cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jevgenija Albats
Jevgenija Albats on Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.
2000. aastate teises pooles võttis Albats osa Venemaa opositsiooniliikumisest. 2005. aastal oli ta koos Aleksei Navalnõi, Ilja Jašini, Marija Gaidari ja Natalia Morariga ausate valimiste toetusmiitingu "Mina olen vaba!" ("Я свободен!") korraldajaid.
Haridustee
pisi|170px|Jevgenija Albats protestimiitingul [[Moskvas 12. juunil 2012]] Albats lõpetas 1980. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ajakirjanduse erialal kirjanduskriitiku ja ajalehetöötaja kutsega. Oma diplomitöö esitas ta vene konstruktivismi (kirjanduses, teatris ja arhitektuuris) ajaloo teemal.
1993. aastal sai ta Harvardi Ülikooli Niemani stipendiumi, tänu millele õppis aastatel 1994–1996 Harvardi ülikooli poliitikateaduste osakonna (Government Department) magistriõppes. Magistritöö (1996) käsitles Weimari vabariigi režiimi Kolmanda Reichi režiimiks transformeerimise mehhanisme Saksamaal aastatel 1919–1933. Pärast magistriõpinguid jätkas ta Harvardi ülikooli vene- ja euraasiauuringute Davise keskuse doktoriõppes.
Töökäik
pisi|170px|Jevgenija Albats (2012) 1980. aastatel töötas Albats Izvestija nädalalisas Nedelja ajakirjanikuna, milles avaldas artikleid teaduse teemal, peamiselt osakestefüüsikast ja astrofüüsikast. 1990. aastal sai ta Alfred Friendly Pressi stipendiumi. See võimaldas tal teha kaastööd USA väljaannetele, sealhulgas ajalehele Chicago Tribune.
2004. aastal sai ta Harvardist doktorikraadi politoloogias (doktoritöö "Bureaucrats and Russian Transition: Politics of Accommodation").
Aastatel 1993–1998 pidas ta loenguid NSV Liidu ja Venemaa poliitilise süsteemi teemal mitmes USA ülikoolis: Princetonis, Harvardis, Chicago Ülikoolis, Pennsylvania Osariigi Ülikoolis ja Duke'i Ülikoolis. Aastatel 2002–2003 töötas ta õppejõuna Yale'i Ülikooli politoloogia osakonnas ning luges kursusi "Nõukogude poliitika 1917–1991" ja "Venemaa poliitika ja massimeedia 1991–2001".
Aastatel 2003–2011 oli Jevgenija Albats Moskvas asuva Kõrgema Majanduskooli (omab rahvusliku uurimisülikooli staatust) rakenduspolitoloogia teaduskonna üldise politoloogia kateedri professor.
Isiklikku
Jevgenija Albats oli abielus ajakirjanik Jaroslav Golovanoviga (1932–2003). Nende tütar Olga Golovanova (sündinud 1988) lõpetas Brandeisi Ülikooli. Jevgenija Albatsi õde Tatjana Komarova (1952–2010) oli teleajakirjanik.
Postkaart
Postkaart on nelinurkne paksema paberi või papi tükk, mis on mõeldud postiga saatmiseks ilma ümbrikuta. Ehk postkaart on avatud kiri, valge korrespondentskaart.
Postkaardi ühel poolel on tavaliselt pilt. Teisele küljele kirjutatakse sõnum, saaja ja saatja aadressid ning kleebitakse postmark.
On ka selliseid postkaarte, millele on margi kujutis juba trükitud (tervikasi). Nende puhul sisaldub margi väärtus postkaardi hinnas.
Eestis algas postkaardi ajalugu 1. oktoobril 1872, mil Tsaari-Venemaa võttis ametlikult postkaardi riigisiseselt kasutusele. 1894. aastal tulid Eestis esimest korda käibele linnavaadetega postkaardid. Nagu kõik trükitooted, allusid ka postkaardid kuni 1906. aastani eeltsensuurile. Aastatel 1894–1905 võis teksti kirjutada ainult postkaardi esi- ehk pildiküljele, tagumine, margi pool oli üksnes aadressi jaoks.
Mõne aastaga sai piltpostkaartide saatmine väga populaarseks ja kirjastajad hakkasid lisaks vaatekaartidele välja andma ka temaatilisi postkaarte: jõulud, uusaasta, lihavõttepühad jne. Esimesed Eesti kohalike kunstnike kujundatud postkaardid ilmusid 1920. aasta paiku. 1930. aastatel oli kodumaine trükitööstus suuteline valmistama postkaarte enam-vähem samal tasemel kui välismaised. Kunstnikud oli enamasti tundmata, kuna tol ajal ei peetud seda tööd eriti mainekaks, veel vähem tõotas see tuntust. Oli ka erandeid, näiteks õed Ada ja Lidia Jürisson (signatuur Ady-Lydi) ja Axel Roosmann.
Postkaartide kogumine on filokartia.
Nunn-kivitäks
pisi|Nunn-kivitäks Nunn-kivitäks (Oenanthe pleschanka) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Ciechanowiec
Ciechanowiec on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Wysokie Mazowieckie maakonnas, Ciechanowieci valla halduskeskus. Ciechanowiec asub Wysokie Mazowieckiest umbes 27 km lõunas.
Esimesed kirjalikud andmed Ciechanowieci kohta on 13. sajandist. Linnaõigused sai tõenäoliselt 1429. aastal. 1870. aastal kaotas Ciechanowiec linnaõigused, kuid sai need 1915. aastal tagasi.
Liis Haab
Ta lõpetas aastal 2006 Jõhvi Gümnaasiumi ja aastal 2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIV lennu.
Ta on eelkõige tuntud osatäitmisega Eesti telesarjas "Pilvede all", kus ta mängib alates 2010. aastast.
Isiklikku
Ta abiellus aastal 2010. Tema abikaasa on Daniel Haab, kes töötab panganduses ja on kaitseliitlane. Peres kasvab kaks last.
Tema poolõde on näitleja Inga Lunge.
Eesti Varude Keskus
AS Eesti Varude Keskus (EVK; inglise keeles Estonian Stockpiling Agency, ESPA) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile kuuluv Eesti riigiettevõte, mis tegeleb riigile hädaolukordades vajalike elutähtsate kaupade varumise, hoiustamise ja kasutusele võtmise korraldamisega.
Ettevõte loodi 11. märtsil 2021 valitsuses kinnitatud hädaolukorra seaduse muudatusega senise Eesti Vedelkütusevaru Agentuuri (OSPA) baasil. Kui OSPA tegeles vaid kütusevarudega, siis EVK-i pädevusse kuuluvad näiteks ka toit, ravimid ja isikukaitsevahendid. EVK alustas tööd 1. juulil 2021.
Eesti Vedelkütusevaru Agentuur
EVK-i eekäija AS Eesti Vedelkütusevaru Agentuuri (OSPA) moodustas valitsus 15. aprillil 2005 vastavalt vedelkütusevaru seadusele, inspireerituna Saksamaa vastavast seadusandlusest ja sealse vedelkütusevaru agentuuri EBV eeskujust. Seda juhtisid kaks juhatuse liiget ning viieks aastaks valitud neljaliikmeline nõukogu, mis jaotus pooleks riigi ja erasektori vedelkütuste ettevõtete esindajate vahel.
2016. aasta aprilli lõpu seisuga oli OSPA-l varutud 90 päeva jagu vedelkütust riigisiseses tarbimise katmiseks. 2019. aasta märtsi lõpus asus pool sellest Eestis, ülejäänu Soomes ja Rootsis.
Eesti Varude Keskus
30. juulil 2020 kiitis valitsus heaks majandus- ja taristuminister Taavi Aasa ettepaneku luua 2021. aasta keskpaigaks riiklike varude haldamiseks uus ametkond OSPA ümberkorraldamise kaudu. Ümberkorralduse eeskujuna nimetati Soome vastavat ametkonda ning põhjusena koroonakriisi ajal selgunud puuduseid riiklike varude tagamisel.
Keskus tegeleb Eesti elanikkonna kaitse raames isikukaitsevahendite, ravimite (sh vastumürkide ja veterinaarravimite), meditsiinitarvikute, toidu, esmatarbekaupade ja vedelkütuse riiklike varude logistilise haldamisega, vastutades nende hankimise, hoiustamise, kvaliteedikontrolli ning jagamise korraldamise eest. Samuti kuulub EVK ülesannete hulka varudega seotud sektorite seire ja nende toimepidevuse analüüside koostamine.
10. märtsil 2023 omandas EVK Pakrineeme Sadam OÜ-lt 31,5 miljoni euro eest Paldiski LNG terminali.
Varud
2022. aasta juuli alguses seisuga oli EVK-i andmetel Eesti stateegilistes varudes riigi 1,3 miljoni inimese jaoks olemas kuue ja poole päeva jagu valmistoitu. Eesmärk oli 14 päevase varu saavutamine.
Vedelkütusevarusid olid sama seisuga vastavalt 90 päeva riigisisesele tasemele, mis vastas seaduses ettenähtule. Varutud oli 9947 tonni lennukikütust, 62 689 tonni bensiini ja 181 300 tonni diislikütust. Kütusest 49% oli hoiul Eestis, 36% Rootsis ja 15% Soomes. Gaasivarusid, mida hoiustati Lätis, oli EVK-l toona saja gigavatt-tunni jagu. Eesmärk oli koguda gaasi vähemalt ühe teravatt-tunni jagu. 2023. aasta jaanuaris teatas ERR, et valituse direktiiviga ettenähtud 1 TWh suurune strateegiline gaasivaru on kogutud ja seda hoiustatakse Lätis maa-aluses gaasihoidlas.
Keskse EVK hallatava ravimivaru soetamine pidi EVK juhi Ando Leppimani 2022. aasta juuli alguses antud intervjuu järgi algama sama aasta suve lõpus või sügisel. Seni pidid ravimivarud asuma raviasutuste juures. 2022. aasta detsembris teatas EVK, et esimesele hankele laekus pakkumisi 104 ravimi soetamiseks, 2023. aasta suveks oli ettenähtud moodustada toimeainepõhine ühe kuu varu 165 jaeapteekides müüdavast Eestis enimkasutad käsimüügi- ja retseptiravimist. Ravimivaru mudel töötati välja kümne tervishoiuvaldkonna tippspetsialistist (sh ravimituruosalised ja riigiasutuste esindajad) nõustamisel. Nimekirja vaadatakse regulaarselt üle, et see jälgiks Eesti ravimituru olukorda. Samas ei hõlma varu haiglatele mõeldud ravimeid, mille riiklikku varumist korraldab Terviseamet. Samuti sõlmis EVK ravimifirmadega lepinguid, mis nägid ette ettevõtete juurde täiendavate laovarude loomist.
Struktuur ja juhtimine
EVK-d juhib kolmeliikmeline juhatus. Selle kõrval on kuueliikmeline nõukogu, millesse kuuluvad riigiasutuste ja erasektori esindajad. Juhatuse esimehe
Alates 9. maist 2022 on EVK juhatuse esimeheks olnud endine majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi kantsler Ando Leppiman, kelle ametiaeg kestab viis aastat. Lisaks temale kuuluvad juhatusse Priit Enok ja Priit Ploompuu.
Upesgrīva
pisi|left|Grīva jõgi Upesgrīvas Upesgrīva on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla loodeosas, merepinnast 4 meetri kõrgusel Liivi lahe kaldal, paigas. kus Grīva jõgi merre suubub. Upesgrīva jääb piirkonna keskusest Mērsragsist 9 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.
Küla on vana kaluriküla (Uppegriwe), kuhu XVII sajandil rajati sadam. Aastail 1860–1915 ehitati seal 66 purjekat. Ajalooline küla paiknes Grīva jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Vandzene valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Upesgrīva küla. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010-2021 aga Mērsragsi piirkonda.
Külas kasvab kaks looduskaitsealust põlist mändi (tüve ümbermõõduga 2,55 ja 2,77 m) on looduskaitse all.
Hans Seyboth
Hans Seyboth (13. juuni 1864 Riia – 20. november 1938 Riia) oli baltisaksa maletaja.
Ta õppis Tartu ülikoolis matemaatikat.
Ta sai 1899. aastal toimunud Balti Maleliidu esimesel mängul (saksa 1. Kongress des Baltischen Schachbundes) 3.-4. koha.
Vara Põhikool
Vara Põhikool on põhikool Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas. Kooli direktor on Vallo Madar.
Esimest kirjalik teade Vara piirkonnas laste õpetamise kohta pärineb 1680. aastast, mil köster oli üks vähestest, kes lugemise kõrval ka kirjutada oskas. Õpetamise peatasid Põhjasõda ja katkuepideemiad. Lisaks ei olnud uus, Vene võim huvitatud talurahva harimisest. Õpetamine hakkas toimuma kodudes ning vaatamata kesistele tingimustele kasvas lugeda oskajate arv pidevalt.
Eesti Vabariigi ajaks oli Vara Valla territooriumil viis algkooli: Kaarli, Koosa, Matjama, Tähemaa, Välgi (Nõmme). Eesti NSV ajal need koolid suleti või liideti Vara kooliga. 1926 viidi Vara kool Vara mõisahoonest Kaarli mõisa ja kooli nimeks sai Kaarli algkool. Pärast teist maailmasõda nimetati kool ümber Kaarli Mittetäielikuks Keskkooliks. 1954 nimetati kool ümber Kaarli 7-klassiliseks kooliks ja 1962 Kaarli 8-klassiliseks kooliks. 1974 nimetati kool ümber Vara 8-klassiliseks kooliks ja 1988 Vara 9-klassiliseks kooliks. 1992 sai kooli nimeks Vara Põhikool.
Ameerika Ühendriikide asepresident
Ameerika Ühendriikide asepresident (inglise keeles Vice President of the United States; VP) on Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse täidesaatvas harus kõrgeima järel teine ametnik (kõrgeim on Ameerika Ühendriikide president), esimene presidendiameti pärimisjärjekorras. Asepresident on ka seadusandliku võimu ametnik, olles USA põhiseaduse esimese artikli järgi senati eesistuja, kuid tohib senatis hääletada ainult hääletuste viiki jäämisel. Samuti on asepresident eesistujaks kongressi kahe koja ühisistungitel.
Lyden
Lyden on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Mogalakwena vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lydeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,72%, värvilisi 0,08%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,04% ja teisi 0,12%. Pedi keelt pidas emakeeleks 79,55% inimesi, tsonga keelt 14,33% ja sotho keelt 3,46%.
Ameerika Ühendriikide asepresident
Asepresidendi abikaasa on Ameerika Ühendriikide teine leedi või Ameerika Ühendriikide teine džentelmen.
Praegune (ehk 49.) asepresident on Kamala Harris. Ta astus ametisse 20. jaanuaril 2021.
Hovhannes Bagramjan
Hovhannes Kristoforovitš Bagramjan (2. detsember (vkj 20. nov) 1897 Tšardahlõ (alates 1991 aseri keeles Çənlibel)– 21. september 1982 Moskva) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal.
Kõrbe-kivitäks
pisi|Kõrbe-kivitäks Kõrbe-kivitäks (Oenanthe deserti) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Hovhannes Bagramjan
Hovhannes Bagramjan oli kommunistliku partei liige alates 1941. aastast, NLKP Keskkomitee kandidaatliige 1952. aastast ja liige 1961. aastast ning NSV Liidu Ülemnõukogu saadik 2.–10. koosseisu ajal.
Kõrbe-kivitäks
Eestis on ta eksikülaline.
Grafeentransistor
Grafeentransistor on transistor, mis sarnaneb tööpõhimõttelt tavalise väljatransistoriga, kuid selle ehituses kasutatakse väga õhukesi grafeenikihte, mis tagavad grafeentransistorile väga väikesed mõõtmed.
Ajalugu
Esimese grafeeni baasil transistori prototüübi töötas 2004. aastal välja Manchesteri Ülikooli teadlane professor Andrei Geim koos oma meeskonnaga. Algsete grafeeni baasil transistoride töös oli palju ebaselget ja seetõttu ei õnnestunud luua kasutuskõlblikku seadist. Järgneva aastakümne jooksul toimus grafeeni baasil transistoride arenduses ja uurimises tohutu edasiminek ning pidev arendustöö kestab edasi. Esimese grafeentransistori looja professor Geimi arvates on grafeen räni järeltulija, kuid tõenäoliselt ei jõua sellel tehnoloogial põhinevad mikrokiibid laiale turule varem kui aastal 2025.
Grafeentransistoride eelised
Praegune, peamiselt ränil põhinev pooljuhttehnoloogia on oma arenguga lähenemas fundamentaalsete võimaluste piiridele. Seepärast otsitakse uusi mittetraditsioonilisi materjale, mille tööolekut saaks tüürida (juhtida, muuta) elektriväljaga. Üht võimalikku lahendust pakuvad süsiniknanotorud (CNT), kuid suure hulga identsete karakteristikutega nanotorude tootmine on siiani raske tehnoloogiline ülesanne. Praegustele uurimistulemustele tuginedes tundub, et grafeen lahendab selle probleemi lähitulevikus. Juba on olemas tehnoloogiad, mis võimaldavad katta pinda ühtlase grafeenikihiga näiteks keemilise aurufaassadestuse (CVD) või [[aatomkihtsadestuse meetodil.
Grafeemil põhinevat seadist peetakse elektroonikatööstuses räni basil seadiste vägagi reaalseks järeltulijaks.
Grafeentransistori valmistamine
pisi|Tükk [[grafiiti, grafeentransistorid ja teip (grafeenilehtede eraldamiseks), mille annetasid Nobeli muuseumile Andrei Geim ja Konstantin Novosjolov.]]
Grafeeni on saadud peamiselt õhukeste lehtedena mikromehaanilise lõhestamise teel, kuid see ei sobi elektroonikatööstuse tarbeks. Seepärast on välja töötatud tehnoloogiad grafeeni kasvatamiseks otse metallidele ning termilise lagundamise meetodil ka otse SiC-vahvlitele.
Kui grafeenikiht on peale kantud, järgnevad juba tüüpilised pooljuhttehnoloogia etapid, nagu litograafia, söövitamine, metallitamine jt.
Laborites on juba loodud stabiilseid grafeentransistori mõne nanomeetri suurusi struktuure. Selline mõõtmete oluline vähendamine avab perspektiivid valmistada näiteks superkiireid protsessoreid. Töökiiruse (lülitamissageduse) suurendamist soodustab ka grafeeni väga hea elektrijuhtivus ja vastavalt parem laengukandjate liikuvus kui ränis.
Grafeentransistori tüürimine
Grafeenseadiste loomisel on olnud probleemiks transistori tööoleku muutmine. Erinevalt räni-pooljuhist ei ole grafeemi aatomitel juhtivus- ja valentsitsooni vahel keelutsooni. Indutseeritud keelutsooni tekitamiseks on teadlased välja pakkunud mitmesuguseid lahendusi, näiteks nanoribade (nanoscale ribbons) või kvantpunktide kasutamist, aga ka grafeeni keemilist modifitseerimist. Põhimõtteliselt on nimetatud variandid võimalikud, ent mõjutavad grafeeni sedavõrd, et materjali juhtivus väheneb. Seepärast jätkusid katsed grafeentransistori tüürimiseks ilma keelutsoonita. Esimese niisuguse grafeentransistori töötas välja Manchesteri Ülikooli teadlane Leonid Ponomarenko koostöös Nobeli auhinna laureaatide Konstantin Novosjolovi ja Andre Geimiga. Transistor on täisfunktsionaalne, seda saab nii sisse kui ka välja lülitada, hoolimata sellest et grafeemis puudub aatomitel keelutsoon.
Kalevi puiestee
Kalevi puiestee on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Grafeentransistor
Grafeentransistori tüürimine
Transistor on valmistatud kahest grafeenilehekesest, mida eraldab mõne aatomi paksune isoleeriv kiht boornitriidist (BN) või molübdeendisulfiidist (MoS2). Välise elektrivälja abil saab muuta grafeenilehtede vahel kulgeva voolu ning sellega kaasneva tunnelleerumisvoolu tihedust. Nimelt indutseerib elektriväli grafeenis elektrone, millel on suur tõenäosus grafeenikihtide vahel tunnelleeruda.
Üldiselt takistab iga isolaator elektronide tunnelleerumist, ent paari aatomi paksuse sobiva materjali (BN ja MoS2) puhul on tunnelleerumisvool siiski võimalik ja tunnelleeruvate elektronide energiat saab välise elektrivälja abil moduleerida. Mida tugevam on väli, seda rohkem taolisi laengukandjaid tekib. Niisiis saab elektripingega muuta kihtidevahelist voolu ja seega kasutada niisugust seadist ka elektronlülitina (nagu isoleeritud paisuga väljatransistori).
Kalevi puiestee
Kalevi puiestee ristub veel Lääne, Harju, Järva, Tormi, Haraka, Lennuki, Lembitu, Vambola, Hirve, Hiie ja Laane tänavaga ning Uku puiestee ja Rannametsa teega.
Sīļi (Galgauska vald)
Sīļi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla kaguosas.
Norra oja
Norra oja on oja Põhja-Eestis.
Norra oja saab alguse Norra allikajärvest ja suubub Oostriku jõkke. Oja pikkus on 3,8 km ja valgla pindala 1,9 km². Veekogu kuulub "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse" (RTL 2004, 87 1362) kogu ulatuses.
Adam Carl De la Gardie
pisi|Adam Carl De la Gardie (1668–1721) Adam Carl De la Gardie (4. mai 1668 – 1. jaanuar 1721) oli Rootsi väejuht ja riigimees, kes osales Põhjasõjas (kindralleitnant).
Elulugu
Adam Carl De la Gardie sündis 4. mail 1668 Stockholmis Axel Julius De la Gardie ja Sofia Juliana Arvidsdotteri pojana.
Oma nooruses asus ta teenima sõjaväkke. Ta oli Stockholmi vahtkonna musketär ning ülendati 1686. aastal lipnikuks. 1688. aastal oli ta leskkuninganna ihukaitserügemendis kapten. 1692. aastal lahkus ta Rootsi sõjateenistusest ning osales sõjakäikudes Hollandis Brabantis. Naasnud taas Rootsi teenistusse, oli Adam Carl 1696. aastal Wismari garnisonirügemendis major. 1700. aastal teenis ta oma isa loodud Eesti jalaväerügemendis kolonelina.
1702. aasta 22. juulil abiellus ta Tallinna lossis Anna Juliana Horn af Kanckasega. Neile sündis üks tütar, 1704. aastal sündinud Ebba Margareta De la Gardie.
1704. aastal osales ta oma rügemendiga Läsna-Valgejõe lahingus.
Eesti langedes Venemaale Põhjasõja ajal 1710. aastal oli ta Tallinna komandant ning Karjala kuberner, kuhu ta oli 1709. aastal saabunud. Sel ametipostil Adam Carl kaua ei olnud, kuna ta tervis oli nõrk. Selleks määrati talle asekuberner ning nii sai Adam Carl Medevisse reisida. Siiski tõusis ta ametiredelil, saades 1716. aastal kindralmajoriks ja 1719. aastal kindralleitnandiks.
Adam Carl De la Gardie suri 1. jaanuaril 1721 52-aastaselt. Ta on maetud koos oma abikaasaga Stockholmi Riddarholmskyrkani.
24. üksik mehhaniseeritud brigaad
24. üksik kuningas Danõlo nimeline mehhaniseeritud brigaad (ukraina keeles 24-та окрема механізована бригада імені короля Данила) on Ukraina maavägede väeüksus.
Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)
Aleksander Jürgenson (5. aprill 1905 Vaimastvere vald, Tartumaa – 9. aprill 1945 Planek, Tšehhi) oli eesti kirikuõpetaja.
24. üksik mehhaniseeritud brigaad
Ajalugu
2020. aasta seisuga oli brigaadi relvastuses tank T-72.
Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)
Sündinud Vaimastvere vallas, kolis pere varsti pärast Aleksandri sündi Viljandimaale Sulustverre. Nelja aasta pärast asus pere elama Pajusi valda, kus Aleksander asus õppima Lahavere algkooli. Õppis 1916–1919 Põltsamaa kihelkonnakoolis, lõpetas 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1924–1933 (lõpetas). Õpingud venisid pikemaks seoses raske majandusliku olukorraga (ema oli surnud aastal 1920). Prooviaastal oli Tartu Peetri koguduses Gustav Rutopõllu juures. Ordineeriti 20. mail 1934 ja tast sai Tartu praostkonna vikaarõpetaja.
Juulis 1934 asus Aleksander Jürgenson Suure-Jaani, kus tast sai Georg Alfred Rosenbergi isiklik adjunkt, siis õpetaja kohisetäitja ja aastast 1935 Suure-Jaani Johannese koguduse täieõiguslik õpetaja. Lisaks sai ta aastal 1939 Viljandi abipraostiks. Märtsis 1941 siirdus ta Saksamaale.
Aastatel 1941–1942 teenis Aleksander Jürgenson vabatahtlikult eestlastest koosnevas Saksa politsei üksuses. Aastal 1943 tahtis ta taas asuda pastoriametisse Viljandimaal. Ent piiskop Kõpp keeldus teda ametisse taastamast, öeldes, et ordineeritud vaimulikel tuleb ametisse kandideerida ühtedel alustel. Siis pöördus ta Hjalmar Mäe poole, aga sealt ta abi ei saanud, kuna dokumentide järgi ei ole ta teeninud enam üheski koguduses.
Põgenedes taas bolševismi eest, sai ta 9. aprill 1945 surma õhurünnaku tagajärjel Tšehhis Planekis.
Hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed
Hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed (inglise reactive oxygen species, lühend ROS) ehk reaktiivsed hapnikuühendid ehk hapniku reaktiivsed vormid ehk hapnikuradikaalid on reaktiivsed molekulaarüksused, milles on paardumata elektronidega hapnikuaatomeid (radikaalid) või O−O sidemeid (peroksürühm) ning mis võivad osaleda keemilistes reaktsioonides, mis etendavad olulist osa organismide ainevahetuses ja vananemises.
Keemia
Hapnikku sisaldavate reaktiivsete osakeste hulka kuuluvad ühelt poolt radikaalid, näiteks hüperoksiidi anioon O2·−, ülireaktiivne hüdroksüülradikaal OH·, peroksüülradikaal ROO· ja lipiidide alkoksüülradikaal RO·, teiselt poolt stabiilsed molekulaarsed oksüdandid, näiteks vesinikperoksiid H2O2, hüdroperoksiid ROOH, osoon O3 ja hüpokloritioon OCl−, samuti ergastatud hapnikumolekulid (singletthapnik 1O2).
Hapnikku sisaldavate reaktiivsete osakeste oksüdeerumise tulemusel tekivad elektrofiilsed realtiivsed osakesed.
Tabel hapnikku sisaldavate reaktiivsete osakeste kohta:
Bioloogia
Organismis tekivad reaktiivsed hapnikku sisaldavad osakesed mitokondrites rakuhingamise kõrvalsaadusena (monoamiini oksüdaaside vahendusel mitokondriaalse hingamisahela raames kompleks I ja kompleks III juures), samuti põletikurakkude talitluse tulemusel viiruste ja bakterite kahjustamiseks. Reaktiivsed hapnikku sisaldavad osakesed (eelkõige vesinikperoksiid ja lämmastikmonoksiid) on mängus ka taimeimmuunsuses. Ka keskkonnamürgid ja tubakasuits on hapnikku sisaldavate reaktsioonide olulised allikad.
Hüperoksiidiooni O2·− reageerimisel lämmastikmonooksiidiga NO· tekib lisaks peroksünitritioon ONOO−, mida koos lämmastikmonooksiidiga nimetatakse lämmastikku sisaldavateks reaktiivseteks osakesteks ning on samuti ülireaktiivne ühend (kuigi mitte vaba radikaal). Hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed ja lämmastikku sisaldavad reaktiivsed osakesed on seega tähtsad oksüdeerijad, millele organismis töötavad vastu antioksüdandid.
Hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed on tähtsad signaalmolekulid, aga suures kontsentratsioonis on neil kahjulik toime, sest nad võivad tekitada oksüdatiivset stressi.
Hapnikku sisaldavaid reaktiivseid osakesi on seostatud kõige erinevamate haigustega, näiteks vähk, diabeet ja kardiovaskulaarsed haigused, kuid nende põhjuslik osalus nendes haigustes on vaieldav: vastuolus eelnevaga on näidatud, et hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed tõstavad mudelorganismide keskmist eluiga, st takistavad vananemist. On ka teada, et antioksüdandid töötavad spordi suhkurtõbe ennetavale toimele inimesel vastu või takistavad seda täielikult, sest antioksüdandid töötavad vastu hapnikku sisaldavate reaktiivsete osakeste tekkele.
Tänapäevase arusaama järgi on hapnikku sisaldavad reaktiivsed osakesed väikeses, st füsioloogilises kontsentratsioonis tervisele kasulikud, kõrges, st patoloogilises kontsentratsioonis aga soodustavad haigestumist. Seda mittelineaarset annuse ja toime suhet nimetatakse mitohormeesiks. Hilisemad uurimused omistavad hüperoksiidioonile ja vesinikperoksiidile peale oksüdatiivse stressi tekitamise ka olulise signaalfunktsiooni, näiteks peaajus signaalitraduktsiooni, sünaptilise plastilisuse ja mälu moodustamise juures. Neil on seal peale selle tugev veresooni laiendav toime, mistõttu nad paistavad olevat olulised aju verevoolu ja aju veresoonte toonuse tõstjad. Peale selle mõjutavad nad Wnt signaaliraja kaudu rakkude kasvu ja jagunemist kulleste ja sisalike kaotatud sabade regenereerumisel.
Reaktiivseid hapniku ühendeid tekib nii mitokondrites (rakuhingamine) kui ka fotosünteesi valgusreaktsioonides kloroplastides. See on koht, kust biosfääri lisandub molekulaarne hapnik.
Gudmund Saxrud
1948–1958 töötas ta Kaubandusministeeriumis sekretäri abina. 1963–1965 töötas ta EFTA sekretariaadis Genfis, 1970–1972 Norra välisministeeriumis. 1972–1977 oli Gudmund Saxrud Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretäri asetäitja ja 1972–1973 Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1977–1982 oli ta Põhjamaade Nõukogu peasekretär. Pärast seda töötas ta nõunikuna.
Rimstavas
Rimstavas on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas.
Põll
Põll on vööle seotud rõivas, mis katab keha esikülge.
Kandmine
Ajalooliselt on põllesid kandnud peamiselt naised, nii tööd tehes või peol olles. Läänemeresoome naiste riietusse kuulus põll hiljemalt alates 12. sajandist. Põlle sai pruut pulmade ajal põlletamisel ning ta ei tohtinud sellest enam loobuda. Alates 19. sajandi teisest poolest kandsid põlle pidulikel juhtudel ka täiskasvanud tüdrukud. Samal ajal levis põll ka setude hulgas, kelle rõivastuses seda, nagu venelastelgi, varem polnud.
Valmistamine
Materjali ja kaunistuste poolest olid eesti põlled väga variatsioonirikkad. Põll tehti harilikult ühest riidelaiast, mis kroogiti värvli külge või tõmmati krookesse ülaääre paelaga. Linane või takune argipõll oli kaunistuseta. Pidulik põll õmmeldi valgest linasest või värvilisest villasest riidest. Põll kaunistati pilu, pitsi või tikandi ja narmastega. Lõuna-Eestis kaunistati põlli punaste koetriipudega.
Rimstavas
Rimstavas kujunes teise maailmasõja järgsetel aastatel kui kolhoosi Kopdarbība keskasula. Külas on Rimstavase bussipeatus.
Rabí
Rabí (saksa keeles Rabi, varem Raby) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Rabí asub Klatovyst umbes 27 km kagus ja Plzeňist ligikaudu 55 km lõunas.
Rimstavas
Aastal 2017 oli külas 90 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 78.
Talvekanal
pisi|Talvekanal Talvekanal (vene keeles Зимняя канавка) on Peterburi siselinna kanal, mis ühendab Talvepalee läheduses Suur-Neevat Moika jõega.
Rabí
Rabí paikneb merepinnast 478 meetri kõrgusel.
Fridtjov Clemet
Fridtjov Clemet (sündinud 29. septembril 1932 Trondheimis) on Norra ajakirjanik, ametnik ja endine poliitik, Høyre liige.
Rabí
Asulat on esmamainitud 1380. aastal. Linnaõigused sai Rabí 1499. aastal. Vahepeal kaotatud linnaõigused sai Rabí tagasi 1. aprillil 2010.
Fridtjov Clemet
Aastatel 1955–1960 töötas ta ajalehes Harstad Tidende. Hiljem tegeles ta poliitikaga, 1974–1986 oli ta Høyre peasekretär. 1985–1992 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1992–2003 töötas ta välisministeeriumis. 1995–1999 oli ta Oslo linnanõukogu liige.
Fridtjov Clement on Høyre poliitiku Kristin Clemeti isa.
Rabí
Linn olulisim vaatamisväärsus on 14. sajandi alguses rajatud Rabí loss.
Mihhailov (perekonnanimi)
Mihhailov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm Mihhailova.
Rabí
Rabí vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala.
Mihhailov (perekonnanimi)
Eestis
Nimede eestistamisel määrati Mihhailovitele uueks perekonnanimeks Järvela, Kruusimäe, Lehis, Lehiste,Marrang, Mihkla, Mäeväli, Männi ja Männiste.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mihhailov 637 inimesel: 637 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Mihhailov meeste puhul 38. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mihhailova 682 naisel. Perekonnanimede levikult on Mihhailova 41. kohal.
Pikanõmme tee
Pikanõmme tee on tänava nimi järgmistes Eesti kohtades:
Robert Pflug
pisi|[[Riia Kristuse Sündimise katedraal]]
Robert Pflug (1. mai 1832 – 30. november 1885) oli baltisaksa arhitekt.
Pflugi tööde hulka kuuluvad Riia Kristuse Sündimise katedraal, Viljandi mõisa peahoone, Käru mõisa peahoone ja Viļķene õigeusu kirik.
Elekterpüük
pisi|Elekterpüük paadist Elekterpüük on veeloomade püük elektrivälja abil. Eestis on loata elekterpüük seadusvastane. Selle eest saab teha 2003. aasta andmetel kuni 18 000 Eesti krooni trahvi.
Elekterpüügiks on vaja kaht elektroodi, mille kaudu lastakse vette elektrivool. Vool tekitab anoodi ja katoodi vahele kõrge pingega potentsiaali. Kui veeloom jõuab piisavalt suure potentsiaaligradiendini, hakkab elekter tema käitumist mõjutama. Tavaliselt kasutatakse alalisvoolu, mis tekitab veeloomadel galvanotaksist. See väljendub tahtmatute lihasekrampidena, mis paneb kalad ujuma anoodi suunas.
Kui elekterpüük toimub veesõidukist, siis on see sõiduk ise katoodiks ja anood(id) paigaldatakse vööri.
Sõltuvalt elektrivälja võimsusest ja püütava veelooma omadustest põhineb elekterpüük kas hirmutamisel, ligimeelitamisel või uimastamisel. Selleks eristatakse püsivaid (näiteks elekterpiiraja ja elekterlõks) ja kantavaid (elektertraal ja elekternoot) püügivahendeid. Töönduslikult kasutatakse kõige rohkem elektertraale, eriti vähilaadsete püügil Kanadas ja USA-s.
Elekterpüügi tõhusus oleneb paljudest asjaoludest, mille seas on nii bioloogilisi, tehnilisi, logistilisi kui keskkonnakaitsealaseid. Sõltuvalt sellest, mis liiki ja kui suurt saaki tahetakse püüda, kasutatakse eri meetodeid. Näiteks mõjutab saaki suuresti see, kui pideva alalisvoolu asemel kasutatakse pulseerivat alalisvoolu. Loomuse koostis ja suurus sõltub aga pulseeriva alalisvoolu impulsside kestusest ja suurusest.
Eestis kasutati elekterpüüki 1960. ja 1970. aastail rannikumeres angerjate püüdmiseks. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt teadusotstarbel.
Elektri väljalülitamisel või elektroodide veest väljavõtmisel taastub veeloomade elutegevus tavaliselt paari minutiga.
Kes kohtab röövpüüdjaid, peab helistama telefonil 1313 ja teatama röövpüüdjate täpse asukoha.
Zemītes
Zemītes on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Galgauska vallas. Küla asub valla edelaosas.
Popov
Popov (vene Попов) on venepärane perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popov 668 inimesel: 640 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Popov meeste puhul 36. kohal.
Nime naissoost vorm Popova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popova 655 naisel. Perekonnanimede levikult on Popova 44. kohal.
Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Keeroja.
TypeScript
TypeScript on vabavaraline programmeerimiskeel, mida arendab Microsoft. TypeScript võimaldab lisada staatilist tüübikirjeldust. TypeScripti võib kasutada nii kliendi- kui ka serveripoolsete (Node.js) JavaScripti rakenduste loomiseks.
TypeScript on loodud suurte rakenduste loomiseks ning kompileerub JavaScriptiks. Kuna JavaScript on TypeScripti alamhulk, on kõik olemasolevad valiidsed JavaScript programmid ühtlasi ka valiidsed TypeScripti programmid.
Esperance (Austraalia)
Esperance on linn Lääne-Austraalia lõunarannikul. Linn asub 720 kilomeetrit Perthist kagus.
TypeScript
Ajalugu
TypeScript sai avalikuks 2012. aasta oktoobris, kaks aastat pärast Microsofti enda sisemist arendust. Aastast 2013 toetavad TypeScripti peale Microsoft Visual Studio ka teised IDEsid, kuhu kuulvad näiteks Eclipse, Emacs, Vim, Sublime, Webstorm ja Atonit.
Esperance (Austraalia)
Põhilised majandusharud on turism, põllumajandus ja kalandus.
TypeScript
Ajalugu
2014. aasta juunis teatas arendustiim uuest kompilaatorist, mis oli jõudluse poolest 5 korda efektiivsem.
Esperance (Austraalia)
Linna lähedal asub Esperance'i lennujaam.
TypeScript
Ajalugu
2016. aasta septembris väljastati TypeScript 2.0, mis võimaldas arendajatel valikuliselt ennetada muutujate  väärtust.
Esperance (Austraalia)
1979. aastal kukkus linna lähedale taevast orbitaaljaama Skylab tükke.
TypeScript
Keele disain
TypeScript loodi tulenevalt JavaScripti puudustest, mis tekkisid suurte rakenduste loomisel Microsoftis. Eesmärk oli luua lahedus, mis oleks ühilduv ning töötaks igal platvormil.
Esperance (Austraalia)
Jaanuaris 2007 tabas asulat väga tugev torm, milles tuul puhus kuni 110 km/h ja 24 tunni jooksul tuli maha 155 mm sademeid.
TypeScript
Keele disain
TypeScript vastab kõikidele ECMAScript 2015 standarditele, võimaldades seejuures luua klasse, mooduleid ning kasutada noolefunktsioone.
TypeScriptiga on võimalik kasutada olemasolevat JavaScripti koodi ning muuta see turvalisemaks, annoteerides muutujate tüüpe. Lisada on võimalik ka olemasolevaid JavaScripti teeke, aga arvestama peab sellega, et need tuleb annoteerida. Mõnikord on võimalik installida ka olemasolevaid tüübideklaratsioone, kuid nende puudumisel tuleb programmeerijal need ise kirjutada.
Tüübikirjeldused
TypeScript võimaldab staatilist tüübikirjeldust, annoteerides muutujate tüüpe. Tüübikontroll viiakse läbi kompileerimisajal. Tüübikirjeldus on valikuline, mis tähendab, et kõiki tüüpe ei pea määrama (erinevalt Javast) ning lubatud on kirjutada ka tavalist JavaScripti. Primitiivsed annoteerimistüübid on number, tõeväärtus  ja sõne.
Deklaratsiooni failid
TypeScripti kompileerimise ajal on võimalik genereerida deklaratsiooni faile (laiendiga .d.ts), mis on liideseks komponendile, mille kompileerib JavaScript. Selle käigus viskab kompailer ära kõik funktsioonide ja meetodite kehad, jättes alles ainult signatuurid.
Klassid
TypeScript toetab ECMAScript 2015 klasse, millele on võimalik lisada ka tüüpe:
Harilik neersamblik
Harilik neersamblik (Nephroma parile) on samblik.
Kändmalaid
Kändmalaid on saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest. Asub Piiukaarelaiust idas ja nad on kohati kokku kasvanud.
Harilik neersamblik
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis oli ta kuni 1960. aastateni võrdlemisi sage, hiljem on aga õhu saastatuse ja kasvukohtade hävimise tagajärjel paljudest kohtadest kadunud.
Starlink
Starlink on USA ettevõtte SpaceX arendusprojekt suure jõudlusega odava satelliidi platvormi loomiseks, mille ülesandeks on pakkuda tehiskaaslaste vahendusel internetti. Kavas on viia kolmele maalähedasele orbiidile ligi 12 000 tehiskaaslast. Kümnendi pikkuse projekti disaini, ehitus ja orbiidile viimine läheb mai 2018. aastal SpaceX hinnangul maksma 10 miljardit dollarit.
Esimesed 1600 tehiskaaslast viiakse 550 kilomeetri kõrgusele. Järgmised 2800 tehiskaaslast on kavas viia 1150 km kõrgusele ning 7500 tehiskaaslast 340 km orbiidile.
Starlink peab võtma oma kanda suure osa globaalsest lairibasidest. Tehiskaaslaste elueaks on kavandatud viis kuni seitse aastat. Kasutusest välja viidud tehiskaaslased viiakse madalale orbiidile, kus nad peaksid umbes aasta jooksul sisenema atmosfääri ja ära põlema.
Konstellatsiooni kommertskasutus algab 2020. aastal.
pisi|SpaceX satelliidi arendustehas. Redmond, Washington. Kasutusel 2015–2018 pisi|SpaceX juhatuse liige Steve Jurvetson Starlinki kasutaja terminaliga pisi|Starlinki satelliitide arv orbiidil alates maist 2019
2015–2017
SpaceX avalikustas 2015. aasta jaanuarist plaanist ehitada satelliitvõrgustik, mis kataks kuni 50% globaalsest lairibasidest ja kuni 10% linnades. Elon Musk ütles, et praegu on rahuldamata suur nõudlus odavast ülemaailmsest internetiühendusest.
2016. aasta juulis SpaceX omandas 740 m2 pinna Californias.
2016. aasta jaanuaris ettevõte avalikult teatas plaanist kahest prototüüp satelliidist kosmoses 2016. aasta jooksul ja töötavast võrgustikust aastaks 2020.
SpaceX plaan oli ebatavaline kahel põhjusel:
2017. SpaceX omandas Starlinki kaubamärgi oma satelliit võrgustikule, mis oli inspireeritud raamatust "The Fault in Our Stars".
2017. lõpus SpaceX esitas dokumendid föderaalsele sidekomisjonile (FCC), et täpsustada oma kosmosepürgi eemaldamise plaani.
2018–2019
2018. märtsis FCC andis loa SpaceX-ile
2018. novembris sai SpaceX loa paigaldada 7518 lairiba satelliiti, lisaks eelmisele 4425. Algsed 4425 satelliiti oli taotletud 2016, mille orbiit oleks 1110 km kuni 1325 km. Uus luba andis kasutada ülimaalähedast orbiiti 325 km kuni 346 km kõrgusel.
SpaceX algne plaan 2019 oli 12 000 satelliiti lasta kolmele orbiidile:
Kokkuvõttes oli plaan üles saata 12 000 satelliiti, see arv tulevikus võib suureneda kuni 42 000-ni.
2020–2021
Neljanda mai 2021 seisuga on SpaceX orbiidile saatnud 1565 Starlinki satelliiti, kaasaarvatud demosatelliidid Tintin A ja B. SpaceX plaanib üle saata kuni 60 satelliiti iga Falcon 9 lennuga, mis stardib peaaegu iga 2 nädala tagant aastal 2021.
2020. aasta aprillis SpaceX muutis oma võrgustiku arhitektuuri.
2020. aasta juunis SpaceX tegi avalduse Kanada regulatsioonidele pakkuda Starlinki kiiret internetiteenust Kanadas.
2020. aasta oktoobris SpaceX alustas V0.9 satelliitide orbiidilt eemaldamist. Samal ajal andis Kanada tegutsemisloa.
2021. aasta veebruaris SpaceX teatas üle 10 000 kasutajast ja avas eeltellimused avalikkusele.
2021. veebruaris SpaceX suurendas 3,5 miljardit dollarit kapitali, et rahastada kulukat etappi Starlinki paigalduseks. 2021. aasta märtsis SpaceX tegi avalduse FCC-le mobiilsetest terminalidest masinatele, veesõidukitele ja lennumasinatele.
2021. aasta mais SpaceX teatas üle 500 000 Starlinki tellimusest.
Teenused
SpaceX plaanib pakkuda satelliit interneti ühendust hõredalt asustatud aladesse, kui ka pakkuda konkurentsivõimelist hinda rohkem asustatud piirkondadesse. Ettevõte mainis, et kasum satelliit-internetiteenus pakkumisest on vajalik, et finantseerida nende Marsi programmi.
Satelliidi riistvara
Esimesed 60 satelliiti kaalusid 227 kg ja need viidi suhteliselt madalale 550 km kõrgusele, seoses kosmose keskkonna probleemide pärast.
Satelliidid on omavahel ühenduses optilise sidega ning on varustatud Ku-sagedusala ja Ka-sagedusala digitaal protsessimise ja kiire loomise tehnoloogiaga Satelliite hakatakse masstootma, mis tähendab, et nende hind on palju madalam, kui varasematel satelliitidel.
Internetiühenduse teoreetiline miinimum latentsusaeg geostatsionaarsete satelliitidega on 477 millisekundit, praktikas praeguste satelliitide latentsusaeg üle 600 ms. Starlinki Satelliidi orbiit on 105–30 korda madalamal, kui geostatsionaardes satelliidid ja pakuvad lühemaid latentsusaegu, 25–35 millisekundit, mis on juba võrreldav kaabli internetiga. Starlinki süsteem kasutab P2P-võrgustiku protokolli, mis peaks olema lihtsam kui IPv6, ning pakub ka end-to-end krüpteerimist.
Starlinki satelliidid kasutavad Halli tajuri tõukureid koos krüptooni gaasiga orbiidile jäämiseks ja kosmoseprügiga kokkupõrke vältimiseks.
Kasutaja terminal
Starlinki süsteem ei ühenda end otse kasutatavasse seadmesse (nagu Iridium, Globalstar, Thuraya ja Inmarsat), vaid see ühendub kasutaja terminali, mis on umbes pitsa karbi suurune, millel on antennid ja mis järgib satelliite. Neid terminale saab paigaldada ükskõik kuhu peaasi, et taevas oleks nähtaval. See sisaldab ka kiiresti liikuvatele kohtadele nagu rongidele. Starlinki Terminalil on mootorid, mis korrigeerivad end ise kõige optimaalsemale nurgale taevasse vaatamiseks. Antenni nimi asutusesiseselt on Dishy McFlatface.
Maapealsed jaamad
SpaceX on teinud avaldused FCC-le vähemalt 32 maapealse jaama ehitamiseks Ameerika Ühendriikidesse. Juuli 2020 seisuga on nad saanud loa 5 ehituseks 5 osariiki.
Microsat
MicroSat-1a ja MicroSat-1b olid algupäraselt mõeldud üles viia 625 km kõrgusele orbiidile ja pidi olema varustatud must-valgete videokaameratega, et filmida Maad ja teisi satelliite. Need satelliidid oleksid pidanud üles minema koos ühe Iridium-NEXT lennuga, aga neid kasutati lõpuks ainult maapealseteks katseteks.
Tintin
Tintin A ja B saadeti 514 km kõrgusele orbiidile.
Hiina haldusjaotus
Hiina Rahvavabariigi haldusjaotus on viietasandiline:
Starlink
V0.9 (test)
60 Starlinki satelliidil, mis viidi üles 2019. mais, on:
Hiina haldusjaotus
1., 4. ja 5. järgu haldusüksused on kõikjal olemas, kuid mõnes kohas puuduvad 2., mõnes kohas 3. järgu haldusüksused. Keskalluvusega linnades ning osalt Xinjiangi Uiguuri autonoomsed piirkonnas, Hainani provintsis ja paiguti teistes provintsides on 3. järgu haldusüksused allutatud otseselt 1. järgu haldusüksustele. Mõnes ringkonna õigustega linnas (Sansha Shi, Zhongshan Shi, Jiayuguan Shi) on 4. järgu haldusüksused otseselt allutatud 2. järgu haldusüksusele. Sügisest 2011 on vähemalt üks koht (Xialu linnarajoon Huangshi Shi's), kus 4. järgu haldusüksused puuduvad ja 5. järgu haldusüksused on allutatud otse 3. järgu haldusüksusele. Pole teada, kas tegu on üksikjuhtumiga või algava haldusjaotuse ümberkorraldamisega.
1. järgu haldusüksused
1. järgu haldusüksused on:
Starlink
V1.0 (tegutsev)
2019. novembris üles viidud satelliitidel on:
V1.5 ja V2.0
SpaceX valmistub uute satelliitide tootmiseks 2021. aastal. Kuidas need satelliidid on erinevad eelmistest ei ole veel avalik.
Konkurents
2015 tegi Samsung ettepaneku 4600 satelliidiga võrgustikuks, mis asuks orbiidil 1400 km kõrgusel. See oleks suuteline pakkuma kuus zettabaiti andmemahtu üle maailma. See on võrdne 200 gigabaiti kuus 5 miljardile inimesele. Paraku aastaks 2020, pole rohkem avaliku informatsiooni tulnud selle ettepaneku kohta
2015. aastal tegi Telesat teadaande väiksemast 117 satelliidist koosnevast võrgustikust plaaniga alustada teenusepakkumist 2021.
Valgusreostus
on saanud kriitika ohvriks valgusreostuse pärast. Astronoomid väidavad, et nähtavate satelliitide arv ületab nähtavate tähtede arvu ning nende heledustase mõjutab teadus vaatlusi. Kuna Starlinki satelliidid suudavad automaatselt muuta oma trajektoori, ei saa vaatlusi ette planeerida, et satelliite vältida.
SpaceX esindajad ja Elon Musk on väitnud, et satelliitidel on väikene mõju valgusreostusele ning see on kergesti lahendatav erinevate pilditöötlus võimalustega. Mitmed professionaalsed astronoomid on need väited ümber lükanud tuginedes esimestel vaatlustel.
Kosmoseprügi
Starlinki suur hulk satelliite võib tekitada pika ajalise ohu kosmosepürgina, mis suurendab võimalust satelliitide kokkupõrkeks. See võib omakorda tuua kaasa nähtuse, mida nimetatakse Kessleri sündroomiks, mis tähendab olukorda, kus kosmoses on liiga palju prügi kuna kosmoses ei toimu lagunemist. See aga tähendab, et varsti pole võimalik turvaliselt kosmosesse startida. Lisaks võib kosmoseprügi ahelkokkupõrge katkestada side Maal, sest prügi võib ära lõhkuda kõik satelliidid.
SpaceX on väitnud, et enamik satelliite eeldatavasti lahkub orbiidilt 5 aasta jooksul.
Subfaktoriaal
Subfaktoriaal ehk de Montmorti arv ehk korratuste arv (tähis {!}n) on peamiselt kombinatoorikas kasutatav funktsioon, mis seab igale naturaalarvule n vastavusse n-elemendilise hulga korratuste ehk püsipunktita permutatsioonide hulga.
!n näitab näiteks, mitmel viisil saab n inimest vahetada kingitusi nii, et igaüks annab ühe kingituse kellelegi teisele ja saab täpselt ühe kingituse kelleltki teiselt.
Subfaktoriaal on tihedalt seotud faktoriaaliga n!, mis annab n-elemendilise hulga permutatsioonide koguarvu, ning on faktoriaali järgi ka nime saanud. Subfaktoriaal ei ületa kunagi faktoriaali:
Subfaktoriaal on ligikaudu võrdne faktoriaali ja arvu e jagatisega.
Definitsioon
Naturaalarvu n \geq 0 subfaktoriaal defineeritakse faktoriaali kaudu valemiga
Subfaktoriaal {!}n vastab n-elemendilise hulga püsipunktita permutatsioonide (korratuste) arvule, faktoriaal n! aga kõigi võimalike permutatsioonide arvule.
Näide
Oletame, et meil on kuus eri värvi kuulikest ja iga kuulikese jaoks kast, mis on sellega ühte värvi. Tuleb leida, mitu võimalust on jagada kuulikesed kastidesse nii, et igas kastis on täpselt üks kuulike, aga ükski kuulike ei ole kastis, mis on sellega ühte värvi. Neid võimalusi on täpselt
Ümardusesitused
Kehtib valem
kus e on arv e ja \Gamma on mittetäielik gammafunktsioon.
Väga hea lähendus on
Ümardamise abil saab n \geq 1 kohta anda isegi täpse valemi
kus tähistab arvule x lähimat täisarvu.
Kui viimasesse valemisse lisada enne jagamist veel ühe liitmine, siis ei ole enam tarvis vahet teha, kas ümardatakse alla- või ülespoole. Selle asemel kasutatakse lihtsalt täisosa, nii et {!}n: avaldub nii:
kus tähistab arvu x täisosa.
Rekursiivsed esitused
Subfaktoriaali saab arvutada ka rekurrentselt valemite
ja
järgi. Avaldis vastab n-elemendilise hulga püsipunktita permutatsioonide arvule ühe fikseeritud elemendi korral (jada A0002555 saidil OEIS).
Veel üks rekurrentne valem binoomkordajate kaudu on järgmine:
Selle saame järgmistel kaalutlustel. Permutatsioone on kokku n!. k püsipunkti saab valida viisil. Püsipunktita permutatsioone ülejäänud n-k elemendiga on !(n-k).
Integraalesitus
Järgnev integraalesitus päratu integraali kaudu üldistab subfaktoriaali naturaalarvudelt kompleksarvudele, mille reaalosa on suurem kui math>-1 :
Maatriksesitus
!n on sellise n-nda astme ruutmaatriksi permanent, mille peadiagonaalil on nullid ja mille ülejäänud elemendid on ühed.
Umbraalarvutus
Umbraalarvutuses kehtivad formaalsed samasused
ja
kus P^k tähistab k! ja Q^k tähistab !k.
China Eastern Airlines
China Eastern Airlines on Hiina Rahvavabariigi lennufirma, mille peakorter asub Shanghais Hiinas. Lennufirma peamine kodulennujaam on Shanghai Pudongi rahvusvaheline lennujaam, lennufirma kodulennujaam on ka Pekingi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 489 lennukit ja opereerib 217 sihtkohta. China Eastern Airlines on reisijate arvult Hiina teine lennufirma.