cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Barack Obama
Poliitikukarjäär
2004 kandideeris Obama Ameerika Ühendriikide Senatisse. Eelmine senaator, vabariiklane Peter Fitzgerald keeldus teiseks ametiajaks kandideerimast, sest Vabariiklik Partei ei toetanud tema kandidatuuri. Nimelt oli Fitzgerald organiseerinud korruptsiooni uurimise Illinoisis, mille tulemusena valimisteaegne Illinoisi kuberner, vabariiklane George Ryan pidi aastatel 2006–2013 vangis olema. Enne Fitzgeraldit senaator olnud demokraat Carol Moseley-Braun keeldus samuti kandideerimast. Demokraatide eelvalimised võitis Obama, kogudes 52,8% häältest. Vabariiklaste eelvalimised võitis Jack Ryan, kogudes 35,5% häältest. Ryanit kandidatuuri kahjustasid ilmsikstulnud seigad tema lahutuse kohta ulmefilmide näitlejast Jery Ryanist ja nende ühise lapse hooldusõiguse kohta. Seetõttu loobus Ryan poole kampaania ajal kandideerimast ning vabariiklased asendasid ta Alan Keyesiga, kes aga oli Marylandist ja tal polnud Illinoisiga erilisi sidemeid, samuti polnud ta osalenud eelvalimistel. Obama kogus valimistel 70,0% häältest.
2008. aastal kandideeris Obama USA presidendiks. Demokraatliku Partei eelvalimised olid USA läbi aegade kõige tasavägisemad suure erakonna eelvalimised. Obama peamine vastaskandidaat oli 42. USA presidendi Bill Clintoni abikaasa Hillary Clinton. Rahva häältest kogus Hillary Clinton 48,03%, Obama 47,41% ja demokraatide asepresidendikandidaat 2004. aasta presidendivalimistel John Edwards 2,65%. Kuid demokraatide üleriigiline konverents kinnitas presidendikandidaadiks Obama. Obama valis USA asepresidendikandidaadiks Joe Bideni. 4. novembril 2008 võitis ta valimised, kogudes 52,92% häältest. Vastaskandidaat John McCain, kelle asepresidendikandidaat oli Sarah Palin, kogus 45,66% häältest. 16. novembril lahkus Obama senaatori ametist.
Ajakiri Time valis Barack Obama 2008. aasta inimeseks.
Aastal 2009 pälvis ta Nobeli rahuauhinna.
6. novembril 2012 valiti ta tagasi teiseks ametiajaks. Ta kogus 50,95% häältest ja tema asepresidendikandidaat oli taas Biden. Tema vastaskandidaat oli Mitt Romney, kelle asepresidendikandidaat oli Paul Ryan. Romney kogus 47,31% häältest.
3. septembril 2014 oli Obama ametlikul visiidil Eestis. Temast sai George W. Bushi järel teine ametis olev ja üleüldse kuues Ameerika Ühendriikide president, kes on Eestit külastanud.
Isiklikku
pisi|Barack ja Michelle Obama Barack Obama abiellus 1992. aastal Michelle Robinsoniga. Neil on tütred Malia (sündinud 1999) ja Sasha (sündinud 2001). Tema isa on Keenia päritolu, ema ameeriklane. Kuuenda eluaastani elas Obama Honolulus, hiljem indoneeslasest kasuisaga Jakartas.
Kriitika
Barack Obamat on massimeedias kritiseeritud kohtuväliste droonirünnakute pärast, kaasa arvatud USA enda kodanike vastu. Barack Obamat on massimeedias kritiseeritud kohtuväliste droonirünnakute pärast, kaasa arvatud USA enda kodanike vastu. Peale tavaliste droonirünnakute tehakse double tap-rünnakuid pommitatud paiku koristavate inimeste vastu, samuti on teada pommitamisi matuste ajal. Iga droonirünnaku peab president ise autoriseerima. Mõne kriitiku sõnul on USA võimuses tappa keda iganes ilma eelneva uurimiseta, mis rikub rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigusi ja välisriikide suveräänsust.
Juhitakse tähelepanu, et USA-s võivad ettevõtted otseselt toetada valimisi, mille tagajärjel hakkavad valitud ametnikud kalduma nende huvisid kaitsma.
Mälestuse jäädvustamine
2007. aastal avastas Kerry Knudsen California osariigist Santa Rosa saarelt uue kuldsambliku liigi, mille ta kirjeldas 2009. aastal ja nimetas Barack Obama järgi Caloplaca obamae.
Eesti Vabaduse Risti III liigi kavaleride loend
Siin on loetletud tsiviilteenete eest antud Eesti Vabariigi Vabaduse Risti III liigi 1., 2. ja 3. järgu kavalerid.
III liigi 1. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 1. järku anti välja 111 korral.
III liigi 2. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 2. järku anti välja 41 korral.
III liigi 3. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 3. järku anti välja 35 korral.
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liit
Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendus (European Liberal, Democrat and Reformist Party ehk ELDR) on Euroopa tasandi liberaalide erakond, mis on asutatud 1993. Erakond kuulub Euroopa Parlamendi fraktsiooni Uuenev Euroopa (Renew Europe).
ELDR ei soovi föderaalsemat Euroopat, pooldab liikmesriikidele oma maksusüsteemi, soovib reformida ühist põllumajanduspoliitikat (CAP – Common Agricultural Policy) ning toetab seeläbi konkurentsivõimelisema Euroopa teket.
Eestist kuuluvad ELDR-sse Reformierakond alates 1998. aasta detsembrist ja Keskerakond alates 2004. aasta maist.
ELDRi liikmesparteid osalevad 11s valitsuses 27-st Euroopa Liidu liikmesmaast, sealhulgas neist nelja liikmesmaa peaminister kuulub ELDRi liikmesparteisse:
ELDRil on EP-s 65 kohta 705-st ja 4 liiget Euroopa Komisjonis. See teeb ELDRi suuruselt kolmandaks Euroopa Liidu poliitiliseks jõuks.
Oti
Oti võib tähendada järgmist:
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 400
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 400 on ÜRO Julgeolekunõukogu poolt 1976. aasta 7. detsembril toimunud kinnisel istungil vastu võetud resolutsioon Austria diplomaadi, Kurt Waldheimi kandidatuuri esitamiseks ÜRO Peaassambleele kinnitamiseks ÜRO peasekretäri ametisse teiseks ajavahemikuks, 1. jaanuar 1977 kuni 31. detsember 1981.
Suur Victoria kõrb
Suur Victoria kõrb (inglise keeles Great Victoria Desert) on kõrb Austraalias. Piirneb põhjas Gibsoni kõrbega, lõunas Nullarbori tasandikuga. Valdavalt liivakõrb.
Liberaalne Internatsionaal
Liberaalne Internatsionaal on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab liberaalseid parteisid. Peakorter asub Londonis ja organisatsioon on asutatud 1947. aastal. Internatsionaali esimene president oli Salvador de Madariaga.
Alates aprillist 2006 on Liberaalse Internatsionaali president Briti liberaaldemokraat parun John Alderdice ja asepresident Hollandi Parlamendi liige Hans van Baalen.
Härma müür
Härma müüri nime kannavad kaks liivakivipaljandit Piusa jõe ürgorus:
Armeenia linnade loend
''Siin on loetletud Armeenia linnu.
Tacitus (keiser)
pisi|Tacitus Tacitus (Imperator Caesar Marcus Claudius Tacitus Augustus; sünninimi Marcus Claudius Tacitus; 200 – juuli 276) oli Vana-Rooma keiser detsembrist 275 kuni surmani.
Oru (Viru-Nigula)
Oru on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Landsat
pisi|Landsat-1 Landsat on seeria tehiskaaslasi, mis on Maa seire satelliidid.
Landsati programmi alustas NASA, kes 23. juulil 1972 viis orbiidile esimese tsiviilotstarbelise Maad pildistava satelliidi Earth Resources Technology Satellite (ERTS-1), mis hiljem nimetati ümber satelliidiks Landsat 1. Selle satelliidi pardal olev multispektraalne skanner MSS oli samm digitaalsete ülesvõtete ja andmehõive suunas. 1983. aastal anti Landsati programm üle NOAA-le (National Oceanic and Atmospheric Administration, USA).
Keskmise ruumilise lahutusega satelliitide seas, kus pildi piksli suuruseks on kümmekond kuni mõnikümmend meetrit maapinnal, on Landsati seeria satelliidid (Landsat 4, Landsat 5) oma 30-meetrise lahutusega skanneriga Thematic Mapper (TM) ja selle edasiarendusega Landsat-7-1 ETM+ Maa kaugseire rakendustes kõige enam kasutatavad. Landsati piltide populaarsus tugineb Landsati programmi süstemaatilisele andmekogumise skeemile ning globaalse katvusega piltide arhiivile. Landsati piltide populaarsust toetavad ka üsna suur pildiväli, piltide suhteliselt odav hind ning piisav ruumiline lahutus, et kirjeldada enamlevinud nähtusi maakatte muutuste dünaamikas.
Landsati MSS- ja TM-piltidega on tehtud Eesti satelliidipildi-atlas.
Multispektraalne skanner MSS (Multi-Spectral Scanner)
Multispectral Scanner oli Landsati programmi esimeste satelliitide skanner. Landsati MSS-pilte salvestati enam kui 20 aasta kestel, alates ERTS-1 üleslennutamisest kuni aastani 1993. Landsati MSS tootis maailma tarbijaskonnale pidevalt suure lahutusega "ülepinnalisi" pilte. Selle kiirgusvastuvõtja karakteristikuks oli multispektraalsus: instrumendil oli neli spektrikanalit – kaks spektri nähtavas piirkonnas ja kaks kanalit lähisinfrapunases piirkonnas, iga kanal 100 nm lai (jämeda lahutusega spektromeeter). Korduspildistamine toimus iga 18 päeva tagant. MSS tootis esmakordselt maailmas üldotstarbelisi satelliidipilte vahetult digitaalsel kujul.
Skanneri MSS parameetrid:
4 spektripiirkonda Skaneerimisulatus 185 km Piksli suurus maapinnal 57x79 m Ruumiline lahutus 79 m Radiomeetriline lahutus: 64 heleduse nivood, hiljem skaleeritud 256 nivooks.
Spektraalkanalid (mikromeetrites):
Multispektraalne skanner TM (Thematic Mapper)
Thematic Mapper on satelliitide Landsat 4 ja Landsat 5 põhiinstrument. MSS andmete rutiinne kogumine lõpetati 1992. aastal, kui TM kasutamine ületas oluliselt MSS andmete kasutust. TM sensoril on MSS-ga võrreldes rida eeliseid – parem ruumiline ja radiomeetriline lahutusvõime, kitsamad spektraalsed kanalid, parem spektraalne lahutusvõime, rohkem detektoreid kanali kohta. Nii nagu skanneril MSS, on ka skanneril TM fikseeritud kiirgusvastuvõtjad ning võnkuv peegel. Soojuskiirguse kanalis salvestatakse korraga neli pildirida, teistes kanalites 16 pildirida peegli ühe ida-lääs-ida suunalise võnke ajal. Selline lahendus parandab MSS-ga võrreldes radiomeetrilist lahutusvõimet ning pildi geomeetriat.
Skanneri TM parameetrid:
16 kiirgusvastuvõtjat 7 spektripiirkonda Ruumiline lahutus 30 m Ruumiline lahutus soojuskiirguse kanalis 120 m Skaneerimisulatus 185 km Radiomeetriline lahutus: 256 heleduse nivood
Spektraalkanalid (mikromeetrites):
Multispektraalne skanner ETM+ (Enhanced Thematic Mapper Plus)
pisi|Landsat7sat ETM+ on satelliidi Landsat 7 skanner, millel on spektri nähtavas ja lähisinfrapunanses piirkonnas mõõtev pankromaatiline kanal.
Skanneri ETM+ parameetrid:
8 spektripiirkonda Pankromaatilise kanali ruumiline lahutus 15 m Spektraalsete kanalite ruumiline lahutus 30 m Soojuskiirguse kanali ruumiline lahutus 60 m Skaneerimisulatus 185 km
Landsati spektraalkanalid
1. kanal (sinine): 0,45–0,52 μm Lühema lainepikkusega kiirguse kanal, mida kasutatakse peamiselt vee ökosüsteemide uurimiseks, sh setteühendite seirel veekogudes, korallriffide, vee sügavuse ja rannikuvee kaardistamisel. Kuna lühilaineline sinine valgus hajub teistest rohkem, on selle kanali pildid ka kõige mürarikkamad.
2. kanal (roheline): 0,52–0,60 μm 2. kanalil on sarnased omadused 1. kanaliga, kuid mitte nii äärmuslikud. See kanal näitab heas seisundis oleva taimkatte rohelist peegeldust. Kasutatakse eri tüüpi taimkatte eristamisel, selle seisundi kindlaks tegemisel.
3. kanal (punane): 0,63–0,69 μm Nähtava punase kanal on oluline kanal tegemaks vahet eri tüüpi taimkatetel, kuna taimed neelavad peaaegu kogu punase valguse. Niisamuti on see kasulik kaardistamaks pinnase tüüpide ja geoloogiliste moodustiste piire.
4. kanal (lähisinfrapunane): 0,76–0,90 μm 4. kanali piltidel on veekogud väga tumedad, sest vesi neelab peaaegu kogu kiirguse sellel lainepikkusel. Seetõttu on 4. kanali abil võimalik eristada heledat pinnast ja taimkatet tumedast veest, kasutada veekogude piiride määratlemisel. Kanalit kasutatakse ka taimestiku biomassi koguse mõõtmisel vaatlusväljas, teravilja tuvastamisel, pinnase ja teravilja eristamisel.
5. kanal (keskmine infrapunane): 1,55–1,75 μm Kanal on väga tundlik niiskusesisalduse suhtes, mistõttu seda kasutatakse palju taimkatte ja pinnase niiskusesisalduse seireks. Niisamuti on kanalist abi ka põua uurimisel. Lisaks saab seda kanalit kasutada eristamaks eri liiki pilvi, lund ja jääd.
6. kanal (soojuslik infrapunane): 10,4–12,5 μm Kanalit saab kasutada maapinna temperatuuri mõõtmisel, sest kanal mõõdab maapinna infrapunast kiirgusvoogude kogust (soojust) ja aitab määrata geotermilise tegevuse asukohta. Lisaks saab selle abil klassifitseerida taimestikku, analüüsida taimestiku olukorda ja mõõta maapinna niiskusesisaldust. Kanalit võib kasutada ka pilvede eristamiseks heledast pinnasest, kuna pilved on üldiselt väga madala temperatuuriga. Võrreldes teiste multispektraalsete ETM kanalitega, on 6. kanali eripäraks see, et tema resolutsioon on poole väiksem (60 m, teistel 30 m).
7. kanal (keskmine infrapunane): 2,08–2,35 μm Kanalit kasutatakse 5. kanaliga sarnaselt taimkatte niiskusesisalduse mõõtmisel, kuigi enamasti eelistataksegi selleks 5. kanali pilte. See kanal aitab kaardistada pinnast ja kivimeid, mineraale.
Kasutusvaldkonnad
pisi|300px|Emajõgi Landsati satelliidipildil Landsati vaatlused on teadusmaailmas ja paljudes kasutusvaldkondades leidnud laialdast heakskiitu. Selle tõestuseks on Teaduse Tsiteerimisindeks (Science Citation Index), mille järgi rohkem kui 3200 retsenseeritud teadusartiklis kasutati Landsati kogutud andmeid ja see number on aja jooksul pidevalt kasvanud.
Landsati esimesed kasutusvõimalused olid peamiselt piiritletud kaugseire ja selle meetodite uuendamisega. Tänapäeval on Landsati kasutusvaldkonnad laienenud ka muudele elualadele, nagu põllumajandus, metsandus, maakasutus, veeressursid, maavarde kasutamine. Viimastel kümnenditel on Landsati tähtsus kasvanud ka näiteks rahvastiku loendamisel, linnastumise mõõtmisel, rannikuäärsete märgalade kadumise analüüsimisel, põllumajanduslike alade viljakuse hindamisel, merejää liikumise, liustike taandumise ja korallrifi seisundi hindamisel.
Landsati programmi staatus ja plaanid
18. novembril 2011 katkes TM piltide edastamine Landsat-5-lt. Skanneri MSS piltide edastamine oli peatunud juba mitu aastat varem. Veebruariks 2012 ei ole õnnestunud taastada TM piltide edastamist ega ka taaskäivitada skannerit MSS. Hiljem see siiski õnnestus ja viimased pildid saadi jaanuaris 2013.
Landsat-7 jätkab globaalsete kujutiste kogumist skanneriga ETM+, aga sellel skanneril on tehnilised probleemid, mistõttu piltidel on tühjad ribad. Landsati programmi jätkamiseks viidi veebruaris 2013 orbiidile Landsat-8.
Kõrtsialuse
pisi|left|[[Kõrtsialuse joastik ]]
Hasle (Taani)
Hasle on asula Taanis Bornholmi saarel. thumb|220px|left|Hasle kirik
Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik
thumb|Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik, oktoober 2009 Paldiski Suurmärter Panteleimoni kirik on õigeusu pühakoda Paldiskis aadressil Muuli 4, mis on pühitsetud püha Panteleimoni auks.
Kirik on ümber ehitatud endise linnamuuseumi hoonest 2003. aastal ja ehitustööd jätkuvad.
Kirikut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus.
Eduard Dubov
Eduard Lvovitš Dubov (vene keeles Эдуард Львович Дубов; 27. aprill 1938 – 27. aprill 2019 Moskva) oli vene malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 306
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 306 on ÜRO Julgeolekunõukogu poolt 1971. aasta 21. detsembril toimunud kinnisel istungil vastu võetud resolutsioon Austria diplomaadi, Kurt Waldheimi kandidatuuri esitamiseks ÜRO Peaassambleele kinnitamiseks ÜRO peasekretäri ametisse ajavahemikuks 1. jaanuar 1972 kuni 31. detsember 1976.
Resolutsioon võeti ÜRO Julgeolekunõukogu poolt vastu ühehäälselt ning Peaassamblee kinnitas selle järgmisel päeval.
Eduard Dubov
Matemaatiku haridusega Dubov sai Nõukogude Liidus tuntuks reitingute süsteemi väljatöötajana males. Tegutses ka malekohtunikuna ja malefunktsionäärina. Dubov oli Moskva Maleföderatsiooni esimees. Paljudel malevõistlustel oli ta peakohtunik (viimaseid suuremaid turniire oli 2011. aastal Venemaa meistrivõistluste superfinaal).
Tema lapselaps Daniil Dubov on malesuurmeister.
Fidži asulate loend
pisi|300px|Fidži saared ja asulad Siin on loetletud Fidži asulaid.
Fidżi
Zoia Ceaușescu
pisi|Zoia Ceaușescu (1981) Zoia Ceaușescu (28. veebruar 1949 Bukarest – 20. november 2006 Bukarest) oli rumeenia matemaatik, Nicolae Ceaușescu ja Elena Ceaușescu tütar.
Zoia Ceaușescu õppis Bukaresti Ülikoolis matemaatikat. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Rumeenia Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituudis.
Kostopil
Kostopil (ukraina Костопіль, poola Kostopol) on linn Ukrainas Rivne oblastis, Kostopili rajooni halduskeskus. Kostopil asub Rivnest umbes 33 km põhjakirdes.
Kostopil sai linnaõigused 1783. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Kostopil Poola koosseisus. Kostopil sai linnaõigused 1. jaanuaril 1923. 1939. aasta septembris hõivas linna Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa okupatsioon kestis linnas 1. juulist 1941 kuni 14. jaanuarini 1944.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kostopili elanikest ukrainlasi 96,21%, venelasi 2,76%, valgevenelasi 0,41%, poolakaid 0,37% ja sakslasi 0,04%.
Digi
[digi] on infotehnoloogia ajakiri, mida annab välja Presshouse OÜ ja trükib Printall. [digi] ilmub kord kuus, 12 numbrit aastas.
Esimene [digi] number anti välja 1. mail 2005 hinnaga 33 krooni. Algselt oli iga ajakirjaga kaasas CD-ROM, välja arvatud [digi] nr 2, millega tuli kaasa Skype'i stardipakett. Alates 2007. aasta jaanuari väljaandest maksis ajakiri 35,90 krooni. Ajakiri on euro ajal maksnud 3,49 eurot ja alates 2014. aasta detsembrist 3,90 eurot.
[digis] oli 2007. aasta augusti seisuga neli rubriiki: "Värske kraam", "Järele proovitud", "Kuidas" ja "Play", lisaks alarubriigid nagu: "Naistekas", "Termomeeter", "Üks-null" jt. [digis] oli 2017. aasta augusti seisuga seitse rubriiki: "Värske kraam", "Järele proovitud", "Võrdlustestid", "Kuidas ...", "Mängud", "Ostujuht" ja "Kõige-kõige", lisaks alarubriigid nagu: "Eksperiment", "Persoon", "Topid" jt.
Sisu toimetus koosnes algul Henrik Roonemaast ja Leho Lahtveest. Sven Vahar liitus kolleegiumiga 2006. aasta juulis, olles varem olnud kaasautor. Martin Mets alustas [digi] keeletoimetajana ja jätkas [play] kaasautorina seiklusmängudest kirjutades. 2008. aasta märtsis vahetas toimetaja Leho Lahtvee, kelle valdkonda [play] kuulus, töökohta ja sama aasta aprillis asus kohale Martin Mets. Leho Lahtvee jätkab siiani kaasautorina, kuid tema valdkonda kuulunud [play] rubriik on nimetatud ümber rubriigiks "Mängud" seoses kujunduse vahetamisega 2015. aasta oktoobris.
[digi] kodulehel on üleval kogu arhiiv kuni kuue värskeima numbrini. Ajakirjad on tasuta allalaaditavad ja PDF-vormingus.
Kuni septembrini 2013 trükkis ajakirja Unipress, seejärel Printall.
Ajakiri on üle elanud mitu uuenduskuuri. Muutunud on nii disain, rubriigid kui ka hinnangusüsteemid. Näiteks pole 2008. aasta septembrist [digi] esikaanel naismodelle, kes figureerisid alates stardist (välja arvatud kahel jõulunumbril). Kuni 2015. aastal toimunud ümberkujundamiseni olid säilinud juba alguses kujunenud [digi] logo kuju ja helesinine värvus, aga 2015. aastal toimunud [digi] täielik ümberkujundamine tõi endaga kaasa ajakirja mõõtmete suurenemise, kaasaegseid detaile ja seninägematu värvikirevuse ajakirja kujunduses ning logo kirjastiili juures väikse muutuse. Alates aprillist 2017 vahetab kaanel olev logo iga kuu värvi. Siiski on läbi aegade jäänud [digi] üheks põhivärviks helesinine.
2015. aastal teatas senine peatoimetaja Henrik Roonemaa toimetusest lahkumisest, olles juhtinud ajakirja toimetust päris algusest. Henrik Roonemaa asutas seejärel Hans Lõugasega tehnikauudiseid vahendava portaali Geenius.ee. Pärast Henrik Roonemaa lahkumist sai peatoimetajaks senine toimetaja Martin Mets. Tema asemel hakkas aasta hiljem toimetajaks senine kaasautor Oliver Hainsalu. Martin Mets lahkus mais 2017 toimetusest, liitudes samuti Geenius.ee toimetusega. Seejärel sai peatoimetajaks Kristjan Jung. Juunis 2017 lahkus toimetaja kohalt 2006. aasta juulis liitunud Sven Vahar, kes siiski jäi kaasautoriks.
Septembrist 2019 hakkas [digi] välja andma Geenius Meedia.
Toimetajad
Ajakirja peatoimetaja on Kristjan Jung ja toimetaja Oliver Hainsalu.
Mary Roos
pisi|Mary Roos 2007. aastal Mary Roos (sünninimi Marianne Rosemarie Schwab; 9. jaanuar 1949 Bingenis) on saksa laulja.
1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel saavutas lauluga "Nur die Liebe lässt uns leben" kolmanda koha. Mary Roos töötanud koos selliste saksa heliloojatega/produtsentidega nagu Dieter Bohlen, Drafi Deutscher, Ralph Siegel, Michael Reinecke, Michael Kunze ja Thomas Meisel. Mary Roos on üks menukamaid saksa soololauljaid.
Sunda saared
thumb|600px Sunda saared (indoneesia Kepulauan Sunda, malai Pulau-Pulau Sunda) on saarestik Kagu-Aasias, osa Malai saarestikust.
Selle osad on Suured Sunda saared:
Väikesed Sunda saared (suuremad):
Saared jagunevad poliitiliselt Indoneesia, Brunei, Ida-Timori ja Malaisia vahel.
Ikaalineni linn
Ikaalinen on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Pirkanmaa maakonnas. Linna keskus Ikaalinen asub Kyrösjärvi läänekaldal.
Ajalugu
Ikaalinen sai omavalitsusüksuseks 1641. 1858 eraldati Ikaalineni vallast Ikaalineni alev. 1972 alev ja vald liitusid ning uue haldusüksuse nimeks sai Ikaalineni alev. 1977 nimetati kõik Soome alevid linnadeks.
Linn on tuntud 1884. asutatud Põhjamaade suurima veekeskuse Ikaalisten Kylpylä järgi.
55% omavalitsuse elanikest töötab teenindussfääris ja 15% põllumajanduses.
Svaneke
Svaneke on asula Taanis Bornholmi saarel.
Ikaalineni linn
Külad
Haapimaa, Heinistö, Heittola, Helle, Höytölä, Isoröyhiö, Jauhokuononmaa, Juhtimäki, Jyllinmaa, Kallionkieli, Kalmaankylä, Karhoinen, Karttu, Kiiala, Kilvakkala, Kolkko, Kovelahti, Kurkela, Leutola, Luhalahti, Läykkälä, Miettinen, Niemi, Pukara, Riitiala, Sammi, Sarkkila, Saukko, Sisättö, Sikuri, Sipsiö, Tevaniemi, Varessalmi, Vatsiainen, Vatula, Vehuvarpe, Viljala, Vähäröyhiö, Välikylä.
Kultuur
Seitsemise rahvuspark jääb osaliselt Ikaalineni linna maa-alale.
Ikaalinenis ilmub ajaleht Pohjois-Satakunta ja töötab kohalik raadiojaam Sun FM.
Ikaalinenis asub spordiklubi Ikaalisten Urheilijat, mis tegeleb jalgpalli, jäähoki, kergejõustiku, korvpalli ja suusatamisega. Kohalik orienteerumisklubi on Ikaalisten Nouseva Voima.
Ikaalineni sõprusvallad on Gagra (Gruusia), Ljusdal (Rootsi), Palamuse vald (Eesti), Stade (Saksamaa) ja Tynset (Norra).
pisi|tühi|Ikaalise kirik
Oru (täpsustus)
Oru on mitme Eesti asula nimi:
Arkady Fiedler
Arkady Adam Fiedler (28. november 1894 Poznań – 7. märts 1985 Puszczykowo) oli poola rändur ja kirjanik.
Elukäik ja looming
Tema isa oli Poznańi kirjastaja Antoni Fiedler, kes äratas temas huvi looduse vastu ning õpetas armastama "selliseid asju, millesse teised inimesed suhtuvad ükskõiksusega", nagu Arkady hiljem meenutas.
Pärast reaalgümnaasiumi lõpetamist Poznańis õppis ta Krakówis Jagiełło ülikoolis filosoofiat ja loodusteadusi. Esimese maailmasõja tõttu jäi õppimine pooleli. Aastatel 1918–1920 osales ta Poznańi ülestõusus ja Polska Organizacja Wojskowa loomises. Pärast sõda lõpetas ta Jagiełło ülikooli filosoofiateaduskonna. Seejärel õppis ta Berliini ja Poznańi ülikoolis loodusteadusi. Ta lõpetas Lipskis Graafiliste Kunstide Akadeemia, saades kemigraafiameistri kutse.
Aastal 1917 debüteeris ta luuletsükliga "Czerwone światło ogniska" (Punane koldevalgus) ajakirja Zdrój veergudel.
Aastal 1926 ilmus tema esimene raamat, reisikiri "Przez wiry i porohy Dniestru", mille ta trükkis isalt päranduseks saadud trükikojas.
Aastal 1928 suundus ta oma esimesele suurele reisile Lõuna-Brasiiliasse. Sealt tõi ta kaasa rikkalikud zooloogilised ja botaanilised kogud ning andis need tasuta Poznańi loodusmuuseumi ja teiste linna teadusasutuste käsutuste. Reisimuljed avaldas ta raamatutes "Bichos, moi brazylijscy przyjaciele" ja "Wśród Indian Koroadów".
Aastal 1936 ilmus raamat "Vaigust lõhnav Kanada" ("Kanada pachnąca żywicą"). Samal aastal sai ta Poznańi linna kirjandusauhinna ja Poola Kirjandusakadeemia hõbedase loorberipärja.
Teise maailmasõja puhkemise ajal oli Arkady Tahiti saarel. Ta lahkus sealt ning oli 1942. aastani poola vägede (Polskie Siły Zbrojne) koosseisus läänes. Prantsusmaa kaudu jõudis ta Suurbritanniasse ning ühines poola lenduritega, kes võitlesid Suurbritannia eest. Sellest kirjutas ta raamatu "Dywizjon 303". Seda levitati okupeeritud Poolas põranda all, kus ta kinnitas poolakate vastupanuvaimu. Samuti sõitis ta kaasa poola meremeestega kaubalaevadel. Poola meremeestest sõja ajal kirjutas ta raamatus "Dziękuję ci, kapitanie". Aastal 1946 naasis Fiedler kodumaale.
Teosed eesti keeles
Eesti keeles on ilmunud kolm Fiedleri raamatut, kõik sarjas "Maailm ja mõnda": "Küla Madagaskaril" (anonüümne tõlge saksa keelest, poola algupärand "Gorąca wieś Ambinanitelo"), Eesti Riiklikus Kirjastuses 1957 (ERK-s välja antud raamatu tiitellehel: "Tõlkinud Ü. Kurvits"), "Vaigust lõhnav Kanada" Aleksander Raidi otsetõlkes samas 1962 (1965 - kas kordustrükk või viga?) ja "Kalad laulavad Ucayalis" samuti Aleksander Raidi tõlkes, ent juba kirjastuses Eesti Raamat 1965.
Volkan Demirel
Türgi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2014 kokku 63 korral. Ta debüteeris 28. aprillil 2004 sõprusmängus Belgia vastu..
2008. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel oli ta rahvuskoondise põhiväravavaht, kuid 15. juunil 2008 peetud mängus Tšehhi vastu sai ta lisaajal vastase tõukamise eest punase kaardi ega saanud veerandfinaali mängus osaleda.
Volkan Demirel on 191 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Allinge-Sandvig
Allinge-Sandvig on asula Taanis Bornholmi saarel. thumb|240px|left|Allinge-Sandvigi sadam
Tejn
Tejn on asula Taanis Bornholmi saarel.
Muruniiduk
Kõige levinumad on neljataktilise bensiinimootoriga (töömaht 140–650 cm³, võimsus 3,5–26 hj) või diiselmootoriga (eriti suurte pindade niitmiseks) muruniidukid. Valmistatakse ka mehaanilisi (inimjõul käitatavaid) ja elektrimootoriga niidukeid.
Suuri muruniidukeid, mille juhtimiseks istutakse masina peal, nimetatakse murutraktoriteks.
Väikseid akutoitega automaatniidukeid nimetatakse robotmuruniidukiteks.
Tuntumad brändid: Toro, Husqvarna, Jonsered, Partner, Stiga.
Lenduvad orgaanilised ühendid
Lenduvad orgaanilised ühendid (akronüümina kasutatakse ingliskeelset fraasi VOC – volatile organic compound; harvem ka eestikeelset akronüümi LOÜ) on keemilised ühendid, mis tavatingimustes märkimisväärselt lenduvad (auruvad) atmosfääri. Levinuimad VOCid on metaan, aldehüüdid, ketoonid jt.
Taimed eraldavad õhku enam kui 30 000 erinevat ühendit ja taimse orgaanika emissioon atmosfääri ületab inimtekkelise emissiooni enam kui suurusjärgu võrra. Paljud neist ühendeist on suure reaktsioonivõimega ja mõjutavad meid ümbritseva õhu kvaliteeti. Samuti osalevad taimsed ühendid pilvede moodustumisel.
Armeenia NSV
Armeenia NSV (täieliku nimega Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik) oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Taga-Kaukaasia SFNV ja seejärel Nõukogude Liidu koosseisus.
Jan Palach
thumb|Mälestusmärk Palachile Prahas Jan Palach (11. august 1948 – 19. jaanuar 1969) oli Praha Karli Ülikooli filosoofiateaduskonna tudeng.
Protestiks nõukogude invasiooni vastu Tšehhoslovakkiasse süütas ta end 16. jaanuaril 1969 Prahas Václavi väljakul põlema. Ta suri kolm päeva hiljem haiglas põletushaavadesse.
Tema mälestuseks on nimetatud Prahas Jan Palachi väljak ja asteroid 1834 Palach.
Chelsea FC peatreenerite loend
Londoni Chelsea esimeseks peatreeneriks sai 1905. aastal John Tait Robertson. Seisuga detsember 2022 on klubis töötanud 29 peatreenerit (4 neist – treener-mängija rollis) ja 11 ajutist treenerit. Praeguseks jalgpalliklubi treeneriks on Graham Potter.
Peatreenerid
* Mängiv treener + Ajutine treener<Br> M = mängud; V = võidud; = = viigid; K = kaotused; + = löödud väravad; – = vastaste löödud väravad
Põlev lipp
"Põlev lipp" on Karl Ristikivi romaan, millega algab tema ajalooliste romaanide sari ja kroonikate triloogia. Raamat ilmus Lundis Eesti Kirjanike Kooperatiivi kirjastusel aastal 1961.
Tegevustik
"Põleva lipu" sündmused leiavad aset Lõuna-Saksamaal ja Itaalias aastatel 1266–1268. Lugu jälgib Švaabi hertsogi ja Staufenite koja viimase võsu, Konradini luhtaläinud katset ühendada Saksamaa ja Itaalia ühise kuninga võimu alla. Konradin on sündmuste alguses 16-aastane ja Ristikivi kujutab teda ausa ja õilsana, ta on pühendunud oma ülesandele võita tagasi Sitsiilia kuningriik, mis tema vanaisa Friedrich II sohipoja Manfredi käest on langenud Anjou Charlesi kätte. Tema sõjakäiku üle Alpide ja läbi Pavia, Pisa, Siena ja Rooma saadab edu, kuid Tagliacozzo lahingus Charlesi vastu saab Konradini sõjavägi lüüa ning ta ise langeb vangi ja hukatakse Napolis.
Ülesehitus
Romaan koosneb 16 peatükist, millest igaüks kannab heraldilise sümboli nime.
Paldiski Nikolai kirik
pisi|Paldiski Nikolai kiriku eestvaade, oktoober 2009 Paldiski Nikolai kirik on kirikuhoone Paldiskis Mere tänav 12, mida kasutab EELK Paldiski Nikolai kogudus.
Paldiski Nikolai kiriku ühelöövine kirikuhoone valmis 1841. aastal, enne seda kasutas kogudus esimese kirikuna kirikuks kohandatud kroonumaja. Luterlikke jumalateenistusi peeti Paldiskis 1770. aasta kevadest, algul renditud kahekorruselises puumajas, mille kogudus ostis 1775. aasta sügisel. Hoone oli Paldiski koguduse kasutuses 70 aastat. 1840. aasta juunis pandi nurgakivi Johann Schellbachi projekteeritud klassitsistlikule kirikuhoonele, mis sai Nikolai nime Myra piiskopi Nikolause ja Venemaa keisri Nikolai I auks. Kirik pühitseti 18. oktoobril 1842.
Kirikut remonditi põhjalikult 1927. ja 1933. aastal (fassaadiremont) ning 1937. aastal (siseremont). 1940. aastal kolis Paldiski Nikolai kogudus kogu oma varaga Nõmmele seoses 1939. aastal sõlmitud baaside lepinguga, kui Paldiski linn muudeti Paldiski sõjamerebaasina kinniseks linnaks ja aastail 1946–1994 oli Paldiski linn koos oma lähiümbrusega üks militariseeritumaid piirkondi Eestis. thumb|left|Paldiski Nikolai kiriku altar Eesti NSV ajal kasutati hoonet ohvitseride klubi ja hiljem laohoonena. Algne sisutus on hävinud, säilinud on vaid altarimaal "Ülestõusmine" (1888).
Paldiski Nikolai kogudus pääses kirikusse taas 1993. aasta sügisel. Kirik taaspühitseti 3. jaanuaril 1999. Oktoobris 2022 tähistati jumalateenistuse ja kirikukella üleandmisega pühakoja 180. aastapäeva. EELK peapiiskop Urmas Viilma pühitses koguduse seniste vaimulike nimedega mälestustahvli.
Lviv
Lvivi vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Wisconsin
Wisconsin (eestikeelne hääldus [uisk'onsin]; ingliskeelne hääldus ; [vɪˈskɑːnsɪn]) on Ameerika Ühendriikide osariik, mis paikneb riigi põhjaosas ning kuulub Kesk-Lääne ja Suure järvistu regiooni. Osariik piirneb läänes Minnesota, edelas Iowa ja lõunas Illinois' osariigiga, idas Michigani järvega ning põhjas Ülemjärve ja Michigani osariigiga.
Wisconsin on pindalalt 23. ja elanike arvult 20. Ameerika Ühendriikide osariik. 1848. aastal asutatud Wisconsini osariigi halduskeskus on Madison ja suurim linn Milwaukee. Osariik koosneb 72 maakonnast.
Nimi
Wisconsini osariik on saanud nime Wisconsini jõe järgi.
Lviv
Ajalugu
Aastatel 1569 kuni 1772 oli Lviv Rzeczpospolita Ruteenia vojevoodkonna pealinn.
Wisconsin
Nimi
Esimese eurooplasena mainis jõge prantsuse maadeavastaja Jacques Marquette, kes võttis 1673. aastal koos karusnahakaupmees Louis Joliet'ga ette reisi Suurest järvistust Mississippini. Marquette kasutas oma ülestähendustes jõe kohta nime "Meskousing". Retkelt naasnud, koostas Joliet 1674. aastal kaardi, kus kasutas jõe kohta nime "Miskonsing". Tänapäeval levinud nimekuju sündis suuresti läbi juhuse, kui teine prantsuse maadeavastaja René-Robert Cavelier, La Salle'i isand luges jõe nime valesti ja uskus, et õige nimekuju on "Ouisconsing". Kuigi La Salle püüdis hiljem viga parandada, oli nimekuju juba kinnistunud ning mõnekümne aastaga kadus m-tähega variant kasutusest. Prantsuskeelne nimekuju jäi kasutusse kuni 19. sajandi keskpaigani, kuid juba sajandi alguses oli hakanud levima ka inglispärane "Wisconsin". 1845. aastal kehtestati see Wisconsini territooriumi seadusandliku kogu otsusega ametlikuks nimekujuks.
Hakan Balta
pisi|püsti|Hakan Balta (11. august 2010) Hakan Kadir Balta (sündinud 23. märtsil 1983 Berliinis) on endine türgi jalgpallur, kaitsja.
Laanenäär (perekond)
Laanenäär (Perisoreus) on Euraasias ja Põhja-Ameerikas levinud kolme liigiga perekond vareslaste sugukonnast.
Hakan Balta
Ta sündis Saksamaal, kus veetis ka kogu oma lapsepõlve ja nooruse. Jalgpalli hakkas mängima Berliini noorteklubides, kus ta jäi silma Türgi Manisa linna jalgpalliklubi Vestel Manisaspor agentidele. Manisasporis mängis ta aastatel 2003–2007. Ülejäänud klubikarjääri mängis ta Galatasarays, kellega tuli viis korda Türgi meistriks.
Koondisekarjäär
Türgi jalgpallikoondises debüteerides ta 17. novembril 2007 mängus Norra vastu. Oma esimese värava lõi ta rahvusmeeskonna koosseisus 20. mail 2008 sõprusmängus Slovakkia vastu.
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel kuulus ta algkoosseisus kõigis kolmes alagrupimängus ning veerandfinaalis Horvaatia ja poolfinaalis Saksamaa vastu.
Teist korda õnnestus tal Türgiga Euroopa meistrivõistlustele pääseda 2016. aastatel, mil ta kuulus taas kõigis kolmes alagrupimängus algkoosseisu. Türgi kogus alagrupiturniiril võidu ainult Tšehhi vastu ja langes välja.
Isiklikku
Balta on 186 cm pikk.
Wisconsin
Nimi
19. sajandil ja 20. sajandi alguses püüti välja uurida, mida Wisconsini nimi tegelikult tähendab. Selleks küsitleti vanu indiaanlasi, prantsuse asunikke, karusnahakauplejaid ja teisi. Erinevate tähendustena saadi "tuhande saare jõgi", "vete kogunemine", "piisamroti maja", "rohune koht" ja isegi "augud jõekaldas, kus linnud pesitsevad". Üks uurijatest märkis, et ta "pole leidnud kaht indiaanlast, kes oleksid sõna tähenduses samal arvamusel".
2003. aastal avaldas keeleteadlane Michael McCafferty artikli, kus väidab, et Wisconsini algne nimi tuleb maiamikeelsest sõnast, mille ligikaudne tähendus on "jõgi, mis voolab läbi punase koha". Nimi viitab Wisconsini jõe voolamisele läbi Wisconsin Dellsi liivakivikanjoni.
Ajalugu
pisi|Wisconsin [[Guillaume de L'isle'i kaardil aastast 1718. Osariigi ligikaudne territoorium on kujutatud heledamalt]] Esimesed inimesed saabusid Wisconsini aladele umbes 12 000 aastat tagasi Wisconsini jäätumise ajal. Need varased asukad, keda kutsuti paleoindiaanlasteks, küttisid nüüdseks väljasurnud loomi. Sellise tegevuse silmapaistev mälestis on Edela-Wisconsinist leitud Boazi mastodon, mis kujutab endast mastodoniskeletti, mille juurest leiti nooleots. Jääaeg lõppes umbes 8000 tagasi ning sellele järgnes arhailiseks perioodiks kutsutav ajajärk, mil inimesed tegelesid küttimise, kalapüügi ja korilusega. Põllumajanduslikud kogukonnad tekkisid ajapikku woodland-perioodi kestel ajavahemikus 2000 eKr kuni 1000 pKr. Selle perioodi lõpujärgul oli Wisconsin, mis rajas tuhandeid loomakujulisi maunde, tuumikalaks. Hiljem, ajavahemikus 1000–1500 ehitasid Mississippi ja Oneota kultuuri elanikud märkimisväärseid asulaid, muuhulgas kindlustatud küla Aztalanis Kagu-Wisconsinis.
Oneotad, kes jagasid eurooplaste tuleku ajal Wisconsini piirkonda menominiidega, võivad olla tänapäeva Ioway ja Ho-Chunki hõimu esivanemad. Sellal kui esimesed eurooplased Wisconsinis kanda kinnitasid, elasid seal veel ka odžibved, sookid, foksid, kikapuud ja potavatomid, kes saabusid Wisconsinisse idast aastatel 1500–1700.
Esimene eurooplane, kes Wisconsini alasid külastas oli tõenäoliselt prantsuse maadeavastaja Jean Nicolet. Ta sõitis 1634. aastal kanuul Georgian Bayst läbi Suure järvistu ja traditsiooniliselt on arvatud, et ta tuli kaldale Green Bay lähedal Red Banksis.
Pierre Radisson ja Médard des Groseilliers külastasid Green Bayd 1654–1666 ja Cheqamegon Bayd 1659–1660, kus nad ajasid kohalike indiaanlastega karusnahakaubandust. 1673. aastal olid Jacques Marquette ja Louis Jolliet esimesed, kes võtsid ette teekonna Fox-Wisconsini veeteel kuni Mississippi jõeni Prairie du Chieni lähedal. Prantslased nagu näiteks Nicholas Perrot jätkasid karusnahakaubandust Wisconsinis 17. ja 18. sajandil, kuid ei rajanud Wisconsinisse püsivat asustust. 1763. aastal omandas piirkonna Suurbritannia, kes oli saavutanud võidu Prantsuse ja indiaani sõjas. Sellest hoolimata jätkasid Prantsuse kaupmehed sõja järel piirkonnas tööd ning mõned, alustades Charles de Langlade'ist 1764. aastal, jäid Wisconsinisse paikseks, selle asemel, et pöörduda tagasi Suurbritannia kontrolli all olevasse Kanadasse.
Ameerika iseseisvussõja järel läks Wisconsin 1783. aastal Ameerika Ühendriikide omandusse, kuigi britid jäid seal de facto võimule kuni 1812. aasta sõjani, mil USA suutis end piirkonnas kehtestada. Ameerika võimu all olles läks rõhk karusnahakaubanduselt tinakaevandamisele. Väljavaade Mineral Pointi tinamaardlatest saadavale rikkusele tõmbas ligi immigrante nii Ühendriikidest kui Euroopast. Mõned kaevurid leidsid peavarju aukudest, mida nad olid kaevanud ja neid hakati kutsuma "mäkradeks", mistõttu Wisconsin sai hüüdnimeks "Badger State" ehk "mägraosariik". Valgete kaevurite tulv tekitas pingeid kohalike põliselanikega ning 1827. aasta Winnebago sõda ja 1832. aasta Musta Hauka sõda viisid indiaanlaste vägivaldse eemaldamiseni suuremast osast Wisconsinist. Nende konfliktide järel organiseeriti 1836. aastal Wisconsini Territoorium ning jätkuv valgete asustus viis osariigiks saamiseni 1848. aastal.
pisi|[[Little White Schoolhouse Riponis, kus peeti Vabariikliku Partei esimene koosolek]] Wisconsini varajane poliitika oli oluliselt mõjutatud üleriigilisest orjanduse-teemalisest arutelust. Wisconsin, mis oli algusest peale olnud vaba osariik, sai põhjaosariikide abolitsionismi keskuseks. Debatt muutus eriti tuliseks 1854. aastal, mil põgenenud ori Missourist, Joshua Glover, võeti Racine'is kinni. Vastavalt seadusele "Fugitive Slave Law" võeti Glover vahi alla, kuid abolitsionismi pooldav rahvahulk jooksis vanglale tormi ning Gloveril aidati põgeneda Kanadasse. Sellest juhtumist ajendatud kohtuprotsessil kuulutas Wisconsini ülemkohus seaduse "Fugitive Slave Law" põhiseadusevastaseks. 20. märtsil 1854 lõid orjandusevastased aktivistid Vabariikliku Partei, millest kujunes nende sündmuste järel määrav jõud osariigi poliitikas. Ameerika Ühendriikide kodusõjas osales 91 000 Wisconsini sõdurit Uniooni poolel.
Osariigi algusaastatel muutus ka Wisconsini majandus mitmekesisemaks. Tinakaevandamise hääbudes muutus osariigi lõunapiirkondades peamiseks elatusallikaks põllumajandus. Läbi osariigi ehitati raudteid, mida kasutati vilja veoks turgudele, samuti rajati tööstusi nagu J.I.Case & Company Racine'is, mis valmistasid põllumajandustööriistu. Wisconsinist sai 1860. aastatel lühikeseks ajaks riigi suurim viljatootja.
Wisconsini metsases põhjaosas oli peamine majandusharu aga metsatööstus ning sellistesse linnadesse nagu La Crosse, Eau Claire ja Wausau kerkisid saeveskid. Selline majandamine aga tõi kaasa tõsised keskkonnaprobleemid ning 19. sajandi lõpuks oli põllumajandus laostanud mullaviljakuse ja metsatööstuse tõttu oli hävinud suurem osa Wisconsini metsadest. See tõi kaasa mõlema majandusharu taandumise.
pisi|Senaator [[Robert M. La Follette esinemas rahvale Decaturis Illinois's 1905. aastal]] 20. sajandi algus oli tähelepanuväärne progressiivse poliitika leviku poolest, mille käilakujuks oli Robert M. La Follette. Ajavahemikus 1901–1914 lõid Wisconsini Progressiivsed Vabariiklased esimese üleosariigilise üldiste eelvalimiste süsteemi, esimese toimiva tööõnnetuse hüvitamise seaduse ning esimese osariikliku tulumaksu, mis muutis maksustamise tegeliku sissetulekuga proportsionaalseks. Progressiivne Wisconsini Idee (Wisconsin Idea) propageeris Wisconsini ülikooli laiendamist läbi UW-Extension-süsteemi. 1932 võeti Wisconsis kasutusele Ameerika Ühendriikide esimene töötutele abiraha maksmise programm, mille olid välja töötanud Wisconsini ülikooli majandusprofessorid John R. Commons ja Harold Groves.
Teisele maailmasõjale järgnenud aastakümnetel sai Wisconsin mitmete poliitiliste äärmuste osaliseks. 1950. aastatel kujunes Wisconsini senaatorist Joseph McCarthyst antikommunistide tuline ja vastuoluline eestkõneleja. Vietnami sõda tõi kaasa radikaalsed sõjavastased protestid Wisconsini ülikoolis, mis kulmineerusid Sterling Halli pommirünnakuga 1970. aasta augustis. Hilisem poliitika on olnud suhteliselt mõõdukas. 1990. aastatel viidi osariigis kuberner Tommy Thompsoni juhtimisel läbi tervishoiureform. 20. sajandi lõpuosa tõi kaasa taas kord majandusolukorra muutumise, mil rasketööstus ja tootmine andsid teed meditsiinil, haridusel, põllumajandusel ja turismil põhinevale teenusmajandusele.
Geograafia
pisi|Wisconsini geograafilised regioonid pisi|[[Wisconsin Dells]] Wisconsin piirneb põhjas Montreali jõe, Ülemjärve ja Michigani järvega; idas Michigani järvega, lõunas Illinois', edelas Iowa ning loodes Minnesota osariigiga. Osariigi piir jookseb läänes piki Mississippi ja St. Croix' jõge ja piki Menominee jõge kirdes. Wisconsin on põhjapoolseim osariik, millel pole piiri Kanadaga.
Suure järvistu ja Mississippi jõe vahel paiknev Wisconsin on geograafiliselt mitmekesine. Osariik on jagatud viieks regiooniks. Osariigi põhjaosas Ülemjärve ääres asub Lake Superior Lowland, sellest lõunasse jääb Northern Highland oma suurte okasmetsadega ja 6100 km² suuruse Chequamegoni-Nicoleti metsakaitsealaga, samuti tuhandete liustikujärvede ning osariigi kõrgeima punkti Timms Hilliga. Osariigi keskele jääb Central Plain, mida iseloomustavad hea põllumajandusmaa ja liivakivimoodustised nagu Wisconsin Dells. Osariigi kaguosas paikneb Eastern Ridges and Lowlands, kus asuvad Wisconsini suurimad linnad. Samuti asuvad seal Niagara astang, Black Riveri astang ja. Niagara astangu aluskivim on dolomiit, ülejäänuil aga lubjakivi. Osariigi edelaossa jääb kaljune Western Upland oma metsade ja põllumaaga ja rohkete Mississippi kaldajärsakutega. See piirkond moodustab koos mõnede Iowa, Illinois’ ja Minnesota osariigi aladega Driftless Area, mis ei olnud Wisconsini jäätumise ajal mandrijääga kaetud.
46% protsenti Wisconsini osariigi maa-alast on kaetud metsaga.
Wisconsini osariigis asuvad Rahvusparkide Teenistuse (National Park Service) hallatavad piirkonnad on
Osariigis asub üks riikliku tähtsusega mets, mida majandab Ameerika Ühendriikide Metsateenistus (United States Forest Service) – Chequamegoni-Nicoleti metsakaitseala.
Lviv
Ajalugu
1772. aastal kaotas Rzeczpospolita suurema osa Galiitsiast esimese Poola jagamise käigus Austria ertshertsogkonnale. 1772.–1918. aastatel oli Lviv Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigi pealinn.
Wisconsin
Geograafia
Wisconsinis on seitse punkti, kus kohtuvad nelja maakonna piirid.
Kliima
Wisconsinis valitseb niiske mandriline kliima. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Wisconsinis on 46 °C, mis mõõdeti 13. juulil 1936 Wisconsin Dellsis. Madalaim temperatuur mõõdeti Couderay külas 2. ja 4. veebruaril 1996, mil oli −48 °C külma.
Lviv
Ajalugu
Esimese maailmasõja järel sai Lvivist Lääne-Ukraina Rahvavabariigi pealinn. Kuid pärast Ukraina vallutamist Nõukogude Venemaa poolt ning 1920. aasta Nõukogude-Poola sõda vallutas Lvivi linna ja Lwówi vojevoodkonda Poola ning liitis Poola riigiga, mille koosseisus need alad olid aastatel 1919–1939. Vastavalt Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktile tungisid Nõukogude Liidu väed 17. septembril 1939 Poola territooriumile ning hõivasid Lääne-Ukraina 8 piirkonda: Rivne oblasti, Ivano-Frankivski oblasti, Lvivi oblasti, Volõõnia oblasti, Tšernivtsi oblasti, Ternopili oblasti, Taga-Karpaatia ja Žõtomõri oblasti, mis olid läinud Poola riigi koosseisu 1920. aastal. 22. septembril vallutas Punaarmee Białystoki, Bresti ja Lvivi, mille ründamist olid Saksa väed alustanud nädal varem.
1939. aasta jaanuaris oli linna elanikkonnast (320 300 elanikku) peaaegu 200 tuhat poolakat, üle 80 tuhat juuti ja 30-35 tuhat ukrainlast ja teised rahvusvähemused.
Wisconsin
Rahvastik
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo hinnangul oli 1. juulil 2011 Wisconsini elanike arv 5 711 767 inimest, mida on 0,44% rohkem kui 2010. aasta rahvaloenduse ajal.
Wisconsin on olnud läbi ajaloo etniliselt mitmekesine. Prantsuse karusnahakauplejatele järgnesid osariigi edelaosasse pidama jäänud kaevurid, kellest paljud olid Cornwalli päritolu. Järgmisele sisserändajate lainele andsid tooni jänkid ehk inglise päritolu Uus-Inglismaa ja New Yorgi osariigi elanikud. Osariigi algusaastail domineerisid just nemad Wisconsini tööstuses, rahanduses, poliitikas ja hariduses. Ajavahemikus 1850–1900 saabus Wisconsinisse suurel hulgal Euroopa immigrante, kellest peamise osa moodustasid sakslased ja skandinaavlased (peamiselt norralased) ning väiksemal määral ka belglased, hollandlased, šveitslased, soomlased, iirlased, poolakad ja muud rahvused. 20. sajandil saabus palju mehhiklasi ja afroameeriklasi, kes asusid elama peamiselt Milwaukeesse. Vietnami sõja järel asus osariiki elama ka hulgaliselt hmonge.
Ameerika Ühendriikide rahvaloendustel tuleb inimestel märkida ka oma rahvuslik päritolu. 2000. aasta seisuga olid Wisconsinis kõige arvukamad kuus järgmist päritolugruppi (ancestry group): saksa (42,6%), iiri (10,9%), poola (9,3%), norra (8,5%), inglise (6,5%) ja itaalia (6,1%). Saksa päritolu inimesi on kõige rohkem igas maakonnas, välja arvatud Menominees, Trempealeaus ja Vernonis. 1980. aasta rahvaloendusel oligi 51,3% Wisconsini elanikest saksa päritolu (1990. aastal 53,8%). Wisconsinis on ka suurim poola päritolu inimeste osakaal terves riigis. Rahvusgrupid jagunesid osariigis erinevalt. Kuigi sakslased asusid elama üle kogu osariigi, oli nende osakaal suurim siiski Milwaukees. Norralased suundusid peamiselt metsandus- ja põllumajanduspiirkondadesse põhjas ja läänes. Iirlased, itaallased ja poolakad asusid elama eelkõige linnadesse. Afroameeriklased asusid elama eelkõige Milwaukeesse, eelkõige alates 1940. aastast. Menominee maakond on ainus maakond ida-USAs, kus on ülekaalus indiaanlased.
86% Wisconsini afroameerika kogukonnast elab neljas linnas: Milwaukees, Racine’is, Beloit’s ja Kenoshas, kusjuures Milwaukee on koduks ligi kolmveerandile osariigi mustanahalistest. Suure järvistu regioonis on vaid Detroitis ja Clevelandis suurem mustanahaliste elanike osakaal.
33% Wisconsini aasia päritolu elanikest moodustavad hmongid, kelle peamised kogukonnad on Milwaukees, Wausaus, Green Bays, Sheboyganis, Appletonis, Madisonis, La Crosse’is, Eau Claire’is, Oshkoshis ja Manitowocis.