kaheksa suurtükki ja üle kümne kuulipilduja.
6. novembril sooritasid lendur K. Haas ja lendurvaatleja J. Schultz luurelennu Vana Nursi lennuväljalt Pihkva ümbrusse. See lend jäi Vabadussõja viimaseks. Kokku sooritasid Eesti lendurid Vabadussõjas 24 rindelendu. Karl Haasi arvele läks neist 22. Kuus korda oli tal lendurvaatlejana kaasas Jakob Tillo, 16 korda Jaan Schultz.
1919. aasta lõpuks oli Eesti lennuväe kasutuses juba 40 lennukit. Tähelepanuväärne on, et kõik need lennukid hangiti vaid ühe aasta jooksul.
Asutav Kogu
Asutava Kogu valimised
Asutava Kogu valimised toimusid 5.–7. aprillil 1919. Valimistel osales kümme parteid vői rühma. Peamised erakonnad või parteid olid Konstantin Pätsi juhitud Maaliit, Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvaerakond, Otto Strandmani juhitud Eesti Tööerakond ja August Rei juhitud sotsiaaldemokraadid (Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei). Valimisaktiivsus oli kőrge, osales 80% valimisõiguslikest kodanikest.
Eesti õhuvägi
Vabadussõda
20. veebruaril 1919 toodi lennuväe rood üle Sõjaväe Peastaabi alluvusse ja temast sai Lennuväe salk. Septembris 1919 nimetati lennuväesalk ümber lennuväeks.
Administratiivne areng pärast Vabadussõda
1. augustil 1920 korraldati lennuvägi ümber lennurooduks. 1920. aasta 29. juunil võeti tehnikajaoskonnas arvele kolm Loodearmeelt saadud hävituslennukit Nieuport ja kaks luurelennukit R.E.8. Vaid 24 Inglismaalt hangitud luure- ja vesilennukit olid päris korralikud. Lennukeil R.E.8 lendamine oli juba Esimese maailmasõja lõpuaastail olnud keelatud nende ilmse eluohtlikkuse tõttu.
15. septembril tagandati kapten Jüri Ots Lennuroodu ülema kohalt, sest tema alluvad on vedanud lennukitel salapiiritust Soome. 1. juunil 1921 korraldati lennurood ümber lennuväeks. 15. märtsil 1924 nimetati lennuvägi ümber lennuväerügemendiks. 1920. aasta lõpuks kuulusid Lennuroodule lennuväljad:
Merelennukite maandumisalad:
Rügement läks 1928. aastal Õhukaitse alluvusse ja 1. juulil 1930 jagati senine ainus lennuväeosa Lennuväerügement üksikuteks lennuväedivisjonideks (alates maist 1939 lennuväedivisjonideks), Lennukooliks, Lennuväe baasiks ja õhukaitse suurtükiväegrupiks.
Asutav Kogu
Asutava Kogu valimised
Eesti Sotsiaaldemokraatiline Tööliste Partei saavutas ülekaaluka vőidu: 41 saadikukohta (33%), teiseks jäi Eesti Tööerakond 30 saadikukohta (25,1%), Eesti Rahvaerakond 25 saadikukohta (20,7%), Eesti Maarahva Liit 8 saadikukohta (6,5%), Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei 7 saadikukohta (5,8%), Kristlik Rahvaerakond  5 saadikukohta (4,5%), Saksa-Balti Erakond 3 saadikukohta (2,5%), Vene Kodanikkude Kogu 1 saadikukohta (1,3%).
Eesti õhuvägi
Administratiivne areng pärast Vabadussõda
Õhukaitse oli ainus Eesti sõjaväe lennuväe väekoondis (diviis) ja tema ülemal olid diviisiülema õigused.
Teine maailmasõda ja hiljem
Õhukaitse soovis enne teise maailmasõja algust osta sõjalennukeid Westland Lysander ja Supermarine Spitfire. Maailmasõda algas 1939. aastal ning seetõttu keelas Suurbritannia valitsus välistellimuste täitmise. Pärast Poola sõjalist hävingut asus Nõukogude Liit sõjalisel ähvardusel looma Eestisse, Lätisse ja Leedusse oma sõjaväebaase (vt Baaside leping). Eesti lõplikul okupeerimisel 1940. aasta suvel võeti mingi osa Õhukaitse lennukeist Punaarmee koosseisu.
22. juunil 1941 algas sõda (Operatsioon Barbarossa) Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel, Wehrmachti edasitung oli sedavõrd kiire, et osa endise Õhukaitse lennukeid jäi siiski Eestisse ja kasutati Saksa sõjaväe poolt eestlastest koosnenud väeüksuse Sonderstaffel Buschmann poolt.
Asutav Kogu
Tegevus
pisi|400px|Asutava Kogu avaistung 23. aprillil 1919 8. mail 1919 kinnitas Asutav Kogu esimese Eesti Vabariigi Valitsuse eesotsas Otto Strandmaniga. Sellega lõppesid Ajutise Valitsuse volitused.
Eesti õhuvägi
Tänapäev
pisi|[[Mil Mi-8]] Eesti õhuvägi taasloodi 13. aprillil 1994. 1993. aastal annetas Saksamaa valitsus Eestile kaks Let L-410UVP transpordilennukit. 1994. aasta oktoobris saadi annetustena veel kolm Mi-2 ja neli Mil Mi-8 helikopterit. 15. mail 1997 asus Eesti lennuvägi endisse Nõukogude sõjaväebaasi Ämaris. Aastatel 1997–1998 uuendati kaht Mi-8 helikopterit.
Õhuvägi on enamuse ajast olnud keskendunud Ämari lennuväebaasi arendamisele, et teha koostööd NATO-ga ja partnerriikide õhujõududega. Alates 2004. aastast on Eestis teostanud õhuturbet NATO liitlased. Ämari lennubaasi kaasajastamine sai valmis 2011. aastal. Siiski on Eesti õhuväe areng olnud aeglane, sest pole jõutud välja ehitada vajadustele vastavat kaasaegset infrastruktuuri.
Asutav Kogu
Tegevus
Asutava Kogu poolt ametisse kinnitatud valitsusi juhtisid
Asutava Kogu tegevus lõppes 20. detsembril 1920, mil ametisse astus I Riigikogu.
Eesti Asutava Kogu liikmed
120-liikmelises Asutavas Kogus oli 25 juristi, 11 ajakirjanikku, 7 agronoomi, 6 pőllumeest, 3 őpetajat, 2 kirjanikku, 2 üliőpilast ja teiste elualade esindajaid. Saadikute hulgas oli 7 naist.
Juhatus
Esimees – August Rei (ESDTP) I abiesimees – Lui Olesk (23. aprill – 10. oktoober 1919) I abiesimees – Julius Seljamaa (10. oktoober 1919 – 4. jaanuar 1921) II abiesimees – Aadu Birk (23. aprill – 10. oktoober 1919) II abiesimees – Jakob Westholm (10. oktoober 1919 – 4. jaanuar 1921) Sekretär – Hans Martna I abisekretär – August Jürima II abisekretär – Hugo Raudsepp
Liikmed
Lisaks Asutava Kogu avamise päevaks 23. aprillil 1919 kinnitatud Asutava Kogu liikmetele, lisandus hiljem ka asendusliikmeid :
Nimekiri on pooleli
Killer NIC
Killer NIC (lühend inglise keelest Network interface card) on Bigfoot Networki loodud võrgukaart, mis on välja töötatud vältimaks Microsoft Windowsi TCP/IP pinu ja töötlema protsessid kaarti peal selle jaoks mõeldud võrgu töötlemise komponendil (inglise keeles "Network processing unit"). Väidetavalt suudab Killer NIC lühendada võrgu latentsusaega ja vähendada hilinemist. Kaart toodi turule aastal 2006.
Mudelid ja riistvara
Killer NIC esimesed mudelid olid M1 ja K1, mis tulid müügile aastal 2006 ja mille tootmine on praeguseks lõpetatud. Need polnud eriti populaarsed oma hinna ja kasuteguri suhte tõttu. Uued mudelid, mis on ligi kaks korda madalama hinnaga, on mitmetes testides saanud positiivset tagasisidet.
Killer NIC on hetkel saadaval kahe mudelina: Killer 2100 ja Killer Xeno Pro. Kõik peale pesade, mälu ja kaardi suuruse on neil sama. Mõlemad kasutavad 400 MHz Bigfoot Networksi protsessorit, 128 MB DDR2 266 MHz mälu, nõuavad emaplaadil PC-Ie ühenduspesa ja on 10-vatise voolutarbega. Mõõtmetega 4,75" x 4,97" x 0,875" Killer 2100 omab ainult RJ-45 porti, aga 4" x 4,5" x 0,75" suurune Killer Xeno Pro omab RJ-45, USB 2.0 ja 3,5 mm heli sisend- ja väljundpesa.
2010. aastal hakati tootma kaarti VisionTeki Killer HD5770, millel on Bigfoot Killer E2100 mudel ühendatud ATI RADEON HD5770 graafikakaardiga.
Giurtelecu Șimleului
Giurtelecu Șimleului (ungari Somlyógyőrtelek, saksa Wüst Görgen) on asula Krisaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Măeriște vallas.
Killer NIC
Ülevaade
Tootja on lubanud mängu võrgustiku DNA (inglise keeles "Game Networking DNA") tehnoloogiat igal nende poolt toodetud kaardil. See tehnoloogia peaks andma mitmeid eeliseid Killer NIC kasutajale, mis parandavad arvuti jõudlust ja lihtsustavad võrgukoormuse jälgimist. Kõik ta lubatud eriomadused aga praktikas alati ei tööta, kuid teatud riistvara ja programmide tuleb vahe ilmsiks.
Giurtelecu Șimleului
Asula arvestuslik elanike arv 2002. aastal oli 1055.
Killer NIC
Kiirus
Väidetavalt pakutakse suurimat kiirust võrgumängudele tänu kahele tehnoloogiale: