cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Urve Palo
Tegevus poliitikuna
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Harju ja Rapla maakonnas ning osutus 5875 häälega valituks. Ta oli 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige. Taavi Rõivase esimeses valitsuses (26. märts 2014 kuni 9. aprill 2015) oli ta majandus- ja taristuminister.
2015 valiti XIII Riigikogu liikmeks. 9. aprillist 2015 oli ta ettevõtlusminister Taavi Rõivase teises valitsuses. 14. septembril 2015 astus tagasi.
19. märtsil 2016 valiti Urve Palo Harjumaa sotsiaaldemokraatide üldkoosolekul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Harjumaa piirkonna aseesimeheks.
Alates 23. novembrist 2016 kuni 22. augustini 2018 oli Urve Palo Jüri Ratase esimese valitsuse ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister.
Isiklikku
pisi|Urve Palo ja Janek Palo presidendi vastuvõtul (2012) Urve Palo on abielus Janek Paloga. Tal on 2005. aastal sündinud tütar Laura ja 22. jaanuaril 2013 sündinud poeg Robin.
Tegevus ühingutes
Urve Palo on korporatsioon Amicitia vilistlane.
Urve Palo juhitav on Fenix Casino, mis tegutseb ettevõtte OÜ Novoloto all.
Eesti erakonnad vasak-parem-skaalal
Eesti erakonnad vasak-paremskaalal
Vasakpoolsust iseloomustab püüd riigi kaudu teostada sotsiaalset ja majanduslikku võrdsustamist. Parempoolsust iseloomustab põhimõte, mille kohaselt iga ühiskonna liige on ise vastutav oma sotsiaalse ja majandusliku heaolu eest. Tsentrismi iseloomustab püüd liita valijaskonnas populaarsemaid ideid. Majanduspoliitikas on parempoolsete eesmärk: riigi rolli minimeerimine, vasakpoolsete eesmärk: riigipoolne regulatsioon. Eristada saab ka vasak- ja paremtsentrit. Kui vasaktsentrit iseloomustab majandusküsimustes püüd segamajanduse poole, siis paremtsentrismi iseloomustab tüüpiliselt suund traditsiooniliste väärtuste hoidmise poole. Sotsiaalses elus iseloomustab parempoolseid (konservatiive) konservatiivsete, nn traditsiooniliste väärtuste rõhutamine nagu perekond ja religioon, seevastu vasakpoolsed selles mõttes (liberaalid) pooldavad indiviidi isiklikku vabadust. Paljude politoloogide arvates pole klassikaline vasak-paremskaala erakondade liigitamiseks piisavalt täpne ning sotsiaalsed ja majanduslikud positsioonid peaksid olema eristatud. Populaarne alternatiiv erakondade liigitamiseks on poliitkompass, mille kahel ristuval teljel on eraldi välja toodud sotsiaalsed ja majanduslikud seisukohad.
Paigutades Eesti erakonnad parem-vasakskaalale, näeks asetus välja niimoodi:
Erakond Eestimaa Rohelised paigutab ennast klassikaliselt vasak-paremskaalalt väljapoole ja toob juurde keskkonnamõõtme.
Walter Davis (kolmikhüppaja)
Walter Davis (sündinud 2. juulil 1979 LaFayette'is Louisianas) on USA kergejõustiklane, kolmikhüppaja.
4. augustil 2001 osales Davis Kanadas Edmontonis toimunud maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonis, olles rootslase Christian Olssoni kõrval ainus, kes kvalifikatsiooninormi avakatsel täitis. Davise isiklik rekord 17.22 jäi kvalifikatsiooni teiseks tulemuseks, üksnes Jonathan Edwards (Suurbritannia) hüppas 17.46. 6. augustil toimunud finaalvõistlusel oli Davis avakatse järel 17.20-ga liider, aga edaspidi läksid hüpped aina lähemaks (teine katse 17.18, kolmas 17.05, ülejäänud alla 17 meetri) ning lõpuks jäi ta 5. kohale. Medalid võtsid Edwards 17.92, Olsson 17.47 ja Igor Spassovhodski (Venemaa) 17.44-ga.
16. märtsil 2003 osales Davis sisemaailmameistrivõistlustel Suurbritannias Birminghamis. 16.74 andis talle avakatse järel 3., teise katse järel 4. koha. Ta hüppas neljandal katsel 16.85 ja viiendal 16.92, aga jäi ikka 4. kohale. Kuid viimasel katsel hüppas ta 17.35 ja tõusis liidriks. Kuid ka konkurendid parandasid seepeale oma tulemust. Olsson võitis 17.70-ga Davise ja Yoelbi Quesada (Kuuba) ees. Edwards ei suutnud viimasel katsel tulemust parandada ja langes teiselt kohalt neljandaks.
2003. aasta MM-il osales Davis kaugushüppes. Kvalifikatsioonis hüppas ta 27. augustil 8.14, mis oli kvalifikatsiooni paremuselt kolmas tulemus. Finaalis 29. augustil seevastu ei suutnud ta seda korrata: hüpped jäid vahemikku 7.89–7.96 ja alles viimase katse 8.02 andis 7. koha.
13. septembril 2003 saavutas Davis IAAF-i finaalvõistlustel Monte Carlos Olssoni järel teise koha.
2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas oli Davisel 20. augustil kvalifikatsioonis kahe katse järel kirjas alamõõduline 16.28, mis andis 27. koha, aga viimasel katsel suutis Davis 16.94, mis viis eelviimasena lõppvõistlusele. Kuid 22. augustil finaalis jäid hüpped vahemikku 16.59–16.78 ja see andis eelviimase koha Phillips Idowu ees, kes üldse tulemust kirja ei saanud. Olsson võitis riigi rekordi 17.79-ga.
2005. aasta MM-il Helsingis täitis Davis 10. augustil 17.08-ga kvalifikatsiooninormi. Põhivõistlusel tuli ta 11. augustil 17.57-ga maailmameistriks.
2006. aasta sise-MM-il Moskvas hüppas Davis 11. märtsil kvalifikatsiooni avakatsel 16.93, 2 cm alla kvalifikatsiooninormi. See ei olekski edasipääsu taganud, aga Davis sai viimasel katsel 17.09, mis oli paremuselt 6. tulemus ja viis lõppvõistlusele. Seal hüppas Davis kohe avakatsel isikliku rekordi 17.73 ja tuli maailma sisemeistriks Jadel Gregório (Brasiilia, 17.56) ees.
Isiklikku
Walter Davis on 185 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Käina kihelkond
thumb|[[Käina kirik]]
Käina kihelkond (lühend Käi; saksa keeles Kirchspiel Keinis, varem ka Keina kihelkond) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Kassaril ning väiksematel saartel.
Piirkonna ajalugu
pisi|[[Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)]] Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandil Saare-Lääne piiskopkonnale kuulunud Hiiumaa kaguosa baasil. Põhjapoolsetest aladest moodustati 1627 Reigi ja lõunapoolsetest aladest Emmaste kihelkond 1866.
Käina kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kuus mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ja üks karjamõis:
Käina kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumismatk Käina kihelkonda toimus 1912. aastal. 2009. aasta seisuga on muuseumi kogudes Käina kihelkonnast esemeid 433, fotosid üle 470, välitöödel kogutud teatmematerjali 22, jooniseid 97.
Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna ala kattub umbkaudu endise Käina valla alaga.
Kristel Viigipuu
Kristel Viigipuu esindab Elva Suusaklubi. Tema treenerid on Rein Pedaja ja Ants Orasson.
Ta kuulus Eesti Vancouveri olümpiamängude koondisse. Ta sai sprindis 83. koha ega pääsenud jälitussõitu.
Tamme Erakliinik
Tamme Erakliinik on ambulatoorset arstiabi osutav kliinik Tartus. See asub Tammelinnas aadressil Kungla 40.
Surnud 29. detsembril
''Siin loetletakse 29. detsembril surnud tuntud inimesi.
Aravuse
Aravuse on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 8 elanikku. Kõik olid eestlased.
Salatse
Salatse on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Külas asub Salatse ohvrikivi.
Reichsarbeitsdienst
pisi|RAD-i lipp pisi|RAD-i lipp (naissektsioonid) Reichsarbeitsdienst (RAD, 'riigi rööteenistus') oli ühendus, milles pidi pooleaastase riigitööteenistuse läbima iga Saksa noor enne sõjaväkke astumist. Teise maailmasõja ajal täitis RAD peamiselt Saksa Wehrmachti tööjõuvajadusi. RAD-i liikmed olid riigis klassifitseeritud kui Wehrmachtsgefolge ('Relvajõudude abilised'). Nende osutatud abi sõjaväele oli nii suur, et RAD-i kuuluvatele inimestele laienes ka Genfi konventsiooni kaitse.
RAD moodustati 1934. aasta juulis ametliku tööjõusuunamiskeskusena, kuhu ühendati mitmed 1920ndatel loodud tööorganisatsioonid. RAD-i liikmed töötasid mitmesugustel ehitustöödel nii sõjalistes, põllumajanduslikes kui ka tsiviilprojektides. Ühenduse kogu eksisteerimisajal juhtis seda Konstantin Hierl. Rõhutati, et tööteenistus õpetab noortele distsipliini, kogemusi iseseisvaks eluks ja suhtlemist eakaaslastega kõigist ühiskonna kihtidest.
RAD oli jaotatud kaheks erinevaks sektsiooniks, Reichsarbeitsdienst Männer (RAD/M) meestele ja Reichsarbeitdienst der weiblichen Jugend (RAD/wJ) naistele.
1935. aasta 26. juunil võeti Saksamaal vastu tööteenistusseadus, mille järgi kogu Reichi territooriumil oli tööteenistus kohustuslik. Alates 1935. aasta 26. juunist kõik Saksamaa 17–25-aastased noormehed teenima kuus kuud Tööteenistuses.
pisi|Riigitööteenistujad riviõppusel, u 1940
Tööteenistusest sai Teise maailmasõja algusega Saksa sõjaväe toetaja nii insenertehnilise ehituse kui ka muude sõjaväeobjektide püstitamisel. Tööteenistusüksused jagati kuni 2000-mehelisteks rügementideks. Need jagunesid kolmeks tööpataljoniks, mis omakorda jagunesid neljaks töökompaniiks.
Eestlased Riigitööteenistuses
1941–1944 läbis Saksa Riigitööteenistuse umbes 1000 noormeest ja 100 neidu. Saksa noortele oli Riigitööteenistuse läbimine kohustuslik. Okupeeritud Eesti abiturientidel tuli enne ülikooli astumist läbida kas pooleaastane sõjaväeteenistus või aastane riigitööteenistus. Okupeeritud alade noortele (sh eestlastele) oli see formaalselt vabatahtlik, kuid ilma Riigitööteenistust läbimata oli võimatu edasi ülikooli astuda. Nii oli Riigitööteenistusse astumine oma olemuselt sunnitud käik. Sellega liituti ka puhtalt seiklushimust.
Riigitööteenistuse 1943. ja 1944. aastakäigu poisid viidi automaatselt üle sõjaväkke; tüdrukud peamiselt õppima sõjaõdedeks.
Vilya
Vilya on oluline ese J. R. R. Tolkieni kolmikteoses "Sõrmuste Isand".
Vilya kuulub Võimusõrmuste hulka, olles üks kolmest Haldjate Sõrmusest
Vilya - Õhu Sõrmus
Vilya oli valmistatud kullast ning sellel asetses sinine kivi.
Vilya oli valmistatud Elrondile.
Vilya on Kolmest Haldjate Sõrmustest vägevaim.
Esmalt anti see sõrmus Gil-galadile hoiule hiljem andis aga Gil-glad selle Elrondile. Gil-gald võis sõrmuse Elrondile anda umbes 1701. aastal kui ta määras Elrondi oma asemikuks.
Vilya
Priit Viks
Priit Viks (sündinud 7. jaanuaril 1982 Tartus) on endine eesti laskesuusataja.
Ta esindas Elva Suusaklubi, tema treener oli Rein Pedaja.
Ta kuulus Eesti Vancouveri olümpiamängude koondisse.
Isiklikku
Priit Viksi elukaaslane on endine laskesuusataja Eveli Saue.
Arnulf
Arnulf või Arnulf I on mitme valitseja nimi:
Holguíni provints
Holguíni provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus.
Sealt on pärit paljud tuntud Kuuba inimesed: kindralid Calixto García Íñiguez ja Fulgencio Batista y Zaldívar, praegune president Fidel Castro ja asepresident Raúl Castro, kirjanikud Reinaldo Arenas ja Guillermo Cabrera Infante.
Kalaan
Kalaan ehk merisaarmas (Enhydra lutris) on kärplaste sugukonda kalaani perekonna kuuluv imetaja.
Kalaan on ainus mere-eluviisiga kärplane. Ta ujub kiiresti (12–16 km/h), sukeldub sügavale ja hullab meeleldi vees.
Levila
Kalaan elab Vaikse ookeani põhjaosa rannikuvetes. Levila jaguneb kahte ossa: Venemaal Komandorisaartel, Kamtšatka lõunaosas ja Kuriilidel ning Põhja-Ameerikas Aleuutidel, Alaskas ja sealt lõuna pool kuni Alam-Californiani Mehhikos.
Kirjeldus
Kalaan on suur loom: tüvepikkus 136 cm (harva kuni 146 cm), sabapikkus 30–36 cm, mass kuni 40 kg. Kere on massiivne, silinderjas ja vilajas. Pea on väike ja ümmargune, pisikeste kõrvadega (nagu hülgel) ning pikkade vibrisside ehk kompekarvadega. Kael on lühike ja jäme. Tagajalad on muundunud külgedele suunatud loibadeks. Eesjalad on lühikesed ja varvasteta, peopesaks on ümmargune karvutu ala. Saba on lühike.
Kalaanil on kummaline nahk. See oleks nagu lahtiselt seljas, mistõttu selili ujuval loomal on kõhu peal sügavad nahavoldid. Karvastik on mustjaspruun hallika varjundiga, tihe, soe ja vastupidav. Karusnahk on väga hinnaline ja vanasti jahiti kalaane selle pärast armutult.
Arvukus
Tänapäeval on nende arvukus märgatavalt tõusnud, kuid jääb ikkagi mitu korda kunagisele alla, mistõttu püsib vajadus range kaitse järele. Kalaane on proovitud kasvatada aedikuis, samuti aklimatiseerida Barentsi meres Murmanski lähedal, kuid kumbki pole tulemusi andnud.
Eluviis
Merisaarmas elab 5-40 isendist koosnevas karjas.
Elupaik
Kalaanid elavad kaljustel mererannikul riffide ja lehtadrutihnikutega. Need paigad on inimestele raskesti ligipääsetavad. Ent kalaanid pole eriti paigatruud ja võivad elukoha kergesti hüljata. Vaikse ilmaga võivad nad ujuda kaldast 18–25 km kaugusele. Nad on päevaloomad, toituvad mitu korda päevas ja siis puhkavad kas rannal või vees. Vees kogunevad kalaanid puhkama vahel mitmekümnepealistesse salkadesse, eelistades vetikatihnikuid. Puhkama heites mässib ta end vetikatesse nagu vaipa, seetõttu ei triivi ta magades rannikust kaugemale.
Toitumine
Toidu hankimiseks püüab merisaarmas kala 3-4 korda päevas ja isegi öösel. Kui toitu ei piisa, siis kõhnub saarmas väga kiiresti ning võib kolme päeva möödudes surra. Kalaan toitub samuti merisiilikutest, vähilistest, kaladest, limustest, krabidest ja vetikatest. Ta haarab saagi hammaste ja eesjalgadega vee all, surub selle vastu rinda ja kerkib pinnale. Veepinnal keerab kalaan end selili ja asetab saagi nahavoltide vahele. Merisiilikutel murrab ta käppade ja hammaste abil okkad ära, närib rüü katki ja sööb pehmed koed ära. California kalaanid kasutavad limuste kodade avamiseks ning krabide ja merisiilikute purustamiseks kuni 3,5 kg kaaluvaid kive. Loom paneb selle oma kõhul asuvasse nahakurdu ja kolgib saaki vastu seda, kuni selle koda või rüü puruneb. Vahel kasutab kalaan sama kivi mitu korda, hoides seda vahepeal kaenla all.
Paljunemine
Paaritumine ei toimu kindlal aastaajal, kuid sagedamini kevadel. Tiinus kestab 8–9 kuud. Emane sünnitab ühe poja. Vastsündinu on karvane ja avatud silmadega, tal on 26 hammast ja ta kaalub 1,5 kg. Poegade eest hoolitsevad emakalaanid ja teevad seda väga hoolsalt. Eriti liigutav on näha, kuidas selili ujuv ema võtab poja käppade vahele ja hellitab seda. Pojad hakkavad ise ujuma 2–3 nädala vanuselt. Aastase looma mass on juba 17–19 kg. Suguküpsus saabub 3. eluaastal, kuid kalaanide suremus on suur.
Uurijad on täheldanud, et ka asurkondades (andmed varieeruvad 6–200 ja isegi 2000 isendit – näit Alaskal) elavad (peamisel isased) saarmad harrastavad territoriaalset käitumist, koos selle juurde kuuluva märgistamise, kraapimisjälgede ja harvade võitlustega.
Suhtlus
Samas on saarmad asurkondades väga vilkad suhtlejad. Nad teevad suhtlemisel mitmesuguseid häälitsusi. Saarmapojad niuksuvad kui neid üksi jäetakse. Saarmad vilistavad ja vinguvad kui miski neid ärritab. Sisistamise ja urisemise eesmärgiks vast on kiskjate eemale peletamine. Maitsvat einet nautides teevad nad ähkivaid häälitsusi. Erilist häälitsust teevad poegi sugevad emad. Isased ja emased taluvad üksteise lähedalolekut, kuid paarina käituvad enamasti innaperioodil. Poegade sündides muutuvad emassaarmad dominantseks ja võivad vahetevahel lubada isassaarma kohalolu kuskil pesa ääreserval. Poegade eest hoolitsevad ning neid toidavad ja õpetavad üksnes emased saarmad. Emased saarmad kaitsevad poegi rünnates neid, kes poegadele lähenevad, raevukalt.
Karvkatte puhastamine õlireostusest
Õlireostus põhjustab saarmastel karvkatte „kokkukleepumist“ ning ilma soojuskaitseta muutuvad saarmad hüpotermiliseks, st neid ohustab alajahtumine. Selle vältimiseks tuleb puhastamise käigus saarmaste kehatemperatuuri pidevalt jälgida ning hüpotermia korral tuleks meresaarma kukla peale ning jäsemetele asetada kotikestega purustatud jääd.
Friedrich VI
Friedrich VI on olnud mitme valitseja nimi:
Tepelvälja
Tepelvälja on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Altja jõe ääres.
Külas asub 1845. aastal ehitatud Esku kabel. Kabel asub endise Esku küla alal, mis liideti 20. sajandil Tepelväljaga.
Tiigi
Tiigi on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Žilina
Žilina (saksa Sillein, ungari Zsolna) on linn Slovakkias, Žilina maakonna ja Žilina ringkonna halduskeskus. Asub Váhi jõe kaldal. Žilina on elanike arvult neljas linn Slovakkias.
Ajalugu
1208. aastal on linna esmamainitud kirjalikes allikates (terra de Zelinan). Enne 1312. aastat sai linnaõigused. 19. sajandi lõpus sai linnast raudteede sõlmpunkt ja tähtis kaubanduslinn.
Sport
Linna jalgpalliklubi MŠK Žilina on 7-kordne Slovakkia meister.
Frankenstein (film 1931)
Süžee
Film põhineb Mary Shelley romaanil "Frankenstein".
Dr Henry Frankenstein on innuga lõpetamas eksperimenti, luues elu laipadest kokku pandud olendi kehasse. Doktori küürakas abiline Fritz rikub aga kõik ilusa ära. Ta ärritab monstrumit tulega ning piitsutab teda, mis tekitab viimases sallimatust inimeste vastu.
Monstrum tapab teda piinanud Fritzi ja pärast intsidenti teda hooldama jäänud dr Waldmani ning põgeneb laboratooriumist. Välja saades uputab ta kogemata väikse tüdruku, mis tekitab viha linnarahvas, kes korraldavad ulatusliku ajujahi, et peletis hävitada, mille tulemusena põletatakse ta vanasse tuulikusse sisse.
Autbriiding
Autbriiding (inglise outbreeding) ehk mittesugulusaretus (ka välisaretus) on taime- ja loomaliikide, kes genotüübilt on suhteliselt kaugemalt seotud (võrreldes inbriidinguga), ristamine. Autbriiding toimub alati liigisiseselt. Autbriidingu oodatav tagajärg on vaadeldava organismirühma heterosügootsuse suurendamine, millega vähendatakse järglase tõenäosust haigestumisele ja geneetilistele anomaaliatele.
Autbriidingust tulenevaid negatiivseid tagajärgi nimetatakse autbriidingdepressioonideks.
Dramaatika
Dramaatika (varem draama) ehk näitekirjandus ehk draamakirjandus on üks kolmest ilukirjanduse põhiliigist lüürika ja eepika kõrval.
Dramaatika põhižanrid on tragöödia, komöödia ja draama.
Uusküla (Haljala)
Uusküla on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Dramaatika
Näitekirjanduse teoses kujutatakse dialoogi vormis vastuoludest ja konfliktidest lähtuvat tegevust olevikus toimuva sündmuste reana.
Uusküla (Haljala)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Kemi rajoon
Kemi rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Rajoon moodustati 29. augustil 1927 senise Kemi maakonna asemele.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kemi rajooni elanikest venelasi 82,3%, karjalasi 5,8%, valgevenelasi 5,5%, ukrainlasi 2,9%, soomlasi 0,9% ja muudest rahvustest inimesi 2,6%.
Pargas
Pargas (keskladina barga ja vanaprantsuse barge ) on suur lameda põhjaga paat.
Pargaseks kutsutakse ka praami.
Ilmselt vene keele laenuna on pargase kohta kasutatud kõnekeeles sõna parsa. Et pargased on olnud tänu nõudlikule kasutusele sageli kulunud välimusega, on kõnekeeles nii kutsutud ka lihtsalt viletsamat sõidukit.
Banská Bystrica
Banská Bystrica (saksa keeles: Neusohl, ungari keeles: Besztercebánya) on linn Slovakkias, Banská Bystrica maakonna keskus. Banská Bystrica on elanike arvult kuues linn Slovakkias. Asub Hroni jõe orus.
Ajalugu
Linna ajalugu on tihedalt seotud vasekaevandamisega. pisi|tühi|Regional Office
Tõugu
Tõugu on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Külas asub Tõugu Saunakivi.
Friedrich V (Švaabimaa)
Friedrich V (1164–1170) oli Friedrich Barbarossa vanim poeg ning ametlikult Švaabimaa hertsog 1167–1170.
Esindusdemokraatia
Esindusdemokraatia on demokraatia vorm, mille puhul rahvas teostab võimu enda valitud esindajate kaudu – valimistega.
Tiit Naarits
Tiit Naarits (sündinud 11. augustil 1973 ) on eesti mälumängur.
Esindusdemokraatia
Kõik tänapäeva läänemaailma riigid on mingit tüüpi esindusdemokraatiad; näiteks Suurbritannia on parlamentaarne monarhia ja Eesti on parlamentaarne vabariik. Parlamentaarses riigis valib rahvas oma esindajad ainult parlamenti (näiteks Eestis, Suurbritannias, Rootsis). Presidentaalses riigis (näiteks Venemaal, USA-s) valib rahvas nii parlamendi kui ka presidendi. Juhul kui parlament on kahekojaline, siis toimub rahvaesindajate valimine pigem alamkojas (nt Suurbritannia parlamendis).
Esindusdemokraatiat peetakse tihti ainsaks massiühiskonnas toimivaks demokraatia vormiks, sest laseb väiksel inimeste grupil esindada suuremat gruppi ning muudab sellega valitsemise tõhusamaks. Esindusdemokaratiat seostatakse poliitilise süsteemiga, mida tuntakse esindusvalitsuse nime all ning mis sai alguse 18. sajandil koos Prantsuse ja Ameerika revolutsiooniga. See on süsteem, kus inimesed valivad endale esindajad, keda peetakse siis vastutavaks nende tegevuse eest valitsuses.
Tiit Naarits
Tiit Naarits on lõpetanud 1991. aastal Puhja Keskkooli ja õppis seejärel Tartu Ülikoolis ajalugu. Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle ajalooõpetajana Jõgeva Gümnaasiumis, alates 2010. aastast ka Tartu Karlova Gümnaasiumis. Alates 2013. aastast töötab ajaloo- ja ühiskonnaõpetajana Jõgevamaa Gümnaasiumis.
2011/2012. hooajal tuli ta mälumängus Eesti meistriks nii üksik- ja paarismängus kui ka võistkondlikult.
Esindusdemokraatia
Ajalugu
Rooma Vabariik oli esimene riik läänemaailmas, mis rakendas esindusdemokraatiat, kuigi nende rahvakoosolekutel toimis otsese demokraatia vorm. Rooma valitsemise mudel inspireeris paljusid poliitilisi mõtlejaid mitmete sajandite jooksul ning tänapäevased esindusdemokraatiad imiteerivadki pigem Rooma kui Kreeka mudelit, kuna see oli riik, kus kõrgeim võim oli rahva ja nende valitud esindajate käes ning ka juht oli rahva valitud või nomineeritud. Keskaegse Euroopa traditsioon valida monarhidele nõuandjaid eri seisustest tõi esindusvalitsemise idee rahvale lähemale.
Esindusdemokraata pälvis rahvusriikides rahva poolehoiu postindustriaalse revolutsiooni ajal, sest siis tekkis suurel hulgal rahvast huvi poliitika vastu, kuid rahvaarv ei lubanud kasutusele võtta otsedemokraatiat.
Maailma inimestest enamik elab esindusdemokraatias. Muuhulgas elavad nad ka konstitutsioonilistes monarhiates, kus rahvaesindajatel on rohkem võimu.
Rahvaesindajate võim
Esindusdemokraatias valib rahvas läbi valimiste riigiametnikud, kes võimu teostamisel neid esindavad. Kui ka riigipea valitakse demokraatlikult siis peetakse riiki demokraatlikuks vabariigiks. Rahvasaadikutel võib olla võim seada ametisse teisi ametnikke, presidente ja teisi valitsuse töötajaid või seadusandliku võimu teostajaid. Esindusdemokraatiat iseloomustab see, et kuigi rahvasaadikud valitakse rahva poolt ametisse selleks, et nad esindaksid oma valijate huve, säilib neil siiski õigus ise otsustada, kuidas täpselt oma nende huve teostada. See on aga tekitanud kriitikat esindusdemokraatia pihta.
Rahvaesindajate võimu piirab tavaliselt põhiseadus milles on toodud välja meetmed esindajate võimu tasakaalustamiseks: Teoreetikud, näiteks Edmund Burke, usuvad, et rahvaesindajate kohustus ei ole mitte ainult edastada oma valijate soove, vaid ka rakendada oma isiklikku hinnangut poliitika elluviimisel, isegi kui need ei ühildu nende valijate soovidega.
Esindusdemokraatia ja muud demokraatia vormid
Kuna esindusdemokraatia kõige suuremaks probleemiks võib pidada täieliku läbipaistvuse puudumist ja seetõttu võimu kaugenemist rahvast, siis rakendatakse paljudes kogukondades ühiskonna juhtimisel lisaks ka otsedemokraatia ja osalusdemokraatia põhimõtteid.
Esindusdemokraatia ja otsedemokraatia
Esindusdemokraatia vastandub otsedemokraatiale, mille puhul rahvas teostab oma võimu ise otsuseid tehes.
Esindusdemokraatia ja osalusdemokraatia
Esindusdemokraatia teisendit, mis sisaldab otsedemokraatia elemente, kutsutakse osalusdemokraatiaks. Tavaliselt toimib osalusdemokraatia paremini väiksemate kogukondade või otsustusüksuste tasemel (näiteks perekond, korteriühistu, küla, kogukond). Selleks, et vähendada üksikisikust kaugele jääva esindusdemokraatia vahenditega tehtud otsuste negatiivset mõju üksikisikule, peab võimalikult palju kohalikke probleeme leidma lahenduse väikestes kogukondades. Kõrgemate tasandite otsustada tuleb jätta ainult põhimõttelised küsimused. Nii pole ka vaja kõrgematele tasanditele suurtes kogustes tööjõudu (bürokraatia), keda võib rakendada muul tööl.
Kriitika esindusdemokraatia suhtes
Oma raamatus "Political Parties" kirjutas Robert Michels, et enamik esindusvalitsemise vorme kaldub oligarhia või patriarhiaadi poole. Adolf Gasser võrdles raamatus "Gemeindefreiheit als Rettung Europas" stabiilseid ja ebastabiilseid esindusdemokraatiaid. Oma uurimuses tõi ta esindusdemokraatia püsimajäämiseks vajalikuna välja järgmised tingimused: Negatiivne oleks sellise valitsemisvormi juures see, et rahvasaadikud ei oleks kohustatud täitma valimiste eel antud lubadusi.
Pakutud lahendused
Raamatus "La Stochocratie" pakkus Roger de Sizif välja süsteemi, kus rahvasaadikuid ei vali rahvas, vaid nad loositakse välja loterii teel. Sellise süsteemi abil loodetakse vähendada rikka eliidi mõjuvõimu poliitikale ning vältida oligarhiaks või patriarhaadiks muutumist.
Tamsalu raudteejaam
Tamsalu raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Tamsalus. Tamsalus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (k.a ekspressrongid). Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Tamsalu jaamas asub 3 rööpapaari ning 5 pööret, lisaks suundub jaamast harutee tööstusterritooriumile.
Tamsalu naaberjaamad on Tapa suunal Nõmmküla raudteejaam (kus alates 2001. aastast reisirongid ei peatu) ja Tartu suunal Kiltsi raudteejaam.
Ajalugu
pisi|vasakul|Lippudega ehitud Tamsalu raudteejaam (1932) thumb|left|Tamsalu kitsarööpmelise raudtee jaamahoone, [[Paide maantee (Tamsalu)|Paide mnt 14]]
pisi|Praegune Tamsalu jaam ja [[perroon]] Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres, mis avati 1876. aastal Balti aadlike eestvedamisel. Jaam jäi avamisel Ambla kihelkonda Tamsalu mõisa maadele.
Raudtee ja jaama tulek mängis olulist rolli asula majanduselus ja elanikkonna kasvus.
Tamsalu lubjatehase tarbeks rajati jaamast läände kitsarööpmeline raudtee. Aastal 1915 alustati just seetõttu Paidet Balti raudteega ühendava kitsarööpmelise raudtee ehitustöid Tamsalust - olemasolev raudtee vähendas vajalike ehitustööde mahtu.
Aastatel 1920–1972 asus Tamsalus kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tamsalule eelnes sellel liinil Vajangu raudteejaam.
Kuna jaamas said kokku kitsarööpmeline ja laiarööpmeline raudtee, kuulus Tamsalu tollal Eesti olulisemate ümberlaadimisjaamade hulka.
Vatku
Vatku on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Külas asub Vatku Vahakivi.
Falkenberg
Falkenberg on linn Rootsis Hallandi maakonnas Hallandi läänis, Falkenbergi valla keskus.
2005. aasta lõpu andmetel on linna pindala 1454 hektarit ja elanike arv 18 972.
Inimeste Sõrmused
Inimeste Sõrmused on olulised esemed J.R.R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste isand".
Inimeste Sõrmused kuulvad kahekümne Võimusõrmuse hulka. Inimestele oli võimusõrmustest antud 9 sõrmust.
Sõrmused olid valmistatud haldjaseppade poolt Eregionis u 1500. aastal Sauroni juhendamisel. Kuid haldjad ei teadnud, et need sõrmused on kurjast ning valmistatud täitma kurja nõu. Kui teised sõrmused olid valmistatud, valmistas Sauron ise salaja veel ühe sõrmuse – Võimusõrmuse, et allutada teised Sõrmused täitma oma tahet. Inimeste Sõrmused olid valmistatud, et muuta inimesed Nazguliteks – Sõrmuste Vaimudeks, kes täidavad oma isanda tahet. 1697. aastal andis Sauron 9 sõrmust üheksale mehele – kolm neist kutsusid endid numenoorlasteks. Need mehed kasutasid sõrmuste võimu, et saada rikkust, au ja kuulsust enesele.
Üheksa tegid oma kandjad nähtamatuks ning pikendasid nende eluiga. Kuid peagi sai neist kingitustest oma kandjaile needus. Nad muutusid jäädavalt nähtamatuks ning nende elu tõmmati viimseni pingule kuni elamine muutus neile talumatuks. Nendest said vaimud, nähtamatud va siis kui nad enesele mustad rüüd heitsid. Esimest korda kutsuti üheksa sõrmuse kandjaid Sõrmuste vaimudeks ehk Nazguliteks u 2251. aastal Teisel Ajastul.
Nazgulitest said Sauroni võimsaimad teenrid. Nad külvadsid vägivallaga üle kõik kes neile ei allunud. Sõrmuse sõja ajal saadab Sauron Nazgulid otsima Frodot. Neid juhtis üks sõrmus ning kui Frodo selle sõrme pani siis muutus ta Nazgulitele nähtavaks.
Kui 25. märtsil 3019 Võimusõrmus hävitati siis kaotasid ka teised Võimusõrmused oma väe. Nazgulite isand on juba lahingus alistatud, kuid kaheksa ülejäänud Nazgulit süttivad Võimusõrmuse hävimise järel leekidesse, üheksa sõrmust aga hävinevad kui Bara-dur kokku langeb ja Mordor hävineb.
Rings of Power
Juice Leskinen
thumb|Juice Leskinen, august 2006 Juhani Juice Leskinen [juhani juise leskinen] (sünninimi Pauli Matti Juhani Leskinen; 19. veebruar 1950 Juankoski – 24. november 2006 Tampere) oli soome rokkmuusik, helilooja, luuletaja ja proosakirjanik.
Elukäik
Juice looming on jäänud ka Eurovisiooni lauluvõistluste ajalukku. Eurovisiooni lauluvõistlusel lauldi Juice loomingut kahel korral: 1981. ja 1982. aastal.
Eestlastele on enam tuntud Leskineni lugu "Eesti", mis avab soomlasele Eesti nii-öelda juicelikus stiilis. Ta on kirjutanud laule ka teistele artistidele, näiteks soomekeelseid sõnu ansamblile Justament.
Juice on kirjutanud luuleread muu hulgas ka sõbrapäevapostmarkidele, mis ilmusid jaanuaris 2004.
Looming
Juice loomingus olid esikohal ennekõike laulutekstid, kuid ta on loonud ka palju laule nii endale kui ka teistele artistidele. Ta võttis osa lauluvõistlustest. Kõige sagedamini osales ta Soome estraadimuusika arendamiseks mõeldud võistlusel "Syksyn sävel".
Albumid
Juice loominguga plaate on välja antud üle poolesaja.
Juicest kirjutatud raamatud
Juice loomingust on kirjutatud mitmeid pro gradusid.
Juice elu ja loomingut on kajastatud ka näidendites "Juice! - lauluilta", "Kiskoilla maaten - jotakin Juicesta", "Älä sanojasi syö - Juicen lauluja ja runoja".
Indrek Tobreluts
Indrek Tobreluts (sündinud 5. aprillil 1976 Tartus) on eesti laskesuusatamistreener ja endine laskesuusataja.
Ta on osalenud olümpiamängudel viis korda alates 1998. aasta Nagano olümpiamängudest. Sotši olümpiamängude avatseremoonial oli ta Eesti lipukandja.
Tobreluts esindas Elva Suusaklubi, tema treeneriteks olid Rein Pedaja, Anatoli Hovantsev ja Jüri Käen.
2016. aastal sai Eesti laskesuusatamise koondise lasketreeneriks ja 2018. aastal koondise peatreeneriks.
Eesti kaitseväes on tal kaprali auaste ning on töötanud kaitseväe staabi- ja sidepataljoni allohvitser-instruktorina.
Cácerese provints
Cácerese provints on 2. järgu haldusüksus (provints) Hispaanias Extremadura autonoomses piirkonnas.
Cácerese provints on jagatud järgmisteks maakondadeks:
Kliima
Cácerese aastane keskmine temperatuur on +16,0 °C, jaanuaris +8,3 °C, augustis +25,6 °C.
Aastas sajab keskmiselt 487 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 6 mm.
Emanuel Merins
Emanuel Merins (sündinud 14. oktoobril 1946 Riias) on Saksamaa kabetaja ja endine kabetreener.
Ta on rahvusvaheline meister rahvusvahelises kabes ning on Valgevene ja Läti teeneline treener. Tema tuntumaid õpilasi on Guntis Valneris. Nüüd ta enam kabetreenerina ei tegutse, vaid õpetab lastele jalgpalli, korvpalli ja võrkpalli.
Aunuse rajoon
Aunuse rajoon on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.
Ligikaudu 90% rajooni pindalast moodustavad metsad ja rabad.
Aunuse rajoon on ainuke rajoon Karjala Vabariigis, kus karjalased on enamusrahvus. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aunuse rajooni elanikkonnast karjalasi 60,7%, venelasi 32,4%, valgevenelasi 2,7%, ukrainlasi 1,7%, soomlasi 1,0% ja muudest rahvustest inimesi 1,5%.
Bob Dadae
Bob Dadae (sündinud 8. märtsil 1961) on Paapua Uus-Guinea poliitik, alates 28. veebruarist 2017 Paapua Uus-Guinea kindralkuberner.
Ta õppis Ombo luteriagentuuris ning Bugandi keskkoolis, aastal 1988 lõpetas ta bakalaureusekraadiga Paapua Uus-Guinea ülikooli ning aastal 1995 magistrikraadiga Griffithi ülikooli Austraalias. Enne parlamenti kandideerimist töötas ta Paapua Uus-Guinea evangeelses luterlikus kirikus raamatupidajana ning väljaande Christian Press juhatuse liikmena.
Ta valiti 2002. aastal parlamenti, ta kandideeris Ühendatud Partei nimekirjas Kabwumi ringkonnas; pärast valimisi sai temast ka partei asejuht. Aastal 2004. sai temast parlamendi asespiiker. Ta taasvaliti 2007. aastal ning kuni 2011. aastani oli ta peaminister Michael Somare valitsuse kaitseminister. Pärast Somare tagasiastumist 2011. aastal astus ta erakonda Rahva Rahvuskongress ning kandideeris 2012. aasta valimistel taas edukalt.
Ta teenis 2017 aastal Order of St Michael and St George'i ja Order of Saint Johni.
Friedrich IV (Švaabimaa)
pisi Friedrich IV (1145–1167) oli Švaabimaa hertsog alates 1152.
Ta oli Saksa kuninga Konrad III poeg ning sai Švaabimaa valitsejaks pärast seda, kui tema nõbu Friedrich Barbarossa oli järgmiseks Saksa kuningaks saanud. Barbarossa nimetas Friedrichi ka oma järeltulijaks Saksa-Rooma troonil, kuid viimane hukkus sõjakäigul Rooma, misjärel Švaabimaa läks Barbarossa 3-aastasele pojale Friedrich V-le.
Lihula kihelkond
pisi|[[Lihula kirik]]
Lihula kihelkond (lühend Lih; saksa keeles Kirchspiel Leal) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis. pisi|[[Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)]]
Kihelkonna alad tänapäeval
Nii pindalalt kui ka mõisate arvult väike kihelkond jäi enne Lääneranna valla moodustamist tervikuna Lääne maakonna aladele, kuid on nüüd Pärnumaal. Kihelkonna maad moodustavad endise Lihula valla tuumikosa. Alates 1728. aastast loeti Lihula kihelkond Kirbla kihelkonnaga üheks, kuigi säilis kaks kirikumõisa ja kihelkonnakeskust kirikutena; enamik allikaid vaatleb neid siiski eraldiseisvatena.
Jüri Pärni
Jüri Pärni (7. jaanuar 1939 Rakvere – 22. juuni 2009) oli eesti tõlkija ja orkestrijuht.
Õppis Rakvere Lastemuusikakoolis viiuli eriala ja lõpetas kooli 1956. aastal.
Aastatel 1957–1968 töötas Jüri Pärni orkestrijuhina.
1968–1974 õppis ta Moskvas Maksim Gorki nimelises Kirjandus­insti­tuudis.
1972. aastast oli ta vabakutseline. Ta tõlkis vene keelest paarkümmend ilukirjandusteost ja filmisubtiitreid.
Ta suri ajukasvaja tagajärjel.
Otto von Bismarck
Otto Eduard Leopold von Bismarck (1. aprill 1815 – 30. juuli 1898) oli Preisimaa ja Saksa poliitik, esimene Saksamaa riigikantsler. Bismarcki suurimaks saavutuseks peetakse Saksamaa ühendamist.
Elulugu
Bismarck sündis Pommeris Berliini lähedal oma perekodus. Õppis 1832–1835 Göttingenis ja Berliinis õigusteadust. Aastal 1847 valiti kolmekümne kahe aasta vanune Bismarck esindajaks vastloodud Preisi seadusandlikku koosseisu, Vereinigteri Landtagi.
Oli aastatel 1851–1859 Preisi saadik Frankfurdi liidupäeval, 1859–1862 saadik Venemaal ja seejärel lühikest aega saadik Prantsusmaal.
1862–1890 oli Bismarck Preisi peaminister ja välisminister. Eirates konstitutsioonilisi norme ja ägedas konfliktis saadikutekojaga reformis ta sõjaväe ning asus ühendama Saksamaad ülalt "vere ja rauaga".
Saksamaa ühendamine
1864 võttis Preisimaa liidus Austriaga Taanilt Schleswigi ning Holsteini ja purustas 1866 Austria-Preisi sõjas Austria. Pärast Viini kongressi asus tulevase Saksa impeeriumi piires 37 monarhiat ning neli vabalinna. Kõik see kokku andis Saksa Liidu eesotsas Austriaga.
Bismarck sai 1867 asutatud Põhja-Saksa Liidu kantsleriks.
1870. aastal provotseeris Otto von Bismarck Preisi-Prantsuse sõja. Võidukad sõjad Taani, Austria ja Prantsusmaaga tipnesid Saksa Keisririigi väljakuulutamisega Versailles' lossi peeglisaalis 18. jaanuaril 1871 ja loodi Saksa Keisririik, Bismarck nimetati riigikantsleriks.. Pealtnäha kergete võitude taga seisis Bismarcki tohutu diplomaatiline talent ning Preisi armee moderniseerimisele kulutatud hiigelenergia. Riigipäeval tugines ta junkrute ja suurkodanluse blokile, 1872–1878 võitles Kulturkampfi raames Saksamaa lõuna- ja lääneosa opositsiooni vastu.
Uue suurriigi teke Kesk-Euroopas lammutas vana jõudude vahekorra ja tekitas umbusku naabrites. Saksamaa nõrk geopoliitiline asend nõudis tugevat poliitikat: omada jõudu selleks, et ei peaks seda kasutama, vältida konflikte niivõrd, kui riiklikud huvid seda võimaldavad.
Välispoliitika
Pärast Preisi-Prantsuse sõda ei pooldanud Bismarck Elsass-Lotringi liitmist Saksamaaga – ta kartis, et see võib Prantsusmaal tekitada püsivad Saksamaa-vastased meeleolud.
Välispoliitikas paljastas Otto von Bismarck Prantsusmaa revanšitaotlusi ning püüdis Prantsusmaa ja Venemaa lähenemist vältida Kolmekeisriliidu (1873) ning Edasikindlustamislepingu (1887) abil, hiljem juhtis ta Kolmikliidu moodustamist.
Algselt ei toetanud Bismarck koloniaalekspansiooni – ta arvas, et kolooniate tulud ei kaalu üles nende vallutamisest, ülalpidamisest ja kaitsmisest tulenevaid kulusid; et Saksa bürokraatlik süsteem ei töötaks hästi troopikas; ning kolooniatest tulenevad diplomaatilised vastuolud võivad Saksamaa tähelepanu oma põhihuvidest Euroopas kõrvale juhtida. Hohenlohe-Schillingsfürsti prints Chlodwig kirjutas hiljem oma memuaarides, et Bismarck oli öelnud Prantsusmaa Maroko vallutamise kohta, et "see teeks Saksamaale vaid head meelt, kui Prantsusmaa vallutab Maroko, kuna siis ei jää Prantsusmaal aega Elsass-Lotringi kaotuse pärast muretseda". 1884. aastaks oli Bismarck aga teadlik, et avalik arvamus oli koloniaalekspansiooni poolt; ning ta kartis, et antikolonialistlikke liberaale toetav kroonprints Friedrich, kes keiser Wilhelm I kõrge ea tõttu oleks suure tõenäosusega varsti keisriks saanud – võib Bismarcki eemaldada. Seetõttu võttis ta kohe vastupidise hoiaku ning Saksamaa koloniaalekspansioon algas – esimeseks kolooniaks sai juba samal aastal Saksamaa Uus-Guinea.
Töölispoliitika nurjumine ja välispoliitikaalased lahkhelid uue Saksamaa keisri Wilhelm IIga iga põhjustasid 1890. aastal Bismarcki errusaatmise.
Erus olles jälgis kunagine "raudne kantsler" teraselt välispoliitikat. Kuni surmani 1898 ilmusid "Hamburger Nachrichtenis" tema poliitilised analüüsid, kriitikad ja prognoosid.
Ilmselt väljamõeldud versiooni järgi olevat Bismarck mõni aeg enne surma meeltesegaduses hüüdnud: "Lähtudes üldriiklikest huvidest, see on võimatu!"
pisi|Bismarck-Monument, Hamburg
Loomulikke liitlasi oli Bismarck sunnitud nägema Austria-Ungaris ja Venemaas, lõpupoole üha rohkem viimases: "Prantsusmaaga ei saa kunagi tulla rahu, Venemaaga kunagi vajadust sõjaks."
Ohtu kahe riigi suhetele nägi Bismarck ässitustöös: "Vene avalik arvamus on harukordselt loll ja ajakirjandus harukordselt valelik, üks uskudes ja teine väites, nagu oleks Saksa-Austria liidu taga esimese agressiivsed kavatsused."
Bismarcki välispoliitilisi võimeid hinnates ütles keiser Wilhelm I, et see on ainus mees, kes suudab viie palliga (loe: Euroopa suurriigiga) žongleerida nii, et kaks neist on kogu aeg õhus.
"Ettevaatust selle mehega. Ta ütleb nii, nagu mõtleb," olevat Ühendkuningriigi peaminister Disraeli hiljem öelnud oma sõbrale.
Sama aasta lõpus sai Austria saadik Karolyi sõna-sõnalt kuulda järgmist:
1888. aasta märtsis suri Saksa keiser Wilhelm I, juunis astus troonile Wilhelm II. Uus keiser tahtis ise olla suur. 29. märtsil 1890, kaks päeva enne oma 75. sünnipäeva lahkus Bismarck Berliinist. Saksa-Vene tagalalepingut pikendama saabunud krahv Šuvalovil oma ülesannet täita ei õnnestunud. Liit Venemaaga oli minetanud oma tähtsuse.
Oli alanud uus, Bismarcki-järgne ajastu Saksa välispoliitikas. 1893. aasta lõpus sai teoks Prantsuse-Vene sõjaline allianss. Oli juhtunud see, mida Bismarck kõige rohkem kartis: tekkis sõja oht kahel rindel.
Otto von Bismarck ja Eesti
Otto von Bismarck on käinud ka Eestis. 27. juulil 1867 tuli ta laevaga Lübeckist Tallinna ja sealt edasi vahepeatustega Raikkülla oma vana sõbra ja poliitilise nõuniku Vene küsimustes Alexander von Keyserlingi juurde. Räägitakse, et külaskäigu ajal olevat ta istutanud mõisaparki tamme ja katsunud talumeestega jõudu õllevaadi kergitamises. Samuti istutas ta 6 pärna Tohisoo mõisa parki.
Tegevus ühingutes
Otto von Bismarck on Corps Hannovera Göttingeni vilistlane.
Spica
Spica on ladinakeelne sõna, mis tähendab
Merlene Ottey
pisi|Merlene Ottey Merlene Joyce Ottey (sündinud 10. mail 1960 Cold Springis) on Jamaica kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). Ta on kuuekordne maailmameister ning võitnud palju suurvõistluste medaleid.
Merlene Ottey osales 44-aastaselt oma seitsmendatel olümpiamängudel 2004. aastal Ateenas. Kuus korda esindas ta olümpiamängudel sünnimaad Jamaicat ja seejärel hakkas esindama Sloveeniat. Ottey sai Sloveenia kodakondsuse 2002. aastal.
Olümpiamängudel
Moskva 1980 Los Angeles 1984 Barcelona 1992 Atlanta 1996 Sydney 2000
Maailmameistrivõistlustel
Helsingi 1983 Rooma 1987 Tōkyō 1991 Stuttgart 1993 Göteborg 1995 Ateena 1997
Sisemaailmameistrivõistlustel
Indianapolis 1987 Budapest 1989 Sevilla 1991 Barcelona 1995
Isiklikku
Merlene Ottey on 175 cm pikk ja kaalub 62 kg.
Friedrich II (Švaabimaa)
Ta oli Friedrich Barbarossa isa ja Konrad III vend.
Ta toetas oma venna kuningaks saamist ning võitles Lothar von Supplinburgiga. Ise ta kuningaaust loobus, ehkki abiellus Welfide suguvõsa esindaja Judithiga, mistõttu tema valitsejaks saamine oleks võinud Welfid ja Hohenstaufenid lepitada.
Belomorski rajoon
Belomorski rajoon on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Belomorski rajooni elanikest venelasi 81,5%, karjalasi 6,0%, valgevenelasi 5,9%, ukrainlasi 2,7% ja muudest rahvustest inimesi 3,9%.
Vila küla
Vila on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Voldemar Roolaan
Voldemar Roolaan (kuni 1938 Voldemar Froman ; 4. jaanuar 1914 Laitse vald, Harjumaa – 3. juuni 1991 Tallinn) oli eesti maadleja, EM-pronks 1938, 16-kordne Eesti meister.
Vila küla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.
Voldemar Roolaan
Rahvusvahelistel võistlustel osales ta ainult Kreeka-Rooma maadluses. Klubi: Tallinna Sport, pärast Spartak.
1932
Roolaan tuli Eesti meistriks vabamaadluse keskkaalus.
1935
Roolaan tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse keskkaalus.
1936
Roolaan tuli Eesti meistriks mõlema maadlusviisi keskkaalus. Ometigi saadeti tema asemel Berliini olümpiale Voldemar Mägi, kes Kreeka-Rooma maadluses mõlemad matšid kaotas. Vabamaadluse keskkaalus ei pannudki Eesti esindajat välja.
1937
Roolaan tuli Eesti meistriks nii Kreeka-Rooma (6. ja 7. märtsil Viljandis) kui ka vabamaadluse keskkaalus (8. jaanuaril 1938 Tartus).
17. ja 18. märtsil Tallinnas võitis Eesti A-koondis Soome A 5:2 ja Eesti B Soome B 4:3. Keskkaalus võitis Roolaan Eesti B-s M. Nordlingi 3:0. Eesti A-s võitis Voldemar Mägi Arvi Pikkusaari 2:1. Mõlemat, nii Roolaant kui Mäge tõsteti pressis esile.
Euroopa meistrivõistlustele Pariisi saadeti mõlemad. Kohapeal otsustati võistlema panna Mägi, kes võitiski pronksmedali.
1938
Aasta algul Kristjan Palusaluga treenides juhtus õnnetus. Palusalu heitis Roolaant, katsus raskemana talle mitte peale kukkuda ja sealjuures tuli Palusalu õlg liigesest välja. Kui sama vigastus kordus maavõistlustel Soomega, tähendas see Palusalu karjääri lõppu.
Roolaan tuli Eesti meistriks nii Kreeka-Rooma (märtsis) kui ka vabamaadluse (detsembris) keskkaalus.
Maavõistlusel 14. märtsil Soomes esines Roolaan esimest korda A-koondises. Kuigi ta võitis, kaotas Eesti ometi 2:5 (Palusalu tõi teise võidu). Eesti B kaotas samuti 2:5 (võitsid Karl Kullisaar keskkaalus ja Johannes Kotkas raskekaalus).
Euroopa meistrivõistlused
Võistlused peeti 24.–27. aprillini Tallinnas "Estonia" kontserdisaalis. Keskkaalus oli 10 maadlejat.
I ring. Roolaan seljatas Harry Baerensi (Taani) ajaga 5.33. II ring. Roolaan–Béchir Bouazzat (Prantsusmaa) 3:0. III ring. Roolaan–Ludwig Schweickert (Saksamaa) 1:2.
IV ringi jõudis 4 meest. Georgs Ozoliņš (Läti)–Bouazzat 3:0, Ivar Johansson (Rootsi)–Roolaan seljavõit ajaga 7.44. V ring: Johansson–Ozoliņš seljavõit ajaga 14.53. Kokkuvõttes: I Johansson, II Ozoliņš, III Roolaan, IV Bouazzat, V Schweickert.
Johannes Kotkas tuli Euroopa meistriks, Nikolai Karklin teiseks. Riikide arvestuses kogus Rootsi 15, Soome 10, Saksamaa 7, Eesti 6, Läti 2, Türgi ja Norra 1 punkti.
1938
14. novembril toimus Tallinnas ajalooline maavõistlus, kus Eesti võitis Saksamaad 5:2. Võitsid Martin Maiste kärbeskaalus, Adalbert Toots kergekaalus, Ago Neo poolraskekaalus ja Johannes Kotkas raskekaalus. Ka Roolaan sai Schweickertilt revanši 2:1. Ainult Aleksander Kukk sulgkaalus ja Edgar Puusepp kergekeskkaalus kaotasid.
Roolaan tuli Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.
1939
pisi|Voldemar Roolaan maadlemas Arvi Pikkusaariga Berliinis (1939) 20. jaanuaril toimus Berliinis revanšmatš Saksamaa – Eesti. Kohe maadluse algul tegi Schweickert Roolaane vastu võtte ja heitis ta külili matile. Kohtunik vilistas kohe ja luges sakslasele seljavõidu 28 sekundiga. Eestlased protestisid, aga see ei aidanud. See kohtumine otsustas maavõistluse võitja: kolm kergemat meest (Martin Maiste, Hugo Veisman ja Aat Männis) kaotasid seljaga, Edgar Puusepp, Ago Neo ja Johannes Kotkas võitsid.
26. jaanuaril võitis Eesti Prahas Tšehhoslovakkia 5:2. Veisman ja Männis said taas seljakaotuse, kuid Maiste, Mägi, Roolaan (Josef Hampli vastu), Neo ja Kotkas võitsid.
28. veebruaril võitis Eesti Tallinnas Läti 6:1. Ainsa seljavõidu sai Maiste, sulgkaallane Evald Sumil kaotas 0:3, punktidega võitsid Toots, Puusepp, Roolaan, Neo ja Kotkas.
5. ja 6. märtsil Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses Tallinnas ei suutnud Voldemar Roolaan keskkaalu võita; meistriks tuli Voldemar Mägi. Küll tuli Roolaan aga Eesti meistriks vabamaadluses 9. ja 10. detsembril ainult seljavõitudega.
25. ja 26. märtsil Tallinnas kaotas Eesti A Soome A-le 3:4, Eesti B võitis Soome B 4:3. Keskkaalus võitis Voldemar Roolaan Arvi Pikkusaari 3:0 ja Voldemar Mägi Veikko Kokko samuti 3:0. Eesti A-s võitsid veel Ago Neo ja Johannes Kotkas, kaotasid Martin Maiste, Johan Viitung, Voldemar Väli ja Edgar Puusepp.
Euroopa meistrivõistlustel Oslos 25.–28. aprillil osales keskkaalus 11 meest. I ring. Roolaan–Ivar Johansson (Rootsi) 0:3. II ring. Roolaan–Arvi Pikkusaari (Soome) 3:0. III ring. Roolaan oli vaba, Johansson–Ludwig Schweickert (Saksamaa) punktivõit. IV ring. Roolaan–Ercole Gallegati (Itaalia) 3:0, Johansson–Pikkusaari punktivõit. I Johansson, II Schweickert, III Pikkusaari, IV Roolaan. Eestlastest Johannes Kotkas võitis, Edgar Puusepp oli teine ja Ago Neo kolmas. Meeskondlikult oli Eesti Rootsi, Soome ja Saksamaa järel 4.