cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
James J. Gibson
Sotsiaalne sobimus
Gibsoni sobimuse teooria sisaldas ka sotsiaalset sobimust. Ta uskus, et sotsiaalse käitumise mõistmiseks on oluline mõista sobimusi. Meie käitumine sõltub sellest, kuidas me tajume teise inimese kavatsusi. See ei sõltu ainult teise inimese käitumisest, vaid sellest, kuidas me tema käitumist tajume. Nii on väärarusaamad lihtsad tulema, me tõlgendame teise indiviidi käitumist valesti. Gibson väitis, et käitumine võimaldab käitumist. Järelikult, kui keegi on sinu suhtes meeldiv, võimaldab ta sellega ka meeldivat reaktsiooni. See teooria selgitab ka lahti, miks inimesed abielluvad või sõprussuhteid loovad.
Pärand
Gibsoni tööd tajudega on võimalik rakendada lennundustreeningutel. Kuna Gibson kirjeldas õppimist kui aktiivset protsessi, mitte passiivset vaatlust, peaks treening olema nii realistlik ja piiranguteta kui võimalik. Lisaks pakkus Gibsoni sobimuse teooria lahenduse vaimu-keskkonna dualismi probleemile. Eelmised sensoorse tähenduse teooriad on väitnud, et tajud on üksteisest eraldiseisvad ja pole omavahel seotud. See hoiak omistas kogu tajulise tähenduse indiviidile, mis tähendab, et pole võimalik leida ühist alust indiviidide jagatud kogemustele.
Gibson oli seisukohal, et kui otsitakse stiimuli informatsiooni, tajutakse suhestatuna ka selle stiimuli tähenduslikke omadusi. Näiteks pesapalli on võimalik "visata", kui vaatleja märkab, et see pall mahub hästi inimese peopessa ja et selle raskus teeb viskamise võimalikuks. Gibsoni töö näitas vaatleja ja naturaalse keskkonna interaktiivsust ning selle tulemusena on kujunenud termin "ökoloogiline psühholoogia". Samuti vaidles Gibson, et tajuliste eksperimentide puhul on ekslik kontrollida stiimuli füüsilisi muutujaid, selle asemel tuleks manipuleerida stiimuli ilmingulise informatsiooniga. Sellega väitis ta, et fundamentaalselt pädevaid eksperimente on võimalik läbi viia välises maailmas, ilma et peaks looma kunstlikke laboratoorseid tingimusi.
Eduard Vilde tänav
Eduard Vilde tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Lihula Gümnaasium
Lihula Gümnaasium on gümnaasium Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas.
Eduard Vilde tänav
Ka Saksamaal Rostockis on Eduard Vilde tänav.
Lihula Gümnaasium
Lihulas hakati kooliharidust andma 1587. aastal. 16. sajandi lõpus tegutses seal linnakool. 17. sajandi lõpul tegutses seal köstrikool. 1786. aastal alustas tööd Lihula Algkool.
1918 muudeti kool 6-klassiliseks. 1938 sai kooli nimeks Lihula Erareaalkool. 1940 sai kooli nimeks Lihula Keskkool. 1995 sai kooli nimeks Lihula Gümnaasium.
Baltic Restaurants Estonia
Baltic Restaurants Estonia AS (varem Fazer Amica Eesti AS ja Fazer Food Services AS) on Eesti toitlustusettevõte. Baltic Restaurants Estonia haldab mitmeid söögikohti, tegeleb asutuste, ettevõtete ja koolide toitlustamisega ning pakub toitlustusteenust üritustel.
1993. aastal Eestis alustanud firma tegutses algselt Fazeri kontserni (OY Karl Fazer AB) tütarettevõttena Eestis nime all Fazer Amica Eesti AS, 2001. aastal laieneti ka Lätti. 2010. aastal sai ettevõtte uueks nimeks Fazer Food Services AS. 2011. aastal müüs Fazer Grupp Fazeri toitlustusärid Eestis ja Lätis Fazer Food Servicese Läti juhtkonnale. Tehing ei hõlmanud Fazer Grupi teeninduskööki Tallinnas, mis muutus Soome Fazer Food Servicese osaks. Müügi eesmärk Fazeri jaoks oli keskenduda pagaritoodete ja maiustuste tootmisele. Sama aasta septembris võtsid uued omanikud firma nimeks Baltic Restaurants Estonia AS. 2011. aastal oli firmas 620 töötajat, neist 420 Eestis ja 200 Lätis.
Lembis
Lembis on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Branti vallas. Küla jääb valla kirdeossa, valla keskusest Vidzemest 1,9, piirkonna keskusest Smiltenest 5 ja Riiast 124,6 km kaugusele.
Külast lähevad läbi maantee V234 ja V235. Külas asub Lembise bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 19 elanikku.
Teramo
Teramo on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Abruzzo maakonnas, samanimelise provintsi keskus.
265 meetri kõrgusel merepinnast asuva Teramo asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Teramo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Basciano, Bellante, Campli, Canzano, Castellalto, Cermignano, Cortino, Montorio al Vomano, Penna Sant'Andrea, Torricella Sicura.
pisi|Teramo pisi|püsti|Teramo katedraali [[kampaniil]]
Teramo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Bivio Miano, Cannelli, Caprafico, Casette, Castagneto, Castrogno, Cavuccio, Cerreto, Chiareto, Colle Caruno, Colle Marino, Colleminuccio, Colle Santa Maria, Forcella, Frondarola, Frunti (paese abbandonato), Galeotti, Garrano Alto, Garrano Basso, La Torre, Magnanella, Miano, Monticelli, Nepezzano, Orciano, Pantaneto, Piano d'Accio, Poggio Cono, Poggio San Vittorino, Ponte Vezzola, Ponzano, Putignano, Rapino, Rocciano, Rupo, Saccoccia, San Nicolò a Tordino, San Pietro ad Lacum, Sant'Atto, Sant'Egidio, Sardinara, Scapriano, Sciusciano, Secciola, Sorrenti, Sparazzano, Spiano, Tofo Sant'Eleuterio, Torre Palomba, Travazzano, Valle San Giovanni, Valle Soprana, Varano, Villa Butteri, Villa Falchini, Villa Gesso, Villa Pompetti, Villa Ripa, Villa Romita, Villa Rossi, Villa Schiavoni, Villa Stanghieri, Villa Taraschi, Villa Tordinia, Villa Turri-Ferretti, Villa Viola, Villa Vomano.
Loodus
Teramo asub Tordino oru põhjaosas, Gran Sasso nõlvade alusel mägisel alal. Vanalinna juures suubub Tordinosse selle vasakpoolne lisajõgi Vezzola.
Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +5,5 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +22,7 °C). Aasta keskmine sademete hulk on 801 mm.
Ajalugu
Foiniikia ajal oli asula nimeks Petrut (või Pretut). Rooma ajal (kuni 6. sajandini) oli linna nimeks Interamnia. Keskajal (6.–12. sajand) oli asula nimeks Aprutium. Teramum ehk Teramo on kasutusel alates 12. sajandi II poolest.
Viis aastat pärast III Puunia sõja Sentinumi lahingut vallutati Teramo alad Rooma konsuli Manius Curius Dentatuse poolt (aastal 290 eKr) ja muudeti munitsiipiumiks.
Teramo osales aktiivselt Liitlassõjas (91–88 eKr) ning Sulla jättis linna seetõttu munitsiipiumi staatusest ilma. Munitsiipiumi staatuse taastas Caesar. Keiser Hadrianuse ajal rajati Teramosse mitmeid templeid, terme ja teatreid.
Järvevana
pisi|Limnephilus auricula Järvevana (Limnephilus) on ehmestiivaliste seltsi, järvevanalaste sugukonda kuuluv putukate perekond.
Teramo
Ajalugu
410. aastal eKr tegid linna maatasa läänegoodid. Linn taasasutati 586. aastal ning vallutati hiljem langobardide ja seejärel normannide poolt.
Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
pisi|Teramo katedraal
Arheoloogilised väljakaevamised
pisi|Rooma teatri varemed
Observatoorium
4 kilomeetri kaugusel kesklinnast asub 1890. aastal Vincenzo Cerulli rajatud Collurania astronoomiaobservatoorium. 1910. aastal Cerulli avastatud asteroid sai nimeks Interamnia (Teramo ladinakeelse nime järgi).
Pjotr Nalitš
Pjotr Nalitš (sündinud 30. aprillil 1981 Moskvas) on Venemaa laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Venemaad lauluga "Lost and Forgotten".
John Smith
John Smith on ingliskeelses maailmas üks levinumaid mehe nimesid. Nime kandjaid:
Sidus
thumb|Labase siduse skeem: punane = [[lõimelõngad valge = koelõngad must = üks kirjakord]] thumb|Labase sidusega linane kangas mikroskoobi all Sidus ehk kanga rakendus on lõime- ja koelõngade põimumise kord tekstiilil (riidel, vaibal jms, trikookangal silmuste ühendamise viis), mis määrab tekstiili välimuse ja omadused.
Siduste liigid
Põhilised ehk algkangaste sidused on Kõik tuletatud kangad kasutavad ja varieerivad neid põhisiduseid (näiteks rips ja kanvaa on tuletatud labasest sidusest, gabardiin ja murdtoimne kangas toimsest, damast atlass-sidusest jne)
Üldised seosed
Mida pikemad on lõngajooksud (üle mitme lõnga jookseb teisesuunaline lõng), seda pehmem, venivam ja drapeeritavam, st hea langevusega on kangas. Samas suurendavad pikad lõngajooksud kanga kuluvust. Lühimate lõngajooksudega on labane, pikimatega atlass-sidus.
Garthius
Garthius on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Garthius klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Nimi
Maoperekond on nimetatud Briti herpetoloogi Garth Underwoodi (1919–2002) auks.
Öine lend eikuhugi
"Öine lend eikuhugi" oli Vahur Kersna juhitud Eesti Televisiooni õudussaade aastatel 1994–1996 . Saate režissöör oli Maire Radsin.
Pooletunnises otsesaates vaheldusid stuudiointervjuud videolõikudega, kus käsitleti õudseks peetavaid ja paljudele hirmukõdi pakkuvaid teemasid.
Näiteks tutvustas Kersna seal elu-olu, surma ja laipade käsitlemist laibakuuris ning maailmas järjest levivat hobi – ilma igasuguse julgestuseta mööda kõrgete hoonete seinu ronimist, ning illustreeris teemat tõsieluliste kaadritega noormehest, kes ronis sel moel mööda seina Tallinna linnavalitsuse katusele.
Jaunbūve
pisi|Jaunbūve asendikaart thumb|Jaunbūve aastal 1912 Jaunbūve (vene keeles Новое Строение) on Läti linna Daugavpilsi kõige suurema elanikkonnaga osa.
Peep Pillak
Elulugu
Peep Pillak on teenistujate poeg.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 10. Keskkooli, 1982 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, ajaloomagister (2002, TÜ), väitekiri "Otto Greiffenhagen (1871–1938) ja tema tegevus Tallinna linnaarhivaarina (1900–1934)". Läbinud PHARE koolitusprogrammi "Eesti haldusjuhtimise reformi projekt Eesti 1996". Sai 2003 professor Arno Rafael Cederbergi stipendiumi tööks Soome arhiivides. Pidanud arhiivindusalaseid loengukursusi Eesti Humanitaarinstituudis (EHI) ja TPÜ-s. Oli 1982–1983 Mahtra Talurahvamuuseumi peavarahoidja, 1983–1991 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Arhiivide Peavalitsuse inspektor, metoodik ja arheograaf, 1991–1996 Eesti Arhiiviameti peadirektor, 1997–1998 Riigiarhiivi filiaali teadur, 1999–2000 Eesti Rahvusarhiivi isikuarhiivide talituse juhataja, aastast 2001 oli ta Riigiarhiivi nõunik.
Praegu on Peep Pillak Eesti Hoiuraamatukogu vahetusosakonna töötaja.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti ajalugu ja arhiivindus, kultuuriväärtuste restitutsiooniküsimused. EE kaasautor, avaldanud artikleid kogumikes, ajakirjanduses, samuti Soome, Rootsi, Saksa, Poola, Vene, Ukraina ja USA erialaväljaannetes. Ajakirja Tuna toimetuskolleegiumi liige (1989–). Oli 1989–1990 EV presidendi Konstantin Pätsi matmispaiga väljaselgitamiseks Buraševosse korraldatud ekspeditsiooni liige ja kindral Juhan Laidoneri matmispaiga väljaselgitamiseks Vladimirisse korraldatud ekspeditsiooni juht (1995). Aastast 1993 ekspert Eesti-Vene läbirääkimistel kultuurivarade ja sõjahaudade küsimustes. Noorte Arhivistide Nõukogu asutajaid ja president (1986–1989), Eesti Arhivaaride Ühingu taasasutajaid (1989) ja esimees (1989–1992, 1999–), Arhiivinõukogu liige (2002–), Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi asutajaid (1988) ja juhatuse liige (1998–2000), Eesti rahvusliku sõjaajaloo komisjoni asutajaliige (2004), Eesti Kodu-uurimise Seltsi juhatuse liige (1990–1998), väljaspool Eestit asuvate Eesti kultuurivaradega tegeleva valitsuskomisjoni esimees (1997–2000). Valgetähe IV klassi teenetemärk (2005). Üle 40 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.
Hersjana Matmuja
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Albaaniat lauluga "One Night's Anger".
Tarmo Vahter
pisi|Tarmo Vahter esinemas 30. mail 2013 kirjandusfestivali [[HeadRead raames Tallinna Keskraamatukogus]] Tarmo Vahter (sündinud 30. juunil 1970) on eesti ajakirjanik.
Ta töötab Eesti Ekspressis ajakirjanikuna alates 1992. aastast ja lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Ajakirjanduslik sõnaloome
1995. aastal avaldasid Vahter, Karlo Funk ja Janno Toots Eesti Ekspressis artikli, kus tõid käibele sõna "pintsaklipslane" ('noor edukas mees, eriti 1990. aastail'; ingl yuppie vastena).
Libatse tamm
Libatse tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas. Puu võeti kaitse alla 1966.
Puu ümbermõõt on 539 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
Šebalino rajoon
Šebalino rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Altai Vabariigis.
Rajooni halduskeskus on Šebalino.
Rajoon jaguneb 13 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 24 asulat.
Mazsalaca vasallilinnus
Väike-Salatsi ehk Mazsalaca vasallilinnus (saksa keeles Salisburg, läti keeles Mazsalaca, liivi keeles Piški Salats) oli linnus Lätis praeguse Mazsalaca linna lähistel. Selle täpsema asukoha, ehitusaja ja üldse eksisteerimise kohta puuduvad kindlad andmed.
Oletatavad asukohad
Ilmselt just keskaegsete teadete puudumise tõttu siiani põhjalikema Vana-Liivimaa keskaegsete linnuste uurija Armin Tuulse nimekirjas Väike-Salatsi linnust ei leidu, kuid kaudsete tõendite järgi on tänased Läti ajaloouurijad selle eksisteerimist siiski oletanud. Mingisuguse linnuse olemasolule viitab Mazsalaca saksakeelne nimi Salisburg, kus kohanimeliide "-burg" tähendab linnust või kindlustatud kohta. Küsimuse lõplikuks selgitamiseks on vajalik korraldada arheoloogilisi väljakaevamisi.
On arvatud, et Mazsalaca keskaegne linnus võis olla kas kohalikelt liivlastelt üle võetud muinaslinnus, paikneda varasema muinaslinnuse asemel või asuda hilisema Valtenbergi mõisa (Salisburg) kohal. Paik jääb umbes 10 km allavoolu Asti järves asuvast jõe lähtest ja asetseb u 50 meetri kõrgusel üle merepinna.
1790 välja antud geograafia-, ajaloo- ja statistikaraamatus märgitakse, et praeguse Väike-Salatsi (Salisburg) aadlimõisa kohal asus varem üks loss ja Salatsi jõe vastaskaldal, Colbergi mõisa lähedal kõrgel kohal Dambjupīte (Salisbach) oja ääres vana kants.
Lībieši linnamägi
Salatsi jõe vasakul kaldal Skaņkalne asulast läänes asub Lībieši ehk Mazsalaca (varasemate nimedega Kulberģi (Kolberg) ja Ogļi) linnamägi, mis jääb jõe ja sellesse suubuva Dambjupīte oja vahel paiknevale kaldaneemikule. Linnuseküngas kujutab endast loodesse suunatud kolmnurga kujulist liivakivikaljudel asetsevat linnuseala, mida põhja poolt piirab Salatsi jõgi, läänest Dambjupīte oja oru kõrged kaldad ja maa poolt 70 m pikk ja 3–6 m kõrge vall. Ebakorrapärase kujuga linnusekünka pikkus on 70 meetrit ja laius 30–60 meetrit. Linnamäe välimuse ja näha olevate kindlustuste järgi arvatakse, et seal asus u 10.–12. sajandil rajatud puidust linnus, olles nõnda üks Metsepole liivlaste linnustest. Liivi ristisõja käigus läks piirkond Riia piiskopkonna alla ja uus võim võis rajada oma tugipunkti juba olemasolevasse linnusesse
Muinaslinnuse alal asub praegu nõukogude ajal ehitatud kohalik laululava. Ehitamise ajal kahjustati tugevalt kultuurikihti. Arheoloogilisi väljakaevamisi seal teostatud ei ole.
Valtenbergi mõis
Aadlimõis (Schloss Salisburg) asub jälle jõe paremal e. põhjakaldal ja lätlased nimetavad seda Valtenbergi mõisaks (Valtenberģu muiža). Baltisaksa teoloogi ja geograafi Anton Friedrich Büschingi väitel olevat enne Väike-Salatsi mõisa kohal asunud linnus. Läti ajaloolased paigutavad selle Riia peapiiskopile kuuluvaks, ehkki see peaks asuma endistel ordumaadel. Arvatavasti pidid piirilepingus orduga algselt kõik Metsepole liivlased jääma peapiiskopile.
Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas 1528 Vinze von Steenele piirkonnas palju talusid ja maid, ning sellest tekkis hiljem Väike-Salatsi mõis. Pärast Steenet oli omanik Roetker von Haaren. 1547. aastal läänistas meister Brüggeney mõisa oma õuekohtunikule Balzar Falkenbergile, kelle järglased suurendasid veelgi valdusi. 1674. aastal müüs kammerhärra Gabriel Falkenberg omandi.
1546 on ühes kaubakirjas mainitud Väike-Salatsi kirikut. Seda seostatakse ka seal varem asunud lossiga. Mõis ehitati enne 1780. aastaid ümber nõuniku ja rüütli G. G. von Völkersahmi poolt saksa klassikalises stiilis. 1905. aastal mõis põles.
2023. aasta Berliini järelvalimised
2023. aasta Berliini järelvalimised toimusid 12. veebruaril 2023 Berliinis, kui korrati 26. septembril 2021 toimunud valimisi.
Taust
Saksamaa pealinn Berliin on samaaegselt ka liidumaa. Nii linnavolikoguks kui ka Maapäevaks (Landtag, liidumaa parlament) on Berliini Saadikutekoda (Abgeordnetenhaus von Berlin), kes valivad ka linnapea (Regierender Bürgermeister von Berlin). Järelvalimised ei ole ennetähtaegsed valimised ja uued põhivalimised tuleb endiselt pidada hiljemalt viis aastat pärast viimaseid põhivalimisi – seega hiljemalt septembris 2026.
26. septembril 2021 toimunud valimistel (samaaegselt Liidupäeva valimistega) valiti ümber kõik 147 volikogu kohta. Kohad jagunesid järgmiselt: SPD – 36, Rohelised – 32, CDU – 30, Vasakpartei – 24, AfD – 13, FDP – 12. Lõpuks moodustati puna-puna-roheline koalitsioon (SPD, rohelised ja Vasakpartei), linnapeaks valiti Franziska Giffey (SPD), kes astus ametisse 21. detsembril 2021.
Valimised aga vaidlustati mitmete ebakorrapärade tõttu: hääletussedelite puudujääk, ebaloomulikult pikad valimisjärjekorrad, valimissedelite viimine valedesse kohtadesse, mõnedes kohtades ka saadeti valijad minema või anti neile ainult Liidupäeva valimiste hääletussedel. Ka samal päeval linnas toimunud Berliini maraton süvendas probleeme. Kõige suuremad ebakorrapärad toimusid Charlottenburg-Wilmersdorfi ja Friedrichshain-Kreuzbergi linnarajoonides. Kolm päeva pärast valimisi astus linna valimisametnik Petra Michaelis tagasi, võttes vastutuse valimistel toimunud vigade üle. Berliini siseminister korraldas auditi, teatades, et uuritakse ligi 100 Berliini 2245 valimisjaoskonnast, hiljem laiendati seda 207 valimisjaoskonnani 2257st. Auditi tulemustena ei olnuks üldised valimistulemused muutunud, kuid muutuda võinuks tulemused Charlottenburg-Wilmersdorfi 6. ja Marzahn-Hellersdorfi 1. valimisringkondades. Algsete tulemuste kohaselt võitis Charlottenburg-Wilmersdorfi 6. ringkonnas SPD 8 häälega, kuid pärast häälte uuesti lugemist Rohelised 23 häälega. Tulemus hiljem sertifitseeriti.
22. novembril 2021 palusid linna valimiskomisjon ja siseministeerium Berliini konstitutsioonikohtul langetada otsus Pankowi 3., Charlottenburg-Wilmersdorfi 6. ja Marzahn-Hellersdorfi 1. ringkondade tulemuste üle. Kohus võis otsustada, kas nimetatud ringkondades oleks vajalik pidada kordusvalimised. Siseministeerium teatas, et kuigi mitmetes ringkondades tuli ette ebakorrapärasid, muutuks nendest valimistulemused vaid eelmainitud kolmes ringkonnas.
Pärast kuid kestnud uurimist ja istungeid teatas kohus 28. septembril 2022 oma esialgse hinnangu, et suure tõenäosusega on vaja nii linna kui ka rajoonide volikogude valimisi täielikult korrata. 16. novembril 2022 avaldas kohus lõpliku otsuse, millega valimistulemused tühistati ja kästi korraldada järelvalimised 90 päeva jooksul, hiljemalt 14. veebruariks 2023. Kohtu esimees Ludgera Selting ütles, et ebakorrapärade sagedus ja raskus olid piisavad, et valimistulemusi muuta ning ka valimiste ettevalmistusel ilmnesid tõsised süsteemsed vead.
Valimised
Valimised toimusid sarnaselt Liidupäeva ja teiste Maapäevade (välja arvatud Bremeni, Hamburgi ja Saarimaa) valimistega segasüsteemi alusel: 78 kohta valitakse ühemandaadilistes ringkondades lihthäälteenamusega ja 52 kohta proportsionaalselt. Minimaalne liikmete arv on 130, kuid kui nimekiri võidab ringkonnamandaatide järgi rohkem kohti, siis kohtade arvu suurendatakse. Valimiskünniseks on 5% või vähemalt ühe ühemandaadilise ringkonna võitmine.
Kehtetuid sedeleid: 0,89% ehk 13 570
Kehtivaid sedeleid: 99,11% ehk 1 514 065 Valimiste tulemusena võitis CDU Berliinis esmakordselt suurima arvu kohti peale 1999. aastat ja saavutas ligi 10% edumaa SPD ees, samas FDP kui CDU traditsiooniline koalitsioonipartner ei ületanud valimiskünnist. Samas oleks endiselt enamus (10 kohta) senise puna-puna-rohelise koalitsiooni jätkamiseks.
Aleksander Pille
Aleksander Pille (sündinud 14. augustil 1929 Vilo vallas Petserimaal) on eesti arstiteadlane ja kirurg.
Tunnustus
1996–1997 Tartu Ülikooli medal
29. tankikorpus
Koosseis ja sõjatee
Formeeriti 1943. aasta veebruaris Moskva sõjaväeringkonnas STAVKA reservide koosseisus. Koosnes:
15. märtsil läks korpus 5. kaardiväe tankiarmee alluvusse, milles võitles kuni sõja lõpuni. 1. juulil oli korpus Kurski eendi taga Stepirinde koosseisus. 1. juuli seisuga oli korpusele lisatud:
12. juulil ründas korpus Prohhorovka küla lähistel Saksa vägesid. Paari järgneva päevaga kaotas korpus 60% oma tankidest ning juuli lõpus oli korpus reservis. 29. tankikorpus võitles Harkovi lahingus ja liikus lahingutega Dneprini augustist detsembrini 1943. aastal. 1943. aasta septembris liideti korpusega 1549. liikursuurtükkide polk ja oktoobris 11. kaardiväe miinipildujate pataljon (8 BM-13 reaktiivmiinipildujat). Samal ajalt võeti korpuselt ära 38. soomusmasinate pataljon ning 1943. aasta lõpupoole asendati 1446. polgu liikursuurtükid SU-85 mudelitega. 10. detsembril 1943. sai korpus Znamenka linna vabastamise eest autiitli "Znamenski" ja 8. jaanuaril 1944 autasustati korpust Punalipu ordeniga lahinguliste teenete eest Kirovogradi operatsioonil. Veebruaris nimetati 1549. liikursuurtükkide polk lahinguliste teenete eest ümber 339. kaardiväe liikursuurtükkide polguks ja saadeti reservi ümberformeerimisele. 10. märtsil 1944. aastal autasustati korpust Suvorovi ordeni 2. järguga Umani vabastamise eest. Korpus tõmmati lõpuks lahingutest välja 1944. aasta mais ning saadeti tagalasse täiendusele.
1944. aasta juuni lõpus ründas 5. kaardiväe tankiarmee koosseisus väegruppi Mitte (Operatsioon Bagration). Tankikorpus oli täiskoosseisuline, korpuse vägedele oli veel juurde antud:
Korpus liikus lahingutega üle Orša Leetu ja 8. juuliks jõudis Vilniusesse. Lahingute eest Vilniuse ümbruses autasustati korpust Lenini ordeniga. Jõudis oktoobri alguses Memelist põhjas Läänemereni ning osales enne reservi saatmist Esimeses Kuramaa lahingus.
Korpus saadeti uuesti lahingusse 14. jaanuaril 1945. aastal Ida-Preisimaal. Korpusele olid lisatud veel 332. kaardiväe liikursuurtükkide polk (ISU-152) ja 365. kaardiväe liikursuurtükkide polk (ISU-122), kokku kuulus korpusesse 149 tanki ja 111 liikursuurükki. Sõja lõpetas Ida-Preisimaal Danzigi lahe ääres. 27.juulil 1945. aastal reformeeriti korpus ümber 29. tankidiviisiks.
Mödlingi ringkond
Mödlingi ringkond on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
thumb|left|700px|
Põldeotsa tamm
Põldeotsa tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Põldeotsa külas. Puu võeti kaitse alla 1959.
Sande (Alam-Saksi)
Sande on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Friisimaa kreisis.
Valla pindala on 45 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8879 inimest. Vald paikneb Jade abaja ääres, umbes 7 km Wilhelmshavenist läänes ja 12 km Jeverist kagus.
Sande on raudtee ääres, mis ühendab Oldenburgi Wilhelmshaveni ja Esensiga. Möödasõit on planeeritud nii, et JadeWeserPorti rongiliiklus ei läbi Sande keskust.
Kuno-Aleksander Grünstamm
Kuno-Aleksander Grünstamm, (25. august 1930 Tallinn – 29. aprill 2021 Tallinn) oli eesti purilendur ja sporditegelane, -kohtunik.
Grünstamm lõpetas aastal 1949 Tallinnas keskkooli ja 1953 Mitšurinski lennukooli Vene Föderatsioonis. Ta hakkas 1962. aastal ALMAVÜ Tallinna Aeroklubis Hugo Abrami juhendamisel harrastama purilendu, täitis 1963. aastal NSV Liidu sportlase I spordijärgu ja 2. klassi purilenduri-instruktori nõuded. Samuti teenis ta välja FAI purilenduri C-märgi hõbepärjaga, täites oma lendudega kõik selle märgi nõuded. Grünstamm lendas esimeste lennukatsetajate hulgas Eestis konstrueeritud ja ehitatud purilennukil HLK-1, vaheldumisi Illar Lingiga. pisi|60 px| [[FAI purilennu C märk hõbepärjaga]]
Staryja Darohi
Staryja Darohis on kergetööstus ja toiduainetetööstus (valmistatakse võid ja leiba, toodetakse mineraalvett). Linnas on ka metsamajand.
Vaatamisväärsusteks on veel XX sajandi alguses ehitatud raudteejaama kompleks koos veetorniga, samuti ka XIX sajandi lõpus ehitatud postijaama hoone.
Ajalugu
Esimest korda mainitakse asulat aastal 1524, toona asus seal Дарогі nime kandev küla. Darohist sai aastal 1582 alev. Darohi oli osa Słucki vürstiriigist, mis kuulus Olelkowiczitele, seejärel aga Radziwillidele. Uputuse ajal rüüstasid alevi Moskva väed. Linna elanikkond vähenes märkimisväärselt, aastal 1647 asus seal 98 maja, aga aastal 1668 vaid 34 maja.
XVII sajandi lõpus rajati alevist ida poole veel teine Darohi asula. Nende eristamiseks hakati alevit kutsuma Staryja Darohiks.
Poola jagamisel läks Staryja Darohi aastal 1793 Venemaa koosseisu. Ühtlasi sai alevist küla. Aastal 1828 läks see Wittgensteinide valdusse. Aastast 1846 hakkas asula kuuluma riigile.
Aastal 1896 valmis kitsarööpmeline raudtee, mille äärde, Staryja Darohi jaama juurde, hakkas kerkima uus asula, millest on praktiliselt kujunenud ka tänapäevane linn (vana Staryja Darohi asub administratiivselt küll linna koosseisus). Aastal 1897 ehitati sinna saekaater ja vineerivabrik.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Staryja Darohi Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai aastal 1925 taas alev. Aastal 1933 asusid seal tellisetehas, saekaater, elektrijaam. Aastast 1938 on Staryja Darohi linn.
Nirk (perekonnanimi)
Nirk on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nirk 147 inimesel: 66 mehel ja 81 naisel. Perekonnanimede levikult on Nirk meeste puhul 1458. kohal ja naiste puhul 1246. kohal.
SEB Pank
SEB Pank on Eesti suuruselt teine pank, mille omanik on Rootsi pank Skandinaviska Enskilda Banken (SEB). Enne seda, kui Rootsi pank Eesti panga kõik aktsiad omandas, kandis see nime Eesti Ühispank, seejärel SEB Eesti Ühispank.
Viktoria Bogdanova
Viktoria Bogdanova (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja.
SEB Pank
Ajalugu
15. detsembril 1992 kirjutasid Eesti kümne väikepanga esindajad alla otsusele asutada täisühinguna Eesti Ühispank, mis kanti registrisse 30. detsembril 1992 ja mis sai Eesti Pangalt 12. jaanuaril 1993 ka litsentsi iseseisva krediidiasutusena tegutsemiseks. Kümne väikepanga hulka kuulusid Eesti Maapangast irdunud Haapsalu Maapank, Harju Maapank, Paide Maapank, Pärnu Maapank, Põlva Maapank, Rapla Maapank, Tartu Maapank, Valga Maapank, Viljandi Kommertspank ja Võru Maapank. Ühinemise algataja oli toonane Haapsalu Maapanga juht Ain Hanschmidt, kellest sai ka Eesti Ühispanga esimene juhataja. Väikepankade ühinemise ajendiks oli asjaolu, et nad ei suutnud täita uut kõrgemat kapitalinõuet, kui 1. jaanuarist 1993 jõustus Eesti Panga poolt kommertspankadele kehtestatud uus kapitalinõue: aktsiakapitali suurus pidi olema vähemalt 6 miljonit krooni. Loodava Ühispangaga ühines ka senine EKE Pank. 6. mail 1994 reorganiseeriti täisühinguna asutatud Eesti Ühispank aktsiaseltsiks Eesti Ühispank. Eesti Ühispank ühines 1998. aastal Tallinna Pangaga. Ühinenud pank võttis aasta jooksul üle mitmed Tallinna Panga klienditeenindusvõtted ning töötas välja must-kuldse firmadisaini. Eesti Ühispank võttis 1990ndate teisel poolel kasutusele telefonipanga, makseautomaadid ja internetipanga, mida peeti tollal Eestis mugavaimaks. 2000ndail kasutas Eesti Ühispank pangakaartide esikülje kujundamisel tuntumate Eesti kunstnike maale, niisugused pangakaardid võisid käibel olla kuni 2007. või ka 2008. aastani.
Viktoria Bogdanova
Tema kaksikõde Olga Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka.
Eesti Võimlemisliit valis ta 2012. aasta parimaks iluvõimlejaks.
SEB Pank
Ajalugu
Eesti Ühispangal oli Lätis tütarpank ja Leedus partnerpank Vilniaus Banka, mistõttu panga kliendid said teistes Balti riikides pangateenuseid soodsamalt kasutada.
Viktoria Bogdanova
Suve Universiaad 2019 Napoli, Itaalias pronksmedali võitja pallikavas.
SEB Pank
Ajalugu
Pärast kõigi Eesti panga aktsiate omandamist muutis emaettevõte panga nime: Eesti Ühispangast sai aprillis 2005 SEB Eesti Ühispank ja pärast seda, märtsis 2008 SEB Pank.
Finantsettevõte muutis firmadisaini kõigis Balti riikides ning nüüd on panga tunnusvärv heleroheline. Ajapikku on SEB juhtimisstruktuuri muudetud, vähendades teistes riikides töötavate pankade iseseisvust ja koondades pangagrupi juhtimist Rootsi.
Viktoria Bogdanova
2020. aasta iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta individuaalvõimlejate mitmevõistluses 14. koha.
Ta on lõpetanud Tallinna Läänemere Gümnaasiumi ning saanud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri erialal bakalaureusekraadi ja kehakultuuri õpetaja erialal magistrikraadi.
Kehra ussikuusk
Kehra ussikuusk (ka Ülejõe ussikuusk) on kaitsealune kuusk (täpsemalt ussikuusk) Harju maakonnas Anija vallas Ülejõe külas. Puu võeti kaitse alla 1958. Puu on hävimas, kuna 2015. aasta detsembritormis kukkus see ümber.
Puu ümbermõõt on 94 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kinklo­peleio­lagōio­siraio­baphe­tragano­pterygōn
pisi|[[Aristophanes]] Lopado­temacho­selacho­galeo­kranio­leipsano­drim­hypo­trimmato­silphio­parao­melito­katakechy­meno­kichl­epi­kossypho­phatto­perister­alektryon­opte­kephallio­kinklo­peleio­lagōio­siraio­baphe­tragano­pterygōn on sõna, mida kasutatakse väljamõeldud roa tähistamiseks Aristophanese teoses "Naised rahvakoosolekul" ("Ekklēsiazousai", kirjutatud arvatavasti aastal 392 eKr).
Teadaolevalt on tegemist pikima kirjandusteoses avaldatud sõnaga.
Rovaniemen keskuskenttä
Rovaniemen keskuskenttä on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Rovaniemis Soomes. Jalgpalliklubi Turu Inter kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Staadionil on kokku 2800 istekohta, millest 2000 on peatribüünil ja 800 teisel tribüünil. Kogu mahutavus on üle 5000.
Staadionil on alates 2008. aastast uued valgustid, mille valgustihedus on 1000 luksi. 2009 vahetati väljaku muru välja uue kolmanda generatsiooni kunstmuruga, ning alla pandi soojendussüsteem. Staadioni renoveerimine läks maksma 1,5 miljonit eurot. 2014-2015 ehitati uus peatribüün, mille siseruumides on uued riietusruumid ja vajalikud muud olmeruumid ning mahutab 2000 pealtvaatajat. Uue peatribüüni ehitus läks maksma kokku 4,8 miljonit eurot.
Publikurekord on 8543 pealtvaatajat, mis pärineb 4. novembri 1987 Euroopa Karikavõitjate Karika mängult, kui RoPS võõrustas Albaania klubi Shkodëri Vllaznia. Kohaliku liiga rekordpublik on 5471 pealtvaatajat RoPSi ja HJK vahelisel mängul 1981.
Pruss
pisi|12 cm × 10 cm prussid Pruss on palgist saadud saematerjal, mille külgmised osad (pindlauad) on ära saetud.
Fazer Eesti AS
Fazer Eesti AS on Soome kontserni OY Karl Fazer AB tütarettevõte Eestis, mis tegeleb kondiitri- ja pagaritoodete turustamisega. Firma asutati 1993. aastal, kui Tallinnas Kadakal (Kadaka tee 70D) avati leivatehas. 2014. aastal Tallinna tehas suleti ning tootmisliinid viidi üle Fazeri Ogre ja Kaunase tehastesse.
André
Andrej Hovnanjan (Անդրեյ Հովնանյան; (esinejanimega André(Անդրե) ; sündinud 8. juulil 1979) on Armeenia laulja. 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat lauluga "Without Your Love".
Pruss
Prussi, mille paksus on väiksem kui 10 cm ja laius ei ületa paksust üle kahe korra, nimetatakse prussikuks ehk peenprussiks.
Viiratsi paisjärved
Viiratsi paisjärved on neli paisjärve Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus.
Järved on järjestikku paisutatud läbi aleviku voolavale kraavile. Kõige kõrgemal asuva järve äärde on rajatud Viiratsi laululava.
Mandri-Eesti
pisi|Mandri-Eesti keskpunkt Adaveres Mandri-Eesti on Eesti mandriosa, st kogu Eesti peale meresaarte lääne- ja põhjarannikul. Mandri-Eesti keskpunkt asub Adaveres.
Eesti väiksusele vaatamata on Mandri-Eestil Eesti saartega võrreldes mõningane eripära, näiteks on saarte kliima veidi merelisem. Eraldatus on mõjutanud ka Mandri-Eesti ja saarte mõnevõrra erinevat ajalugu. Nii on Mandri-Eesti tavaliselt langenud võõrvallutajate kätte enne saari.
Aleksander Warma valitsus
Aleksander Warma valitsus oli Eesti eksiilvalitsus 1. jaanuarist 1962 – 1. märtsini 1964.
Wolgast
pisi|Wolgasti asend Mecklenburg-Vorpommernis thumb|[[Wolgasti Peetri kirik]] Wolgast on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal.
Asend
Wolgast asub valdavalt Peenestromi väina läänekaldal Läänemere ääres. Peenestromi väin lahutab Usedomi saart mandrist. Vaid Mahlzowi linnaosa asub Peenestromi idakaldal Usedomi saarel. Kuna saarele viib Wolgastist kaks silda, nimetatakse linna sageli Usedomi saare väravaks.
Nimi
Nimi Wolgast võib pärineda lääneslaavi eesnimest Voligost. Nime esimene pool woly tähendab head või suurt ja teine pool gość külalist või sõpra. On ka arvatud, et nime teine pool gast võis tähendada tihnikut või hiit.
Kohanime Wolgast on kirjapilt on ajas muutunud: Hologosta (1165), Woligost, Wologost (1140), Wolegast (1229), Wolgust (1250), Wolgast (1250, 1331).
Avinurme pärnad
Avinurme pärnad on kolm kaitsealust pärna Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas Avinurme kooli juures. Puud võeti kaitse alla 1959.
Suurima puu ümbermõõt on 403 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.
Endel Siff
Endel Siff (sündinud 20. juunil 1957) on eesti kütuseärimees.
Isiklikku
Tema tütar on Mariliis Siff.
Neunkircheni ringkond
Neunkircheni ringkond ([ˈnɔɪ̯nˌkɪʁçn̩]) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
thumb|left|800px|
Telšiai katedraal
thumb|Katedraali sisevaade
Telšiai Antoniuse katedraal (leedu keeles Telšių Šv. Antano Paduviečio katedra) on katedraal Leedus Telšiai rajooni Telšiai linnas aadressil Katedros g. 2. See kuulub katoliiklastele ja on Telšiai piiskopkonna peakirik.
Kirikuhoone
Kirikul on nii klassitsismi kui ka baroki tunnuseid. Hoone ise on ühe torniga nelinurkse põhiplaaniga ehitis. Apsiid on kolmnurkne. Kirikul on kolm löövi, pealöövi eraldavad külglöövidest piilarid. Hoone on välimuselt suhteliselt lihtne. Külgfassaade liigendavad pilastritega eraldatud kas aknarida. Alumised aknad on ümmargused, ülemised aga kitsad ja kõrged.
Kirikus on seitse altarit, neist kaks on peaaltarid. Sealne kahekorruseline peaaltar on Leedus ainulaadne. Ülemise peaaltari altarimaalil on kujutatud püha Antoniust. Kiriku esimese korruse galerii on püha Joosepi altari juures rokokoostiilis. Sealse marmorbaldahhiini all asuvad nelja evangelisti kujud, samuti ka õnnistava Kristuse kuju.
Ajalugu
Aastal 1624 rajas Paweł Stefan Sapieha Telšiaisse bernardiinide kloostri, mille juures asus ka puidust kirik. Aastal 1650 ehitati selle asemele uus hoone, mis aga aastal 1702 maha põles. Aastal 1738 valmis kolmas puidust kirikuhoone.
Klooster oli L-tähe kujuline kivihoone, mille ehitised valmisid osalt aastal 1702, osalt aga aastal 1762. Aastal 1761 hakati vana puidust hoone asemele ehitama uut kivikirikut, mis valmis aastal 1794. Kiriku õnnistas sisse Žemaitija piiskopkonna abipiiskop Tadas Juozapas Bukota. Hoone ehitamisel liideti sellega ka aastal 1850 püstitatud kabel, mille müürijäänused on Telšiai vanimaks kiviehitiseks. Kaks aastat hiljem valmis Kretingast Telšiaisse üle toodud kooli kahekorruseline hoone.
Aastal 1802 pidi Vilniuse arhitekt Jan Boretti kirikule lisama kaks torni ja narteksi. Teadmata põhjustel valmis üksnes narteks.
Aastal 1853 likvideeriti tsaarivõimude korraldusel sealne klooster ja kirikust sai kihelkonnakirik. Aastal 1859 valmis kiriku torn. Aastal 1893 kavandas arhitekt Piotras Serbinovičius kirikuaia piirdemüüri ja selle väravad. Aastal 1914 kirikut remonditi. Kirikust sai Telšiai piiskopkonna katedraal aastal 1926. Kirikuaeda on maetud kolm Telšiai piiskoppi, kolm piiskoppi on maetud kiriku krüpti.
Aastal 1938 valmis sealne kahe manuaali ja 22 registriga orel. Oreli valmistas Tšehhi meister Otto Kratokvil. Puidust oreliviled olid Siauliai meistrite töö, ülejäänud osad toodi sisse lääneriikidest. On võimalik, et selle ehitamisel kasutati ära mõningaid vanu barokkstiilis oreli detaile.
Aastal 1996 rekonstrueeriti kirikaia värav ja kirikutorn. Ühtlasi vahetati kirikukella hoidnud puitkonstruktsioonid välja metallist konstruktsioonide vastu. Aastal 2005 püstitati kirikuaeda viiva värava juurde püha Antoniust ja Telšiai kaitsepühakut püha Stanislaust kujutavad skulptuurid. Aastal 2009 sai kirik uued uksed, millel meister Romualdas Inčirauskas kujutas piirkonna ristimist ja muid tähtsaid kultuuriloolisi sündmusi. Ühtlasi tehti korda ka kiriku krüpt.
Roosileht
Roosileht on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roosileht 300 inimesel: 131 mehel ja 169 naisel. Perekonnanimede levikult on Roosileht meeste puhul 567. kohal ja naiste puhul 438. kohal.
Nime Roosileht on pandud Pilistvere kihelkonnas Kabala mõisas ja Simuna kihelkonna Lasila mõisas. Seda võeti sageli ka nimede eestistamisel.
Vaivara kalmistu
Vaivara (uus) kalmistu on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sinimäe alevikus Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas.
Kalmistu rajati 1902. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kalmistul on mitmeid tähelepanuväärseid mälestusmärke :
Hayko
pisi|Hayko (2007) Hajk Hakobjan (Հայկ Հակոբյան; esinejanimega Hayko (Հայկո, Hajko) ; 1. jaanuar 1977 – 29. september 2021) oli Armeenia laulja. 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat lauluga "Anytime You Need".
Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister
Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister (inglise keeles Secretary of Agriculture) on Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib põllumajandusministeeriumit.
Praegune põllumajandusminister on Tom Vilsack.
Põllumajandusministrid
{{legend|#3333FF|Demokraatlik Partei}} {{legend|#E81B23|Vabariiklik Partei}} {{legend|#e6e6aa|Kohusetäitja}}
HSV-värvimudel
HSV-värvimudel on kolme koordinaatteljega silindrikujuline värvimudel, mis loodi 1970. aastatel keerukama geomeetriaga RGB-värvimudeli asendajaks arvutigraafikas. Selle koordinaattelgedeks on värvitoon (hue), värvuse küllastatus (saturation) ja heledusväärtus (value). Sarnaste koordinaatidega veidi teiste fookustega on HSL-värvimudel suhtelise heledusega (lightness) heledusväärtuse asemel ja HSB-värvimudel absoluutse heledusega või eredustega (brightness) heledusväärtuse asemel.
Koordinaadid
HSV-mudel on üles ehitataud kolmele koordinaadile:
Ajaloost
HSV- ja HSL-mudelid töötati välja 1970ndail RGB-värviruumis orienteerumise hõlbustamiseks neil arvutikasutajail, kes olid tuttavad subtraktiivse värvide segamisega või traditsiooniliste kunstnike värvimudelitega, mis baseerusid värvide helendamisele ja tumendamisele. Selles mudelis oli RGB keerukas geomeetria ümber korraldatud palju intuitiivsemaks ja protsentuaalselt esitatavaks värviruumiks.
Mehis Viru
Mehis Viru (sündinud 27. märtsil 1963 Tartus) on eesti sporditeadlane ja kergejõustikutreener.
Viru on lõpetanud 1981. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (kehakultuuriteaduskonnas). Ta on töötanud 1990–2003 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna vanemteadurina ning 2003. aastast Tartu Ülikooli kiirus- ja jõualade didaktika dotsendi ja lektorina. Bioloogiakandidaat (1990).
Harrastanud kergejõustikku, tulnud 1988. aastal kaugushüppes tulemusega 7.53 Eesti meistriks, sisemeistrivõistlustel saanud 1988. aastal hõbe- ja 1984. aastal pronksmedali. Aastatel 1992–2023 töötas Tartu Kalevi kergejõustikutreenerina (7. kutsetase, 2006).
Mehis ja Kersti Viru juhendatud sportlasi: Kaire Leibak, Mirjam Liimask, Liane Pintsaar, Sirkka-Liisa Kivine, Jaak-Heinrich Jagor, Karmen Bruus, Marielle Kleemeier.
Mehis Viru on olnud 1998. aastast Eesti Olümpiaakadeemia juhatuse ja 2007. aastast Tartu spordiseltsi Kalev juhatuse liige. Aastatel 2004–2017 oli ta Eesti Kergejõustikuliidu juhatuse liige ja volikogu aseesimees, 2005–2006 EOK esindajate kogu liige.
Temalt on ilmunud üle 125 teadusliku artikli. Teadustöö põhisuunad: sportliku treeningu spetsiifiline mõju, treeningu seire ja ületreening; ainevahetuse hormonaalregulatsioon kehalise pingutuse ajal. Viru on Eesti Olümpiaakadeemia väljaande Acta Academiae Olympiquae Estoniae ning ajakirjade Coaching and Sport Science Journal (Itaalia) ja International Journal of Sports Science and Coaching (Inglismaa) toimetuskolleegiumi liige.
Tegutsemiskeeld
15. veebruaril 2023 otsustas Eesti Kergejõustikuliidu juhatus määrata Mehis Virule kergejõustikus tähtajatu tegutsemiskeelu. Otsus põhines treenerite eetikakoodeksi p III(2) ja III(3) nõuete rikkumisel. Mehis Viru on korduvalt ja pika perioodi jooksul oluliselt rikkunud treenerite eetikakoodeksi nõudeid ning treeneri kutsenõudeid. Mehis Viru rikkumised on sellise iseloomuga, et kergejõustikuliidu juhatuse hinnangul ei sobi ta töötama treenerina ega muu spordipersonalina. Mehis ja Kersti Viru juhendatava Karmen Bruusi ja tema vanemate arvates on süüdistused arusaamatud ning nad nimetavad lugu pahatahtlikuks laimukampaaniaks.
27. juunil 2023 pidas politsei Viru kinni kahtlustatuna enda juhendavate sportlaste suguühtele mõjutamises.
Isiklikku
Tema isa oli Atko-Meeme Viru. Tema abikaasa on kergejõustikutreener Kersti Viru, kes on alates 2010. aastast samuti 7. kutsetasemega treener.
Heinrich Christensen
Heinrich Christensen (sündinud 14. augustil 1973 Kopenhaagenis) on taani näitekirjanik, stsenarist ja lavastaja.
Haridus
Heinrich Christensen on võtnud näitlejatunde eraõpetajatelt ning lõpetanud 2007. aastal Taani Riikliku Teatrikooli (Statens Teaterskole) lavastaja erialal. Samal aastal asus selles õppeasutuses lavastajana tööle.
Looming
Heinrich Christenseni teatritekste iseloomustab mõtteselge ja raputav ühiskondlik satiir. Koos teatrirühmitusega Mungo Park lõi ta edukaid lavastusi (2004 "Trold kan tæmmes", 2006. "Mungo Revy"). Neist on rahvusvahelist tähelepanu äratanud lööv ja provokatiivne teatritekst "Opsang" (2008, taani keeles umbes 'moraaliloeng', inglise keeles "Lecture", eesti keelde tõlgitud kui "Moraal" ). Seda teismelistele suunatud teismelisteteemalist muusikalist lavatükki on lavastatud ja mängitud suure eduga mitmes Euroopa riigis (olemas taani-, norra-, rootsi- ja ingliskeelne variant), sealhulgas Eestis. Christensen on lavastanud ja mänginud taani teatritrupis The Loyal Shakespeare Company, kus ta lavastas "Romeo ja Julia" ning "Hamleti". Kaasa teinud revüüetenduses "Bornholmerrevyen" (2008, 2009) ning lavastanud 2010 Taani TV-s levimuusikaauhindade jagamise galat "P3 Guld".
Heinrich Christensen elab Kopenhaagenis ja teeb vabakutselise lavastajana tööd mitmes Taani teatris.
Tunnustus
Heinrich Christensen sai 2008. aastal lavastuse "Café Zennep" eest Reumerti talendiauhinna (taani keeles Årets Reumert).
Konstantin Pätsi Muuseum
Konstantin Pätsi Muuseum on Tallinnas asuv mittetulundusühinguna tegutsev muuseum, mis annab ülevaate Konstantin Pätsi elust.
Põhikirja järgi muuseum "kogub, säilitab, uurib, populariseerib ja eksponeerib president Konstantin Pätsi elu ja tööd, Eesti Vabariigi riigivanemate ning teiste riigimeestega seotud materjale teaduslikel, hariduslikel ja kultuurilistel eesmärkidel".
Muuseumi eelkäija oli 1990. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi Kloostrimetsa klubi asutatud Konstantin Pätsi memoriaaltuba, mis asus Tallinna Botaanikaaias. MTÜ registreeriti 28. veebruaril 1996.
Liikmeskond
Juhatus: Trivimi Velliste (esimees), Elle Lees (abiesimees), Jaan Audru, Siiri Liiv, Marika Reintam;
auliige: Arnold Rüütel (10. maist 2013);
asutajaliikmed (1. detsember 1996): Küllo Arjakas, Mart Aru, Ira Einama, Ain Krillo, Toivo Kuldsepp (surnud 19. detsembril 2000), Siiri Liiv, Elle Lees, Tiina Pikamäe, Mati Raal, Aita Raik, Marika Reintam, Jaanis Tali, Jaan Tamm, Tiina Tojak;
liikmeid: Heino Arumäe, Jüri Engelbrecht, Jüri Kraft, Kalev Kukk, Georg Liidja, Enn Nõu, Helga Nõu, Anto Raukas, Hilda Sabbo, Heli Susi, Seppo Zetterberg, Mihkel Veiderma.
Loodi mõisa kalmistu
Loodi mõisa kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Loodi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.
Ajalugu
Kalmistu rajasid Loodi mõisa tollased omanikud Bockid millalgi 18. sajandi lõpul mõisasüdame lähedale Püstmäele, mille ümber Heinrich August von Bock (1771–1863) rajas 1820. aastal lehisepuistu.
Kalmistul toimus esimene matus 1791. aastal ja teadaolevalt viimane toimus 1903. aastal. Kalmistule on üldse maetud 9 lahkunut.
Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele põhja. Kalmistu on harvaesinevalt ümara põhiplaaniga ning seda ümbritseb graniitpostide vöö. Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid seda on korrastatud ning see on üldiselt hoolitsetud. Graniitpostid on säilinud, kuid puudub nende vahel olnud piirdekett. Kalmistul on säilinud ka hauatähiseid.
Vaiana (2016. aasta film)
Vaiana (tuntud ka kui Moana) on 2016. aasta Ameerika animeeritud muusikaline fantaasiamäruli- ja seiklusfilm, mille tootis Walt Disney Animatsioon Stuudio ja väljastas Walt Disney Pictures. Tegemist on 56. Disney täispikkuses animafilmiga. Selle režissöörideks olid John Musker ja Ron Clements, kaasrežissöörideks olid Chris Williams ja Don Hall ning produtsendiks Osnat Shurer. Film on loodud Jared Bushi stsenaariumi ja Clementsi, Muskeri, Halli, Pamela ja Williamsi loo põhjal. Kirjutustiimi kuulusid Aaron ja Jordan Kandelli.
Süžee
Polüneesia saarel nimega Motunui kummardasid elanikud loodusjumalannat Te Fitit (elav saar, kes tõi ookeanile elu ammu, kasutades oma jõuallikana pounamu kivi). Maui, tuule ja mere kuju muutev pooljumal ning teeleidmise meister, varastas kivi, et anda inimkonnale võime luua. See põhjustas Te Fiti lagunemise ja Mauid ründas vulkaani deemon Te Kā. Ta kaotas meresügavustesse nii Te Fiti südame kui ka oma maagilise kalakonksu.