cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võrkla
Võrkla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Külas asub Võrkla hiiemägi.
Selja (Viru-Nigula)
Selja on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Asub Kundast läänes.
Külas asuvad rändrahnud, millest suurim on Lõmmukivi.
AAP
AAP või Aap võib tähendada järgmist:
Vardi jõgi
Vardi jõgi on jõgi Raplamaal Märjamaa vallas Hiietse, Lestima, Põlli ja Varbola külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.
Jõgi suubub Hiietse külas vasakult Kasari jõkke (85,5 km suudmest). Jõkke suubuvad vasakult Ohukotsu jõgi (3,2 km suudmest) ja Sooranna kraav (12,2 km suudmest). Jõgi läbib Varbola paisjärve (Sirgu paisjärve).
Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Märjamaa Vesi OÜ ja Balteco Mööbel OÜ.
Jõgi läbib Linnuraba looduskaitseala ja Pajaka maastikukaitseala.
Vardi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1107500.
CONCACAF
right|400px CONCACAF (the Confederation of North, Central American and Caribbean Association Football) on 1961. aastal loodud Põhja-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Kariibi piirkonna jalgpalliliit. Lisaks kuuluvad sinna ka Lõuna-Ameerikast Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana
Tähtsam CONCACAF-i korraldatav võistlus on CONCACAF Gold Cup.
CONCACAF on jagatud kolmeks regionaalseks föderatsiooniks, mis esindavad enda geograafilist piirkonda:
Liikmed
1: Geograafiliselt Põhja-Ameerika osa aga on CFU liige. 2: CONCACAF täisliige aga ei ole FIFA liige. 3: Hollandi Antillide õigusjärglane. 4: Geograafiliselt Lõuna-Ameerikas aga on CONCACAF (CFU) liige.
Puspuri
Puspuri on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Rabat
thumb|260px|Mohammed V [[mausoleum Rabatis]] Rabat (Ar-Ribāţ) on Maroko pealinn, riigi suuruselt teine linn Casablanca järel. See asub Atlandi ookeani rannikul Bou Regregi jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Salé linn.
Ajalugu
Rabati kohal asus 3. sajandil eKr asula nimega Chellah. Roomlased rajasid sinna 40. aastal Sala Colonia asula ja lahkusid sealt 250. aastal, jättes linna berberitele.
1146 muutis Almohaadi valitseja Abd al-Mu'min asula kindluseks ja andis sellele 1170 nimeks Ribatu l-Fath (võidu kants), millest pärineb ka tänapäeva nimi. Ent sellele järgnes hoopis sajanditepikkuna allakäik. 1515 teatas mauri rändur El-Wassan, et linnas on ainult sada asustatud maja.
1627 ühinesid Rabat ja Salé Bou Regregi Vabariigiks. See oli piraatide riik. Kuigi Alaviidid 1666 ühendasid Maroko, ei suutnud nad piraadiriiki kuidagi endale allutada. Alles 1818 varises Bou Regregi riik kokku, ent piraatlus jätkus sellegipoolest kuni 1829. aastani, mil linna vallutasid Austria väed kättemaksuks Austria kaubalaeva kaaperdamise eest.
1912. aastal vallutasid prantslased Maroko ja Prantsuse kindral Hubert Lyautey viis Maroko pealinna Fèsist üle Rabati, sest berberite ülestõusud olid muutnud Fèsi ebakindlaks kohaks. Ka sultan Yusef ben Hassan (valitses 1912–1927) ja kuningas Mohammed V (pärast Maroko iseseisvumist 1956) valisid pealinnaks Rabati.
Plika
Plika on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
2000. aastal elas Plikas 48 inimest.
Plika on üsna noor asula. Kohanime on esmamainitud alles 1903, kui nimetati Plikka ehk Piiri talu. See oli metsavahikoht Kuigatsi ja Puka mõisa piiril, sellest Piiri nimigi. Talu asus Sangaste kihelkonnas ja kuulus Puka mõisale. 1920-ndatel tekkis Puka mõisa põllule asundus. 1930. aastail nimetati seda ka Puka külaks. 1977 liideti Plikaga Pukamõisa ja Rehe küla ning osa Raja külast.
Külanime päritolu pole selge, aga see näib tulevat läti keelest. 1858. aasta hingeloendi järgi elas Vana-Puka mõisas mitu läti peret. Kuigatsis on olnud mets nimega Plintska, mille nimi oli samuti läti päritolu. Sõna pliks (naissoovorm plika) tähendab läti keeles 'paljas, lage'. Sel juhul oleks tegu metsadevahelise lageda kohaga.
Üksildane Jüri
pisi|Üksildane Jüri (2004) pisi|Üksildane Jüri (2006) Üksildane Jüri (hispaania keeles El Solitario George, ka El Solitario Jorge; inglise keeles Lonesome George; surnud 24. juunil 2012) oli isane elevantkilpkonn, viimane teadaolev Pinta saare alamliigi Geochelone nigra abingdonii esindaja.
Üksildast Jüri hoiti koos kahe emaskilpkonnaga alamliigist G. n. becki, mis ei olnud geneetiliselt lähim alamliik. Emaskilpkonnad said küll mune, aga neist ei koorunud kilpkonni. Arvatavasti oli põhjuseks see, et nad olid liiga kaugest alamliigist.
Darwini uurimisjaam kuulutas välja 10 000 USA dollari suuruse autasu sellele, kes korraldab Jürile sobiva paarilise, aga seda tasu ei saanudki välja maksta.
2007. aasta mais leiti Isabela saarelt emane hübriidkilpkonn, kes isa poolt on alamliigist Geochelone nigra abingdonii. See andis lootust, et võidakse leida ka sellest alamliigist puhastverd emane kilpkonn, keda oleks saanud Üksildase Jüriga paaritada.
Ta vanus oli umbes 100 aastat ja kaal 90 kg. Elevantkilpkonnad võivad elada 120–200-aastaseks.
Arvatakse, et umbes 2000 Isabela saarel elava kilpkonna seas võib mõni olla Üksildase Jüriga samast alamliigist.
Tänapäevaks on kõik kunagi Pintale toodud metskitsed hävitatud ja saare taimestik on hakanud taastuma, aga elevantkilpkonni seal enam ei ela.
Kalev Kotkas
Kalev Kotkas (sündinud 10. aprillil 1960 Tallinnas) on Eesti poliitik, endine Riigikogu liige ja Emmaste vallavanem.
Haridus
Kalev Kotkas on lõpetanud Tallinna 4. Keskkooli 1978 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse tehnoloogia erialal 1983.
Töökäik ja tegevus ühingutes
Kotkas on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehitustehnoloogia kateedris pulbermetallurgia laboratooriumi assistendina 1981–1982, insenerina, vaneminsenerina, labori juhatajana ja aspirandina 1983–1988, Sotsiaalhooldusministeeriumi ehitus- ja varustusosakonna juhatajana ning Hoolekandeasutuste Valitsuse juhataja asetäitjana 1988–1992, AS Kapa tegevdirektorina 1993–1994, Hiiu Maavalitsuse majandusosakonna juhatajana 1994–1996, Emmaste Vallavalitsuses projektijuhina 2003–2005.
Ta on Ernst Jaaksoni Sihtasutuse juhataja, MTÜ Sõru Jahtklubi liige, MTÜ Sõruotsa Külaselts liige, MTÜ Hiiumaa Tenniseklubi liige, MTÜ Emmaste Spordiklubi liige, MTÜ Eesti Rukkiselts liige, EMÜ Majandus- ja Sotsiaalinstituudi nõukogu liige, Hasartmängumaksust toetuste määramise nõukogu liige ja Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi liige.
Poliitiline tegevus
XI riigikokku pääses ta Andres Tarandi asendusliikmena, kui Tarand polnud nõus loobuma Euroopa Parlamendi liikme kohast ja loobus selle asemel riigikogu liikme kohast.
Kotkas kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai Hiiu, Lääne ja Saare maakonnas 1565 häält ning osutus valituks. Ta oli XII Riigikogu liige.
Ta oli XIII Riigikogu liige 16. septembrist 2015 23. novembrini 2016.
Sooranna kraav
Sooranna kraav (ka Põlli kraav) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Ohukotsu ja Põlli külas ning Rapla vallas Ohulepa külas.
Kraavi pikkus on 3,1 km ning see suubub vasakult Vardi jõkke (12,2 km suudmest). Kraavi valgla on 8 km².
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Kraav kulgeb alamjooksul mööda Linnuraba looduskaitseala piiri.
Sooranna kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107600.
Algoritmide loend
Siin on loetletud algoritme.
My biełarusy
"My biełarusy" (Мы, беларусы) on Valgevene Vabariigi riigihümn.
Muusika autor on Niescier Sakaloŭski, sõnade autorid М. Klimkovič ja U. Karyzna.
See laul oli Valgevene NSV riigihümnina kasutusel alates 1955. aastast. Pärast Valgevene iseseisvumist oli hümn kasutusel ilma sõnadeta. Konkursiga valiti sellele uued sõnad. Uute sõnadega hümn on kinnitatud presidendi seadlusega nr 350 2. juulist 2002.
Мы, беларусы
Мы, беларусы - мірныя людзі, Сэрцам адданыя роднай зямлі, Шчыра сябруем, сілы гартуем Мы ў працавітай, вольнай сям'і.
My, biełarusy
Razam z bratami mužna viakami My baranili rodny paroh, U bitvach za volu, bitvach za dolu Svoj zdabyvali sciah pieramoh!
Tõlge
Meie, valgevenelased, oleme rahumeelsed inimesed, kes on südamest andunud kodumaale, hoiame sõprust, kogume jõudu, oleme töökas, vabas perekonnas.
Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping
pisi|364x364px|Suurbritannia ja Šveitsi asukohad Euroopa kaardil. Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping on kaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel. Kaubandusleping koostati 20. veebruaril 2019 ja eeldatavasti jõustub pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Šveitsi vaheline kaubanduskokkulepe on aluseks Suurbritannia ja Šveitsi majandus- ja kaubandussuhetele pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust.
Padise vald
Padise vald oli aastatel 1992–2017 omavalitsusüksus Harju maakonnas. See oli Harjumaa läänepoolseim vald, mis asus Soome lahe lõunakaldal. Vallakeskus Padise asub Tallinnast 45 km kaugusel Keila–Haapsalu maantee ääres.
Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping
Suurbritannia ja Šveitsi leping hõlmab:
Padise vald
Oktoobris 2017 ühendati Padise vald Keila ja Vasalemma valla ning Paldiski linnaga Lääne-Harju vallaks.
Ajalugu
13. sajandil saabusid mungad-tsistertslased, kes rajasid Padise kloostri ja hilisemad kihelkondade sümbolid: Harju-Madise ja Risti kiriku.
Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping
Leping ei sisalda mõnda vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvat sätet. Näiteks teenuste ja intellektuaalomandi õiguste osas.
Padise vald
Ajalugu
Padise kujunes võrdlemisi laialdase ala keskuseks juba muinasajal. On tõenäoline, et Muinas-Eesti Rävala maakonna Vomentagana kihelkonna keskus asus siin ning haaras hilisemate Keila, Harju-Madise, Risti ja osa Nissi kihelkonna alasid. Selliseks arvamuseks annab aluse ka keskmisest rauaajast pärinev linnusekoht.
Padise valla eelkäija oli Harju-Madise kihelkonna Padise kloostri mõisavald (Gemeinde Padis-Kloster), mis moodustati 19. sajandi esimesel poolel mõisavallana, kuhu kuulusid Padise mõis, Harju-Madise ja Risti kirikumõis. Sellesse vallaperioodi jääb ka perenimede panemine. Vallas said perenimed 355 taluperet.
1866. aasta vallaseadusega muutus Padise vald mõisast sõltumatuks haldusüksuseks.
Varudi
Varudi on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Padise vald
Ajalugu
1891. aastal liideti Padise vallaga Vasalemma, Leetse-Pallaste, Ämari ja Põllküla vald. 1893. aastal liideti veel endiste Risti ja Hatu mõisa maad, mis eraldati Nõva vallast, ning Laoküla ümbrus. Alates kuni 1938. aastani kandis Padise vald nime Kloostri vald. 1. aprillist 1939 nimetati valda uuesti Padise vallaks.
Australian Associated Press
Australian Associated Press (lühend AAP) on Austraalia uudisteagentuur.
Padise vald
Ajalugu
1. oktoobril 1950 kehtestati Eestis uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis oli vastavuses NSV Liidus kehtivaga. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad.
Australian Associated Press
See asutati 1935 Sydneys.
Padise vald
Ajalugu
Padise vald taastati 16. jaanuaril 1992. Vallavanem oli valla taasasutamisest kuni selle liitmiseni Leemet Vaikmaa. Ta sai ametisse veel külanõukogu esimehena detsembris 1989 ja osutus hilisematel valimistel alati tagasivalituks. 1980-ndatel oli Vaikmaa lühikest aega külanõukogu esimees.
Külad
Padise valda kuulus 24 küla: Alliklepa, Altküla, Audevälja, Harju-Risti, Hatu, Karilepa, Kasepere, Keibu, Kobru, Kurkse, Kõmmaste, Laane, Langa, Madise, Metslõugu, Määra, Padise, Pae, Pedase, Suurküla, Vihterpalu, Vilivalla, Vintse ja Änglema.
Martinus I
Martinus I oli paavst 649–653. Ta oli 74. paavst. Ta on viimane paavst, kes on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus tunnistatud märtriks.
Martinus sündis Todis. Ta oli Fabriciuse poeg ja pärines aristokraatlikust suguvõsast.
Ta sai Theodorus I ajal diakoniks, teistel andmetel preestriks (kardinalpreester). Ta oli saadik (apocrisiarius) Konstantinoopolis.
Paavstiks saamine
Martinus I pühitseti paavstiks 5. juulil või 21. juulil 649. Ta ei oodanud Bütsantsi keisri ega eksarhi mandaati.
Bütsantsi keiser Konstans II keeldus teda seetõttu tunnustamast legitiimse paavstina.
Monoteletismi taunimine
Martinus I pidas 15.–31. oktoobrini 649 Lateraani palees sinodi, kus osales 105 piiskoppi. Sinod mõistis hukka monoteletismi ja Konstans II edikti "Typose".
Paavst teavitas sinodi otsustest keisrit, ekskommunitseeris Konstantinoopoli eelmised patriarhid Sergios I, Pyrrhos I ja valitseva patriarhi Paulos II, Aleksandria patriarhi Kyrose, Thessaloníki piiskopi Paulose ning Phrani piiskopi Theodorose. Ta määras Filadelfia piiskopi Johannese vikaariks Palestiinasse, mis oli monoteletismi toetajate kants.
Vangistamine
Keiser Konstans II saatis patriarh Paulos II õhutusel aastal 649 eksarh Olympiose Rooma, kes pidi sundima paavsti tunnustama edikti "Typost". Juhul kui paavst ei soostuvat edikti tunnustama, pidi eksarh paavsti kinni võtma. Eksarh nägi, et paavst on Roomas väga populaarne ja tema kaitseks oli loodud rahvamiilits. Eksarh andis oma kannupoisile korralduse, et see tapaks paavsti Santa Maria Maggiore kirikus. Kui plaan ei õnnestunud, siirdus eksarh Sitsiiliasse ja langes võitluses muhameedlastega.
Martinus ei soovinud verevalamist ja keeldus vastupanu osutamisest. Ta viidi Roomast laevaga koos kuue kaaslasega Konstantinoopolisse. Reisi vältel vaevasid teda podagra, düsenteeria ja ülevaatajate brutaalne kohtlemine. Laev peatus Náxose saarel ja saabus Konstantinoopolisse 17. septembril 653 (mitte 654, segadus on tingitud Martinuse kirja tõlgendusest, mille järgi on arvatud, et ta viibis Náxose saarel umbes aasta).
Martinus jäeti mõneks ajaks laevatekile, et rahvahulk saaks teda mõnitada. Seejärel viidi ta Prandearia vanglasse, kus ta viibis vangistuses 93 päeva. Vangistuses kannatas ta brutaalset kohtlemist, külma, nälga ja janu.
19. detsembril 653 peeti Martinuse üle kohut, teda süüdistati reetmises, kuna ta oli süüdistuse järgi abistanud eksarh Olympiost riigipöördekatses ja kavatsenud kutsuda Bütsantsi-vastasesse sõtta araablased. Teda koheldi protsessi ajal kui diakonit ja endist saadikut.
Martinus andis korralduse, et tema äraolekul peavad Roomat valitsema üks ülempreester, üks ülemdiakon ja primicerius.
Martinus pandi 26. märtsil 654 Konstantinoopolis laeva peale ja ta saabus sama aasta 15. mail Krimmi, kus parasjagu oli näljahäda. Ta kirjutas Krimmist enne surma veel kaks kirja.
Neitsi Maarja igavese neitsilikkuse dogma
Martinus I peetud Lateraani sinod dogmatiseeris aastal 649 neitsi Maarja igavese neitsilikkuse.
Sinodi otsuses sõnastati, et õnnistatud igavene neitsi ja pärispatuta Maarja sai Jeesus Kristuse ilma inimliku suguühteta, vaid Püha Vaimu abil. Ta ei kaotanud oma neitsilikkust Kristust sünnitades ega hiljem.
Islami aed
pisi|Kosmoloogilise idee rakendus [[Tāj Mahali näitel. Tāj Mahali põhiplaan]] Islami aed on üks aiatüüpidest.
Martinus I
Suhtumine munklusesse
Martinus I tunnustas munklust. Kirikuajaloolase Piazza järgi kuulus ta basiliaanide ordusse.
Islami aed
Tihti viidatakse ka mõistele araabia aed, millega peetakse silmas nii islami kui ka pärsia aeda. Kuid kui pärsia aia ajalugu ulatub 4. aastatuhandesse eKr, siis islami aia ajalugu dateeritakse koraani tekstide ilmumise aega – Allah lubas uskujale mehele ja naisele aeda, kus voolab jõgi ja kus on mugav elamu.
Martinus I
Misjon
Martinus I saatis Ravenna piiskopi Johannese Dalmaatsiasse misjoneerima slaavlasi.
Islami aed
Pärsia aed sai islami aia lätteks islami tekke esimestel sajanditel ja alates 637. aasta Araabia vallutustest levis kahe sajandi jooksul kahe jõe ja nelja kvartali ideoloogia Araabiast Kesk-Aasiasse ja Vahemere lõunaaladele. Maurid jõudsid 710. aastal Hispaaniasse ja nende järeltulijad rajasid islami aedu ka seal. Parimateks näideteks on Alhambra aed ja Generalife aed Granadas.
Martinus I
Suhted Prantsusmaa piiskoppidega
Maastrichti piiskop Amandus soovis paavstilt juhiseid, kuna ta ei suutnud oma piiskopkonnas saavutada korda. Paavst andis talle vajalikud juhised ja käskis pidada sinodit.
Islami aed
Ideoloogia
pisi|Vesi, taimed ja paviljon [[Indias asuva Shalimari aia näitel]] Islami aia kontseptsioon põhineb ühelt poolt kosmoloogilisel ideel, mille järgi universum koosneb kahe suure jõe poolt jaotatud neljast kvartalist, ja sõltub teiselt poolt kohalikest oludest. Seega on tüüpiline islami aed taeva või paradiisiaia projektsioon maapinnale, mida on kohandatud kohalikele tingimustele (lage ja põuane kõrb). Islami aed sisaldab vett, varju, lilli ja puid, eriti datlipalme ja granaatõunapuid. Et isoleerida aia õrna floorat karmist kõrbest, ümbritseb aeda müür.
Martinus I
Ordinatsioonid
Martinus I ordineeris 33 piiskoppi, 11 preestrit ja 5 diakonit
Islami aed
Kujunduse põhimõtted
Islami aia kujunduses on kolm komponenti:
Martinus I
Ordinatsioonid
Tema ajal sai preestriks (kardinalpreester) hilisem paavst Eugenius I.
Islami aed
Kujunduse põhimõtted
Neist komponentidest lähtuvalt on islami aial teatavad kohustuslikud elemendid. pisi|vasakul|Eluliselt tähtis vesi islami aias. Tāj Mahal
Martinus I
Moraaliteoloogia
Martinus I paistis silma suure heldusega vaeste vastu.
Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia
Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia oli kirjandusauhind, mida anti Eestis välja aastatel 1990–1993.
Islami aed
Kanalid
pisi|vasakul|Purskkaevud [[Generalife aed|Generalife aias. Esiplaanil iseloomulikult väikese suurusega purskkaev]] Kanalid on islami aias sirged ja piirnevad kõnniteega. Islami aias peab olema vähemalt 2 kanalit, mis jaotavad aia neljaks kvartaliks. Suuremates aedades võivad olla kanalid ka igas põhikvartalis, jaotades põhikvartali omakorda väiksemateks kvartaliteks.
Martinus I
Surm
Martinus I suri 16. septembril 655 Chersonesoses Krimmis nälja, podagra, düsenteeria ja brutaalse kohtlemise tagajärjel. Ta maeti neitsi Maarjale pühitsetud kohalikku kirikusse.
Islami aed
Kanalid
Kanalid on tavaliselt üsna madalad ja vooderdatud türkiissiniste või nefriitroheliste plaatidega. Kanalit võivad ületada mitmed väikesed sillakesed.
Martinus I
Surm
Traditsiooni järgi lasi Sergius II tema säilmed ümber matta Rooma San Martino ai Monti kirikusse.
Eesti Kirjanike Liidu aastapreemia
1993
...
Martinus I
Surm
Martinust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühaku ja märtrina. Tema mälestuspäev oli katoliku kirikus 12. november, kuid alates 1969. aastast on see 13. aprill.
Islami aed
Kanalid
Sageli on kanalis või kanali kaldal ridamisi hulganisti väikseid purskkaeve.
Basseinid
pisi|Bassein [[Pakistanis asuvas Shalimari aias]] Basseinid islami aias on alati rangelt geomeetrilise kujuga – kunagi ei ole nad looduslikult ebakorrapärased. Kõige levinum kuju on kaheksa- või nelinurk või kaheksa tipuga täht. Kuid võib olla ka kümne- või kaheteistkülgseid hulknurke ja kuue, kümne või kaheteistkümne tipuga tähti. Mõnikord võib kohata ka kumera piirdega basseine, kuid needki peavad olema sümmeetrilised.
On rajatud ka basseinikomplekse, kus ühte suurt basseini ümbritsevad sümmeetriliselt hulk väiksemaid basseine.
Martinus I
Surm
Teda on kunstis kujutatud paavstina, kes hoiab käes raha või viibib vangikongis. Teda on kujutatud ka koos hanedega.
Islami aed
Basseinid
Üsna tavaline on, et basseinis asub ka purskkaev.
Martinus I
Hinnang
Kirikuajaloolane J. N. D. Kelly iseloomustab teda kui resoluutset ja julget vaimulikku.
Islami aed
Purskkaevud
Levinuim purskkaev islami aedades on ümar, madal, õrn, merekarbikujuline.
Paviljonid
pisi|vasakul|Īwān [[Tāj Mahalis]] pisi|Esiplaanil range sümmeetriaga kanal purskkaevudega, taamal tsentraalne õrna kujundusega purskkaev kanalite ristumiskohal ja veel kaugemal paviljon Paviljonid ja varjualused (mida kutsutakse īwān-iks) on vajalikud varju pakkumiseks ebasoodsate ilmastikuolude puhul. Īwān on sügav kaarja katusega varjualune aeda ümbritsevas müüris, kust avaneb hea vaade aiale. Iraanis eristatakse suviseid ja talviseid īwāne. Suvise īwāni lahtine külg avaneb põhja, et lasta ligi jahedat põhjatuult, talvine īwān aga avaneb lõunasse päikesepaiste suunas. Osad īwānid on nii suured, et seal on lisaks tavapärasele mööblile ka väikesed basseinid koos purskkaevudega.
Taimestik
Koraanis (56. suura / 28–33) on kirjas, et:
Islami tsivilisatsioon pöörab aiakultuuris rohkelt tähelepanu rohelusele. Nad mõtlevad endast kui aiast ja seetõttu on aiandus nende silmis väga suure väärtusega.
Koraanis on nimetatud nelja paradiisipuud: datlipalm, oliivipuu, granaatõunapuu ja viigipuu.
Islami aiad tänapäeval
Tänapäeval võib islami aedu leida laial alal alates Hispaaniast läänes kuni Indiani idas. Tüüpilisemad ja tuntumad islami aiad:
Juruá jõgi
Juruá [žuru'aa] on jõgi Lõuna-Ameerikas.
Jõe pikkus on 3283 kilomeetrit. pisi|400px|left|Amazonase jõgikond
Georges Wrangell
Parun Georges Eduard von Wrangell (2. jaanuar 1866 Roela – 23. märts 1927 Tartu) oli baltisaksa genealoog ja ajaloouurija.
Perekond
Ta oli Roela mõisniku ja Eestimaa rüütelkonna peamehe (1881–1884) Parun Wilhelm von Wrangelli (1831–1894) poeg ning meresõitja ja Arktika-uurija Ferdinand von Wrangelli pojapoeg.
Parun Georges Wrangell abiellus 1893. aastal Varssavis Dora Lauberiga (1870 Viin – 1899 Tallinn). Abielust sündisid :
1920. aastal abiellus ta Tallinnas keemiakandidaat Georg Wulfi (suri 1918 Peterburis) lese Klara Kochiga (sünd 1879 Peterburis), kes oli meditsiinidoktor Karl Kochi (surn 1909) ja Amalia Blessingi tütar.
Purka
Purka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Tüükri
Tüükri on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Aastal 2007 ehitati külla Viru-Nigula tuulepark.
Põru (Otepää)
Põru on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.
Külas asub Villemisilla mägi.
Simunamäe
Simunamäe on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Mosambiigi väin
thumb|Mosambiigi väina asukoht
Mosambiigi väin eraldab Aafrikat Madagaskarist. Väina laius on 400 kuni 1000 km, pikkus umbes 1600 km, sügavus kuni 3000 meetrit. Väinas asuvad Komoorid.
Aardeleid
Aardeleid on peitleid, mis sisaldab väärismetallidest ehteid või münte või hõbeda- või kullakange või muid väärismetallidest esemeid või vääriskive või muid sarnaseid väärtuslikke esemeid.
Teoloogia summa
pisi|Lehekülg "Teoloogia summa" [[inkunaabel|inkunaablina ilmunud väljaandest (Peter Schöffer, Mainz 1471)]] "Teoloogia summa" (ladina keeles "Summa theologica" 'teoloogiline summa' või "Summa theologiae" 'teoloogia summa') on Aquino Thomase tähtsaim teos. See on mõeldud teoloogiaõpikuks algajatele ning sisaldab oma aja katoliikliku teoloogia kõiki tähtsamaid õpetusi.
Ta töötas selle kallal aastatel 1267–1273 (mõnedel andmetel alustas ta tööd 1265 või 1266). Ta ei jõudnud seda täielikult lõpuni viia.
Erinevalt Aquino Thomase teisest mahukast teosest "Summa paganate vastu" ei ole Teoloogia summa mõeldud mittekatoliiklaste veenmiseks (ei ole apologeetilise iseloomuga). Sellegipoolest on ta suurelt jaolt nimetatud teose süstemaatilisem edasiarendus.
Teose ülesehitus
Kuigi teos koosneb nimeliselt kolmest osast, jaguneb ta tegelikult viieks osaks:
Prima pars ('esimene osa'):
See jaguneb järgmisteks traktaatideks ja küsimusteks:
Traktaat Jumalast
Traktaat loomisest
Traktaat inglitest
Traktaat kuue päeva tööst
Traktaat inimesest
Traktaat Jumala juhtimisest
Prima secundae partis ('teise osa esimene'):
Inimese lõppeesmärk. Inimeste teod. Kired. Harjumused. Käsuõpetus. Arm. '
See jaguneb järgmisteks küsimusteks:
Secunda secundae partis ('teise osa teine'):
Usk. Lootus. Armastus. Tarkus. Õiglus. Vaprus. Mõõdukus. Teod, mis on kohased teatud inimestele.
Inkarnatsioon. Kristuse elu. sakramendid. Ristimine. Konfirmatsioon. Armulaud. Patukahetsus.
Supplementum tertiae partis ('kolmanda osa täiendus' [pärast Thomase surma])
Patukahetsus (jätk). Pühad ordud. Abielu. Ülestõusmine. Lisad.
Iga osa jaguneb küsimusteks (quaestio), mis omakorda jagunevad artikliteks (articulus).
Artikli kompositsioon
Iga artikkel algab küsimuse asetusega, näiteks: "Kas Jeesusel oli kohane olla vaene."
Järgneb rida vastuväiteid. Üks vastuväide meie näites kõlab nii: "Filosoof [ Aristoteles ] ütleb, et parim elu on keskmine vaese ja rikka vahel."
Edasi tuleb lühike põhjendus neile vastuväidetele vastupidisele seisukohale: "Piibel ütleb, et Jumal teeb alati õigesti, aga Jeesus oli Jumal, järelikult ta pidi tegema õigesti."
Järgneb tõe esitus, mis selgitab kogu küsimuse. Näiteks nii: "Kuigi on tõsi, et parim viis elada on kesktee vaese ja rikka vahel, on selle põhjendiks, et see teeb võimalikuks, et inimest ei häiri tema eesmärgi teostamisel ei vaesus ega luksus. Aga Jeesuse eesmärk oli levitada oma sõnumit nii palju kui võimalik ja nõnda oli maksimaalse mobiilsuse huvides parem mitte midagi omada."
Vajaduse korral järgneb alguses toodud vastuväidete ümberlükkamine.
Autoriteedid
Peale Piibli on "Teoloogia summas" tsiteeritud Thomase ajal au sees olnud mõtlejaid, kusjuures paljudel juhtudel Thomas polemiseerib nendega.
Aristotelest nimetab Thomas Filosoofiks. Teda peeti parimaks filosoofiks, kes oli jõudnud tõele kõige lähemale. Skolastiliste teoloogide põhieesmärk oli kasutada Aristotelese mõisteid ja loogikat teoloogia esitamiseks.
Augustinust peeti suurimaks teoloogiks. Tema töid tsiteerib Thomas tihti.
Dionysios, keda praegu tuntakse Pseudo-Dionysios Areopagita nime all, oli Thomase ajal populaarsuselt teine kirikuisa.
Toomika
Toomika on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Pühaste
Pühaste on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Puka valda.
Pundi
Pundi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Ennetières-en-Weppes
Ennetières-en-Weppes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis.
See on Métropole européenne de Lille'i osa.
Jacques Lacan
Jacques-Marie-Émile Lacan [žakk mar'ii em'iil lak'aan] (13. aprill 1901 – 9. september 1981) oli prantsuse psühhoanalüütik, psühhiaater ja arst, kes kujundas välja omanimelise psühhoanalüüsi suuna, mida ta pidas erinevalt paljudest teistest toona levinud tõlgendustest Sigmund Freudi autentseks tõlgenduseks.
Lacani psühhoanalüüs sisaldab mõjutusi nii strukturalistlikust keeleteadusest (Ferdinand de Saussure, Roman Jakobson), saksa filosoofiast (Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Edmund Husserl, Karl Jaspers, Martin Heidegger) kui ka matemaatikast (René Thom, Nicolas Bourbaki).
Lacani käsitlus on tuntud selle poolest, et väidab mitteteadvuse olevat struktureeritud samal viisil nagu keele.
Registrid
Lacani õpetuse keskmes on kolm "registrit" (psüühilise subjektiivsuse mõõdet): Kujuteldav ehk Imaginaarne, Sümboolne ja Reaalne. Ta tõlgendab neid registreid ja nendevahelisi suhteid erinevalt. 1970ndatel võrdleb ta nende omavahelist sõltuvust Borromeo rõngastega: ühe rõnga purunemine toob kaasa kogu ahela lagunemise. Tinglikult ja laias laastus eristatakse Lacani loomingus kolme järku rõhuasetusega eri registritele:
Kujuteldav
Kujuteldav on seotud eelkõige igapäevase teadliku ja eneseteadliku reaalsusega. "Kujutletakse", kes ja mis teised on, mida nad oma sõnumitega silmas peavad, kes ja mis ise ollakse, sealhulgas teiste "kujutluses".
Kujuteldav on seotud ülekande, fantaasia ja minaga ning sellel on keskne koht mina kujunemises peeglistaadiumi kaudu.
Kujuteldav ja Sümboolne kokku moodustavad "reaalsuse", mis vastandub Reaalsele.
Kujuteldavas peetakse Reaalset Sümboolseks (näiteks juhuslikke materiaalseid nähtusi peetakse tähenduslikuks ja tõlgendamist vajavaks) ning Sümboolset Reaalseks (näiteks konflikte mitteteadvuses kogetakse kehaliste vaevustena).
Kujuteldav on väljamõeldud, teeseldud, virtuaalne jne, kuid tegu on paratamatute illusioonidega, reaalsete abstraktsioonidega. Kõnelevad psüühilised subjektid ei saa ilma Kujuteldavata läbi ja nende illusioonide olemasolu ei ole ebasoovitav. Kujuteldaval on inimlikule reaalsusele konkreetne mõju.
Sümboolne
Sümboolne hõlmab kultuuride ja ühiskondade, keelt, tavasid, kombeid, institutsioone, seadusi, norme, praktikaid, rituaale, reegleid, traditsioone jne. Need moodustavad kollektiivse "sümboolse korra" ehk suure Teise. Sellesse on inimesed sünniga heidetud. Indiviidi subjektiivsus ei ole ilma selleta võimalik. Mitteteadvus on keele (langage) kombel struktureeritud ning sisaldab omavahel seotud tähistajate kineetilisi võrgustikke, "tähistavaid ahelaid". Mitteteadvus on Sümboolne ja seda tuleb tõlgendada Sümboolse kõnega.
Peeglistaadiumi kontekstis kehastavad Sümboolset vanemad.
Struktuuri mõtleb Lacan tavaliselt Sümboolse registris. Mitteteadvus on struktureeritud, see on keerulistes seostes olevate ideatsiooniliste representatsioonide labürinditaoline võrk, mitte struktuuritu Miski.
Reaalne
Reaalne on raskesti tabatav, see on Kujuteldavale ja Sümboolsele reaalsusele, teadlikule taipamisele ja edasiantavale tähendusele kättesaamatu.
Alguses pidas Lacan Reaalse all silmas materiaalseid olevaid iseenesest, otsesele teadlikkusele kättesaamatut. 1950ndatel hakkas ta seda seostama psühhoosi ja Teisesusega ning rääkima sellest kui absoluutsest täis-olekust, milles puuduvad puudumised. Need negatiivsused pärinevad eeskätt Sümboolsest.
VII seminaris (1959–1960) hakkas Lacan rääkima vastandite (ülejääkide ja puudumiste) kokkulangemisest Reaalses. Sellele vastab ema kuju: ema on alguses ühtaegu lämmatavalt kohal ja oma läbitungimatus teisesuses kontrollimatult puuduv või ligipääsmatu; teda on kas liiga palju või liiga vähe. Hiljem saab emast igavesti kättesaamatu ülim hüve, igasuguse iha fikseeritud kaduv punkt, "Asi".
1960ndatel saab Reaalsest nii reaalsust ja selle keelt väljastpoolt tülitav ja moonutav transtsendents kui ka seda seestpoolt häiriv ja õõnestav immanents. Lacan hakkab seda seostama libidinaalsete negatiivsustega (objekt väike a, nauding ja sugude erinevus), keelelise ja mittekeelelise materiaalse tähendusetusega, juhuslike traumadega, talumatute kehaliste intensiivsustega, ängi ja surmaga.
Mitteteadvusele lisab Lacan pärast 1950ndaid Reaalse mõõtmeid. Mitteteadvuse Sümboolsed mõõtmed hakkavad tiirlema tähistajate abil ettekujutamatu sümboliseerimatuse mustade aukude ümber.
Peeglistaadium, mina ja subjekt
Peeglistaadiumi teooria sai alguse 1930ndatel. See pidi seletama Freudi mina (Ego) kujunemist ja funktsioone. Mina ei ole subjekt, vaid objekt. Mina ei ole autonoomne tegutseja, oma saatuse vaba määraja. Erinevalt minapsühholoogiast peab Lacan mina läbinisti rikutuks ja üdini neurootiliseks, mitteteadvuse konstitutiivse ignoreerimise kirglikuks kaitseks.
Lacan hakkab lõpuks eristama mina ja subjekti. Mina on objektistatud koordinaatide inertne, fikseeritud kimp, libidinaalselt esemestatud entiteet, mis toetab illusoorset fiktsionaalse iseduse tunnet. Subjekt on mitteteadlik kineetiline negatiivsus, mida ei saa mina tasandi identifitseerivate konstruktidega haarata. Mitteteadvuse lausuv subjekt kõneleb mina kaudu, jääde minast taandumatult erinevaks.
Lacan postuleerib, et 6- kuni 18-kuused lapsed omandavad kiiresti võime oma peegelpilti ära tunda. Neil puudub enamik vanemate inimeste füüsilisi ja vaimseid võimeid. Juba Freud juhtis tähelepanu sellele, kuidas abitus määrab inimese ühiskondliku kasvatuse domineerimisele materiaalse loomuse üle, sest pikka aega ollakse teistest inimestest täielikus elulises sõltuvuses. See sõltuvus tekitab Freudi järgi mitmesuguseid negatiivseid afekte. Peegelpilt kütkestab, sest see tõotab lapsele, ta võib oma abitusest võitu saada ning olla ühtne tervik nagu suuremad inimesed. Ent inimesed ajavad seda tõotatud harmooniat ja toimetulekut kogu elu asjatult taga. Sellest virtuaalse terviklikkuse kujust, mille laps juubeldava "ahaaga" ära tunneb, saab minapildi tuum, millele hakkavad peale kasvama uued pildid ja sõnad.
Samastumine minakujuga toob kaasa võõrandumise. Algul räägib Lacan sellest, kuidas laps saab peeglisse vaatamisest tuge. 1960ndatel hakkab ta rõhutama kaasinimeste tuge. Suuremad inimesed näitavad lapsele tema peegelpilti ja ütlevad: "See oled sina." Nüüd ei eelne peegli Kujuteldav register keele ja sotsiaalsuse Sümboolsele registrile. Ja minapildi tuum on nüüd läbi imbunud vanemate "teise jutust", mis kujundab saatust: "Kui ilus poiss!", "Sa kasvad suureks ja tugevaks nagu issi."
Tuntud mõisteid
300px
Geórgios II
thumb|Geórgios II Georgios II (19. juuli 1890 – 1. aprill 1947) oli hellenite kuningas (Kreeka kuningas).
Ta sündis Ateena lähedal Tatói lossis Kreeka kroonprintsi, pärastise kuninga Konstantínos I ja tema abikaasa Sophia esimese pojana. Kui tema vanaisa Geórgios I 1913 mõrvati, sai temast kroonprints (diadohh).
1917 toimus riigipööre, millega Konstantínos I kukutati troonilt ja sunniti eksiili. Geórgios järgnes oma isale ja kuningaks kuulutati tema noorem vend Aléxandros.
Kolm aastat hiljem suri Aléxandros veremürgistusse, mille sai ahvide hammustusest, ja Konstantinos I pääses referendumi tulemusena troonile tagasi.
Georgios osales sõjas Türgiga algul koloneli ja pärast kindralmajorina. 27. veebruaril 1921 abiellus Georgios Rumeenia printsessi Elisabethiga. Kreeka sai sõjas lüüa ja pärast kaotust Smyrna lahingus sundis sõjavägi Konstantinose taas troonist loobuma. Georgios krooniti uueks kuningaks.
Oktoobris 1923 kukutati ta ise. Georgios keeldus tagasi astumast, kuid lahkus 19. detsembril 1923 oma naise kodumaale Rumeeniasse. 25. märtsil 1924 kuulutati Kreekas välja vabariik ja Georgios oli sellega kukutatud. Talt võeti Kreeka kodakondsus ja tema varandus natsionaliseeriti.
Georgiose abielu nurjus. Tema naine jäi Bukaresti, kuid Georgios sõitis üha rohkem mööda maailma, külastades oma ema Firenzes ja selle ema sünnimaad Suurbritanniat. Pärast 1932. aastat ei läinud ta enam kunagi Rumeeniasse. Lasteta abielu lahutati 6. juulil 1935.
Ajavahemikul 1924–1935 vahetus Kreekas 23 valitsust, oli diktatuur ja 13 riigipöördekatset. Oktoobris 1935 kukutas kindral Georgios Kondylis valitsuse ja kuulutas välja rahvahääletuse monarhia taastamiseks. See toimus 3. novembril 1935 ja üle 95% rahvast hääletas monarhia taastamise poolt. 25. novembril naasis Georgios Kreekasse ja kuulutati kuningaks.
Oma teistkordse troonile saamise puhul saatis ta kirja tolleaegsele riigivanemale Konstantin Pätsile.
Vältimaks uusi riigipöördekatseid, rajas Georgios 4. augustil 1936 valitsusjuhi Ioannis Metaxase ajal diktatuuri. Kehtestati fašistlike joontega režiim ja range tsensuur. Muuhulgas keelustati Platoni, Thukydidese ja Xenophoni teosed.
Teise maailmasõja ajal esitas Itaalia Kreekale ultimaatumi, nõudes oma vägede lubamist riiki. 28. oktoobril 1940 Metaxas keeldus, mispeale algas Itaalia-Kreeka sõda. See oli Kreekale edukas ja kreeklased hõivasid Albaania lõunaosa, kust Itaalia neid rünnanud oli. Kuid 6. aprillil 1941 tungis Bulgaariast Kreekasse Saksamaa sõjavägi ning Kreeka ja Briti sõjavägi ei suutnud neile kaitset osutada. Kreeka okupeeriti ja juba 23. aprillil 1941 lahkus Georgios taas riigist.
31. märtsil 1946 korraldati taas referendum küsimuses, kas taastada monarhia või vabariik. 90% valimisaktiivsuse juures sai monarhia 67% valijate toetuse ja Georgios naasis troonile. Seepeale puhkes riigis kodusõda rojalistide ja vabariiki soovinud kommunistide vahel. Georgios oli sel ajal juba väga haige ja suri 1. aprillil 1947 oma lossis.
Troonil järgnes talle tema noorem vend Pavlos.
Feliks-Juhan Kull
Feliks-Juhan Kull (3. veebruar 1903 Tallinn – 20. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Kull õppis aastatel 1922–1924, 1928–1929 ja 1936–1937 Tartu Ülikoolis õigusteadust ning oli korporatsiooni Fraternitas Estica buršvilistlane.
Kull oli Ratsarügemendi suusk-jalgrattureskadroni ülem. Ta oli ka 1925 ja 1927 Eesti meister jääpallis.
1941 arreteeriti, hukati.
Vasta
Vasta on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Vasta mõisa kunagises peahoones tegutseb tänapäeval Vasta Põhikool.
Theodor Kullak
Theodor Kullak (12. september 1818 Krotoschin – 1. märts 1882 Berliin) oli saksa pianist, klaveriõpetaja ja helilooja.
Kyōto protokoll
pisi|400px|Kyōto protokolliga ühinenud riigid 2009. aastal {{legend|#00a300|Leping on ratifitseeritud}} {{legend|#dbe100|Leping on alla kirjutatud ning ootab ratifitseerimist}} {{legend|#1C00D1|Leping on alla kirjutatud, kuid ei kavatseta ratifitseerida}} {{legend|#cfc2cd|Ei osale}} Kyōto protokoll on rahvusvaheline leping, millega ligikaudu kolmandik maailma riikidest nõustub vähendama või hoidma kasvuhoonegaaside õhkupaiskamist 1990. aasta tasemel. See on esimene samm võitluses ülemaailmse soojenemisega.
1997. aasta detsembris toimus Jaapanis Kyōto linnas riikidevaheline suurkohtumine, kus kolmandal konverentsil võeti vastu Kyōto protokoll.
Protokoll jõustub, kui selle on ratifitseerinud nii palju riike, et nende summaarne süsinikdioksiidi emissioon ületab 55% kogu maailma süsinikdioksiidi emissioonist.
Eesti
Eesti ühines Kyōto protokolliga 17. novembril 1998. Eestil tuleb ajavahemikus 2008–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendada võrreldes 1990. aastaga 8%.
Protokoll seab ka muid riigisiseseid kohustusi. Olulisimaid neist:
Venemaa
Venemaa oli pikka aega lepingu ratifitseerimise vastu. Kuid 30. septembril 2004 kiitis valitsus protokolli heaks ning saatis kliimamuutusi käsitleva dokumendi parlamendi alamkotta ehk duumasse.
Venemaa toodab 17% kogu maailma kasvuhoonegaasidest ning on protokolli edukuse võti pärast seda, kui USA 2001. aastal protokollis osalemisest loobus.
Kasvuhooneefekti tekitavate gaaside atmosfääri paiskamist piirav rahvusvaheline Kyōto protokoll asub ülemaailmselt jõusse 90 päeva pärast selle ratifitseerimisprotseduuri lõppemist Moskvas.
Kasvuhoonegaaside saaste hulk ei tohi olla suurem kui oli seda 1990. aastal – see oli aeg, mil NSV Liidu tööstus saastas tugevasti loodust. Seega Venemaale lepingu täitmine probleeme ei tohiks valmistada ja tänu valitud tingimustele on idanaabritel (nagu ka Eestil) avanemas võimalus teenida sadu miljoneid või lausa miljardeid, müües Lääne firmadele saastekvoote.
Preeksa
Preeksa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Emirates Airline
pisi|313x313px|Emirates Airline'i sihtkoha riigid. Punane - [[Araabia Ühendemiraadid, roheline – sihtriigid]] Emirates Airline (lühend Emirates; araabia keeles: طيران الإمارات, Ţayarān al-Imārāt) on lennufirma Araabia Ühendemiraatides Dubais. Emirates Airline on Emirates Groupi tütarettevõte, mille omanik on Dubai valitsus.
Emirates Airline on Lähis-Ida suurim lennufirma, mis opereerib rohkem kui 3600 lendu nädalas oma kodulennujaamast Dubai rahvusvahelisest lennujaamast 140 linna 81 riiki. Emiratesi kargolende teostab Emirates SkyCargo.
Emirates on neljas lennufirma maailmas rahvusvaheliste reisijate poolest ja teine kaubaveo poolest. Alates 2016. aasta märtsist kuni 2017. aasta veebruarini oli Emiratesi maailma pikim lennuliin Dubaist Aucklandi.
Emiratesi lennukipark koosneb ainult Airbusi ja Boeingu laiakerelistest lennukitest. 2017. aasta novembri seisuga on Emirates maailma suurim Airbus A380 lennukitüübi operaator. Emirates on ka suurim Boeing 777 lennukitüübi operaator maailmas.
Ajalugu
Emirates Airline'i asutas Dubai valitsus 25. mail 1985. Emiratesi alguses mängis suurt rolli Pakistan International Airlines, kes liisis Emiratesile uue Boeing 737-300 ja Airbus A300B4-200 lennukid. Dubai kuninglik perekond and lennufirmale ka kaks kasutatud Boeing 727-200 lennukid. Lennufirma esimene lend EK600 toimus Dubaist Karachisse 25 oktoobril 1985.
Lennukipark
pisi|[[Boeing 777-300ER]] pisi|[[Airbus A380-800 ruleerimas Dubai rahvusvahelises lennujaamas]] pisi|[[Airbus A330-200 maandumas Londoni Heathrow' lennujaama]]
Pada-Aruküla
Pada-Aruküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Malawi
pisi| Malawi Vabariik on merepiirita riik Ida-Aafrikas. Riik asub Njassa järvest läänes ja lõunas. Naaberriigid on Sambia, Tansaania ja Mosambiik.
Enamiku elanikkonnast moodustavad bantu keeli kõnelevad rahvad.
Malawi pealinn on alates 1975. aastast Lilongwe, mis asub riigi keskosas. Linnas elab miljon inimest ja see on Malawi majanduslik keskus. Teised suuremad linnad on Blantyre, Mzuzu, Zomba, Kasungu ja Mangochi.
Nimi
Riigi ingliskeelne ametlik nimi on Republic of Malawi, lühinimi Malawi. Arvatakse, et riigi nimi on kujunenud 16. sajandil Aafrika kaguosas asunud Maravi kuningriigi nimest. Njandžakeelne nimi on Dziko la Malaŵi (rööpnimed Boma la Malaŵi ja Mfuko La Malawi).
Riigi eestikeelne ametlik nimi on Malawi Vabariik, lühivorm Malawi. Nime Malaavi kasutamist ei peeta soovitatavaks.
Koloniaalajastul kandis Malawi ala nime Briti Kesk-Aafrika Protektoraat (British Central African Protectorate) ja Njassamaa Protektoraat (Nyasaland Protectorate), kuni iseseisvumiseni 1964. aastal Njassamaa (Nyasaland). Eesti keeles on kasutatud ka nime Briti Kesk-Aafrika.
Asend, piir ja suurus
Malawi asub Aafrika kaguosas ja paikneb põhiosas piki Njassa järve läänekallast. Riik on põhja-lõuna suunas välja venitatud, territooriumi pikkus on umbes 850 km, kõige laiem koht ida-läänesuunas on umbes 250 km. Mosambiigi väin jääb riigi lõunapoolseimast punktist umbes 200 km kaugusele, kaugus idapiirist India ookeanini on umbes 600 km.
Riigi pindala on 118 484 km². Malawi on pindalalt maailmas suuruselt 100. riik. Maismaa pindala on 94 080 km² ja siseveekogude pindala 24 404 km².
Äärmuspunktid
Territooriumi põhjapoolseim punkt on Songwe jõel Tansaania piiril (09° 22' S, 33° 00' E), idapoolseim (14° 54' S, 35° 55' E) Mosambiigi piiril Buena-uzi külast kümmekond kilomeetrit edelas, lõunapoolseim (17° 07' S, 35° 06' E) Mosambiigi piiril Jossene külast kirdes ja läänepoolseim (13° 37' S, 32° 40' E) Sambia piiril Chipatast paar kilomeetrit kirde pool.
Loodus
pisi
Käsipall 2008. aasta suveolümpiamängudel
Käsipall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–24. augustini. Käsipallis jagati välja kaks komplekti medaleid nii meeste kui ka naiste arvestuses. Olümpiamängudel osales mõlemas arvestuses 12 võistkonda.
Mehed
Eelmiste, 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda:
Malawi
Pinnamood
Malawi asub Ida-Aafrika riftivööndi kohal. Riftiorus paikneb Njassa järv, sellest läänes kõrguvad platood. Viphya lavamaa riigi keskosas ja osa põhjapoolsest platoost on valdavalt 900–1200 m kõrgusel, Nyika lavamaa põhjaosas kerkib kuni 2600 meetrini. Idaosas on kitsas ja sügav Njassa järve alang, mille jätkuks lõuna pool on Shire jõe org. Lavamaade üleminek alanguks on järsk. Jõeorgu ümbritsevad platood ulatuvad kuni 1000 meetri kõrguseni. Riigi kaguosas Mosambiigi piiri ääres kõrgub Mulanje massiiv, mille kõrgeim tipp on Malawi kõrgeim mägi Sapitwa (3002 m). Madalaim punkt on 37 meetri kõrgusel Shire jõel Mosambiigi piiril. Sambia piiril laiub mägine Mafinga lavamaa, Shire jõest idas Shire lavamaa, Malawi edelaosas Kirk Range'i lavamaa.
Geoloogiline ehitus
85% Malawi alast moodustab aluskorra eelkambriumi gneiss. Järvede kaldatasandikel ja Shire orus esineb kvaternaari jõesetteid, permi-triiase kuni kvaternaari sette- ja vulkaanilisi kivimeid. Lõunaosas esineb palju süvakivimeid (süeniit, graniit).
Loodusvarad
Malawis leidub lubjakivi, boksiiti, uraanimaaki, kivisütt, kaoliini, rubiine, safiire, teemante, klaasiliiva, grafiiti, elavhõbedat, fosforiiti, titaanimaaki. Lisaks on palju viljakandvat maad, metsa ja hüdroenergia tootmiseks sobivaid jõgesid.
Suur osa Malawi maavaradest on põhjalikult läbi uurimata ja kasutusele võtmata. Kaevandatakse üksnes piiratud koguses kivisütt, lubjakivi, rubiine ja safiire. Teadaolevad mineraalivarud miljonites tonnides on järgmised: boksiit (28,8), uraanimaak (12,5), monatsiit/strontsianiit (11,0), korund (8,0), grafiit (2,7), lubjakivi (25,0), rasked mineraalid (rutiil) (1.395,0), vermikuliit (2,5), kivisüsi (19,0), fosfaadid (2,0), püriit (34,0), klaasiliiv (1,6).
Mullastik
Lõunaosas ja Njassa järve kaldal on valdavalt aluselised mullad, kesk- ja põhjaosas pigem happelised. Levinud on punamullad. Peamised mullatüübid on nende seas acrisol, ferralsol, nitisol (kõige viljakam), lixisol. Esineb ka fluvisol ' e, leptosol ' e ja vertisol ' e.
Levinud on kolm peamist mullatüüpi.
Suurimad probleemid on erosioon ja viljakuse vähenemine.
Veekogud
pisi|[[Njassa järv]]
Umbes 91% Malawist jääb Zambezi jõe valgla alale. Ainult üks idapoolne ringkond kuulub Ruvuma jõe valglasse.
Malawi suurim veekogu on umbes 580 km pikkune Njassa järv. Järves elab rohkem liike kalu kui üheski teises järves kogu maailmas. Njassa järves on kaks saart, Chizumulu ja Likoma. Njassa järve suubuvad lühikesed kärestikulised jõed, järvest voolab välja ainult Shire jõgi, mis suubub Zambezisse.
Teised suuremad järved on Malombe, Chilwa ja Chiuta. Chilwa järve valgla on äravooluta ala, mida toidavad Shire mägismaalt, Zomba platoolt ja Mulanje massiivi põhjanõlvalt algavad jõed. Chilwa järves on Chilwa ja Tongwe saar. Chiutast voolab välja Lugenda jõgi, mis kuulub Ruvuma jõe valglasse. Chilwa järvel väljavoolu ei ole, kuid üleujutuse korral voolab vesi sealt ümbritseva soise tasandiku kaudu Chiutasse. Suure aurumise tõttu on järve veetase enamasti väga madal.
Väiksemad vooluveekogud on viimase 40 aasta jooksul pikkamööda hooajaliselt kuivama hakanud. Selle on põhjustanud peamiselt intensiivistunud maakasutus ja metsade hävitamine.
Põhjaveevarud on kõikjal võrdlemisi suured.
Kliima
Malawis valitseb troopiline mussoonkliima. Selgelt eristatavad on kaks perioodi – vihmaperiood kestab novembrist aprilli-maini ja kuivaperiood maist oktoobri-novembrini.
Madalamas lõunaosas võib temperatuur kõrgele tõusta, kuid mägises põhjaosas on see enamasti mõõdukas. Platoodel on novembris keskmiselt 20–23 kraadi ja juulis 14–16 kraadi. Maist augustini on jahe, temperatuurid jäävad 17 ja 27 kraadi vahele ning langevad kohati ka alla 10 kraadi. Üksikutes kohtades võib juunis ja juulis esineda miinuskraade. Septembrist oktoobrini on kuiv ja kuum ilm, temperatuur jääb 25 ja 37 vahele.