cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Neuroonkoloogia
Meningeaalsed metastaasid
vasakul|pisi|Meningeaalsete metastaaside histogramm Umbes kell 5 protsendil kasvajapatsientidest saab diagnoosida metastaase pehmetes ajukelmetes (leptomeninges encephali). Kõige sagedamini esinevad need melanoomi, rinna- ja kopsuvähi korral kasvajarakkude vereringe kaudu levimise tagajärjel. Pahaloomulised rakud levivad seejärel kogu kesknärvisüsteemis (KNS), tavaliselt tserebrospinaalvedeliku kaudu, mida tavaliselt tuntakse ajuvedelikuna.
Diagnoosi saab teha tserebrospinaalvedeliku uurimise või pea- ja seljaaju magnetresonantstomograafia abil. Pahaloomuliste rakkude olemasolu saab mõõta 50 juures protsenti patsientidest on võimalik tuvastada. Vähemalt 10 protsenti leptomeningeaalse haaratusega patsientidest jääb tsütoloogilisel uuringul negatiivseks. Suurendades lumbaalpunktsioonide arvu kuueni ja eemaldatud vedeliku kogust 10-ni Milliliter punktsiooni kohta võib suurendada positiivse diagnoosi võimalust. Tserebrospinaalvedelikus on valkude kontsentratsioon tavaliselt kõrge, glükoosi kontsentratsioon võib pleotsütoosi korral olla madal. Radiograafiline uuring võib näidata hüdrotsefaalia ilma ulatusliku kahjustuseta või leptomeningeside difuusse laienemiseta.
Ilma ravita on keskmine elulemus 4 kuni 6 nädalat, kus surm progresseeruva neuroloogilise seisundi halvenemise tõttu. Leptomeningeaalsed metastaasid on sageli põhihaiguse lõppstaadiumi ilming ning sümptomaatiline ravi võib olla sobivaim lahendus. Kortikosteroidid ja valuvaigistid pakuvad ajutist leevendust. Ravi võib pakkuda patsientidele, kellel on minimaalne süsteemne haigus ja vastuvõetav üldine füüsiline seisund, et leevendada sümptomeid ja pikendada elulemust.
Keskmist elulemust saab parandada kiiritusravi abil sümptomaatilistesse kohtadesse ja suuremahulistesse haigestunud piirkondadesse, mis on tuvastatud röntgenpildiga, ning intratekaalse raviga metotreksaadi, tsütarabiini ja tiotepaga, mis viiakse läbi lumbaalpunktsiooni või Ommaya kateetriga alates 3. 6 kuud suurendatakse.
Metotreksaadil põhineva intratekaalse ravi peamine tüsistus on nekrotiseeriv leukoentsefalopaatia, mis võib areneda pärast kuudepikkust ravi neil vähestel patsientidel, kes saavad nautida pikemat elulemust. See laastav toksiline toime on eriti levinud patsientidel, kes on saanud eelnevalt või samaaegselt kiiritusravi intratekaalse metotreksaadiga.
Valu ja lõplik ravi
Palliatiivne ravi on ravi erivorm, mille eesmärk on parandada raske või eluohtliku haiguse, näiteks vähi all kannatavate patsientide elukvaliteeti. Palliatiivravi eesmärk ei ole ravida, vaid võimalikult varakult ennetada või ravida haiguse ja selle ravi sümptomeid ja kõrvaltoimeid ning sellega kaasnevaid psühholoogilisi, sotsiaalseid ja hingelisi probleeme. Palliatiivset ravi tuntakse ka kui mugavusravi, toetavat ravi ja sümptomite juhtimist.
Puurvasar
pisi|Puurvasar Puurvasar on pneumaatiline või elektromehaaniline tööriist, mis ühendab haamri otse peitliga.
Puurvasara leiutas William Mcreavy, kes müüs patendi Charles Brady Kingile. Käeshoitavad puurvasarad töötavad tavaliselt suruõhuga, kuid mõned mudelid ka elektrimootoritega. Suuremad puurvasarad, näiteks ehitusmasinatele mõeldud tõsteseadmega puurvasarad, töötavad tavaliselt hüdrauliliselt. Neid kasutatakse tavaliselt kivi, kõnniteede ja betooni purustamiseks.
Arno Allan Penzias
Arno Allan Penzias (sündinud 26. aprillil 1933 Münchenis) on juudi päritolu USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
1964. aastal avastas Penzias koos Robert Wilsoniga reliktkiirguse ja 1978. aastal said nad oma avastuse eest Nobeli füüsikaauhinna.
Elulugu
Ta sündis Karl ja Justine Penziase (sündinud Eisenreich) pojana. Isal oli nahaäri.
Kui Arno oli 6-aastane, sattus ta nende laste hulka, kes operatsiooni Kindertransport käigus evakueeriti Suurbritanniasse. Hiljem õnnestus ka tema vanematel USA-sse põgeneda ja perekond asus elama New Yorki. 1946 omandas Penzias USA kodakondsuse.
Umbes samal ajal läks ta tööle ettevõttesse Bell Labs, kus töötas järgnevad 37 aastat.
Reliktkiirguse avastamine
Aastal 1964 asus Arno Penzias koos Robert Woodrow Wilsoniga New Jerseys Bell Labsi raadioantenni abil Linnutee kiiratavate raadiolainete intensiivsust mõõtma. Nad avastasid mikrolainelise müra. Nende esimene hüpotees oli see, et see pärineb New Yorgist, aga nad pidid sellest loobuma, sest müra oli suunast sõltumatu. Antennide uurimine näitas, et need olid täis tuvisõnnikut, mida Penzias nimetas valgeks dielektriliseks materjaliks. Pärast seda, kui antennid olid puhastatud ja tuvid maha lastud (sealjuures kumbki väitis, et käsu tuvid maha lasta andis teine), jäi müra alles. Kui nad ei osanud müra seletada maapealsete allikate mõjuga, siis avaldasid nad oma avastuse. See müra osutus varasest Universumist pärinevaks reliktkiirguseks.
Isiklikku
Penziasel on poeg David ja kaks tütart, Mindy Penzias Dirks, kes on samuti doktorikraadi saanud, ja Shifra (Laurie) Weiss-Penzias, kes on rabi.
Ameerika tuletõrjuja elu
"Ameerika tuletõrjuja elu" on Edwin S. Porteri poolt 1902. aastal loodud ja 1903. aastal linastunud tummfilm. Filmis kujutatakse naise ja lapse päästmist põlevast hoonest.
Padriku tee
pisi|Padriku tee 4 maja Padriku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Padriku tee sai nime 27. juunil 2001.
Taagepera külanõukogu
Taagepera külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1971.
Taagepera külanõukogu moodustati 1945 septembris Valga maakonna Vaoküla valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Karjatnurme külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taagepera külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.
1954. aastal liideti Taagepera külanõukoguga likvideeritud Holdre külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Töötahte", H. Heidemanni nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Taagepera Sanatoorium.
Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Taagepera külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.
1960. aastast asus külanõukogu halduskeskus Ala külas.
Taagepera külanõukogu likvideeriti 1971. aastal, selle alad liideti Helme külanõukoguga.
Garret FitzGerald
pisi|Garret FitzGerald (2009) Garret Desmond FitzGerald (9. veebruar 1926 Dublin – 19. mai 2011 Dublin) oli Iiri Vabariigi poliitik, Taoiseach (peaminister) 1981–1982 ja 1982–1987 (esindas paremtsentristlikku, mõõdukalt konservatiivset Fine Gaeli parteid, täpsemalt selle liberaalset tiiba). FitzGeraldi ajal üritati legaliseerida aborti, ent see kukkus rahvahääletusel läbi.
Damien Hirst
Damien Hirst (sündinud 7. juunil 1965) on inglise kunstnik ja kollektsionäär. Ta on kunstirühmituse Young British Artists liige. Ta loob peamiselt kollaaže, installatsioone ja skulptuure.
Elulugu
Damien Hirst on sündinud 1965. aastal Bristolis ning veetnud lapsepõlve Leedsis. Hirst alustas 1986. aastal õpinguid Londoni Ülikooli Goldsmithsi kolledžis maalikunsti erialal. Koos oma kursusekaaslase Carl Freedmaniga organiseeris Hirst 1988. aasta juulis näituse "Freeze", mis pani alguse uuele kunstirühmitusele Inglismaal. Näitust külastas kollektsionäär ja kunstikaupmees Charles Saatchi, kelle sponsorlus ja mentorlus olid ajendiks Young British Artistsi rühmituse loomisele. Gruppi kuulusid kunstnikud nagu Tracey Emin, Ian Davenport, Jenny Saville jpt. Kuni 2003. aastani töötas kunstnik tihedalt Charles Saatchiga koos, kuid lõpuks leidis, et galerist huvitub ainult teoste rahalistest väärtustest ning sõprusside lõppes, kui Hirst kõik oma kunstiteosed Saatchi Galeriilt tagasi ostis. Kunstniku teosed tõid talle raha sisse sõltumata galeriidest, näiteks teenis ta teosega "Lullaby Spring" 9,65 miljonit naela. Tänu sellele on Damien Hirstist saanud maailma rikkaim elusolev kunstnik.
Oma brändi ja loomingu reklaamimiseks ja väärtuse kasvatamiseks on Hirst meediakajastust saanud ka muu kui kunsti tõttu. 1997. aastal avast ta koos oma sõpradega restorani Pharmacy, mille sisekujundus imiteeris apteeki. Lokaal oli kohtumispaigaks kuulsustele kuni sulgemiseni 2003. aastal. Samal aastal sai Damien Hirst esimeseks kunstnikuks, kelle looming on saadetud kosmosesse. Kunstniku täpimaal asub siiamaani Marsi pinnal.
Looming
Damien Hirsti põhiliseks väljundiks on installatsioonid ja skulptuurid, kuid loomingust ei puudu ka maalid ja filmid. Kollaažid on kunstniku jaoks juba organiseeritud asjade organiseerimine, mille eesmärk on luua uusi reaalsusi. Viimasel ajal pole Hirsti looming enam ühiskonnakriitiline, vaid tema eesmärk on arendada ja hoida üleval enda loodud brändi. Hirst toob oma loomingus esile surmas leiduva ilu ja luulelisuse, põhitemaatikaks on inimese kõhklemine oma eksistentsis, religioon, hirm kuid ei puudu ka huumor. Kõige tähtsamaks teemaks kujuneb siiski elu ja surma kooseksisteerimine. Oma ravimiriiulisarjaga proovib kunstnik tähelepanu tuua ideele, et medikamendid suudavad meid elus hoida kuid ka üledoseerimise korral tappa. Arvatavasti huvi surma vastu tekkis Hirstil kui ta ülikooliõpingute ajal paar kuud surnukuuris töötas.
Damien Hirsti jaoks on pealkirjadel väga suur tähendus. Teose pealkiri sunnib vaatajat mõtlema, looma seoseid ning leidma teosest peidetud tähenduse.
Hirsti loomingust ei puudu ka popkunsti sugemetega sari. Värviliste täpimaalide sarja kuulub üle 1000 maali, mis varieeruvad suuruses. Hirst tegelikult ise täpimaale ei teosta, selle jaoks on kunstnikul assistendid. Kunstniku jaoks on tähtis teose kontseptsioon, mitte teostus. Täpimaalid on leidnud ka oma koha popkultuuris näiteks teos "Isonicotinic Acid Ethyl Ester" figureerib alternatiivrokk ansambli 30 Seconds to Marsi neljanda stuudioalbumi kaanel.
Kunstnik on samuti tegelenud tegevusmaalinguga. Pöörlevate maalide sari on leidnud kunstniku poolehoiu, kuna kõik action-painting'u tulemusel loodud maalid on tema sõnul alati õnnestunud.
Hirst on samuti tuntud oma teoste poolest, mille üheks meediumiks on liblikad. Kunstniku kollaažidel võib näha tuhandete liblikate eemaldatud tiibu, mis kinnitatud mustrina lõuendile. Kuid samuti ei hoidu ta elusate liblikate kasutamisest. Hirsti 1991. aastal esitletud installatsioonis "In and Out of Love" oli näituseruumi sobiv elukeskkond liblikatele. Mitme kuu jooksul võis näha, kuidas putukad sünnivad, lendavad, paarituvad ja lõpuks surevad. Installatsioon sai võrdlemisi palju kriitikat, kuna tekkis küsimus, kas kunsti tegemine õigustab 9000 putuka surma, isegi kui Hirsti eesmärk oligi tuua tähelepanu elu haprusele.
Damien Hirsti loomingut võrreldakse Marcel Duchampi ja dadaistliku liikumisega. Mõlema kunstniku ready-made teostega käib kaasas šokeeriv element.
"Natural History"
pisi "Natural History" on Damien Hirsti mahukaim ja kuulsaim sari. See koosneb klaasist kasti paigutatud loomade korjustest, mis on uputatud formaldehüüdi – ainesse, mis takistab kõdunemist. Esimesena esitles kunstnik 1991. aastal Charles Saatchi sponsoreeritud teost "The Physical Impossibility of Death in the Mind of Someone Living", mille keskmeks oli 4,57 meetri pikkune surnud tiigerhai.
Algselt asetses klaaskastis teine tiigerhai, mis halbade tingimuste tõttu hakkas kiiresti kõdunema. 1993. aastal maksis Hirst Austraalia kaluritele 6000 naela uue tiigerhai püüdmise eest, mis on siiamaani oma kuju säilitanud. Hai asendamine tekitas kunstiajaloo valdkonnas teravat poleemikat; kas hai asendamine toob kaasa uue teose loomise või on tähtsam loomingu kontseptuaalne pool.
"The Physical Impossibility of Death in the Mind of Someone Living" mängib vaataja hirmudega. Paljastatud hammastega hai justkui ujuks publiku poole ning vaatajaskond peab langetama otsuse, kas usaldada kunstnikku või jääda kindlaks oma inimlikele instinktidele. Teosega tuleb meelde Schrödingeri kassi paradoks; hai eksisteerib korraga nii elusa kui ka surnuna, sellele viitab ka teose pealkiri. Damien Hirsti jaoks on pealkirjadel väga suur tähendus. Teose pealkiri sunnib vaatajat mõtlema, looma seoseid ning leidma teosest peidetud sisu.
Aastate möödudes hakkas Hirst oma sarja "Natural History" loomi moonutama. 1996. aastal jagas mees lehma surnukeha 12 mahuti vahel. Teos "Some Comfort Gained from the Acceptance of the Inherent Lies in Everything" toob vaatajate silme ette lehma siseelundid.
Teemantidega pealuu
"For the Love of God" on 2007. aastal valminud maailma kalleim skulptuur. Hirst tegi 18. sajandist pärit inimkoljust plaatinamulaaži ning kattis selle 8601 teemandiga. Teos pälvis paljude kriitikute tähelepanu ja tunnustust, kuid teose kunstiline ja rahaline väärtus langes, kui Hirst aasta hiljem esitles teost "For Heaven’s Sake". Seekord oli kunstnik katnud teemantidega imiku pealuu. Osa publikust leidis, et Hirsti töö on isiklik rünnak inimestele, kes on oma lapse nürisünnituse tõttu kaotanud.
Ludwig Börne
Karl Ludwig Börne (sünninimi Loeb Baruch; 6. mai 1786 Frankfurt – 12. veebruar 1837 Pariis) oli juudi päritolu saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik ja satiirik.
Tagamõisa külanõukogu
Tagamõisa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kihelkonna külanõukoguga.
Heino Krevald
Heino Krevald lõpetas 1949. aastal Tallinna 10. Keskkooli, seejärel õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas (1949–1952), ülikooli lõpetas 1980. aastal.
Mängijakarjäär
Korvpallitreeninguid alustas Krevald Joann Lõssovi juures, hiljem oli tema treener ka Edgar Naarits. Heino Krevaldi pikkus oli 188 cm.
Heino Krevald kuulus Eesti noortekoondisse ning 1945. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks, 1946. aasta võitis hõbemedali ja 1947. aastal pronksmedali. 16-aastaselt hakkas ta mängima täiskasvanute meeskonnas. Aastatel 1946–1955 kuulus Krevald Eesti koondisse. NSV Liidu meistrivõistlustel mängis ta Tartu ÜSK meeskonnas ning võitis selle koosseisus 1949. aastal kuld-, 1950. aastal hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali. 1951. aastal oli ta ka NSV Liidu koondise kandidaat. Hiljem osales NSV Liidu meistrivõistlustel Tallinna Kalevi koosseisus. Tartu ÜSK ja Tallinna Kalevi mängijana tuli Krevald 7 korral Eesti meistriks. Meistersportlase nimetuse sai ta 1951. aastal.
Treeneritöö
Treeneritööd alustas ta 1950. aastal Viljandis, kuid tegutses treenerina ka Võrus ja Tõrvas. 1952.–1955. aastal ning 1961.–1980. aastal oli Krevald Tallinna Kalevi meeskonna treener, samuti töötas ta treenerina Tallinna spordikoolides ning Eesti Spordigümnaasiumis. Lisaks juhendas ta Eesti noorte- ja juunioride koondisi, kes võitsid NSV Liidu meistrivõistlustel 2 kulda (1956., 1960.) ja 4 pronksi (1957.–1959., 1983.). Tema juhendamisel tuli Tallinna Kalev 1967., 1968. ja 1971. aastal Eesti meistriks.
Heino Krevald oli aastatel 1970.–1978. Eesti koondise ja korvpalliklubi Kalev esindusmeeskonna treener ning 1971.–1973. aastal vanemtreener. Eesti NSV teenelise treeneri nimetuse sai ta 1971. aastal, Kalevi auliige oli 1967. aastast.
Muud
Heino Krevald oli ka korvpallikohtunik (1962. aastast üleliiduline kategooria).
Ta kuulus 1960.–1989. aastal Eesti NSV Korvpalliföderatsiooni presiidiumisse ning oli seal 1968.–1984. aastal treenerite nõukogu esimees. Tema korvpalliteemalisi artikleid ilmus ajakirjas Kehakultuur ja Spordilehes.
Isiklikku
Heino Krevaldi ema Gerta Krevald oli korv- ja võrkpallur, kes tuli 1927. ja 1928. aastal võrkpallis ning 1931. aastal korvpallis Eesti meistriks. Tema isa oli Artur Krevald.
Tema abikaasa Õie Krevald võitis medaleid Eesti meistrivõistlustel käsipallis ja korvpallis. Heino Krevaldi tütar on Kersti Meimer, endine Eesti korvpallikoondise liige, ja poeg on Raivo Krevald.
Pöördkood
Pöördkood on kahendarv, millel kõikide kahendkohtade väärtused on vastupidised (ehk inverteeritud) võrreldes otsekoodiga.
Ascrea
Ascrea kõrgus merepinnast on keskmiselt 757 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ascrea territooriumil asub 1988. aastal moodustatud Monte Navegna ja Monte Cervia looduskaitseala (Riserva naturale Monte Navegna e Monte Cervia).
Poiss kalaga
pisi "Poiss kalaga" on skulptor August Vommi skulptuur Viljandis Johan Laidoneri platsil.
Skulptuur paigaldati platsile 1934. aastal, 29.juuni artikli järgi "Sakala" veergudelt. https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sakalaew19340629.2.17&e=--191-et-25-ajalehttln-1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-Sakala+
Köstri tänav
Köstri tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Lille, Vahe ja Vene tänavaga ning lõppeb umbtänavana Tallinna–Viljandi raudteeliini ääres. Tänava pikkus on 606 m. Nõukogude okupatsiooni ajal kandis tänav Linnase tänava nime.
Soome-ugri rahvaste 8. maailmakongress
VIII soome-ugri rahvaste maailmakongress toimub 16.–18. juunini 2021 Tartus, Eesti Rahva Muuseumis. Algselt 17.–19. juunini 2020 toimuma pidanud kongress lükati seoses 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga edasi.
Hübriidvormis korraldatud kongressil saavad delegaadid, vaatlejad ja külalised osaleda nii Tartus koha peal viibides kui ka spetsiaalse lingi kaudu veebiüleselt. Otseülekandeid ava- ja lõpp-plenaaristungitelt näitavad nii Eesti Rahvusringhäälingu portaalid (kolmes keeles) kui ka Tartu Postimehe veebiportaal.
Üldist
Soome-ugri rahvaste maailmakongress on esindusfoorum, mis on sõltumatu valitsustest ja poliitilistest parteidest ning toetub oma tegevuses maailma soome-ugri rahvaste koostöödeklaratsioonile. Maailmakongressi eesmärkideks on arendada ja kaitsta soome-ugri rahvaste rahvusteadvust, kultuure ja keeli, edendada soome-ugri rahvaste omavahelist koostööd, käsitleda aktuaalseid probleeme, leida neile lahendusi ning teostada kõigi soome-ugri rahvaste enesemääramise õigust kooskõlas rahvusvaheliste normide ja põhimõtetega.
Tartus toimuva kongressi teema on „Kultuurimaastikud – meel ja keel“, selle teemarühmades käsitletakse lisaks keele säilitamise ja edasiandmise ning kakskeelsuse probleemidele ka kliimamuutuste mõju soome-ugri rahvastele ja kultuuriinnovatsioonide küsimusi. Oluliseks teemavaldkonnaks on traditsiooniliste ja uute meediakanalite kasutamine ning kaasaegsete keeletehnoloogiate rakendamine soome-ugri rahvaste teabetöös. Osalema oodatakse Eesti, Soome, Ungari ja Venemaa presidente ja riigiametnikke.
Kongressi ametliku programmi kõrval on Tartus kavas mitmesuguseid kongressi teemadega seotud kõrvalüritusi, kuhu on oodatud kõik huvilised.
Esimene soome-ugri rahvaste maailmakongress toimus 1992. aastal Komimaal Sõktõvkaris, seejärel on seda iga nelja aasta järel korraldanud vaheldumisi Ungari, Soome, Eesti ja Venemaa. Eestis toimus kongress eelmisel korral 2004. aastal Tallinnas.
Kongressi peakorraldaja on MTÜ Fenno-Ugria Asutus, kes koordineerib eestlaste osavõttu maailmakongressidest ja selle vahepeal tegutseva, maailmakongresse sisuliselt ette valmistava soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee tööst.
Tõkisking
pisi|Tõkisking [[teliku ümber]] pisi|Tõkisking Tõkisking on sõiduki ratta liikumist tõkestav seadis. Tõkiskingi kasutatakse sõiduki iseenesliku liikumahakkamise takistamiseks.
Kasutamine
Tõkiskingi kasutatakse alati paaris ning need paigutatakse rehvi keskele.
Külvi tänav (Viljandi)
Külvi tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 690 m.
Tagula külanõukogu
Tagula külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Sangaste külanõukoguga.
Győri raekoda
Győri raekoda on uusbarokne linnavalitsuse hoone Győris Ungaris. Ehitise keskosa ilmestab kellatorn, peafassaadist eenduvad kaks väiksemat torni. See asub linna kõige elavamas kohas, tänavate Szent István út ja Baross út ristumiskohas, Városház téri lõunaküljel.
Elisabet Richter
Elisabet Richter (ka: Elisaveta Richter, sündinud 6. veebruaril 1919 Tsarskoje Selos) on Eesti etnoloog.
Elulugu
Elisabet Richter on veterinaararsti tütar.
Isa arreteeriti 1933 ja suri vangilaagris 1938. Elisabet koos ema ja õega saadeti 1937 asumisele, kust vabanesid 1939. Lõpetas 1937 Leningradi 12. Keskkooli ja 1948 Leningradi Ülikooli etnograafiateaduskonna; ajalookandidaat (1961, Moskva NSVL Teaduste Akadeemia), väitekiri "Материальная культура сету в XIX–ХХ вв / к вопросу об этнической истории сету". Oli 1948–51 Eesti Rahva Muuseumi teadur, 1952–79 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1979–87 vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: setude ajalugu ja rahvakultuur, Peipsi lääneranniku vene elanikkond.
Korsaar (ooper)
Korsaar (Il Corsaro) on Giuseppe Verdi ooper (melodramma tragico) kolmes vaatuses Francesco Maria Piave libretole lord Byroni poeemi The Corsair (1813) järgi. Verdi varasema loominguperioodi tagasihoidliku menuga, kuid muusikaliselt jõuline Türgi-teemaline ooper.
Tensiomeeter
[[Pilt:Tensiometer.png|pisi|Elektroonilise tensiomeetri peamised osad:
Korsaar (ooper)
Ajalugu
Verdi oli juba mõnda aega tundnud huvi lord Byroni poeemi The Corsair vastu, et see võiks sobida mõne uue ooperi libreto allikaks. 1844. aastal tundus juba, et Byroni poeemi baasil võib sündida uus ooper Veneetsia teatrile. Kuid parajasti polnud saadaval sobivat baritoni ja Verdi sõlmis lepingu ooperi I Masnadieri komponeerimiseks Londoni teatrile. Verdi pidas siiski korsaaride teemat meeles ja küsis Piavelt juba valmis kirjutatud teksti, millega ta oli tutvunud varem. Piavel olid küll teised plaanid, kuid ta leebus ning Verdi sai teksti. Verdi oli naasnud pärast I Masnadieri esietendust Londonist Pariisi, kuhu ta jäi kaheks aastaks. Seal alustas ta uue ooperi komponeerimist. Partituur valmis 1847. aasta suve lõpuks. Verdi saatis selle oma kirjastaja Francesco Luccale, kellega tal oli leping kolme ooperi komponeerimiseks. Kirjas teatas Verdi, et kirjastaja võib sellega ooperiga teha, mida tahab. Anda lavastamiseks kellele tahes ja esitamisemäärata ajale millal tahes. Lucca valis Trieste Teatro Grande (praegu Teatro Lirico Giuseppe Verdi) ja määras ooperi väljatuleku ajaks 1848. aasta kevade. Kuid samal ajal toimunud Lombardia teravad poliitilised sündmused lükkasid esietenduse sügishooaja avamiseks. Ooperimaja juhtkond plaanis, et teose lavastab nendega sageli lavastajaks olnud Carlo Muzio, kuid too oli Šveitsi põgenenud ja jäi kättesaamatuks. Lavastamine usaldati teatri orkestri klavessiinimängija Luigi Riccile, kes oli oopereid dirigeerinud. Teater saatis Verdile kutse tulla esietenduse päevaks kohale tulla ja rõhutati, et ooperis esinevad väga tublid lauljad. Verdi aga oli kaotanud huvi oma ooperi vastu ning Triestesse esietendusele ei läinud.
Tensiomeeter
1. poorne kate (inglise porous cup);
Korsaar (ooper)
Rollide esmaesitajad
- Gaetano Fraschini (Corrado),
- Achille De Bassini (Seid),
- Marianna Barbieri-Nini (Gulnara),
Tensiomeeter
4. rõhusensor (inglise pressure sensor)]]
Gerhard Johann von Plater
Gerhard Johann von Plater (1658–1728) oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes sõdis Põhjasõjas.
Korsaar (ooper)
Rollide esmaesitajad
- Carolina Rapazzini (Medora),
Gerhard Johann von Plater
Elulugu
Gerhard Johann von Plater sündis 1658. aastal Johann von Plateri ja Margaretha von Woldecki perre.
Korsaar (ooper)
Rollide esmaesitajad
- Giovanni Petrovich (Selimo)
- Giovanni Volpini (Giovanni).
Gerhard Johann von Plater
Elulugu
1717. aastal naasis ta Liivimaale ning läks viis aastat hiljem erru.
Korsaar (ooper)
Rollide esmaesitajad
Dirigeeris Giuseppe Alessandro Scaramelli (ka esimene viiul)
Gerhard Johann von Plater
Elulugu
Gerhard Johann Plater suri 1728. aastal.
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Corrado (tenor)
Gerhard Johann von Plater
Isiklik elu
Gerhard Johann von Plater abiellus Sofia Elisabeth von Plateri ja N. N. von Plateriga.
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Giovanni (bass)
Gerhard Johann von Plater
Isiklik elu
Abielust sündisid Gerhard Johann, Carl Magnus, Friedrich Fabian, Gerhard Johann ja Carl Magnus.
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Medora (sopran)
Merevaigutee
Merevaigutee oli kaubatee, mida mööda veeti merevaiku Läänemere äärest Kesk- ja Lõuna-Euroopasse ja Egiptusse. Merevaigutee algus jääb Nero aega ja seda teed kasutati kuni aastani 150.
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Seid (bariton)
Merevaigutee
Merevaiguteed on maininud ka Lennart Meri oma teostes "Hõbevalge" ja "Hõbevalgem".
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Gulnara (sopran)
-	Selimo (tenor)
Pajustiku tee
Pajustiku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Korsaar (ooper)
Peamised osad
-	Mustanahaline eunuhh (tenor)
Pajustiku tee
Pajustiku tee sai nime 12. mail 1999.
Korsaar (ooper)
Süžee
Tegevus toimub 1800. aastate alguses Kreeka saarel Egeuse meres ja Türgis Koroni linnas paša Seidi lossis ja tema haaremis ning vanglas. Piraatide kapten Corrado kavandab rünnakut Türgi paša Seidi laevastiku vastu. Ta räägib plaanist oma mõrsja Medorale. Paša lemmikorjatar Gulnara tahab oma valitsejast vabaneda, sest teda ei rahulda paša vähene tähelepanu. Gulnara ihkab tõelist armastust. Corrado ründab merelahingus türklasi, kuid saab kaotuse osaliseks. Kaotuse põhjuseks on, et Corrado tõtta päästma Gulnarat ja teised naisi põlevast paša haaremist. Kuid Corrado võetakse vangi. Paša Seid mõistab Corrado surma. Gulnara ja haaremi naised paluvad Corrado elu säästa. Gulnara armub Corradosse. Corrado suletakse vanglasse. Gulnara annab vangivalvurile altkäemaksu ja päästab Corrado vabaks tingimusel, et too tapaks paša ning võtaks tema oma saarele kaasa. Piraatide kapten ei saa ega taha seda teha. Gulnara tapab ise paša ning põgeneb koos Corradoga. Saabudes tagasi Egeuse mere saarele, leiab Corrado, et Medora on võtnud mürki, kuna arvas Corrado olevat surnud. Gulnara teatab surevale Medorale, et ka tema armastab Corradot. Medora sureb Corrado kätel. Meeleheitel Corrado hüppab kaljult merre ja hukkub.
Kõrreliste-tõlvtõvik
pisi|Kõrreliste-tõlvtõvik Kõrreliste-tõlvtõvik (Epichloë typhina) on tungalteraliste sugukonda kuuluv liik seeni.
Kõrreliste-tõlvtõvik on mikroseen, mis kasvatab niidukõrreliste ülemistele lehetuppedele paksu valge-kollase-helepruunika koorikja katte.
Belmonte in Sabina
Belmonte in Sabina on vald Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis.
Belmonte in Sabina kõrgus merepinnast on keskmiselt 756 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
DeepDream
Deepdream on Google’i inseneri Alexander Mordvintsevi loodud arvutinägemise programm, mis kasutab konvolutsioonilist võrku algoritmilise pareidoolia abil pildimaterjalist mustrite leidmiseks ja võimendamiseks, luues seeläbi tahtlikult ületöödeldud piltides unenäolaadse hallutsinogeense väljanägemise.
Google-i programm levitas väljendit (süva)unenägude nägemine, et viidata piltide genereerimisele, mis annavad treenitud süvavõrgus soovitud väljundi. Terminit kasutatakse ka laiemalt seotud lähenemiste kogumile viitamiseks.
Protsess
DeepDream-i tarkvara pärineb süvakonvolutsioonilisest võrgust koodnimega “Inception” (samanimelise filmi järgi). Tarkvara arendati ImageNet Large-Scale Visual Recognition Challenge'i (ILSVRC) jaoks aastal 2014 ja avaldati 2015 aasta juulis.
Tarkvara on kavandatud nägude ja muude mustrite tuvastamiseks piltidel, eesmärgiga pilte automaatselt klassifitseerida. Treenitud võrku saab jooksutada ka tagurpidi, paludes võrgul muuta originaalpilti, et mingil väljundneuronil (näiteks nägudel või kindlatel loomadel) oleks kõrgem kvaliteedimäär. Seda saab kasutada areneva närvivõrgu struktuuri visualiseerimiseks, mis on ka DeepDream-i mõiste aluseks. Peale piisavalt kordusi leitakse detaile ka piltidelt, millel neid algselt ei esinenud. Seeläbi tekib pareidoolia vorm, mille läbi psühhedeelseid ja sürreaalistlikke pilte luuakse algoritmiliselt. Optimeerimine sarnaneb tagasilevile, kuid selle asemel, et kohandada võrgukaalusid, hoitakse kaalusid muutumatuna ning muudetakse sisendit.
Ramecourt (Pas-de-Calais)
pisi|Ramecourti kirik
DeepDream
Protsess
Näiteks saab olemasolevat pilti muuta nii, et sellel kujutatu oleks kassilaadsem ning tagastatud muudetud pilti saab uuesti protseduurile sisendiks anda. See kasutus sarnaneb pilvedest loomade või teiste mustrite otsimisele.
Ramecourt (Pas-de-Calais)
Ramecourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
DeepDream
Protsess
Gradientlaskumise iseseisval rakendamisel igale sisendi pikslile tekib pilt, milles kõrvutiolevatel pikslitel ei ole üksteisega palju ühist ning seega on pildil liiga palju kõrge sagedusega informatsiooni. Genereeritud pilte saab parandada, lisades regulariseerija, mis eelistab sisendeid, millel on loomuliku pildi statistika (omamata eelistust mingi kindla pildi suhtes) või on lihtsalt sujuvad. Näiteks, Mahendran jt kasutasid totaalse variatsiooni regulariseerijat, mis eelistab pilte, mis on tükkhaaval konstantsed. Sügavam visuaalne uurimine funktsiooni visualisatsiooni ja regularisatsiooni tehnikate kohta avaldati hiljem.
Ramecourt (Pas-de-Calais)
Ramecourt on Saint-Pol-sur-Ternoise'i agul, mis asub 40 km Arrasist läänes, teede D101 ja D102 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
DeepDream
Ajalugu
Peale seda, kui Google oma avalikustas oma tehnikad ja lähtekoodi, on ilmunud turule mitmeid tööriistu veebiteenuste, mobiili rakenduste ja lauaarvuti tarkvara näol, mis lubab kasutajatel oma pilte muundada.
Kasutus
Unenägude nägemise ideed saab rakendada peidetud (sisemistele) neuronitele, mis ei ole väljundi osaks. See lubab omakorda uurida eri võrgu osade rolle ja esindusi. Ühtlasi on võimalik sisendit optimeerida, et rahuldada kas üksikut neuronit (sellist kasutust kutsutakse ka tegevuse maksimeerimiseks) või tervet neuronite kihti.
Kuigi unenägude nägemist kasutatakse enamasti võrkude visualiseerimiseks või arvutikunsti tootmiseks, on hiljuti välja pakutud, et unenäoliste sisendite lisamine treeningkomplekti võib parandada treeningu aegu abstraktsiooni jaoks arvutiteaduses.
DeepDreami mudelil on leidnud kasutust kunstiajaloo valdkonnas.
Pildimaterjali tsiteeritud sarnasus LSD ja psilotsübiini esile kutsutud hallutsinatsioonidega viitab funktsionaalsele sarnasusele tehislike närvivõrkude ja kindlate visuaalsete ajukoorekihtide vahel.
DeepDream-i kasutati Foster the People-i muusikavideos laulule “Doing It for the Money”.
Almāle
Almāle (ka Almale) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonna Alsunga vallas. Almāle asub valla idaosas Kauliņa jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Alsungast 6 ja Riiast 176 kilomeetri kaugusel.
Küla tekkis endise Almāle mõisa juurde. Alsunga piirkonna omavalitsus on kultuuriväärtuslike objektidena ära märkinud mõisa teenijatemaja ja aida. Külas asub Almāle kalmistu. Kuni aastani 1973 asus seal Almāle raudteepeatus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Alsunga piirkonda.
Aastal 2019 oli külas 47 elanikku.
Varjutaja
Varjutaja (inglise keeles shader) on arvutiprogramm, mis määrab arvutigraafika kujutamisviisi.
Varjutajad töötavad tavaliselt graafikaprotsessoril ning võimaldavad graafika visualiseerimist paindlikult juhtida. Näiteks võivad olla varjutajad kolmemõõtmeliste objektide asukoha ja perspektiivi arvutamiseks või pindade värvuse ja tekstuuri määramiseks. Varjutajaid kasutatakse ka efektide jaoks, näiteks udu lisamiseks.
Enne varjutajaid oli graafikaprotsessorites kasutusel ainult fikseeritud funktsioonidega graafikakonveier, mistõttu võimalused efektide loomiseks olid piiratumad.
Varjutajate programmeerimine
Varjutajate programmeerimiseks on erinevatele riistvara- ja tarkvarakeskkondadele mõeldud erinevad programmeerimiskeeled. OpenGL-i jaoks on kasutusel GLSL ja Direct3D jaoks HLSL. Mõlema jaoks sobib ka keel Cg. Varjutajad üldiselt ei sobi igasugusteks arvutusteks, vaid on piiratud graafika kujutamiseks vajalike võimalustega.
Kaasaegsetes graafikaprotsessorites on palju varjutajate protsessoreid, millel kompileeritud varjutajad saavad joosta paralleelselt. Näiteks saab ühel ajal arvutada hulga erinevate pikslite värvusi või kolmemõõtmelise mudeli erinevate punktide asukohad.
Nikolai Vvedenski
Nikolai Vvedenski (vene keeles Николай Евгеньевич Введенский; (28. aprill (vkj 16. aprill) 1852 Kotškovo küla Vologda kubermangus – 16. september 1922 samas) oli vene füsioloog, Ivan Setšenovi õpilane.
Ta õppis Peterburi Ülikoolis ning täiendas end Saksamaal, hiljem õpetas koduülikoolis. Temast sai üks esimesi professoreid 1908. aastal Vladimir Behterevi rajatud psühhoneuroloogiainstituudis. Ta valiti Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. 1917. aasta aprillis toimus tema algatusel Venemaa esimene füsioloogiakongress.
Vvedenski uuris mitmesuguseid füsioloogia küsimusi, sh naha valgustundlikkust, elektrilisi protsesse lihastes ja närvides ning teetanuse mõju inimese füsioloogiale. 1951–1963 avaldati tema kogutud teosed seitsmes köites.
Palderjani tee
Palderjani tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Palderjani tee sai nime 20. septembril 2000.
Robert Woodrow Wilson
Robert Woodrow Wilson (sündinud 10. jaanuaril 1936 Houstonis) on USA astronoom, Nobeli auhinna laureaat.
Wilson õppis Texases Rice'i ülikoolis ja sai doktorikraadi raadioastronoomia alal California Tehnoloogiainstituudis. 1963. aastal läks ta tööle ettevõttesse Bell Labs.
Reliktkiirguse avastamine
1964. aastal asus Robert Wilson koos Arno Penziasega New Jerseys Bell Labsi raadioantenni abil Linnutee kiiratavate raadiolainete intensiivsust mõõtma. Nad avastasid suunast sõltumatu mikrolainelise müra, mis osutus varasest universumist pärinevaks reliktkiirguseks, kosmiliseks mikrolaine-taustkiirguseks. Selle avastuse abil sai tõestada, et Suure Paugu ajal polnud universum jahe, vaid tulikuum.
Künni tänav (Viljandi)
Künni tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 440 m.
Eesti kuritegevus
2011. aastal nimetas salakaubanduse ekspert Dr Gilly McKenzie Balti riike ja Kaliningradi Venemaa narkokaubanduse transiidikeskuseks.
Kuritegevuse dünaamika
Vastavalt 2008. aastal Suurbritannias avaldatud statistikale (perioodi 1991–2001 kohta) on kuritegude arv suurenenud 84%. Avastatud narkokuritegude arv on perioodil 1997–2001 tõusnud 21.
Sulev Punning
Sulev Punning (sündinud 26. mail 1933 Laane külas Rasina vallas) on eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.
1954. aastal lõpetas ta Ahja Keskkooli ja asus tööle Karaski 7-klassilise Kooli vanempioneerijuhina.
1962. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika ja füüsika õpetaja eriala.
Aastatel 1962–1989 oli ta Karaski 8-klassilise Kooli direktor, aastatel 1989–2005 Karaski kooli õigusjärglase, Krootuse Põhikooli direktor.
Aastatel 1999–2009 oli ta Kõlleste vallavolikogu esimees.
Mogotša
Mogotša (vene keeles Могоча) on linn Venemaal Taga-Baikali krais, Mogotša rajooni halduskeskus. Mogotša asub Amazari jõe ääres, Tšitast ligikaudu 460 km idakirdes.
Linna läbib Siberi raudtee.
Mogotša tekkis 1910. aastal raudteeehitajate asulana. Aleviks sai Mogotša 1938. aastal. Linnaõigused anti Mogotšale 1950. aastal.
David Lewis
David Kellogg Lewis (28. september 1941 Oberlin, Ohio – 14. oktoober 2001 Princeton) oli USA filosoof.
Ta oli üks väljapaistvamaid analüütilisi filosoofe, kes on andnud olulise panuse metafüüsikasse, vaimufilosoofiasse, keelefilosoofiasse, matemaatikafilosoofiasse, teadusfilosoofiasse, otsustusteooriasse, epistemoloogiasse, metaeetikasse ja esteetikasse. Ta kirjutas palju ka filosoofilisest loogikast.
Goldenstedt
Goldenstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Vechta kreisis. Valla pindala on 88,5 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9880 inimest. Vald asub Hunte jõe ääres, umbes 12 km Vechtast kirdes.
David Lewis
Elulugu
Lewise vanemad olid Oberlini College'i valitsemise professor John D. Lewis ja keskaja ajaloolane Ruth Ewart Kelloggs Lewis.
Oberlini keskkoolis õppides kuulas Lewis kolledži keemialoenguid. Ta õppis Swarthmore College'is keemiat. Õpingute ajal veetis ta aasta (1959–1960) Oxfordi ülikoolis, kus ta kuulas John Langshaw Austini, Gilbert Ryle'i, Paul Grice'i ja Peter Strawsoni loenguid ning tema juhendaja oli Iris Murdoch. Pärast seda vahetas ta eriala ning otsustas pühenduda filosoofiale ja nimelt analüütilisele filosoofiale.
Ta läks 1962 Harvardi ülikooli doktoriõppesse. Tema juhendaja oli Willard Van Orman Quine. Doktoritööst, milles ta kasutas mänguteooriat keeleliste konventsioonide uurimiseks, kasvas välja raamat "Convention: A Philosophical Study" (1969). Harvardis osales ta ka Austraalia filosoofi John Jamieson Carswell Smarti seminaris, millest said alguse tema tihedad sidemed Austraaliaga.
Alates 1966. aastast töötas ta abiprofessorina California Ülikoolis Los Angeleses ning 1970. aastast kaasprofessorina ning 1973. aastast professorina Princetoni ülikoolis, mille õppejõuks ta jäi surmani. Aastal 1973 ilmus ka tema raamat "Counterfactuals", milles ta analüüsis kontrafaktuaale võimalike maailmade kaudu ning esitas oma modaalse realismi. Raamatus "On the Plurality of Worlds" ("Maailmade paljusest") avaldas ta osalt oma 1984. aasta John Locke'i loengute materjali, arendades edasi ja kaitstes modaalset realismi.
Aastatel 1971, 1975, igal aastal 1979–1999 ning lühikest aega 2001 viibis Lewis osa aega Austraalias.
Lewise Erdösi arv oli 3.
Ta kannatas suhkurtõve all. 2000. aastal siirati talle abikaasa neer. Ta suri suhkurtõve tüsistusena ilmnenud südamepuudulikkuse tagajärjel.
Hume'ilik kaasumine
Lewise järgi taandub reaalsus täiesti lokaalsete loomulike omaduste ja loomulike suhete ajalis-ruumilisele jaotumisele: "See on õpetus, et kõik, milles maailm seisneb (all there is to the world) on lokaalsete partikulaarsete tõsiasjade (matters of particular fact) tohutu mosaiik, lihtsalt üks väike asi ja siis teine." (1986b:ix) Kõik tõed maailma kohta kaasuvad selle jaotumisega. Seda pidas ta paratamatuks ja aprioorseks tõeks. Peale selle eeldas ta, et kõik täiesti loomulikud omadused ja suhted selles maailmas on punktisuuruste objektide seesmised omadused ja ajalis-ruumilised suhted. Seda ta pidas kontingentseks tõeks. Lewis nimetas sellist kaasumist hume'ilikuks kaasumiseks.
Loodusseadused
Lihtsama versiooni järgi on loodusseadused lihtsad ja ühtlasi tugevad, st lihtsalt sõnastatavad, kuid maailma kohta palju ütlevad tõed. Täpsemalt, loodusseadused on üldistused, mis kuuluvad lihtsuse ja tugevuse poolest parimasse tõdede kogumisse.
Tõenäosuslikud seadused
Tõenäosuslikud seadused ei määra ära, mis tulevikus juhtub, vaid ütlevad, kui suure tõenäosusega miski võib juhtuda. Selliste seaduste analüüsimiseks võtab Lewis peale lihtsuse ja tugevuse kriteeriumi tarvitusele kokkulangemise (fit) kriteeriumi: tõdede kogumil, millest järeldub, et sellel, mis juhtub, oli suurem tõenäosus juhtuda, on parem kokkulangevus kui tõdede kogumil, millest järeldub, et sellel, mis juhtub, oli väiksem tõenäosus juhtuda. Seadused on üldistused, mis kuuluvad tugevuse, lihtsuse ja kokkulangevuse poolest parimasse tõdede kogumisse. Sellest kogumist järelduvad konditsionaalid kujul "Kui maailma ajalool hetkel t on omadus H, siis sündmuse A tõenäosus hetkel t on x". Sündmuse A tõenäosus hetkel t on x siis ja ainult siis, kui parima tõdede kogumi järelduste seas on konditsionaal kujul "Kui maailma ajalool hetkel t on omadus H, siis sündmuse A tõenäosus hetkel t on x", kus H on kõik tõed maailma ajaloo kohta hetkel t.
1980ndatel ütles Lewis sellest analüüsist ajutiselt lahti, sest ta leidis, et see on vastuolus ühe kontseptuaalse tõega, mida ta nimetas põhimõtteliseks põhimõtteks (Principal Principle). See ütleb, et mõistuspärane toimija seab oma uskumise astmed vastavusse tõenäosustega. Nimelt, kui on antud arv x, propositsioon A, hetk t, mõistuspärane toimija, kelle tõendid käivad ainult hetke t ja varasemate hetkede kohta, ning propositsioon E, mis käib ainult hetke t ja varasemate hetkede kohta ning millest järeldub, et A tõenäosus hetkel t on x, siis toimija uskumise aste, et A, tingimusel, et E, on x. Teiste sõnadega, toimijatel, kellel pole tõendeid t-st hilisemate hetkede kohta, on A uskumise ratsionaalne aste tingimusel, et A tõenäosus on x ning tal on kõik tõendid hetke t ja varasemate hetkede kohta, x.
Kui tulevikus juhtub vähetõenäoline sündmus, siis parem kokkulangemine on sellisel tõdede süsteemil, mis näiteks ütleks, et selle sündmuse tõenäosus on 1.
Modaalne realism
Modaalsuste loomuse küsimuses pooldas Lewis modaalset realismi (ehtne modaalne realism). Võimalikud maailmad on konkreetsed. Propositsioon on võimalik siis ja ainult siis, kui ta on tõene ühes neist maailmadest. Indiviidide modaalseid omadusi seletas ta vasteteooria abil (et indiviidi kohta teises võimalikus maailmas midagi öelda, tuleb rääkida tema vastest tolles maailmas).
Vaimufilosoofia
Vaimufilosoofias kaitses Lewis algupärast materialismi (füsikalismi) versiooni.
Augud
Ma võin küll öelda, et juustus on augud, aga see ei tähenda, et augud (mis on mittemateriaalsed entiteedid) on olemas. Minu ütlus tähendab lihtsalt, et juust on auklik, ja see ei ole olemasoluväide. Aga siis tekib see raskus, et tuleb tõlgendada ka lauseid, mis väljendavad aukude arvu ja seda, et neid on ühepalju. Kuidas siis on võimalik õppida kõiki neid omadussõnu, mida selle väljendamiseks tarvis on?
Hea küll. Augud on materiaalsed. Aga nad on auke ümbritsevad vooderdised. Siis tuleb küll öelda palju asju, mis on tavalise arvamusega vastuolus, aga see on hind, mis tuleb säästliku ontoloogia eest maksta.
Ajarännu paradoksid
Artiklis "Paradoxes of Time Travel" väidab Lewis, et ajaränd on võimalik. Ajarännu paradoksid näitavad lihtsalt, et võimalik maailm, kus ajaränd leiab aset, oleks väga kummaline maailm.
Maailm on neljamõõtmeline sündmuste muutkond, aeg on üks mõõtmetest, ja loodusseadused teevad aja- ja ruumimõõtmetel (või ajasarnastel ja ruumisarnastel mõõtmetel) vahet. (Aeg jääb ühemõõtmeliseks, sest ajasarnased mõõtmed ei ole ortogonaalsed.) Kestvad asjad on ajasarnased triibud, mis koosnevad ajalistest osadest (staadiumidest). Muutus on kestva asja staadiumide vaheline kvalitatiivne erinevus. Siis see, millel pole ajalisi osi, näiteks arvud ja ühe hetke sündmused, ei saa muutuda. Muutumine ei ole Cambridge'i muutus. Minevikku rändav ajarändur on siksakikujuline triip, mis topeldub endal tagasi. Tulevikku rändav ajarändur on väljavenitatud triip. Hetkega rändav ajarändur on murdunud triip.
Ajaränd minevikku toob paratamatult kaasa ajas tagurpidi mineva põhjustamise. Kui on olemas lokaalsed (kuid ainult lokaalsed) tagurpidi põhjustamised, siis võivad olla olemas ka kausaalsed silmused. Silmuse igal sündmusel on põhjuslik seletus silmuse teiste sündmuste kaudu. Silmus ise ei pruugi olla põhjustatud ega seletatav. Silmuse seletamatus on eriti märkimisväärne, kui põhjuslikud protsessid edastavad infot. Oletame, et ajarändur räägib oma nooremale minale, kuidas ajamasinat ehitada, ja seda infot mujalt ei saa. Kust info tuli ja mis selle silmuse põhjustas? Vastust ei ole. See on veider, kuid mitte võimatu. Ka Jumal, Suur Pauk, universumi lõpmatu minevik ja triitiumi aatomi lagunemine on põhjuseta ja seletamatud.
Selgitades isiklikku aega, eeldas autor, et meil on õigus vaadelda teatud staadiume ühtainust isikut moodustavana. Selgitades, mis ühendab staadiumid üheksainsaks isikuks, eeldas ta, et nende jaoks on antud isikliku aja järjekord. Isik olemine ja isiklik aeg tuleks õigupoolest defineerida koos. Oletame, et on antud isikustaadiumide agregaat, mis kandideerib isik olemisele, ja koordinaatide omistus, mis kandideerib selle isiku isiklikuks ajaks. Kui staadiumid rahuldavad autori tsirkulaarses seletuses antud tingimusi, siis staadiumid moodustavad isiku ja koordinaatide omistus on tema isiklik aeg.
Võidakse väita, et ajarännu võimatus ilmneb siis, kui me ei küsi mitte, mida ajarändur teeb, vaid mida ta saab teha. Tundub, et ajarändur ei saa minevikku muuta, sest minevikuhetked on muutumatud. Ometi aga paistab, et ta saaks teha tegusid, mis muudavad minevikku, kui ta neid teeks. See on vastuolu, järelikult ei saa olla minevikku külastavat ajarändurit.
Fatalist ütleb: kui Tim vanaisa varitseb, siis ta teab (vähemalt kui ta järele mõtleb), et see tal ei õnnestu. Ta teab, et ajarändur ei saa minevikku muuta. See mida teatakse, ei saa olla väär. Nii et tapmise õnnestumine ei ole koosvõimalik ka oleviku faktiga, et ta teab, et see ei õnnestu. Lewis vastab, et Timi etteteadmine on fakt, mis ei käi täielikult hetke kohta. Selle saab jagada kaheks osaks: fakt, et ta usub, et tapmine ebaõnnestub, ja fakt, et see uskumus on mittejuhuslikult õige. Ainult teine fakt ei ole tapmise õnnestumisega koosvõimalik, aga ainult esimene fakt käib täielikult hetke kohta.
Kui oletada, et Tim tapab vanaisa, ja jätta ülejäänud lugu muutmata, siis saame muidugi vastuolu. Kui teha kontrafaktuaalne oletus ja jätta kõik muu muutmata, siis tekib vastuolu. Kontrafaktuaalse oletuse puhul tuleb hoopis jätta ülejäänud asjad muutmata nii palju, kui see on ilma vastuoluta võimalik. Siis on võimalik saada täiesti kooskõlalised vastused küsimusele: mis siis, kui Tim oleks vanaisa tapnud? Siis poleks osa loost tõsi olnud. Võib-olla Tim oleks olnud kellegi teise ajarändurist lapselaps. Võib-olla tema vanaisa oleks tapetud ja siis imeliselt ellu äratatud. Võib-olla Tim ei oleks olnud ajarändur, vaid keegi, kes oli loodud eimillestki koos võltsmäluga. Raske on öelda, mis on Timi loo kõige väiksem revideering, mis teeb tõeseks, et Tim tapab vanaisa, kuid kindlasti pole see vastuoluline lugu, milles tapmine leiab ja ei leia aset. Sellepärast on revideerimata loo järgi väär, et kui Tim oleks vanaisa tapnud, siis vastuolud oleksid tõesed.
Mis vahe oleks, kui Tim rändaks hargnevas ajas? Oletame, et Timi loo võimalikus maailmas aegruumi muutkond hargneb; harud ei ole eraldatud ei ajaliselt ega ruumiliselt, vaid mõnel muul moel. Tim ei rända mitte ainult ajas, vaid ka ühest harust teise. Ühes harus Timi eeldataval tapmise ajal pole, vanaisa elab, Tim sünnib, kasvab üles ja haihtub ajamasinas. Teine haru lahkneb esimesest, kui Tim ilmub minevikus ja tapab vanaisa ning vanaisast ei jää ei järglasi ega varandust. Sellest hetkest alates lahknevad harud üha enam. See lugu on tõesti kooskõlaline, sest tapmine ja mittetapmine jäävad eri harudesse, ja selles loos hoiab Tim ära iseenda sündimise ühes harudest. Aga see ei ole lugu, kus vanaisa tapmine nii toimub kui ka ei toimu: see lihtsalt toimub, kuigi ainult ühes harus. Ja see ei ole lugu, kus Tim muudab minevikku. Sündmused alates vanaisa tapmisest ühes harus sisaldavad mõlema haru sündmusi, mis eksisteerivad koos kuidagi ilma vastastikuse toimeta. Jääb tõeseks, et Timi elu kõikidel isiklikel aegadel, isegi pärast tapmist, vanaisa ühes harus jääb elama ja teises tapetakse.
Isiklikku
Harvardis õppides tutvus ta Stephaniega, kellest sai tema abikaasa. Nad olid abielus Davidi elu lõpuni, käisid koos konverentsidel ning kirjutasid koos kolm artiklit.
Lennuki tänav (Viljandi)
Lennuki tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 230 m.