cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aavo Mölder
Ta lõpetas aastal 1959 Tartu 10. 7-klassilise Kooli, aastal 1962 Väimela Põllumajandustehnikumi ja aastal 1963 Tartu 3. Töölisnoorte Keskkooli. Aastal 1968 lõpetas ta zootehnikuna Eesti Põllumajanduse Akadeemia, aastal 1971 kaitses ta tööga "Veiste käitumine suurfarmide tingimustes" põllumajanduskandidaadi väitekirja.
Ta oli aastatel 1971–1976 Tartu näidissovhoosi Vorbuse osakonna juhataja; aastatel 1976–1979 oli ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi veisekasvatuse osakonnas sektorijuhataja, aastatel 1979–1992 oli ta Laeva katsesovhoosi direktor. 19. veebruarist 1992 22. novembrini 1992 oli ta Eesti Vabariigi põllumajandusminister. Aastast 1993 oli ta Tartu riigimajandi direktor.
Ta oli aastatel 1971–1989 NLKP liige, aastast 1990 oli ta Eesti Maaliidu liige, 14. maist 1998 on ta Eestimaa Rahvaliidu/Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja VIII Riigikogu (valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus esindajana) liige.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa Adolf Mölder oli põllumajandusteadlane, kaksikvend Mati Mölder on samuti põllumajandusjuht.
Kohtla karjäär
Kohtla karjäär on põlevkivi pealmaakaevandus, Kohtla-Nõmme asulast ca 1,5 km lääne-edelas, Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Toomas Pallo
Toomas Pallo (sündinud 30. detsembril 1963 Võrus) on eesti keskkonnateadlane.
Elukäik
Toomas Pallo on töölise poeg.
Ta on lõpetanud 1982. aastal Tartu 8. Keskkooli, 1989 Tartu Ülikooli geograafia osakonna; saanud magistrikraadi (1993, Amsterdami Ülikool), väitekiri "Cleaner production in metal processing industry". Täiendas end 1990–1992 Joensuu Ülikoolis, 1998 Prahas, 1994–1995 Rootsis jm.
Töötanud aastatel 1989–1993 TA ökoloogia instituudis tehniku ja teadurina, 1993–1995 AS-i AREA Keskkonnakonsultatsioon direktorina, 1995–1998 Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse teadurina, 1998–2000 programmijuhina, 2000–2002 sealsamas, kuid uue nimega Säästva Eesti Instituudis, programmijuhina. 2002. aastast on ta Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (ELLE OÜ) juhataja, litsentsitud keskkonnaaudiitor; selle kõrvalt oli aastatel 2000–2011 Tartu Ülikooli Türi Kolledži ja on 2001. aastast Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži lektor (lugenud keskkonnakorralduse vahendite kursust).
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnapoliitika, -korraldus, -juhtimine ja -seisund. Üle 10 teadustrükise, aimeartikleid.
Operatsioon Trikora
Operatsioon Trikora oli Indoneesia relvajõudude operatsioon aastatel 1961–1962, mille eesmärgiks oli annekteerida Madalmaade mereülene Hollandi Uus-Guinea territoorium. Läbirääkimiste tulemusel sündis 15. augustil 1962 Hollandi ja Indoneesia vahel New Yorgi leping, millega Lääne-Uus-Guinea läks ÜRO kontrolli alla.
Spalerosophis
Spalerosophis on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Spalerosophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod on levinud Aafrika põhjaosas ja Indiast Pakistanini.
Matías Viña
pisi|Matías Viña 2017. aastal Uruguay U-20 koondises Matías Nicolás Viña Susperreguy (sündinud 9. novembril 1997 Empalme Olmoses) on Uruguay jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Bournemouth ja Uruguay jalgpallikoondises.
Spalerosophis
Välislingid
Wien, 30. Jänner 2008, Veebiversioon (vaadatud 26.01.2014) (inglise keeles)
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Spalerosophis seisuga 26.01.2014.
Matías Viña
Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Nacional, mille meeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2017. aastal. Nacionali põhikoosseisu liikmeks sai ta 2019. aastal. 2019. aastal tuli ta Nacionaliga ka Uruguay meistriks.
2020. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Palmeiras. Ta võitis klubiga 2020. aasta hooajal Brasiilia karikavõistlused ja Lõuna-Ameerika klubide sarja Copa Libertadorese. Lisaks valiti Viña 2020. aasta Lõuna-Ameerika klubijalgpalli sümboolsesse koosseisu.
2021. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Roma. Teise hooaja alguses jäi Viña Roma meeskonnas enamasti pingile ning 2023. aasta jaanuaris läks ta laenule Bournemouthi.
Luis Abinader
pisi|Luis Abinader (2020) Luis Rodolfo Abinader Corona (sündinud 12. juulil 1967 Santo Domingos) on Dominikaani ettevõtja ja poliitik, alates 16. augustist 2020 Dominikaani Vabariigi president. Ta kuulub alates 2014. aastast sotsiaaldemokraatlikkusse erakonda Partido Revolucionario Moderno (PRM).
Suur Punane Laik
Suur Punane Laik on antitsükloniline keeristorm Jupiteril. Tormi on pidevalt vaadeldud alates 1830. aastast ja oletatavalt pärinevad varaseimad vaatlusandmed aastatest 1665–1713. Kui sel ajal vaadeldi tõepoolest Suurt Punast Laiku, tähendab see, et torm on olnud olemas vähemalt 350 aastat. Laik on 40 000 km pikk, 14 000 km lai ja 8 km kõrge. Tuule kiirus selles on umbes 400 km/h. Hiidplaneetidel pole ebatavaline selliste tormide tekkimine.
Vaatlusajalugu
pisi|250px|Voyager 1 fotoseeria Jupiteri pilvekihtide ja Suure Punase Laigu liikumisest Suur Punane Laik võis olla olemas ka enne 1665. aastat, kuid praegust tormi on pidevalt jälgitud alates 1830. aastast. Enne 1830. aastat kogutud vaatlusandmed on väga katkendlikud ja puudulikud ning seetõttu pole teada, kas sel ajal jälgisid astronoomid sama tormi või oli tegemist teise tormiga, mis hajus enne 1830. aastat.
Näiteks omistatakse Suure Punase Laigu avastamine sageli Robert Hooke'ile, kes kirjeldas Jupiteril paiknevat laiku mais 1664, kuid see on kaheldav, sest Hooke'i kirjeldatud torm asus põhjapoolkeral, aga Suur Punane Laik paikneb lõunapoolkeral. 1665. aastal kirjeldas püsivat Jupiteri laiku Giovanni Cassini. Cassini kirjeldatud laiku jälgiti vahelduva eduga aastatel 1665–1713, mil vaatlustesse tekkis 118-aastane paus ning seetõttu pole kindel, kas tegemist on ikka sama tormiga.
Esimesed detailsed fotod Suurest Punasest Laigust tegi Voyager 1, mis pildistas planeeti 25. veebruaril 1979, olles sellest 9,2 miljoni kilomeetri kaugusel. Piltidel olid eristatavad kuni 160 km suurused pilved.
Anglitsism
Anglitsism on keeleline konstruktsioon, mis on laenatud inglise keelest teise keelde. Eesti keelde on laenatud näiteks sõnad meeting, score, grizzly ja jungle, mis on aja jooksul muganenud ehk kohanenud eesti keele süsteemile sobilikumaks: miiting, skoor, grisli ja džungel.
Suur Punane Laik
Vaatlusajalugu
2004. aasta seisuga oli Suur Punane Laik saja aastaga kahanenud poole võrra. Praeguse tempoga kahanedes muutub torm 2040. aastaks ümmarguseks ning teadlased ei ole kindlad, kui kaua torm veel kestab või kas kahanemine viitab tormi vaibumisele. Suurt Punast Laiku on uuritud Hubble'i kosmoseteleskoobiga ning 11. juulil 2017 pildistas seda 8000 km kauguselt kosmosesond Juno.
Anglitsism
Ajalugu
17.–18. sajandil, valgustus- ja teaduslike avastuste ajastul, moodustati ja võeti Euroopas kasutusele rohkesti uusi sõnu.
Inglise keel jagunes ebaühtlaselt Euroopa keelte sõnavaras. Suur osa laenudest näis olevat jagunenud teatud teemade vahel. Paljud neist olid tehnikaga seotud terminid. Lisaks esinevad ingliskeelsed kõnekeelsed väljendid tavaliselt reklaamides, ajakirjanduses ja noorte keeles.
Suur Punane Laik
Ehitus
Tormi infrapunamõõtmised on pikka aega viidanud sellele, et see on ümbritsevast keskkonnast jahedam, kuid hiljutised mõõtmiste tulemused on näitanud, et torm on ümbritsevast tegelikult soojem. Planeedi atmosfääri jälgimine tõestas 1966. aastal, et torm pöörleb vastupäeva, kuid lõplikult sai see kinnituse Voyageride möödalendudega. Tuule kiirus tormi servas on kuni 120 m/s (432 km/h), kuid see on hakanud aeglustuma, sest torm on stabiilselt kahanenud.
Suure Punase Laigu laiuskraad on pidevate vaatluste ajal olnud stabiilne ning see on varieerunud ühe kraadi võrra. Pikkuskraad on olnud kogu aeg muutlik, sest Jupiter ei pöörle kõigil laiuskraadidel ühtlaselt. Astronoomid on Jupiteri jaotanud kolmeks süsteemiks ning selle kohaselt paikneb torm II süsteemis. Torm on alates pidevate vaatluste alustamisest, tiirelnud ümber planeedi vähemalt 10 korda.
Tormi punaka värvi põhjus ei ole teada. Laboris tehtud katsed viitavad keerulistele orgaanilistele molekulidele nagu punane fosfor või mõnele väävliühendile, kuid konsensus selles osas puudub.
Anglitsism
Ajalugu
Prantslased laenasid sõnu inglise keelest, kuid enne 20. sajandit ei olnud see nii märkimisväärne. Kuna nad võtsid inglise keelest prantsuse keelde üle väga palju sõnu, ei nimeta prantsuse keelt emakeelena kõnelejad neid laensõnadeks, vaid oma keeleks.
Liigitus
Anglitsism – keeleline konstruktsioon, mis on laenatud inglise keelest (laikima, bränd, feilima)
Pseudoanglitsism – sõna võõrkeeles, mis on formuleeritud inglispäraste elementidega ja näib inglise sõnana, kuid mida tegelikult inglise keeles pole. Näiteks ?
Neologisme tekitatakse tihti olemasolevate sõnade ühendamise teel (kombineeritud nime- ja omadussõnad) või lisades sõnale uus ja unikaalne järel- või eesliide.
Eesti keeles näiteks suits + udu = sudu.
Inglise keeles lunch + breakfast = brunch
Anglitsismid on näiteks eesti keeles esinevad ingliskeelsed sõnad – tsitaatsõnad smoothie 'toormehu, mahedik' ja flexible 'paindlik, elastne'. Kui anglitsism keelde jääb, siis ta sageli muganeb, nt muganenud vormid on sõnad fänn (inglise sõnast fan) või sõu (inglise sõnast show).
Anglitsism Eestis
Inglise laenud hakkasid eesti keelde tulema juba 1820. aastatel. Neid kasutasid sagedasti nii Otto Wilhelm Masing kui ka Carl Robert Jakobson, kellest esimene pidas õigeks laene häälduspäraseks mugandada ja teine leidis, et tuleks säilitada lähtekeelepärane kirjaviis.
Eesti ja inglise keele laenusuhetes on neli perioodi. Esimene kestis 19. sajandi teisest kümnendist 20. sajandi teise kümnendi lõpuni ning tõi meile inglise keelest suhteliselt vähe sõnu, sedagi peamiselt vene või saksa keele vahendusel, mis vormisid laene omakorda enda normide järgi.
Teisel perioodil – 1920. ja 1930. aastail – rikastas noore Eesti Vabariigi tihe suhtlus maailmaga eesti keelt rohkete inglise laensõnadega spordi, meresõidu, tehnika, transpordi, majanduse, poliitika, kultuuri ja meelelahutuse valdkondadest.
Kolmandal perioodil, mis kestis kuni 1980. aastate poliitilise murranguni, tulid inglise laenud eesti keelde taas peamiselt vene või hiljem ka soome keele vahendusel ning tähistasid uusi mõisteid teaduses, kultuuris, meelelahutuses ja moes.
Inglise keel on peamiseks laenuallikaks kujunenud ühelt poolt selletõttu, et temast on saanud eestlaste valdav võõrkeel ehk tihti ainus keel, mida peale emakeele osatakse. Teine ja küllap peamine põhjus on, et inglise keel on võitnud liiderkeele positsiooni kogu maailmas ning valitseb kõiki tänapäeva inimkonnale olulisi eluvaldkondi.
Eestlased võtavad üle uute erialade ja nähtuste ingliskeelseid oskussõnu, mida pole otstarbekas ise välja mõtlema hakata.
Üks tuntumaid anglitsisme on tulnud suhtlusvõrgustikust facebook.com laikima, sõnast like 'meeldima'.
Veel anglitsismide näiteid: snäkk, bränd, luuser, räpp, feilima, liisima/liising, läptop/läpakas, lainer, koola, test, trend, treiler, episood, pasta, promoma, fänn, haipima, pitsa.
Juba 1935. aastal asus Elmar Muuk inglise laenude ortograafiat ka korrastama ning paika pandud reeglid kehtivad veel praegugi, kuigi mõningate muudatustega. Peamine ettekirjutus on, et inglise võõrsõnad kirjutatakse nii, nagu neid inglise keeles hääldatakse, järgides eesti ortograafiareegleid.
Muganemine
Muganemine tähendab, et teisest keelest tulnud sõnad kohanevad häälikuliselt, grammatiliselt, ortograafiliselt ja tähenduslikult sihtkeelele omaseks. Seda protsessi mõjutavad laensõnade kasutussagedus, funktsioon ja laenamisviis: kiiremini muganevad laialdaselt ja iga päev suulises suhtluses kasutatavad sõnad.
Esimene samm laenude muganemisel on nende eesti keele häälikustruktuuriga vastavusse viimine, mis jaguneb neljaks alaliigiks: tsitaatsõnad, lühendid, ortograafial põhinevad mugandid ja häälduskujul põhinevad mugandid. Uuemad laensõnad on aga variatiivsed, sest ühel sõnal võib olla nii muganenud kui ka tsitaadiline variant või mitmel eri kujul muganenud variant. Varieerumisel on samuti mitu põhjust: suuliselt laenatud ning enimkasutatavatel sõnadel on rohkem variante, lisaks võib sõna olla fonoloogiliselt liiga keeruline. Kui sõna on viimaks eesti keeles muganenud, siis on sellel stabiilne rõhk, palatalisatsioon ning välde.
Muganenud sõna on tarvis hakata mingil viisil käänama või pöörama ning seda tehakse produktiivsete tüüpide eeskujul, kuna need näitavad loomulikkust. Eesti keeles on produktiivsed tüübid nimisõnadel sepp-, aasta-, õpik- ja number-tüüp ning tegusõnadel õppima-, elama- ja hakkama-tüüp. Mõned sõnad ei muuda häälikkuju, aga inglise keele kahesilbilised sõnad võivad hakata eesti keeles käänduma kas sepp- või tubli-tüübi järgi. Inglise ühesilbilised lühikese vokaali või konsonandiga lõppevad sõnad käänduvad see-eest kolmel viisil: vokaal pikeneb, lõpukonsonant muutub ülipikaks või sõna muutub kahesilbiliseks.
Viimaks on muganemisel määravaks teguriks rõhk. See paigutub sõna lõppu võõrtuletusliidetega sõnades, nagu -ism, -ist, -ioon, ja ka sõnade puhul, mille viimases silbis on pikk vokaal, diftong, ülipikk vokaal või konsonant.
Sõnade muganemine on aeganõudev, mistõttu on eesti keeles veel hulganisti tsitaatsõnu. Kergemini kohanevad ja jäävad püsima sõnad, mida tihti kasutatakse ning mis sobivad eesti keele ülesehitusega.
Näited inglise päritolu sõnade kirjutamisest
Inglise päritolu sõnu kirjutatakse tavaliselt häälduse põhjal. Eraldi saab vaadelda inglise hääldusele tuginevat vokaalide, konsonantide ja konsonantühendite kirjapilti eesti keeles ning selles esinevaid iseärasusi võrreldes inglise laenude muganemisega Eesti naaberriikide keeltes.
Vokaalid
Inglise vokaale on eesti keeles häälduspäraselt hakatud kirjutama järgmiselt:
inglise [a:] → eesti a + konsonant: farm
inglise [e] → eesti e: dress
inglise [i] → eesti i: lift
inglise [i:] → eesti ii: miiting
inglise [o:] → eesti o(o) + r: skoor
inglise [u] → eesti u (ainult hääldusest lähtuv): vutt
inglise [u:] → eesti uu: stjuuard
inglise [æ] → eesti a: tramm
inglise [э] → eesti o või oo: dropsid, koomiksid
inglise [ʌ] → eesti u: rumm
Häälik [æ] on uuemates eesti mugandites ka ä, näiteks sõna släng, või vene mõjutuste kaudu e, nagu sõna džemm.
Konsonandid
Samal viisil on muganenud konsonandid. Mõned näited inglise päritolu sõnadest, mis on eesti kirjapildis häälduse järgi muganenud:
inglise [b], [d], [g] → uuemates eesti laenudes b, d, g, vanemates p, t, k: buum, dress, golf ja punker, triblama, krokk
inglise [j] → eesti hääldusele toetuv j: jänki
inglise [l], [m], [n] ja [r] → eesti ll, mm, nn, rr: derrik, filler, tunnel, trimmer
inglise [ŋ] → eesti ng: džungel
inglise [s] → eesti ss või s: mess, sett
inglise [ʃ] → eesti š, šš: šelf, buššel
inglise [z] → eesti s: grisli
inglise [tʃ] → eesti tš: tšiif
inglise [ʤ] → eesti dž: džiip
inglise [θ] ja [ð] → eesti t, d: timut, sauddaun
inglise [w] → eesti v: tvist
Häälikut [f] transkribeeritakse eesti keeles kirjapildi järgi (biifsteek, kliff), kuid vanemates laenudes võis see olla ka v või hv (puhver, referii). Lisaks ei ole huvitaval kombel inglise dentaalfrikatiivid [θ] ja [ð] muganenud eesti keeles s-täheks nagu vene või soome keeles, vaid nende vasteks on hoopis t või d (vrd Jõgi 1971. aastal ilmunud artiklis mainitud venemõjulist laenu ruserford ja 2018. aasta ÕSi sissekannet raderford). Sarnasus pole siinkohal seega häälduses, vaid pigem kirjapildis.
Konsonantühendid
Sõna alguses asetsevad konsonantühendid on eesti keeles tavalised, kuid mõni konstruktsioon on keelele siiski võõras. Nii on vanemates laenudes isegi sõna alguses paiknev konsonantühend lihtsustunud, näiteks sõna stiimer puhul (stiimer → tiimer, ingl steamer). Eesti keelele on eriti võõras gb-ühend, mistõttu muutus see suupärasemaks metateesiks pk (rugby → räpki, repki).
Anglitsism tänapäeval: koodikopeerimine blogides ja vlogides
Tänapäeval pole paljudel laensõnadel, näiteks cover : kover : kaver, endiselt ühtset kirjutusviisi, mis tingib selle, et eelistatakse võõrsõnalist varianti ja toimub koodikopeerimine. Koodikopeerimine on nähtus, mille puhul ühes lauses või vestluses kasutatakse segamini eri keeli, varem liigitus see laenamise alla.
Üks sagedamaid koodikopeerimise avaldumise viise on blogides ja vlogides, kuna neid avalikustatakse Internetis, kus inglise keele mõju on kõige rohkem tunda. Tavaliselt ei ole koodikopeerimise puhul laenatav sõna identne lähtekeelega, sest see vajab konteksti sobitamist. Seega eesti keeles lisatakse kopeeritud sõnale näiteks kääne: “esmalt ostsin stippling brush’i” (ingl first I bought a stippling brush) või sobitatakse laen liitsõna osaks: “Naasis sealt mõningate nude-roosas toonis käekottidega” (ingl He came back with some nude-pink handbags).
Väino Uibo
Väino Uibo (sündinud 7. oktoobril 1942) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi ja 1970. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (4.lend).
Ta oli aastatel 1970–1975 ja 1977–1981 Vanemuise teatri näitleja ning 1981–1989 teatri Ugala näitleja. Aastatel 1975–1977 töötas ta Eesti Televisiooni Tartu stuudios.
Aastatel 1989–1992 elas Rootsis.
Aastatel 1993–1998 oli ta Elva linnapea ja 1998–2001 Kuressaare Linnateatri direktor. Hiljem on olnud vabakutseline ja lavastanud harrastusteatrites.
Isiklikku
Tema poeg on Toomas Uibo. Kui ta poja lapsepõlves koos temaga kontserte andis, olid nad tuntud duetina Väino ja Toomas Uibo.
Talle meeldib mängida suupilli.
Tõnis Raamot
Tõnis Raamot (6. jaanuar 1932 Tartu – 26. aprill 2000 New York) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide ehitus- ja tehnikateadlane.
Ta lõpetas aastal 1949 Lingeni Eesti Gümnaasiumi Saksamaal, 1955 Columbia Ülikooli USA-s ehitusinsenerina; M.Sc. (1956, Columbia Ülikool), Ph.D. (1962, Illinoisi Ülikool, USA), doktoriväitekiri "The Foundation Behavior of Ore Yards".
Teadustöö
Uurimisvaldkond: süvaehitus.
Isiklikku
Tema isa oli Ilmar Raamot, vanaisa Jaan Raamot, vanaema Mari Raamot; vanatädi oli laulja ja pedagoog Aino Tamm, vanaonu metsasarvemängija ja muusikategelane Jaan Tamm.
Kalmu tänav (Viljandi)
Kalmu tänav on tänav Viljandis.
Tänav on ida-läänesuunaline ning see ühendab Riia maanteed ja Reinu teed. Tänava põhjaservas asuvad Viljandi vana kalmistu, Viljandi Garnisoni kalmistu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistu. Tänava pikkus on 147 m.
Kalev (koor)
Kalev on Eesti Meestelaulu Seltsi üle-eestiline poistekoor. Koori kooskäimiskoht on Paides.
Koor moodustati märtsis 1994.
Seisuga 2014 on koori dirigendid Hirvo Surva, Indrek Vijard, Kuldar Schüts ja koormeister Varje Vürst. Koori president on Priit Oks ja koorivanem Kaspar Karner.
Alkaani 1-monooksügenaas
Alkaani hüdroksülaas (EC 1.14.15.3; süstemaatiline nimi alkaan,redutseeritud-rubredoksiin:hapnik 1-oksüdoreduktaas, kuid kasutatakse ka järgnevaid sünonüüme: alkaani 1-monooksügenaas, alkaani 1-hüdroksülaas, oomega-hüdroksülaas, rasvhape oomega-hüdroksülaas, alkaani monooksügenaas, 1-hüdroksülaas, alkaani monooksügenaas ) on mitmekülgne biokatalüsaator, mis viib läbi erinevaid kasulikke oksüdatsiooniprotsesse, mille hulgas on ka aeroobne alkaanide lagundamine. Ensüümid võivad lagundada alkaane, kasutades nelja erinevat oksüdatsioonirada. Lagundatava alkaani pikkuse alusel eristatakse kolme tüüpi ensüüme. Alkaani hüdroksülaase omavad bakterid osalevad süsivesinike biodegradatsioonis ja naftareostuste puhastamisel.
Alkaanide aeroobse lagundamise rajad
Alkaanide lagundamiseks on tarvis aktiveerida alkaani molekul. Sõltuvalt elektroni aktseptorist võivad mikroorganismid seda teha kas aeroobsetes tingimustes või anaeroobsetes tingimustes. Anaeroobsel aktiveerimisel elektroni aktseptoriks võivad olla kas nitraat, sulfaat, rauaioon või süsihappegaas. Aeroobsetes tingimustes elektroni aktseptoriks on hapnik. Mikroorganismides on kirjeldatud nelja alkanide oksüdatsioonirada:
Biterminaalne rada
Alkaani molekuli mõlemad terminaalsed metüülrühmad oksüdeeritakse astmeliselt ning tekib dikarboksüülhape, mis siseneb β-oksüdatsiooni rajale.
Subterminaalne rada
Alkaani astmelise oksüdeerimise tulemusena tekib sekundaarne alkohol, mis muudetakse temale vastavaks ketooniks. Ketoon oksüdeeritakse omakorda Baeyer-Villiger monooksügenaasiga estriks, millest moodustub alkohol ja rasvhape.
Finnerty rada
Dioksügenaaside abil moodustunud n-alküülhüdroperoksiidid oksüdeeritakse alküülaldehüüdideks, peroksühapeteks ja rasvhapeteks.
Alkaani hüdroksülaaside klassifikatsioon
pisi|Metaani monooksügenaas Alkaanide aeroobse lagundamise esimene etapp on vahendatud alkaani hüdroksülaasi poolt. Lagundatava alkaani pikkusest sõltuvalt eristatakse kolme tüüpi ensüüme.
Metaani monooksügenaasid
Metaani monooksügenaas on ensüüm, mis viib läbi metaani oksüdeerimise metanooliks. Tänapäeval tuntakse kahte tüüpi metaani monooksügenaasi komplekse – lahustuvad ehk tsütoplasmaatilised ja membraaniseoselised. Tsütoplasmaatiline metaani monooksügenaas oksüdeerib 1–8 süsinikuaatomi pikkusi alkaane. Membraaniseoseline metaani monooksügenaas oksüdeerib 1–5 süsinikuaatomi pikkusi alkaane. Metaani monooksügenaasi katalüüsi summaarne reaktsioon on järgmine:
CH4 + O2 + NAD(P)H + H+ → CH3OH + H2O + NAD(P)+
Rohkem on uuritud tsütoplasmaatilist metaani monooksügenaasi, mis koosneb kolmest komponendist: hüdroksülaasist, reduktaasist ja regulatoorsest valgust. Hüdroksülaas (250 kDa) on katalüütilise aktiivsuse tsenter ja sisaldab 2 Fe-klastrit. Reduktaas (38,5 kDa) on monomeerne polüpeptiid, mis sisaldab FAD ja FeS-klastrit. Viimane kannab elektroni NADH-lt hüdroksülaasi klastrile üle. Regulatoorne valk (15 kDa) on monomeerne polüpeptiid, millele koostisse ei kuulu metallide ioonid ega kofaktorid. Membraaniseoseline metaani monooksügenaas koosneb hüdroksülaasist, millel on 3 subühikut: tsütokroom C (13 kDa), vase aatomit sisaldav valk (47 kDa) ja valk, mille suurus on 9,4 kDa. Metaani monooksügenaase on leitud paljudel metanotroofsetel bakteritel, näiteks Methylococcus capsulatus.
Propaani ja butaani monooksügenaasid
Propaani ja butaani monooksügnaasid on ehituselt sarnased tsütoplasmaatilise või membraanseoselise metaani monooksügenaasiga. Butaani monooksügenaas koosneb rauda sisaldavast hüdroksülaasist, väävlit sisaldavast NADH-oksüdoreduktaasist ja väikesest regulatoorsest valgust. Butaani monooksügenaas võib oksüdeerida 2–9 süsinikuaatomi pikkusi alkaane.
Membraaniseoselised alkaani hüdroksülaasid
Membraaniseoseline alkaani hüdroksülaasi kompleks koosneb kolmest valgust: rubredoksiinist , rubredoksiini reduktaasist ja alkaani hüdroksülaasist. Rubredoksiin on madalamolekulaarne rauaioone sisaldav valk, mis vahendab NADH-lt saadavate elektronide ülekannet alkaani hüdroksülaasile rubredoksiini reduktaasi abil. AlkB-l on kuus transmembraanset segmenti ja tsütoplasmapoolne katalüütiline sait, mis koosneb neljast histidiini sisaldavast järjestuse motiivist. Motiivid on seotud kahe klastrit moodustavate raua aatomitega. Kuus transmembraanset molekuli moodustavad sügava hüdrofoobse tasku, kuhu asetub alkaani molekul nii, et tema terminaalne metüülrühm paikneks lähestikku vastava raua aatomitega seotud histidiini järjestusega. Üks hapniku aatom seostub alkaani terminaalse metüülrühmaga, teine redutseeritakse veeks elektronide transpordil rubredoksiinile. Membraaniseoselised alkaani hüdroksülaasid oksüdeerivad 5–16 süsinikuaatomi pikkusi alkaane. Kuigi membraaniseoselise alkaani hüdroksülaasi järjestused on väga erinevad, on nad struktuurselt ühesugused.
Tsütokroom P450 perekonna ensüümid
Tsütokroom P450 ensüümi perekond on suur rühm, mille hulka kuuluvad ensüümid, mis viivad läbi erinevate orgaaniliste ühendite oksüdatsiooni. Tsütokroomid P450 sisaldavad rauda ning elektroni ülekandmiseks NADH molekulilt tsütokroomile vajavad nad ferredoksiini ja ferredoksiini reduktaasi. Eristatakse kahte tsütokroomi P450 perekonna ensüümide põhitüüpi:
Alkaani hüdroksülaasi kodeerivate geenide organisatsioon
Kõige paremini on uuritud alkaani lagundamise rada, mis on kodeeritud Pseudomonas putida Gpo1 OCT plasmiidi poolt. Geenid paiknevad kahes operonis ja selline rada on horisontaalselt ülekantud paljudesse bakteritüvedesse. Seda tõestab alkaane lagundamise geenide olemasolu transposoonides ja plasmiidides. Tavaliselt asuvad alkaani hüdroksülaasi kodeerivad geenid eraldi nende geenide ekspressiooni kontrollitavatest regulaatoritest, rubredoksiini ja rubredoksiini reduktaasi geenist. Kui tüves on mitu alkaani hüdroksülaasi kodeerivat geeni, paiknevad nad ka eraldi ja peale selle asuvad nad kromosoomi erinevates piirkondades.
Alkaani hüdroksülaaside regulatsioon
Alkaanide lagundamise rajad on eriomaselt reguleeritud nii, et nendega seotud geene ekspresseeritakse ainult vastava alkaani olemasolul. Spetsiifilised regulaatorid kuuluvad sellistesse perekondadesse nagu LuxR/MalT, AraC/XylS või GntR.
Alkaane lagundavad mikroorganismid
Alkaane on võimelised lagundama paljud organismid nagu bakterid (näiteks hõimkonnad Actinobacteria, Bacteroidetes, Firmicutes ja Proteobacteria ) ja seened, kelle jaoks on nad süsiniku- ja energiaallikaks. Vaatamata sellele kasutavad mõned bakterid eelistamatult süsinikuallikana teisi komponente. Eksisteerivad ikkagi ka bakteriliigid, mis kasvavad ainult alkaanide lagundamise arvel. Neid nimetatakse süsivesinikklastilisteks bakteriteks. Väga huvitav liik on Alcanivorax borkumensis. Ta suudab lagundada alkaane, aga mitte tavalisi süsinikuallikaid nagu aromaatseid ühendeid ja suhkruid. Bakterirakud produtseerivad ekstratsellulaarseid pindaktiivsete omadustega glükolipiide. Sellega osalevad Alcanivorax perekonna bakteriliigid süsivesinike biodergadatsiooni teostades mereökosüsteemide naftareostuse biopuhastuses.
Uhtna põhikool
Uhtna põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas (varem Sõmeru vallas) Uhtna asulas.
Debora (eesnimi)
Debora on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1503. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Debora 28 naisel.
Pobeda mägi
Pobeda mägi (vene keeles гора Победа) on mägi Venemaa idaosas, Tšerski aheliku ja Sahha Vabariigi ning kogu Kirde-Siberi kõrgeim tipp. Kõrgus 3003 meetrit. Asub Ust-Nerast 140 km kaugusel kirde pool ja põhjapolaarjoonest 140 km lõuna pool.
Benjamin Franklini medal (APS)
pisi|170px|[[Benjamin Franklin, kelle auks on medal nimetatud. Joseph Duplessise maal (1785).]] Benjamin Franklini medal on auhind, mida annab välja Ameerika Filosoofiaselts (APS).
Benjamin Franklini medal asutati mälestusmedalina, millega tähistati Benjamin Franklini 200. sünniaastat. Medali asutamise 1906. aastal kinnitas Ameerika Ühendriikide Kongress.
Esimene medal määrati USA presidendi otsusega Prantsuse Vabariigile. Järgmiste Benjamin Franklini medalite väljaandmine anti üle Ameerika Filosoofiaseltsile. Aastatel 1937–1983 andis Ameerika Filosoofiaselts medalit välja ebaregulaarselt. Medaliga tunnustati isikuid, kellel oli märkimisväärseid teeneid seltsi ees.
Medvenka rajoon
Medvenka rajoon (vene keeles Медвенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Medvenka alev.
Benjamin Franklini medal (APS)
Aastatel 1985–1991 oli Benjamin Franklini medal Ameerika Filosoofiaseltsi kõrgeim autasu teaduse ja humanitaaria valdkonnas. 1987. aastast on Benjamin Franklini medaleid kaks: üks teaduse ja teine avaliku teenistuse valdkonnas.
Medvenka rajoon
Rajoon piirneb põhjas Kurski rajooniga, idas Solntsevo rajooniga, lõunas Obojani rajooniga, läänes Bolšoje Soldatskoje rajooniga ja loodes Oktjabrski rajooniga.
Benjamin Franklini medal (APS)
Viited
pisi|Benjamin Franklini medal (1907. aastal välja antud medal)
Medvenka rajoon
Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 475, 2007. aastal 18 769 ja 2002. aastal 19 220.
Medvenka rajoonis on 147 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Medvenka) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Reut, Polnaja, Mladatt, Reutets, Ljubatš ja Medvenka.
Sergei Babenko
Sergei Babenko (sündinud 19. septembril 1961 Ulan-Udes) on Nõukogude Liidu ja Eesti endine korvpallur, keskmängija.
Babenko võitis 1987. aastal Nõukogude Liidu koondises Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.
1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängis ta Eesti koondvõistkonnas, kellega saavutati kuues koht.
Kurski rajoon
Rajoon piirneb põhjas Zolotuhhino rajooniga, läänes Štšigrõ rajooniga, kagus Solntsevo rajooniga, lõunas Medvenka rajooniga, läänes Oktjabrski rajooniga ja edelas Fateži rajooniga.
Rajooni pindala on 1657 km². Elanike arv oli 2012. aastal 53 268, 2007. aastal 50 627 ja 2002. aastal 56 494.
Kurski rajoonis on 191 asulat, mis kuuluvad seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Smalininkai vald
Smalininkai vald (leedu keeles Smalininkų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Rajoon piirneb lõunas Nemunase jõega; teisel pool jõge asub Venemaa Kaliningradi oblast.
Valla pindala on 22 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1286 inimest. Valla keskuseks on Smalininkai linn (2011. aastal 515 elanikku), vallamaja aadress on Nemuno g. 54. Vallavanem on Saulius Jarutis.
Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naudvaris, kus aastal 2011 elanikke ei olnud, Tetervinė, kus aastal 2011 oli 1 elanik, ja Vilktakis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku.
Konrad von zur Mühlen
Konrad Johann Gottwald von zur Mühlen (8. märts (vkj 25. veebruar) 1868 Tallinn – 1. veebruar 1945 Posen) oli baltisakslasest Eesti vaimulik.
Elulugu
Konrad von zur Mühlen sündis Vidruka ja Hardu mõisniku Gottwald von zur Mühleni (1825–1907) ja Anna von Grünewaldti (1837–1914) pojana.
Lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis aastatel 1887–1893 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli ''cand. theol.'' astmega. Oli prooviaastal Tallinnas, Kullamaal ja Raplas. Ordineeriti õpetajaks 10. juunil 1894.
Aastatel 1895–1909 oli ta Järva-Peetri ning 1909–1939 Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. 1911–1919 oli ta Konsistooriumi assessor. Esimese maailmasõja ajal oli ta aastail 1915–1917 sundasumisel Siberis, küüditati 1918 Krasnojarskisse. Aastatel 1921–1939 oli Konrad von zur Mühlen Saksa praostkonna praost. pisi|[[Tallinna Niguliste kirik, kus Konrad von zur Mühlen oli aastatel 1909–1939 Tallinna Niguliste koguduse õpetaja]] Aastal 1919 oli ta Tallinna Toomkooli kuraator. 1921–1939 tegutses Mühlen "Deutsches Kirchenblatti" väljaandjana.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale ning suri 1945 Posenis.
Perekond
Konrad von zur Mühlen abiellus 6. märtsil (vkj 22. veebruaril) 1900 Sara von Gernetiga (sünd. 1872), kes oli Seljaküla mõisniku Friedrich von Gerneti (suri 1909) ja Katharina von Grünewaldti tütar. Abielust sündisid:
Esivanemad
Viited:
Seniga
Seniga on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Senigas.
48 meetri kõrgusel merepinnast asuva Seniga asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Seniga piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alfianello, Gabbioneta-Binanuova (CR), Milzano, Ostiano (CR), Pralboino, Scandolara Ripa d'Oglio (CR).
Seniga halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Regona.
46 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 46 sõidab Väike-Õismäe ja Seli asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin.
Horst Dassler
Horst Dassler (12. märts 1936 Herzogenaurach – 9. aprill 1987 Herzogenaurach) oli saksa ettevõtja.
Mayday (dokumentaalsari)
"Mayday" (Austraalias ja mõnedes Euroopa riikides "Air Crash Investigation(s)", Ameerika Ühendriikides "Air Emergency" ja "Air Disasters") on Kanada dokumentaalsari, mis räägib lennuõnnetustest, lennuõnnetuste viimasel hetkel ärahoidmisest, lennukikaaperdamise juhtudest ja lennukite pardal toimunud terroriaktidest.
Horst Dassler
Ta oli Adolf Dassleri ja Käthe Dassleri poeg. Aastatel 1985–1987 juhtis ta perekonnaettevõtet adidas.
46 (Tallinna bussiliin)
Marsruut Seli suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Kaubamaja tänav, Rävala puiestee, Tartu maantee, F. R. Kreutzwaldi tänav, Gonsiori tänav, Laagna tee, Raadiku tänav ja Ümera tänav
Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ümera tänav, Raadiku tänav, Laagna tee, Gonsiori tänav, F. R. Kreutzwaldi tänav, Tartu maantee, Rävala puiestee, Kaubamaja tänav, Estonia puiestee, Kaarli puiestee, Luise tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee
Mayday (dokumentaalsari)
Sarja eetriõigused on müüdud 144 riigi telekanalitele ja sarja on tõlgitud 26 keelde.
Horst Dassler
Aastal 1983 rajas Horst Dassler sponsoriseltsi International Sports, Culture and Leisure (ISL), mis tegi tihedat koostööd ROK-i ja FIFA-ga ning nende juhtide Juan Antonio Samaranchi ja João Havelangega. Horst Dasslerit peeti spordimaailma mõjuvõimsaimaiks isikuks. Aastal 2001 läks ISL pankrotti.
III Eesti meeste tantsupidu
III Eesti meeste tantsupidu oli tantsupidu 6.-7. juunil 2015 Rakvere staadionil. Pidu kandis pealkirja "KOLM". Peo idee autor ja pealavastaja oli Maie Orav.
Borõss Paton
Borõss Paton (ukr Борис Євгенович Патон, 27. november 1918 Kiiev – 19. august 2020 Kiiev) oli Ukraina teadlane ja akadeemik.
Elulugu
Paton oli Ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, tehnikateaduste doktor, professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik. Ajaloo esimene Ukraina kangelane (1998). Rooma klubi auliige.
Tunnustus
Paton on enam kui tuhande teaduspublikatsiooni, 20 monograafia ja 400 avastuse autor.
Ta oli valitud mitme välismaise teadusakadeemia liikmeks (sealhulgas Bosnia ja Hertsegoviina Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks ning 2006. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks)
Karpatska Sitš
49. üksik jalaväepataljon Karpatska Sitš (ukraina keeles 49-й окремий піхотний батальйон Сухопутних військ Збройних Сил України "Карпатська Січ") on Ukraina maavägede väeüksus.
Johann Georg Schwartz noorem
Johann Georg Schwartz noorem (2. juuli 1838 Põlva – 2. jaanuar 1903 Põlva) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1850–1854 Pärnu kreiskoolis, aastatel 1854–1858 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1858–1862. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti ja Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses isa juures. Ordineeriti 21. augustil 1866 Valgas õpetajaks.
Oli aastatel 1866–1868 (introdutseeriti 28. augustil 1866) Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse adjunktõpetaja ja aastatel 1868–1902 sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1893 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele). Oli aastatel 1885–1899 Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1899–1903 oli ta Võru praostkonna praost. Oli Tartu-Võru ringkonna pastorite leskede ja vaeslastekassa direktor.
Isiklikku
Nii tema isa Johann Georg Schwartz kui ka poeg Johann Christoph Schwartz olid Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse õpetajad. Tema õemees Georg Theodor Wilhelm Eisenschmidt oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema väimees Karl Ferdinand Baer (abielus tütre Helenega) oli Ruhja koguduse õpetaja.
Karpatska Sitš
Ajalgu
Alustas pärast Venemaa sissetungi tegevust omaalgatusliku omakaitseühendusena. Läks 19. mail 2022. aastal Ukraina maavägede alluvusse kui '''49. üksik jalaväepataljon Karpatska Sitš'''.
Borõss Paton
Tunnustus
101-aastaselt oli ta 2020. aastal vanim kahekordne sotsialistliku töö kangelane ja vanim Ukraina kangelane.
Väino Pallum
Väino Pallum (sündinud 31. juulil 1931 Aru vallas Tartumaal) on eesti aiandusagronoom.
Elulugu
Väino Pallum on talupidaja poeg.
Lõpetas 1950 Elva Keskkooli, 1955 EPA agronoomiateaduskonna aianduse erialal. Töötas Vabariiklikus Taimekaitsejaamas, sh oli 1966–1969 vanemagronoom-toksikoloog, 1970–1979 vanemagronoom katmikkultuuride taimekaitse alal, 1980–1986 tehnoloogialabori peaagronoom, 1987–1993 labori juhataja, 1994–1995 Riigi Taimekaitseameti (hiljem Taimetoodangu Inspektsioon) järelevalveosakonna nõunik, 1996– peaspetsialist.
Teadustöö
Avaldanud taimekahjustajate tõrje kohta üle 70 teadustrükise, sh üle 10 monograafia ja brošüüri.
Deborah
Deborah (heebrea: דְבוֹרָה‎) on heebrea päritolu naisenimi. See tähendab heebrea keeles 'mesilast'. Nime variandid on Debora ja Deboora.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2403. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Deborah 12 naisel.
Akmenynė
Akmenynė on küla Leedus Šalčininkai rajoonis, Akmenynė valla halduskeskus. Küla asub Šalčininkaist 11 kilomeetrit kirdes.
Akmenynės on poolakeelset õpet andev põhikool ja põhiharidust andev Turgeliai kooli filiaal. Külas on ka postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.
Asula kohta on teateid alates XVIII sajandist. Aastal 1830 oli seal uniaatide kirik. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1928. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Javelin
Javelin võib tähistada:
Vajangu põhikool
Vajangu Põhikool oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas.
Kool asutati 1986 Vajangu lasteaed-algkoolina. 1992 nimetati kool ümber Vajangu põhikooliks.
Alates 01.09.2021 liideti:
Maailm kui tahe ja kujutlus
"Maailm kui tahe ja kujutlus" ("Die Welt als Wille und Vorstellung") on saksa filosoofi Arthur Schopenhaueri peateos. Raamatu esmatrükk ilmus 1818. aasta detsembris ning teine, täiendatud trükk 1844.
Eesti keeles ilmus teos kahes köites aastal 2018.
Filosoofis-ajalooline taust
Raamatu alguses on öeldud, et sellest arusaamiseks on vajalikud eelteadmised Immanuel Kanti filosoofilistest teooriatest. Mõnede autorite arvates järgib Schopenhauer Kanti transtsendentaalse idealismi metafüüsilist süsteemi täpsemini kui ükski teine saksa idealismikoolkonna esindaja. Sellegipoolest sisaldab raamat eraldi lisa pealkirjaga "Kanti filosoofia kriitika", milles Schopenhauer vaidlustab peaaegu kogu Kanti eetika ning suure osa tema epistemoloogiast ja esteetikast. Schopenhauer leiab, et seda osa raamatust tuleks lugeda enne teose põhipeatükkide juurde asumist, kuigi tema kriitika Kanti aadressil ei ole raamatus esitatud täielikul kujul, vaid oli juba varem avaldatud tema doktoritöös pealkirjaga "Küllaldase aluse seaduse nelikjuurest". Sissejuhatuses lisab Schopenhauer veel, et tema teooria mõistmiseks võiks lugeja olla kursis Platoni õpetuse ning india filosoofiaga.
Schopenhaueri arvates oli Kant tähelepanuta jätnud sisekogemuse, mis avaldub kaemuses tahte kujul ning mida ta ise pidas kõige olulisemaks kogemuse vormiks. Schopenhaueri jaoks kujutab tahe endast inimese ainukest akent nähtumuste taga olevasse maailma, mida Kant oli nimetanud asjaks iseeneses. Kui Kanti arvates on tunnetus asjast iseeneses inimkogemusele kättesaamatu, siis Schopenhauer leiab, et seda on võimalik tunnetada analoogia põhjal suhtega inimese tahte ja tema keha vahel. Kogu maailm on ühe ühtse tahte väljendus ning iga inimese individuaalne tahe on selle ühtse tahte ilming. Sellega läheb Schopenhaueri metafüüsika kaugemale Kanti seatud piiridest, kuid mitte nii kaugele kui Kantile eelnenud ratsionalistide seisukohad.
Schopenhauer lükkas ümber ka Kanti kategooriasüsteemi, väites, et kaheteistkümnest kategooriast on oluline ainult üks ehk põhjuslikkus. Schopenhauer tunnistab sageli Platoni mõju oma teooria kujunemisele ning räägib eelkõige esteetika puhul platonlikest ideedest, mis asuvad kujutluse ja tahte vahele jääval ontoloogilisel tasandil.
Teose kujunemine
Kui Schopenhaueri filosoofiale 1851. aastast alates järjest suuremat tähelepanu pöörama hakati, kasvas ka huvi tema peateose vastu ning 1859. aastal, s.o aasta enne filosoofi surma, anti raamatust välja kolmas ja viimane trükk, mis sisaldas 136 uut lehekülge.
Tahe
Schopenhauer kasutas tahte mõistet igasuguse inimliku iha, soovi, tungi, himu, kire jne tähistamiseks. Tema filosoofia kohaselt on kogu loodus, k.a inimene, rahuldamatu elutahte väljendus. Kogu inimkonna kannatuse põhjuseks on alaline tahe millegi enama järele.
Henn Raave
Henn Raave (sündinud 21. augustil 1959 Raplas) on Eesti põllumajandusteadlane.
Elulugu
Henn Raave on teenistuja poeg.
Maailm kui tahe ja kujutlus
Kujutlus
Immanuel Kant kasutab oma Puhta mõistuse kriitikas mõistet "Vorstellung" ladinakeelse repraesentatio vastena ja näib, et Schopenhauer peab Kantiga polemiseerides silmas sama tähendust ehk siis seda, millest meel on teadlik oma olemasolus, kogemustes, teadmistes või tunnetustes – kõike seda, mis esineb ehk on esindatud meeles ehk teadvuses.
Henn Raave
Elulugu
Lõpetas 1977 Rapla Keskkooli ja 1986 EPA agronoomiateaduskonna; ''mag. agr.'' (1993, EPMÜ), väitekiri "Rohukasutust mõjutavatest faktoritest", põllumajandusdoktor (1999, EPMÜ), doktoriväitekiri "Kõrreliste puhaskülvis ja valge ristikuga segukülvis rajatud karjamaataimikute botaanilise koosseisu ja saagi dünaamika ning rohu söödavus gleistunud leetjal saviliivmullal". Oli 1986–89 Haapsalu rajooni Tuudi kolhoosi rohumaade agronoom, 1990–91 EPA rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri aspirant ja 1995–2005 EPMÜ rohumaaviljeluse ja botaanika õppetooli teadur ja aastast 2005 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi teadur.
Maailm kui tahe ja kujutlus
Epistemoloogia (1. kd, 1. raamat)
Nagu eespool mainitud, on Schopenhaueri tahtemõiste lähtekohaks Kanti asi iseeneses, mida Kant pidas kujutluste aluseks olevaks reaalsuseks, mis on tajutava mateeria aineks, kuid millel iseeneses pole vormi. Kanti arvates annab mateeriale vormi inimmõistus, täpsemalt aru, mis ei saa mateeriat tunnetada muud moodi, kui ruumi ja aja ning põhjuslikkuse jm kategooriate vahendusel. Selliselt moodustuvat kujutlust maailmast nimetas Kant nähtumuseks ning väitis, et inimesel saab olla objektiivseid teadmisi ainult nähtumuste, mitte aga asja iseeneses kohta. Schopenhaueri seisukoht oli, et väljaspool ruumi ja aega ei saa olla mingeid eristusi, seega peab asi iseeneses olema täiesti ühtne ning kõik olemasolevad asjad on osa sellest fundamentaalsest ühtsusest. Inimese sisekogemus on asja iseeneses ilming ning tahe on iga olendi sisemine tuum. Kõik teadmised objektidest on eneseleviitavad, sest me tunneme teistes asjades ära sama tahte, mis on meis enestes.
Esteetika (1. kd, 3. raamat)
Sarnaselt paljude teiste selle valdkonna teooriatega keskendub Schopenhaueri esteetika geeniuse mõistele. Ta käsitleb geeniust kui võimet esteetiliseks kogemuseks ning leiab, et eri määral esineb geeniust kõikides inimestes. Esteetiline kogemus leiab aset siis, kui inimene tajub objekti ning näeb selles mitte ainult konkreetset objekti, vaid ka selle platonlikku ideed. Sel hetkel saab ta vaadeldava objektiga üheks ning suudab lühiajaliselt välja murda katkematust rahuldamata ihade ringist, muutudes "tahtetu teadmise puhtaks subjektiks". Geniaalsetel inimestel on võime anda esteetilisi kogemusi edasi teistele ning objektid, mille kaudu seda tehakse, on kunstiteosed. Schopenhaueri järgi on maalikunsti parimateks näideteks Hollandi kunstnike natüürmordid, sest need aitavad vaatajal näha ilu tavalistes, igapäevastes asjades.
Schopenhaueri esteetikas on tähtis koht muusikal, sest ta uskus, et tahte ja muusika vaheline suhe on eriline. Kui teised kunstivormid ainult imiteerivad tajutavat maailma, siis muusika on tahte vahetu jäljendus.
Eetika (1. kd, 4. raamat)
Raamatus esitatav teooria inimkäitumise eetikast on autori sõnul puhtalt kirjeldav, eristades kahte käitumistüüpi: tahte jaatamine ja tahte eitamine. Schopenhaueri järgi on tahe (tahe kui asi iseeneses, mitte iga üksiku inimese tahe, mis on esimese nähtumus) iseendaga konfliktis, sest kõik inimesed ja loomad on egoistlikud. Egoismi ületamine (mis leiab aset juhul, kui õnnestub purustada illusoorne ettekujutus isiku individuaalsusest ning seeläbi kaasa tunda teise olendi kannatusele) teeb võimalikuks kaastunde, mis omakorda viitab võimalusele ihad ning tahtmised ületada. Schopenhauer eitab kategooriliselt vaba tahte olemasolu selle tavapärases mõttes ning väidab, et tahet saab ainult "vabastada" või eitada, kuid mitte muuta.
Askeesi pooldajana pidas Schopenhauer lugu budismist, vedaanta hinduismist ning mõnedest katoliiklikest mungaordudest ja askeetlikest praktikatest. Ta väljendas põlgust protestantismi, judaismi ning islami suhtes, pidades neid liiga optimistlikuks, ebametafüüsiliseks ning mitteinimolendite suhtes julmaks.
§ 30
Esimeses raamatus kujutasime maailma pelga ettekujutusena, objektina subjekti jaoks. Teises raamatus vaatasime seda teisest küljest ning leidsime, et maailm on tahe, mis osutus ainsaks, mis maailm peale ettekujutuse veel on. Sellepärast nimetasime maailma kui ettekujutue tahte objektsuseks, tahteks, mis on saanud objektiks, ettekujutuseks. Tahte objektistumisel on palju määratletud astmeid. Neis astmetes tundsime ära Platoni ideed: need on kõikide looduslike kehade määratletud liigid, algsed muutumatud vormid, ja loodusseaduste järgi ilmnevad üldised jõud. Ideed on lugematute indiviidide prototüübid. Indiviidide paljust saame ette kujutada ainult aja ja ruumi abil, nende tekkimist ja hävimist ainult põhjuslikkuse abil. Need on aluse lause vormid. Aluse seadus on igasuguse lõplikkuse ja individueerumise alusprintsiip ning ettekujutuse üldine vorm, niivõrd kui ettekujutus indiviidi tunnetuses esineb. Idee aga sinna ei kuulu, sest erinevalt indiviididest pole tal paljust ega muutlikkust ja ta ei allu aluse seadusele. Seetõttu jäävad ideed indiviidi tunnetusvallast välja. Et ideed saaksid tunnetuse objektiks, peab tunnetav subjekt individuaalsuse kaotama.
§ 31
See, mida Immanuel Kanti filosoofias nimetatakse asjaks iseeneses, ei ole midagi muud kui tahe. Selle tahte objektiveerumise määratletud astmed ongi see, mida Platon nimetas igavesteks ideedeks, muutumatuteks vormideks.