cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mehhiko
Asend ja mõõtmed
Mehhikol on arvukalt saari, sealhulgas Revillagigedo saared (Socorro saar, Clarióni saar, San Benedicto saar, Roca Partida saar) ja Maríase saared Vaikses ookeanis, Guadalupe saar, Cedrose saar, Ángel de la Guarda saar, Coronado saared, Rocas Alijos, Tiburóni saar, Carmeni saar California poolsaare ja Sonora ranniku lähedal ning Ciudad del Carmen, Cozumel, Mujerese saar ja Alacranes Atlandi ookeani basseinis.
Loodus
pisi|Mehhiko füüsiline kaart
Pinnamood
pisi|[[Citlaltépetli vulkaan (5610 m), riigi kõrgeim mägi]] pisi|[[Barranca del Cobre Chihuahua osariigis, osa Lääne-Sierra Madrest]] pisi|[[Popocatépetli vulkaan]]
Pinnamood on väga ebatasane. Riigis on arvukalt vulkaane. Riiki läbivad mäestikud Ida-Sierra Madre ja Lääne-Sierra Madre, mis on Kaljumäestiku pikendused. Lääne-Sierra Madre lõpeb Nayaritis, kus ühineb Cordillera Neovolcánicaga. Sealt alates kulgeb rööbiti Vaikse ookeani rannikuga Lõuna-Sierra Madre.
Tüvi
pisi|Šotimaal asuva [[Darnley plaatani tüvi]] Tüvi (ladina keeles truncus) on puu varre harunemata osa. Aianduses loetakse tüveks varre maapinnast kuni alumise suure külgoksani ulatuvat osa.
Mehhiko
Pinnamood
Cordillera Neovolcánica läbib riigi läänest itta ja ühineb Sierra Mixtecas 3395 m kõrgusel Ida-Sierra Madrega. Suure vulkaanilise aktiivsusega Cordillera Neovolcánicas paiknevad Mehhiko kõrgeimad mäetipud Orizaba ehk Citlaltépetl (5610 m), Popocatépetl (5462 m), Iztaccíhuatl (5286 m), Nevado de Toluca (4690 m), La Malinche (4461 m) ja Nevado de Colima (4340 m). Selles piirkonnas sündis maailma noorim vulkaan Paricutín.
Tüvi
Tüvi on puude üks tähtsamaid struktuure, sest sealt harunevad oksad ja nendest omakorda teised taime maapealsed osad, mis moodustavad võra. Tüvi kinnitub maapinda juurte abil. Puude tüvi on kaetud puukoorega ning see on oluline puuliikide määramisel; sageli varieerub tüve värvus puu eri kõrgusil.
Mehhiko
Pinnamood
Mehhiko kiltmaa ja mäeahelikest kaugele ida poole, Mehhiko lahe äärde jäävad tohutud rannamadalikud, kus leidub soid, laguune ja liivavalle.
Veestik
Mehhiko suurimaks järveks on 1080 km² suurune Chapala järv, mis asub riigi suuruselt teise linna Guadalajara läheduses.
Tüvi
Tüvi esineb nii "tõelistel" puittaimedel kui ka näiteks palmidel ja teistel üheidulehelistel. Kõigil taimedel muutub tüvi aja jooksul kõvemaks protsessi tulemusel, mida nimetatakse kaheidulehelistel puudel sekundaarseks kasvuks ja üheidulehelistel puudel pseudosekundaarseks kasvuks.
Mehhiko
Poolsaared
Paekivist aluskivimiga Yucatan on üsna madal maasfäär, mille keskmine kõrgus on vaid 30 meetrit üle merepinna. Teine suurem Mehhiko poolsaar – California poolsaar – on sootuks teistsuguse ilmega. Tegemist on 1125 kilomeetri pikkuse kitsa maaribaga, mis saab alguse USA California osariigi lõunapiirilt ning tekitab poolsaare ja mandri vahele California lahe. Paljud mäed sellel Vaiksesse ookeani sirutaval maaribal ulatuvad rohkem kui 3000 meetri kõrgusele merepinnast.
Mehhiko kiltmaa
Mehhiko keskosas laiub suur ja kõrge põhja poolt avatud platoo – Mehhiko kiltmaa, mida piiravad kaks lõunas omavahel kokku jooksvat mäestikku: Lääne-Sierra-Madre ja Ida-Sierra-Madre. Kiltmaa võtab enda alla ligi pool Mehhiko pindalast. Kõige kõrgem on platoo oma lääneküljel, laskudes sealt tasase kallakuna ida suunas. Lõunas, kus kiltmaaga ristuvad mitmed mäeahelikud ja vulkaanid, on maapind jälle kõrgem. Veracruzi ja Puebla linna vahel asub Orizaba vulkaan, mis on Mehhiko kõrgeim tipp.
Tüvi
Aianduses eristatakse varrel kolme osa:
Mehhiko
Kliima
Mehhiko kliima ja maastik on väga mitmekesised. Seal leidub nii lumiseid mäetippe, tulikuumi kõrbetasandikke, aga ka lopsakaid vihmametsi. Kliima muutub lisaks maapinna kõrgusele ka põhja-lõunasuunaliselt. Maapind, mis jääb merepinnast madalamale kui 910 m, kannab nimetust tierra caliente (kuum maa); 910 m ja 1800 m vaheline kõrgusvöönd kannab nimetust tierra templada (mõõdukas maa) ning 1800 m kõrgemale jääb ala tierra fria (külm maa). Pealinn México jääb tierra templada vööndisse, mistõttu valitseb seal kuiv ja jahe kliima ning õhutemperatuurid on üsnagi stabiilsed. Mehhiko põhjaosas võib maksimaalne õhutemperatuur olla kohati üle 45 °C. Selline kuumus koos vähese sademetehulgaga ongi tekitanud ulatuslikke kõrbe- ja poolkõrbealasid. Kuiva kliimaga on ka suur osa riigi kesk- ja lõunaosast. Ohtralt niiskust on vaid kaugel lõunas ja kagus paiknevatel Mehhiko troopikaaladel. Kõige rohkem vihma sajab Yucatani poolsaarel ja riigi lõunatipus, kus sademeid võib olla rohkem kui 3000 mm aastas.
Rahvastik
Mehhiko aladel on elanud paljud iidsed tsivilisatsioonid, näiteks olmeegid, maiad ja asteegid. Viimased asusid Mehhiko alale elama 13. sajandi paiku ning ehitasid oma pealinna Tenochtitláni samale kohale, kus praegu asub México linn. Suurema osa asteekide tsivilisatsioonist hävitasid 16. sajandi alguses hispaanlased. Tänapäeval moodustavad põlisameeriklased riigi 110 miljonist elanikust ligikaudu 7%. Ligikaudu 60% rahvastikust on mestiitsid – indiaanlaste ja hispaanlaste järeltulijad.
Tüvi
Puutüved on metsatööstuse põhiline toormaterjal.
Mehhiko
Rahvastik
Mehhikos moodustavad rahvast suure osa noorukid vanuses 0-24, mida iseloomustab sealne suur sündimus. Naiste osakaal on alates 25 aastaselt meeste omast suurem. Väiksema osa rahvastikust moodustavad vanemad inimesed, mis viitab lühikesele keskmisele elueale ja vanemaealiste väiksele osatähtsusele.
pisi|Mehhiko rahvastikupüramiid (2020)
Tüvi
Põõsaste maapinna lähedalt sirutuvaid (suhteliselt) jämedaid varsi kutsutakse tüvikuteks.
Saue küla
Saue on küla Harju maakonnas Saku vallas.
Tüvi
Kui puu hävib, aga tüvest jääb alumine osa alles (see võib juhtuda näiteks tormimurru või metsaraie tulemusena), nimetatakse tüve allesjäänud osa kännuks.
Mehhiko
Rahvastik
Mehhiko rahvastikupüramiidilt on näha, et see on 3. etapis (Demograafilise arengu II etapp). Mehhiko rahvaarv suureneb endiselt ja iive on positiivne, kuid laste osakaal on vähenemas ning sündimus väheneb, kuid on ikkagi suur. Keskmine eluiga on suurenemise teel ja eakate osakaal suureneb.
Väljaränne
Filmidest ja meediast on maailmale hästi teada ebaseaduslik ränne Mehhikost Ameerika Ühendriikidesse. Arvatakse, et USAs elab 12 miljonit Mehhikos sündinud inimest, kuid Mehhiko päritolu inimesi elab seal salaja veelgi rohkem. Sellesuunaline inimeste liikumine pole üllatav, sest Mehhiko on kiiresti kasvava rahvastikuga vaene riik maailma ühe rikkama riigi naabruses. Mõlemas riigis olevad erinevad võimalused tekitavad inimestes soovi parema elu järele, mis tõttu põgenetaksegi USAsse. Mehhiko-USA rände puhul on selgelt näha, et rändevöö tekkimisel on oma osa mõlemal riigil.
Mehhiko omapäraks on kiire rahvastiku kasv ning väga noor elanikkond. Igal aastal kasvab Mehhiko rahvastik 2 miljoni inimese võrra, kes kõik vajavad varsti tööd. USA majanduskasvu perioodidel on nende inimeste järele ka praktiline vajadus. Just tänu sellele on juba 20. sajandi algusest saadik suhtutud Mehhikost tulevate illegaalide vastu üsnagi leebelt. Ränne Mehhikost USAsse on kestnud ligi sajandi ning Mehhikos räägitav hispaania keel on jõudnud ka paljudesse USA piirkondadesse.
Tervishoid
Alates 1990. aastast on Mehhiko meditsiini osas üleminekuetapis ning paljud näitajad, näiteks suremus, on suurlinnades saadud pea sama väikeseks kui Saksamaal või Jaapanis. Mehhiko meditsiiniline infrastruktuur on üsnagi kõrgelt arenenud ja seda just suuremates linnades, kuna maakogukondadel puudub endiselt varustus edasijõudnud meditsiini protseduuride jaoks. See tõttu on maaelanikud sunnitud parema arstiabi saamiseks linna liikuma.
Riigi rahastatavad asutused, näiteks Mehhiko sotsiaalkindlustuse instituut (IMSS) ja riigitöötajate sotsiaalkindlustuse ja -teenuste instituut (ISSSTE), mängivad olulist rolli tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas. Eratervishoiuteenused on samuti väga olulised ja moodustavad 13% kogu riigi meditsiiniüksustest.
Meditsiiniline väljaõpe toimub enamasti avalik-õiguslikes ülikoolides, kus palju spetsialiseerutakse kutse- või praktikakohtadele. Mõned Mehhiko avalik-õiguslikud ülikoolid, näiteks Guadalajara ülikool, on USA-ga sõlminud lepingud Ameerika Ühendriikide meditsiiniüliõpilaste vastuvõtmiseks ja koolitamiseks.
Haridus
2004. aastal oli kirjaoskuse määr alla 14-aastaste noorte hulgas 97% ja üle 15-aastaste inimeste seas 91%, asetades Mehhiko UNESCO andmetel maailma edetabelis 24. kohale.
National Autonomous University of Mexico on saanud 103. koha QS World University Rankingsis, ning see teeb sellest ühtlasi ka Mehhiko parima ülikooli.
Muusika
Mehhiko ühiskond kuulab palju erinevaid muusikažanre, näidates Mehhiko kultuuri mitmekesisust. Pärimusmuusika hulka kuuluvad mariachi, banda, norteño, ranchers ja corridos; igapäevaelus kuulab enamik mehhiklasi kaasaegset muusikat, näiteks poppi, roki jne, nii inglise kui ka hispaania keeles. Mehhikos on Ladina-Ameerika suurim meediatööstus, kus reklaamitakse Mehhiko artiste, kes on kuulsad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Euroopa osades, eriti Hispaanias.
Majandus
pisi|350px|Riigid, millega Mehhiko on sõlminud vabakaubanduslepingu Mehhiko majandus on suuruselt maailmas 11. kohal. Majandus suurenes 2010. aasta teisel poolel võrreldes esimese poolega 7,6%.
1. jaanuarist 1994 on Mehhiko Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (NAFTA) liige. 2000. aastal sõlmis Mehhiko vabakaubanduslepingu Euroopa Liiduga.
Tööjõulisi on Mehhikos 46,2 miljonit, töötus oli 2009. aasta seisuga 5,5%.
Väliskaubandus
Mehhiko tähtsaimad ekspordiartiklid on tööstuses produtseeritud kaubad, nafta ja naftasaadused, hõbe, puuviljad, köögiviljad, kohv ning puuvill. Mehhiko tähtsaimad ekspordipartnerid on Ameerika Ühendriigid 80,5%, Kanada 3,6%, Saksamaa 1,4% (2009).
Mehhiko tähtsaimad impordiartiklid on metallitöötlusmasinad, põllumajandusmasinad, autode koostedetailid, mootorsõidukite varuosad, lennukid, elektroonika ja lennukite varuosad. Mehhiko tähtsaimad impordipartnerid on Ameerika Ühendriigid 56,7%, Hiina 9,35%, Lõuna-Korea 5,21% (2009).
Saue küla
1976. aastast kandis küla nime Kanama. 2014. aastal võeti taas ametlikult kasutusele varasem nimi Saue.
Abeli rühm
Abeli rühmaks (Niels Henrik Abeli järgi) ehk kommutatiivseks rühmaks nimetatakse matemaatikas rühma G, mille korrutamistehe (tähis *) on kommutatiivne, st
Kommutatiivse rühma vastandmõiste on mittekommutatiivne rühm.
Aditiivne ja multiplikatiivne tähistus
Tavaliselt kasutatakse Abeli rühmade puhul aditiivset tähistust: rühma korrutamistehe on +, ühikelement on 0 ja elemendi a pöördelement on –a.
Näiteid
Reaalarvud moodustavad liitmise suhtes Abeli rühma (reaalarvude rühm); nullist erinevad reaalarvud moodustavad korrutamise suhtes Abeli rühma (nullist erinevate reaalarvude rühm). Ühikelemendiga kommutatiivses assotsiatiivses ringis võib ka üldjuhul välja tuua kaks Abeli rühma: kõikide elementide aditiivne rühm ja pööratavate elementide multiplikatiivne rühm.
Kommutatiivsuse pärandumine
Abeli rühmade alamrühmad, faktorrühmad, korrutised ja otsesummad on Abeli rühmad.
Perioodiline osa
Abeli rühma kõik lõplikku järku elemendid moodustavad alamrühma, mida nimetatakse selle Abeli rühma perioodiliseks osaks ehk väändeks ehk väändealamrühmaks ehk maksimaalseks väändealamrühmaks ehk maksimaalseks perioodiliseks alamrühmaks.
Faktorrühmas perioodilise osa järgi ei ole lõplikku järku elemente peale 0.
Perioodiline Abeli rühm
Perioodiline Abeli rühm on Abeli rühm, mis koosneb ainult lõplikku järku elementidest.
Väändeta Abeli rühm
Väändeta Abeli rühm on Abeli rühm, mille perioodiline osa on {0}; teiste sõnadega, Abeli rühm, mille ainuke lõplikku järku element on 0.
Segatud Abeli rühm
Segatud Abeli rühm on Abeli rühm, mille perioodiline osa ei lange kokku ei selle rühma endaga ega nullalamrühmaga {0}; teiste sõnadega, Abeli rühm, millel on nii lõplikku järku elemente kui ka lõpmatut järku elemente.
Alamrühmad on normaalsed
Abeli rühmal on kõik alamrühmad normaalsed (normaaljagajad), nii et nende järgi saab moodustada faktorrühmi.
Perioodilise rühma laiend väändeta rühma kaudu
Igal segatud Abeli rühmal on alamrühm, mis on perioodiline Abeli rühm ja mille järgi võetud faktorrühm on väändeta rühm. Teiste sõnadega, iga segatud Abeli rühm on perioodilise Abeli rühma laiend väändeta rühma abil. Selliseks perioodiliseks alamrühmaks on selle Abeli rühma perioodiline osa.
Üldjuhul ei eraldu Abeli rühma perioodiline osa otsesumma komponendina.
Topoloogia
Paljudel suurtel Abeli rühmadel on loomulik topoloogia, mis teeb nad topoloogilisteks rühmadeks.
Kategooria
Kõigi Abeli rühmade kogum koos nendevaheliste homomorfismidega moodustab Abeli rühmade kategooria Ab, mis on  Abeli kategooria prototüüp.
Lahendamata küsimusi
Abeli rühmade esimest järku teooria lahenduvuse kindlakstegemine ning lõplike Abeli rühmade fundamentaalteoreem on Abeli rühmade teooria õnnestumised, kuid lahendamata küsimusi on veel palju:
Rudolf Bauer
thumb|Rudolf Bauer Rudolf Bauer (2. jaanuar 1879 Budapest – 9. november 1932 Sósér) oli Ungari kergejõustiklane.
Kotlõ
Kotlõ (vadja Kattila; eesti keeles mööndav Katla) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Kotlõ vallas.
See on Kingissepa rajooni üks vanimatest asulatest, esimest korda temast on kirjutatud 13. sajandi allikates Kattila nime all. Selle piirkonna põliselanikud on vadjalased. Kuulus Kattila kihelkonda.
Kotlõ küla on ka tuntud ilusa, pargiga Kotlõ mõisakompleksi poolest, mis on arhitektuurimälestis. Mõisaomanikeks olid 18. sajandist Albrechti suguvõsa liikmed. Aastal 1827 elas ja töötas Kotlõ külas kunstnik Orest Kiprenski.
Gennadi Tšeburanov
Gennadi Tšeburanov (sündinud 1938) on Eesti poksija. Ta poksis Tallinna Kalevis.
Tšeburanov oli II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) Eesti NSV meister (1962).
Tšeburanov ja tema vastane Priidik Kippar diskvalifitseeriti I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1963. aasta Eesti NSV meistrivõistluste finaalis ja sel aastal jäi selles kaalus Eesti NSV meistri tiitel välja andmata.
Tšeburanov osales Eesti NSV – Soome maavõistlusel (1961) ja võitis oma kohtumise.
Tšeburanov sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha (1964). Ta sai 1962. aastal Nõukogude Liidu meistersportlase aunimetuse.
Presbüter
Presbüter (kreeka keeles presbyteros, vanem) oli varakristlikus kirikus kogudusevanem.
Nimetust kasutatakse tänapäeval ka vaimuliku tähenduses.
Georgi Gurdžijev
pisi|Georgi Gurdžijev Georgi Ivanovitš Gurdžijev (vene keeles Гео́ргий Ива́нович Гурджи́ев, kreeka keeles Γεώργιος Γεωργιάδης, armeenia keeles Գեորգի Գյուրջիև; ingliskeelses kirjanduses ka George Ivanovich Gurdjieff; 13. jaanuar 1866/1872? Aleksandropol – 29. oktoober 1949 Neuilly-sur-Seine) oli Armeenia päritolu müstik ja 20. sajandi esimese poole üks mõjukamaid vaimseid õpetajaid.
Ta isa oli kreeklane (Georgios või Ivan Georgiades) ja ema armeenlane, kes oli pärit Armeenia linnast Alexandropolisest (praegu Gjumri), mis kuulus sel ajal Venemaa Keisririigi alla.
Tema rajatud on "Neljanda Tee" vaimne kool.
Kilpisjärvi
Kilpisjärvi ehk Gilbbesjávri (ka Kilpisjärvi-Alajärvi) on järv Skandinaavia poolsaare põhjaosas Soome ja Rootsi piiril.
Kilpisjärvi asub Soome loode- ja Rootsi põhjatipu lähedal. Suurem osa temast asub Soomes Lapi maakonnas Enontekiö vallas, väiksem ülejäänud osa Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas. Soome, Rootsi ja Norra piiride kolmikpunkt Treriksröset asub järve kaldast 2,5 km loodes.
Järv koosneb kahest omavahel kitsa väinaga ühendatud osast: Ylinen Kilpisjärvi (põhjasaami keeles Bajit Gilbbesjávri) ehk Yläjärvi ehk lihtsalt Kilpisjärvi põhjas ja Alanen Kilpisjärvi (põhjasaami keeles Vuolit Gilbbesjávri) ehk Ala-Kilpisjärvi ehk Alajärvi lõunas. Neid eraldab Salmivaara tundur. Järve kogupindala on 37,3 km², sellest moodustab Yläjärvi 23,1 km² ja Alajärvi 14,2 km². Järve keskmine sügavus on 19,5 m, suurim sügavus on Yläjärvis 47 m, Alajärvis 57 m. Veetaseme kõrgus merepinnast on 473 m, veetaseme aastane kõikumisulatus 63 cm. Järve ruumala on 0,73 km³.
Suurimad saared on Yläjärvi Rootsi-osas asuv Isosaari (5,5 ha) ja Alajärvi Soome-osas asuv Kutusaari (3,5 ha).
Kilpisjärvi asetseb Skandinaavia mäestiku eelmägedes, teda ümbritsevad suured tundrud. Neist kõige tuntum on järve idakaldal üksildasena kõrguv saami püha mägi Saana (1029 m), mille tipust avaneb vaade Kilpisjärvile. Soome poolel ulatuvad tipud järve pinnast 300–550 m, Rootsi poolel umbes 300 m kõrgemale.
pisi|vasakul|Vaade lõunasse Kilpisjärvile Iso-Malla tundru nõlvalt pisi|Vaade Ala-Kilpisjärvile ja Saana mäele maanteelt E8 (2009) pisi|Vaade Saana tipust Kilpisjärvi põhjaotsale
Tüübilt on Kilpisjärvi ultraoligotroofne selgeveeline järv. Järve valgla pindalaga 293 km² kuulub lähisarktilisse kase metsavööndisse. Osaliselt asub valgla ülalpool metsapiiri ja on osaliselt kaetud sookase hõrendikega. Järve lõunatipust voolab välja Könkämäeno jõgi. Kuigi see jõgi kuulub Põhjalahe vesikonda, on Kilpisjärvil samal ajal loodetipu kaudu olemas ühendus ka Põhja-Jäämerega.
Kilpisjärvi on jääs keskmiselt 223 päeva aastas. Ta külmub täielikult kinni keskmiselt 7. novembril ja vabaneb jääst keskmiselt 19. juunil. Suurima paksuse, keskmiselt 90 cm, saavutab jääkate aprilli lõpuks. 1966. aasta aprillis mõõdeti jää paksuseks 114 cm, mis on Soome keskkonnaameti registreeritud Soome järvejää paksuse rekord.
Vee pinnakihi keskmine temperatuur on kõige kõrgem augustis, mil see on 11,4 °C. Vee pinnakihi maksimaalne temperatuur on keskmiselt 13,9 °C.
De libero arbitrio
"De libero arbitrio" ehk "De libero arbitrio voluntatis" ("Vabast tahtest") on Augustinuse kolmeraamatuline teos, mille kirjutamist ta alustas 388 ning lõpetas 395. Teos on suunatud maniluse vastu, nagu Augustinus korduvalt mainib teoses "Retractationes" (1,IX).
Kuigi teose teema on vaba tahe, hõlmab selle temaatika peaaegu kõik Augustinuse filosoofia erijooned ning räägib eetikast, tunnetusest, Jumalast ja inimloomusest.
Kilpisjärvi
Tähtsaimad kalaliigid on siig (Coregonus lavaretus) ja arktika paalia (Salvelinus alpinus). Siiga lasti järve sisse massiliselt aastatel 1959–1964, mis tõi kaasa üleasustuse ja kalavarude vähenemise. Peale nende väärivad nimetamist luts (Lota lota), lepamaim (Phoxinus phoxinus), harjus (Thymallus thymallus) ja kirjuuim-võldas (Cottus poecilopus). Järves elab ka järveforelle (Salmo trutta), ahvenaid (Perca fluviatilis) ja hauge (Esox lucius).
De libero arbitrio
Augustinus sõnastas esimesena selgelt libertaarse lahenduse vaba tahte probleemile. Tahet ei määra mingid välistegurid, vaid tahe ise määrab valiku. Sellepärast me saame oma tegude eest vastutada. See vabadus toob kaasa kurja. Miks Jumal lubab kurja? Ilma vabaduseta ei oleks kurja, kuid ei oleks ka head. Maailm oleks nagu Jumala nukuteater.
Kilpisjärvi
Kilpisjärvi idakaldal kulgeb Euroopa maantee E08. Selle ääres asub Kilpisjärvi küla, mis on kujunenud populaarseks puhkekohaks nii suvel kui ka talvel. Idakaldal paikneb Helsingi ülikooli bio- ja keskkonnateaduste teaduskonna väliuurimisbaas. Põhjakallas piirneb Malla looduskaitsealaga. Loodetipus on kunagine saami asulakoht Koltaluokta. Suvel toimub järvel regulaarne paadiühendus Kilpisjärvi küla ja Koltaluokta lahetipu vahel, kust viib 3 km pikkune matkarada Soome, Rootsi ja Norra ühise piiripunkti Treriksrösetini.
De libero arbitrio
Esimene raamat
''Autor tõstatab kõigepealt küsimuse kurja päritolust; seejärel ta selgitab, milles seisneb süüteo kurjus; ta näitab siis, et halvad teod tulenevad vabast tahtest ehk inimese tahte vabast otsusest, sest mõistus ei sunni kedagi alluma halvas teos valitsevale kirele.
1.–6. Seadus hoiab vaos kurja, mis on himust.
Kilpisjärvi
Sellest, et Kilpisjärvi ei ole hea kalajärv, annab tunnistust iga aasta mai alguses järvejääl korraldatav kalapüügivõistlus "Vain kaksi kalaa" ('ainult kaks kala'). . Vaatamata sellele, et osalejaid on tavaliselt tuhandetes, tuleb auhinnad tihti jagada loosi teel, sest keegi ei ole suutnud välja püüda kala, mis rahuldab võistlusreeglites sätestatud tingimusi.
De libero arbitrio
Esimene raamat
1. Kas Jumal on mingi kurja põhjustaja?
Kust kuri
1.1. Evodius: Ütle palun, kas mitte Jumal ei ole kurja põhjustaja?
Augustinus: Ütlen, kui sa teed selgeks, millise kurja kohta sa küsid. Me ju hüüame tavaliselt "kurjaks" kahel moel: ühel moel, kui ütleme, et keegi on kurja teinud; teisel moel, kui keegi on mingi kurja käes kannatanud.
Evodius: Ihkan teada mõlema kohta.
Augustinus: Aga kui sa tead või usud, et Jumal on hea – ja teistmoodi ei olegi õige uskuda –, siis ta ei tee kurja; jällegi, kui me tunnistame, et Jumal on õiglane – ja seda eitada on ju pühaduseteotus –, siis ta tasub headele ja karistab õelaid; igatahes on need karistused kuri nende jaoks, kes nende käes kannatavad. Nii et kui mitte keegi ei kanna karistust ebaõiglaselt – mida me peame uskuma, sest me ju usume, et seda universumit valitseb jumalik ettehoole –, siis selle esimese kurjaliigi põhjustaja Jumal ei ole, küll aga teise oma.
Evodius: On kindlalt teada, et Jumal selle kurja põhjustaja pole, tal on siis muu põhjustaja?
Augustinus: Kindlasti on: ta ei saa ju tekkida ilma põhjustajata. Kui sa aga küsid, kes see on, siis seda ei saa öelda: ta ei ole ju keegi üks, vaid iga kuri [inimene] on oma pahateo põhjustaja. Nii et kui sa kahtled, siis pane tähele, mis ülalpool on öeldud: pahategusid karistab Jumala õiglus. Neid ei karistataks ju õiglaselt, kui nad poleks tehtud tahtlikult. [Vrd "Retractationes" 1.IX.3]
Kurja me ei õpi
1.2. Evodius: Ma ei tea, kas keegi teeb pattu, kes pole [seda] õppinud; ja kui see on tõsi, siis ma küsin, kes see on, kellelt me oleme õppinud pattu tegema?
Augustinus: Kas sa pead õpetust [disciplinam] millekski heaks?
Evodius: Kes julgeks öelda, et õpetus on kuri?
Augustinus: Mis siis, kui ta pole ei hea ega kuri?
Evodius: Mulle tundub ta hea.
Augustinus: Tõepoolest, sest kui teadmine antakse või äratatakse õpetuse läbi, siis ju keegi ei õpi teisiti kui õpetuse läbi; või arvad sa teisiti?
Ev. Arvan, et õpetuse läbi õpitakse ainult head.
Aug. Järelikult ei õpita kurja, sest "õpetus" öeldakse ju ainult õppimise kohta.
Ev: Kust siis kuri inimeselt tekib, kui seda ei õpita?
Aug: Võib-olla sellest, et inimene pöörab end ära ja võõrandab end õppimisest, s.o teadasaamisest; aga olgu siis see või midagi muud, kindlasti on ilmne, et kuna õpetus on hea ja "õpetus" öeldakse õppimise kohta, siis ei saa kurja üldse õppida. Sest kui saaks, siis kuuluks see õpetusse, ja nõnda ei oleks õpetus hea; aga ta on hea, nagu sa ise tunnistad, järelikult kurja ei õpita, ja sa küsid asjata, kellelt me õpime kurja tegema; või kui kurja õpitaksegi, siis sellena, mida tuleb vältida, mitte teha. Seetõttu ei ole kurja tegemine midagi muud kui õpetusest kõrvale kaldumine.
Arusaamine ei ole kuri
Ev. Mina arvan nüüd, et on kaks õpetust: üks, mille läbi me õpime head tegema, ja teine, mille läbi me õpime kurja tegema. Sest kui sa küsisid, kas õpetus on hea, siis minu nõu haaras hüve enese armastus, nii et ma kaesin ainult seda õpetust, mis käib hea tegemise kohta, seetõttu ma vastasin, et [õpetus] on hea; nüüd aga meenub mulle teine [õpetus], mille kohta ma kahtluseta kinnitan, et see on kuri, ja mille põhjustaja järele ma küsin.
Aug. Kas sa vähemalt arusaamist [intellegentiam] arvad olevat ainult hea?
Ev. Muidugi pean ma seda nii heaks, et ma ei näe, mis võiks inimeses olla parem; ja ma ei ütleks kuidagi, et mõni arusaamine võiks kuri olla.
Ev. Sugugi ei võiks.
Aug. Nii et kui igasugune arusaamine on hea ja keegi, kes ei saa aru, ei õpi, siis igaüks, kes õpib, teeb head: sest igaüks, kes õpib, saab aru, ja igaüks, kes saab aru, teeb head; nii et kui keegi küsib põhjustaja järele, kelle läbi me midagi õpime, siis ta küsib tegelikult põhjustaja järele, kelle läbi me head teeme. Sellepärast ära taha enam uurida ma ei tea millist kurja õpetajat. Kui ta on kuri, siis ta ju ei ole õpetaja; kui ta on õpetaja, siis ta ei ole kuri.
2. Enne kui uurida kurja päritolu, peab teadma, mida me peame Jumala kohta uurima.
Mida Augustinus kurja kohta arvab
2.4. Ev. Et sa sunnid piisavalt, et ma tunnistaksin, et me ei õpi kurja tegema, siis ütle, kust me teeme kurja. Aug. Sa puudutad seda küsimust, mis mind noorukina tugevasti erutas ning tõukas väsinuna ketserite sekka, ja paiskas mind alla. See langemine tabas mind ja tühjade juttude hunnik mattis mind enda alla nii, et kui tõe leidmise armastus ei oleks mulle välja mangunud Jumala abi, ei oleks ma suutnud sealt välja pääseda ega puhata selles esimeses, küsimise vabaduses. Ning kuna mul on selle küsimuse lahendamisega tõsi taga, esitan selle sulle järjekorras, milles ma ise välja ronisin. Jumal on ju juures ning paneb meid aru saama sellest, mida oleme uskunud. Me oleme ju hästi teadlikud, et me järgime kulgu, mille on ette kirjutanud prohvet [ Jesaja ], kes ütles: "Kui te ei ole uskunud, siis te ei saa aru" [ Jesaja 6:9]: kuuldes kuulete ega mõista]. Me usume aga, et kõik, mis on, on ühest Jumalast ning et ometi ei ole Jumal pattude põhjustaja. Ent vaimu erutab see, et kui patud on nendest hingedest, mis Jumal lõi, need hinged aga [on] Jumalast, siis kuidas patud ei ole Jumalaga väikese vahega seotud.
Usuga järgime Jumalat ja korda
2.5. Ev. Sa ütlesid nüüd ise selgesti välja selle, mis mind mõtlemisel väga vaevab ning mis mind sellele uurimisele sundis ja tõmbas.
Aug. Ole mehise vaimuga ja usu seda, mida sa usud: midagi ei usuta ju paremini, isegi, kui põhjus, miks nii on, on peidus. Arvata Jumalast kõige paremini on ju vagaduse kõige tõelisem algus; ja keegi ei arva Jumalast kõige paremini, kui ta ei usu, et Jumal on kõigeväeline ega ole vähimaski osas muutlik; ning et Jumal on kõikide hüvede looja, millest ta ise on kõige oivalisem; samuti kõige oma loodu kõige õiglasem juhtija; ning et ta ei toetu loomisel mitte mingile loodusele, just nagu ta poleks eneseküllane. Sellest tuleneb, et ta lõi kõik eimillestki; aga endast ta mitte ei loonud, vaid sünnitas selle, mis on temaga võrdne, keda me nimetame ainsaks Jumala Pojaks, keda me selgemalt lausuda püüdes nimetame Jumala Vooruseks ja Jumala Tarkuseks, mille läbi ta tegi kõik, mis on tehtud eimillestki. See paika pandud, püüame sellest asjast arusaamise poole, mida sa pärid, Jumala abiga, niimoodi.
3. Himu on kurja alge
Miks abielurikkumine on kuri?
3.6. Aug. Küsid küll, kust me teeme kurja: niisiis tuleb kõigepealt arutada, mis on kurja tegemine; ütle välja, mis sa selle asja kohta arvad. Aga kui sa ei suuda kõike korraga lühidalt sõnadesse panna, siis tee oma arvamus mulle teatavaks vähemalt neid pahategusid ükshaaval meenutades.
Ev. Abielurikkumised ja tapmised, et jätta kõrvale ülejäänud, mille loetlemiseks ei piisa ajast või mälust – kellele ei tunduks need teod kurjad?
Aug. Ütle mulle kõigepealt, miks sa pead abielurikkumist kurja tegemiseks; kas sellepärast, et seadus keelab seda teha?
Peera
Peera on Kilpisjärvi küla piiresse arvatav asula Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas Enontekiö vallas Könkämäeno kaldal maantee E08 ääres. Jõe vastaskaldal on Keinovuopio, kuhu viib rippsild.
Kõola
Kõola on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Peera
Asula paikneb umbes 10 km Kilpisjärvi külast lõunas. Läheduses on järv Peerajärvi.
Kõola
Mööda küla lõunakülge voolab Paduvere oja. Idakülge märgib Tallinna–Tartu raudteeliin koos Pedja raudteejaamaga. Põhjakülg läbib osaliselt Kemba raba.
Peera
Peera peahoone on mägi- ja kanuumatkajate baas, talvel suusatajate öömaja – 42 kohaga Peera matkakeskus. Samuti on seal tüüpilisi soome puumaju, kus on muu hulgas restoranid, kus pakutakse soome ja saami rahvustoite, sealhulgas maarohtudest valmistatud alkoholivaba saami õlut. Nende seas on Mukkarinne ja Peerahovi. Samuti on seal hostel.
Kõola
Külas asus Ripuka mõisa keskus. Selle juurde kuulunud Ripuka puude grupp ehk Ripuka mõisa park on arvatud looduskaitsealuseks objektiks.
2009. aasta Saksamaa Grand Prix
thumb|[[Nürburgring]] thumb|Võitja [[Mark Webber]] 2009. aasta Saksamaa Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja üheksas etapp, mis peeti Saksamaal Nürburgringil 12. juulil 2009.
De libero arbitrio
Miks abielurikkumine on kuri?
Aug. Mis siis, kui keegi abielurikkumise lõbusid kiites meilt küsib, miks me peame seda kurjaks ja needuseks; kas tõesti sa arvad, et tuleb seaduse autoriteedist kinni hakata inimeste ees, kes ei soovi enam mitte niivõrd uskuda kui aru saada? Mina sinuga ju usun, ja usun vankumatult, ja hüüan, et ka kõik rahvad ja hõimud peavad uskuma, et abielurikkumine on kuri: aga praegu üritame seda, mida me usus vastu võtame, ka aru saades teada ning kõige kindlamalt vallata. Mõtle niisiis järele, nii palju kui suudad, ja teata siis mulle, mis alusel sa tunnetasid, et abielurikkumine on kuri.
2009. aasta Saksamaa Grand Prix
Mark Webber sai nii kvalifikatsioonisõidus kui ka võistlusel oma karjääri esimese võidu. Võistluse teine oli Sebastian Vettel ja kolmas Felipe Massa.
Kõola
Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta ja kaks kivikalmet (sealhulgas muistne Kõola kalme). Ripuka Punamägi jääb küla territooriumist vahetult põhja Kärde küla alla.
De libero arbitrio
Miks abielurikkumine on kuri?
Aug. Mis siis, kui kellegi himu on see, et ta pakub oma abikaasa teisele ning kannatab heameelega, et too teda rikub, ning soovib, et tal oleks omakorda samasugune luba tolle abikaasa suhtes? Kas sulle tundub, et ta ei tee midagi kurja?
Ev. Vastupidi, väga palju.
Aug. Ja tema ei eksi selle reegli vastu: ta ei tee ju seda, mille all ta ise kannatada ei taha. Sellepärast sa pead otsima midagi muud, millest sa veenaksid, et abielurikkumine on kuri.
Mitte mida seadus taunib...
3. 7. Ev. Mulle tundub, et see on kuri, sellepärast, et ma olen sageli näinud, et inimesed taunivad seda kuritegu.
Aug. Mis, kas mitte inimesi enamasti ei taunita õigesti tehtu pärast? Lase ajalugu silme eest läbi, et sind mitte teiste raamatute juurde saata, siis sedasama, mis paistab silma jumaliku autoriteediga; kohe leiad, kui halvasti me arvaksime apostlitest ja kõikidest märtritest, kui väidaksime, et taunimine on pahateo kindel märk, sest nad kõik on nende tunnistuse pärast arvatud taunimise väärilisteks. Nii et kui kõik, mida taunitakse, on kuri, siis oli tollal kuri uskuda Kristusesse ja seda usku tunnistada: kui aga mitte kõik ei ole kuri, mida taunitakse, siis otsi muud, mille kohta õpetada, et abielurikkumine on kuri sellest.
Ev. Ma ei leia, mida sulle vastata.
...vaid mis on himust
3.8. Aug. Võib-olla on himu see, mis on abielurikkumises kuri: aga kuni sa otsid kurja kuskilt mujalt kui teost endast, mida praegu näha võib, oled kitsikuses. Et saaksid aru, et himu on see, mis on abielurikkumises kuri: kui kellelgi ei juhtu olema juhust võõra abikaasaga ühte heita, aga ometi on kuidagi selge, et ta seda soovib, ja kui ta seda teeks, kui võimalus antaks, siis ta ei ole vähem süüdi kui juhul, kui ta oleks teolt tabatud.
Ev. Mitte miski ei ole ilmsem, ja ma näen nüüd, et pole tarvis pikka kõnelust, et mind veenda tapmise, pühaduseteotuse ja üldse kõigi pattude asjus. Nüüd on ju selge, et üheski pahategemise soos ei valitse miski muu kui himu.
2009. aasta Saksamaa Grand Prix
Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (1.33,365).
De libero arbitrio
...vaid mis on himust
4. Vastuväide: tapmine hirmu pärast. – Mis laadi iha on süüdi?
Himust, mis on ka iha...
4.9. Aug. Kas sa tead, et seda himu [libidinem] kutsutakse teise nimega ihaks [cupididatem]?
Ev. Tean.
Aug. Mis? Kas sellel ja hirmul pole mingit vahet, või sa arvad midagi?
Aug. Usun, et sa arvad sellepärast nii, et himu himustab, hirm väldib.
Ev. Nii see on, nagu sa ütled.
Aug. Mis siis, kui keegi tapab inimese mitte sellepärast, et ta tahab mingit asja kätte saada, vaid kartes, et temaga võib halba juhtuda? Kas see ei ole tapmine?
Ev. On küll, kuid see tegu ei ole sellepärast ilma himu valitsemiseta: sest kui keegi hirmust inimese tapab, ihaldab ta kindlasti ilma hirmuta elada.
Aug. Ja kas ilma hirmuta elamine tundub sulle väikese hüvena?
Ev. See on suur hüve, aga ta ei saa tulla sellest tapmisest, sest see on kuritegelik.
Aug. Ma ei küsi, mis sellest tulla saab, vaid mida ta ihaldab. Kes ihaldab hirmuvaba elu, see ju ihaldab kindlasti hüve; ja selle pärast ei pea seda iha süüdistama; muidu süüdistaksime kõiki hüve armastajaid. Sellepärast peame tunnistama, et on tapmine, millest pole võimalik leida selle kurja himu valitsemist; ja on väär, et kõikides pattudes, mis on kurjad, valitseb himu; või siis on mingi tapmine, mis võib mitte olla patt.
Ev. Kui tapmine on inimese tapmine, siis võib see mõnikord juhtuda ilma patuta: nimelt tundub mulle, et ei sõdur vaenlast tappes, kohtunik või tema teener kurjategijat tappes, ega see, kes juhuslikult tahtmatult ja ettevaatamatult, relv käes, jookseb, ei tee pattu, kui ta inimese tapab.
Aug. Olen nõus, kuid seda tavaliselt tapmiseks ei nimetata. Vasta niisiis, kas sa arvad, et see, kes tapab isanda, kellelt ta kartis endale raskeid piinu, peab olema nende hulgas, kes küll tapavad inimese, kuid ei ole ometi tapja nime väärilised?
Ev. Mulle tundub, et ta erineb neist palju: nood ju toimivad seaduste alusel või siis mitte seaduste vastaselt; tema kuritegu aga ei kiida ükski seadus heaks.
...pärineb kuri ja patt
4.10. Aug. Jälle sa viitad autoriteedile: aga sa pead meeles pidama, et praegu me kahtlustame seda, et saada sellest aru, mida me usume; aga me usume seadusi: seega tuleb proovida, kas me niimoodi saame aru saada sellest, kas seadus, mis seda tegu karistab, ei karista mitte vääralt.
Ev. Ei karista sugugi vääralt, sest et ta karistab seda, kes tahtlikult ja teadlikult isanda tapab, mida keegi nondest ei tee.
Aug. Ja mis, tuleta meelde, et natukese aja eest sa ütlesid, et igas kurjas teos valitseb himu, ja selle tõttu tegu ongi kuri.
Ev. Mäletan muidugi.
Aug. Mis? Kas sa mitte ei tunnistanud, et sellel, kes ihaldab elada ilma hirmuta, ei ole halba himu?
Ev. Mäletan sedagi.
Aug. Et seega ori surmab isanda sellest himust, siis ta ei surma sellest süükspandavast himust. Nii et me ei ole veel kindlaks teinud, miks see kuritegu on kuri. Me oleme ju omavahel kokku leppinud, et kõik pahateod on kurjad mitte millegi muu kui selle pärast, et neid tehakse himust, see on laiduväärsest himust.
Ev. Nüüd mulle tundub, et teda taunitakse ebaõiglaselt: seda ma ei oleks küll julgenud öelda, kui mul oleks olnud midagi muud öelda.
Aug. Kas tõesti sa veensid end, et nii suur kuritegu peab jääma karistamata, enne kui mõtlesid järele, kas too ori ihaldas olla ilma hirmust isanda ees oma himude rahuldamise pärast? Iha elada ilma hirmuta ei ole ju omane mitte ainult headele, vaid ka kurjadele: aga vahe on selles, et head himustavad seda, pöörates armastuse ära neilt asjadelt, mida ei saa omada ilma ohuta neist ilma jääda; kurjad aga püüavad selleks, et anduda nende kindlusega nautimisele, kõrvaldada takistused, ja sellepärast elavad kuritegelikku ja nurjatut elu, mille parem nimi on surm.
Ev. Võtan aru pähe, ja lausa rõõmustan, et ma nii selgelt tunnetasin, mis on ka see süükspandav iha, mida nimetatakse himuks. Nüüd paistab, et see on nende asjade armastus, millest keegi võib vastu tahtmist ilma jääda.
5. Teine vastuväide: meie vastu vägivalda tarvitava inimese tapmine, mida inimlikud seadused lubavad
Himuta on see...
5.11. Ev. Sellepärast uurime nüüd palun, kas ka pühaduseteotuste puhul, mida näeme ebausuga palju tehtavat, valitseb himu.
Aug. Vaata, et see poleks ennatlik: sest mulle tundub, et kõigepealt tuleb arutada, kas anastav vaenlane või salamõrvarist varitseja surmatakse kas elu või vabaduse või kombelisuse pärast ilma mingi himuta.
Ev. Kuidas ma võin arvata, et neil puudub himu, kes löövad lahinguid nende asjade pärast, millest võivad tahtmatult ilma jääda: sest kui ei või, miks on siis tarvis nende pärast minna inimese tapmiseni välja?
Aug. Järelikult ei ole õiglane see seadus, mis annab võimaluse kas teelisele tappa teeröövel, et see teda ennast ei tapaks; või mingile mehele või naisele surmata teda vägistama kippujat enne teotamist, kui ta suudab. Ja ka sõdureid käsib seadus, et nad vaenlast tapaksid: kui ta sellest tapmisest hoidub, siis ülem karistab teda. Kas me siis julgeme öelda, et need seadused on ebaõiglased või pigem polegi seadused? Sest mulle tundub, et see pole seadus, mis pole õiglane.
...kes ebaõiglaselt varitseja tapab
5.12. Ev. Ma leian küll, et see seadus, mis on selle rahva seas, keda ta valitseb, andnud loa väiksemateks pahategudeks, et suuremaid toime ei pandaks, on seesuguse süüdistuse vastu piisavalt kaitstud. On ju palju leebem, et tapetakse see, kes varitsedes võõra elu kallale kipub, kui et see, kes oma elu kaitseb. Ja on ju palju koledam, et inimest vägistatakse, kui et see, keda püütakse vägistada, surmab selle, kes seda teha tahab. Nüüd aga, sõdur on vaenlast tappes seaduse teener; sellepärast on ta oma kohuse hõlpsasti ilma himuta täitnud. Edasi, seda seadust, mis on antud rahva kaitsmise pärast, ei saa väita omavat mingit himu. Kui ainult see, kes seaduse andis, tegi seda Jumala käsul, see on nii, nagu näeb ette igavene õiglus, siis ta võis seda teha ilma igasuguse himuta; kui ta aga kehtestas selle mingi himuga, siis sellest ei tulene, et seda seadust täitma peab himuga; sest hea seaduse võib anda ka see, kes ei ole hea. Kui näiteks keegi, kes on omandanud türannivõimu, saab kelleltki, kellele see on kasulik, tasu selle eest, et ta kehtestab, et keegi ei tohi naist vägistada, ka mitte abieluühenduse eesmärgil, siis see seadus ei ole sellepärast kuri, et selle andis too ebaõiglane ja rikutud inimene. Niisiis on võimalik seda seadust, mis käsib kodanike kaitsmise pärast tõrjuda vaenulik jõud sellesama vaenuliku jõuga tagasi, ilma himuta täita: ja seda võib öelda kõikide teenrite kohta, kes jõuga või korraga on allutatud mingitele võimudele. Aga ma ei näe, kuidas nood inimesed saavad olla laitmatud, kui seadus on laitmatu: sest seadus ei sunni neid tapma, vaid jätab neile võimaluse. Neil on niisiis vabadus mitte tappa kedagi nende asjade pärast, millest nad võivad vastu tahtmist ilma jääda ja mida nad sellepärast ei pea armastama. Elu asjus võib-olla keegi kahtleb, kas hinge ei viida mingil kombel kaasa, kui see keha surmatakse: aga kui seda saab kaasa viia, tuleb seda põlata; kui ei saa, siis pole midagi karta. Mis aga puutub kombelisusse, siis kes kahtleks, et ta rajaneb vaimul enesel, sest ta on voorus? Seetõttu ei saa vägistaja seda ära võtta. Niisiis, mida ka see, kes tapetakse, ei olnud ära võtmas, see ei ole täielikult meie võimu all: seetõttu ma ei saa aru, kuidas teda meie omaks nimetada. Seetõttu ma küll ei laida seadust, mis lubab niisuguseid surmata, aga ma ei leia, kuidas kaitsta neid, kes surmavad.
Seadus on see, milleks jumaliku ettehooldega...
5.13. Aug. Veel vähem suudan mina leida, miks sa otsid kaitset inimestele, keda ükski seadus ei pea süüdlasteks.
Ev. Võib-olla mitte ükski, aga nende seaduste seas, mis ilmuvad ja mida inimesed loevad: aga ma ei tea, kas neid peab süüdlaseks mõni tugevam ja ülisalajane seadus, kui pole ühtki asja, mida ei haldaks jumalik ettehoole. Sest kuidas tema juures on patust vabad need, kes nende asjade pärast, mida tuleb põlata, on end määrinud inimese tapmisega? Niisiis tundub mulle ka, et see seadus, mida kirjutatakse rahvast valitsedes, lubab seda õigesti ja jumalik ettehoole karistab seda. Sest see seadus peab endale karistatavaks seda, millest piisab, et kogenematuid inimesi rahule lepitada ning valitseda nii palju kui inimesele võimalik. Aga nendel süüdel on teised kohased karistused, millest minu arvates saab vabastada ainult tarkus.
Aug. Kiidan ja kiidan heaks seda sinu eristust, mis, olgu ta kui tahes puudulik ja vähem täiuslik, on ometi julge ja midagi ülevat taotlev. Sulle ju tundub, et see seadus, mis antakse riikide valitsemiseks, teeb palju mööndusi ja jätab karistamata asju, mida jumalik ettehoole ometi karistab; ja õigusega. Ja selle pärast, et ta ei tee kõike, ei tule teda veel laita selle eest, mida ta teeb. 6. Igavene seadus on inimlike seaduste reegel. Igavese seaduse mõiste.
...rahvaste valitsemisel muutub...
6.14. Aug. Aga eristame hoolikamalt; kui soovid, mil määral tuleb selle seaduse läbi, mis inimesi selles elus vaos hoiab, pahategusid karistada: seejärel ülejäänut, mida jumaliku ettehoolde läbi karistatakse vältimatumalt ja salajas.
Ev. Soovin, kui on kuidagi võimalik, kuidagi jõuda niisuguse asja piirideni; sest minu meelest on ta lõpmatu.
Aug. Pane aga tähele, ja asu vagadusele tuginedes mõistuse teedele. Sest miski ei ole nii raske ja keeruline, et ta Jumala abiga ei saaks üliselgeks ja ülikergeks. Niisiis, temale toetudes ja temalt abi paludes otsigem seda, mis oleme sihiks võtnud [instituimus]. Ja kõigepealt ütle mulle, kas see seadus, mida kirjalikult kuulutatakse, on seda elu elavatele inimestele abiks.
Ev. See on ilmne: rahvad ja riigid koosnevad ju igatahes nendest inimestest.
Aug. Mis, kas need inimesed ja rahvad on sedasama laadi asjade seas, mis ei saa hävida ja muutuda, ja kas nad on täiesti igavesed, või on nad muutlikud ja aegadele allutatud?
Ev. Kes kahtleks, et see sugu on selgelt muutlik ja aja võimu all?
Aug. Järelikult, kui rahvas on hästi mõõdukas ja tõsine ning üldise kasu kõige hoolikam valvur, kusjuures igaüks peab eraasja avalikust asjast väiksemaks, kas siis mitte õigesti ei anta seadus, millega sellel rahval endal lubatakse valida endale magistraadid, kelle läbi tema asja, see on avalikku asja, hallatakse?
Ev. Täiesti õigesti.
Aug. Edasi, kui vähehaaval rikutud saades see rahvas eelistab eraasja avalikule asjale ja tal on äraostetav hääletamine ning rikutuna nende poolt, kes armastavad auameteid, usaldab ta enda valitsemise häbistatuile ning kuritegudega rüvetatuile, kas ei ole siis samamoodi õige, kui astub esile keegi hea mees, kes suudab palju, võtab sellelt rahvalt ära võimu auameteid anda ning jätab otsustamise vähestele headele või ka üheleainsale?
Ev. Ka see on õige.
Aug. Et seega need kaks seadust nõnda tunduvad olevat omavahel vastandlikud, et üks nendest annab rahvale auametite andmise võimaluse, teine võtab selle ära, ja kui see teine seadus on antud nõnda, et nad ei saa kuidagi mõlemad korraga ühes riigis olla, kas me siis ütleme, et mõni nendest on ebaõiglane ja seda ei tule anda?
Ev. Sugugi mitte.
Aug. Nimetame siis, kui sobib, selle seaduse ajalikuks [temporalem], mis on küll õiglane, kuid mida ometi saab aja jooksul õiglaselt vahetada?
...muutumatust seadusest
6.15. Aug. Mis, seda seadust nimetatakse ülimaks mõistuseks [summa ratio], mida tuleb alati järgida ja mille läbi kurjad pälvivad viletsa elu ja head õndsa elu, mille läbi lõpuks antakse õigesti ka see seadus, mille kohta me ütlesime, et teda tuleb kutsuda ajalikuks ja teda muudetakse õigesti, kas saab ühelegi arukale inimesele ta mitte tunduda muutumatu ja igavesena? Kas tõesti võib mõnikord olla ebaõiglane, et kurjad on viletsad, head aga õndsad; või et mõistlik [modestus] ja tõsine rahvas valib ise endale magistraadid, kergemeelne [dissolutus] aga on sellest loast ilma?
Ev. Leian, et see on igavene ja muutumatu seadus.
Aug. Arvan, et sa leiad ühtlasi, et selles ajalikus seaduses ei ole midagi õiglast ja seaduspärast [legitimum], mida inimesed ei oleks endale tuletanud sellest igavesest seadusest: sest kui see rahvas andis mingil ajal õiglaselt auameteid, teisel ajal jälle ei andnud õiglaselt, siis see, et see vaheldumine on õiglane, on võetud [tracta] sellest igavesusest, millega on alati õiglane, et tõsine rahvas annab auameteid, kerglane ei anna; või kas sulle tundub teisiti?
Ev. Olen nõus.
Aug. Et seega lühidalt, nii palju kui ma suudan, sõnadega seletada selle igavese seaduse mõistet, mis on meisse vermitud, on see see, et on õiglane, et kõik oleks kõige korrastatum; kui sa arvad teisiti, siis ütle. Ev. Sa räägid tõtt, mul pole sulle midagi vastu öelda.
Aug. Et see niisiis on üks seadus, millest kõik ajalikud seadused inimeste valitsemiseks, kas see siis saab mingil moel muutuda?
Ev. Saan aru, et sugugi ei saa: ükski jõud, ükski juhtum, ükski asjade hävimine ei saa kunagi teha nii, et ei oleks õiglane, et kõik oleks kõige korrastatum.
7–11. Vaim valitseb ja käsutab.
7. Kuidas inimene on igavese seadusega hästi reguleeritud. – Parem on teada kui elada.
Üks asi on elada, teine asi on teada, et elatakse
7. 16. Aug. Vaatame nüüd, kuidas inimene iseeneses on kõige korrastatum: rahvas koosneb ju ühe seadusega ühendatud inimestest; see seadus, nagu öeldud, on ajalik. Ja ütle mulle, kas sulle on ülikindel, et sa elad.
Ev. Aga mida kindlamat mul oleks sulle vastata?
Aug. Mis, kas sa seda vahet oskad teha, et üks asi on elada, teine asi on teada, et elatakse?