cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maailm kui tahe ja kujutlus
§ 31
Need kaks paradoksi on teineteise parimad kommentaarid nagu kaks teed, mis viivad ühte kohta. Kant ütleb, et aeg, ruum ja põhjuslikkus ei ole asja iseeneses määratlused, vaid kuuluvad ainult nähtumusse ning on kõigest meie tunnetuse vormid. Seetõttu kuuluvad ka paljus ning tekkimine ja hävimine ainult nähtumusse. Kogu kogemus on kõigest nähtumuse tunnetus, nii et selle seadused asja iseeneses kohta ei kehti. See käib ka meie mina kohta: me tunnetame seda ainult nähtumusena, mitte nii, nagu see iseeneses on. Platon ütleb, et selle maailma asjadel, mida meie meeled tajuvad, ei ole tõelist olemist, nad aina saavad ega ole kunagi, neil on ainult suhteline olemine, nad on ainult üksteise suhtes ja selle suhtetõttu, nii et nende olemasolu võib samahästi nimetada mitteolemiseks. Nad ei ole päris tunnetuse (teadmise) objektid, sest päriselt saab tunnetada ainult seda, mis on iseenesest ja omaette ning alati ühtemoodi, need aga on ainult tajust ajendatud tõekspidamise (arvamuse) objektid. Kui me piirdume nende tajumisega, oleme nagu inimesed, kes istuvad pimedas koopas nii kõvasti kinniseotuna, et nad ei saa pead pöörata ja näevad ainult seda, kuidas nende taga põleva tule valgel ilmuvad nende ees olevale seinale varjupildid tegelikest asjadest, mida kantakse nende ja tule vahel, ja ka isegi üksteisest ja igaühest endast. Nende tarkus seisneks, et nad kogemuse põhjal ennustavad varjude järjekorda. Aga olevalt olevaks ehk tõeliselt olevaks saab nimetada ainult varjupiltide prototüüpe, sest see on alati ega saa ega hävi. Need on igavesed ideed, kõikide asjade algvormid. Neil pole paljust, sest iga idee on oma olemuse poolest ainult üks, algkuju, mille järelkujud ehk varjud on kõik temaga ühenimelised üksikud muutlikud sama liiki asjad. Neil pole ka tekkimist ega hävimist, sest nad on tõeliselt olevad, mitte kunagi saavad ega hävivad. (Nende kahes eituses kätkeb paratamatu eeldusena, et ajal, ruumil ja põhjuslikkusel pole nende jaoks tähtsust ega kehtivust ja neid ei ole nendes olemas.) Ainult neid saab päriselt tunnetada, sest päriselt tunnetada saab ainult seda, mis on alati ja igas suhtes (iseeneses), mitte seda, mis on ja ka jälle ei ole, oleneb, kuidas vaadata. – On ilmne, et mõlema õpetuse siemine mõte on sama, et mõlemad kuulutavad nähtava maailma nähtumuseks, mis on iseenesest tühine ning millel on tähendus ja laenatud reaalsus ainult selle tõttu, mis selles väljendub, (ühel on see asi iseeneses, teisel idee). Tõeliselt olevale on mõlema õpetuse järgi nähtumuse kõik, ka kõige üldisemad ja olemuslikumad vormid täiesti võõrad. Kant ütles abstraktselt kokku võttes otsesõnu, et aeg, ruum ja põhjuslikkus on ainult nähtumuse vormid ning asjal iseeneses neid pole. Platon lihtsalt eitas ideede kohta samalaadse paljust, tekkimist ja nähtumust, mis on võimalikud ainult nende vormide tõttu.
Et Kanti väljendust Platoni omale veel lähemale tuua, võiks ka öelda: aeg, ruum ja põhjuslikkus on see meie aru aparatuur, mille tõttu tegelikult ainus iga liiki olev esitub meile samalaadsete üha uuesti lõputus järgnevuses tekkivate ja hävivate olevate paljusena. Asjade haaramine selle aparatuuri abil ja järgi on immanentne, aga see haaramine, mis teadvustab, kuidas sellega lugu on, on transtsendentaalne. Viimane võetakse abstraktselt vastu puhta mõistuse kriitika kaudu, aga erandlikult võib see tulla ka intuitiivselt. See viimane on Schopenhaueri lisandus.
§ 32
Idee ja asi iseeneses ei ole siiski absoluutselt üks ja seesama, sest idee on meile ainult asja iseeneses vahetu ja seetõttu adekvaatne objektsus, aga asi iseeneses ise on tahe. Asi iseeneses peab Kanti järgi olema vaba kõikidest tunnetamise kui niisuguse juurde kuuluvatest vormidest, ja see on Kanti viga, et ta ei arvanud nende vormide hulka eelkõige subjekti jaoks objekt olemist, sest just see igasuguse nähtumuse, ettekujutuse esimene ja kõige üldisem vorm; ta oleks seetõttu pidanud selgesõnaliselt eitama, et asi iseeneses on objekt. Platoni idee aga on paratamatult objekt, tunnetatav, ettekujutus, ja just selle poolest erineb asjast iseeneses, aga ka ainult selle poolest. Ta on endalt heitnud ainult nähtumuse allutatud vormid, mis on aluse lause all, või õigemini ei ole veel nendesse sise läinud; aga ta on säilitanud esimese ja kõige üldisema vormi, ettekujutuse vormi üldse, subjektile objekt olemise vormi. Need allutatud vormid paljundavadki idee üksikuteks ja hävivateks indiviidideks, kelle arv on idee suhtes täiesti tähtsusetu. Kui idee langeb subjekti kui indiviidi tunnetusse, võtab ta aluse lause vormi. Üksik, aluse lause järgi nähtuv asi on asja iseeneses (tahte) vahendatud objektiveering; nende vahel on veel idee kui tahte ainus vahetu objektsus, mis pole võtnud ühtki tunnetamisele kui niisugusele omast vormi peale subjektile objekt olemise vormi. Sellepärast ongi Platoni ja Kanti vahel nii suur vastavus, kuigi rangelt võttes nad ei räägi samast asjast. Üksikud asjad ei ole tahte adekvaatne objektsus, sest neid on juba hägustanud vormid, mida väljendab aluse lause; nende vormideta ei saa indiviid tunnetada. Muidu me tunnetaksime ainult ideesid tahte objektiveerumise treppi, puhtal kujul ning maailma seisva praeguna. Kui me ei oleks indiviidid, kui meie kaemus ei oleks vahendatud kehaga, mille afektsioonidest ta lähtub ja mis ise on ainult konkreetne tahtmine, tahte objektsus, objekt objektide seas ja niisugusena, nagu ta tunnetavasse teadvusse tuleb, saab seda teha ainult aluse lause vormides, aega ja kõiki teisi vorme, mida see lause väljendab, juba eeldades ja sellega sisse tuues. Aeg on vaid jaotatud ja tükeldatud vaade, mis individuaalsel olendil on ideedest, mis on väljaspool aega, seega igavesed. Sellepärast ütleb Platon, et aeg on igaviku liikuv pilt.
Peatükk 29. Ideede tunnetusest
Intellekt, mida seni vaadeldi tema algses ja loomulikus tahtele alluvuse seisundis, on kolmandas raamatus sellest vabanenud, kuigi tegu pole püsiva vabakslastusega, vaid lühikese puhkehetkega.
Tahte teenistuses olev intellekt tunneb õigupoolest ainult asjade vahekordi, kõigepealt oma vahekordi tahtega, nii et need saavad tema motiivideks, seejärel ka just selle tunnetuse täiuslikkuse tarvis asjade omavahelisi vahekordi. See viimane tunnetus esineb ulatusliku ja olulisena alles inimese intellektil, looma intellektil isegi juhul, kui see on märgatavalt arenenud, ainult kitsastes piirides. Asjade vahekordade haaramine on ilmselt veel vahendatult tahte teenistuses. See on üleminek tahtest täielikult sõltumatule, puhtobjektiivsele tunnetusele: see on teaduslik haaramine, viimane aga kunstiline haaramine. Kui objekti paljusid ja mitmekesiseid vahekordi haaratakse vahetult koos, siis tuleb neist aina selgemalt esile objekti enda olemus ning ehitub aegamisi puhtalt suhetest, kuigi ta neist täielikult erineb. Intellekti alluvus tahtele jääb üha vahendatumaks ja väiksemaks. Kui intellektil on piisavalt jõudu saavutada ülekaal ning jätta asjade vahekorrad tahtega täiesti maha, et nende asemel haarata nähtuse läbi kõikide suhete ilmnevat puhtobjektiivset olemust, siis ta jätab maha ka pelkade suhete haaramise ja sellega ühtlasi üksiku asja kui niisuguse haaramise. Ta hõljub siis vabalt, kuulumata enam tahte juurde; üksikus asjas tunnetab ta ainult olemuslikku ning seetõttu kogu tema liiki, nii et tal on objekti juurde nüüd ideed. Idee ei ole küll veel asja iseeneses olemus, just sellepärast, et ta on tulnud pelkade uhete tunnetusest, ometi aga on ta kõikide suhete summa tulemusena asja päristine iseloom, end kaemusele objektina esitava oleva täielik väljendus, mida ei haarata vahekorras individuaalse tahtega, vaid nii, nagu ta iseenesest ilmneb, määrates ka kõik oma suhted, ainult mida seni tunnetati. Idee on kõigi nende suhete juurpunkt, täielik ja täiuslik nähtumus, tahte adekvaatne objektsus tahte sellel astmel. Isegi kuju ja värvus, mis idee kaevas haaramises on vahetu, ei kuulu õigupoolest idee juurde, vaid on vaid selle väljendumise vahend, sest ruum on ideele võõras. Ideed ei ilmuta veel olemust iseeneses, vaid ainult asjade objektiivset iseloomu, niisiis ikka ainult veel nähtumust, ja isegi seda ieloomu me ei mõistaks, kui asjade seesmine olemus ei oleks meile mujalt tuttav, vähemalt ebaselgelt ja tundes. Sellest olemusest endast ei saa ideede ega üldse puhtobjektiivse tunnetusega aru saada, nii et see jääks igavesti saladuseks, kui meil poleks sellele ligipääsu hoopis teisest küljest. Ainult seetõttu, et iga tunnetaja on ühtlasi indiviid ja sellega looduse osa, on talle valla ligipääs looduse seesmusse, iseenese eneseteadvuses, kus see ilmneb vahetult, tahtena.
Idee empiiriline korrelaat on liik. Idee on päriselt igavene, liik aga lõpmatu kestusega, kuigi selle nähtumus ühel planeedil võib kustuda. Idee on liik, mitte sugu, seetõttu on liigid looduse töö, sood inimese töö, pelgad mõisted. Artefaktidel ei ole ideid, vaid ainult mõisted, loogilised sood, mille alaliigid on loogilised liigid. Indiviidi juured on liigis, aja juured on igavikus. Nii nagu iga indiviid on seda ainult seetõttu, et tal on oma liigi loomus, on tal ka ainult seetõttu ajaline kestvus, et ta on üksiti igavikus.
Idee ja mõiste sarnasus põhineb järgmisel. Idee algne ja olemuslik ühtsus killustub tunnetava indiviidi meeleliselt ja ajuliselt tingitud kaemuse tõttu üksikute asjade paljuseks. Siis aga taastab mõistuse refleksioon selle ühtsuse, aga ainult abstraktselt, mõistena, üldisena, mille maht on küll sama nagu ideel, on aga hoopis teises vormis, mille tõttu ta on minetanud näitlikkuse ning lausalise määratletuse. Selles (aga ainult selles) mõttes saaks skolastikute keeles nimetada ideid universaalideks enne asja, mõisteid universaalideks pärast asja: nende vahel on üksikud asjad, mida tunnetab ka loom. – Muidugi tekkis skolastikute realism sellest, et Platoni ideed, millele saab omistada objektiivset, reaalset olemist, sest nad on üksiti liigid, vahetati ära pelkade mõistetega, millele realistid tahtsid objektiivset, reaalset olemist omistada ning kutsusid sellega esile nominalismi võiduka opositsiooni.
§ 33
Et meil indiviididena on ainult see tunnetus, mis allub aluse lausele, see vorm aga välistab ideede tunnetuse, siis on kindel, et kui meil on võimalik üleneda üksikute asjade tunnetuselt ideede tunnetusele, siis ainult tänu sellele, et subjektis toimub muutus, mis vastab ja on analoogne kogu objekti laadi vahetumisele ja mille tõttu subjekt, niivõrd kui ta ideed tunnetab, ei ole enam indiviid.
Tunnetamine üldse kuulub tahte objektiveerumise juurde selle kõrgematel astmetel, ja tundlikkus, närvid, aju, nagu teisedki orgaanilise olendi osad, on tahte väljendus tema objektsuse sellel astmel, vahend tahte nüüd keerukamate eesmärkide saavutamiseks, paljude vajadustega olendi alalhoiuks. Algselt ja olemuslikult on tunnetus täielikult tahte alluvuses, ja nii nagu vahetu objekt, mis põhjuslikkuse seaduse rakendamise kaudu saab põhjuslikkuse lähtepunktiks, on ainult objektiveeritud tahe, jääb ka igasugune põhjuse alust järgiv tunnetus lähemasse või kaugemasse vahekorda tahtega. Sest indiviidi jaoks on tema keha objekt objektide seas, mille kõikidega on kehal mitmekesised suhted ja vahekorrad aluse lause järgi ja mille vaatlemine viib alati, lähemat või kaugemat teed mööda, tagasi tema keha juurde, seega tema tahte juurde. See tunnetus püüab tundma õppida ainult objektide suhteid ruumis, ajas ja põhjuslikkuses. Sest ainult nende kaudu on objekt indiviidile huvitav, ainult nende kaudu on tal suhe tahtega. Tahet teeniv tunnetus tunnetab objektidest ainult suhteid, tunnetab objekte ainult niivõrd, kui nad on kohal sellel ajal, selles kohas, nendel asjaoludel, nendel põhjustel, nende tagajärgedega, ühesõnaga üksikute asjadena, ja kui need suhted ära kaotada, oleks tema jaoks ka objektid kadunud, – Ka see, mida teadused asjade juures vaatlevad, ei olemuslikult midagi muud kui suhted. Tavalisest tunnetusest eristab seda ainult süstemaatilisus. Igasugusel suhtel on ainult suhteline olemasolu, näiteks igasugune ajas olemine on ka jälle mitteolemine, sest aeg on ainult see, mille tõttu samal asjal võivad olla vastandlikud määratlused: seetõttu iga nähtumus ajas ka jälle ei olegi, sest tema algust lahutab lõpust ainult aeg, olemuslikult kaduv, püsitu ja suhteline, mida siin nimetatakse kestuseks. Aeg aga on tahte teenistuses oleva tunnetuse kõikide objektide kõige üldisem vorm ja selle ülejäänud vormide algtüüp.
§ 34
See, kes on saanud puhtalt tunnetavaks subjektiks, teadvustab seeläbi vahetult et tema kui niisugune on maailma ja kogu objektiivse olemasolu tingimus ja kandja, sest see esitub nüüd tema olemasolust sõltuvana. Ta tõmbab looduse endasse, nii et ta aistib seda veel ainult oma olemuse aktsidentsina.
Kuidas aga saaks see, kes seda tunneb, pidada iseennast erinevalt hävimatust loodusest absoluutselt hävivana? Teda haarab hoopis teadlikkus sellest, mida väljendab upanišad: "Kõik need loodud kokku olen mina, ja peale minu ei ole muud olevat."
Peatükk 30. Puhtast tunnetussubjektist
Abstraktne mõtlemine ja lugemine, mis on seotud sõnadega, kuuluvad laias mõttes küll objektiivsesse vaimutegevusse, kuid ainult mõistete vahendusel, mõisted aga on mõistuse kunstlik saadus ning juba sellepärast kavatsuslikkuse töö. Ka juhib abstraktset vaimutegevust tahe, mis annab sellele suuna ja hoiab tähelepanu koos; sellepärast on ta alati seotud pingutusega, mis aga eeldab tahte tegevust. Sel juhul ei ole vaimutegevus täiesti objektiivne, nagu esteetilise haaramise, ideede tunnetuse korral.
Puhas tunnetussubjekt on maailmasilm, mis, kuigi erineva selgusastmega, vaatab kõikidest elusolenditest, puutumatuna nende tekkimisest ja hävimisest, iseendaga alati ühe ja sellesamana, püsivate ideede kandjana. – Igaühele võib omistada kaks elu. Tahtena ja indiviidina on ta ainult üks, ja see toob talle küllalt tegemist ja kannatusi. Puhtobjektiivse ettekujutajana on ta puhas tunnetussubjekt, kelle teadvuses on ainult objektiivne maailm; niisugusena on ta kõik asjad, niivõrd kui ta neid kaeb, ja temas on nende olemasolu koorma ja vaevuseta. See ongi tema olemasolu, niivõrd kui ta eksisteerib tema ettekujutuses. Aga seal on see ilma tahteta. Aga niivõrd kui ta on tahe, ei ole see tema. Hea on igaühel selles seisundis, kus ta on kõik asjad, halb seal, kus ta on ainult üks. – Iga seisundit, iga inimest, iga elustseeni pruugib ainult puhtobjektiivselt haarata ja teha pintsli- või sõnakirjelduse esemeks, ja see näib huvitav, suurepärane, kadestusväärne; aga kui sinna oma nina pista, see ise olla, siis võib kurat lahti olla. – Noorukina püüdis Schopenhauer ennast ja oma tegusid väljastpoolt vaadata ja kirjeldada, küllap selleks, et neid endale nauditavaks teha.
Kui maailma ja selle elu kaetakse vahetult, siis vaadeldakse asju reeglina ainult nende suhetes, suhtelise, mitte absoluutse olemuse ja olemasolu poolest. Enamasti ja reeglina on igaüks andunud sellele vaatlusviisile. Schopenhauer usub, et enamik inimesi ei olegi muuks vaatlusviisiks võimelised. – Kui erandlikult juhtub, et meie intuitiivse intellekti intensiivsus hetkeks kasvab, siis me näeme asju teiste silmadega, tajume järsku ka nende absoluutset olemasolu. Asjade ideedest kõneleb kõrgem tarkus. – Selle seisundi toovad füsioloogilised protsessid, mis aju tegevust sedavõrd puhastavad ja õilistavad, et äkki tekivad kevadveed. Väljastpoolt tingib seda asjade võõrus ja see, et me neis ei osale.
Noorukile, kelle kaev intellekt veel värske energiaga toimib, esitub küll sageli loodus täieliku objektiivsusega ja seetõttu täie iluga. Aga selle vaatepildi nautimist segab mõnikord hägustav refleksioon, et need ilusana esituvad esemed ei ole temaga ka isiklikus vahekorras, tänu millele need võiksid teda huvitada ja rõõmustada; ta ootab oma elu huvitava romaani kujul. Aga seda ilu tal praegu ei oleks, kui tal poleks huvitut pilku. – Kõik on ilus ainult niikaua, kuni see meile korda ei lähe. Elu ei ole kunagi ilus, ainult pildid ilust, kunsti või luule peeglis; eriti noorpõlves, kui me veel elu ei tunne.
Miks mõjub täiskuu vaatepilt nii kosutavalt, rahustavalt ja ülendavalt? Sest kuu on kaemuse ese, mitte kunagi aga tahtmise ese. Ta on ka ülev, st häälestab meid ülevalt, sest tal ei ole meiega vahekorda, ta on maistele askeldustele igavesti võõras, näeb kõike, aga ei võta millestki osa. Tahe kaob meil teadvusest. Võib-olla sekkub ka tunne, et me jagame seda vaatepilti miljonitega, kelle individuaalne erinevus kustub selles, et nad on selles kaemuses üks; see suurendab ülevuse muljet. Seda soodustab ka see, et kuu valgustab ilma soojendamata; sellepärast nimetataksegi teda karskeks ja teda on samastatud Dianaga. – Kuu saab seetõtti ajapikku meie südamesõbraks, päike aga mitte kunagi, sest temale, nagu ülemäärasele heategijale, me ei suuda üldse näkku vaadata.
Täiesti vahetu, mõttevaba rõõm, mida toob metalliläige, veel rohkem läbipaistvusega suurendatud mulje värvidest, näiteks värviliste akende puhul, veel enam keset pilvi ja nende peegeldust päikeseloojangu ajal, rajaneb sellel, et siin võidetakse kõige kergemal, peaaegu füüsiliselt paratamatul viisil kogu meie osa tunnetuseks ilma tahteliigutuseta, nii et me satume puhta tunnetamise seisundisse, mis, kuigi see seisneb peamiselt lihtsalt võrkkesta afektsioonis, kuulub siiski valust või kehalisest naudingust täiesti vabana puhtasse tunnetamisse.
AS Aivaz
AS Aivaz oli metallitööstusettevõte Tallinnas, tegeles malmi- ja vasevalamite tootmisega.
Aastal 1939 töötas ettevõttes 75 töölist ja 8 ametnikku.
Ettevõtte eelkäija oli 1922. aastal asutatud AS J. Aivaz & Ko.
AS "Aivaz"is valmistati kultuurimälestiseks tunnistatud EELK Valjala Martini kiriku tornikell ja EELK Laatre Püha Laurentsiuse kiriku tornikell.
Ettevõte natsionaliseeriti 1940. aastal.
Viktor Pallo
Viktor Pallo (12. august 1905 Simferopol – 22. mai 1982 Moskva) oli eesti sõjandusteadlane, sõjateaduste kandidaat (1954) ja dotsent (1955).
Elulugu
Sündis Krimmis Viljandimaalt väljarännanud eestlaste peres. Lõpetas 1918 Simferopoli reaalkooli, 1926 Leningradi Internatsionaalse Sõjakooli, õppis 1927–28 Leningradis lendurvaatlejate koolis (lõpetas kiitusega). Teenis seejärel Frunze-nimelises eskadrillis Ukrainas, aastast 1929 oli Mjasnikovi-nimelise Simferopoli lennukooli instruktor. Õppis 1930–32 Žukovski-nimelises Lennuväeakadeemias, jäeti akadeemiasse adjunktiks, kuid suunati varsti Moskva lähistel Moninos asunud raskepommitajate TB-1 kursuste staabiülemaks. 1933 koolitas Pallo Jeiski merelennukoolis navigaatoreid, 1940 määrati Ivanovo Kõrgema Navigaatorite Kooli ülemaks. Sõja puhkedes ei lastud teda rindele, vaid suunati 1941 uuesti Lennuväeakadeemiasse õppejõuks (õpetas peamiselt lennuväetaktikat). Palve üleminekust tegevväkke rahuldati 1944 ning Pallo määrati Ukraina rinde pommituslennuväe korpuse staabiülema asetäitjaks. 1945 kutsuti taas Lennuväeakadeemia õppejõuks, kellena töötas 20 aastat, olles ühtlasi 1947–66 kateedriülem; aastast 1967 oli Moskva Sõjaajalooinstituudi vanemteadur. Üle 200 tema õpilastest-lenduritest pälvisid sõjas Nõukogude Liidu kangelase nimetuse, nendest üle 20 kahe- ja Ivan Kožedub kolmekordselt. Pallot autasustati Isamaasõja II järgu ordeniga, Lenini ordeni ja 2 Punalipu ordeniga, 1958 ülendati lennuväekindralmajoriks. Olnud 50 kandidaadiväitekirja juhendaja.
1971 käis Pallo esmakordselt Eestis. Maetud Moskvasse.
Teadustöö
Uurinud pommituslennuväe kasutamist ja navigatsiooni, lennunduse ajalugu. 65 teadustrükist, mis enamasti ilmusid salastatud väljaannetes.
Pau Torres
Pau Francisco Torres (sündinud 16. jaanuaril 1997 Villarrealis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Aston Villa ja Hispaania jalgpallikoondises.
Torres liitus 2002. aastal Villarreali noorteakadeemiaga. Aastatel 2016–2018 mängis ta klubi reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Villarreali põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aasta detsembris Hispaania karikavõistlustel. Hispaania kõrgliigas debüteeris ta 26. novembril 2017 mängus Sevilla vastu. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul Hispaania esiliiga klubis Málaga. Villarreali põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2019–20. Hooajal 2020–21 võitis ta Villarrealiga UEFA Euroopa Liiga ning samal aastal valiti ta ka Euroopa Liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Suvel 2023 liitus ta ligi 33 miljoni euro eest Aston Villaga.
Souad Mekhennet
pisi|Souad Mekhennet (2017) Souad Mekhennet (sündinud aastal 1978 Frankfurdis) on Saksamaa ajakirjanik.
Ta sündis 1978. aastal Frankfurdis türklannast ema ja marokolasest isa tütrena. Ta kasvas üles Saksamaal, kuid ta on viibinud lapsena ka Marokos (vanaema juures). Ta on lõpetanud Frankfurdi Goethe Ülikooli.
Ta on kirjutanud ka raamatuid. Tema raamat "I Was Told to Come Alone: My Journey Behind the Lines of Jihad" ilmus 2017. aastal New Yorgis kirjastuse Henry Holt and Co väljaandena.
2018. aastal ilmus see raamat kirjastuse Sinisukk väljaandena eestikeelses tõlkes pealkirjaga "Mul kästi tulla üksi: minu teekond džihaadi tagalasse", tõlkija Karin Suursalu.
ITER
ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor, ladina k 'rada') on rahvusvaheline tuumaenergia suurprojekt. ITER on eksperimentaal tokamak reaktor. ITER ei hakka tootma elektrienergiat, vaid on mõeldud tuleviku tuumajaamade protsesside katsetusteks. ITER asub Lõuna-Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuris Bouches-du-Rhône'i departemangus Saint-Paul-lès-Durance'is.
Ettepanek luua ja disainida ITER tuli aastal 1987 "ITER Technical Basis" kohaselt. ITER'i esialgne tähendus oli inglise keeles akronüüm "International Thermonuclear Experimental Reactor". Aastal 2005 vahetati see ladina keelsest väljendist inglise keelde tõlgituna "The way" vastu.
Tokamak'i ehitus ITER'ile algas aastal 2013 ja selle konstruktsiooni maksumus ületas 2015. aasta juuniks 14 miljardit dollarit. Eelduste kohaselt Tokamak valmib 2025. aastaks. ITER'i eesmärk on demonstreerida tuumaenergia kasutusvõimalusi igapäevaelus.
ITER'i termotuuma reaktsioon on loodud tootma 500 megawatti energiat. Reaktsiooni alustamiseks on vaja kasutada 50 megawatti energiat. Seega on ITER'i eesmärk toota rohkem termoenergiat reaktsioonist, kui seda on vaja rakendada plasma ettevalmistamisse. See on miski, mida ühegi fusioonreaktoriga saavutada pole seni suudetud. Kogu elektrienergia, mida kompleks kasutab, on vahemikus 110 MW kuni 620 MW 30 sekundiks, kui toimub plasma ettevalmistamine. Termo saaduste konventeerimist elektrienergiaks ITER'is ei toimu, kuna energia, mida see toodab, pole piisav elektrienergia tootmiseks. Reaktsiooni käigus eraldunud kuumus eraldatakse atmosfääri.
Projekti rahastavad ja juhivad seitse liiget - Euroopa Liit, India, Jaapan, Hiina, Venemaa, Lõuna-Korea ja USA. Kuna ITER'i kompleks on Euroopas, on see ka suurim rahastaja - 45% ressurssidest. Teised riigid panustavad igaüks umbes 9%.
Charité
pisi|Charité logo pisi|Charité peahoone (september, 2016) Charité on Saksamaal Berliinis asuv kliinik; ühtlasi linna vanim kliinik. Kliinikumis on üle 3200 voodikoha (seisuga 2010) ja on seetõttu üks suurimaid Euroopa ülikoolikliinikuid. Kliinik on tihedates sidemetes Berliini Humboldti ja Berliini Vaba Ülikooliga.
45 (Tallinna bussiliin)
Marsruut Kaubajaama (Ülemiste) suunal: Õismäe tee, A.H. Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Järvevana tee, Suur-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav.
Charité
Kliinikumis töötab 13 200 inimest (sh 220 professorit), kellest 3760 on teadlased ja arstid (seisuga 2015).
Kliinik asutati 1710.
Terminaator
Terminaator võib tähendada järgmist:
Diane
Diane on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1471. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Diane 29 naisel.
Treviso Sant'Angelo lennujaam
Treviso Sant'Angelo lennujaam, ametliku nimetusega Treviso Antonio Canova lennujaam (Aeroporto "Antonio Canova" di Treviso), tuntud ka kui Venezia-Treviso Sant'Angelo või Venezia-Treviso, on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Treviso Sant'Angelo linnaosas.
Treviso Sant'Angelo lennujaam oli 2013. aastal reisijate arvult Itaalias 17. kohal.
Veneetsia lennujaamade süsteem (Marco Polo ja Treviso) on aastate jooksul olnud Rooma (Fiumicino ja Ciampino) ja Milano (Malpensa, Linate ja Orio al Serio) järel kolmandal kohal.
Kristjan Oja
Kristjan Oja (sündinud 8. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.
Lõpetas 1986. aastal Tallinna 39. Keskkooli. Hakkas sportima 1979. aastal, treenis Tallinna Lenini rajooni LNSK-s Tõnu Pääsukese juhendamisel.
Ta osales 1992. aasta Albertville'i taliolümpiamängudel, kus sai 20 km distantsil 57. koha.
1986–1990 sai ta Eesti NSV meistrivõistlused laskesuusatamises üksikvõistluses pronksmedali ning teatevõistluses 1 kuld- ja 2 hõbemedalit.
2011. aastast on ta Rahvusvahelise Laskesuusatamisliidu (IBU) tehniline delegaat ning 2012. aastast tehnilise komitee liige. Ta oli aastatel 2000–2018 Eesti Laskesuusatamisföderatsiooni peasekretär ja 2018. aastast IBU karikasarja võistlusdirektor.
Isiklikku
Tema abikaasa on Raguell Oja ning nende tütar on Regina Oja.
Vanaveski järv
Vanaveski (pais)järv võib tähendada mitut Eesti paisjärve:
Carl Ferdinand Sigismund Walther
Carl Ferdinand Sigismund Walther (12. detsember 1857 Viru-Jaagupi – 25. juuni 1920 Alt-Döbern) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1870–1873 Tartus gümnaasiumis ja 1873–1877 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1878–1881. Korporatsioon Neobaltia liige.
Prooviaastal oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduses. Ordineeriti 28. veebruaril 1882 Tallinnas õpetajaks.
Oli aastatel 1882–1918 Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, sealhulgas 1904–1918 veel Narva-Alutaguse praostkonna praost. Lahkus aastal 1920 Saksamaale. Oli aastatel 1918–1920 Pritzeni koguduse õpetaja (Niederlausitzi piirkonnas Brandenburgi liidumaa lõunaosas Cottbusi lähedal). Suri Alt-Döbernis (Pritzeni lähedal).
Isiklikku
Tema isa Carl Friedrich Sigismund Walther oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, õemees Christfried Otto Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vanaisa Carl Sigismund Walther oli maalikunstnik, teine vanaisa Ferdinand Theodor von Gebhardt oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja (nagu ka onu Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt). Onu Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor. Väimees Lionel Schleyer oli luterlikuks vaimulikuks Bakuus.
Saare tänav (Tartu)
Saare tänav on tänav Tartus Annelinnas.
Ta algab Sõpruse puiestee ja Männi tänava ristmiku juurest ning kulgeb ca 110 meetrit edela suunas, kus lõpeb umbtänavana.
Soome korvpallikoondis
pisi|Soome korvpallikoondis 1939. aastal Soome korvpallikoondis on Soome esinduskoondis korvpallis.
Soome Korvpalliliit asutati 1939. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustel kaotas Soome koondis eestlasest peatreeneri Alo Suurna juhendamisel kõik 7 mängu. Eestile kaotati 1-91 ja Leedule koguni 9-112.
Soome korvpallikoondis parim saavutus Euroopa meistrivõistlustel on 1967. aastal saavutatud 6. koht.
Kõige rohkem mänge (190) on Soome koondises mänginud Jouko Heikkinen. Enim punkte (2446) on koondise kasuks visanud Kari Liimo.
Alates 2004. aastast on koondise peatreener Henrik Dettmann.
Koosseis
Koondise koosseis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel:
Eveli Peterson
Eveli Peterson (sündinud 19. oktoobril 1967 Viljandis) on endine eesti murdmaa- ja laskesuusataja.
Dilaila
Dilaila on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli seda naisenime Eestis alla viiel inimesel.
Vasta kool
pisi|Vasta kool asub endise mõisa peahoones Vasta kool on kool Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Vasta külas, Vasta mõisas.
Kool asutati 1867.
Kooli nimed:
Lõivsuhe
Lõivsuhe on mingi ressursi (nt energia) piiratuse tingimustes kujunev suhe, kus mingi ühe tegevuse vähendamisel saadakse võit mingi teise tegevuse jaoks.
Kruviturbiin
pisi|Kruviturbiin Kruviturbiin on hüdrauliline masin, mis muudab vee potentsiaalse energia tööks. Kruviturbiini juhib sarnaselt vesiratastele vesi. Kruviturbiin on ajaloos tuntud Archimedese kruvina. Kruviturbiin on uus suund Eesti hüdroenergias. Kruviturbiini nimetatakse ka kruvikalapääsuks. Vajadusel paigaldatakse paisule kaks kruvi: üks, mida mööda liiguvad kalad allavoolu ja toodetakse energia. Teine kruvi, millega saab kalu paisust üles tõsta – aeglaselt pöörlev kruvi tõstab kala koos veega alaveest ülavette neid vigastamata. Eesti esimene kruviturbiin paigaldati Viiral 2021. aasta suvel.
Filipiini soomusloom
Filipiini soomusloom (Manis culionensis) on keskmise suurusega soomustega soomusloom. Elutseb põhiliselt puudel, kuigi toitub maapinnal, eelkõige termiitidest ja sipelgatest. Filipiini soomuslooma levialaks on ainult Palawani provints Filipiinidel.
Agathon Jean François Fain
pisi|240px| Agathon Jean François Fain
Agathon Jean François Fain (11. jaanuar 1778 Pariis – 16. september 1836 Pariis) oli keiser Napoleon I lähikondlane, hilisem Prantsusmaa poliitik ja memuarist.
Fain töötas Konsulaadi ajal riigisekretär Hugues-Bernard Maret alluvuses arhivistina. 1806. aastal nimetati keiser Napoleoni kabineti sekretäriks ja arhivistiks. Keisri kaaskonna koosseisus võttis osa sõjakäikudest.
1809. aastal sai Fain keisrilt paruni tiitli (baron de l'Empire).
1813. aastal nimetati Fain Claude François de Ménevali asemel Napoleoni isiklikuks sekretäriks. Selles ametis oli kuni Napoleoni troonist loobumiseni aprillis 1814. Saja päeva ajal oli taas Napoleoni teenistuses.
Juulimonarhia ajal valiti Fain Loiret' departemangu esindajana Saadikutekotta. Poliitikukarjäär jäi lühikeseks. Septembris 1936 Fain suri 58 aasta vanuses.
Asta Palm
Asta Palm (aastani 1955 Asta Kruuse; 6. mai 1927 Elva – 14. veebruar 2021 Tallinn) oli Eesti arhitekt. Eesti Arhitektide Liidu (EAL) liige.
Elulugu
Lõpetas 1945 Tartu 2. Keskkooli, 1951 TPI arhitektuuri erialal, 1958–1962 ETUI aspirant, tehnikakandidaat (1964, TPI), väitekiri "Suurte linnade lähedaste puhketsoonide planeerimise arhitektuursed printsiibid (Tallinna näitel)". Oli 1951–1955 RPI Eesti Maaehitusprojekt arhitekt, 1955–1958 EPA maakorralduse kateedri õpetaja, 1962–1969 ETUI noorem- ja vanemteadur, ühtlasi 1967–1969 kohakaaslusega EPA maakorralduse kateedri vanemõpetaja, 1965–1975 EPA-s sama kateedri vanemõpetaja, 1975–1991 dotsent. Õpetas maa-asulate planeerimist ja maastikuarhitektuuri aluseid, maakorralduslikku ja tehnilist joonestamist.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: regionaal-, linna- ja puhkealade planeerimine, nendega seonduvad looduskaitse ja maastikukujunduse probleemid. Uurimistöö tulemusi on rakendatud "Eesti NSV puhkealade generaalplaani" ja "Eesti NSV kompleksse territoriaalplaneerimise skeemi" koostamisel. Eesti Arhitektide Liidu ja ELUS-i liige. 50 teadustrükist, viis õppe-metoodilist vahendit.
Isiklikku
Asta Palm oli Vabadusristi (VR II/3) ja Läti Karutapja ordeni kavaleri (3. järk) Karl Voldemar Kruuse (Kruse) (1891-1942) vanem tütar. Karl Kruuse koos abikaasa Amanda Kruusega (sünd. Peterson) olid kuni 1940 Elvas kudumistööstuse omanikud. Karl Kruuse oli Elva alevivanem (1934) ja 1939–1940 Elva linnavanema abi. Asta Palmi emapoolne hõimlane ehitusteadlane ja tehnik, TPI professor, akadeemik Leo Jürgenson (1901-1986).
Tema abikaasa oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia dotsent Lembit Palm (1927-2019).
Tema tütred on suurmeistrid akadeemilises sõudmises dr med. Mari Järvelaid ja Reet Palm-Killing, sukeldumisinstruktor Kadri Joa ja Eesti Maaülikooli teadur bioloog Anu Palm.
Vahe Tilbian
pisi|Vahe Tilbian Vahe Tilbian (Վահե Թիլբյան; sündinud 2. veebruaril 1980) on armeenia-Etioopia päritolu laulja, kes tegutseb Etioopiais.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat ansambli Genealogy liikmena.
Misgund
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Misgundi elanikest värvilisi 57,35%, mustanahalisi aafriklasi 40,24%, valgeid 0,72%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 1,45%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 65,54% inimesi, koosa keelt 29,16%, ndebele keelt 1,45%, tsvana keelt 1,20% ja inglise keelt 0,72%.
Kuup-karikkapiteel
Kuup-karikkapiteel ehk plokk-karikkapiteel (saksa keeles Kelchblockkapitell) on hilisromaanikas levinud kapiteelitüüp, mille puhul kapiteeli alumine osa tõuseb ümaralt või hulknurkselt sambalt peekri või karika kupa taoliselt laienedes, kuid ülemine osa peegeldab oma nelinurkse ploki taolise üldvormiga selle peale toetuva kaarekivi või talumi kuju. On alati kaunistatud raiddekooriga, mis kujutab põimornamenti, palmeti-, lehe- või väänlamotiive.
Ajaloost
Kuup-karikkapiteel arvatakse olevat tuletatud kuup- või trapetskapiteelist, mille nurkades eenduvad üldvormist esiletungivate väänalde või lehtede tipud. Vähemalt osadel juhtudel on nähtud selles ka korintose kapiteeli ülimalt lihtsustatud kuju. Varaseid vorme kuup-karikkapiteelist on leitud näiteks 1151. aastal pühitsetud Schwarzrheindorfi kabeli kääbusgaleriides. Väljakujunenuma vormiga varaseid näiteid leiab Gelnhauseni pfaltsi varemeis, need on loodud pärast 1190. aastat ja seal on esilekummuvaile palmetilehvikuile antud juba tuntavalt nurgeline kuju. Rikkalikemas valikus erineva kujundusega kapiteele on Magdeburgi toomkiriku 1230. aastatel valminud kooriümbriskäigus ja Naumburgi toomkirikus, mis pärineb ajast enne 1242. aastat, mõlemal juhul on dekoor sügavalt välja nikerdatud, mõjub ažuurse vormina tühja kapiteelituuma ümber ja loob hõrgu valguse ja varju mängu.
Levik
Kapiteelitüüp oli levinud 12. sajandi keskpaigast Alam-Reinimaal, Prantsusmaa aladest ainult loodeosas Laoni ja Tournai piirkonnas, kuid juba 12. sajandi teisel poolel levis üle Prantsusmaa gooti karikkapiteeli vorm.
Juraj Dobrila Ülikool Pulas
Pula Juraj Dobrila Ülikool (Sveučilište Jurja Dobrile u Puli) on ülikool Pula linnas Horvaatias, asutatud 2006. aastal. 2011. aastal õppis ülikoolis 2465 üliõpilast.
TARK
TARK võib tähendada järgmist:
Lembit Raave
Lembit Raave (22. august 1930 Tartu – 17. november 1989 Tallinn) oli Eesti põllumajandusteadlane.
Elulugu
Lembit Raave oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1950. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) agronoomiateaduskonna; põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Vasikakoplid ja nende kasutamine".
Teadustöö
Uurinud erinevaid rohukamaratüüpe, nende ratsionaalseid viljelus- ja kasutusviise, kultuurkarjamaade rajamise ja uuendamise viise; selgitanud erinevate rohukamaratüüpide intensiivse väetamise mõju saagile, saagijagunemisele vegetatsiooniperioodil ja rohukamarate kasutamiskestusele. 195 teadus- ja aimeartiklit.
Aleksei Dressen
Kohtuotsuse kohaselt töötas Dressen pikka aega FSB vastuluureteenistuse heaks. 2015. aasta septembris vahetati ta aasta varem FSB erioperatsiooni käigus Eesti territooriumilt röövitud kaitsepolitseiametniku Eston Kohveri vastu. Dressen on rahvuselt venelane. Dressenite volgasaksa päritolu perekond asus Lätisse elama Kasahstanist.
Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Dressen miilitsas. Aastatel 1991–1993 töötas ta politseinikuna Viljandis ning asus 1993. aastal tööle kaitsepolitseisse. Varsti pärast töölevõtmist, 1994. aastal, sai Dressen noomituse kaitsepolitsei ametitõendi kaotamise eest. Aasta hiljem järgnes noomitus töökohustuste ebakorrektse täitmise eest. Distsiplinaarkaristusi töökohustuste täitmata jätmise eest sai Dressen korduvalt. 1999. aastal vähendati tema palka kaheks kuuks 30%.
Sellele vaatamata õnnestus Dressenil aja jooksul tõusta kaitsepolitsei mitme struktuuriüksuse juhiks. Dresseni kõrgeim ametikoht kaitsepolitseis oli politseidirektor. Alates 2007. aastast töötas ta kaitsepolitseis juhtivspetsialistina äärmusliikumiste teemal. 2007. aastal sai ta distsiplinaarkaristuse purjuspäi tööle ilmumise eest. 2007. aasta aprillirahutuste ajal tarvitas Aleksei Dressen alkoholi koos kaitsepolitsei vastuluureosakonda juhtinud politseidirektori Alo Lepikuga ning viimane ei olnud seetõttu suuteline tööd tegema. Pärast pronksiööd algatas kaitsepolitsei Lepiku ja Dresseni suhtes distsiplinaarasja, mille uurimine venis kuude kaupa. Lõpuks viidi mõlemad mehed üle madalamatele ametikohtadele.
1998. aastal ütles Dressen ajakirjandusele, et kaitsepolitsei ja FSB vahel ametlikke kontakte pole, ent: "See on tuleviku küsimus. Spionaažimaania tipphetk on jõudmas lõpule, tõsiselt saab terrorismi ja narkoäriga võidelda vaid ühiste jõupingutuste abil."
Dressen ja tema abikaasa Viktoria elasid Maardus suures korteris. Üks nende poegadest õpib Inglismaal.
Dressen ja tema abikaasa vahistati 22. veebruari 2012 hommikul Tallinna lennujaamas, kus Viktoria Dressen oli minemas Moskva lennukile. Vahistamise käigus konfiskeeriti asitõend – andmekandja infoga. Nii Aleksei Dresseni kui ka riigireetur Herman Simmi tabamist juhtis Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja Aleksander Toots, keda peetakse ka Kaitsepolitseiameti sisuliseks juhiks.
26. septembril 2015 vahetati Aleksei Dressen Piusa jõe sillal Eesti ja Venemaa vahelisel piiril (kontrolljoonel) kaitsepolitseiametniku Eston Kohveri vastu, kes rööviti 2014. aasta septembris FSB töötajate poolt Eesti territooriumilt ja mõisteti spioneerimise eest Venemaal 15 aastaks vangi.
Tiit Kiken
Tiit Kiken (5. veebruar 1948 – 7. aprill 2012) oli eesti kitarrist.
Tiit Kiken mängis kitarri paljudes restoraniansamblites ja Eesti Raadio orkestris. Ta tegutses kitarriõpetajana ning tegi koostööd eesti klassikaliste ja džässmuusikutega.
Ta tegi kaasa plaadil "See maailm".
Avaloni poolsaar
pisi|Avaloni poolsaar satelliidipildi Avaloni poolsaar asub Newfoundlandi saare kaguosas. Selle pindala on 9220 km².
2011. aasta Kanada rahvaloenduse järgi elas poolsaarel 262 411 inimest, mida oli ligi 51% Newfoundlandi ja Labradori provintsi rahvastikust.
Poolsaarel asub Saint John's, mis on provintsi keskus ja suurim linn.
Poolsaar on nime andnud ürgsele kontinendile Avaloonia, mille osa see kunagi oli.
Sileesia hertsogid
Sileesia hertsogid olid Poola hertsogi Bolesław III Krzywousty pojad ja järglased. Vastavalt Bolesławi testamendile jagati pärast tema surma tema maad neljaks või viieks poegadele pärandatavaks provintsiks, ja kuninglik Krakówi provints vanimale, kes pidi olema kogu Poola ülemhertsog. See oli tuntud kui Poola killustumine. Järgnenud areng viis hertsogkondade edasisele killustumisele. thumb|360px|Ajalooline Sileesia, tänapäevaste riikide piires 14. sajandi alguses oli Sileesias 14 sõltumatut hertsogkonda: Brzeg, Wrocław, Świdnica, Jawor, Ziębice, Głogów, Ścinawa, Żagan ja Oleśnica Alam-Sileesias; Koźle, Cieszyn, Bytom, Niemodlin, Opole, Strzelce, Racibórz ja Opava Ülem-Sileesias ning vaimulik Nysa hertsogkond. Aastatel 1327–1329 nõustus enamik hertsogitest Böömimaa kuninga Jan Lucemburský ülemvõimuga, kes omandas pärimisõiguse kõigile nendele hertsogkondadele. Järgnevatel sajanditel surid kõik Sileesia Piastide harud välja ja Jerzy Wilhelmi surmaga dünastia hääbus.
Sileesia hertsogkond
80px|right
Sileesia hertsogkond, üks Poola pärandatavatest provintsidest, Sileesia, anti Bolesław III vanimale pojale Władysław II Wygnaniecile ja jagati järgnevalt tema poegade Bolesław I Wysoki (Wrocław/Alam-Sileesia), Mieszko I Plątonogi (Racibórz/Ülem-Sileesia) ja Konrad Laskonogi (Głogów) vahel. Pärast Konradi surma ühendati Głogów taas Wrocławi / Alam-Sileesia hertsogkonnaga.
Piastid
300px|right|thumb|Sileesia aastatel 1172–1177
Sileesia jagunemised
Aastal 1173 tuli Bolesław tagasi ja nõustus jätma Mieszkole ja Bolesławile valitseda nende omad hertsogkonnad, eraldi Sileesia hertsogkonnast. See viis Racibórzi hertsogkonna loomiseni Mieszko I-le ja Opole hertsogkonna loomiseni Jarosławile, algatades Sileesia hertsogkonna killustumise. Mieszko I ja Jarosławi kontrollitud territooriumid vastasid laias laastus sellele, mis on tuntud kui Ülem-Sileesia, samas Bolesław I-le jäänud territooriumid vastasid laias laastus Alam-Sileesiale.
Alam-Sileesia
Aastal 1248 jagunes Alam-Sileesia hertsogkond Wrocławi ja Legnica hertsogkondadeks.
Aastal 1251 tekkis Alam-Sileesias Wrocławist Głogówi hertsogkond.
Aastal 1274 tekkis Legnicast Świdnica-Jawori hertsogkond. Samal aastal tekkis Głogówist Żagańi hertsogkond.
Aastal 1313 tekkis Głogówist Oleśnica hertsogkond.
Aastal 1322 tekkis Świdnica-Jaworist Ziębice hertsogkond.
Ülem-Sileesia
300px|centre
Amy Irving
pisi|Irving, [[1989]] Amy Irving (õieti Amy Davis Irving; sündinud 10. septembril 1953 Palo Altois Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Sileesia hertsogid
Ülem-Sileesia
Aastal 1282 loodi Opole-Racibórzi hertsogkonna jagamisest Opole ja Racibórz hertsogkonnad. Selle jagamisega loodi ka Bytomi hertsogkond.
Aastal 1445 tekkis Oświęcimi hertsogkonnast Zatori hertsogkond.
Vaimulik Nysa hertsogkond
Rajati aastal 1290 ülemhertsog Henryk IV Prawy poolt, seda haldasid Wrocławi piiskopid
Suure osa annekteeris Preisi kuningriik pärast Esimest Sileesia sõda aastal 1742.
Preisimaa osa ilmalikustati aastal 1810.
Teokraatia kaotati aastal 1850.
Abridged Pause Recordings
Abridged Pause Recordings on sõltumatu plaadifirma, mille asutas Kanada-USA muusik Alexandre Julien 2008. aasta veebruaris. Selle peakontor asub Kanada Québeci provintsis Montréalis. Algselt black metal, post-metal, post-rock ja ambient plaadifirmana alustanud Abridged Pause Recordings on sellest ajast alates keskendunud ainult Julieni enda bändide ja projektide muusika avaldamisele.
Abridged Pause Recordings on üks paljudest jäljenditest, mis kuuluvad katusettevõtte Abridged Pause Enterprises alla, sealhulgas ka Abridged Pause Publishing, Mortified Studios, Abridged Pause Apparel, Abridged Pause Productions ja Abridged Pause Blog.
Muusikaline objekt
Muusikaline objekt on muusikas tunnetatud entiteet.
Muusikalise objekti määratlemiseks on Patricia Carpenter (1967: 62) sõnastanud kolm tingimust:
Muusikalist objekti on määratletud ka kitsamalt kui muusikainstrumenti, muusikateost (Lydia Goehr 2007: 81) või helilooja jaoks sobivat heliobjekti (Pierre Schaeffer).
Janno Prants
Janno Prants (sündinud 19. detsembril 1973 Võrus) on endine eesti laskesuusataja.
Ta sai 1998. aasta Nagano taliolümpiamängudel 10 km sprindis 43., 20 km distantsil 18. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 13. koha. Ta sai 2002. aasta Salt Lake City taliolümpiamängudel 10 km sprindis 45., 20 km distantsil 63. ja 4 × 7,5 km teatesõidus 11. koha. 2006. aasta Torino taliolümpiamängudel sai ta 10 km sprindis 75. koha.
Risti teeneterist
Risti teeneterist on Risti valla väljaantav teenetemärk.
2007. aasta alguses otsustas Risti vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon hakata valla arengule tegusamalt kaasa aidanud inimeste tunnustamiseks välja andma Risti teeneteristi. Teeneteristi anti välja üks kord aastas ja mitte rohkem kui 3 inimesele aastas, juubeli puhul võis erandkorras anda ka rohkem teenetemärke. Teeneteristi andmise otsustas vallavolikogu. Teenetemärgi andmise kohta väljastati ka vastav tunnistus.
Kirjeldus
Risti teeneterist on kahetasapinnaline, kumerdatud pinnaga märk, mille keskel ülemisel tasapinnal on kujutatud Risti valla vapp. Märgi taustal on kujutatud stiliseeritud topeltristi, mis sümboliseerib küüditatute mälestusmärki. Risti teeneterist on valmistatud hõbedast, vapi pind on emailitud ja kollased osad on kullatud, läbimõõt 35 mm. Tagaküljele graveeritakse märgi number ja andmise aasta. Teeneteristi autor on Ene Valter, märke valmistab ARS Vasetööd
Roomav akakapsas
Roomav akakapsas (Ajuga reptans) on akakapsa perekonda ja huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Lucas Lima
Lucas Rafael Araújo Lima (sündinud 9. juulil 1990 Marílias) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Santos.
Lucas Lima alustas klubikarjääri São Paulo osariigi väikeklubis Inter de Limeira. 2012. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Internacional. 2013. aasta hooaja veetis ta Brasiilia esiliiga klubis Sport.
2014. aasta veebruaris sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Santos. Esimesel hooajal lõi ta kõrgliigas kolm väravat ning sai klubi meeskonnas üheks olulisemaks mängijaks.
2017. aasta lõpus liitus ta Palmeirasega. 2018. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2021. aastal läks ta laenule Fortalezasse, kus mängis kaks aastat.
2023. aasta veebruaris naasis ta Santosesse.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 5. septembril 2015 sõprusmängus Costa Rica vastu.
Viru-Jaagupi algkool
Viru-Jaagupi algkool oli algkool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas.
Lucas Lima
Koondisekarjäär
2016. aasta Copa América Centenario teises alagrupimängus lõi ta värava Haiti vastu.
Viru-Jaagupi algkool
Kool asutati 1908.
Kooli nimed:
Karel Viigipuu
Karel Viigipuu (sündinud 18. märtsil 1986 Tartus) on eesti laskesuusataja.
Ta võitis 2010. ja 2012. aastal Eesti meistrivõistlused laskesuusatamises 20 km distantsil.
Isiklikku
Ta õde on laskesuusataja Kristel Viigipuu.
Euroopa Teaduste Akadeemia
Euroopa Teaduste Akadeemia (inglise keeles European Academy of Sciences, ladina keeles Academia Scientiarum Europaea, lühendatult EURASC) on üks Euroopa teadusakadeemiaid. EURASC on rahvusvaheline mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on edendada tipptasemel teadust ja tehnoloogiat. Asub Belgias Liège'is. Akadeemia asutati 2003. aastal Belgia kuninga dekreediga.
Struktuur ja liikmeskond
Akadeemial on 9 divisjoni:
Akadeemiasse kuulub umbes 530 valitud liiget.
EURASC-i väljaantavad auhinnad
pisi|170px|[[Blaise Pascali medal]] Allikas:
Euroopa Teaduste Akadeemia annab välja auhindu, mille seas on mainekamad järgmised:
Akadeemia liikmeid
pisi|Akadeemia liige [[Jevgeni Grigorjevitš Jassin, vene majandusteadlane]] pisi|Akadeemia liige [[Rita Levi-Montalcini, Itaalia neurobioloog, Nobeli auhinna laureaat (eluaastad 1909–2012)]]
Benjamín Kuscevic
pisi|Benjamín Kuscevic 2019. aastal Benjamín Kuscevic Jaramillo (sündinud 2. mail 1996 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Coritiba.
Ta alustas klubikarjääri Tšiili klubis Club Deportivo Universidad Católica, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2011. aastal. Aastatel 2014–2015 oli ta laenul Madridi Reali noorteakadeemias. 2016. aasta veebruaris debüteeris ta Universidad Católica meeskonnas Tšiili kõrgliigas. Universidad Católicaga tuli ta neli korda Tšiili meistriks.
2020. aasta novembris siirdus ta Brasiilia kõrgliigaklubisse Palmeiras.
2023. aasta veebruaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Coritibaga.
Tšiili jalgpallikoondises debüteeris Kuscevic 20. novembril 2018 sõprusmängus Hondurase vastu.