cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Albu mõis
Ajalugu
Rootsi kuningas Gustav II Adolf andis Albu mõisa 1629. aastal sõjakomissar Adam Schrapferi käsutusse. Viimase surma järel päris mõisa tema poeg rittmeister Adam Johann Schrapfer, kes oli 1647. aastast abielus vabapreili Anna Elisabeth Taubega (1633–1680). Pärast Adam Johann Schrapferi surma 1655. aastal Poolas abiellus tema lesk Anna Elisabeth Magnus von Nierothiga (maetud 1671). 1668. aastal puhkes viimase Schrapferite suguvõsa meesliini esindaja Adam Bernhard von Schrapferi ja tema ema vahel valduste jagamisel tüli, mille tulemusena võttis Adam Bernhard von Schrapfer, kes oli abiellunud oma ema uue abikaasa Magnus von Nierothi tütre Christina Elisabeth von Nierothiga, oma isa mõisad üle ning maksis emale hüvituseks 17 000 riigitaalrit. Adam Bernhard suri 1675. aastal ning Christina Elisabeth abiellus nelja aasta pärast uuesti Friedrich von Löweniga, mille järel läks Albu mõis Nierothite perekonna valdusse. 1685. aastal päris Albu Magnus Wilhelm von Nieroth (1663–1740), kes oli Magnus ja Anna Elisabethi von Nierothi poeg. pisi|Albu mõisa ait, 01.02.2021 Harju-Jaani pastori Heinrich Christoph Wrede (1691–1764) algatusel rajati 1717. aastal Järva-Madise kihelkonnas nn rüütli- või vaeslaste kool saksa ja vene rahvusest aadlike ja mitteaadlike orbudele (Albu vaeslastekool). Magnus Wilhelm von Nieroth otsustas ettevõtmist toetada, andes kooli ülalpidamiseks oma nelja mõisa tulud. 1719. aastal valmisid kooliruumid Albu mõisas. Õpetajad saadeti Francke poolt Saksamaalt, kellest mitmest said hiljem pastorid Eesti- ja Liivimaal. Peagi asutati kooli juurde analoogiline õppeasutus ka eesti laste jaoks. Kool tegutses kavandatud ulatuses kümmekond aastat.
20. veebruaril 1823 päris mõisa Robert Archibaldi tütar krahvinna Juliane von Igelström. 29. jaanuaril 1845 päris krahvinnalt mõisa tema lesk kindralmajor krahv Alexander von Igelström, kes loobus mõisast oma tütre Marie von Tolli kasuks.
2. aprillil 1859 pantis Marie von Toll Albu mõisa kolmeks aastaks 250 000 hõberubla eest maanõunik Alexander von Lilienfeldile. 18. oktoober 1862 müüs Toll mõisa Lilienfeldile, hinnaga 238 500 hõberubla. 25. aprill 1901 kinkis Alexander von Lilienfeld Albu oma tütrele Gerta von Wrangellile hinnaga 240 000 rubla. 13. veebruar 1912 ostis mõisa Jacques Richard Alexander von Harpe hinnaga 172 000 rubla. 15. juuni 1925 omandas mõisa Eesti Vabariik.
1921. aastast tegutseb mõisas Albu kool.
Mõisakompleks
pisi|[[Albu mõisa sild]] pisi|[[Albu mõisa kalmistu kabeli lõunakülg]] pisi|[[Albu mõisa park]]
Peahoone
Praegu säilinud kultuurimälestiseks tunnistatud Albu mõisa barokkstiilis peahoonet peetakse juba kolmandaks sellel kohal. Millal täpselt peahoone praeguse kuju sai, ei ole teada. Võimalik, et ehitama hakati seda juba Adam Schrapferi ajal 17. sajandil. Dateerimata, ent ilmselt 18. sajandi lõpust pärineva peahoone kirjelduse järgi olid Albu mõisahoones esik või hall, saal, elutuba, magamistuba, lastetuba, eestuba, virtina tuba, kirjutus- ehk töötuba ja köök ning lisaks veel mitu ruumi.
Kõrvalhooned
Albu mõisas olid veel saun, kaks aita, kaks hobusetalli, kaks karjaaeda, kaks lauta nuumhärgade jaoks ja aiamaja.
Mõisa tööstus
18. sajandil ei olnud mõisal ühtegi manufaktuuri ega vabrikut, mõisakompleksi kuulus aga kolm puust viinakööki, mille saadused läksid mõisa kõrtsidesse ja Tallinna.
Kõrtsid
Kõrtse oli mõisa alal kokku kuus.
Sild
Albu mõisa sild on kaheavaline paekivist kaarsild ja asub mõisa pargis.
Mõisa kalmistu
Albu mõisa kalmistu jääb kunagisest mõisakeskusest umbes 1 km kaugusele põhjakirdesse.
Jaan Depman
Jaan Depman (17. juuli 1885 Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 26. märts 1970 Leningrad) oli eesti matemaatik.
Merovech
pisi|Merovechi portree [[Jean Dassier' tõlgenduses umbes 1720. aastal valmistatud pronksmedalil]] Merovech (prantsuse keeles Mérovée, saksa keeles Merowech, ladina keeles Meroveus või Merovius; umbes 411...415 – 456 (surmaajaks on oletatud ka ajavahemikku 457–459) oli 451. aasta ümber (arvatavasti 448–456) saali frankide hõimupealik, Brabanti piirkonnas, hiljem (frankide kuningas). Tema residents oli Tournai.
Jaan Depman
Elulugu
Jaan Depman õppis vallakoolis, Tarvastu kihelkonnakoolis, Tartu Õpetajate Seminaris aastatel 1900–1904 koos Jaan Anveltiga ja töötas pärast seminari lõpetamist kooliõpetajana Virumaal, Toilas ja Iisaku kihelkonna Porskovo ministeeriumikoolis. Aastatel 1906–1907 oli Peterburis A. Jansoni reaal- ja kaubanduskooli õpilane. 1907. aastal lõpetas eksternina gümnaasiumi Peterburis ja astus õppima Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda, mille lõpetas 1912. aastal. cand math, oli PEüS liige.
1917. aasta revolutsioonile eelnenud ajal tegutses koos bolševistliku suunitlusega sotsiaaldemokraatidega, avaldas Juhan Lilienbachi kirjastuse vahendusel proletaarset kirjandust. Aastatel 1912–1914 oli ta bolševistliku Narva ajalehe Kiir kaastööline.
Merovech
thumb|300px|Frangi riigi alad (481–814) koos ajalooliste territooriumide [[Austraasia, Švaabimaa, Neustria, Burgundia, Alemannia ja Akvitaaniaga]] Frangi riigi kuningate Merovingide dünastia pidas Merovechi oma dünastia rajajaks. On ka arvatud, et Fredegar samastas teda Fredegari kroonikas ekslikult Merovingide müütilise esivanema Meroga. Samuti on peetud Merovechi mõne paganliku jumala nimekaimuks.
Lintsaag
pisi pisi|[[Saelint|Saelindid]] Lintsaag on saepink, mille lõikeriist on kinnise kontuuriga saelint. Kitsas hammastatud teraslint on pingutatud ümber kahe (harvemini kolme) lindiratta. Levinumad on vertikaalsed lintsaepingid, mille alumine lindiratas on ühendatud jõuallikaga, kuid kasutatakse ka horisontaalseid pinke. Saelint jookseb juhikute vahel ning sellest on paljastatud üksnes otseselt saagimiseks vajalik osa.
Jaan Depman
Elulugu
1925. aastast oli ta õppejõud Nõukogude Venemaal, Leningradi Pedagoogikainstituudi matemaatikateaduskonna professor.
Merovech
Merovechi enda kohta pole peaaegu midagi teada, nii et ta on poollegendaarne kuju (on isegi arvatud, et teda pole olemas olnud). Tõenäoliselt hiljem tekkinud legendi järgi pärineb ta merekoletisest sõnni kujul. Too tegi õnnelikuks kuningas Chlodio Pikajuukselise meres supleva abikaasa (arvatavasti Tüüringi Basina või Besena), kes siis sünnitaski Merovechi. Teise versioon järgi sündis Merovech Chlodio ja merekoletise (näki) ühendusest. Kolmanda versiooni järgi sündis Merovech kahest isast: kui Chlodio abikaasa oli juba oma mehest rase, võrgutas ja vägistas teda ookeanis tundmatu mereelukas (bestæ Neptuni Quinotauri similis 'Neptunuse-sarnane elajas Quinotaurusel), kes oli osalt mees, osalt sõnn, osalt mereelukas. Seda mereelajat seostati Arkaadia kuninga, merede valitseja Pallasega, kes pärines Okeanosest, kes pidi alati kehastuma vanade kuningate dünastias, mille sümbol on kala. Sellele episoodile viidates nimetatakse Euroopa aadlikke siniverelisteks. Merovechi soontes voolas kaks verd: Chlodio punane veri ja merekoletise sinine veri (arvati, et tema veri sarnaneb tindikala (seepia) omale). (Kõik dünastiad pärinevat Merovechist, väidetavalt pärinevad Merovechist ka 34 presidenti.) Seda sündmust seostatakse ka ütlusega, et Prantsusmaa kuningas tuleb alati merest, ning troonipärijat nimetamisega dofääniks.
Lintsaag
Et saelint on kitsas, saab lintsaega saagida ka mööda kõverat kontuuri. Saetee on 2...5 korda kitsam kui ketassaagimise puhul, seega läheb vähem materjali kaduma. Ka võimaldab lintsaag tavaliselt saagida paksemat materjali (keskmiselt 150…300 mm) kui ketassaag. Et saelint on õhuke ja paindlik, on selle külgjäikus enamasti väike, mistõttu ei ole ka lõikepind sama kvaliteetne kui ketassaagimise puhul. Saetava materjali laiust piirab lintsae konstruktsioon; laiemate toorikute saagimiseks kasutatakse kolme lindirattaga pinki.
Merovech
Ühe uskumuse järgi oli Merovech Jeesuse Kristuse otsene järglane Maarja Magdaleena kaudu (vaata artiklit Püha Graal).
Jaan Depman
Elulugu
Jaan Depman elas viimastel eluaastatel Leningradis ning töötas Leningradi Keemia- ja Tehnoloogiainstituudi matemaatikaprofessorina.
Merovech
Toursi Gregoriuse "Frankide ajaloo" järgi oli Merovech oma troonijärglase Childerich I isa. Sama kroonika jätab ebaselgeks, kas Merovechi isa oli Chlodio või viimase surma järel võimu haaranud sugulane. Pole ka teada, kui palju Merovechil oli lapsi ja kes oli tema abikaasa. Siiski on väidetud, et Merovech abiellus arvatavasti 435 (igatahes enne 436. aastat) Westfalenist pärit Chlodoswinthe või Chlodoswintha Vericaga (Vâerica (418 või 419 – 449 või 470); ripuaari frankide kuninga Kölni Chlodio ja Ildegonde tütrega; nimetatud ka Rootsi printsessiks). Chlodoswintha või Chlodoswinthe (418). Arvatavasti oli Merovechil palju naisi.
Lintsaag
Lintsae töölaud on sageli kallutatav. Lintsaage kasutatakse nii palkide (palgilõhestuslintsaed; lindiratta läbimõõt 1500...2500 mm) ja prusside (jaotuslintsaed; lindiratta läbimõõt 1000...1500 mm) lahtisaagimiseks kui ka toorikute sirg- või kõverjooneliseks lõikamiseks (tislerilintsaed; lindiratta läbimõõt 800...1000 mm). Palgi- ja prussisaagide puhul kasutatakse valts-, vanker- või konveieretteannet, tislerisaagide puhul toimub etteanne käsitsi. Lintsaagi kasutatakse ka metallisaagimisel, tavaliselt tükeldamiseks.
Merovech
Nüüd olevat selgunud, et Chlodio mõrvas Faramondi ainsa poja, et saada tema järglaseks. Chlodio naine Argotta (Siegse) olevat toonud abielusse kaasa Merovechi, kes oli tema poeg eelmisest abielust. Merovechi ning poolvenna Chloderichi vaheline kodusõda olevat olnud Attilale ettekäändeks Galliasse tungimisel.
Peetakse kindlaks, et üks Chlodio poegadest oli Merovechi rivaal troonipärimisel.
Basinal oli ka pojad Sigimerus I Auvergne ja Moseli hertsog Adalbert.
Enamik ajaloolasi usub, et Merovech võitles frankide eesotsas Rooma poolel lahingus Katalaunia väljadel (praegusel Kirde-Prantsusmaal Châlon-en-Champagne'i ja Troyes' lähedal) 451, kus Aetius ja läänegootide kuningas Theoderich I võitsid Attilat. See võit võimaldas frankidel asuda roomlastest ja hunnidest vabaks jäänud Põhja-Galliasse.
Tora Berger
Tora Berger (sündinud 18. märtsil 1981 Rignerikes) on Norra laskesuusataja, olümpiavõitja. Ta on laske- ja murdmaasuusataja Lars Bergeri õde.
2000. aasta juunioride MM-il Austrias Hochfilzenis võitis Tora Berger pronksmedali sprindis, oli 9. jälitussõidus ja 13. pikal distantsil. 2001. aasta juunioride MM Venemaal Hantõ-Mansiiskis ebaõnnestus: ta oli sprindis 24., jälitussõidus 38. ja pikal distantsil 21.
Samal aastal debüteeris ta maailma karikasarjas. Oma elu esimesel MK-etapil Hochfilzenis 7,5 km sprindis jäi ta 93. kohale. Juba teisel etapil Sloveenias Pokljukas oli ta 42. Oma esimese MK-punkti sai ta 2002 Rootsis Östersundis, kui ta sprindis oli 30. See jäigi talle selle aasta ainsaks MK-punktiks ja järgmisel aastal ei tulnud sedagi. Norra naiskonda pääses ta ainult aeg-ajalt (hooajal 2002/03 3 korda) ja neist esimene katse Östersundis andis isegi 2. koha. 2003. aasta parim tulemus oli Euroopa karikasarja 4. etapil Itaalias Brussonis saadud jälitussõidu 9. koht ja 5. etapi võistkondlik 3. koht (see oli ainus kord, mil ta sel aastal EK-sarjas oma riigi teatenaiskonda pääses).
Sel aastal pääses ta esimest korda täiskasvanute maailmameistrivõistlustele, kus sõitis kaasa kõik distantsid, aga tulemused polnud head: sprindis 11., jälitussõidus 19., pikal distantsil 21. ja teatesõidus 5. Hooaja lõpul Hantõ-Mansiiskis toimunud MM-il segateatesõidus jäi ta Norra koondises koguni 10. kohale.
pisi|left|Tora Berger [[2006. aasta taliolümpiamängud|2006. aasta OM-il]] 2005./06. aasta hooajal oli tema parim tulemus MK-sarjas enne Torinos toimunud olümpiamänge 17. koht. Olümpiamängudele ta siiski sai, kuid ei sõitnud oluliselt paremini. Ta saavutas pikal eraldistardist sõidus 13., sprindis 23., jälitussõidus 18. ja ühisstardist sõidus 25. koha. Teatenaiskonnaga oli ta 5. Hooaja lõpul jõudis ta veel 3 korda esikümnesse, kõik individuaalselt, kuid mitte esikuuikusse. Kuid Pokljukas toimunud MM-il segateatesõidus saavutas ta Norra koondises hõbemedali.
2006./07. aasta hooajal sõitis Berger MK-sarjas esikahekümnesse järjekindlalt, kuid esikuuikusse mitte kordagi. Ka teatenaiskonna parim tulemus oli üks 3. koht. Hooaja parimad tulemused tulid maailmameistrivõistlustel Anterselvas: sprindi 10. ja jälitussõidu 19. koha järel saavutas ta pikal eraldistardist sõidul 4. koha. Võistkondlikult sai ta kaks pronksmedalit: 4×6 km teatesõidus ja 2×6+2×7,5 km segateatesõidus. Ühisstardis oli ta 25.
2007./08. aasta hooaeg tõi Bergerile elu esimese MK-etapivõidu. Soomes Kontiolahtis toimunud MK-sarja avaetapil võitis ta pärast 3. kohaga lõppenud sprindietappi jälitussõidu. Samal talvel lisandus teinegi etapivõit Saksamaalt Oberhofist sprindist. 2008. aasta MM-il Östersundis alustas ta kolme 4. kohaga, mis tulid 7,5 km sprindis, 10 km jälitussõidus ja 12,5 km jälitussõidus. Seejärel sai ta hõbemedali 12,5 km ühisstardiga sõidus ja jäi ainult 3 sekundiga alla maailmameistriks tulnud Magdalena Neunerile. Kõige viletsam koht (6.) tuli teatesõidus.
pisi|Tora Berger MK-etapil [[Trondheimis (2009)]] 2008./09. aasta hooajal oli enne 2009. aasta maailmameistrivõistlusi Lõuna-Koreas Pyeongchangis Bergeri kõige viletsam koht MK-sarjas 13. koht. Oli tulnud ka üks etapivõit Anterselvast 7,5 km sprindist. Kuid just MM-il sõitis Berger välja oma senise hooaja halvimad kohad: sprindis oli ta 19. ja ühisstardis 15. Jälitussõidus tõusis ta 9. kohale. Teatenaiskond jäi alles 11. kohale, segateatevõistkond oli 4. Siiski võitis Berger pronksmedali 15 km eraldistardiga sõidus. Pärast MM-i suhtelist ebaõnnestumist võitis ta hooaja lõpul veel kaks etappi: ühisstardi Norras Trondheimis ja sprindi Östersundis. Stabiilne hooaeg andis MK-sarja kokkuvõttes 3. koha, sealjuure oli Berger 3. nii lühikesel kui pikal individuaaldistantsil, aga jälitussõidus oli ta 2.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris tuli ta 15 km eraldistardist sõidus olümpiavõitjaks. Ühtlasi oli see Norra 100. kuldmedal taliolümpiamängudelt. Teine õnnestunud start olümpiamängudel oli jälitussõit, kus ta tõusis sprindi 33. kohalt 5. kohale. Ühisstardist sõidus oli ta 18. Hooaja lõpus Hantõ-Mansiiskis toimunud maailmameistrivõistlustel segateatesõidus saavutas Berger Norra koondises hõbemedali.
Saavutused
pisi|Tora Berger [[2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2008. aasta MM-il]]
Maailma karika etapivõidud
Tora Berger on osalenud ( seisuga 6. veebruar 2011 ) 149 maailma karika etapil ja jõudnud esikolmikusse 23 korral, millest 11 korda on ta võitnud.
Jüri Nuut
pisi|Jüri Nuut (1928)
Jüri Nuut (10. juuli 1892 Peterburi – 31. mai 1952 Tallinn) oli eesti matemaatik, kosmoloog ja ühiskonnategelane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
Haridus
J. Nuut lõpetas Peterburi saksakeelse Püha Anna Koguduse Kooli 1909, Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika erialal I järgu diplomiga 1914, õppis kahurväekoolis Petrogradis 1916–1918. Dr. phil. nat. 1926 (Tartu Ülikool); füüsika-matemaatikadoktor 1946.
Töökäik
J. Nuut töötas Petrogradis metallitööstuses 1915, mobiliseeriti sõjaväkke, oli Rumeenia rindel. Teenis Punaarmee inseneriväeosades 1918–1920; opteerus Eestisse 1921. Narva Reaalgümnaasiumi õpetaja 1921–1923; Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Eragümnaasiumi (Tartus) matemaatikaõpetaja 1923–1928; Tartu Ülikooli õppeülesande täitja 1926–1928, matemaatikadotsent 1928–1936.
Tallinna Pedagoogilises Instituudis 1936–1941: matemaatika ja mehaanika erakorraline professor 1936, korraline professor 1937–1941; matemaatika- ja mehaanikalaboratooriumi juhataja 1936–1939; TTÜ rektor 1939–1941.
Tšeljabinski, hiljem Moskva põllumajanduse kõrgkoolides matemaatika professor, kateedrijuhataja 1941–1944; Eesti NSV Hariduse rahvakomissar 1944–1946; Eesti NSV TA akadeemik-sekretär 1946–1950 (1950. aastal süüdistati kodanlikus natsionalismis ja tagandati akadeemia juhtkonnast); Matemaatika, Füüsika ja Mehaanika Instituudi vanemteadur 1950–1952.
Teadustöö põhisuunad
Reaalsirge aksiomaatika; neljavärviprobleem; Lobatševski geomeetria rakendus paisuva universumi evolutsiooni seletamiseks. Avaldas publikatsioone mainitud uurimisaladel ja monograafia; Moskvas ilmus kõrgkooli ja keskkooli matemaatika õpikuid ning populaarteaduslikke artikleid.
Teaduskorralduslik tegevus
J. Nuudi doktoriväitekiri (1926) algatas geomeetria aluste uurimissuuna Eestis; Akadeemilise Matemaatika Seltsi esimees 1927–1932; matemaatika õpetamise komisjoni liige 1924–1937, aseesimees 1927–1937; TTÜ toimetiste toimetaja 1937–1940; Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1950–1952.
Ühiskondlik tegevus
Ta oli alates 24. oktoobrist 1939 I Riiginõukogu liige ja 1940–1950 NSV Liidu Ülemnõukogu I ja II koosseisu liige.
Jüri Nuut suri 31. mail 1952 Tallinnas ja ta maeti 4. juunil 1952 Metsakalmistule.
Isiklikku
Tema poeg tehnikateadlane Ilmar Nuut oli aastatel 1975–1986 Eesti NSV kõrg- ja keskerihariduse minister.
Quum
Quum on üks esimesi kosmeetika tippbrändikaupa müüv Eesti internetikaubamaja, mis sai alguse aastal 2002–2003 ning põhines 100% eesti kapitalil.
Aastal 2009 muudeti Quum rahvusvaheliseks internetipoeks ning domeeni ".ee" asemel võeti kasutusele ".eu".
Quum müüb ainult tuntud kaubamärke ning on suunatud keskmisest suurema sissetulekuga sihtrühmale. Pole teada, kas 100% eesti kapital on säilinud või on kaasatud ka välismaiseid investoreid.
Eesti valitsuste loend
Siin on loetletud Eesti valitsusi.
1918–1940
Erakonnad:{{Legend|#FF0000|Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei (ESDTP) (1907–1925) / Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei (ESTP) (1925–1935)}}{{Legend|#FF7F7F|Eesti Tööerakond (TE) (1917–1932)}}{{Legend|#AEE8A8|Eesti Demokraatlik Erakond (EDE) (1917–1918) / Eesti Rahvaerakond (RE) (1918–1932) / Rahvuslik Keskerakond (RKE) (1932–1935)}}{{Legend|#1B4D3E|Eesti Maarahva Liit (EML) (1917–1920) / Põllumeeste Kogud (PK) (1920–1932) / Ühinenud Põllumeeste Erakond (ÜPE) (1932–1935)}}{{Legend|#FFA500|Kristlik Rahvaerakond (KRE) (1919–1932)}}{{Legend|#398737|Asunike Koondis (AS) (1925–1932, 1933–1935)}}{{Legend|#F5F525|Rahvuslik Vabameelne Partei (RVP) (1922–1926)}}{{Legend|#2DA65F|Üleriikline Majaomanikkude Seltside Liit (ÜMSL) (1920–1932)}}{{Legend|#000000|Saksa Erakond Eestimaal (SEE) (1918–1919) / Saksa-Balti Erakond (SBE) (1919–1935)}}{{Legend|#0039A6|Vene Kodanikkude Kogu (VKK) (1919–1920) / Vene Rahvuslik Liit Eestis (VRLE) (1920–1935)}}
1992. aastast
Erakonnad:{{Legend|#FFE200|Eesti Liberaaldemokraatlik Partei (ELDP) (1990–1994) / Eesti Reformierakond (RE) (1994–)}}{{Legend|#007557|Eesti Keskerakond (KE) (1991–)}}{{Legend|#009CE2|Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) (2006–2018) / Isamaa Erakond (I) (2018–)}}{{Legend|#E10600|Mõõdukad (M) (1992–2004) / Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) (2004–)}}{{Legend|#0063AF|Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) (2012–)}}{{Legend|#2F2A95|Erakond Eesti 200 (E200) (2018–)}}{{Legend|#014F9A|Rahvuslik Koonderakond Isamaa (RKEI) (1992–1995) / Isamaaliit (IL) (1995–2006)}}{{Legend|#04427C|Erakond Res Publica (RP) (2001–2006)}}{{Legend|#F0953A|Eesti Koonderakond (KO) (1991–2002) / Koonderakond ja Maarahva Ühendus (KMÜ) (1994)}}{{Legend|#F5B453|Eesti Maarahva Erakond (EME) (1994–1999) / Eestimaa Rahvaliit (ERL) (1999–2012)}}{{Legend|#0000FF|Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) (1988–1995)}}{{Legend|#3273ED|Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond (VKRE) (1994–1998) / Parempoolsed (P) (1998–1999)}}{{Legend|#FCBF30|Arengupartei (AP) (1996–2001) / Erakond Uus Eesti (EUE) (2001–2003)}}
Jevgeni Petuhhov
thumb|Jevgeni Petuhhov Jevgeni Vjatšeslavovitš Petuhhov (6. veebruar 1863 Tomsk – 2. november 1948 Simferopol) oli vene keeleteadlane.
Eesti Meediaettevõtete Liit
Eesti Meediaettevõtete Liit (lühend EML) on 1990. aastal asutatud Eesti mittetulundusühing, mis kaitseb oma liikmete huvisid.
Kuni 2019. aasta aprillini kandis organisatsioon nime Eesti Ajalehtede Liit (lühend EALL). Nime muutmine oli seotud liikmeskonna laienemisega.
2020. aasta seisuga kuulub organisatsiooni 63 liiget. Nende seas on nii päevalehed, nädalalehed, maakonnalehed, tasuta lehed, ajakirjad, portaalid, telekanalid kui ka raadiokanalid.
Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektor on alates märtsist 2020 Merle Viirmaa-Treifeldt. Enne teda olid tegevdirektorid Mart Raudsaar (2010–2020), Toomas Leito (2004–2010) ja Tarmu Tammerk (1995–2004).
Suessi laht
thumb|Suessi laht Suessi laht on laht Punase mere põhjaosas.
Laht piirneb läänes Aafrikaga ja idas Aasiaga. Laht on 325 km pikk ja 45 km lai, sügavus on keskmiselt 40 ja maksimaalselt 60 m. Laht jääb täies ulatuses Egiptuse sisevetesse.
Lahe põhjaosas asub Suessi sadam, millest lähtub Suessi kanal. See ühendab Punast merd Vahemerega ja võimaldab märgatavalt lühendada mereteed Euroopast India ookeanile: enam pole vaja sõita ümber terve Aafrika nagu enne kanali valmimist 1869. aastal. Sellest tulenevalt on Suessi laht väga tiheda laevaliiklusega.
Lisaks Suessile on suurimad lahe kaldal olevad asulad põhjast lõunasse lahe idakaldal (Aasias) Abu Zanimah, Abu Rudays, At-Tufr ja Sharm el Sheikh ning läänekaldal (Aafrikas) Ayn Sukhnah, Az-Zafaranah, Ras Gharib, Az-Zaytunah ja Jamsah. Lahe kummalgi kaldal on maantee, mis mainitud asulaid selles järjekorras ühendab.
Nigeeria vapp
thumb|250px|Nigeeria vapp.
Vapikilbi must värv tähistab Nigeeria viljakat pinnast, valged lainelised jooned kilbil sümboliseerivad kaht riigi tähtsamat jõge – Nigerit ja Benuet. Kilpi hoidvad hobused tähistavad väärikust ja kotkas tugevust. Rohevalge põimik kotka jalge all sümboliseerib Nigeeria põllumajandust.
Kilbi all aasal kasvavad kollased (pildil eksikombel punased) rahvuslilled kostused. Kollasel lindil on ingliskeelne rahvuslik deviis "Unity and Faith, Peace and Progress" ("Ühtsus ja usk, rahu ja progress").
Martin Brundle
thumb|right|Martin Brundle (2004) Martin John Brundle (sündinud 1. juunil 1959 King's Lynnis) on endine Briti Vormel 1 sõitja.
Brundle osales Vormel 1 etappidel ajavahemikus 1984–1996, vahele jäid vaid aastad 1988 ja 1990. Ta on sõitnud sellistes meeskondades nagu Tyrrell, Zakspeed, Williams, Brabham, Benetton, Ligier, McLaren ja Jordan.
Brundle on ka tunnustatud vormelikommentaator. Aastatel 1997–2008 töötas ta brittide ITV heaks, seejärel 2009–2011 BBC-s ning alates 2012. aastast kommenteerib ta sõite peamiselt telekanalil Sky Sports. Samuti teeb ta sõidujärgseid poodiumiintervjuusid.
Brundle on ühtaegu nii endine võidusõitja, praegune vormelifanaatik kui ka väga intelligentne inimene. See kõik on teinud temast hinnatud vormelikuulsuse. Teda võetakse vormeliringkondades omainimesena ning talle antakse meeleldi ka pikki intervjuusid.
Paul Kagame
pisi|Paul Kagame (2016) thumb|Paul Kagame (vasakul) Paul Kagame (sündinud 23. oktoobril 1957) on Rwanda poliitik, 2000. aastast riigi president.
Kagame on tutsi päritolu.
Rwanda presidendiks sai ta 2000. aastal, mil Pasteur Bizimungu võimult kõrvaldati. 2003. aastal valiti ta ametisse tagasi 95,5-protsendilise toetusega. 2010. aastal valiti ta ametisse tagasi 93 protsendiga häältest.
28. jaanuarist 2018 on ta ühtlasi Aafrika Liidu eesistuja.
Tuvi tänav
Tuvi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis.
Hoonestus
Aadressil Tuvi 3 asub Herbert Johansoni projekteeritud endise Tallinna Linna Kodumajanduskeskkooli hoone (Tõnismägi 14) soojussõlm
Aadressil Tuvi 12 asus Tööjõureservide ujula, kus tegutses Tööjõureservide ujumiskool.
Aastatel 1958–2012 kandis Friedheimi suvemõisa vanale vundamendile rajatud kindral Johan Laidoneri villa (Laidoneri villa) aadressi Tuvi 14B, seoses Õllepruuli tänava taastamisega sai hoone aadressiks Õllepruuli 5.
Tuvi 16 asub 1932. aastal insener Maximilian Grasbergi projekti järgi ehitatud ja 1938. aastal Roman Koolmari ümber ehitatud korterelamu.
Tõnismägi 16A / Tuvi 18 asub Anton Lembit Soansi projekteeritud ja 1933. aastal valminud elamu.
Ajalugu
Tõnismäel asuva Tuvi tänava nimi oli varem Tui tänav (saksa keeles Rettungsgasse, Bauerstraße, Taubengasse, Taubenstraße ). 1838. aastal ostis sadulseppmeister Taubenheim sinna maja (hilisem Tui 8 ja 10), mis jäi tema ja tema järeltulijate omandusse 70 aastaks. Tema nime järgi (Taubenheim, 'tuvikodu') ongi tänav nimetatud. Tui tänava nimi (vene keeles Голубиная ул.) kinnitati ametlikult 1882. aastal, kuid hiljem oli kasutusel ka nimetus Tuide uulits. 15. septembril 1922 alustas Tui (Tuvi) tänavas õppetööd Tallinna Linna Naiskutsekool. Naiskutsekooli neljas osakonnas õppis 120 neidu pesuõmblemist koos tikandiga, rõivaõmblemist ja tikkimist, kudumist ja värvimist, majapidamist ja aiatööd algul kaks, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetanud said pärast viieaastast edukat tööd ja koolis tehtud katseeksameid meistri kutse. 1937. aastal valmis koolile oma maja Tõnismäel (Tõnismägi 14), uude majja asus kooli majapidamise osakond – Tallinna Linna Kodumajanduskool, ja samuti asus sinna Tallinna Kodunduskeskkool. Naiskutsekooli põhiosa jäi ikka Tui tänavasse. Tui tänava kool hävis täielikult 1944. aasta märtsipommitamise ajal ja tegevus jätkus Kentmanni tänav 6b koolimajas.
Tui tänav 12a asus Tallinna Linna abikool nõrgaandelistele.
Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959.
Jänes
"Loomade elu" järgi on jänese perekond pärisjäneslaste alamsugukonna ainus perekond. Sellesse kuulub 15 liiki, mis asustavad eeskätt parasvöötme avamaastikke ja metsi. Üksikud liigid elavad kõrbetest kuni tundrani, kaasa arvatud Gröönimaal ja Taimõri järve ääres. Kõige mitmekesisemad on nad Põhja-Ameerikas, seevastu Lõuna-Ameerikas puuduvad. Austraalias ja paljudel saartel on nad aklimatiseeritud.
Eestis elutsevad 2 jäneste liigist hall- ja valgejänes. Mõlemad toituvad suvel rohttaimedest, talvel söövad puude ja põõsaste oksi, koort ja võrseid, rikkudes nii ka viljapuid. Nad ise on mitme kiskja põhiliseks toiduks.
Karvastik on enamikul jänestel pruunikashall. Talvel muutuvad paljud jänesed heledamaks, valgejänes ja ameerika jänes valgeks (ainult kõrvaotsad jäävad mustaks). Jänesed tegutsevad peamiselt öösel, meeltest on kõige paremini arenenud haistmine ja kuulmine. Nad on üsna paiksed, kuid tundras ja Gröönimaal elavad rändloomad. Heade varjetingimuste korral nad ei põgene, vaid peituvad.
Mõni jäneseliik on tähtis karusnaha poolest. Kõik Põhja-Ameerikas elavad liigid on jahiloomad. Nad võivad levitada inimeselegi ohtlikke haigusi, näiteks tulareemiat, samuti kanda puuke, kellelt omakorda haigusi saada võib.
Karl Tähnas
Karl Tähnas (26. detsember 1923 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. oktoober 1993 Tartu) oli eesti loomaarst ja loomaarstiteadlane.
Ta lõpetas 1942. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas. Ta mobiliseeriti 1944. aastal Saksa sõjaväe veterinaariateenistusse, oli aastatel 1945–1946 sõjavangina Siberi söekaevanduses.
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1965. aastal väitekirja "Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega" ning sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1975. aastal (kinnitati 1976) Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirja "Noorloomadel esinevate paraallergiliste tuberkuliinireaktsioonide ja neid põhjustavate atüüpiliste mükobakterite uurimine" ning sai veterinaariadoktori kraadi.
Ta oli aastatel 1950–1965 Mooste ja Udeva sovhoosis peaveterinaararst. Ta oli aastatel 1965–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis erinevate tasemete teadur ning peaveterinaararst.
Teadustöö
Tähnasel on uurimusi veiste tuberkuloosi ja mükobakterioosi ning nende ja mitme muu loomahaiguse tõrje alalt. Tal on oluline osa selles, et veiste tuberkuloos on Eestis kaotatud.
Valter Metti
Valter Metti (5. mai 1902 Võtikvere vald, Tartumaa – 19. aprill 1989 Tartu) oli eesti õpetaja.
Õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1923–1932 (lõpetas) ja 1940–1942, üliõpilasseltsi Concordia vilistlane.
Aastail 1939–1940 oli Torma vallavanem.
Aastail 1946–1966 oli Tartu 1. Keskkooli õpetaja.
Savonlinna linn
Savonlinna linn ei ole linnaline asula. See on loodud Savonlinna asula (linna) ja suurema osa ümberkaudse Sääminki valla liitmisel üheks kohaliku omavalitsuse üksuseks (1973). 1. jaanuaril 2009 liideti Savonlinnaga Savonranta vald ja 31,24 km² Enonkoski vallast. 1. jaanuaril 2013 liideti linnaga Kerimäki vald ja Punkaharju vald.
Savonlinna pindala on 2239,50 km², millest 1358,21 km² moodustavad veekogud.
Keskasula
Savonlinna sai linnaõigused 1639. aastal.
Savonlinna on tuntud Olavinlinna linnuses peetava Savonlinna ooperifestivali järgi.
thumb|Olavinlinna kindlus
Külad
Linna haldusalas on järgmised külad.
Nicole Richie
pisi|Nicole Richie Nicole Camille Richie (sündinud 21. septembril 1981) on USA näitleja, laulja, tõsielusarjas osalenu ning eelkõige seltskonnategelane. Ta on soulmuusiku Lionel Richie lapsendatud tütar. Suurema tuntuse saavutas Nicole osaledes koos Paris Hiltoniga telekanali Fox tõsielusaates "The Simple Life".
Lapsepõlv
Nicole Richie (sünninimi Nicole Camille Escovedo) sündis Berkeleys Californias. Oma bioloogiliste vanematega Nicole ei suhtle. Lapsena oli tema hooldusõigus Lionel Richiel, kelle juurde kolis Nicole elama juba kaheaastaselt. Seaduslikult lapsendasid Lionel Richie ja tema naine Brenda Harvey Nicole'i siis, kui ta oli üheksa-aastane.
Richie ristiemaks on Nancy Davis ning ristiisadeks Michael Jackson ja Quincy Jones.
Haridustee
1986. aastal läks Nicole Californias asuvasse lasteaeda The Buckley School, kus ta tutvus oma endise parima sõbranna Paris Hiltoniga. Richie lõpetas 1999. aastal Montclair College Preparatory School. Ta õppis ka Arizona Ülikoolis kunsti ja meediat, kuid jättis pärast kahte aastat õpingud pooleli. Nicole on muusikakoolis õppinud kitarri, viiulit, klaverit ja tšellot.
Televisioon
Teine hooaeg viis tüdrukud haagisematkale lõunapoolsetesse ühendriikidesse. Neilt võeti ära sularaha, krediitkaardid, mobiiltelefonid nii, et raha teenimiseks tuli neil teha lihttööd. Töötati farmitöölistena, merineitsitena allvee-etendusel, hotellikoristajatena, viinerivalmistajatena, pesapallitiimis, ilusalongis ja veisefarmis.
Kolmandal hooajal töötasid tüdrukud internidena. Nad seiklesid bussiga Ameerika Ühendriikide idarannikul, ööbides 15 perekonnas.
2005. aastal teatas telekanal Fox, et uut hooaega tulemas pole. Ettekäändeks toodi ruumipuudus ajakavas. Kuu aega hiljem teatas E!, et nende eestvedamisel tuleb ka neljas hooaeg.
Neljandal hooajal mängisid tüdrukud erinevates peredes emasid ja abikaasasid. Tegevuspaigaks oli California.
Viienda hooaja esimene osa oli eetris 28. mail 2007. Sel hooajal töötasid tüdrukud laagri järelevalvajatena. Laagritüüpideks olid draamalaager, ellujäämislaager, paarikeste laager, terviselaager, viisakuslaager.
Neljanda hooaja edust hoolimata jäid viienda hooaja vaatajanumbrid kesisteks. 30. juulil 2007 teatati, et sarjale kuuendat hooaega ei tule.
2005. aastal tegi Nicole Richie oma näitleja debüüdi filmis "Kids in America". Ta on üles astunud ka telesarjades, näiteks "Eve", "Mulla all", "American Dreams", "8 Simple Rules for Dating My Teenage Daughter" ja "Chuck".
2008. aasta juulis kuulutati välja, et Nicole'i 2005. aastal ilmunud romaanist "The Truth About Diamonds" luuakse telesari.
Kirjutamine
2005. aastal avaldas Nicole Richie poolautobiograafilise romaani "The Truth About Diamonds". Teosest võib leida paralleele tema enda eluga, kui teos on siiski enamjaolt väljamõeldis.
Disain
2007. aasta aprillis tegi Nicole teatavaks, et planeerib luua päikseseprillidest ja ehetest koosneva kollektsiooni. 2008. aasta oktoobris tuligi välja tema esikkollektsioon "House of Harlow 1960".
2009. aastal lõi Richie rõivakollektsiooni "A Pea in the Pod", mis oli mõeldud lapseootel naistele.
Isiklik elu
2005. aasta aprillis jõudis avalikkuse ette teade, et kauaaegsed sõbrannad Paris Hilton ja Nicole Richie on omavahel lootusetult tülis. Hilton kommenteeris: "See pole mingisugune suur saladus, et Nicole ja mina pole enam sõbrad. Nicole teab, mis ta tegi ja see on kõik, mis mul selle kohta üldse öelda on." Kumbki tüdrukutest ei kõnelenud avalikult tüli põhjustest, kuid levisid kuulujutud, et Nicole olevat oma sõpradele näidanud Parise seksivideot. 2006. aasta oktoobris leppisid nad lõpuks siiski ära.
2006. aasta alguses täitsid meediaväljaannete esikaasi fotod Nicole Richie dramaatilisest kõhnumisest. Nicole kommenteeris ajakirjale Vanity Fair: "Ma tean, et olen praegu liiga peenike. Aga ma ei soovi, et noored tüdrukud mind vaataksid ja ütleksid, et nemadki tahavad sellised välja näha." Veel lausus ta: "Ma käin toitumisspetsialisti ja arsti juures. Hakkasin kartma, et midagi tõsist võib lahti olla." Sama aasta septembris väitis Richie: "Ma ei ole anorektik. Ma ei ole buliimik. Mul ei ole toitumishäiret". Oktoobris sai teatavaks uudis, et Nicole otsib ravi kaalu tõstmiseks 2007. aasta märtsis sattus ta haiglasse vedelikupuuduse tõttu. Tal diagnoositi hüpoglükeemia ehk madal veresuhkur.
Nicole Richie'l on olnud rodu avalikkuse tähelepanu all olnud suhteid. Aastatel 2003–2005 oli tema poiss-sõber DJ AM (Adam Goldstein). Paar läks lahku pärast 9 kuud kestnud kihlust. Richie oli lühiajaliselt seotud ka lapsepõlve sõbra Brody Jenneriga, kes on omakorda tuntud MTV tõsielusarjast "The Hills". Nicole'i tuntuimaks suhteks on ikkagi kooselu Good Charlotte esilaulja Joel Maddeniga. Neil on kaks last: tütar Harlow Winter Kate Madden (sündinud 11. jaanuaril 2008) ja poeg Sparrow James Midnight Madden (sündinud 9. septembril 2009).
Probleemid seadusega
Veebruaris 2003 arreteerisid Malibu politseinikud Nicole Richie. Talle esitati süüdistus heroiini omamise ja juhiloata sõidu eest.
Detsembris 2006 arreteeriti Richie California maantee patrulli käigus, kui tema organismist oli leitud alkoholi. Talle esitati süüdistus, alkoholijoobes juhtimise eest. Enne vahelevõtmist olevat mitmed sõidukijuhid teatatud politseile mustast G-klassi Mercedes-Benz, mis maanteelt väljakalduma kipub ning, mis vastassuuna reas sõidab. Nicole tunnistas, et oli vahetult enne intsidenti manustanud marihuaanat ning valuvaigistit Vicodin.
27. juulil 2007 karistati Richie't 4 päevaga vangamüüride vahel, millest ära kandis ta vaid 82 minutit.
Heategevus
Novembris 2007 lõid Nicole Richie ja Joel Madden heategevus sihtasutuse "Richie Madden Children's Foundation".
Mais 2008 tulid Joel ja Nicole avalikkuse ette avaliku üleskutsega luua abiprogramm Birma keeristormis kannatanutele.
Kask
Kask (ladina Betula, lõunaeesti murrakutes kõiv ) kaseliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste lehtpuude perekond. pisi|Peder Mørk Mønsted, "Sügis kaasikus" (1903)
Kased on lehtpuud, neid on maailmas vähemalt 30 liiki. Kasepuu mets on kaasik. Eesliitena kasutatakse sõna kask nt seente nimedes.
Eestis kasvab neli pärismaist kaseliiki:
Arukase loodusliku vormina kasvab Eestis ka karjala kask.
Saunas viheldakse kasevihaga.
Johann Pfaff
Johann Wilhelm Andreas Pfaff (5. detsember 1774 Stuttgart – 26. juuni 1835 Erlangen) oli saksa matemaatik.
Ülemrahandusnõuniku poeg. Tuntud matemaatiku Johann Friedrich Pfaffi vend. Õppis Tübingeni Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis puhta ja rakendusmatemaatika professorina 1804–1809, seejärel Nürnbergi ülikoolis ja oli 1817–1818 professor Würzburgis ning kuni oma surmani Erlangeni Ülikoolis.
Paul Auster
Ta sündis aastal 1947 New Jersey osariigis Essexi maakonnas Newarkis Poola päritolu juudi keskklassi perekonnas. Ta õppis kirjandusteadust Columbia ülikoolis.
Gällivare vald
Gällivare vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga.
Valla suuremad asulad on järgmised:
Doris Leuthard
thumb|Doris Leuthard (2011) Doris Leuthard (sündinud 10. aprillil 1963) on Šveitsi poliitik ja jurist. Ta oli Šveitsi liidupresident 2010. ja 2017. aastal.
Aastatel 1999–2006 oli ta Rahvusnõukogu liige.
Alates 1. augustist 2006 31. detsembrini 2018 oli ta üks Šveitsi Liidunõukogu seitsmest liikmest. Ta vastutas majanduse eest. Ta valiti liidunõukogusse pärast tema erakonnakaaslase Joseph Deissi ootamatut tagasiastumist. Et teised erakonnad oma kandidaati ei esitanud, oli Leuthard ainus kandidaat. Valimistel sai ta 234 kehtivast häälest 133. Väike poolthäälte arv on seletatav sellega, et Šveitsis on tavaks valida uus liidunõukogu liige samast keeleruumist nagu eelmine. Deiss oli prantsuse keeleruumist, Leuthard aga saksa omast.
Aastal 2009 valiti Leuthard Šveitsi asepresidendiks. See tagas talle enam-vähem kindla presidendikoha 2010. aastaks, sest tavaliselt valitakse presidendiks senine asepresident. Valimise ajal oli Leuthard liidunõukogu kõige staažikam liige, kes polnud varem Šveitsi president olnud.
Belebei rajoon
Belebei rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Belebei.
Rajoonis on 2 linna-asundust ja 15 külaasundust, kus on kokku 90 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 97 828. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,6% venelased, 22,9% tatarlased, 13,5% tšuvašid, 1,7% ukrainlased ja 1,6% mordvalased.
Lastekirjandus
Lastekirjanduseks (ka: laste- ja noorsookirjandus) kõige laiemas tähenduses peetakse laste loetavat ja/või lastele mõeldud lugemisvara. Lastekirjandus hõlmab ühtviisi neid raamatuid, mille lapsed ise on omaks võtnud, kui ka neid raamatuid, mis on lastele kirjutatud või lastele sobivaks hinnatud mõne autoriteedi (literaadid, õpetajad, kirjastajad, lapsevanemad jne) poolt.
Üldiseloomustus
Lastekirjandust on üritatud määratleda kui spetsiaalselt laste jaoks loodud kirjandust, ent tihti on kirjaniku algselt täiskasvanuile kirjutatud teos saanud populaarseks hoopis lasteraamatuna (Mark Twaini "Prints ja kerjus", "Huckleberry Finn"). Samuti võib tuua vastupidiseid näiteid, kus lastele kirjutatud teos leiab suurema lugejaskonna täiskasvanute näol. Palju on teoseid, millest nii lastel kui ka täiskasvanuil on lugeda oma lugu (Antoine de Saint-Exupéry "Väike prints"). Sellised piiripealsed juhtumid teevad lastekirjandusest väga rikka nähtuse, ent ei tee lihtsamaks lastekirjanduse piiritlemist kirjanduses.
Oluliseks eripäraks lastekirjanduses on teksti ja pildi sümbioos, mistõttu on võrdselt tähtsad nii kirjaniku- kui ka kunstnikutöö. Tihti on lasteraamatus pilti rohkem kui kirjandust. Ka esimene teadaolev spetsiaalselt lastele loodud raamat on pigem pildiraamat – 1658. aastal ilmus "Orbis Pictus", tšehhi haritlase Jan Ámos Komenský pildiatlas lastele.
Spetsiaalselt lastele mõeldud lastekirjanduse põhiline eripära on lugeja ea eripära arvestamine (adressaaditunnetus).
Kirjandussotsioloog Hannes Hüttner on öelnud, et lastekirjandus oli kaua aega pedagoogiline provintsikirjandus (Hüttner 1979:97).
Lastekirjanduse liigitamine
Nii lastekirjandust kui ka selle lugejaskonda on püütud liigitada ealiste huvide ja retseptsiooni seisukohalt. Eristatud on väikelapse kirjandust, koolieeliku kirjandust, noorema kooliea kirjandust, keskmise kooliea kirjandust ja vanema kooliea kirjandust.
1926
1926. aasta (MCMXXVI) oli 20. sajandi 26. aasta.
Herten
thumb|Majad Westerholti linnaosas. Herten on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Recklinghauseni kreisis. Asub Ruhrimaa põhjaosas Recklinghausenist edelas.
Luigi Scotti
pisi|Luigi Scotti Luigi Scotti (sündinud 14. jaanuaril 1932 Napolis) on Itaalia poliitik.
Herten
Suuremad vaatamisväärsused on Herteni veeloss ja vana Westerholti küla.
Luigi Scotti
Ta oli 6. veebruarist 2008 kuni 8. maini 2008 Romano Prodi teises valitsuses justiitsminister.
Lev Pissarževski
pisi|Lev Pisarzhevsky Lev Vladimirovitš Pissarževski (vene keeles Лев Владимирович Писаржевский; 13. veebruar (vkj 1. veebruar) 1874 Chişinău – 23. märts 1938 Dnepropetrovsk) oli ukraina keemik, Ukraina NSV TA akadeemik (1925), NSV Liidu TA akadeemik (1930; korrespondentliige 1928).
Notari poeg, aadlik. Õppis Novorossiiski ülikoolis (praegune Odessa Ülikool). Töötas muuhulgas Tartu ülikoolis keemiaprofessorina 1904–1908. . Oli aastast 1927 tema algatusel loodud Ukraina Füüsikalise Keemia Instituudi (aastast 1938 Ukraina NSV TA Pissarževski-nimeline Füüsikalise Keemia Instituut) direktor. Uurimusi peamiselt peroksiidide ja peroksohapete struktuuri ja omaduste kohta ning elektrokeemia alalt.
Heinrich Bauer
Heinrich Nikolai Bauer VR III/2 (30. juuli (vkj) / 11. august 1874 Paide – 11. oktoober 1927 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.
Elukäik
Aastatel 1905–1906 täiendas Bauer end Saksamaal ja Šveitsis. Oli Varssavi I reaalkooli õpetaja ja kõrgemate pedagoogiliste naiskursuste lektor (1903–1906) ning 1906–1911 ülemkooliõpetaja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis.
1911. aastal sai Tallinna Tütarlaste Kommertskooli (Kommertsgümnaasiumi) direktoriks. Töötas 1919–1927 Tallinna linna 29. algkooli direktorina. Osales Vabadussõjas (1918–1920) ning oli kaks aastat Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922). Kuulus 1923–1926 Riigikogu II koosseisu Kristliku Rahvaerakonna rühmas.
Ühiskondlik tegevus
Palju jõudu pühendas Bauer rahvahariduse alasele ja seltskondlike organisatsioonide tööle. Ta oli Eestimaa Rahvahariduse Seltsi abiesimees (1906), Eesti Lastekasvatuse Seltsi asutaja ja juhataja (1907–1927), Korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige (1907) ning 12 aastat Tallinna linnavolikogu liige.
Heinrich Bauer oli Eesti Punase Risti asutajaid, abiesimees ning sanatooriumite ja varjupaikade osakonna juhataja; nende teenete eest anti talle 1920. aastal Vabadusristi III liigi 2. järk.
Bauer avaldas ajakirjanduses juhtkirju ja haridusartikleid. Toimetas kooliraamatuid, eriti Saksa autorite väljaandeid Eesti koolidele.
pisi|Heinrich Baueri haud [[Tallinna Vana-Kaarli kalmistul]]
Isiklikku
Tema tädipoeg Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduse õpetaja.
Valerian Podvõssotski
Valerian Jossifovitš Podvõssotski (6. jaanuar 1822, Maksimovka küla Venemaal – 28. juuni 1892, Kaasan) oli vene farmakoloog.
Sõjaväelase poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1872–1878, tudeeris ka Kiievi ja Harkovi Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis farmakoloogia eradotsendina 1879–1885, seejärel suundus Kaasanisse.
Vanemuise tiik
Vanemuise tiik on Tartus Vanemuise pargis asuv tiik.
Tiik omandas nime pargilt ja selle kõrval asuvalt Vanemuise teatri väikeselt majalt. Tiigi järgi omakorda sai nime Tiigi tänav.
Jööri mõis
Jööri mõis (saksa keeles Jöör; ka Jõõri mõis) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Svaasimaa vapp
Vapikilpi hoidev lõvi sümboliseerib kuningat ja elevant kuninga ema. Traditsiooniline svaaside kilp sümboliseerib kaitstust. Suled kilbi kohal tähistavad kuninglikku peakatet.
Jööri mõis
Mõis rajati ajavahemikus 1744–1750 Kasti mõisast eraldatud alast.
Svaasimaa vapp
Valgel lindil kilbi all on svaasikeelne rahvuslik deviis "Siyinqaba" ("Me oleme kindlus").
1290. aastad
1290. aastad on aastad 1290–1299 pKr.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad
Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299
Jossif Pokrovski
pisi Jossif Aleksejevitš Pokrovski (7. september 1868 Pustogorodi, Tšernigivi kubermang, Venemaa – 14. aprill 1920 Moskva) oli vene õigusteadlane.
Vaimuliku poeg. Õppis Kiievi ja Berliini Ülikoolis. Töötas Kiievis, Peterburis ja Moskvas ning oli ka Tartu Ülikooli Rooma õiguse eradotsent aastatel 1894–1896.
Diskonteerimine
Diskonteerimine on tulevikus tekkivate rahaliste tulude ja kulude nüüdisväärtuse hindamine. Diskonteerimise aluseks on tähelepanek, et igasugune rahasumma on täna rohkem väärt kui mingil ajahetkel tulevikus.
John Steinbeck
Elukäik
pisi|132 Central Avenue, Salinas, California, USA. Steinbecki lapsepõlvemaja John Ernst Steinbeck sündis USA California osariigis. Temas voolas saksa ja iiri verd. Lapsena elas Steinbeck väikses maakohas ja veetis suved rantšodes töötades. Seal puutus ta kokku ka immigrantidest töölistega ning sai aimu immigrandielu raskustest ja elu pahupoolest. Hiljem käsitles ta neid teemasid ka oma teostes, näiteks romaanis "Hiirtest ja inimestest".
1919. aastal hakkas John Stanfordi ülikoolis bioloogiat õppima, 1925. aastal visati ta ülikoolist välja ning pidi leiba teenima väga erinevates ametites. Californias kalakasvanduses töötades tutvus ta Carol Henninguga. Steinbeck ja Henning abiellusid 1930. aasta jaanuaris ning elasid Steinbecki isa suvilas. Tänu vanemate poolt tagatud tasuta elamisele ja rahalisele abile sai Steinbeck viimaks kirjutamisele keskenduda.
1942. aastal lahutati Steinbecki ja Henningu abielu. Samal aastal abiellus Steinbeck Gwyndolyn Congeriga. Sellest abielust sündisid Steinbecki pojad Thomas Myles Steinbeck (1944–2016) ja John Steinbeck IV (1946–1991).
Anton Philipp von Saltza
pisi|Anton Philipp von Saltza [[vappepitaaf Niguliste kirikus]] Anton Philipp von Saltza (10. veebruar 1611 – 24. mai 1686) oli Eestimaa aadlik.
John Steinbeck
Elukäik
1943. aastal osales Steinbeck teises maailmasõjas sõjakorrespondendina. Ta viibis Vahemere ümbruses, kuid sai 1944. aastal Põhja-Aafrikas vigastada ja pöördus tagasi koju.
1948. aastal lahutati ka Steinbecki teine abielu. Samal ajal suri tema hea sõber Ed Ricketts ning Steinbecki sõnul põhjustas see sügavat depressiooni.
Anton Philipp von Saltza
Anton Philipp von Saltza sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Bernhard von Saltza ja Hedwig von Asserieni pojana.
John Steinbeck
Elukäik
1949. aastal tutvus Steinbeck Elaine Scottiga, kellest sai kirjaniku kolmas abikaasa. See abielu kestis kuni mehe surmani 1968. aastal. Steinbeck suri südamerikke tõttu ning vastavalt kirjaniku soovile tema põrm tuhastati. Urn maeti Salinase kalmistule Steinbecki vanemate lähedusse. 2004. aastal maeti sinna ka Elaine Steinbeck.
Anton Philipp von Saltza
Talle kuulus Lehtse mõis ning tema vappepitaaf asub Niguliste kirikus.
John Steinbeck
Kirjanduslik tegevus
pisi|Steinbecki keskus (Salinas, California, USA) on ainus ühe kirjaniku muuseum USA-s Steinbecki ideoloogilises mõttes mõnevõrra heitliku, ent alati meisterliku loomingu võlu seisneb tema humaanses ja targas lähenemises oma kangelastele, kodanikutunde erksuses, psühholoogilise haarde sügavuses ja võrratus, põhiliselt leebes huumoris, mis tihti teravneb lõikavaks irooniaks. Tema teoseid läbivale loodusromantikale sekundeerib kohatine kaldumine idüllilisusse ja sentimentaalsussegi. Kogu tema loomingut ilmestab usk püsivaisse väärtustesse ja nende otsimine kalestuvas nüüdismaailmas.
Steinbecki esimene kriitikute tunnustuse pälvinud romaan oli 1935. aastal ilmunud "Tortilla kõrgendik" (Tortilla Flat; e.k. ka "Tortilla Flati agul"). Teos kirjeldab kodutute noorte meeste seiklusi Montereys pärast esimest maailmasõda. Steinbeck võrdleb neid iroonilises võtmes müütiliste rüütlitega, kes ei hooli Ameerika ühiskonna kommetest ja moraalinormidest ning kelle elu keskmes on vein ja lõbustused. Teose ainetel valmis 1942. aastal ka samanimeline film.