cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hénin-Beaumonti 2. kanton
'''Hénin-Beaumonti 2. kanton''' on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Hénin-Beaumont.
See koosneb järgmistest valdadest:
Brachyorrhos
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Brachyorrhos seisuga 02.09.2014.
Lilla ooker
Lilla ooker on üks punase ookri vorme, keemiliselt sama koostisega mis hematiit (α-Fe2O3) mõningas räni-, kipsi- või kaltsiidisisaldusega, kuid jämedama jahvatusega. Osakese suurus, mis on keskmiselt suurem kui punasel ookril, põhjustab valguse difraktsiooni tõttu külma punakas- või pruunikasvioletse värvitooni.
Arch Hall seenior
Arch Hall seenior (kodanikunimega Archibald Williams Hall, tuntud ka kui Archie Hall, Arch Hall, Nicholas Meriwether, Nicholas Merriweather, Nicholas Merriwether ja William Watters; 21. detsember 1908 Saint Louis, Missouri osariik – 28. aprill 1978 Los Angeles, California osariik) oli lendur, filminäitleja, -stsenarist ja -produtsent.
Enne filmimaailma jõudmist oli Arch Hall seenior lennukipiloot USA õhujõududes. Seejärel sai temast kaskadöör Hollywoodi filmides, tihtipeale vesternites.
Ta asutas oma filmistuudio Fairway Productions, kus tegi hulga B-kategooria filme, milles näitles ise koos ainsa poja Arch Hall juunioriga, kõrvalosi mängis ka abikaasa Addalyn Faye Pollitt.
Jakov Ljahhov
Jakov Ljahhov (vene Яков Яковлевич Ляхов; 1. november 1922 Nižni Novgorodi lähedal, Vene SFNV – 17. september 1944) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (leitnant).
Tema lennuk tulistati alla Pikasilla lähedal 17. septembril 1944. 23. veebruaril 1945 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus. Ta on maetud Pikasilla vennashauda.
Tema nime kandis J. Ljahhovi nimeline kolhoos Valga rajoonis.
Tema järgi on nimetatud tänav Nižni Novgorodis ning tema nime kandis praegune Pikk tänav Tõrvas.
Kunstikool
Kunstikool on õppeasutus, kus antakse kujutava kunsti, tarbekunsti- ja arhitektuuriharidust.
16. sajandil tegutses palju kunstnike töökodasid, millest osadest kasvasid välja kunstikoolid ja ateljeekoolid.
Mõnes riigis (nt Nõukogude Liidus) eristati kesk- ja kõrgema astme kunstikoole (nt kunstiakadeemia ja kunstiinstituut).
603
603. aasta (DCIII) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval.
Valter Hallmägi
Valter Hallmägi (kuni 1935 Grauberg; 10. november 1930 Narva – 7. veebruar 1996 Tallinn) oli Eesti NSV riigi- ja parteitegelane.
Ta õppis aastatel 1944–1950 Vändra Keskkoolis.
Valter Hallmägi suri 7. veebruaril 1996 Tallinnas ja maeti 17. veebruaril 1996 Metsakalmistule.
Avec Kirjastus
AveC Kirjastuse AS on OG Elektra kontserni kuuluv ettevõte, mis annab 1997. aastast välja Lääne-Virumaa nädalalehte Kuulutaja. Kuulutaja on reedeti ilmuv tasuta nädalaleht, mille tiraaž on olnud 14 000.
PM Karotiin
PM Karotiin on 2005. aastal asutatud OG Elektra kontserni ettevõte, mis tegeleb köögivilja kokkuostu ja selle töötlemisega (koorimine, keetmine, puhastamine).
Töödeldud köögivilja kasutatakse AS OG Elektra Tootmine kulinaariatsehhis.
Sõbra tänav
Sõbra tänav (Freundschaftstraße) on tänav Tartus.
Selle pikkus on 1570 m.
Tänav algab Võru tänavalt ja lõpeb Siili tänaval.
Tänav ristub Kesk tänava, Tähe tänava, Linda tänava, Salme tänava, Kalevi tänava, Raua tänava, Nõva tänava, Turu tänava ja Sassi tänavaga (seejuures Sassi tänavaga vaid vasakult).
Sõbra tänava ääres asub Püha Aleksandri kirik.
Lensi kanton
Lensi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Lens.
See koosneb järgmistest valdadest:
Antsla vald
Antsla vald on vald Võru maakonnas.
Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel.
2022. aasta seisuga on Antsla vallavanem Avo Kirsbaum.
Phil Ivey
Phil Ivey (sündinud 1. veebruaril 1976) on Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija.
Skiemonysi vald
Skiemonysi vald (leedu keeles Skiemonių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil.
Antsla vald
Asustus
Vallas on üks linn (Antsla), kaks alevikku ja 38 küla.
Phil Ivey
Ta on võitnud kaheksa World Series of Pokeri käevõru ja World Poker Touri.
Skiemonysi vald
pisi|Vallamaja pisi|Balteniai pisi|Valla maastik pisi|Gikonys pisi|Katlėriai pisi|Kurkleliai pisi|Mačionys pisi|Voversys
Antsla vald
Asustus
Alevikud: Kobela, Vana-Antsla
Phil Ivey
Turniiridel võidetud 13 545 958 dollariga ta on aegade enim teeninud pokkerimängija.
Skiemonysi vald
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Antsla vald
Asustus
Külad: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kirikuküla, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldre, Kõlbi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Lümatu, Madise, Mähkli, Oe, Pihleni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvaste, Uue-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Visela, Ähijärve
Saula Siniallikad
pisi|Saula Siniallikas. Foto: Elina Mark pisi|Droonivideo Saula ohvriallikast 2022. aasta jaanuaris pisi|Ohvriallikas, üks Saula siniallikatest (2021. aasta jaanuar) Saula Siniallikad on allikad Kose vallas Saula külas. Koosneb kolmest suuremast allikast, mis erinevad nii oma värvilt: rohekassinine (Siniallikas), pruunikasmust (Mustallikas) ja hallikassinine (Valgeallikas), kui ka mõõtmetelt. Summaarne vooluhulk on 20–30 liitrit sekundis ja allikate vesi voolab Pirita jõkke.
Ergo Eessaar
Ergo Eessaar (sündinud 31. oktoober 1990) on eesti endine jalgpallur (poolkaitsja), kes mängis Eesti klubis Tartu SK 10.
Saula Siniallikad
Allikad on arheoloogiamälestisena kaitse all.
Nad asuvad Tallinna–Tartu maanteest 600 meetrit ida suunas, Pirita jõeoru vasaku veeru jalamil ning nende kogupindala on ligi 700 m2.
Allikate eri värvitoonid (sinine, valge, mustjas) põhjustab põhjapinnase värvivarjund ning valguse peegeldumine allika põhjas hõljuvatelt liivaosakestelt.
Maanteele kõige lähemal on Ohvriallikas (läbimõõt 12–13 m, sügavus 3–4 m). Selle allika vesi on rohekassinine. Teine allikas asub esimesest umbes 20 m eemal ja on ovaalse kujuga (läbimõõt 12–20 m, sügavus kuni 2 m). Mõlema allika põhjas esineb rohkesti vee “üleskeemise” kohti, nn grifoone. Teise allika vesi on heledam, valkjam. Kolmanda allika sügavus on umbes pool meetrit. Allika põhjas leidub üksikuid väikseid grifoone, üldiselt on aga põhi mudane, mistõttu vesi on mustja värvusega. Allikate vesi voolab ligi saja meetri pikkuse ja kahe meetri laiuse Siniallika oja kaudu Pirita jõkke. Suurvee ajal ujutab jõgi allikad üle.
Siniallikate veel on arvatud olevat tervendav mõju, mistõttu juba aastatuhandeid on sinna ohvriande toodud.
Allikad rahvapärimuses
''Siniallikas pidi see näkide ülemvalitseja elukoht olema. Teda on seal palju rahvast näinud, kes sealt käisid pudeliga vett toomas, kelle silmad haiged olid. Kui pudel vett täis pandi, siis pidid sinna allikasse raha ehk mõnda muud metalli viskama. Rahvas nimetas teda Siniallikatölp, selleparast et temal olnud kepp käes ja sinine tölpkuub seljas.''
ERM, KV 24, 85 < Hageri khk. - Hans Mesikäpp (1935).
''Siniallikale viidi vanu rahasid. Siniallika töl´p pidi elama allikas ja ümbruskonnas. Talle viidi andeid, siis saadi allikast silmarohtu. Töl´p pidi olema sinise kuuega, kübar käes ja kepp peos.''
ERA II 20, 218/9 (1) < Hageri khk., Hageri v., Adila k., Kloostri t. < Kose khk., Tuhala v., Oru k. - Rudolf Põldmäe < Ants Mesikäpp, 62 a. (1929)
Selge sõnum
Selge sõnum on algatus teabe esitamiseks selges keeles ja arusaadavate sõnadega ning sihtrühma arvestades.
Eristada tuleb termineid „selge keel“ ja „arekeel“. Kui selge keel on üldarusaadav, lihtsa ja selge vormiga ühemõtteline keelekasutus, siis arekeel on lihtsamaks muudetud, kergloetav ja kergesti mõistetav keel.
Selge keele liikumine tekkis pärast II maailmasõda ja hoogustus 21. sajandi alguses eelkõige ingliskeelsetes maades. Hiljem hakati selge keele tegevust riiklikult koordineerima paljudes maades.
Gilbert Gottfried
thumb|Gottfried (paremal, [[2020)]] Gilbert Jeremy Gottfried (28. veebruar 1955 Brooklyn, New York – 12. aprill 2022 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.
Selge sõnum
Selge keele ühendused
Selge keele ühendusi on aga mitu, näiteks Plain Language Association InterNational PLAIN (Kanadas loodud, rahvusvaheline ), Center for Plain Language (USA ).
Euroopa Liidus alustati Euroopa Komisjoni dokumentide selge sõnastuse saavutamiseks 1998. aastal kampaaniat „Fight the Fog”.
Neljandas eurokeele kogumikus „Selged mõtted, selge keel“ on käsitletud eri riikide selge keele eestvedajate ettevõtmisi.
Selge keele liikumine Eestis
Eestis antakse välja selge sõnumi auhinda.
Harku-Nõmme
Harku-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Harkujärve ja Tiskre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti vastloodud Harkujärve külaga ja teine osa vastloodud Tiskre külaga.
Purme abaja
Purme abaja (ka Purme abajas, Purma abajas) on järv Saaremaa vallas Kungla külas. Veekogu pindala on 16,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2519 m.
Liévini kanton
Liévini kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Liévin.
See koosneb järgmistest valdadest:
Voronoi diagramm
Voronoi diagramm on matemaatika mõiste, mis tähendab pinna jagamist osadeks sellel asuvate punktide omavahelise kauguse arvestamise kaudu. Need algpunktid on varem defineeritud ning igale punktile kuulub piirkond, mis moodustub kõige lähemal asuvatest punktidest. Iga punktiga määratud piirkonda nimetatakse Voronoi rakuks. Mingisuguse hulga punktide Voronoi diagramm on duaalne selle hulga Delaunay triangulatsiooniga. Piltlikult on tegemist joonisega, milles on võetud kaks üksteisele lähedal asuvat punkti ning kus on joonistatud ristsirge nende kahe punkti vahele. Kõik diagrammi joontel asuvad punktid on võrdsel kaugusel selle allikpunktidest. pisi|Eukleidiline Voronoi diagramm
Voronoi diagrammi nimi on tulnud Georgi Voronoi järgi ning seda nimetatakse ka Voronoi mosaiigiks, Voronoi dekompositsiooniks, Voronoi jaotuseks ja ka Dirichlet' mosaiigiks (Peter Gustav Lejeune Dirichlet järgi). Voronoi diagramme kasutatakse paljudes valdkondades, enamasti teaduses ja tehnoloogias, kuid ka kujutavas kunstis.
Lihtsustatult võib Voronoi diagrammi vaadelda olukorrana, kus on antud lõplik arv punkte eukleidilisel pinnal. Sellisel juhul on iga lihtsalt punkt ning sellele vastav Voronoi rakk (ka Voronoi rakk või Dirichlet'i rakk)  sisaldab kõiki punkte, mille vahemaa on vähem kui või võrdne iga teise  -ga. Iga selline rakk on saadud poolsfääride lõikumise teel ning on kumera hulknurga kujuga. Voronoi sõlmedeks on punktid, mis on võrdsel kaugusel kolmest või enamast algpunktist.
Ametlik määratlus
Olgu meetriline ruum funktsiooniga. on indeksite hulk ning on lõplik jada mittetühjadest alamhulkadest ruumis. Voronoi rakk või Voronoi piirkond, mida seostatakse punktiga , on kõikide punktide hulk, mille kaugus -ni ei ole suurem kui nende kaugus teiste algpunktideni , kus  on -st erinev indeks. Teisisõnu, kui tähistab kaugust  ja alamhulga  vahel, siis
Voronoi diagramm on lõplik jada rakkudest. Printsipiaalselt võivad mõned algpunktid lõikuda ja isegi ühtida, aga enamasti eeldatakse, et need on siiski ühisosata. Lisaks on definitsiooni järgi lubatud lõpmatu palju algpunkte, aga tihti vaadeldakse ainult lõplikku arvu algpunkte. Erijuhul, kus ruumiks on lõplik dimensionaalne eukleidiline ruum, on ka lõplik arv punkte ning Voronoi rakud on kumerad polütoobid ning neid saab esitada, kombineerides tippe, külgi, 2-dimensionaalseid pindasid. Mõnikord nimetatakse indutseeritud ja kombineeritud struktuuri Voronoi diagrammiks. Üldiselt ei pruugi Voronoi rakud olla kumerad või isegi ühendatud. Tavalises eukleidilises ruumis saab uuesti kirjutada formaalse definitsiooni arusaadavamalt. Iga Voronoi polügoon on seotud oma generaatori punktiga. Olgu punktide hulk eukleidilises ruumis. olgu punkt, mis genereerib selle Voronoi piirkonna, genereerib  jne. Sel juhul on kõik asukohad Voronoi polügoonil lähemal generaatori punktile kui ükski teine generaatori punkt Voronoi diagrammil, mis asub eukleidilisel tasandil.
Illustratsioon
Voronoi diagrammi kirjeldamiseks sobib näide kaupluste hulgast linnas. Seda saab kasutada, kui tahetakse hinnata klientide arvu mingis poes, eeldusel, et kõik tingimused on võrdsed (tooted, hind, kvaliteet jne). Samuti on loogiline eeldus, et kliendid valivad külastatava poe kauguse järgi. Külastatakse lähimat kauplust. Sellisel juhul antud poe Voronoi rakk  annab hinnangu potentsiaalse külastajate arvu kohta valitud kaupluses. Enamikus linnades on võimalik kaugust leida kasutades tuttavat eukleidilise kauguse leidmise valemit:
või Manhattani kauguse valemit:
Ajalugu
Voronoi diagrammide mitteametlik kasutus ulatub tagasi kuni Descartesini aastasse 1644. Dirichlet kasutas kahe- ja kolmemõõtmelisi Voronoi diagramme homogeensete teise astmega polünoomide uurimisel. Briti füüsik John Snow kasutas Voronoi diagrammi 1854. aastal illustreerimaks, kuidas enamik Soho koolera epideemiasse surnud inimestest elasid Broad Streeti pumbale lähemal kui mistahes teisele veepumbale. Voronoi diagrammid on saanud nime Vene-Ukraina matemaatiku Georgi Voronoi järgi, kes aastal 1908 defineeris ja uuris üldist n-mõõtmelist juhtu. Geofüüsikas ja meteoroloogias ruumiliselt jaotunud andmete (nagu näiteks sademete hulk) analüüsimiseks kasutatavaid Voronoi diagramme nimetatakse Ameerika meteoroloogi Alfred H. Thiesseni järgi Thiesseni hulknurkadeks. Tahkisefüüsikas teatakse taolisi mosaiike Wigner-Seitzi ühikrakkudena. Üldiste võrede jaoks Lie grupis, kutsutakse rakke fundamentaalseteks domeenideks. Üldistes meetrilistes ruumides kutsutakse neid rakke fundamentaalseteks polügoonideks.
Üldistused ja variatsioonid
Nagu võib definitsioonist eeldada, saab Voronoi rakke defineerida ka eukleidilisest erinevates meetrikatest (nagu Mahalanobis või Manhattan). Ometi võivad neil juhtudel olla Voronoi rakkude piirid keerulisemad kui eukleidilise juhtumi puhul. Kaalutud Voronoi diagrammi puhul arvestatakse Voronoi raku defineerimisel ka asjaoludest tingitud lisakaaludega, arvestades neid generaatori punktide juurde. Sel juhul võivad mõned Voronoi rakud olla tühjad. Voronoi diagramm n punktiga ja d dimensiooniga nõuab paigutusruumi. Seetõttu ei ole Voronoi diagrammid reaalselt teostatavad kui d > 2. Alternatiiviks on võimalus kasutada ligikaudseid Voronoi diagramme, kus Voronoi rakkudel ei ole selgeid piire, kuid mida saab eeldada. Teine alternatiiv on kasutada Voronoi diagrammi tegemisel ebaselgeid algpunkte, mis annaks ka ebaselged Voronoi rakud.
Kuurort
pisi|[[Šibenik Horvaatias]] Kuurort (saksa keelest Kurort 'ravikoht') on koht, kus on looduslikke ravitegureid (nt tervistav kliima, mineraalvesi, ravimuda) ja kus on loodud võimalusi nende kasutamiseks.
Eesti esimesed kuurordid asutati 19. sajandi alguses. Eesti kuurordid (kuurortlinnad) on Pärnu, Haapsalu, Kuressaare, Narva-Jõesuu ja Värska.
Kloostri-Metslõugu
Kloostri-Metslõugu oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Padise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Padise külaga.
Per Olof Håkansson
Per Olof Håkansson (11. mai 1941, Trelleborg – 29. august 2000 Trelleborg) oli Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige.
Ta oli septembrist kuni 31. detsembrini 1994 Põhjamaade Nõukogu president.
Saardejärv
Saardejärv on järv Saaremaa vallas Austla ja Karala külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 531 m.
Helsingør
Helsingør on sadamalinn Taanis Sjællandil Pealinnapiirkonnas, Helsingøri valla keskus.
Helsingøri lähedal asub Kronborgi loss, mis on üks olulisimaid renessansslosse Põhja-Euroopas. 30. novembril 2000 kanti loss UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Maailmas on Kronborgi loss tuntud pigem William Shakespeare'i näidendi "Hamlet" tegevuskohana. Näidendis ei nimetata lossi Kronborgiks, vaid Helsingøri (Elsinore) lossiks. Loss ehitati Shakespeare'i eluajal. Seega ajal, millest "Hamleti" sündmustik räägib, seda veel olemas ei olnud.
pisi|tühi|Helsingøri aerofoto
Bitia
Bitia on veemadulaste sugukonda kuuluv maoliste monotüüpne perekond.
Levila
Bitia hydroides levila asub Birma, Tai ja Malaisia poolsaare rannikuala vetes.
Valéry Giscard d'Estaing
Valéry Marie René Georges Giscard d'Estaing (2. veebruar 1926 Koblenz prantslaste okupeeritud Saksamaal – 2. detsember 2020 Authon Prantsusmaal) oli prantsuse riigitegelane, 1974–1981 Prantsusmaa president.
2001. aastast oli ta Euroopa Tulevikukonvendi president.
Anija vald
Anija vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna idaosas.
Anija vald moodustati 2017. aastal senise Anija valla ja Aegviidu valla ühinemisel.
Asustusjaotus
Vallas on 1 linn (Kehra), 1 alev (Aegviidu) ning 31 küla: Aavere, Alavere, Anija, Arava, Härmakosu, Kaunissaare, Kehra, Kihmla, Kuusemäe, Lehtmetsa, Lilli, Linnakse, Looküla, Lükati, Mustjõe, Paasiku, Parila, Partsaare, Pikva, Pillapalu, Rasivere, Raudoja, Rooküla, Salumetsa, Salumäe, Soodla, Uuearu, Vetla, Vikipalu, Voose ja Ülejõe.
Van Vai-Tšen
Van Vai-Tšen (Ван Вай-Чен; sündinud 17. augustil 1957) on hiina päritolu Venemaa arst, ettevõtja ja poliitik.
Ta on lõpetanud 1984. aastal Karaganda Riikliku Meditsiiniinstituudi.
Ta on meditsiinidoktor, professor, 1998. aastast Novokuznetski Riikliku Arstide Täiendusinstituudi isemajandava refleksoteraapia kateedri juhataja.
Ta on Kemerovo oblasti Rahvasaadikute Nõukogu liige (Ühtse Venemaa esindajana) ja ettevõtte Eligomed-Holding peadirektor.
Nicholas Enfield
Nicholas James Enfield (sündinud 22. novembril 1966, Canberra) on Austraalia keeleteadlane.
Teosed
Monograafiad
Toimetatud kogumikud
Priit Aimla (trompetist)
pisi|Priit Aimla (2023) Priit Aimla (sündinud 6. jaanuaril 1963 Pärnu-Jaagupis) on eesti trompetist, dirigent ja pedagoog.
Priit Aimla sündis 6. jaanuaril 1963 Pärnu- Jaagupis, Elmar Aimla ja Aino Aimla (Tõiste) perekonnas. Ta õppis Pärnu-Jaagupi Keskkoolis, Pärnu Lastemuusikakoolis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi.
Mängib Rahvusooper Estonia sümfooniaorkestris, kus on trompetirühma kontsertmeister, Põhjamaade Sümfooniaorkesteris ja Eesti Raadio Estraadiorkestris.
Joan Miró
Joan Miró i Ferrà (20. aprill 1893 Barcelona – 25. detsember 1983 Palma) oli katalaani sürrealistlik maalikunstnik, skulptor, graafik ja keraamik. Hispaanias Barcelonas on temanimeline muuseum Fundació Joan Miró, ning teine muuseum ka Palma de Mallorcas – Fundació Pilar i Joan Miró. Miró katsetas oma elu ajal paljusid kujutava kunsti liike ja žanre – maali, skulptuuri, keraamikat, kollaaži, seinamaali jms, ta eesmärgiks oli välja arendada oma väljendusviis, mis ei kuuluks ühegi konkreetse stiili alla.
Isiklikku
Miró nimi viitab juudi juurtele. Tema isa oli Miquel Miró Adzerias ja ema Dolors Ferrà. Ta alustas joonistamist seitsmeaastaselt erakoolis. 1907. aastal astus ta isa meelehärmiks La Llotja Kaunite Kunstide Akadeemiasse. Ta õppis Cercle Artístic de Sant Llucis ning tema esimene isikunäitus oli 1918. aastal Dalmau Galeriis, kus tema teoseid naeruvääristati ja rikuti.
Nooruspõlv
Joan Miró on päritolult katalaan, ta sündis 20. aprillil 1893 Barcelonas. Ta isa oli kellassepp ja ka kullassepp, seega oli tal juba noorena kokkupuude eri kunstiliikidega (ka Miró varaseimad säilinud tööd pärinevad aastast 1901, kui ta oli 8-aastane). 1907. aastal alustas ta Barcelona tööstus- ja kaunite kunstide koolis maastiku- ja dekoratiivkunsti õpinguid. Samal ajal käis Miró ka vanemate soovil (kes tahtsid, et ta teeks praktilisemat karjääri) kaubanduskoolis (Escola de Comerç). Seejärel töötas ta kaks aastat arveametnikuna, kuid töö tekitas temas stressi ja ta ei suutnud sellega kohaneda. Miró koges mentaalset ja füüsilist kokkuvarisemist (sh kõhutüüfus) ning läks taastuma vanemate hiljuti ostetud majja Montroigis (Hispaanias Tarragona lähedal). 1912. aastaks olid ka vanemad lõpuks nõus tema võimaliku kunstnikukarjääri plaaniga ja Miró astus Barcelona kunstikooli.
Looming
Joan Miró inspireerus oma loomingus läbi elu Kataloonia maastikest, sealsetest naistest, kosmosest. Ta loomingule on omistatud lapselikkust, tänu millele on ka kõige kunstikaugemal inimesel lihtne tema kunstile läheneda. Ta kujutab oma piltidel erinevaid figuure, mis ei meenuta tihti otseselt ühtegi geomeetrilist kujundit ega ka elusolendit. Piltidel valitseb segadus, asjade ühele pinnale kuhjamine ja sobitamine – see annab vaatajale vabaduse ise otsustada, mida ta maalil näeb, või mida see talle meenutab.
Miró lemmikkujunditeks läbi elu ja maalide on päike, kuu, naine, tähed, lind ja madu. Ta vältis akadeemilisust ja püüdles puhta ja isepärase kunsti poole, mida ei saa klassifitseerida ühegi kunstivoolu alla, ta näitas just kunsti kaudu oma mässumeelsust ja tundeid teda ümbritsevate poliitiliste ja ühiskondlike sündmuste suhtes, jäädes avalikes väljendustes pigem tagasihoidlikuks, kuid iseseisvaks. Sedasi lõi Joan Miró täiesti omapärase kunstikeele ja tegemist on kindlasti ühe 20. sajandi mõjukama kunstnikuga.
Elu kunstnikuna, Pariis ja varasem looming
Esimest korda reisis Miró Pariisi 1920. Selle aasta vältel elas ta vaheldumisi seal ja Barcelonas, kuni 1921. aastal jäi täielikult Pariisi neljaks aastaks elama. 1920. aastate alguses eksperimenteeris Miró stiilidega – sel ajal sai talle omaseks nn pedantse realismi ühendamine abstraktsiooniga, seda just maastikumaalidel (nt “Farm” (1921) ja “Haritud väli” (1923–1924)). Ta lammutas oma maalidel kujutatava olemuse ning pani selle uuesti kokku uut ja müstilisemat moodi, luues kummitusliku vaatepildi.
Sürrealism
Pariisi asudes kohtus Miró paljude kaasaegsete kunstnikega: Pierre Reverdy, Max Jacob, André Masson, Tristan Tzara, Pablo Picasso. Ta asus tööle ateljeesse Blomet' tänaval ja aastal 1921 organiseeris Dalmau Miróle ta esimese soolonäituse Pariisis Galerie La Licorne’is, aasta peale seda hakkas kunstnik oma töid eksponeerima ka iga-aastasel Salon d’Automne’il. Sel ajal oli ka sürrealistide õitseaeg ning Miró sai tuttavaks selle rühmituse kirjanike ja kunstnikega. Sürrealistlikud jooned hakkasid ilmuma ka tema teostesse, ta hakkas tähelepanu pöörama alateadvusele, unenägudele ja automatismile, püüdis maalida laskmata oma ratsionaalsel mõtlemisel sellesse sekkuda. Sürrealistide liider André Breton hakkas 1925. aastast Miró teoseid ostma, luues nii talle kindla tee sürrealistide sekka. Samal aastal hakkas kunstnik töötama maaliseeriate “Unenäomaalid” ja “Luulemaalid” kallal ning aasta lõpuks olid ka tema teosed esimesel sürrealistide näitusel esindatud. Bretoni arvates oli Miró puhul tegemist kõige tõelisema sürrealistiga tervest liikumisest. Sürrealistidega koos töötas Miró 1920. aastate lõpuni.
Eksperimenteerimine ja 1930. aastad
Sürrealismist väsinuna asus Miró taas eksperimenteerima. 1928. aastal külastas ta Hollandit ja sai inspiratsiooni seal muuseumis nähtud 17. sajandi Hollandi realistlike kunstnike teostest – sündis maalisari “Hollandi interjöörid”. Sellele järgnes uus eksperimenteerimispuhang: ta tegi kollaaže, skulptuure, lõi balletiteatrile dekoratsioone ja kostüüme. 1934. aastal kujundas ta seinavaipu ja seetõttu tekkis ka huvi seinamaalide vastu. Hispaania kodusõja puhkedes (1936) jäi Miró Pariisi. Sel ajal oli Miró kunstis näha kriitilist suhtumist ühiskonda (ebatavaline tema kunsti puhul). Pariisist kolis ta juba koos perega Teise maailmasõja alguses Varengeville-sur-Meri, sealt liiguti edasi Palma de Mallorcasse ja perekond pääses sõjast. Stressirohkele ajale vaatamata ei jätnud Miró maalimist. Ta tegi hulganisti guaššmaale – "Tähtkujumaalide" sari, milles on kujutatud näiteks tähti ja linde ehk viiteid põgenemisele ja vabadusele.
Hilisem looming
Naasnud Hispaaniasse, hakkas Miró huvituma keraamikast – koos pottsepast sõbra José Lloréns Artigasega hakkasid nad tegema keraamikat. Ka keraamika väljendusviis oli hoogne ja Mirólikult uudne, anumad olid tahtlikult valesti, ebakorrapäraselt vormitud ja killustatud. Ta avastas ka terrakota ja pronksiga eksperimenteerimise (nt „Kuulind“, 1946) ning peagi jõudsid temani esimesed suured, avalikud tellimused – maalitud pannoo Harvardi ülikoolis ja kaks keraamilist seina UNESCO peakorteri jaoks (“Päikese sein” ja “Kuu sein”), viimane pälvis ka Guggenheimi rahvusvahelise auhinna. Miró esimene tagasivaatav suur muuseuminäitus toimus 1941. aastal New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis.
Hilisemates teostes Miró lihtsustas figuure ja taustu veelgi. Mõned kompositsioonid koosnesidki vaid punktist ja joonest (nt “Sinine II”, 1962). 1980. aastal nimetati Miró auks väljak Madridis ja Miród autasustati Hispaania kaunite kunstide kuldmedaliga.
Tunnustus
pisi|"Personatge" (1970) pisi|"Dona i ocell" (1983) pisi|"Femme" (1970)
Teosed
Maalid:
Sihtasutused
Üks tema suurimaid projekte oli 1975. aastal Barcelonas asuva Joan Miró fondi loomine, kaasaegse kunsti uute suundade levitamiseks mõeldud kultuuri- ja kunstikeskus, mis loodi tänu autori annetatud teoste fondile.
Pilar i Joan Miró fondo Palma de Mallorca
Pilari ja Joan Miró fond asutati 1981. aastal Mallorcal. Sellel on kolm asukohta: Son Boter, 18. sajandi lõpust pärit Mallorca maja, mida kunstnik kasutas maali- ja skulptuuriateljeena; stuudio Taller Sert, mille projekteeris sõber ja arhitekt Josep Lluís Sert ja valmis 1956. aastal, ning Moneo hoone, fondi peakorter, mille projekteeris Rafael Moneo ja mis avati 1992. aastal. Kaks esimest ehitist on tunnistatud kultuuriväärtuslikeks varadeks.
Centro Miró
Alates 2004. aastast on Montroigi vanas kirikus asuvas Centro Mirós eksponeeritud kunstniku kõige esinduslikumate teoste koopiaid, näiteks ka Miró teos "Pueblo e iglesia de Montroig" (1919). Samuti on säilinud "Miró nukkude" reproduktsioon, mille ta valmistas koos Joan Baixase kujundusliku lavastusega "Mori el Merma" näidendi jaoks. Lavastus esietendus Teatro del Liceos 1979. aastal.
Joubert Araújo Martins
Joubert Araújo Martins (tuntud ka nime all Beto; sündinud 5. jaanuaril 1975 Cuiabás) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Burchardi suvemõis
Burchardi suvemõis (saksa keeles Burchards Hof) oli 17. sajandi II poolest, tänapäeva Narva maantee, Pirita tee, Maarjamäe ja Lasnamäe vahelisel alal asunud suvemõis. Suvemõisa alad eraldati Tallinna Raeapteegi omanikule Johannes Burchardile pärast Tallinna muldkindlustusvööndi Viru tänava eelse alale Burchardi viljapuu-, kapsamaa ja rohuaia asemel Viru värava eesvalli ehitamist.
1640ndatel rajati Paksu Margareeta kirdeküljele, Roosiaia kohale Hornbastion ning rekonstrueeriti eesvall Viru värava rondeeli ja bastioni vahel. Seejärel ehitati Väikese Rannavärava ja Viru värava vahele kaks uut nn Hollandi süsteemi bastioni. Eesvallile rajati kaks Hollandi süsteemis bastioni, nn Himseli bastionid (neist põhjapoolne, Väikese Rannavärava bastion on 1980ndatel rekonstrueeritud).
Kuna antud asendusmaa oli oluliselt suurem, siis pidi Johannes Burchard tasuma Tallinnale 400 riigitaalrit. 17. sajandil rajati Narva maantee äärde (tänapäeva Narva maantee 95) suvemõisahoone, mille algsest kujust on aja jooksul tehtud ümberehituste tõttu vähe originaalset järgi jäänud.
Euroopa aukodanik
thumb|right|Esimene aukodanik Jean Monnet thumb|right|Teine aukodanik Helmut Kohl aastal 1997 Euroopa aukodanik on Euroopa riigi- või valitsusjuhtide poolt välja antav aunimetus.
See antakse tähelepanuväärse töö eest Euroopa koostöö edendamisel. Aukodaniku nimetust on seni välja antud vaid kolmel korral.
Esimene aukodanik Jean Monnet
Prantsuse poliitikule ja diplomaadile Jean Monnet'le anti aukodaniku nimetus 2. aprillil 1976 – 1. kuni 2. aprillini toimunud Euroopa Nõukogu kohtumisel Luksemburgis. Oma resolutsioonis nimetas Euroopa Nõukogu Jean Monnet'd ühena neist vähestest, kelle julgusele ning nägemusele võlgnetakse tänu Euroopa ühtsuse eest. Nende seast oli just tema see, kes mängis mitmes olulises punktis juhtivat rolli (nt Schumani deklaratsiooni loomise juures).
Teine aukodanik Helmut Kohl
Saksa poliitik ja riigimees Helmut Kohl sai nimetuse nõukogu 1998. aasta 11. detsembri kohtumisel Viinis. Nõukogu otsus toob Kohli elutöödena ära Saksamaa taasühendamise ning Euroopa ühinemise kindlustamise, mis kulmineerus majandus- ja rahandusliiduga. Mainitud saavutuste eest otsustasid Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid ning Euroopa Komisjoni president anda talle Euroopa aukodaniku nimetuse.
Kolmas aukodanik Jacques Delors
Prantsuse poliitik ja majandusteadlane Jacques Delors pälvis aukodaniku nimetuse 25. juunil 2015.
Benjamin Franklin
Benjamin Franklin (17. jaanuar 1706 (6. jaanuar vkj) – 17. aprill 1790) oli Ameerika poliitik, diplomaat, teadlane, leiutaja, ajakirjanik, polühistor; üks Ameerika iseseisvussõja liidritest.
Ta oli ka üks Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsiooni koostajatest.
Franklini eestvedamisel asutati Philadelphias 1743. aastal Ameerika Filosoofiaselts. Temast sai seltsi esimene president.
Mälestuse jäädvustamine
Benjamin Franklini portree on kujutatud 100-dollarisel pangatähtedel. pisi|left|Benjamin Franklini trükitud Pennsylvania kolmepennine paberraha (1764)
Helsingborgi lahing
Eellugu
Taani kuningas Valdemar IV Atterdag üritas saavutada ülemvõimu põhjameredel, see oli Hansa Liidule vastumeelt. 1361. aastal kogunesid Vendi ja Pommeri linnade riigipäevad Greifswaldis, et lahendada Taani küsimust. Otsustati peatati ärisuhted Taaniga ning alustati ettevalmistusi sõjaks. Sõja rahastamiseks kehtestati neljapennine maks laevadele iga naela kohta ja maksustati ka kõik Hansa linnadest väljaveetavad kaubad. Moodustati liidud Norra ja Rootsi kuningatega, Schleswigi vürsti ja Holsteini krahvkonnaga. Sõjas lubas kaasa lüüa ka Saksa ordu. Peagi tekkisid aga tagasilöögid, kuna ordu taganes oma lubadusest sõjas osaleda ning pakkus omalt poolt vaid finantsabi. Ka jätkasid Zuiderzee linnad Taaniga kauplemist, blokaad kukkus läbi. Kogu sõjaretke koormus langes Vendi linnadele.
Lahing
Aprillis 1362 asuti Saksamaalt teele Kopenhaageni suunas. Laevastik koosnes 52 laevast, neist 27 olid koged. Hansa Liidu väejuht Johann Wittenborg otsustas suure hulga mehi rannikule saata, et sõjaretke käigus lisaks Kopenhaagenile ka Helsingborg vallutada. See oli aga saatuslik viga, Valdemar IV juhtimisel asusid taanlased ootamatult pealetungile ning ebavõrdses võistluses kandsid Wittenborgi väed suuri kaotusi. Valdemar IV sai enda valdusse 12 Hansa liidu laeva. Väed sõlmisid omavahel vaherahu ja Wittenborg naasis alles jäänud laevadega Saksamaale, kus ta hiljem tapeti.
Metastaseerumine
Metastaseerumiseks (ka siirdkolletena levimiseks) nimetatakse peamiselt üksiku kasvajaraku ehk pahaloomulise kasvaja levikut algkoldest kaugemal asuvatesse kehapiirkondadesse, kus nad tekitavad algkoega vahetult mitte seotud koldeid ehk metastaase.
Metastaseerumine on mitmetahuline protsess, mille täpset mehhanismi ja tegureid tänapäeval veel ei tunta. Arvatakse, et vähirakkudel on võime organismi lümfoid(-immuun)süsteemi vältida ja/või ellujäämise nimel sellega koostööd teha. Metastaseerumise protsessi käigus migreeruvad vähirakud teistesse kudedesse, seostuvad ümbritsevate rakkude või maatriksiga, lagundavad proteolüütiliselt ekstratsellulaarse maatriksi, eritades vajalikke ensüüme, 'tungivad' sihtmärkelunditesse ning lõpuks põhjustavad angiogeneesi.
Eristatakse lümfogeenset, hematogeenset ja implantatsioonimetastaseerumist. Healoomulised kasvajad ei metastaseeru.
Tartu noore kunsti oksjon
Tartu noore kunsti oksjon on Eesti kunstioksjon, kus müüakse ja tutvustatakse noorte kunstnike töösid. Oksjon toimub Tartu Loomemajanduskeskuse eestvedamisel.
Apis mellifera iberiensis
pisi pisi Apis mellifera iberiensis (ibeeria mesilane) on meemesilase alamliik.
Levik
Tema kodu on kogu Pürenee poolsaar ning ta on viidud ka Baleaaridele.
Hispaania lõunaosas kattub tema leviala Apis mellifera intermissa omaga.
Taksonoomia
Neid mesilasi kirjeldas esimesena B. Adam, kes käis 1959. aastal Hispaania ja Portugali mesilasi uurimas. Ta avaldas nende kohta artikli ajakirjas Bee World.
Goetze (1964) ja teised autorid kasutasid selle alamliigi kohta epiteeti iberica, mille nad olid võtnud Skorikovilt (1929), arvates, et ta peab silmas neidsamu Pürenee poolsaare mesilasi. Samal arvamusel oli Friedrich Ruttner, kes kirjeldas seda alamliiki B. Adami kirjelduse järgi oma raamatus "Biogeography and Taxonomy of Honeybees."
Aastal 1988 avastas Ruttner, et Skorikov oli selle nimega nimetanud hoopis üht Aserbaidžaani mesilaserühma, kasutades Gruusia antiikaegset nime. Peale selle oli Goetze antud neljaosaline nimi Apis mellifica intermissa iberica uute nomenklatuurireeglite järgi kehtetu.
Michael S. Engel võttis seetõttu 1999 kasutusele uue nime Apis mellifera iberiensis.
Morfoloogia
Apis mellifera iberiensis kuulub Põhja- ja Lääne-Euroopa tumemesilaste hulka ning selle isend on enam-vähem sama suur nagu Kesk- ja Põhja-Euroopast pärineva Apis mellifera mellifera oma. Eestiivad on kitsamad ja tagakeha laiem.
Ka värvuses erilist vahet ei ole. Ta on enamasti tumepruun kuni pigimust.
Ökoloogia
Apis mellifera iberiensis on kohastunud paraja kliimaga ning on troopikasse vähem sobiv. Seda on tõestanud lugematud katsed asustada teda Lõuna-Ameerikasse juba kolonialiseerimise ajal: teised rassid, eriti Aafrika omad ja Apis mellifera ligustica, osutusid sobivamaks.
Ta on aktiivne temperatuuridel, mille juures teiste alamliikide mesilased tarust välja ei lähe. Nad taluvad pikki külmi talvi.
Käitumine
Käitumiselt ei ole ta eriti leebe. Ta kitib palju ja sülemleb vähe.
Eesti Muusikakoolide Liit
Eesti Muusikakoolide Liit (lühend EML) on aastal 1993 asutatud liit, mis ühendab 2017. aasta seisuga 95 muusika- ja kunstikooli.
Põhikirja järgi on liidu eesmärgid järgmised:
Lestkeel
Lestkeel on õhuvoolu käes vibreeriv ja heli tekitav lehekese- või plaadikesekujuline detail muusikainstrumendil.
Lestkeeled on näiteks harmooniumil, akordionil ja lõõtspillil.
Piesoelektriline takisti
pisi|Piesoelektriline takisti Piesoelektriline takisti ehk piesotakisti (lühend PT; inglise keeles Force Sensing Resistor, lühend FSR) on takistite alamliik, mille takistus muutub, kui sellele rakendatakse jõudu. Kuigi lühend FSR ja Force Sensing Resistor on firma Interlink Electronics kaubamärk, kasutatakse neid laialdaselt kõikide PT-de ingliskeelse nimetusena.
Eduard Poland
Eduard Poland (1. jaanuar 1883 Rannu vald – 20. august 1957 Tallinn) oli eesti maali- ja teatrikunstnik.
Tammijärv
Tammijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 798 m.
Eduard Poland
Elulugu
Poland sündis Tammel Võrtsjärve ääres, kuid pere kolis 1884. aastal Tallinna. Tallinnas leidis Polandi isa Jaan tööd kiviraidurina ja pere sai korteri Kaupmehe tänavale, kus samas majas elanud sakslaste kunstiraamatutega tutvumine oli Polandi esimene kokkupuude kunstiga. Polandil väljendus juba noorena suur huvi maalimise vastu, näiteks käis poiss juba kümneaastaselt Kluge & Ströhmi kaupluse akna taga vitriinis müügiks pandud maale vaatamas ja proovis kodus neid järgi maalida. Samuti maalis ta fotode järgi pereliikmete portreid, hiljem hakkas neid juba tellimuse peale teistelegi tegema. Veel teenis Poland noorena leiba fotoateljeedele tagaseinu tehes ja raamatuköitja õpilane olles.
Piesoelektriline takisti
Ajalugu
Põhimõtet, millel piesoelektrilised takistid töötavad, kasutati esmakordselt esimeses tänapäevases mikrofonis, mille leiutas Alexander Bell oma esimese telefoni jaoks. Mikrofonis olid kahe metallplaadi vahel süsinikust graanulid, mis muutsid oma elektritakistust, kui helilained põrkusid vastu metallplaati.
Moodsad PT-d kasutavad sama põhimõtet, kuid kuna graanulite suurus on mitu korda väiksem, saab nendega palju täpsemaid tulemusi. Tänapäevase piesotakisti leiutas 1977. aastal Franklin Eventoff, proovides digitaalseid instrumente senisest interaktiivsemaks muuta. Franklin Eventoff asutas firma Interlink Electronics, mis on praegu maailmas juhtiv PT-de tootja.
Scotty Nguyen
Thuận B. Nguyễn (sündinud 28. oktoobril 1962) on Vietnami päritolu Ameerika Ühendriikide elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud viis turniiri World Series of Poker käevõru ja ühe põhiturniiri. Ta on ainuke inimene, kes on võitnud nii põhiturniiri kui ka 50 000-dollarise H.O.R.S.E-kõrvalturniiri. Samuti võitis ta 2006. aastal World Poker Touri.
Eduard Poland
Elulugu
1901. aastal sai Poland Tallinna Saksa Teatri dekoraatori Voldemar Marischi õpilaseks-abiks, peagi liikus edasi Franz von Bazani abiks ning hakkas maalima teatridekoratsioone nii Tartus kui ka Tallinnas. 1907. aastal sõitis Poland koos Bazaniga Berliini, kus töötati Schilleri teatris ning reisiti ka Itaaliasse ja Pariisi. Poland proovis Berliinis ka õhtuses õppes kõrgemat haridust omandada, kuid lahkus Saksamaalt enne lõpetamist ja naasis Eestisse 1910, kus keskendus pereelule – abiellus Leontine Vahtrikuga, 1911. aastal sündis poeg Armand, 1916 tütar Alice. Eestis jätkas Poland nii tarbegraafiku kui ka ennekõike dekoraatori ametit. Äramärkimist väärib Polandi tegevus Estonia teatris, kust mees ootamatult 1921. aastal lahkus.
Scotty Nguyen
Tänapäeval on ta üks aktiivsemaid kutselisi pokkerimängijaid maailmas. Aastatel 2000–2004 sai ta turniiridel kokku üle saja rahalise auhinna.
Eduard Poland
Elulugu
Eduard Poland on joonistanud karikatuure, mida avaldati 1912–1913 satiiriajakirjas Kilk. Vähem on teada, et Poland jõudis tegeleda ka arhitektuuriga, näiteks on tema projekteerinud elumaja kunstnik Teodor Ussisoole Nõmmel, Pärnu mnt 247 (1911) ning maja Karl Ernst Särgavale Pirita-Kosel (1914; hävinud). Pärast teatrist lahkumist tegutses Poland vabakunstnikuna, viljeledes peamiselt tahvelmaali.
Scotty Nguyen
Turniiridel kokku on ta võitnud 11 341 524 USA dollarit.
Piesoelektriline takisti
Tööpõhimõte
pisi|PT siseehitus Kui andurile rakendatakse välist jõudu, siis aktiivne ala deformeerub vastu substraati. Õhk, mis asus plastist vahepuksi vahel, lükatakse läbi sabas asuva õhuava välja. Elektrit juhtiv materjal (polümeer või spetsiaalne tint) satub kontakti aktiivse alaga. Mida rohkem aktiivsest alast on kokkupuutes elektrit juhtiva materjaliga, seda rohkem tekib elektril võimalusi jõuda aktiivalast polümeeralasse ning seda madalamaks muutub takistus elementi läbivale voolule.
Eduard Poland
Elulugu
Eduard Poland suri 20. augustil 1957 Tallinnas ja ta maeti 21. augustil 1957 Rahumäe kalmistule.
Piesoelektriline takisti
Tööpõhimõte
Kõik piesotakistid käituvad nagu lülitid: läheb vaja kindlat hulka jõudu, et murda anduri takistus puhkeasendis (umbes 1 megaoomist) ja viia ta mõõtepiirkonda (algab umbes 100 kilo-oomist).
Üks piesotakistite iseloomulikke omadusi on see, et takistus ei muutu lineaarselt vastavalt andurile rakendatud jõule. Takistus langeb kiiremini alguses, sest vaba ruum PT sees muutub kokkupressituks. See on kasulik, kui on tarvis katta suurt jõuvahemikku. PT väljundsignaal on monotoonne funktsioon anduri pinnast ja sellele rakendatud survest. Kui pinnale on avaldatud piisavalt survet, siis funktsioon muudab kiiresti kallet sensori küllastuse tõttu. Sellest punktist alates ei muutu väljundsignaal surve suurenemisel enam nii kiiresti.
Plussid
pisi|PT kujud ja suurused
Erik Ruus
Erik Ruus (aastani 1986 Erik Molodov, pseudonüüm Erik Moldov; sündinud 23. aprillil 1962 Elvas) on eesti näitleja.
Piesoelektriline takisti
Kalibreerimine
Kui on vaja, et piesotakisti väljund oleks väga täpne ja usaldusväärne, tuleb piesoelektriline takisti kalibreeridada, enne kui andur süsteemi integreeritakse. Võimendusteguri ja eelpinge trimmimine on üks moodus PT kalibreerimiseks.
Tööpiirkond
Piesotakistite tööpiirkond on tavaliselt 0,3–100 N. See on 30 g ~ 10 kg. Nii suur tööpiirkonna vahemik tähendab seda, et piesotakisteid saab kasutada väga paljudes erinevates seadmetes. Väljundiks annavad PT-d kasutavad seadmed pingeväärtuse (keerukamates skeemides ka jõuväärtuse njuutonites). Puhkeasendis on väljundväärtus väike, kuid mida rohkem PT peale surutakse, seda väiksemaks muutub takistus ja vastavalt Ohmi seadusele muutub väljundpinge suuremaks.
Erik Ruus
Ta on lõpetanud 1982. aastal Viljandi Kultuurikooli.
Piesoelektriline takisti
Piesotakisti valik
Valik oleneb sellest, kus on vaja PT-d kasutada ning missuguse suuruse ja kujuga andurit vaja läheb. Kaks kõige suuremat PT tootjat on Interlink Electronics ja Flexiforce. Interlink toodab piesotakisteid, mis on erineva kujuga, odavad ja tugevad, kuid sama mudeli erinevad eksemplarid varieeruvad omaduste poolest palju ja nad on aeglase reageerimisajaga. Flexiforce'i sensorid on täpsemad, aga kallimad ja õrnemad.
Kasutusalad
pisi|PT-d kasutusel tehiskäe loomisel Piesotakisteid kasutatakse selleks, et luua puutetundlikke nuppe. Väga palju kasutatakse piesotakisteid muusikatööstuses pillide, näiteks süntesaatorite, elektriksülofonide ja MIDI-instrumentide valmistamisel. Piesotakisteid kasutatakse autoistmetes tuvastamaks, kas keegi istub istmel, ning paljudes kaasaskantavates elektroonikaseadmetes. Järjest laienev valdkond on robootika, kus piesotakisteid kasutatakse robootiliste sõrmede loomisel.
Erik Ruus
Ta töötas aastatel 1982–1984 sovhoosis kunstnikuna. Aastatel 1985–1995 ja 1996–2009 oli ta Rakvere Teatri ning 1995–1996 Endla teatri näitleja.
Ta on mänginud filmides ("Vaatleja", 1987; "Ainus pühapäev", 1990; "Tulivesi", 1994; kõik Tallinnfilm), "Päeva lõpus" (2009) ja "Kutsar koputab kolm korda" (2010); telelavastustes "Viimane lend" (1995) ning seriaalides "Õnne 13" (1997–1999), "Ohtlik lend" (2006) ja "Klass: elu pärast" (2010).
Isiklikku
Ta oli aastatel 1995–2008 abielus teatrikunstnik Jule Käeniga. 2012. aastal oli ta abielus kunstnik Meeli Ruusiga.
Kozõntsi
Kozõntsi (ukraina keeles Козинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 369. Pindala on 1,739 km².
Enn Lust
pisi|Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna lõpuaktus TÜ aulas 22. juunil 2006. Esineb professor Enn Lust pisi|Enn Lust 2017. aastal Tartu ülikooli rektori valimisel. Enn Lust (sündinud 22. oktoobril 1956 Kohtla-Järve rajoonis) on eesti keemik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010).
Elukäik
1975 lõpetas ta A. Kesleri nimelise Kohtla-Järve Keskkooli ning 1980 Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal. Keemiakandidaadi väitekirja teemal "Elektrilise kaksikkihi ehitus ja adsorptsiooninähtused vismuti monokristalsetel ja polükristalsetel mudelelektroodidel" kaitses ta 1989 Tartu Riikliku Ülikooli juures.
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle elektrokeemia labori insenerina ning jätkas samas teaduri ja sektorijuhatajana. Aastast 1992 oli ta anorgaanilise keemia kateedri lektor, hiljem dotsent. Aastast 1997 on ta füüsikalise keemia professor ja alates 2008 Tartu Ülikooli keemia instituudi direktor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2010. aastal energiatehnoloogia alal. Kuulub akadeemia informaatika- ja tehnikateaduste osakonda. Kuulub järgmistesse Eesti TA alalistesse komisjonidesse: Eesti Teaduse Tippkeskuste Nõukogu ja Eesti TA Energeetikakomisjon.
Teadustöö
pisi|18. jaanuaril 2010 külastas president [[Toomas Hendrik Ilves Chemicumi. Pildil professor Enn Lust ja president Toomas Hendrik Ilves]] Enn Lusti uurimistöö peasuunad on:
Enn Lust on teaduse tippkeskuse “Uudsed materjalid ja kõrgtehnoloogilised seadmed energia salvestamise ja muundamise süsteemidele” juht ja Euroopa Akadeemiate Teadusnõukogu (EASAC) energeetikapaneeli ekspert.
Niidijärv
Niidijärv on järv Saaremaa vallas Austla külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 901 m.
Rina Sawayama
Rina Sawayama (jaapani keelesリナ・サワヤマ; sündinud 16. augustil 1990 Niigatas Jaapanis) on jaapani päritolu Briti laulja, laulukirjutaja, modell ning näitleja. Sawayama ise kirjeldab end popmuusikuna, kuid tema loomingus on ka R&B-d, rokki, bubblegum pop 'i ja nu metal 'it.
Enn Lust
Teadustöö
Tema juhendamisel on kaitstud 40 doktori- ning 25 magistritööd. Ta on avaldanud üle 350 teaduspublikatsiooni, on nelja patentse leiutise kaasautor.
Rina Sawayama
Varajane elu
Rina Sawayama sündis 16. augustil 1990. aastal Niigatas Jaapanis. Viieaastasena kolis ta isa töö tõttu oma vanematega Londonisse. Tal on Ühendkuningriigis tähtajatu elamisluba. Esialgu oli inglise keele omandamine keeruline, kuid ta ei lasknud sellel end heidutada. Sawayamal oli ka raskusi oma kahekultuurilisuse aktsepteerimisega – ta tundis häbi oma immigrandistaatuse üle ja ta proovis sarnaneda oma eakaaslastega, mistõttu tõrjus ta oma jaapani juuri. Häbitunde tekitas rassism, mida ta on oma elu jooksul kogenud, kuid selle järelduseni jõudmiseks kulus tal palju aega. Sawayama jaoks nõudis vaeva ka arusaamale jõudmine, et ta ei pea oma tundeid häbenema. Tema vanemad lahutasid, kui ta oli 15-aastane.
Gedser
Gedser on sadamalinn Taanis Falsteri saarel Sjællandi piirkonnas. Linnas elab 764 inimest (seisuga 1. jaanuar 2014). See on Taani lõunapoolseim linn.
Rina Sawayama
Varajane elu
Rina Sawayama armastas laulmist juba lapsena. Seitsmeaastasena esitas ta kodus oma vanematele jaapani-ameerika laulja Hikaru Utada muusikat ja tema stiili mõju on tunda ka Sawayama enda muusikas. Lapsepõlvest saati on Sawayamal olnud huvi J-popi vastu ning tema lemmikartistid olid Morning Musume ja Ringo Sheena.
Rina Sawayama õppis Cambridge'i Magdalene'i kolledžis poliitikat, psühholoogiat ja sotsioloogiat. Võrreldes mitmekultuurilise kooliga, kus ta varem õppis, oli Cambridge väga tõrjuv keskkond, kus Sawayamat kiusati taga ja ahistati. Kiusu tagajärjena põdes Sawayama depressiooni. Ta meenutab oma ülikoolipõlve ajana, mil ta pidas end inetuks ja väärituks. Cambridge'i kirjeldab Sawayama kõleda keskkonnana.
Gedser
pisi|tühi|Gedser
Rina Sawayama
Varajane elu
Sawayama ema, kes varem soovis, et tütrest saaks pankur või jurist, hakkas tema muusikalist tegevust rohkem toetama peale Sawayama esimese EP albumi "Rina" ilmumist. Sawayama arvates oli ema toetust raske võita, sest ema kartis, et muusikukarjäär on tulutu. Nüüd on Sawayama ema üks tema suurimaid toetajaid.
Montigny-en-Gohelle'i kanton
Koosseis
Kanton koosnes 2 vallast:
Rina Sawayama
Muusika
Rina Sawayama diskograafia on žanriti väga mitmekesine. Tema muusikast võib leida nu metal 'it, R&B-d, poppi ning palju muud. Rina Sawayama muusikukarjäär algas 2013. aastal lauluga "Sleeping In Waking". 2016. aastal avaldas ta lood "Where U Are" ja "This Time Last Year". 2017. aastal avaldas ta oma EP albumi "Rina". Sawayama on avaldanud kaks stuudioalbumit: "Sawayama" 2020. aastal ja "Hold The Girl" 2022. aastal. Rina Sawayama kuulub Dirty Hiti plaadifirma artistide hulka.
Tema loomingut on inspireerinud mitmed tuntud 1990. ja 2000. aastate artistid, nagu Christina Aguilera, Lady Gaga, Avril Lavigne ja Hikaru Utada. Sawayama muusikas on tunda ka LGBT+ kogukonda kuuluvate muusikute, nagu Hayley Kiyoko, Troye Sivan ja Demi Lovato, mõjutusi.