cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaustineni vald
Külad
Järvelä, Jylhä, Kaustinen ehk Kaustineni kirikuküla, Kola, Köyhäjoki, Nikula, Puumala,  Salonkylä, Tastula, Vintturi
Gavril Kolesov (kabetaja)
Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 1993. aastal. 1996. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks. 1999. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded.
Haridus ja töökäik
Kolesov lõpetas 1995. aastal Korkini-nimelise Tšuraptša Vabariikliku Spordiinternaatkooli.
2001. aastal lõpetas ta Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli pedagoogilise instituudi sotsiaalpedagoogika erialal.
Ta töötab Mirnõis asuva kultuuri ja spordikompleksi "Alrosa" kabe- ja maleklubi direktorina.
Käsipall
Käsipall ehk väravpall on võistkondlik pallimäng.
Võistkonda kuulub kuusteist mängijat, kus platsil võib viibida korraga 7 mängijat (6 väljakumängijat ja üks väravavaht).
Mäng kulgeb nii, et mängijad liiguvad väljakul üksteisele palli söötes ja vahepeal väljakule põrgatades.
Et mängu käigus on suhteliselt palju füüsilisi kontakte vastasvõistkonna mängijatega, siis määratakse ka karistusi liiga ohtliku mängu eest.
Käsipalliväljak on 40 m pikkune ja 20 m laiune. Väljaku kummaski otsas on värav, mille kõrgus on 2 m ja laius 3 m.
Ajalugu
Käsipalli loojaks peetakse taanlast Holger Nielsenit, kes Ordrupi reaalkooli õpetajana mängis 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks. Juba kuus aastat varem mängiti Tšehhoslovakkias kooliinspektor Josef Klenkeri koostatud sportmängu, mis sarnanes käsipalliga.
1928. aastal asutati Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon (International Amateur Handball Federation, IAHF), 1946. aastal anti talle nimeks International Handball Federation (IHF). Praegu on alaliidul 150 liikmesriiki.
Esimesed meeste MM-võistlused nii suures kui ka väikeses käsipallis peeti 1938. aastal. Naiste suure käsipalli MM-võistlusi korraldati aastast 1949, väikese käsipalli omi aastast 1957. Aastast 1961 pole MM-võistluste kavas enam suurt käsipalli. Olümpiamängude kavas oli 11:11 variant esimest korda 1936. aastal Berliinis, siis tuli 36-aastane vaheaeg ning 1972 Münchenis mängisid mehed juba 7:7 varianti. Neli aastat hiljem Montréalis selgitasid esimese olümpiavõitja ka naised.
Skandinaavia poolsaar
thumb|200px|right|Skandinaavia poolsaar Skandinaavia poolsaar asub Põhja-Euroopas ning koosneb peamiselt Norra ja Rootsi maa-aladest. Väike osa Loode-Soomest on samuti poolsaarel.
Nimi "Skandinaavia" tuleneb poolsaare lõunaosas paikneva Skåne piirkonna nimest.
Skandinaavia poolsaar piirneb Atlandi ookeani ääremeredega: idas ja kagus Läänemerega, lõunas ja edelas Põhjamerega, läänes ja loodes Norra merega ning põhjas Barentsi merega.
Mööda poolsaare loodeserva kulgeb kuni 2469 meetri kõrgune Skandinaavia mäestik.
Võrtsjärve alamvesikond
Võrtsjärve alamvesikond on Ida-Eesti vesikonna osa.
Skandinaavia poolsaar
Skandinaavia poolsaar on umbes 1850 kilomeetrit pikk ning 370...805 kilomeetrit lai. Selle pindala on umbes 777 000 ruutkilomeetrit.
Skandinaavia poolsaar asub Fennoskandia kilbil.
Jääajal oli Skandinaavia poolsaar täielikult igijääga kaetud. Alles 12 tuhat aastat tagasi tekkisid poolsaare lõunaossa, mis  vabanes jääst varem, esimesed inimtegevuse jäljed. Kunagise jäätumise tulemusena kerkib poolsaar veel tänapäevalgi veest ja meri taganeb: lõuna pool vaevumärgatavalt, põhja pool mitu sentimeetrit aastas.
Ohepalu järv
Ohepalu järv (ka Ohepalu Suurjärv, Suurjärv) on järv Lääne-Virumaal Ohepalu külas.
Järv asub Kõrvemaa kirdenõlval Ohepalu rabas. Järv on mudastunud. Põhikujult on see ümarjas.
Taimestik on väga liigivaene.
Armand Călinescu
pisi|Armand Călinescu Armand Călinescu (4. juuni 1893 Pitești – 21. september 1939  Bukarest) oli Rumeenia poliitik, peaminister 7. märtsist 1939 kuni 21. septembrini 1939.
Ohepalu järv
Järv on kalavaene, püütud on hauge.
Dracula tütar
"Dracula tütar" (originaalpealkirjaga "Dracula's Daughter") on 1936. aasta USA õudusfilm.
Bergeni Fleslandi lennujaam
See asub 19 km Bergeni kesklinnast lõunas Fleslandi asumis. Lennujaam ehitati NATO rahastusel ja avati 1955. Seda on kasutatud nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväelennujaamana. Lennujaama haldab Avinor.
Flesland on Norra suuruselt teine lennujaam, mis näiteks 2007. aastal teenindas 4 852 740 reisijat. Seitse lennufirmat pakuvad riigisiseseid lende 16 sihtkohta, kaheksa lennufirmat pakuvad lende 19 rahvusvahelisse sihtkohta, sh ka igapäevaseid lende Aberdeeni, Amsterdami, Kopenhaagenisse, Frankfurti, Londonisse ja Stockholmi. Vana terminal muudeti kopterite maandumisväljakuks, mis üldiselt teenindab puurtorniplatvorme Põhjamerel.
Kõige tähtsam marsruut on Oslosse, kuhu tehakse umbes 35 lendu iga päev Boeing 737-ga. Seda lennuliini teenindavad Norwegian Air Shuttle ja SAS.
Loosalu järv
pisi|Loosalu järv Loosalu järv (ka Venepele järv, Venetpõlve järv, Kaiujärv, Kallejärv, Loosalu rabajärv) on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Vana-Kaiu külas.
Järv paikneb Kõrvemaa lääneosas Loosalu rabas. Järv on põhikujult ovaalne. Tekkelt on ta reliktne veekogu, mille varasem veepind on olnud mitu korda suurem.
Veetaimestik puudub. Kaldad on järsud ja turbased, alludes kergesti murrutusele. Lainete poolt paljaks uhutud juurtega puud ja põõsad risustavad vette langedes mitmel pool kaldajoont.
Kaladest domineerib ahven, vähem on haugi.
Loosalu järvest 200 m loode pool asub Väike-Loosalu järv, mida on peetud Eesti suurimaks laukajärveks. Mõlemad kuuluvad Kõnnumaa maastikukaitseala Loosalu sihtkaitsevööndisse kogupindalaga 830 ha.
Reinickendorf
Reinickendorf on Berliini linnarajoon, mis asub linna loodeosas ning mille piiresse jäävad Tegeli lennujaam ja Tegeli järv. Nime on saanud linnarajoon selles asuva Reinickendorfi linnaosa järgi.
Linnaosad
pisi|280px|left|Märkisches Viertel Reinickendorfi linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:
Reinickendorfi linnarajoon piirneb edelas Spandau rajooniga, lõunas Charlottenburg-Wilmersdorfiga, kagus Mitte rajooniga ning idas Pankowiga. Kogu linnarajooni põhjapiir asub naabruses Brandenburgi liidumaa Oberhaveli kreisiga.
Linnarajooni areng
Reinickendorfi rajoon moodustati 1920. aastal Reinickendorfi, Wittenau, Tegeli, Heiligensee, Hermsdorfi ja Lübarsi külast ning kolmest põllumajandusmõisast.
Linnarajooni ilmestavad metsad ja veekogud, kuigi lõunapoolseim osa Reinickendorfist on linnaehituse käigus omandanud suure sarnasuse naabruses asuva Mitte rajooni Weddingi linnaosaga. Lisaks sellele asub Reinickendorfis aastatel 1929–1931 ehitatud asum Weiße Stad ('valge linn') ning korterelamupiirkonnana aastatel 1963–1974 rajatud Märkisches Viertel, kus praegu elab enam kui 30 000 inimest. Linnarajooni teistes linnaosades domineerivad ühepereelamud, mis on näiteks Hermsdorfis ja eriti Frohnaus ehitatud paljuski villa stiilis.
Suur Anjui
pisi|400px|Suure Anjui asendikaart Suur Anjui ehk Bolšoi Anjui (vene keeles Большой Анюй, tšuktši keeles Илюкейвеем) on jõgi Siberis.
Good Hope (lahinguristleja)
thumb|Good Hope Good Hope (ehitatud 1902–1903) oli ristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus Saksamaa Ida-Aasia eskaadri hävitamisel Esimeses maailmasõjas 1. novembril 1914. aastal Coroneli lahingus.
Suur Anjui
Suur Anjui algab Anjui ahelikult. Ta voolab valdavalt läände ja loodesse. Jõest põhja poole jääb Anjui ahelik ja lõunasse Oloi ahelik. Ta voolab peaaegu täies ulatuses Tšuktšimaal, välja arvatud lühike lõik enne suuet, ja täies ulatuses voolab ta põhjapolaarjoonest põhja pool.
Good Hope (lahinguristleja)
Laeva üldandmed
Pikkus: 161,4 m
Suur Anjui
Ühinedes Väikese Anjuiga, moodustab Anjui. Anjui on kõigest 8 km pikkune jõgi, mis suubub paremalt Kolõmasse pisut enne seda, kui Kolõma suubub Ida-Siberi merre. Suure Anjui allikas asub merepinnast 560 m kõrgusel, aga suue kõigest 0,2 m kõrgusel.
Good Hope (lahinguristleja)
Laeva üldandmed
Laius: 21,6 m
Suur Anjui
Suur Anjui on 693 km pikk ja tema valgla on 57 300 km². Keskjooksul on jõgi 80–100 m lai ja kuni 1,5 m sügav, alamjooksul 500–700 m lai ja kuni 4 m sügav. Voolukiirus on keskjooksul 4 m/s ja alamjooksul 1 m/s. Suudmest 67 km kaugusel olevas Konstantinovo külas on jõe aastane keskmine vooluhulk 267 m³/s, aga suurvee ajal on keskmine suurim vooluhulk 1237 m³/s. Kõige väiksema vooluhulgaga kuu on aprill (keskmiselt 2,2 m³/s). Alamjooksul on Suur Anjui laevatatav. Jõgi jäätub oktoobri alguses ja vabaneb jääkattest juuni alguses.
Good Hope (lahinguristleja)
Laeva üldandmed
Süvis: 7,9 m
Suur Anjui
1650 avastasid Mihhail Staduhhin ja Semjon Motora võimaluse liikuda mööda Suurt Anjuid Anadõri jõe, õigupoolest kõige tõenäolisemalt Anadõri lisajõe Jabloni ülemjooksule. See sai peamiseks liikumisteeks Kolõmalt Vaiksele ookeanile.
Good Hope (lahinguristleja)
Laeva üldandmed
Veeväljasurve: 14100 t
Kiirus: 23 sõlme
Suur Anjui
Suurel Anjuil püütakse kala.
HMS Invincible (1907)
thumb|Invincible Invincible (ehitatud 1907) oli lahinguristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus 31. mail 1916 Skagerraki ehk Jüütimaa merelahingus Esimeses maailmasõjas.
Laeva üldandmed
Pikkus: 172,8 m
Laius: 23,9 m
Süvis: 7,8 m
Veeväljasurve: 17 420 t
Võimsus: 41 000 hj
Kiirus: 25 sõlme
Tallinna lauluväljak
Tallinna lauluväljakut haldab Sihtasutus Tallinna Lauluväljak.
Tallinna lauluväljakul asub ka Tallinna lauluväljaku tuletorn, mis on 42 meetrit kõrge ja ehitatud 1960. aastal Tallinna laululava laulukaare kompleksi ühe osana. Torn renoveeriti 2010. aastal. Tuli tuletorni tipus põleb vaid laulupidude ajal. Tuletorn on avatud kõigile huvilistele aastaringselt, pakkudes vaadet lauluväljakule, Tallinna linnale ja lahele. Väljaku pindala on 23 hektarit.
29. juunil 2004 paigaldati Tallinna lauluväljakule Ekke Väli ja Vello Lillemetsa loodud pronksist 2,25 meetrit kõrge ja 2,5 tonni kaaluv Gustav Ernesaksa kuju.
Octavian Goga
pisi|Octavian Goga Octavian Goga (1. aprill 1881 – 7. mai 1938) oli Rumeenia luuletaja, nätekirjanik ja poliitik, peaminister 27. detsembrist 1937 kuni 11. veebruarini 1938.
Ühekroonine meenemünt (1999)
Münt on eriline selle poolest, et see on üks väheseid Eesti münte, millele ei ole kolme lõvi või riigivapi kujutist, samuti on see on esimene (ja seni ainus) Eesti mitteväärismetallist meenemünt, mis ei ole mõeldud kasutamiseks igapäevases käibes.
Kujundus
Mündi ja selle pakendi on kujundanud skulptor Mati Karmin. Münt on kuldkollast värvi ning kaalub 5 grammi, läbimõõt on 2,325 sentimeetrit ning selle serv on katkendlikult rihveldatud.
Avers
Mündi esiküljel on pääsuke mille kohal on legend "EESTI VABARIIK" ning mille all on vermimise aasta "1999".
Revers
Mündi tagaküljel on Tallinna laululava kujutis mille all nimiväärtus "1 kroon".
Pakend
Pakendi ühel küljel on kaasaegse laulupeo ajal tehtud Tallinna laululava pilt, teisel küljel on Tõstamaa laulukoori pilt aastast 1865, Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles ning mündi vermimise andmed. Pühenduse eestikeelne teks on: "130 aastat on Eesti laulupidudel lauldud - nii murest kui rõõmust, vabaks saamisest ja vabadusest. Olgem koos, vabadena ja lauldes."
Miron Cristea
pisi|Miron Cristea (1936) Miron Cristea (20. juuli 1868 Toplița – 6. märts 1939 Cannes) oli Rumeenia vaimulik ja poliitik, Rumeenia Õigeusu Kiriku esimene patriarh ja peaminister 11. veebruarist 1938 kuni 6. märtsini 1939.
Sisaliku järv
Sisaliku järv (ka Sisalikujärv, Nelijärve Sisalikujärv, Aegviidu Sisalikujärv) on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku.
Indiaanlased
pisi|Piisonijaht [[George Catlini kujutatuna]]
Kaustinen
pisi|Kaustinen festivali ajal Kaustinen on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa vallas, Kaustineni valla kirikuküla.
Indiaanlased
Põlisameerika rahvad
Indiaanlased jagunevad sadadeks kultuuriliselt erinevateks rahvasteks ja hõimudeks. Tänapäeval elab Põhja- ja Kesk- ning Lõuna-Ameerikas kokku umbes 69 miljonit indiaanlast.
Kaustinen
Kaustinen on tuntud seal alates 1968. aastast igal aastal toimuva Põhjamaade suurima rahvamuusikafestivali tõttu. Samuti korraldatakse seal igal aastal alates 1978. aastast kammermuusikanädalat.
Indiaanlased
Vaata ka
150px|pisi|vasakul|Indiaanlaste kooslus tänapäeva rahvastikes
Kaustinen
Kaustises on 1976. aastal asutatud muusikakeskkool, kus õpib umbes 150 noort.
Fightstar
Fightstar on neljaliikmeline alternatiivmetali bänd Inglismaalt Londonist. Bänd tuli kokku 2003. aasta lõpus. Nad on lindistanud ja välja andnud kaks albumit, "Grand Unification" ja "One Day Son, This Will All Be Yours" ning EP "They Liked You Better When You Were Dead".
2002 NT7
2002 NT7 on Maa-lähedane objekt, asteroid, mille avastas 25. juulil 2002 USA-s asuv teleskoop.
See 1,2 km läbimõõduga asteroid, mis liigub otse Maa suunas, võis esialgsete arvutuste kohaselt 1. veebruaril 2019 Maaga kokku põrgata.
See oli esimene NASA Maa-lähedaste objektide programmi raames avastatud objekt, mis sai Palermo skaala järgi positiivse hinde.
Vahepeal peeti teda koguni kõige ohtlikumaks seni avastatud kosmoseobjektiks. Kokkupõrke tõenäosuseks hinnati umbes üks miljondik.
Nüüd seda kokkupõrget enam tõenäoliseks ei peeta. Edasiste vaatlustega on objekti ohtlikkushinnet alandatud. 25. juulil 2002 oli hindeks Palermo skaalal –0,25. Siiski võib sellise objekti avastamist, mille esialgne hinne ületas 0,0, pidada tähtsaks sündmuseks Maa-lähedaste objektide vaatlemise programmis.
1. augustil 2002 objekt kustutati ohtlike objektide nimekirjast vähemalt 100 aastaks.
Sellise asteroidi kokkupõrke plahvatusjõud võrduks 1,2 megatonni trotüüli plahvatusega, kokkupõrge hävitaks terve kontinendi ning tooks kaasa suuri kliimamuutusi.
1997 XF11
(35396) 1997 XF11 on Maa-lähedane asteroid, mille avastas 6. detsembril 1997 USA astronoom Jim Scotti Kitt Peaki observatooriumi 77 aastat vana 36-tollise teleskoobiga Arizona Ülikooli kosmosevaatluseprojekti raames.
Algselt hinnati minimaalseks vahekauguseks 800 000 km või koguni 50 000 km, mis aga osutus siiski vääraks. Päikesesüsteemi väikekehade spetsialisti Brian Marsdeni teatel on lähim kaugus Maast umbes 950 000 km, mis on suhteliselt ohutu.
1997 XF11 on 2028. aasta 26. oktoobri varastel õhtutundidel selge ilma korral ka Eestis palja silmaga nähtav.
Oslo Plaza
thumb thumb Oslo Plaza (ametlikult Radisson SAS Plaza Hotel) on hotell Oslos, mis on 117 meetriga linna ja kogu Norra kõrgeim hoone ning Põhjamaade kõrgeim hotell. Ehitis valmis 1989. aastal ja avati ametlikult 1990. aastal. Kuulub Radisson SAS hotelliketti.
1997 XF11
Kui sellise suurusega asteroid peaks Maaga kokku põrkama kiirusel 60 000 km/h, vallandub 300 000 megatonnine energia, mis ületab 20 miljonit korda Hiroshimale heidetud pommi energia.
Oslo Plaza
33. ja 34. korrusel (ehitise tipus) on bassein ja saun.
Hotellil on 37 korrust 673 toaga, kus on kokku 1500 voodikohta.
Hoone karkass on betoonist ja seinad on kaetud peegelklaasiga.
Constantin Anghelescu
thumb|right|Constantin Anghelescu Constantin Angelescu (1870 – 1948) oli Rumeenia poliitik, peaministri kohusetäitja 29. detsembrist 1933 kuni 3. jaanuarini 1934.
Polder
Kaitsmaks kuivendatud ala üleujutuste eest, rajatakse sageli erinevaid kaitserajatisi. Nendeks võivad olla kaitsetamm, lüüs jmt.
Palju suuri poldreid on Hollandi Põhjamere rannikul. Eestis võib suurimaid poldreid kohata Võrtsjärve ja Peipsi ääres.
Jõesuu
Jõesuu on jõe suue.
Jõesuu on ka mitme Eesti küla nimi:
Inflexible
thumb|Inflexible Falklandi juures Inflexible (ehitatud 1908) oli lahinguristleja, mis kuulus Suurbritannia merelaevastikku ning lammutati 1923. aastal. Osales olulisemates merelahingutes Esimeses maailmasõjas.
Laeva üldandmed
Pikkus: 172,8 m
Laius: 23,9 m
Süvis: 7,8 m
Veeväljasurve: 17 290 t
Võimsus: 41 000 hj
Kiirus: 25 sõlme
Meeskond: 784 inimest
Lääne-Rooma keisririik
Lääne-Rooma keisririik oli Rooma impeeriumi jagunemise järel selle läänepoolses osas eksisteerinud riik. Nimetus "Lääne-Rooma riik" on hilisem, kaasaegsed ei tajunud riiki kui Rooma keisririigi lagunemise järel kujunenud eraldiseisvat riiki, vaid kui ühist Rooma riiki, mida valitsesid kaks erinevat valitsejat oma õukonnaga.
Lääne-Rooma riigi territooriumi moodustasid Rooma impeeriumi kõrgajal vallutatud piirkonnad: Hispaania (Baetica, Lusitinia, Tarraconensis), Gallia (Akvitaania, Gallia Aquitania, Gallia Belgica, Narbonensis, Gallia Cisalpina jt), Britannia, Noricum, Illüüria jt.
Lääne-Rooma keisririik lagunes suure rahvasterändamise käigus. Lagunemise tagajärjel keskendus enamik Euroopa talumehi viinamarja­kasvatuse asemel teravilja viljelemisele.
Lääne-Rooma riigi moodustumine
Lääne-Rooma riik tekkis Rooma hilise keisririigi ajal, keiser (284–305) Diocletianuse Rooma kodusõdade 3. sajandi kriisi (235–284) järgse otsusega, et Rooma impeerium on liiga suur ühele inimesele valitseda, ning ta jagas 285. aastal impeeriumi kaheks, pannes teist poolt valitsema asekuningad.
Tetrarhia
Diocletianuse ja Constantinus Suure valitsemisajal tugevnes riigi keskvõim ja bürokraatia, rajati sõjaväeline ja bürokraatlik monarhia (dominaat). Mõjukaimaks kihiks said koloone ja patronaadi all olevaid talupoegi ekspluateerivad suurmaaomanikud. Constantinus legaliseeris 313. aastal ristiusu, mis muutus kiiresti valitsevaks usundiks. Temale järgnenud keisrid (v.a üks) olid kristlased. Vana-Rooma keiser (306–337) Constantinus Suur nõrgestas oluliselt Lääne-Roomat, viies pealinna üle Konstantinoopolisse Ida-Rooma (Bütsants), kus oli esile kerkinud ristiusk ja õitses kaubandus.
Tetrarhia kodusõdades (306–324), mis algasid Maxentiuse poolt võimu usurpeerimise ja Severuse lüüa saamisega ja lõppesid sellega kui Constantinus Suur aastal 324 Liciniuse alistas. Need sõjad tõid kaasa Diocletianuse rajatud tetrarhia lagunemise. Tetrarhiasüsteemist loobuti, kuid säilis tava jagada keisririik kahe valitseja vahel, kus üks valitses ida- ja teine lääneprovintsides. Impeerium jäi ametlikult ühtseks ning õigusakte anti välja iga nelja keisri nimel.
Constantinus Suur rajas 330. aastal pealinna Konstantinoopolisse, mis asus soodsas impeeriumi ida-läänesuunaliste kaubandusteede ristumiskohas. Seejärel reformis ta impeeriumi sõjaväelisi, rahanduslikke, tsiviil- ja religioosseid institutsioone. Mõned õpetlased süüdistasid teda seetõttu pillavas finantsdistsipliinis, kuid reformide ajal kasutusele võetud kuldmünt solidus tõi rahandusse stabiilsust ja edendas majandust. Constantinus Suure valitsemise ajal (306–337) ei saanud kristlus impeeriumis veel valdavaks usundiks, kuid kogu tema valitsemisperioodi iseloomustab soosiv ja privilegeeritud suhtumine kristlusse. Keiser seadis sisse printsiibi, mille järgi imperaatorid ei lahendanud doktriini kohta käivaid küsimusi iseseisvalt, vaid kutsusid selle jaoks kokku oikumeenilise kirikukogu (kontsiili). Constantinuse poolt kokku kutsutud Arles'i kirikukogu ja I Nikaia kirikukogu näitasid tema huvi ühtse kiriku vastu ning soovi saada selle peaks.
Constantinus Suure surma järel 337. aastal, jagasid tema kolm poega impeeriumi omavahel, vastavalt isa testamendile ja sellele, milliseid alasid nad alamkeisrina olid valitsenud. Constans sai päranduseks Itaalia, Pannoonia ja Põhja-Aafrika alad, välja arvatud Egiptuse. Constantinus II, valitses Galliat, Hispaaniat ja Britanniat. Constantinus II alustas 340. aastal oma noorima venna vastu sõda alustada ja tungis Galliast Itaaliasse. Ta asus piirama Aquileia linna, kuid Constansil õnnestus oma venna väed linna all purustada. Lahingus hukkus ka Constantinus II ise ja Constans liidendas tema valdused enda omadega, saades nüüd kogu impeeriumi lääneosa ainuvalitsejaks. 350. aasta alguses alustas Gallia kindral Magnentius Constansi vastu mässu ja lasi ennast sõjaväel Autunis keisriks kuulutada. Constansil ei õnnestunud toetuse puudumise tõttu vastupanu organiseerida ja ta suundus Gallia lõunarannikule, et sealt meritsi põgeneda. Magnentiuse mehed tabasid ta Püreneede jalamil Helena kindluse lähistel ja hukkasid ta kohapeal. pisi|left|Rooma riigi alad 395. aastal pisi|left|Rooma riigi jagunemine u 400. aastal [[Bütsants|Ida-Rooma riigiks ja Lääne-Rooma riigiks]]. Constantius II, kelle isa nimetas 324. aastal juba seitsmeaastaselt tseesariks ehk alamkeisriks, määrates tema valitsemisalaks impeeriumi idaosa, valitses aga impeeriumi idaosa. Idaosa, mis oli territoriaalselt suurim ja kultuuriliselt arenenuim, ent ohustatud tugevatest välisvaenlastest ja lõhestatud sisemistest usutülidest. Constantius II sõjalistest saavutustest on olulisimad edukas Bütsantsi kaitsesõda Pärsia impeeriumi vastu aastatel 337–350 ning Rooma riigi lääne- ja idaosa taasühendamiseni viinud kodusõda aastatel 350–353.
350. aastal oli sõjavägi alustanud Gallias Constansi vastu mässu ja kuulutas uueks keisriks väepealik Magnentiuse. Constans mõrvati ja kuna Constans ei olnud abielus ja tal puudusid meessoost järeltulijad, kuulus impeeriumi lääneosa troon nüüd samuti Constantius II-ele, kuid sellele asumise nimel tuli tal esmalt Magnentiusega sõtta astuda. 351. aastal toimus Pannoonias Drava jõe orus Mursa Majori lahing, mis lõppes Constantiuse jaoks täieliku võiduga. 352. aastal saavutas Constantius kontrolli Itaalia üle ja tungis suvel 353 üle Alpide Galliasse. Mons Seleucuse lahingus said Magnentiuse väed lõplikult lüüa.
Impeeriumi tohutu ulatuse tõttu tuli Constantius II-el ametisse nimetada alamkeisrid ehk tseesarid, aastatel 351–354 oli tseesariks impeeriumi idaaladel Constantius Gallus ja aastatel 355–361 impeeriumi läänealadel Claudius Julianus. Mõlemad tseesarid, üritasid võimu haarata.
Constantius II-e riigi lääneosa piirid olid pidevalt germaani hõimude rünnakute all. Kodusõja aastatel 350–353 tungisid frangid üle Reini jõe, sest usurpaator Magnentius oli sealsetele piiridele paigutatud eliitüksused Constantiuse vastu sõtta viinud. Samuti tungisid 352. aastal Rooma piiridesse alemannid. Sisuliselt vallutasid germaanlased kogu Reini läänekalda ja korraldasid enam kui aasta jooksul Galliasse ulatuslikke rüüsteretki. Aastatel 354–356 korraldas Constantius germaanlaste vastu mitu sõjaretke, rünnates neid peamiselt tänase Breisgau ja Bodensee piirkonnas. Nende sõjakäikudega saavutati küll ajutist edu, kuid hiljem tuli alamkeiser Claudius Julianusel võitlust germaanlastega jätkata. Alles tema juhtimisel saavutati 357. aastal Argentoratumi lahingus oluline võit seitsme alemanni hõimupealiku üle ja taaskindlustati piir Reini jõe läänekaldal.
Frangid
Germaani hõimurühm frangid asusid 3. sajandil eKr Reini jõe paremal kaldal. Frangid moodustusid 2.–3. sajandil Magna Germania ääremail paljude väikeste hõimude liitudest. 3. sajandi lõpuks olid frangid asunud Reini Rooma-poolsele kaldale ja hõivasid pärast Lääne-Rooma riigi lagunemist suure osa Galliast. Saali frangid läksid umbes 4. sajandi keskpaiku üle Reini, hõivasid sealsed alad ja vallutasid Kölni. Üle Toxandria läksid nad edasi Gallia. Ripuaari frangid läksid üle Reini keskjooksu läbi Moseli jõe piirkonna lõunasse ning Gallia Belgicasse. Vana-Rooma keiser (361–363) Julianus Apostata asundas frangid Maasi ja Schelde jõe vahelisele alale.
Läänegoodid
pisi|[[läänegoodid|Läänegootide peavoolu ränded]] , Alarich I Läänegoodid, üks kahest gooti rahvuse põhiharust olid osa germaani hõimude hulgast, kes liikusid läbi Rooma riigi hilisantiikajal või Suure rahvasterände ajal. 375. aastal põgenesid läänegoodid hunnide ja nende liitlaste eest üle Doonau Ida-Roomasse. Läänegoodid jäid Daakiasse aastani 376, kui üks nende juhte Fritigern palus Rooma keisrilt Valensilt luba asuda oma rahvaga Doonau lõunakaldale. Siin lootsid nad leida varjupaika hunnide vastu. Traakiasse asunud läänegootide tekkinud näljahädas ei varustanud Rooma riik neid ei lubatud toidu ega maaga; järgnes mäss, mis viis 6 aastat kestnud rüüstamise ja hävitamiseni kogu Balkanil. Gootide mahasurumiseks küsis Ida-Rooma keiser Valens abi Lääne-Rooma keisrilt Gratianuselt. Adrianoopolist (tänapäeva Edirne) põhja pool toimunud Adrianoopoli lahingus 378. aastal ründas Valensi juhitud vägi Adrianoopoli lähistel laagris olnud läänegootide väge, kuis roomlased löödi puruks, kaks kolmandikku nende väest ning keiser Valens hukkusid. Adrianoopoli lahing oli osa 376. kuni 382. aastani kestnud sõjast gootide vastu. Kaotus Adrianoopoli all vapustas Rooma maailma ning sundis lõpuks roomlasi läbi rääkima ja hõimu keisririigi piiridesse asustama. Uus keiser Theodosius I tegi mässajatega rahu ja seda rahu ei murtud kuni Theodosiuse surmani aastal 395.
Theodosiuse järglaseks said tema saamatud pojad: Arcadius idas ja Honorius Lääne-Rooma keisririigis. Järgneva 15 aasta jooksul murti rahu juhuslike konfliktidega Alarichi ja võimsate germaani kindralite vahel, kes valitsesid Rooma armeesid idas ja läänes, omades keisririigis tegelikku võimu. Lõpuks, pärast Lääne-Rooma keisririigi kindrali Stilicho hukkamist Honoriuse poolt aastal 408 ning Rooma leegionite veresauna 30 000 Rooma armees teeniva barbarisõduri perekondade kallal, kuulutas Alarich sõja. Pärast kahte kaotust Põhja-Itaalias ja Rooma piiramist, mis lõppes lunaraha läbirääkimistega, pettis Alarichit teine roomlaste fraktsioon. Ta otsustas linna ära lõigata vallutades selle sadama. 24. augustil 410 sisenesid Alarichi väed Porta Salaria kaudu Rooma, võttes selle rikkusi rüüstates. Kuna Rooma ei olnud enam Lääne-Rooma riigi ametlik pealinn (see oli strateegilistel põhjustel Ravennasse viidud), raputas selle langemine tõsiselt keisririigi aluseid.
Rooma rüüstamise järel aastal 410 asusid läänegoodid seejärel elama algselt Lõuna-Galliasse ning hiljem Pürenee poolsaarele, praeguse Hispaania ja Portugali aladele, kus nad asutasid võimsa Läänegootide kuningriigi. 418. aastal asusid läänegoodid Lõuna-Galliasse kui Rooma föderaadid. Theoderich II ajal (450. aastad) asusid läänegoodid Akvitaaniasse kui Lääne-Rooma riigi föderaadid. Aastal 462 andis keisririik, läänegootidele asustada Gallia Narbonensise provintsi lääneosa. Läänegoodid hõivasid ka Provence'i (idapoolne Narbonensis) ja alles aastal 475 loovutas läänegootide kuningas Eurich selle keisririigile lepinguga, millega keiser Julius Nepos tunnistas läänegootide täielikku sõltumatust. , Läänegootide kuningriik, Septimaania, Akvitaania
Vandaalid
Aastal 400 või 401 hakkasid hasdingid (võib-olla hunnide rünnakute tõttu) koos oma germaanlastest (sueebid) ja sarmaatidest (alaanid) liitlastega liikuma lääne poole. Hiljem ühines nendega osa silingidest. Vandaalid liikusid eriliste raskusteta mööda Doonaud lääne poole, ent Reini jõeni jõudes kohtasid nad vastupanu frankidelt, kes asustasid ja hoidsid enda kontrolli all Rooma valdusi Põhja-Gallias. Oktoobris 409 ületasid nad Püreneed ning jõudsid Hispaania aladele. Roomlased andsid vandaalidele Galicia ja Andaluusia (Vandaluusia); alaanid said Portugali ja Cartagena ümbruse. Sueebid, kelle kontrolli all oli osa Galiciast, ning läänegoodid, kes enne Lõuna-Prantsusmaal maade saamist tungisid Hispaaniasse.
Helsingi Ülikool
Helsingi Ülikool (soome keeles Helsingin yliopisto) on Helsingis asuv Soome suurim ülikool. Ülikooli eelkäijaks on Turu Akadeemia, mis asutati 1640. aastal. Pärast 1827. aasta tulekahju viidi ülikool üle Helsingisse ja anti Aleksander I järgi uus nimi: Keiserlik Aleksandri-ülikool Soomes. Ülikooli peahoone, mille arhitekt on Carl Ludvig Engel, valmis 1832. Lisaks sellele valmisid õppehaigla (1832), botaanikaaed (1832), observatoorium (1834) ja raamatukoguhoone (1840). Ülikooli eesmärk oli koolitada ametnikke Soome Kindralkubermangu keskvalitsuse jaoks. 1872 võeti üliõpilaseks esimene naine. Praeguse nime sai ülikool pärast Soome iseseisvumist 1917.
Lääne-Rooma keisririik
Burgundid
, Burgundia kuningriik Reini ületamisega aastal 406 asus idagermaani hõim burgundid föderaatidena Rooma provintsi Germania Secunda piki Reini keskjooksu. 430. aasta paiku alustas burgundide kuningas Gundahar mitmeid sõjakäike naabruses olevasse Gallia Belgicasse, mis viis rängale lüüasaamisele Rooma ja hunnide ühendatud vägede käest Flavius Aëtiuse juhtimisel aastal 436 Wormsi lähedal. Järelejäänud burgundid asusid aastast 443 Sapaudia (Savoia) piirkonda, taas föderaatidena, seekord Rooma Maxima Sequanorumi provintsis.
Helsingi Ülikool
Ülikoolis on 11 teaduskonda.
Helsingi Ülikoolis õpib umbes 38 000 üliõpilast, neist 5500 doktoranti ja ülikoolis töötab umbes 7600 inimest.
Helsingi Ülikooli rektor on alates 2022, aastast Sari Lindblom.
Lääne-Rooma keisririik
Hunnide invasioon
454. aastal, aasta pärast Attila surma, hõimuliit lagunes. Osa hunne hukkus sõdades, osa rändas itta ja segunes Ida-Euroopa stepirahvastega. Hunnide riigi territooriumi vallutasid sinna tunginud madjarid.
, Attila, Katalaunia lahing (451)
Viimane keiser
pisi|300px|Lääne-Rooma keisririik 460. aastal 476. aastal kukutas viimase keisri Romulus Augustuse tema ihukaitseülem barbari päritolu Odoaker, kellest sai Itaalia esimene roomlaste võimu järgne kuningas. Odoaker oli keisri Romulus Augustuluse ihukaitseülem ning 476. aastal otsustas ta viimase kukutada. Odoaker ei soovinud enam valitseda varikeisri varjus, vaid saada Itaalia otseseks isandaks. Nii kuulutas ta end ametlikult Ida-Rooma keisrile Zenole alluvaks, ent tegelikult valitses ta Itaaliat üksinda. Aastal 480, pärast 475. aastal kukutatud ja 475–480 Dalmaatsias valitsenud Lääne-Rooma keisri Julius Nepose surma, liitis Odoaker oma kuningriigiga ka kunagise Illüüria provintsi. Ent hiljem läks ta Zenoga tülli ning nii saatis too Itaaliat vallutama Theoderich Suure ja idagoodid. Aastaks 493 jõudsid Theoderich ja Odoaker kokkuleppele, et jagavad võimu, kuid pidusöögil tappis Theoderich ta ilmselt isiklikult.
Frida
Frida on naisenimi.
Ion Duca
Ion G. Duca (1879 – 30. detsember 1933) oli Rumeenia poliitik, peaminister 14. novembrist 1933 kuni 29. detsembrini 1933.
Ruudiküla
Ruudiküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 8 km kagu pool ja piirneb läänes Ärma jõega.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Purgatsi järv
Purgatsi järv on järv Harjumaal Aegviidu alevis. Järv kuulub Nelijärve järvestikku.
Järv paikneb Kõrvemaa põhjaosas. Järvest 150 m kaugusel asub Sisaliku järv ja 350 meetrit loode pool Urbukse järv.
Taimestik praktiliselt puudub. Helofüütidest kasvab vähesel määral ubalehte.
Kaladest leidub kokre, haugi ja ahvenat.
Järve ääres asub Nelijärve Puhkekeskus. pisi pisi
Lestijärvi vald
Lestijärvi on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 821 inimest ja rahvastiku tihedus on 1,5 in/km². Lestijärvi naabervallad on Halsua, Kinnula, Kälviä, Perho, Reisjärvi, Sievi ja Toholampi. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad
Lestijärvi, Kiiskilä/Niemi, Syri, Yli-Lesti
Krasnohrad
Krasnohrad (ukraina Красноград) on linn Ukrainas Harkivi oblastis, Krasnohradi rajooni halduskeskus. Krasnohrad asub Harkivist umbes 88 km edelas.
Adamawa
Adamawa võib olla:
Krasnohrad
Asula on rajatud kindlusena 1731. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krasnohradi elanikest ukrainlasi 79,69%, venelasi 18,49%, valgevenelasi 0,54%, armeenlasi 0,21%, asereid 0,17%, tatarlasi 0,14%, grusiine 0,11% ja juute 0,04%.
Monmouth (ristleja)
thumb|Monmouth Monmouth (ehitatud 1903–1904) oli ristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus Saksamaa Ida-Aasia eskaadri hävitamisel Esimeses maailmasõjas 1. novembril 1914. aastal Coroneli lahingus.
Laeva üldandmed
Pikkus: 141,2 m
Süvis: 7,5 m
Veeväljasurve: 9800 t
Kiirus: 23 sõlme
Kälviä
pisi Kälviä on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Kokkola linnas.
2009. aasta 1. jaanuarini oli Kälviä Kälviä valla keskus.
Külas asub algkool.
Küla ristikujulise põhiplaaniga kirik valmis 1905. aastal, see on kolmas kirikuhoone samas paigas. Kiriku juures on 1804. aastal ehitatud kellatorn.
Sügavõpe
Sügavõpe ehk süvaõpe moodustab osa laiemast masinõppe meetoditest, mis põhinevad tehisnärvivõrkudel koos omadusõppega. Sügavõpe võib olla juhendatud, pool-juhendatud või juhendamata.
Sügavõppe idee
Sügavõppes on mitmed lihtsate „protsessorite kihid“ ühendatud võrguks niiviisi, et süsteemi sisend läbib järjekorras kõiki kihte. Sellise arhitektuuri inspiratsiooniks oli silmade võrkkesta poolt tajutud valguse info töötlemine inimajus. Antud lähenemine võimaldab tajuda keerukamaid struktuure ilma vajaduseta suurte andmehulkade järele.
Süvaõppe idee kohaselt korraldatakse õppimist kahel tasemel, sellest ka nimetus sügavaõpe. Suure hulga näidete põhjal leitakse ülemisel tasemel nende näidete seas küllalt sageli esinevad mustrid. Neid mustreid kasutades võib öelda, et nende mustrite ehk sisuliselt mõistete’ keeles, kirjeldatakse näited uuesti ära. Nii saadakse hoopis sisukamad ja lühemad näidete kirjeldused. Nüüd saab alumisel tasemel uuesti korraldada õppimist, kuid juba näidete palju paremaid kirjeldusi kasutades.
Näiteks näotuvastuse puhul võivad ülemisel tasemel tekkida mustritena sellised mõisted nagu nina, silmad, suu, kõrvad jne. Neid uusi mõisteid kasutades ja neid iseloomustades saab alumisel tasemel nägusid kirjeldada. Näo kohta võib öelda näiteks, et see on väikese suu, kõvera ninaga ja suurte kõrvadega vms. Tegelikult pole põhjust arvata, et arvuti süvaõppe meetodil just sellised inimesele omased mõisted leiab (nina, suu jne.)
Ajalugu
Süvaõppe idee koos näidetega esitas 1970. aastal Mihail Bongard raamatus, mis ilmus nii vene kui inglise keeles. Süvaõppe head rakendused said võimalikuks alles käesoleval sajandil, mil arvutite võimsus on saanud piisavaks.
Mootorrattapäevik
"Mootorrattapäevik" (hispaania keeles "Diarios de motocicleta") on Ernesto Che Guevara raamat, mis kirjeldab tema 23-aastaselt koos sõber Alberto Granadoga ette võetud reisi mootorrattal läbi kogu Ladina-Ameerika. Reis oli tähtis tema arenguloo seisukohalt: enda tunnistust mööda kujunes keskklassi perest pärit Guevara just selle retke käigus revolutsionääriks.
Reisi eesmärk oli õppida tundma Lõuna-Ameerikat, mida noored teadsid seni vaid raamatutest. Retkeks kulunud üheksa kuu vältel sõitsid nad mootorratta, aurulaeva, parve, hobuse, bussiga ja hääletades ning läbisid umbes 13 000 kilomeetrit. Teel läbiti erinevaid maastike, sealhulgas Andide mäestik, Atacama kõrb ja Amazonase jõe bassein.
Autor kirjeldab sotsiaalset ebaõiglust, mida peavad ühtviisi taluma nii ekspluateeritud kaevurid, tagakiusatud kommunistid, ühiskonnast kõrvale tõrjutud leeprahaiged kui ka kunagise suure inkade tsivilisatsiooni järeletulijad. Raamatu lõpus kuulutab Guevara oma soovi võidelda ja surra vaeste eest ning oma unelmat tervikuks ühendatud Ladina-Ameerikast.
Raamatus anti välja käsikirja põhjal alles pärast Guevara surma. See kujunes äärmiselt menukaks, saades korduvalt näiteks New York Timesi bestselleriks. "Mootorrattapäeviku" tõlked on ilmunud paljudes keeltes, samuti valmis 2004. aastal selle põhjal film "The Motorcycle Diaries" ("Mootorrattapäevikud"; režissöör Walter Salles).
2012. aastal ilmus "Mootorrattapäevik" eesti keeles Riina Valmseni tõlkes hispaania keelest kirjastuses IlmaPress.
Surva
Surva on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 16 km ida poole Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal.
Surva külas on endise riigitegelase Jaan Tõnissoni sünnikoht, Tusti koolimaja ja looduskaitse all olevad Mursi pärnad.
Küla lõuna- ja kagupiiril voolab Tänassilma jõgi. Küla läänepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Tusti oja. Küla kirdepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kõveroja.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Alfred Nõmmik
Alfred Nõmmik (22. august 1905 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 17. juuli 1999 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1937).
Konstantin Reitel
Konstantin Reitel VR II/3 (31. jaanuar 1895 Rakvere – 15. veebruar 1951 Hamburg) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1936).
Jõe tänav
Jõe on tänav mitmes Eesti linnas, alevis, alevikus ja külas:
Tropism
pisi|[[Häbelik mimoos (Mimosa pudica) reageerib puudutustele kohe oma lehtede kokkutõmbamisega]] pisi|Videolõik taime reageerimisest kahele konkureerivale tropismile: fototropism, mis juhib taime valguse poole, ja geotropism, mis püüab taime orienteerida vastavalt gravitatsioonivälja mõjudele Tropism (kreeka tropos 'pöörama') ehk suundus on taime kasvuliikumine mingi välise ärritaja toimel.
Lestijärvi
Lestijärvi on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Lestijärvi vallas.
Lestijärvi puukirik on pühitsetud 1827. aastal. See mahutab 400 inimest.
Anne, kuninglik printsess
Anne, kuninglik printsess (sündinud Anne Elizabeth Alice Louise Laurence; 14. augustil 1950 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige, kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi, Edinburghi hertsogi teine laps ja ainus tütar. Ta on seitsmes isik, kes on saanud tiitli "kuninglik printsess", ning on Briti troonipärimisjärjekorras 16. kohal.
Sünd
Printsess Anne'i vanemad olid prints Philip ja Elizabeth II. Ta ristiti Buckinghami palees 21. oktoobril 1950 ning ta ristivanemad olid Birma krahv Louis Mountbatten, Andrew Elphinstone, kuninganna Elizabeth, printsess Alice ja Hohenlohe-Langeburgi vürstinna Gottfried.
Mõnda aega enne Anne'i vanema venna Walesi printsi Charlesi sündi 1948. aastal andis Anne'i vanaisa kuningas George VI välja seaduse, millega kõik printsess Elizabethi ja prints Philipi lapsed said tiitli "prints" või "printsess" ning kõnetlusvormeli "Tema Kuninglik Kõrgus".
Printsess Anne'i õpetati Buckinghami palees ning seejärel Benendeni erakoolis Kentis.
6. veebruaril 1952 suri George VI ning Anne'i emast sai kuninganna. Anne'i tiitliks sai Tema Kuninglik Kõrgus printsess Anne. Oma nooruse tõttu ei viibinud ta ema kroonimistseremoonial. Alles 1960. aastate lõpus hakkas printsess täitma kuninglikke kohustusi.
Esimene abielu
Traditsioonide kohaselt pakkus kuninganna Mark Phillipsile pulmapäeval krahviseisust, millest viimane aga loobus. Selle taga võis olla printsessi soov kaitsta oma lapsi tuntuse eest. Sellega said neist esimesed kuninganna lapselapsed, kel pole kuninglikku tiitlit.
Inimröövi katse
Printsess Anne'i üritati 20. märtsil 1974 röövida. Tänini on see lähim, milleni on jõutud Briti kuningliku pere liikme röövimisel. Kui printsess ja tema abikaasa sõitsid Buckinghami palees toimunud ürituselt koju, pööras nende limusiinile ette teine auto. Ian Ball hüppas sellest välja ja tulistas 6 korda, haavates tänaval liikunud inimesi. Ta kavatses nõuda printsessi eest 2–3 miljonit naelsterlingit lunaraha.
1. jaanuaril 2005 avaldatud dokumendid teatasid, et kui Ball printsessi sihikul hoides talle oma plaani avaldas, vastas printsess: "Mitte mingil juhul!" ning plaanitses meest lüüa. Inspektor James Beaton, Anne'i isiklik detektiiv, kaitses printsessi oma kehaga ning vastas röövija tulele, haavates teda. Lähedal viibinud politseinik vahistas Balli, kes paigutati hiljem vaimuhaiglasse, kus ta on tänapäevani. James Beaton sai ennastsalgava teo eest teenetemärgi.
Kuninglik printsess
13. juunil 1987 sai Anne emalt tiitli "kuninglik printsess" ning tema ametlik tiitel on sellest ajast peale "Tema Kuninglik Kõrgus kuninglik printsess". Tiitel antakse ainult monarhi vanimale tütrele.
Lahutus ja teine abielu
1989. aasta augustis kolisid Anne ja Mark lahku. Nende abielus oli juba aastaid olnud probleeme. Paar lahutas aprillis 1992. Sama aasta 10. detsembril abiellus Anne Timothy Laurence'iga, olles esimene Briti kuningliku pere liige pärast Henry VIII-t, kes teist korda abiellus. Abielu sõlmiti Šotimaal Aberdeenshire'is, kuna anglikaani kirik keelab lahutatutel oma kirikutes uuesti laulatada. Neil ei ole ühiseid lapsi.
Heategevus
Kuninglik printsess täidab rohkem ametlikke kohustusi kui ükski teine kuningapere liige. Ta töötab organisatsiooni Päästke Lapsed heaks, mille president ta 1970. aastast on. Tema töö viib teda kõikjale maailmas, sealhulgas Aafrikasse. Ta töötab ka rahvusvahelise heategevusühingu St. John Ambulance heaks.
Kohtuasjad
2001. aastal sai printsessist esimene kuningakoja liige pärast Charles I-t, keda on süüdistatud kriminaalasjas. Ta tunnistas end kiiruse ületamises süüdi ning pidi tasuma 400 naela trahvi.
Järgmisel aastal mõisteti ta süüdi teises kriminaalasjas. Sel korral oli tema koer Dotty rünnanud kahte poissi, kui printsess koos abikaasaga pargis jalutas. Anne tunnistas end taas süüdi ning sai 500 naela trahvi. 2003. aasta detsembris tuli üks kuninganna koer hukata, kuna Anne'i teine koer Florence oli teda metsikult rünnanud.
Roslavl
thumb|left Roslavl on linn Venemaal Smolenski oblastis, Roslavli rajooni keskus. Asub Ostjori vasakul kaldal.
Linn on asutatud 1137 Smolenski vürsti Rostislavi poolt, linnaõigused sai 1755. aastal.
Roslavl on maanteede ja raudteede sõlmpunkt.
Volapük
right|Volapük|128px Volapük on tehiskeel, mille lõi 1879–1880 Johann Martin Schleyer. Tänapäeval on maailmas umbes 20–30 volapüki kõnelejat.
Volapük kaotas populaarsust universaalkeelena 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul palju lihtsamatele ja lihtsamini õpitavatele keeltele nagu esperanto ja latino sine flexione.
Volapüki liikumise juht on tuntud kui cifal (inglise sõnast chief 'pealik') ja ta omab otsustusõigust keele grammatika ja sõnavara küsimustes.
Eesti keeles ilmus volapüki grammatika 1885. aastal Ado Grenzsteini tõlkes.
Olemas on ka volapükikeelne Vikipeedia.
Vasara
Vasara on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 13 km kaugusel Ärma jõe kaldal.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.
Külas on Paju talu kalmistu.
Küla idapiiril saab alguse Mähma oja.
Läänesaarte alamvesikond
Läänesaarte alamvesikond on Lääne-Eesti vesikonna osa.
Bone Thugs-N-Harmony
Bone Thugs-N-Harmony on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide räppansambel Clevelandist Ohio osariigis.
Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone.
Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on üle maailma müüdud üle 40 miljoni. Lisaks on nad võitnud arvukalt auhindu, sealhulgas 1997. aastal Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest.
Rannakaitsepatarei nr 314
thumb|I (põhjapoolse) suurtükipositsiooni varemed thumb|II (lõunapoolse) suurtükipositsiooni varemed Rannakaitsepatarei nr 314 oli Osmussaarel suurtükitornides paiknenud kahe 180-mm paarissuurtükiga Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi rannakaitsepatarei.
pisi|1954. aastal Ameerika Ühendriikide sõjaväe koostatud Hanko ja Osmussaare vahelise mereala kaart 24. septembril 1939 esitas NSV Liidu valitsus Eestile nõudmise sõjaväebaaside rajamiseks Eesti territooriumil. 28. septembril 1939 sõlmiti NSV Liidu ja Eesti vahel vastastikuse abistamise pakt, mille alusel loodi Eestis Nõukogude sõjaväebaasid 25 000 Nõukogude sõjaväelasele.
1940. aasta veebruaris esitas NSV Liit maavägede paigutamiseks vajaminevate kapitaalsete püsiehitiste programmi projekti ja veebruaris-märtsis nõuti täiendavaid baasialasid Osmussaarele, Saare- ja Hiiumaale. 1940. aasta veebruaris-märtsis nõustus Eesti Valitsus 10 000 ehitustöölise toomisega baasidesse, kellele lisaks palgati Eestist veel 10 000 töölist. NSV Liit soovis Eestisse tuua "8–9 pataljoni inseneriväeosi või niinimetatud sõjaväestatud töölisi – 1200 meest igas pataljonis, 5000 meretehniliste tööde spetsialisti ja 1200 meest insener-tehnilist personali". 1940. aasta 15. mail sõlmiti Moskvas täiendav leping, mille alusel anti NSV Liidu vägedele üle Paldiski linn, 3 saart (Osmussaar jt) ning 100 muud objekti.
Patareipositsioon
pisi|Vaatetorni varemed Patarei ehitust alustati pärast kohalike eestirootslastest elanike evakueerimist saarelt 12. juunil 1940 46. ehituspataljoni poolt. Raskesuurtükkide tornidetailid toimetati laevadelt maale Osmussaare majakast kagu pool asuvalt rannalt, kus meri läheb järsult sügavaks. Lisaks keskmise suurusega patareidele otsustati Osmussaarele paigutada kaks raskepatareid kaliibriga 180 mm, Rannakaitsepatarei nr 314 ja 406 mm, mille tuleulatuseks arvestati u 36–40 km. Koos Soome lahe põhjapoolsete, 65 km kaugusel asuvate Hanko mereväebaasi rannapatareidega oleks see kindlustanud lahe sissepääsu katmise kahuritulega. Pärast teise maailmasõja lahingute algust Idarindel otsustas Nõukogude väejuhatus asendada 406 mm patarei ühe 180 mm ja ühe 130 mm suurtükipatareiga. Suurtükipatareide juhtimiseks ehitati saarele 16 m kõrgune tulejuhtimistorn. Suurtükitornid ja komandokeskus asuvad enam-vähem põhjalõuna sihis, kaugus 2. tornist – 1. torn 400 m, komandokeskus 300 m, kasarmud 2 km kagu suunas, tuletorn 1,2 km loodes. 130 mm suurtükipatarei juurde hakati isikkoosseisu jaoks ehitatama blindaaže, sööklat, kööki ja moonahoidlat. Suurtükipositsioonide ja ehitustööde jaoks ehitati betoonitehas, mehaanikatöökojad, killustikukarjäärid, transpordikeskus, katlamaja. Kasarmute ja betoonist kaitserajatiste ehitusmaterjaliks lõhuti ära kõik saare kiviaiad ja suurem osa lubjakiviehitistest. Suurtükipatareid valmisid 1941. aasta juulis. 23. augustil viidi üks ehituspataljon saarelt minema.
Sarnaseid rannakaitsepatareisid МБ-2-180 on veel ehitatud Saaremaale, Sõrve säärele (rannakaitsepatarei nr 315, Hiiumaale, Kukerabasse (rannakaitsepatarei nr 316). Saaremaal Ninasel (rannakaitsepatarei nr 317) olid samuti 180 mm suurtükid, aga paigutatud olid nad üksikult kilpide taha (MO-1-180). 205. suurtükidivisjoni rannakaitsepatarei nr 314 asus Soome lahe lõunaosas, põhjaosas aga Hanko juures Russarö saarel asus NSV Liidu- Soome Talvesõja lõpetanud Moskva rahulepingu tulemusel saadud Hanko mereväebaasi (ВМБ Ханко) juures 130 mm rannapatarei nr 179.
Rannakaitsepatarei nr 314
Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi 205. suurtükidivisjoni rannakaitsepatarei nr 314 (314-ая отдельная береговая артиллерийская батарея БОБР КБФ) koosnes:
Sümbolite (2хII-180/57) tähendus kahuripatarei nimes:
Osmussaarel olid ka 130-mm suurtükipatarei nr 90 III-130 positsioonid ning 76-mm õhutõrjepatarei nr 509.
Suurtükitornid õhiti Nõukogude vägede taganemisel Saksa vägede eest 1941. aasta detsembris. Ehituse ajal satuti maa-alusele allikale ning lõunapoolne on pärast pumpade väljalülitamist üle ujutatud.
Pärast Nõukogude vägede lahkumist Osmussaarelt 1993. aastal on asutud saart demineerima. Seniseks on rannakaitsepatareist maapinnale tõstetud ning kahjutuks tehtud ligi 250 mürsku.
Muinsuskaitseamet uurib rannapatarei tulejuhtimistornide ja soomustornide kaitse alla võtmise võimalusi.