cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Liikumisvabadus
Õigus lahkuda Eestist
Õigus lahkuda Eestist on liikumisvabaduse erijuhtum. See on sätestatud põhiseaduse §-s 35. Õigus lahkuda Eestist hõlmab väljarändamisvabadust ja väljareisimisvabadust. Väljarändamise puhul lahkub isik Eesti riigist eesmärgiga asutada alaline elukoht välismaale. Väljareisimisega on tegemist, kui isik lahkub Eestist alalisest elukohast loobumata. Õigust lahkuda Eestist tohib piirata ainult kohtueelse menetluse ja kohtumenetluse tagamiseks või kohtuotsuse täitmiseks. Õigus riigist lahkuda on piiratud ka siis, kui isikule ei väljastata isikut tõendavat dokumenti. Sel juhul on tegemist kaudse liikumisvabaduse piiramisega. Vabariigi Valitsus võib põhiseaduslikku korda ähvardava ohu kõrvaldamiseks piirata õigust lahkuda Eestist. Samuti on õigust lahkuda Eestist lubatud piirata erakorralise ja sõjaseisukorra ajal riigi julgeoleku huvides.
Väljasaatmise keeld
Väljasaatmise keeld on liikumisvabaduse erijuhtum. See on sätestatud põhiseaduse § 36 lg-s 1. Tegemist on kodanikupõhiõigusega ehk keelatud on Eesti kodanikku välja saata või keelata tal naasta Eestisse millal iganes, sest Eesti kodanikul on subjektiivne õigus Eestis elada. Väljasaatmise keelust tuleb eristada kodaniku väljaandmist. Väljaandmine on põhiseaduse järgi lubatav ning see tähendab isiku väljaandmist teise riigi võimuorganite kätte kriminaalmenetluse läbiviimiseks. Isikut ei tohi anda välja riigile, kes mõistaks väljaandmistaotluse aluseks oleva kuriteo eest surmanuhtluse. Väljaandmist reguleerib mitmepoolne rahvusvaheline leping – Väljaandmise Euroopa konventsioon. Riigisiseselt reguleerib väljaandmist Kriminaalmenetluse seadustik.
Tiffany & Co.
pisi|Tiffany & Co. logo Tiffany & Co. (ka Tiffany või Tiffany's) on Ameerika Ühendriikide luksusehete jaemüügiettevõte, mille peakontor asub New Yorgis.
Ettevõte müüb ehteid, hõbe-, portselan- ja kristalltooteid, kirjatarbeid, parfüüme, veepudeleid, käekelli ja isiklikke tarvikuid.
Ettevõtte asutas 1837. aastal juveliir Charles Lewis Tiffany ning see sai kuulsaks 20. sajandi alguses tema poja Louis Comfort Tiffany kunstilisel juhtimisel.
Wattignies
Wattignies (hollandi: Wattenijs) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Faches-Thumesnili kantonis.
Vendeville
Vendeville on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Faches-Thumesnili kantonis.
See on Métropole européenne de Lille'i osa.
pisi|tühi|Vendeville'i raekoda
United Airlines Holdings
United Airlines Holdings, Inc. on avalikult kaubeldav lennuettevõte, mille peakontor asub Chicagos Willis Toweris. UAH omab ja opereerib United Airlines, Inc. 27. juunil 2019 muudeti emaettevõtte nimi United Continental Holdingsist United Airlines Holdingsiks.
Ettevõte on UAL Corporationi järeltulija, kes nõustus nime muutma United Continental Holdingsiks 2010. aasta mais, kui Unitedi ja Continental Airlinesi vahel sõlmiti ühinemisleping.
UAH kasutab Continentali opereerimissertifikaati ja Unitedi remondikeskuste sertifikaati, mille FAA on heaks kiitnud 30. novembril 2011.
Templemars
See on Métropole européenne de Lille'i osa. Vallas asub Castorama peakorter.
pisi|püsti|tühi|Templemars
Mõkola Balan
Mõkola Balan (ukraina keeles Микола Іванович Балан, sündinud 12. detsembril 1968) on Ukraina sõjaväelane.
Teenistus
Lõpetas 2003. aastal Ukraina Piirivalvevägede Akadeemia. Juhtis 2019-2022 Ukraina Rahvuskaarti.
UNICEF-i hea tahte saadik
UNICEF-i hea tahte saadik (inglise UNICEF Goodwill Ambassadors) on auametinimetus isikutele, kes tegutsevad UNICEFi heaks lasteõiguste teemal.
Esimene hea tahte saadik oli USA laulja ja näitleja Danny Kaye, kes selle auametinimetuse sai 1954. aastal.
Vsevolod Višnevski
pisi|Vsevolod Višnevski Vsevolod Višnevski (vene keeles Всеволод Витальевич Вишневский; 21. detsember (vkj. 8. detsember) 1900 Peterburi – 28. veebruar 1951 Moskva) oli vene kirjanik.
UNICEF-i hea tahte saadik
Kasahstanis sai esimesena hea tahte saadikuks muusik Batõrhan Šökenov.
Vsevolod Višnevski
Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1920. aastal. Laialdaselt said tuntuks tema näidendid ("Esimene ratsaarmee", 1929, "Me oleme Kroonlinnast", 1930, "Optimistlik tragöödia", 1933, "Unustamatu 1919. aasta", 1949 jt). 1939. aastal oli ta ajalehe Pravda korrespondent Talvesõjas. 1941–1942 osales Leningradi kaitses, oli sõjakorrespondent. 1944. aastast elas Moskvas ja oli ajakirja Znamja toimetaja.
Sierpc
Sierpc on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Sierpci maakonna halduskeskus. Sierpc asub Płockist umbes 35 km põhjas.
Sierpci on esmamainitud 1065. aastal, linnaõigused sai 1322. aastal.
Age Imala
Age Imala (sündinud 19. septembril 1977) on eesti koorijuht.
Elab Harjumaal Arukülas alates aastast 1986.
1995. aastal lõpetas Aruküla Huvialakeskuse Pääsulind muusikaosakonna klaveri erialal, juhendajaks õpetaja Terje Saarum. Samal aastal alustas laulmist Aruküla Noortekooris, mille dirigent on ta aastast 1999.
Töökäik
Alates 1998. aastast on ta töötanud Aruküla Huvialakeskuse Pääsulind muusikaosakonnas üldklaveri õpetaja, muusikaajaloo õpetaja, solfedžoõpetajana Raasiku filiaalis (2013-2015)
Aastatel 1999-2007 töötas muusikaõpetajana Aruküla Põhikoolis.
Alates 2014. aastast töötab Aruküla Põhikoolis algklasside õpetajana.
Ühiskondlik tegevus
Alates aastast 2000 on ta MTÜ Aruküla Kultuuriselts liige, aastast 2005 kuulub seltsi juhatusse.
Aastast 2004 kuulub ta Aruküla nukustuudiosse Äpunäpp.
Laulu- ja tantsupeod
1993 osales koolinoorte tantsupeol Aruküla Põhikooli tütarlaste rühmaga (juhendaja Meeta Heinla).
1997 osales Aruküla Lastekoori abiõpetajana koolinoorte laulupeol
Alates 2004. aastast on ta osalenud kõikidel üldlaulupidudel Aruküla Noortekoori dirigendina.
2019. aasta juubelilaulupeo raames toimunud rahvamuusikapeol esines Age Imala torupillimängijana.
Michael Chabon
Michael Chabon ([ˈʃeɪbɒn]; ; sündinud 24. mail 1963) on Ameerika kirjanik (prosaist, stsenarist ja literaat).
Loomingu tähtteoseid
Chaboni esimene romaan "The Mysteries of Pittsburgh" ("Pittsburghi saladused", 1988) ilmus, kui autor oli 25-aastane. Sellele järgnesid "Wonder Boys" (1995) ja kaks jutukogu. 2000. aastal avaldas Chabon romaani "The Amazing Adventures of Kavalier & Clay", mida kirjanduskriitik John Leonard 2007. aastal uuemate romaanide ülevaates nimetas Chaboni meistriteoseks. 2001. aastal pälvis see Pulitzeri ilukirjanduspreemia.
Tema alternatiivajalooline kriminaalromaan "The Yiddish Policemen's Union" ilmus 2007 ning võitis Hugo, Sidewise'i, Nebula ja Ignotuse auhinna  ; sariromaan "Gentlemen of the Road" ilmus sama aasta sügisel raamatuna. 2012. aastal avaldas Chabon romaani "Telegraph Avenue", mida on nimetatud 21. sajandi "Middlemarchiks" ja mis kujutab kahe perekonna põimuvaid elusid San Francisco lahe ääres 2004. aastal. Sellele järgnes 2016. aasta novembris romaan "Moonglow", ilukirjanduslik memuaarteos tema emapoolsest vanaisast, mis põhineb tolle 1989. aastal surivoodil tugevate valuvaigistite mõju all esitatud pihtimuslool.
Ḩassān Diyāb
pisi|Ḩassān Diyāb (2020) Ḩassān Diyāb (araabia keeles حسان دياب; sündinud 6. jaanuaril 1959 Beirutis) on Liibanoni insener ja poliitik. Ta oli 2020. aastal Liibanoni peaminister ning aastatel 2011–2014 Liibanoni haridusminister.
Ta sündis aastal 1959 Beirutis. Ta sai bakalaureusekraadi sideinseneri erialal aastal 1981 Leedsi Metropolitani Ülikoolist, magistrikraadi Surrey ülikoolist ja PhD arvutiinsenerina Bathi Ülikoolist.
Ta on olnud Ameerika Ülikooli Beirutis elektrotehnika professor.
Ta oli 13. juunist 2011 kuni 15. veebruarini 2015 Liibanoni haridusminister.
Alates 21. jaanuarist 2020 oli ta Liibanoni peaminister. Ta astus ametist tagasi sama aasta 10. augustil mõned päevad pärast Beiruti sadamas toimunud plahvatusi.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last. Ta on sunniitlik muslim.
Anton Heraštšenko
Anton Heraštšenko (ukraina keeles Антон Юрійович Геращенко; sündinud 10. veebruaril 1979 Harkivis) on Ukraina riigiametnik ja poliitik.
Elulugu
Ta lõpetas 2000. aastal Harkivi Rahvusliku Majandusülikooli.
Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos
Sakala Tõulinnukasvatuse Katsesovhoos oli 1958. aastal asutatud sovhoos Eesti NSV-s Jõgeva rajoonis Põltsamaa külanõukogus. Majand likvideeriti 1993. aastal.
Sovhoosi keskus oli Kamari küla (hilisem Kamari alevik). Sakala tõulinnukasvatuse katsesovhoosi erialaks oli lindude tõuaretus.
Maakasutus
Seisuga 1. november 1970 oli sovhoosil 2190 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1420 ha (haritavat maad 910 ha).
Seisuga 1. november 1976 oli sovhoosil 2151 ha maad, sealhulgas põllumajanduslikku maad ilma õueaiamaadeta 1186 ha (haritavat maad 1016 ha).
1969. aasta keskmine töötajate arv oli 125.
2020. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
2020. aasta autoralli maailmameistrivõistlused oli autoralli maailmameistrivõistluste 48. hooaeg. Maailmameistrivõistlused olid planeeritud koosnema 13 etapist, kuid koroonapandeemia tõttu tehti mitmeid muudatusi ning lühendati kalendrit 7 etapile. Esimeseks etapiks oli Monte Carlo ralli jaanuaris ning viimaseks Monza ralli detsembris.
Margit Keller
pisi|Margit Keller 2017. aastal Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis. pisi|Margit Keller 2021. aasta Arvamusfestivalil Margit Keller (sündinud 2. augustil 1971) on eesti tarbimissotsioloog, Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni vanemteadur ja ühiskonnateaduste instituudi juhataja.
Tema peamised uurimisteemad on argielu sotsiaalsed praktikad, tarbimine ja sotsiotehniliste süsteemide siire (sh nt energeetika- ja transpordisüsteemi üleminek kestlikumale toimimisele).
Haridustee
Keller lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli inglise filoloogia bakalaureuseõppe, 1999. aastal kaitses Tartu Ülikoolis meedia ja kommunikatsiooni magistritöö ning 2004. aastal kaitses meedia ja kommunikatsiooni doktoritöö teemal "Representations of Consumer Culture in Post-Soviet Estonia: Transformations and Tensions" (juhendaja prof Marju Lauristin).
Töökäik
Margit Keller oli aastatel 1994–1999 avalike suhete spetsialist Eesti Erastamisagentuuris ja 1995–1999 Hill & Knowlton Eesti vanemprojektijuht. Aastatel 2000–2007 oli ta Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni õppetooli lektor ja 2004–2007 avalikkussuhete ja teabekorralduse lektor.
Ta töötas 2015–2016 ühiskonnateaduste instituudi kommunikatsioonijuhtimise programmijuhina ning oli 2016. aastal sama instituudi asejuhataja teadus- ja arendustegevuse ning turunduse alal.
2007. aastast on ta Tartu Ülikooli sotsiaalse kommunikatsiooni vanemteadur ja 2016. aastast Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi juhataja.
Alates 2019. aastast on Margit Keller koos vanemteadur Laur Kangeriga Eesti Teadusagentuuri rahastatava rühmagrandi "Eesti energia-, transpordi ja telekommunikatsioonisüsteemide ümberkujundamine Teise Suure Siirde lävel" (PRG346) juht.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Margit Keller on Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsiooni (ESA) liige alates 2003. aastast ning oli 2012–2017 ESA tarbimissotsioloogide uurimisvõrgustiku (RN5) juht.
Margit Keller kuulub Ida-Virumaa Teadusnõukokku (loodud 2020. aastal seoses õiglase ülemineku protsessiga) ning on Arvamusfestivali nõukoja liige.
Target Corporation
pisi|Target Corporationi logo Target Corporation on USA suuruselt kaheksas jaemüügiettevõte. Firma peakontor asub Minneapolises.
Kati Orru
Kati Orru (sündinud 4. augustil 1982 Tartus) on eesti sotsioloog, Tartu Ülikooli sotsioloogia vanemteadur.
Target Corporation
Ettevõtte asutas George Dayton 1902. aasta juunis nime Goodfellow Dry Goods all. 1903. aastal nimetati see ümber Dayton's Dry Goods Companyks ja 1910. aastal Dayton Companyks. Esimene Targeti nime kandev kauplus avati Minnesotas Roseville'is 1962. aastal. Ettevõte nimetati 1967. aastal ümber Dayton Corporationiks ja pärast ühinemist J.L. Hudson Companyga 1969. aastal Dayton-Hudson Corporationiks. 2000. aasta jaanuaris sai ettevõte oma praeguse nime.
Target Corporation kuulub S&P 500 indeksisse.
Kati Orru
Tema peamised uurimisteemad on keskkonnasotsioloogia, keskkonnakasutuse sotsiaalsed aspektid, kriisihaldus ja -kommunikatsioon.
Kairi Kreegipuu
pisi|Kairi Kreegipuu 2022. aasta Arvamusfestivalil Kairi Kreegipuu (sündinud 5. novembril 1973) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia professor.
Kati Orru
Haridustee
Orru lõpetas 2004. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika bakalaureuseõppe. 2003-2004 õppis ta Atlantas Oglethorpe’i Ülikoolis retoorika ja kommunikatsiooni erialal ning 2006. aastal lõpetas Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika magistriõppe.
Kairi Kreegipuu
Tema peamised uurimisteemad on seotud tunnetusprotsesside eksperimentaalse uurimisega (kasutades käitumuslikke ja bioelektrilisi näitajaid) ja tunnetust ning käitumist põhjustavate tegurite uurimisega. Viimastel aastatel on ta uurinud aju võimet eeltähelepanuliselt informatsiooni töödelda (sh lahknevusnegatiivsuse abil) ning ajataju ja seisundi (väsimus, emotsioonid) mõju tunnetusele.
Kati Orru
Haridustee
2011. aastal kaitses ta King's College London'is riskihalduse doktorikraadi teemal "Europeanising risk regulation: Drinking water safety in Estonia and Lithuania" ("Euroopastuv riskihaldus: joogivee ohutus Eestis ja Leedus", juhendaja Henry Rothstein).
Kairi Kreegipuu
Haridustee
Kreegipuu lõpetas 1992. aastal Carl Robert Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi, 1996. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia eriala cum laude, 1997. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2004. aastal kaitses doktorikraadi teemal "Informatsiooni olemasolu ja kättesaadavus liikuvate stiimulite tajumisel" (juhendaja Jüri Allik).
Kati Orru
Töökäik
Kati Orru oli aastatel 2003-2005 Peipsi Koostöö Keskuse sotsioloog. Aastatel 2006-2009 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajanduse- ja keskkonnainstituudis projektijuht ja 2009-2013 teadur.
Kairi Kreegipuu
Töökäik
Kairi Kreegipuu oli Tartu Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia teadur 2003–2006 ning spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi järeldoktorantuuris erakorraline teadur 2004–2006. Ta oli 2006-2009 ja 2016-2020 eksperimentaalpsühholoogia vanemteadur ning aastatel 2016-2020 ka eksperimentaalpsühholoogia dotsent. 2020. aastast on Kreegipuu Tartu Ülikoolis eksperimentaalpsühholoogia professor.
Kati Orru
Töökäik
2015. aastal töötas Orru Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis teadurina, 2016-2017 Umeå Ülikoolis järeldoktorina.
Alates 2011. aastast on ta King's College Londoni külalisuurija, 2017. aastast Tartu Ülikooli sotsiaalpoliitika teadur ning 2019. aastast TÜ kestlikkuse sotsioloogia vanemteadur.
Kairi Kreegipuu
Töökäik
Kreegipuu oli aastatel 2018–2019 külalisprofessor Daliani Tehnikaülikoolis (Hiina) programmi The Belt and Road raames ning 2019–2020 külalisprofessor Läti Ülikoolis füüsika, matemaatika ja optomeetria teaduskonnas.
Kati Orru
Tunnustus
2015 - ESS uuringu meeskonna tunnustus - riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija
Kairi Kreegipuu
Töökäik
2017-2019 oli ta Tartu Ülikooli (TÜ) Sotsiaalteaduste valdkonna (SV) teadus- ja arendusprodekaan; alates 01.04.2020 TÜ SV eetikanõustaja ning 01.07.2020 TÜ senati liige. 2020. aastast on Kreegipuu Tartu Ülikoolis eksperimentaalpsühholoogia professor.
Kreegipuu õpetab Tartu Ülikoolis kognitiivset psühholoogiat, klassikalisi psühholoogilisi eksperimente, üldpsühholoogiat, psühholoogia eetikat ja eksperimentaalset metoodikat.
Kati Orru
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Orru on Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsiooni riski ja määramatuse uurimisvõrgustiku liige ja Eesti Sotsioloogide Liidu juhatuse liige.
Kairi Kreegipuu
Tunnustus
1996 EV Haridusministeerium, üliõpilaste teadus- ja loometööde konkurss, I preemia
2004 Eesti Käitumis- ja Terviseteaduste Keskus, doktorandi publikatsioonipreemia
2015 tänukiri üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil ühiskonnateaduse ja kultuuri valdkonnas doktoriõppe üliõpilaste astmes I preemia pälvinud Maria Tamme konkursitöö "Ajataju mõjutavad füsioloogilised ja psühholoogilised tegurid" juhendamise eest
2016 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna publikatsioonipreemia
Kaltanėnai vald
Kaltanėnai vald (leedu keeles Kaltanėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil.
Kairi Kreegipuu
Tunnustus
2020 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna tunnustus psühholoogia instituudi töötajale ühiskondliku tegevuse ees
2022 Tartu Ülikooli medal
Kaltanėnai vald
Aastal 2001 eraldati valla läänepoolne osa ja moodustati sellest uus Labanorase vald. pisi|Vallamaja pisi|Berniūnai pisi|Kūriniai pisi|Obelų Ragase kadakas
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Kairi Kreegipuu
(Teadus)organisatsiooniline tegevus
Ta oli aastatel 2000-2007 Eesti Psühholoogide Liidu Laualehe toimetaja, 2008-2014 asepresident ning 2014-2018 president. Aastatel 2008-2010 oli ta Põhjamaade kognitiivse kontrolli tippkeskuse aastakonverentside teadusprogrammi koordinaator.
Ta on Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige (coetus 1996-I).
URS Corporation
URS Corporation (kunagine United Research Services) oli inseneri-, disaini- ja ehitusettevõte ning USA föderaalvalitsuse töövõtja. URS, mille peakontor asub Californias San Franciscos, oli täisteenust pakkuv ülemaailmne organisatsioon, mille kontorid asuvad Ameerikas, Euroopas, Aafrikas ja Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas. URSi võttis üle AECOM 17. oktoobril 2014.
Švenčionėliai vald
Švenčionėliai vald (leedu keeles Švenčionėlių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil.
Valla pindala on 239 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1564 inimest. Valla keskus on Švenčionėliai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Švenčionių g. 3, vallavanem on Albertas Razmys. pisi|Vallamaja pisi|Valla maastik pisi|Kretuonys pisi|Lygumai pisi|Pilypai pisi|Platumai pisi|Rėkučiai pisi|Reškutėnai kirik pisi|Vaičiukiškė I
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind
Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind oli üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida anti välja aastatel 2005-2014.
Enne seda anti aastatel 2002-2004 välja muusika-, balleti- ja tantsulavastuste eriauhinda. 2014. aastal muutus eriauhindade väljaandmise kord ja alates 2015. aastast (2014. aasta loomingu põhjal) hakati sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhinna asemel välja andma etendukunstide ühisauhinda.
Marente de Moor
pisi|Marente de Moor (2010) Marente de Moor (sündinud 1972) on hollandi kirjanik ja kolumnist. Ta on avaldanud kolm romaani, ühe novellikogu ja kaks artiklikogumikku. Oma teise romaani De Nederlandse maagd ("Hollandi neitsi", 2010) eest võitis ta Hollandi kirjandusauhinna Bookspot Literatuurprijs (2011) ja Euroopa Liidu kirjandusauhinna (2014).
Marente de Moor sündis Haagis kirjaniku ja klaveriõpetaja Margriet de Moori ja kunstniku Heppe de Moori peres. Ta õppis Amsterdami Ülikoolis slaavi keeli ja kirjandust. 1991–2001 elas ta Venemaal. De Moor oli ajalehe De Groene Amsterdammer kolumnist. Seal ilmunud lood avaldas ta eraldi raamatuna Petersburgse vertellingen ("Peterburi lood") 1999. aastal. 2009. aastast on ta Vrij Nederlandi kolumnist. Seal ilmunud artiklid avaldas ta raamatuna 2013 (Kleine vogel, grote man). Tema esikromaan kannab pealkirja De overtreder ja see ilmus 2007, kolmas romaan Roundhay, tuinscène ilmus 2013.
AECOM
AECOM (varem AECOM Technology Corporation) on Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline inseneribüroo.
AECOMil on umbes 87 000 töötajat ja see on 2019. aasta Fortune 500 nimekirjas 157. kohal.
Ettevõtte ametlik nimi aastatel 1990–2015 oli AECOM Technology Corporation. Ettevõte on noteeritud New Yorgi börsil (NYSE) ja Frankfurdi börsil.
Vilja Roots
Vilja Roots (kuni 1966 Vilja Okasmets; 3. august 1938 Are vald, Pärnumaa – 5. aprill 2020 Põltsamaa) oli eesti agronoom ja koduloolane.
Ta lõpetas 1957. aastal Räpina Aiandustehnikumi ning õppis aastatel 1961–1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina.
Tontiin
Tontiin on 17. sajandist pärit investeerimisskeem, mis oli väga levinud 18.-19. sajandil.
Vilja Roots
Ta töötas aastatel 1958–1961 Saaremaal. Aastatel 1966–1973 töötas ta Saduküla sovhoosis, 1973–1982 ja 1988–1991 Lustivere kolhoosis ning 1982–1988 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoosis.
1991–2000 oli ta Põltsamaa linnavalitsuse sotsiaalnõunik ja 2001–2011 Põltsamaa Muuseumi varahoidja.
Tontiin
Tontiini leiutajaks peetakse 17. sajandi Napoli pankur Lorenzo de Tontit, kes väidetavalt leiutas selle skeemi Prantsusmaal 1653. aastal, kuigi on ka arvatud, et ta muutis olemasolevaid Itaalia investeerimisskeeme. Ta esitles oma ideed Prantsuse kuningakojale, kuid parlament lükkas selle tagasi. Seega sõlmiti esimene tõeline tontiin alles Hollandis Kampeni linnas 1670. aastal. Esimesed riiklikud tontiinid sõlmiti Prantsusmaal 1689 ja Inglismaal 1693.
Pune (linn)
Pune (marathi ja hindi पुणे (Puṇe); varasema nimega Punavadi) on linn Indias. See asub India lääneranniku lähedal Mula ja Mutha jõe ühinemiskohas 560 m kõrgusel merepinnast ning on Maharashtra osariigi suuruselt teine linn Mumbai järel.
Kirjalikes allikates on Punet esimest korda mainitud 937. aastal Punya-Vishaya nimega. 13. sajandil kandis asula Punavadi nime. Pune oli 18. sajandil Maratha konföderatsiooni pealinn.
Linnas on mitu ülikooli, neist suurim on 1948. aastal asutatud Savitribai Phule Pune ülikool.
Punes ja selle lähistel on mitme autotööstusettevõtte tehased, näiteks Tata Motors, Mahindra & Mahindra, Mercedes Benz, Bajaj Auto ja Force Motors. Linnas on ka arenenud IT-sektor.
Punest 8 km kaugusel Lohegaoni külas asub Pune rahvusvaheline lennujaam.
Gonçalo Guedes
pisi|Gonçalo Guedes (2018) Gonçalo Manuel Ganchinho Guedes (sündinud 29. novembril 1996 Benaventes) on Portugali jalgpallur, kes mängib ääremängijana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Benfica ja Portugali jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Portugali klubis Lissaboni Benfica, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aasta oktoobris.
2017. aasta jaanuaris siirdus ta 30 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Paris Saint-Germain. 2017. aasta septembris suundus ta laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Valencia. 2018. aasta augustis sõlmis ta Valenciaga püsilepingu.
2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Wolverhampton Wanderers. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 5. novembril 2022 mängus Brighton & Hove Albioni vastu. 2023. aasta jaanuaris läks ta tagasi laenule Benficasse.
Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Guedes 14. novembril 2015 sõprusmängus Venemaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. novembril 2017 sõprusmängus Saudi Araabia vastu. Ta kuulus Portugali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Leitud ruum
Leitud ruum (inglise keeles chosen site) on lavastuse teatrihooneväline ruum, mis on juba iseenesest valmis, toimiv keskkond. Sisuliselt kitsendades on “leitud ruum” teatrivorm, kus lavastuse leitud ruum oma füüsiliste, sotsioloogiliste või kultuuriliste tähendustega mängib aktiivset rolli lavastuse loomisprotsessis. Olulise osa lavastuse ettevalmistustöödest hõlmab paiga uurimine ja analüüsimine.
N-ö tavapärase ehk mitte-leitud-ruumis teatri tegemise juurde kuulub enamasti klassikaline teatrihoone või lava, näiteks Itaalia karplava või musta-kasti-teater ehk eksperimentaalteater, milleks on suur nelinurkne ruum musta värvi seinte ja tasapinnalise põrandaga.
Leitud ruumi praktika Eestis
Mahajäetud varemed, tehasehooned, linnatänavad, keldrid ja ajaloolised mõisad on ühed levinumad leitud ruumid teatripraktikas. Eestis on levinud lavastada leitud ruumidesse suvel.
Näitena võib tuua Piusa liivamaardlas liivaluidetel etendatud Taarka pärimusteatri suvelavastuse “Inemise igä” (lavastaja Helena Kesonen, kunstnik Mailiis Laur, 2016); Anne Türnpu lavastatud "Isuri eepose" (kunstnik Kairi Mändla, 2015) Kodru rabas või teatriühenduse Misanzen lavastatud "Sõsara sõrmeluud"(lavastaja Helen Rekkor, kunstnik Joanan Juhkam, 2020), mis esietendus Tallinnas Krulli masinatehases.
Mõistet “leitud ruum” on oma teooriates käsitlenud teatriuurijad Liina Unt, Pille Jänes ja Anneli Saro.
Kohaspetsiifiline teater
Üldnimetusena sellise teatrivormi kohta kasutatakse mõistet kohaspetsiifiline teater (inglise keeles site-specific theater).
"Lavastusliik, mille mängupaik on väljaspool teatrisaali ja -maja, teatrile tavapäratus ruumis või paigas". Kohaspetsiifiline lavastus lähtub konkreetsest ruumist. Niisiis on leitud ruumi ja kohaspetsiifilise lavastuse peamine erinevus see, et kui kohaspetsiifilist lavastust ei saa enamasti teise ruumi kohandada, siis leitud ruumi lavastuse puhul seda eripärasust ei ole.
Teatritegemise spetsiifika “leitud ruumis”
Üks erinevustest leitud ruumi ja teatrihoone vahel seisneb tehnilistes parameetrites. Valguskujundus ja helikujundus on kaks lavastuskomponenti, nende jaoks on teatrihoonetes statsionaarsed riputustingimused ja vooluallikad, mis on lavastuse väljatoomisel olulisel kohal. Leitud ruumides on eelmainitud tingimused pigem ebatraditsioonilised.
Markus Soomets
Markus Soomets (sündinud 2. märtsil 2000 Tartus) on eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium Liiga klubis Tallinna FC Flora.
Klubikarjäär
Soomets on mänginud Tartu FC Santoses, UC Sampdoria noortevõistkonnas ning lühikest aega Tartu JK Tammekas.
27. augustil 2019 liitus ta Itaalia klubiga Rende Calcio.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Soomets 11. novembril 2020 sõpruskohtumises Itaalia vastu.
Klubi
''Uuendatud seisuga 11. märts 2023''
Koondis
''Uuendatud seisuga 11. märts 2023''
Karin Hiir
Välislingid
Karin Hiir XING
Labanorase vald
Labanorase vald (leedu keeles Labanoro seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Švenčionyse rajooni territooriumil.
Valla pindala on 290 km². 2011. aasta seisuga elas seal 290 inimest. Valla keskus on Labanorase alev, kus aastal 2011 oli 59 elanikku. Vallamaja asub aadressil Seniūnijos g. 27, vallavanem on Vincas Jusys.
Kogu valla territooriumit katab Leedu suuruselt teine metsamassiiv Labanorase–Pabradė ürgmets. Ka jääb kogu valla territoorium Labanorase regionaalparki. pisi|Vallamaja pisi|Januliškise metskond pisi|Lakaja pisi|Mozūriškė pisi|Padumblė pisi|Pašekštis pisi|Prūdiškė
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Euroopa linnade loend rahvaarvude järjekorras
Selles nimekirjas on linnad, mis asuvad Euroopas. Istanbuli puhul on sisse arvestatud ka Aasia poole rahvaarv, mis on kogurahvaarvust umbes 35%.
Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind
Eesti Teatriliidu tehniliste töötajate auhinnad on üks Eesti teatri aastaauhindade liik, mida anti teatri tehnilistele töötajatele sellise nimetuse all välja kuni 2005. aastani.
2006. aastal hakati eraldi välja andma lavastust ettevalmistava töötaja auhinda ja etendust teenindava töötaja auhinda. 2007. aastal lisandus kolmas kategooria – haldus- ja administratiivtöötaja auhind.
Manuela Pihlap
pisi|Manuela Pihlap 2023. aastal Manuela Pihlap (sündinud 19. juunil 1980 Tartus) on Eesti suhtekorraldaja, aastast 2021 Põhja-Tallinna linnaosa vanem.
Ta on õpetanud 2002. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna.
Poliitiline karjäär
Manuela Pihlap kuulub alates 2011. aastast Eesti Keskerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 473 häält ega osutunud valituks.
Inkarnatsioon
Inkarnatsioon, ka kehastumine, lihakssaamine või lihastumine (ladina keelest: incarnare, incarnatio) on teatava jõu või väe, jumala või vaimu ilmumine, avaldumine või sündimine elava ja tunnetava olendina.
Religioosses kontekstis võib inkarnatsioon tähendada jumala või jumaluse laskumist taevast või kõrgematest olekutest maisesse ellu inimesena või mõne muu olendina.
Max Nordau
Max Nordau (sünninimi Simon Maximilian Südfeld ehk Simcha Südfeld; 29. juuli 1849 Pest – 23. jaanuar 1923 Pariis) oli Ungarist pärit juudi rahvusest arst, kirjanik ja sionistliku liikumise tegelane.
Max Nordau sündis ortodoksse sefardi päritolu rabi Gabriel Südfeldi perekonnas. Ta sai traditsioonilise juudi hariduse ja kasvas üles saksakeelses kultuurikeskkonnas. 1872. aastal lõpetas ta Pesti Kuningliku Ülikooli arstiteaduse alal. Juba ülikooli ajal tegi ta kaastööd mitmele Budapesti ajalehele. 1873. aastal muutis ta oma nime ära ja kolis Berliini. Pärast lühiajalist viibimist Budapestis 1870. aastate lõpus asus Max Nordau 1880. aastal elama Pariisi.
Ta saavutas kuulsuse ühiskonna- ja kultuurikriitiliste raamatutega. Oma teoses "Die Conventionellen Luegen der Kulturmenschheit" ('Kultuurinimkonna konventsionaalsed valed', 1883) arvustas ta monarhistlikke ja aristokraatlikke režiime ning nende silmakirjalikkust. 1885. aastal ilmus raamat "Paradoxe der Conventionellen Luegen" ('Konventsionaalsete valede paradoksid'). 1892. aastal ilmunud teoses "Entartung" ('Degeneratsioon') kritiseeris Nordau teravas toonis kaasaegset euroopa kunsti ja kultuuri.
Sionistliku liikumisega ühines Max Nordau Dreyfusi afääri mõjul. Temast sai Theodor Herzli lähimaid kaastöötajaid. 1897. aasta augustis Baselis Esimesel Ülemaailmsel Sionistide Kongressil oli Nordau üks Ülemaailmse Sionistliku Organisatsiooni asutajatest, ta valiti ka üheks kolmest aseesimeheks.
Dani Carvajal
pisi|Dani Carvajal (2019) Daniel Carvajal Ramos (sündinud 11. jaanuaril 1992 Leganéses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Hispaania jalgpallikoondises.
Hooajal 2012–2013 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Leverkuseni Bayer.
2013. aasta juunis naasis Carvajal Madridi Reali. Alates hooajast 2013–14 on ta kuulunud klubi põhikoosseisu. Ta on klubiga tulnud hooajal 2016–17 Hispaania meistriks, võitnud neli korda UEFA Meistrite Liiga, võitnud korra Hispaania karika ja korra superkarika ning neli korda klubide maailmameistrivõistlused.
2011. aastal tuli Carvajal Hispaania kuni 19-aastaste koondisega ja 2013. aastal Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi ta 4. septembril 2014 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
Aka keel
Aka keel (varem ka silloki keel) on Niiluse-Sahara hõimkonna Ida-Sudaani keelkonda kuuluv keel, mida räägivad akad Sudaani kaguosas Sinise Niiluse provintsis. Aka keel on ohustatud, seda kõneleb kokku umbes 300 inimest.
Seadusloome
Seadusloome on seaduste valmimise protsess. Seadusloome etappideks on seaduseelnõu esialgse teksti kirjutamine, seaduse vastu võtmine Riigikogus, seaduse välja kuulutamine ning avaldamine Riigi Teatajas.
Seaduse algatamine
Seaduste algatamise õiguse määrab põhiseadus. Selle järgi on seaduste algatamise õigus Riigikogu liikmel, Riigikogu fraktsioonil, Riigikogu komisjonil, Vabariigi Valitsusel ning Vabariigi Presidendil (presidendil põhiseaduse muutmiseks).
Seaduseelnõu koostamine
Seaduseelnõu töötab välja seaduse ettevalmistaja. Ettevalmistamisel töötavad koos nii Riigikogu kui ka valitsus. Seaduseelnõu juurde kuulub ka seletuskiri, kus eelnõu autorid selgitavad, miks seadust vaja on.
Riigikogu poolelt juhib seaduseelnõu menetlemist juhtivkomisjon ehk üks üheteistkümnest alalisest komisjonist. Juhtivkomisjon valitakse selle järgi, mis valdkonna alla loodav eelnõu kuulub.
Seaduse vastu võtmine Riigikogus
Pärast eelnõu valmimist antakse see riigikogus üle istungi juhatajale. Riigikogu juhatus annab kolme päeva jooksul vastuse, kas eelnõu võetakse menetlusse. Selleks, et eelnõu saaks Riigikogus vastu võtta, peab see läbima kolm lugemist. Lugemisteks nimetatakse seaduseelnõu arutlemist Riigikogu täiskogu istungitel.
Esimesel lugemisel arutletakse seaduseelnõu üldpõhimõtete üle ja kuulatakse eelnõu algataja (või tema esindaja) ja juhtivkomisjoni esindaja ettekandeid. Pärast seda otsustatakse, kas saata eelnõu edasi teisele lugemisele või arvata eelnõu menetlusest välja. Kui eelnõud menetlusest välja ei arvata, määratakse muudatusettepanekute esitamise tähtaeg, mis on üldjuhul 10 päeva.
Teisel lugemisel arutatakse läbi laekunud muudatusettepanekud ning pannakse need hääletusele. Kui muudatuste tegemiseks on vaja eelnõu tekstiga tegeleda juhtivkomisjonis, siis saab teise lugemise katkestada ning määrata uue muudatusettepanekute tegemise tähtaja. Teisel lugemisel on igal Riigikogu liikmel õigus esitada seaduseelnõu ettekandjatele kuni kaks suulist küsimust seaduseelnõu kohta.
Seaduseelnõu jõuab kolmandale lugemisele pärast lõplikku keelelist ja tehnilist viimistlust. Kolmandal lugemisel toimub eelnõu lõplik hääletus ning üldjuhul on selle vastuvõtmiseks vaja istungil osalenud Riigikogu liikmete poolthäälteenamust. Erandjuhtudel on vaja eelnõu vastuvõtmiseks Riigikogu koosseisu häälteenamust ehk vastuvõtmise poolt peab hääletama vähemalt 51 Riigikogu liiget. Selliste seaduste loetelu on kirjas põhiseaduses. Eelnõu algatajal või esindajal on õigus arutamisel olev seadusnõu igal ajal tagasi võtta. Nii saab vältida sellise eelnõu vastuvõtmist, mille muudatustega eelnõu algataja ei nõustu. Riigikogus vastu võetud seadusele kirjutab alla Riigikogu esimees ning seadus saadetakse väljakuulutamiseks Vabariigi Presidendile.
Seaduse välja kuulutamine ning avaldamine
Riigikogus vastu võetud seaduse kuulutab välja Vabariigi President. Vabariigi Presidendil on õigus jätta Riigikogus vastu võetud seadus välja kuulutamata. Sellisel juhul saadetakse seadus tagasi Riigikogule arutamiseks ja hääletamiseks. Kui seadus uuesti muutmata kujul vastu võetakse, peab Vabariigi President selle välja kuulutama või pöörduma Riigikohtu poole ettepanekuga tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. Kui Riigikohus leiab, et seadus põhiseadusega vastuolus ei ole, on Vabariigi President kohustatud seaduse välja kuulutama.
Pärast seaduse väljakuulutamist avaldatakse seadus Riigi Teatajas. Riigi Teataja on Eesti Vabariigi ametlik võrguväljaanne. Seadus jõustub kümnendal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti (PS § 108).
Lubawka
Lubawka (saksa Liebau) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kamienna Góra maakonnas, Lubawka valla halduskeskus. Lubawka asub Tšehhi piirist umbes kahe ja poole kilomeetri kaugusel.
Liebau sai linnaõigused enne 1292. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Kauno Kõima
1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina, tema diplomitöö teema oli "Hobuse nimetused eesti kirjakeeles ja rahvakeeles".
2000–2019 oli ta Põlva maakonna ajalehe Koit peatoimetaja.
Orkla (ettevõte)
pisi|Orkla logo Orkla on Norra valdusühing (inglise holding company), mis tegutseb Põhjamaades, Ida-Euroopas (sh Eestis), Aasias ja Ameerika Ühendriikides.
Ettevõtte tegevusalad on tarbekaubad, alumiiniumtooted ja finantssektor.
Eesti ettevõtetest on Orkla valdusühinguga seotud AS Põltsamaa Felix ja AS Kalev, mis liideti 2018. aastal ettevõtteks Orkla Eesti AS.
Jyrki Jokipakka
pisi|Jyrki Jokipakka 2016. aastal [[Calgary Flamesi särgis]] Jyrki Jokipakka (sündinud 20. augustil 1991 Tamperes) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Novosibirski Sibir.
Ta alustas klubikarjääri Soome klubis Tampere Ilves, mille meeskonnas tegi Soome kõrgliigas debüüdi hooajal 2010–11.
2011. aastal valiti ta NHL-i draft'is Dallas Starsi poolt 2011. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2013–14, liitudes esmalt AHL-is Dallas Starsi noorteklubiga Texas Stars. Hooajal 2013–14 võitis ta Texas Starsiga Calder Cupi. NHL-is tegi ta Dallas Starsi meeskonnas debüüdi 24. oktoobril 2014 mängus New Jersey Devilsi vastu. 2016. aasta veebruaris siirdus ta Calgary Flamesi. Hooaja 2016–17 lõpus mängus ta NHL-is veel kolm mängu Ottawa Senatorsi ridades.
Soome jäähokikoondisse kuulus ta 2015. aasta maailmameistrivõistlustel.
Zemfira Ramazanova
pisi Zemfira (kodanikunimega Zemfira Talgatovna Ramazanova, vene Земфира Талгатовна Рамазанова, tatari Земфира Тәлгать кызы Рамазанова; sündinud 26. augustil 1976 Ufas Baškortostanis) on volgatatari juurtega Vene rokkmuusik.
Ta on esinenud 1998. aastast. Selle aja jooksul on ostetud rohkem kui 3 miljonit tema plaati.
Radi Tegova
Radi Tegova (sündinud 21. novembril 1977) on eesti mikrobioloog ja geneetik.
Hariduskäik
Aastatel 1993–1996 õppis Tegova Tamme Gümnaasiumis Tartus, 1996–2002 Tartu Ülikoolis geenitehnoloogiat bakalaureuseastmes, 2002–2004 magistri- ja 2004–2007 doktoriõppes. Sai 2009. aastal doktorikraadi (PhD) väitekirjaga "DNA polümeraas Pseudomonas putida rakkudes toimuvates mutatsiooniprotsessides", juhendajad Maia Kivisaar ja Andres Tover.
Isiklikku
Radi Tegoval on kooselust Marko Trooniga poeg Ramon (sündinud 1997).
2001. aastast elab ta koos mikrobioloog Andres Toveriga.
Röntgenfluorestsents
Röntgenfluorestsents (ingl k X-ray fluorescence, XRF) on karakteristlik sekundaarsete röntgenikiirte emissioon ainest, mida on ergastatud kõrge energiaga röntgenikiirtega või gammakiirgusega. Kõnealust nähtust kasutatakse laialdaselt elementanalüüsis ja analüütilises keemias, näiteks metallide, klaaside, keraamika ja ehitusmaterjalide uurimiseks, uurimistööks geoloogias ja kriminalistikas ning kunstiteoste, näiteks maalide uurimiseks.
Nähtuse füüsikaline selgitus
Aine kiiritamisel lühilainelise röntgenikiirgusega või gammakiirgusega võib aset leida aines olevate aatomite ionisatsioon. Ionisatsiooni käigus lüüakse aatomist välja üks või rohkem elektrone ning see leiab aset, kui aatomile langeb kiirgus, mille energia ületab aatomi ionisatsioonienergiat. Röntgenikiired ja gammakiired on piisavalt suure energiaga, et lüüa välja elektrone ka aatomi sisemistelt orbitaalidelt. Elektroni sellisel viisil eemaldamine muudab aatomi ebastabiilseks ning kõrgematel orbitaalidel asuvad elektronid "langevad" madalamale, et täita tekkinud auk. Elektroni siirdumisel kõrgemalt energiatasemelt madalamale vabaneb energia footoni kujul, kusjuures footoni energia on võrdne energiatasemete vahega, mille vahel liikus elektron. Seeläbi kiirgab aine elektromagnetlaineid, mille energia on karakteristlik aines olevatele aatomitele. Termin fluorestsents on kasutusel nähtuste juures, kus kiirguse neeldumine aines põhjustab kiirguse emissiooni ainest nii, et emiteeritud kiirgus on erineva (üldiselt madalama) energiaga neeldunud kiirgusest.
Karakteristlik kiirgus
Igal elemendil on oma karakteristlike energiatasemetega orbitaalid. Kui primaarsest kiirgusallikast pärinev energeetiline footon lööb aatomist välja sisekihi elektroni, siis liigub tekkinud tühjale kohale elektron mõnest välimisest kihist. On piiratud arv viise, kuidas see saab juhtuda, nagu on illustreeritud joonisel 1, Peamised üleminekud on tähistatud järgnevalt: L→K üleminekut nimetatakse traditsiooniliselt Kα, M→K üleminek on Kβ, M→L üleminek on Lα jne. Iga selline üleminek tekitab fluorestsents-footoni, mille karakteristlik energia on võrdne energianivoode vahega, mille vahel toimus elektroni üleminek. Selliselt tekkinud fluorestsentskiirguse lainepikkuse \lambda saab arvutada Plancki valemist:
kus h on Plancki konstant, c valguse kiirus ja E on footoni energia.
Fluorestsentskiirgust on võimalik analüüsida footoneid energia järgi sorteerides (energia dispersiivne röntgenikiirgus, EDX) või kiirguse lainepikkusi eristades (lainepikkuse-dispersiivne röntgenspektroskoopia, WDXS). Peale sorteerimist on võimalik iga karakteristliku kiirguse spektrijoone intensiivsus siduda otseselt talle vastava elemendi kogusega aines. Joonisel 2 on näitena toodud tüüpilised teravad fluorestsentsi spektrijooned, mis on saadud lainepikkuse-dispersiivsel meetodil.
Primaarkiirguse allikad
Aatomite ergastamiseks on tarvis kiirgusallikat, kusjuures kiirguse energia peab olema piisav tugevalt seotud sisekihtide elektronide väljalöömiseks aatomitest. Enamasti kasutatakse traditsioonilist röntgenitoru, sest nende väljundkiirgus on reguleeritav ning võimsus piisavalt suur. Tavaliselt on röntgenitorude töövahemik 20–60 kV. Pidev spekter tekib nn pidurduskiirguse (ehk pärsskiirguse ehk brehmsstralungi) tõttu, mille põhjus on torus liikuvate suure energiaga elektronide pidev aeglustumine anoodmaterjalis. Tüüpiline röntgenitoru väljundspekter on toodud joonisel 3.
Kui kiirgusallikaks on sünkrotron või röntgenikiirgus on fokuseeritud, võib kiir olla väga kitsas ja väga intensiivne. Tulemuseks on võimekus saada informatsiooni ruumilise lahutusega alla mikromeetri.
Dispersioon
Energia dispersiivse analüüsi puhul suunatakse uuritavast ainest tulevad fluorestsents-röntgenikiired detektorisse, mis tekitab pideva jaotuse impulsse, kusjuures iga impulsi pinge on võrdeline registreeritud footonite energiaga. Signaali töödeldakse mitmekanalilise analüsaatoriga, mis tekitab akumuleeruva digitaalse spektri, mida on võimalik töödelda.
Lainepikkuse-dispersiivse analüüsi korral suunatakse uuritavast ainest tulevad fluorestsents-röntgenikiired difraktsioonivõre-laadsesse monokromaatorisse. Kasutatav difraktsioonivõre on enamasti monokristall. Langemisnurka \theta varieerides on võimalik valida soovitud väike lainepikkuste vahemik. Lainepikkus \lambda avaldub Braggi seadusega:
kus d on kristalli pinnaga paralleelsete aatomkihtide vahekaugus.
Detekteerimine
Energia dispersiivse analüüsi puhul on dispersioon ja detekteerimine üks tegevus. Kasutatakse erinevaid tahkiseloendureid, näiteks PIN-diood või Räni triivi detektor (dopeeritud räni). Mõlema tööpõhimõte on sama: pealelangev röntgen-footon ioniseerib hulga detektori aatomeid, kusjuures tekkinud laeng on võrdeline pealelangeva footoni energiaga. Laeng kogutakse ja protsess kordub järgmise footoni jaoks. Detektori kiirus on kriitilise tähtsusega, sest kõik mõõdetud laengud peavad olema põhjustatud sama footoni poolt, et tema energiat korrektselt määrata. Energiaspekter jagatakse väikesteks diskreetseteks ühikuteks ja loendatakse registreeritud impulsside arvu iga spektriühiku kohta. Sellised detektorid erinevad lahutusvõime ja kiiruse poolest. Proportsionaalsed loendurid lahutusvõimega mõnesaja eV kandis on oma võimekuselt detektorite madalamas otsas, järgnevad PIN-dioodid ning räni triivi detektorid on kõrgeima võimekusega.
Lainepikkuse-dispersiivses analüüsis juhitakse monokromaatori tekitatud kindlal lainepikkusel kiirgus edasi fotoelektronkordistisse, mis loendab footonid ühekaupa seadme läbimisel. Loendur on röntgen-footonite poolt ioniseeritavat gaasi täis kamber. Keskne elektrood on harilikult näiteks 1700 V pinge all (kambriseinte suhtes). Iga footon tekitab gaasi ioniseerimise tõttu mõõdetava elektrivoolu selles elektriväljas. Mõõdetud signaal võimendatakse ja muundatakse akumuleeruvaks digitaalseks loenduseks.
Röntgenikiirte intensiivsus
Fluorestsentsi tekkimise protsess on ebaefektiivne ja sekundaarkiirgus on oluliselt nõrgem primaarkiirest. Lisaks on sekundaarkiirgus seda madalama energiaga (pikema lainepikkusega), mida kergematest elementidest ta pärineb. Sekundaarkiirgus on ka madala läbivusega ning tema trajektoor muutub märkimisväärselt, kui kiir liigub läbi õhu. Seetõttu hoitakse täppismõõtmise puhul teekonda allikast uuritava aineni ja edasi detektorini vaakumis (u 10 Pa). See tähendab, et praktikas peab enamus seadmest asuma vaakumkambris. Liikuvate osade haldamine vaakumis ning vajadus uuritavat objekti kiiresti seadmesse asetada ja välja võtta, ilma kogu süsteemi vaakumit oluliselt mõjutamata, seab seadme konstruktsioonile teatavad piirid ja lisab ehitusele märkimisväärselt keerukust. Vähemnõudlikes rakendustes võib kasutada näiteks heeliumiga täidetud kambrit, mis tähendab teatavat kiirguse intensiivsuse kadu. Seda tuleb kasutada ka uurimisobjekti korral, mis on volatiilne, st võib näiteks hakata vaakumkambris aurustuma.
Keemiline analüüs
Primaarse röntgenikiire kasutamiste sekundaarse fluorestsentskiirguse saamiseks uurimisobjektist pakkusid esimestena välja Richard Glocker ja Hans-Wilhelm Schreiber aastal 1928. Tänapäeval kasutatakse seda meetodit mittedestruktiivse analüütilise tehnikana ning ka protsessi- ja kvaliteedikontrolli instrumendina tööstusharudes, mis tegelevad eri materjalide väljakaevamise või töötlemisega. Teoreetiliselt on kergeim element, mida selle meetodiga saab mõõta, berüllium (aatomarv Z=4), kuid instrumendist tingitud piirangute ja madalate kiirgussaagistega kergemate elementide puhul, on sageli keeruline analüüsida naatriumist (Z=11) kergemaid elemente.
Energia dispersiivne spektromeetria
Energia dispersiivse röntgenikiirguse spektromeetria (EDX või EDS) korral võimaldab detektor mõõta footoni energia detekteerimise hetkel. Ajalooliselt on detektorid baseerunud ränist pooljuhtidel, liitiumiga dopeeritud ränikristallidel või ülipuhastel räniplaatidel.
Si(Li) detektorid
Detektor koosneb 3–5 mm paksusest ränist siirdetüüpi p-i-n dioodist, mis on pingestatud −1000 V all. Liitiumiga dopeeritud keskosa moodustab mittejuhtiva i-kihi, kus Li kompenseerib aktseptorid, mis muidu teeksid kihist p-tüüpi pooljuhi. Röntgen-footon tekitab detektorist läbimisel hulga elektron-auk paare ning see põhjustab pingemuutuse impulsi. Piisavalt madala juhtivuse saavutamiseks hoitakse detektorit madalal temperatuuril ning parima lahutusvõime saamiseks kasutatakse vedela lämmastikuga jahutamist. Mõningase lahutusvõime kaoga leppides saab kasutada ka oluliselt mugavamat Peltier' efektil põhinevat jahutust.
Plaatdetektorid
Kui ülipuhtad madala juhtivusega räniplaadid (ingl k wafers) said kergesti ja suhteliselt odavalt saadavaks, siis võimaldasid nad Peltier' efekti abil jahutades valmistada odava ja mugava detektori. Kuigi vedela lämmastikuga Si(Li) detektor tagab endiselt parima lahutusvõime (st võime eristada erineva lähedase energiaga footoneid).
Andmetöötlus
Märkimisväärne arvutusvõimsus kulub selle peale, et teha korrektuure impulsside liiga lähestikku sattumise tõttu ning saada kätte andmeid kehvasti lahutatud spektritest. Kõnealused korrektsioonid põhinevad enamasti empiirilistel seostel, mis võivad ka ajas muutuda, seega on tarvis vigade korrigeerimisele pühendada pidevat tähelepanu, et saada piisava täpsusega andmeid.