cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti haridus
Venemaa keisririigi ajastu
Rootsi aja lõpul asutatud köstrikoolide tegevus katkes Suure näljahäda (1695–1697) ajal ning sellele järgnenud Põhjasõja aastatel. Köstrikoolide taastamine ja uute loomine kihelkonnakeskustesse algas 1720.–1730. aastatel. 18. sajandi keskpaigas tegutsesid köstrikoolid enamikus Liivimaa ja paljudes Eestimaa kihelkondades. Köstrikoolide peamiseks ülesandeks oli endiselt talurahva lastele lugemise õpetamine. 18. sajandil moodustasid Venemaa keisririigi Eesti alade Balti kubermangude talurahvakoolide süsteemi 1. astme, vallakool ja 2. astme, kihelkonnakool. Asehalduskorra ajal loodi linnades pea- ja alamrahvakoolid. 1786. aastal seadustati erakoolide loomine. Püsiv koolivõrk kujunes Eestis välja 19. sajandil. pisi|[[Heimtali vallakooli hoone]]
17. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni Eestis tegutses madalama astme talurahvakoolina mõisakool, mille ülalpidajaks oli mõis. Mõisakoolid eksisteerisid kõrvuti külakoolide, köstrikoolide ja vallakoolidega. Mõisakoolide tegevus katkes Suure näljahäda ja Põhjasõja tõttu 18. sajandi alguses. Uuesti hakati koole rajama 1730. aastatel.
Setomaa (ajaleht)
Ajalehe toimetaja on Ülle Kauksi.
Eesti haridus
Venemaa keisririigi ajastu
thumb|Palamuse kihelkonnakooli hoone juunis 2007 pisi|[[Palamuse kihelkonnakooli klassiruum. Tänapäeval Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum]] 19. sajandi esimese veerandi muudeti talurahvareformide käigus köstrikoolid uut tüüpi kihelkonnakoolideks – luteri usu kihelkonnakoolideks, mis moodustasid talurahvakoolide teise ehk kõrgema astme. Kihelkonnakool oli teise (kõrgema) astme talurahvakool, kuhu võeti õppima vallakooli lõpetanuid või muul viisil esimese astme hariduse omandanuid. Esimesed kihelkonnakoolid loodi Liivimaal Liivimaa kindralkuberner George Browne 1765. aasta koolipatendi alusel, esimeseks kihelkonnakooliks oli Kanepis aastatel 1804–1818 tegutsenud Kanepi kihelkonnakool.
pisi|[[Tallinna Kreiskooli ja Tallinna Linnakooli hoone, Vene tänav 22]] 1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem. 1803. aastal kinnitatud rahvahariduse esialgsete eeskirjade ja neid täpsustava ülikoolidele alluvate koolide määrustik seadustasid linnades 1-klassiliste elementaarkoolide ja 3-klassiliste kreiskoolide asutamise. Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.
1802. aastal taasavati Tartu ülikool rüütelkondadest sõltuva Balti (provintsiaal)ülikoolina. 12. detsembril 1802 Aleksander I kinnitatud asutamisaktiga sai ülikoolist saksakeelne Keiserlik Tartu Ülikool (Kaiserliche Universität zu Dorpat; Императорский Дерптский университет).
19. sajandi 1840. aastatel Liivimaa kubermangus ja 1880. aastatel Eestimaa kubermangu läänepoolsetel aladel toimus usuvahetusliikumine, mille käigus astus märkimisväärne osa nende alade maaelanikkonnast õigeusku. 1846. aastal rajati Riia Vaimulik Seminar, esialgu vaimuliku koolina Riia vikaarpiiskopi alluvuses. Erinevalt vene vaimulikest seminaridest, kuhu võeti vaid vaimulike lapsi, lubati Riia kooli ka talupoegade lapsed. 1846. aasta 26. jaanuaril andis Venemaa keiser Nikolai I korralduse asutada Liivimaa kubermangu igasse vasttekkinud õigeusukogudusse õigeusu kihelkonnakool ja abikoolid. 1840.- 1860. aastatel rajati kõigis Eesti linnades õigeusu linnakoguduste juurde õigeusu kirikukoolid. Õigeusu kirikukoolid olid algkoolid, mille ülesanne oli õigeusu koguduse liikmete laste õpetamine ning õigeusu vaimus kasvatamine. Õigeusu propageerimise eesmärgil olid kirikukoolide uksed avatud ka luterlastele. Õigeusu kirikukoolid olid üldreeglina koguduse ülalpidamisel ja osa kulusid kattis õppemaks. Õigeusu kirikukoolid allusid esialgu üksnes vene õigeusu vaimulikule ametkonnale. Kõrgem võim nende üle kuulus Riia peapiiskopile.
1861. aastal muudeti progümnaasiumideks Kuressaare ja Pärnu kreiskoolid, rajati juurde kõrgemaid linna-tütarlastekoole ja õigeusukoole. 1854. aastal alustas tegevust Eestimaa Rüütelkonna ülalpeetav Kuuda õpetajate seminar külakooliõpetajate ettevalmistamiseks ja 1861–1867 tegutsesid Tartus professorite juhendatud ja riikliku stipendiumiga toetatud pedagoogikakursused kreiskooli, progümnaasiumi ja gümnaasiumiõpetajate ettevalmistamiseks.
1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. 1873. aastast allutati ka linnades asuvad õigeusu kirikukoolid õppetöö liinis Venemaa rahvahariduse ministeeriumile ning nende tegevust hakkas kohapeal kontrollima õigeusu talurahvakoolide inspektor.
Kui 1803. aastal vastuvõetud esialgsed rahvahariduse eeskirjad panid linnades aluse kolmeastmelisele ühtluskooli põhimõttele rajatud koolivõrgule: elementaarkool, kreiskool, gümnaasium, siis 1820. aasta koolimäärustik aga hülgas ühtluskooli põhimõtte ja nägi ette rangelt seisuslike koolide loomise, seisuslikkuse printsiip ja erinevad koolitüübid eksisteerisid kuni Eesti Vabariigi väljakuulutamiseni.
1869. aastast tegutsesid maa-algkoolid ehk Venemaa keisririigi Rahvaharidusministeeriumile allunud ministeeriumikool (1-klassiline kolmeaastase või 2-klassiline viieaastase õppekursusega), Eesti esimene ministeeriumikool asutati 1887. aastal Sindis, 1911. aastal oli ministeeriumikoole 80. Ministeeriumikoolid avati maapiirkondades ja seaduse järgi võisid need olla ühe- või kaheklassilised. Esimene klass koosnes kolmest jaost ja andis vallakooli hariduse, teine klass koosnes kahest jaost ja vastas teise astme rahvakoolile. Tavaliselt olid koolid kaheklassilised, viieaastase õppeajaga ja ette nähtud mõlemast soost lastele. Ministeeriumikooli pidas üleval vald, õpetajale maksis palka Venemaa keisririik. Venestamise käigus allutati vallakoolid alates 1885. aastast Venemaa Keisririigi Rahvahariduse Ministeeriumile, millest ka nimetus ministeeriumikool, ning õppetöö viidi üle venekeelseks. Õppetöö ministeeriumikoolis kestis 15. septembrist 15. maini, koolis käidi umbes 180 päeva aastas. Kogu õpetus toimus alates kolmandast jaost vene keeles (erandiks olid emakeel, usuõpetus ja laulmine). Ministeeriumikoolis omandatud hea vene keele oskus andis andekamatele edasiõppimisvõimaluse kõrgemates õppeasutustes.
1880. aastate alghariduskooli reformi esimese ukaasiga allutati 1885. aastal Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kubermangu luteri usu rahvakoolid ja õpetajate seminarid Rahvaharidusministeeriumile. Teise aktiga seati sisse sarnaselt Venemaaga rahvakoolide direktorite ja inspektorite ametikohad Tartu Õpperingkonnas. Kolmandaks ja kõige olulisemaks aktiks olid tsaari poolt 17. mail 1887. aastal kinnitatud "Ajutised täiendavad eeskirjad algkoolide juhtimise kohta Liivi-, Kura- ja Eestimaa kubermangus". Eeskirjade juhtprintsiibiks oli Baltimaades samasuguse koolikorralduse kehtestamine, nagu see oli Venemaa sisekubermangudes.
1886. aastal töötas Liivimaa kubermangus 1097 maarahvakooli (123 kihelkonna- ja 974 vallakooli); 93% kõigist kooliealistest lastest sai õpetust kas koolis või kodus. 1880. aastal töötas Eestimaa kubermangus 532 kooli (2 seminari, 13 kihelkonna- ja 517 vallakooli). Kirjaoskamatuid oli 1881. aastal Liivimaa eesti alal 5,6%, Eestimaal 6%. Liivimaa kubermangu Saare- ja Muhumaal töötas 1886. aastal 148 kooli (Kaarma õpetajate seminar, 12 kihelkonna- ja 135 vallakooli). 1896. aastal oli kirjaoskamatuid Liivimaal 2%, Eestimaal ainult 0,6%. Balti kubermangudes kehtis osaline koolikohustus, talupoegade lapsed pidid saama koolieelset koduõpetust, millele järgnes 3- aastane õppimine alama astme alghariduskoolis ja usuõpetusliku järelõpetusena leeriõpetus.
Venestusajal, aastail 1887–1892 mindi koolides kõikides ainetundides (v.a usuõpetus) järk-järgult üle venekeelsele õpetusele. Erinevatel ettekäänetel suleti saksa koole. 1893. aastast keelati emakeel linnas mitte ainult õppekeelena, vaid ka õpilaste suhtlemiskeelena koolis.
Linnakoolid reorganiseeriti alates 1913. aastast kõrgemateks algkoolideks.
Eestis tol ajal kehtinud üsna keerukas koolisüsteem koosnes algkoolist (1.–4. klass), kõrgemast algkoolist (5.–8. klass) ja gümnaasiumist (sisaldas ka 5.–8. klassi). Gümnaasiumis õpiti pärast algkooli lõpetamist kaheksa aastat, millele võis lisanduda ka 2–3 ettevalmistusklassi. Samuti tegutsesid kutseõppeasutused.
Eesti iseseisvudes oli Veneaegne hariduskorraldus jätnud pärandiks kirju kogu mitmenimelisi algkoole: vallakoolid, kihelkonnakoolid, kirikukoolid, ühe- ja kaheklassilised ministeeriumikoolid, linnakoolid, kõrgemad algkoolid, kroonualgkoolid, eraalgkoolid, keskkoolide ettevalmistusklassid. See pärand tuli kiires korras likvideerida ja luua avalik rahvakool ehk kiires korras luua ühtluskool.
Eesti Vabariigis
Eestis oli kuni 1917. aastani kohustuslik läbida kolmeklassiline algkool, kusjuures see hakkas kehtima 10. eluaastast. 1919. aastal hakati õppetööd esimest korda läbi viima eesti keeles, kui 1918. aasta sügisel võeti vastu Eesti Ajutise Valitsuse määrus, mille kohaselt tunnistati õppekeeleks õpilaste emakeel ning 1. oktoobrist 1919 kehtestati üldine 4-aastane koolikohustus 9–14-aastastele lastele. 5. ja 6. klassid ei olnud sel perioodil algkoolide juures kohustuslikud, vaid vabatahtlikud. 1920. aastal vastuvõetud avalike algkoolide seadus kehtestas kohustusliku 6-klassilise alghariduse. Kõik senised talurahvakoolid ja linnaalgkoolid reorganiseeriti ühtse õppekava alusel töötavateks algkoolideks. Algkool moodustas ühtluskooli esimese astme.
1920. aasta 7. mail võttis Asutav Kogu vastu „Avalikkude algkoolide seaduse“, mille järgi pidi ühtluskooli esimene aste olema kuueklassiline kohustuslik emakeelne, tasuta ja ilmalik algkool, kusjuures koolikohustus pidi kestma kas 7.–16. eluaastani või algkooli lõpetamiseni. Alates 1924. aastast kehtestati koolikohustus 8-aastastele lastele. Algkoolile järgnes viieklassiline vabatahtlik ja tasuline keskkool, kuhu sai astuda ilma eksamita. Usuõpetus lülitati välja kooliprogrammst. Seaduse tegelik rakendamine lükkus mitmes osas edasi. 6-klassilise algkooli täieliku teostamiseni jõuti alles 1930. aastal. 1930. aastast kehtestati kuueklassiline koolikohustus.
1923. aastal olid Harju maakonnas 103 algkooli: Alavere algkool ja Pikva algkool Alavere vald; Anija algkool ja Kehra algkool Anija vald; Paldiski algkool Paldiski linn, Hageri algkool Maidla algkool, Adila algkool, Kelba algkool ja Rabivere algkool Hageri vald; Harku algkool, Ranna algkool,  Haabersti algkool Harku vald; Ingliste algkool ja Kädva algkool Ingliste vald; Hõreda algkool, Juuru algkool, Härgla algkool ja Mahtra algkool Juuru vald; Järvakandi algkool, Ahekõnnu algkool Järvakandi vald; Jõelähtme algkool, Kostivere algkool, Ülgase algkool, Jägala algkool, Noome algkool Jõelehtme vald; Kabala algkool, Kehtna algkool, Ohekatku algkool Kabala vald; Keila algkool,  Käosalu algkool, Klooga algkool Keila vald; Kernu algkool, Ruila algkool Kernu vald; Kiiu algkool, Kloostri algkool, planeeritud Audevälja algkool, Risti algkool, Vasalemma algkool, Ämari algkool, Põllküla algkool, Kodasuu algkool, Kaberneeme algkool Kiiu vald; Kohila algkool,  Lohu algkool, Pahkla algkool, Kurtna algkool, Saku algkool Kohila vald; Kolga algkool, Loo algkool, Hirvli algkool, Leesi algkool, Hara algkool,  Kolga vald; Kuimetsa algkool, Kuimetsa vald; Uuemõisa algkool, Oru algkool, Kurna algkool, Lehmja algkool Kuivajõe vald; Loksa algkool, Pärispea algkool, Viinistu algkool, Kõnnu algkool, Suru algkool Kõnnu vald; Laitse algkool, Nabala algkool, Naissaare algkool (Rootsi õpekeelega)  Laitse vald; Nehatu algkool, Maardu algkool, Kallavere algkool, Raudvere algkool Nehatu vald;  Nõmme algkool Nõmme alev; Nõva algkool, Variku algkool,  Nõva vald; Pakri algkool (Rootsi õpekeelega), Pakri vald; Pikavere algkool, Kiviloo algkool Peningi vald; Prangli algkool Prangli vald; Raasiku algkool, Haljava algkool Raasiku vald; Rae algkool, Vaida algkool, Aruküla algkool, Lagedi algkool Rae vald; Alu algkool, Rapla algkool, Hagudi algkool, Kodila algkool, Valtu algkool, Kuusiku algkool, Jalase algkool, Sikeldi algkool,   Raiküla vald; Palivere algkool, Kose algkool, Alavere algkool,  Ravila vald; Nissi algkool, Riisipere algkool, Munalaskme algkool,  Riisipere vald; Saku algkool Saku vald; Jälgimäe algkool, Saue algkool, Ääsna algkool, Jõgisoo algkool Saue vald;. Triigi algkool, Ardu algkool, Paunküla algkool Triigi vald; Varbola algkool, Kuusalu algkool, Pajaka algkool Varbola vald; Vihterpalu algkool Vihterpalu vald; Viimsi algkool Viimsi vald; Vääna algkool Vääna vald.
Valitsuse otsusega 1. septembrist 1920.a. avatigi kaks uut õpetajate seminari, nimelt Võrus ja Haapsalus. Haridusministeeriumi sooviks oli, et uued seminarid alustaksid tööd juba 1920. aasta sügisel, kuid raskused ruumide leidmisega ja kaadri komplekteerimisega võtsid mitu kuud aega. Uued seminarid Võrus ja Haapsalus alustasid tegevust 1921. aasta jaanuaris. Avatud seminarid koos juba varem tööd alustanud Tartu, Tallinna ja Rakvere õpetajate seminaridega etendasid küllaltki tähtsat osa Eesti kooli demokratiseerimisel.
7. detsembril 1922. aastal võttis Riigikogu vastu „Avalikkude keskkoolide seaduse“, selle järgi moodustas keskkool, mille üldiseks nimetuseks sai gümnaasium, ühtluskooli teise astme. Keskkooli kursus jaotus kaheks astmeks: alamaste (1.-2. klass) ühise õppekavaga ning ülemaste (3.–5. klass) erineva õppekavaga. Keskkooli ülemaste võis õppeainete laadi ja ulatuse järgi olla korraldatud humanitaar-, reaal-, majandus-, tehnika- jt eriaineliste harudena. Keskkooli lõputunnistus andis õiguse astuda ilma eksamita kõrgemasse kooli.
1925. aastal kehtestati tööstus- ja majanduskoolide seadused. Tööstuskoolid pidid ette valmistama õppinud töölisi, kes vastaksid meistrikutse nõuetele ja tehnilisi abilisi, mehaanikuid, masiniste jt. Majanduskoolid pidid valmistama ette õpilasi tööks riigi- ja omavalitsuse asutustes, kontorites ja pankades.
1937. aasta koolireformiga seadustati kaks paralleelset teed algkoolist gümnaasiumini. Esimesel juhul läbis õpilane 6-klassilise algkooli, millele järgnes 3-klassiline reaalkool ja 3-klassiline gümnaasium. Teisel juhul läbis õpilane esmalt 4-klassilise algkooli, siis 5-klassilise progümnaasiumi ja 3-klassilise gümnaasiumi.
Wienerwald
Wienerwald (Viini mets; baieri keeles Weanawoid, ladina keeles Mons Cetius) on metsane mägipiirkond, mis moodustab Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolse eelmäestiku Alam-Austria ja Viini liidumaades. 45 km pikk ja 20-30km lai küngastik on tihedalt metsastatud ning viinlaste seas populaarne puhkeala.
Eesti haridus
Eesti Vabariigis
1. augustil 1937. aastal moodustati keskkoolid progümnaasiumide ja reaalkoolidena järgmiselt:
Riigi- ja omavalitsuskoolid
Progümnaasiumid:
Jüri Kurvits (teadlane)
pisi|Jüri Kurvits 2021. aastal Arvamusfestivali teadusalal Jüri Kurvits (sündinud 1978 ) on eesti matemaatik.
Wienerwald
Asukoht
pisi
Jüri Kurvits (teadlane)
Ta on Tallinna Ülikooli matemaatika didaktika lektor ja Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika lektor.
Eesti haridus
Riigi- ja omavalitsuskoolid
Reaalkoolid:
Beaumont
Beaumont on mitme koha nimi:
Wienerwald
Geograafia
thumb|Pappelstraße [[Viini 14. ringkonnas Penzingis, mis on Wienerwaldiga külgnev elamurajoon]]
Wienerwaldi kõrgeim kõrgus on Schöpfl (893 m mere pinnast), kus asub Leopold Figli observatoorium. Olulised jõed Wienerwaldis on Wien, Schwechat ja Triesting. Kirdepoolseim Leopoldsberg, kust avaneb vaade Doonaule ja Viini nõole, moodustab Alpide idaotsa.
Kuigi Wienerwald on kaitsealune maastik ja oluline puhkeala, ohustab seda valglinnastumine. Lainzer Tiergarten, ulatuslik metssigade ja teiste metsaloomadega asustatud park, samuti Schwarzenbergpark, rajati Viini linna territooriumile 19. sajandil. Sandstein-Wienerwaldi looduspark asub Purkersdorfi lähedal, Viinist u. 20 km lääne pool. Seal on ka mõned koopad, näiteks Dreidärrischenhöhle ("kolme kurdi mehe koobas").
Eesti haridus
Erakoolid
pisi|[[Jakob Westholmi Gümnaasiumi hoone]] Progümnaasiumid: 1. J. Westholmi Eraprogümnaasium (poeglastele) Tallinnas, 2. E. Lenderi Eraprogümnaasium (tütarlastele) Tallinnas, 3. Tallinna Erakolledži Progümnaasium, 4. H. Treffneri Eraprogümnaasium (poeglastele) Tartus, 5. Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Eraprogümnaasium (tütarlastele) Tartus, 6. Viljandi Eraprogümnaasium (tütarlastele). 7. Võru Eraprogümnaasium. 8. Otepää Eraprogümnaasium. pisi|Lenderi Gümnaasiumi uus hoone Reaalkoolid: 1. H. Treffneri Erareaalkool (poeglastele) Tartus. 2. Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Erareaalkool (tütarlastele) Tartus. 3. Võru Erareaalkool.
Wienerwald
Geoloogia
Wienerwaldi mäeahelik on üleminek Ida-Alpide ja Karpaatide vahel, mida eraldavad Doonau ja mõned Viini lähedal asuvad tektoonilised jooned. Põhjaosa on Alpide liivakivivööndi osa, lõunaosa aga Põhja-Lubjakivialpide osa. Idas on piiriks termiline joon, mis moodustab geoloogilise murdejoone Viini nõoga. Kogu Wienerwaldi metsa põhjaosas kasvavad pöögid, tammed ja valgepöögid; lõunas on okaspuud, enamasti männid ja nulud. Viimases piirkonnas asub Föhrenberge (Männimägede) looduspark.
Eesti haridus
Erakoolid
Gümnaasiumid: 1. J. Westholmi Eragümnaasium (poeglastele) Tallinnas. 2. E. Lenderi Eragümnaasium (tütarlastele) Tallinnas. 3. Tallinna Erakolledži Gümnaasium. 4. H. Treffneri Eragümnaasium (poeglastele) Tartus. 3. Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Eragümnaasium (tütarlastele) Tartus. 6. Viljandi Eragümnaasium (tütarlastele). 7. Võru Eragümnaasium.
Erakeskkoolid õigustega õpilastele. pisi|[[Tallinna Prantsuse Lütseumi hoone]] Progümnaasiumid: 1. Prantsuse Lütseumi Eraprogümnaasium Tallinnas. 2. A. Tõrvand-Tellmanni Erakolledži Progümnaasium Tallinnas. 3. Tallinna Vene Eraprogümnaasium. 4. Tallinna Saksa Eraprogümnaasium (tütarlastele). 3. Tallinna Toomkooli Eraprogümnaasium. 6. Pärnu Saksa Eraprogümnaasium. 7. Rootsi Eraprogümnaasium Haapsalus.
Wienerwald
Ajalugu
Wienerwald on olnud asustatud ilmselt alates 8. sajandist. Wienerwald oli kuninglik jahipiirkond 11. sajandist kuni 1850. aastani. Avaaride mõjul asus siia pärast Suurt rahvasterännet elama slaavi elanikkond, mis võib seletada külanimesid nagu Döbling, Liesing või Gablitz. Alates 16. sajandist tegeleti metsandusega. Umbes 1840. aastal alanud tööstusareng soodustas piirkonna asustamist.
Eesti haridus
Erakoolid
Reaalkoolid: 1. Rakvere Erareaalkool (tütarlastele).
Wienerwald
Ajalugu
Läbi Wienerwaldi põhjaosa (Tulln an der Donaust) toimus kuningas Jan III Sobieski Poola vägede marss, mis pidi 1683. aasta septembris Viini aitama.
Eesti haridus
Erakoolid
Õigusteta erakeskkoolid ja eragümnaasiumid
Wienerwald
Ajalugu
1870. aastal tehti plaane suurem osa metsast maha võtta, kuid see põhjustas ulatusliku avalikkuse vastupanu, mille üks tähtsamaid tegelasi oli Josef Schöffel. 1987. aastal kirjutasid Viini, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaade kubernerid alla Wienerwaldi deklaratsioonile, et kaitsta piirkonna loodust.
Eesti haridus
Erakoolid
Progümnaasiumid: 1. Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži progümnaasium. 2. Ühendatud Usklikkude Haridusseltsi Eraprogümnaasium Tallinnas.
Jüri Kurvits (teadlane)
Doktoritöö "Development of proportional reasoning and rational numbers" kaitses ta Helsingi ülikoolis.
Valvaja
Valvaja oli aastal 1898 Tallinnas asutatud karskus- ja vabaharidusselts. Seltsi tegevus lõppes 1930. aastatel. Seltsi tegevusalade hulka kuulus koorilaul, orkestri- ja näitemäng ning kehakultuur.
Alates 8. veebruarist 1910 tegutses Valvaja Väike-Pärnu maantee 31 Käsitööliste seltsi hoonetes. Uued suuremad ruumid võimaldasid seltsi tegevust laiendada ja eriti heaks kujunesid sportimisvõimalused. Kalevi võimla esise muruväljaku kohal asunud ruumid õnnistati sisse 16. aprillil 1910. Valvaja peakoosolekul 1. novembril 1910 kinnitati Krulli masinatehase külmutusseadmete meistri August Paasi eestvõtmisel spordiosakonna kodukord. Osakonda registreerus 27 mees- ja 7 naistöölist Lutheri vabrikust, Dvigatelist ning raudtee- ja sadamatehasest.
Esimese maailmasõja ajaks kujunes aga olukord, kus Valvaja tegevus oli mitmekesine, kuid üheski valdkonnas mitte eriti tugev. Kui Lutheri vabriku rahvamaja anti 1914. aastal üle sõjaväevõimudele, kolisid rahvamajas peavarju saanud bolševikud Valvaja ruumidesse. Bolševikud pääsesid ka Valvaja juhatusse ja võtsid seltsi juhtimise 1915. aastal lõplikult üle. Kuna Valvaja oli ametlikult karskusselts, siis ei takistanud Saksa võimud okupatsiooni ajal seltsi tegevust.
Jüri Kurvits (teadlane)
Raamat
2015. aastal ilmus Jüri Kurvitsa kaasautorlusel teos "Investeeringute matemaatika alused" (kirjastus Argo)
Valvaja
Kui kommunistid 1917. aasta oktoobris võimule said, moodustati endise Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupi juhi Julius Rossfeldti ja Alfred Umbergi eestvedamisel Valvaja näitetrupist 1917. aastal Tallinna Tööliste Teater. Enne seda, 1916. aastal oli rühm Tartu Vanemuise teatrist lahkunud näitlejaid rajanud Tallinnas Pandorini seltsi juurde kutselise teatri, mida 1917. aastal hakati nimetama Tallinna Draamateatriks. Samal aastal ühines trupi tuumik Tallinna Tööliste Teatriga. Viimane andis etendusi Tallinna saksa teatri majas.
Hoone hävines 1944. aasta märtsipommitamise tagajärjel
Eesti haridus
Erakoolid
Reaalkoolid: 1. Kuressaare Saksa Erareaalkool. 2. Rakvere Saksa Erareaalkool. 3. Viljandi Saksa Erareaalkool. 4. Narva Saksa Erareaalkool. 5. Tallinna Juudi Erareaalkool. 6. Tartu Juudi Erareaalkool. 7. Valga Läti Erareaalkool.
Ajutiselt töötasid avalikud keskkoolid, mis keskkoolide ümberkorraldamise tõttu olid määratud järk-järgult sulgemisele. Progümnaasiumid (lõpetasid kava kohaselt tegevuse 1. aug. 1941.). 1) Petseri Progümnaasium. 2) Tartu Pedagoogiumi Progümnaasium. 3) Tallinna 7. Progümnaasium (poeglastele). 4) Tallinna 6. Progümnaasium (vene õppekeelega). 5) Tartu 3. Progümnaasium. 6) Tartu 4. Progümnaasium (saksa õppekeelega). 7) Tapa Progümnaasium. 8) Türi Progümnaasium. 9) Vändra Progümnaasium. 10) Tõrva Progümnaasium. Reaalkoolid (lõpetasid tegevuse 1. aug. 1939): 11) Tartu 4. Reaalkool (vene õppekeelega). Eraprogümnaasiumid: Eliisekooli Tütarlaste Eraprogümnaasium (lõpetas tegevuse 1. augustil 1938). Erareaalkoolid: Tartu Erareaalkool (lõpetas tegevuse 1. aug. 1939).
1940. aasta ja keskkoolid
1940. aastal suleti Vabariigi Presidendi otsusega kõik keskkoolide seaduse ja gümnaasiumide seaduse alusel avatud keskkoolid, gümnaasiumid ja kolledžid ühes nende juures töötavate kõrvalklasside ning algkoolidega. Vabariigi Presidendi otsusega nr 327 asutati avalike õppeasutistena keskkoolid, arvates 19. augustist 1940:
Märt Rahi
Märt Rahi (sündinud 6. mail 1941 Tartus) on eesti bioloog-biofüüsik.
Ta on töötanud Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis ning pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Elulugu
Märt Rahi on metsaametniku poeg.
Lõpetas 1959 Tallinna 20. Keskkooli ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna; bioloogiakandidaat (1975, Tartu ülikool), väitekiri "Исследование водно-физических параметров в связи с фотосинтезом и транспирацией". Töötanud AAI-s ja FAI-s (1964–1987) laborandina, aspirandina, teadurina; ZBI-s (1987–2004) insenerina, vanemteadurina, teadussekretärina. Aastast 2005 EPMÜ Põllumajandus ja Keskkonnainstituudi teadussekretär.
Töid taimeanatoomia ja veerežiimi seostest, elektronmikroskoopia rakendustest mükoloogias ja entomoloogias. Toimetas ZBI ajaloo ülevaate- ja aastaraamatuid 1995–2002.
Maximilian Rötscher
pisi|300px|Kunagise Tartu panga hoone asub pildil paremal Maximilian Wolfgang Amadeus Rötscher (23. juuni 1837 Bromberg, Preisimaa – 26. detsember 1886) oli Preisimaalt pärit Eesti arhitekt, kes tegutses Tartu linnaarhitekti ja Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjana.
Rötscher lõpetas Friedrichstadti gümnaasiumi, töötas mitmesugustes ehitusbüroodes ja käis ka Berliini akadeemias, mida aga ei lõpetanud. 1862 tegi müürimeistri eksami. 1863 kutsus Liphardt ta Tartusse, kus Rötscher sai 1864. aastal linnaarhitektiks ja 1874. aastal Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjaks. Aastal 1878 lahkus ta ülikooli ja 1880 linna teenistusest.
Rötscheri tuntuim ehitis Tartus on kunagise Tartu Panga hoone Raekoja platsil.
Messier 27
Messier 27 ehk Hantli udukogu (ka M27 ja NGC 6853) on udukogu Rebase tähtkujus. See asub 1360 valgusaasta kaugusel Maast.
Charles Messier avastas selle 1764. aastal. See oli esimene avastatud planetaarudu.
Charles R. Jackson
thumb|Charles Jackson (1950) Charles Reginald Jackson (6. aprill 1903 Summit, New Jersey – 21. september 1968 New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.
Napalm Death
thumb|Napalm Death esinemas 2011. aastal
Charles R. Jackson
Ta on tuntud tänu oma 1944. aastal ilmunud romaanile "The Lost Weekend".
Napalm Death
Napalm Death on Inglismaal Birminghami lähedal 1981. aastal asutatud grindcore-ansambel. Ta on üks grindcore ' i rajajaid.
Kuigi ansambli asutajaliikmetest ei kuulu tänaseni keegi ansamblisse, on suurema osa ansambli ajaloost olnud liikmeteks laulja Mark "Barney" Greenway, basskitarrist Shane Embury, kitarrist Mitch Harris ja trummar Danny Herrera.
Napalm Death on esinenud Eestis neli korda: 1994 Tallinna Lauluväljakul Rock Summeril, 2007 Tartus Klubis Illusion Hard Rock Clubi 10. sünnipäeval, 2011 Vana-Vigalas Hard Rock Laagris ning 2017 Tallinnas klubis Tapper.
Tsässonalump
Tsässonalump on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tiastõ külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.
Baldwin Spencer
pisi| Winston Baldwin Spencer (sündinud 8. oktoobril 1948) on Antigua ja Barbuda poliitik. Ta oli 24. märtsist 2004 kuni 13. juunini 2014 Antigua ja Barbuda peaminister.
Alates 6. jaanuarist 2005 oli ta ka välisminister.
Germaine Dieterlen
Germaine Dieterlen (15. mai 1903 Pariis – 13. november 1999 Pariis) oli prantsuse etnoloog ja visuaalantropoloog. Dieterlen oli Marcel Maussi õpilane ning tegi koostööd Marcel Griaule'i (1898–1956) ja Jean Rouch'iga (1917–2004). Tema peamisteks uurimisteemadeks olid müüdid, initsiatsiooniriitused, esemed, rituaalid ja sotsiaalne struktuur. Ta on kõige tuntum oma uurimistöö poolest Mali dogonite ja bambarade kohta, kelle seas ta elas 20 aastat. Üks tema peateoseid on koos Marcel Griaule'iga kirjutatud "Tuhkur rebane" (Renard Pâle. Ethnologie des Dogon, 1965).
Baldwin Spencer
Enne poliitikasse siirdumist oli ta ametiühinguliider. Aastal 1989 valiti ta parlamenti.
Ta on Ühendatud Progressiivse Partei esimees.
132 eKr
Aasta 132 eKr ehk ab urbe condita DCXXII (622).
B2G Group OÜ
B2G Group OÜ (varasema nimega Alexela Group OÜ) on Eesti keemiatööstuse ettevõte, mille suurim liige on Kiviõli Keemiatööstus.
Enamusosanik on Heiti Hääl. Ettevõtte juhatusse kuuluvad Mikhail Kazarin ja Hans Pajoma, juhatuse esimees on 2022. aastast Marti Hääl. B2G on valdusfirma AVH Grupp AS koosseisus ja Eesti Tööandjate Keskliidu liige.
Ettevõte on kuulunud saja Eesti väärtuslikuma ettevõtte edetabelisse: oli seal 2019. aastal 55. kohal, 2020. aastal 85. kohal ja 2021. aastal 64. kohal.
J. P. Manoux
J. P. Manoux, õieti Jean-Paul Christophe Manoux (sündinud 8. juunil 1969 Fresnos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Joglland
thumb|Joglland [[Fischbach (Steiermark)|Fischbachi lähedal]]
B2G Group OÜ
Ajalugu
Laane juhtimise ajal sisenes Alexela Group Läti ja Soome energiaturgudele ning laiendas oluliselt oma energiaturgu, kui omandas 2018. aastal 220 Energia ja hakkas 2020. aastal tootma biometaani. Suurimad tütarettevõtted olid 2021. aasta seisuga Alexela AS (mis loodi Alexela AS-i, Alexela Energia AS-i ja Alexela Oil AS-i ühendamisega), Kiviõli Keemiatööstus, Alexela Logistics ja Tiki Treiler, AS Kohimo, 220 Energia, AS Bestnet, OmaKoduMaja. Alexela Grupp ehitas Paldiskisse veeldatud maagaasi ehk LNG terminali, mis valmis 2022. aasta sügiseks.
Kara Mustafa Paša
pisi|Kara Mustafa Paša Kara Mustafa Paša (osmanitürgi keeles مرزيفونلى قره مصطفى پاشا‎; sündinud 1634/1635. aastal Merzifonis Rumi ejaletis – 25. detsember 1683 Belgrad Budini ejalett) oli Osmanite riigi suurvesiir ja sõjaväelane, kes pärast ebaõnnestumist Viini lahingus lämmatati sultan Mehmed IV käsul.
B2G Group OÜ
Ajalugu
2023. aastal korraldati Alexela kontserni struktuur ümber ning valdusfirma funktsiooni võttis üle AVH Grupp AS, mis varem haldas Alexela vara ja tegeles ettevõtete soetamisega. Alexela Group nimetati ümber B2G Groupiks ning sestpeale on ettevõtte peamised tegevusvaldkonnad keemiatööstus ja põlevkivi kaevandamine.
Joglland
Selle nimi on tõenäoliselt tuletatud nimest Jaakob (võib-olla Sankt Jakob im Walde külast), mis selles piirkonnas on sageli moondunud Joggli või Jackli nimeks. Piirkonda kirjeldab kirjanduses Steiermargi luuletaja Peter Rosegger, kes kasvas üles Alplis põllumehe pojana.
Asukoht ja maastik
thumb|upright=1.6|Joglland - Waldheimati piirkonna asukoht, Viini ja Grazi vahel, Semmeringist kagus
Selle Mittelgebirge-iseloomuga piirkonna kõrgeimad punktid on Wechseli massiivi tipud – näiteks Hochwechsel (1742 m), Herrenstein (1448 m) ja Hochkogel (1314 m) – Wildwiesen (1254 m), Masenberg (1261 m) ja Rabenwaldkogel (1281 m).
Piirkonnast voolavad välja Feistritzi ja Lafnitzi jõed.
Tondi jutud
"Tondi jutud" oli Kanal 2 eetris olnud vestlussaade, mida juhtis Peeter Oja kehastatud keskealine telereporter Richard Tont – väljamõeldud tegelaskuju, kes järgib püüdlikult kõiki ameerika talkshow reegleid. Lisaks Ojale olid saates osalised DJ Mart Juur ja Tibi, keda kehastas Diana Lank.
Saate toimetajad Tiina Jõgeda, Villu Kangur, Juku-Kalle Raid ja Peep Pedmanson. Režissöör Maire Radsin, produtsendid Tõnis Haavel ja Rando Pettai.
Olga Knipper-Tšehhova
Olga Leonardovna Knipper-Tšehhova (vene Ольга Леонардовна Книппер-Чехова; 21. september (9. september vkj) 1868 – 22. märts 1959 Moskva) oli vene teatrinäitleja.
Olga Knipper oli abielus Anton Tšehhoviga 1901–1904, kuni viimase surmani.
Joha Heiman
19-aastane Joha Heiman saabus Prantsusmaale 1930. aastal. Ta elas Pariisis oma tädi juures, seejärel tütarlaste pansionis. Ta töötas õmblejana ja õpetas saksa keelt. 1934. aastal tutvus Joha Jean-Paul Ruskoné'ga ja abiellus. Sündis poeg Yvon. Abielu ei olnud õnnelik ja see lahutati. Georges Brassensiga tutvus Joha Heiman Pariisis 1947. aastal, ligi kümme aastat enne muusiku tähelendu. Armastuslugu kestis üle 30 aasta.
Brassensi inspireeris eestlanna sedavõrd, et ta pühendas oma kõige kaunimad laulud ("Je me suis fait tout petit", "Saturne", "J'ai rendez-vous avec vous") Johale. Georges ja Joha armastasid teineteist, kuid eelistasid elada eraldi ega abiellunud kunagi. "Mul on au mitte paluda Sinu kätt," kirjutab Georges Brassens laulus "La non-demande en mariage" (1966), austusavalduses Joha Heimanile, keda tuhanded Brassensi austajad tundsid nimega Püpchen (saksa keelest Püppchen – nukuke). Pärast Georgesi surma 1981. aastal jäi Joha aastateks üksi. Püpchen suri 1999. aastal ja on maetud Georgesi kõrvale Sète'i linna Py kalmistule.
Georges Brassensist ja Joha Heimanist on valminud Eesti Pariisi Suursaatkonna korraldatud fotonäitus "Daam tema mõtteis ... Kaaslased elus: Georges Brassens ja tema eestlannast muusa Joha Heiman". Näitusel esitatud fotod pärinevad Josée Stroobantsi, laulja sõbra ja fotograafi kollektsioonist, Georges Brassensi muuseumi arhiivist ning Joha Heimani lähedaste erakogudest. Fotokogu võimaldab elada kaasa erakordsele sõprusele ja armastusloole, mis ühendas Georges Brassensi Joha Heimaniga, kes mõjutas märkimisväärselt Prantsuse kultuuripärandiks saanud teoseid.
Georges Brassensi auks, kelle muusa eestlanna oli, korraldas Prantsuse Suursaatkond Eestis 2011. aastal Tallinnas näituse ja kontserdiõhtu.
Olga Knipper-Tšehhova
Ta oli Moskva Kunstiteatri esinäitleja. Oma näitlejadebüüdi tegi ta Aleksei Tolstoi tragöödias "Tsaar Fjodor Joannovitš", mille lavastas Konstantin Stanislavski.
Perekond ja suguvõsa
Tema ema oli tuntud laulja ja muusikapedagoog Anna Knipper. Olga vanem vend Konstantin oli insener ja noorem vend Vladimir oli tuntud ooperilaulja.
Tal oli vähemalt kaks last: tütar Olga oli saksa filminäitleja ja poeg Lev oli helilooja.
Abdoulkader Kamil Mohamed
pisi|Abdoulkader Kamil Mohamed (2019) Abdoulkader Kamil Mohamed (sündinud 1951) on Djibouti poliitik, alates 1. aprillist 2013 Djibouti peaminister.
Shigeo Sugimoto
Shigeo Sugimoto (jaapani keeles 杉本 茂雄 Sugimoto Shigeo; 4. detsembril 1926 Hyogos – 2. aprillil 2002) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Abdoulkader Kamil Mohamed
Ta kuulub parteisse Rahvaühendus Progressi eest.
Ta on õppinud Prantsusmaal Limogesi ülikoolis.
Shigeo Sugimoto
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1951–1954 3 mängu.
Wolfgang Herrndorf
pisi|Wolfgang Herrndorf aastal 2011 Wolfgang Herrndorf (12. juuni 1965 Hamburg – 26. august 2013 Berliin) oli saksa kirjanik, kunstnik ja raamatuillustraator.
Elu ja looming
Wolfgang Herrndorf õppis Nürnbergi kujutavate kunstide akadeemias maalimist. Ta töötas erinevates kirjastustes illustraatori ja kirjanikuna. 2002. aastal ilmus tema debüütromaan "In Plüschgewittern". Kriitikud liigitasid romaani popkultuuri teoseks. 2007. aastal ilmus omavahel seotud lühijuttude kogu "Diesseits des Van-Allen-Gürtels". Kirjanikuna saavutas Herrndorf läbimurde 2010. aastal, kui ilmus tema arenguromaan "Tschick" (e.k. "Miks me varastasime auto"), mille peategelased on umbes 14-aastased. Romaani on saksakeelsena müüdud üle kahe miljoni eksemplari, seda on korduvalt auhinnatud ja tõlgitud kümnetesse keeltesse. 2011 ilmus romaan "Sand", milles on ühendatud kriminaalromaani, ühiskondliku romaani ja ajaloolise romaani jooned. Järgmisel aastal sai ta selle eest Leipzigi raamatumessi auhinna. Herrndorf oli kirjanike jalgpallimeeskonna Autonama liige. Veebruaris 2010 diagnoositi kirjanikul pahaloomuline ajukasvaja ning Herrndorf hakkas pidama blogi "Arbeit und Struktur", milles kirjeldas oma elu selle haigusega. See ilmus 2013 postuumselt raamatu kujul, nii nagu kirjanik oli soovinud. 26. augustil 2013 sooritas Herrndorf Berliinis enesetapu. 2014. aastal avaldati romaani "Tschick" lõpetamata järg, mis oli kirjutatud naistegelase isa vaatepunktist. Selle pealkiri oli "Bilder deiner großen Liebe". Aasta hiljem lavastati romaan Dresdeni Staatsschauspieli teatris.
Karl Klein
Karl Klein VR II/3 (29. mai 1894 Tallinn – 3. juuni 1967) oli Eesti ujuja ja sporditegelane.
Lõpetas 1913. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1918 Riia Polütehnikumis ning 1922–1926 Tartu Ülikoolis kaubandust.
Sportima hakkas 1911 Tallinna Valvaja spordiosakonnas, omandas iseseisvalt ujumisoskuse, sai süstemaatilise ujumisõppe Anton Õunapuult. Astus 1913 Tallinna Kalevisse. Võitis I Eesti üliõpilaste olümpial 1914 viievõistluse. Võistles 1918. aastal mitteametlikel Eesti ujumise meistrivõistlustel. Töötas Kalevis ujumisõpetajana, oli 1917 Pirital ujumiskursuste korraldaja.
Ta võttis mereväe dessantpataljonis ja kompaniiülemana Kalevlaste Malevas osa Vabadussõjast. Sai autasuks talu Kloogal.
Oli 1919. aastal I spordikongressi organiseerijaid. Aastatel 1928–1933 oli ta EKRAVE Liidu veespordiosakonna abijuhataja.
Knipper
Knipper on perekonnanimi.
Moonaküla
Moonaküla on Rakvere loodepoolsem linnaosa ja paikneb Tallinna–Narva raudteeliinist põhja pool.
Luis Videgaray Caso
thumb|Luis Videgaray Caso Luis Videgaray Caso (sündinud 10. augustil 1968 Méxicos) on Mehhiko poliitik, ta kuulub Institutsioonilis-Revolutsioonilisse Parteisse.
Moonaküla
Nimest
Moonaküla on nime saanud Rakvere mõisa moonakate järgi.
Ajalugu
Moonaküla sai linnaosaks pärast mõisamaade võõrandamist.
Luis Videgaray Caso
Ta oli 1. detsembrist 2012 kuni 7. septembrini 2016 Mehhiko rahandusminister. 4. jaanuarist 2017 kuni 30. novembrini 2018 oli ta Mehhiko välisminister.
Moonaküla
Tänavad
Esimesed tänavad planeeriti 1920. aastatel.
Luis Videgaray Caso
Ta lõpetas aastal 1994 Mehhiko Autonoomse Tehnikainstituudi majanduse bakalaureusena tööga "Failure of the market, the regulation and incentives: Case of the mexican port’s privatization” ("Turu häired, regulatsioonid ja stiimulid: Mehhiko sadamate erastamise juhtum). Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis sai ta majandusdoktoriks väitekirjaga "The fiscal response to oil shocks".
Moonaküla
Tänavad
Praegu paiknevad linnaosas järgmised tänavad: Koidu, Eha, Lääne, Põhja, Valguse, Videviku, Pilve, Looduse, Kiire, Kesk, Tähe, Söödi, Lina, Niidu, Välja, Mahla, Pilve, Lääne põik, Põhja põik, Kesk põik ja Koidu põik tänavad. Üks peatänavaid on Näituse tänav, mis saab alguse lõuna pool raudteed paiknevast Mõisavälja linnaosast ning jätkub Moonakülast põhja pool, Rakvere valla territooriumil, Põhjakeskuse suunas.
Luis Videgaray Caso
Ta kuulub aastast 1989 Institutsioonilis-Revolutsioonilisse Parteisse. Aastatel 2011–2012 oli ta Institutsioonilis-Revolutsioonilise Partei México osariigi pealik. 1. detsembrist 2012 kuni 7. septembrini 2016 oli ta Mehhiko rahandusminister. Pärast Donald Trumpi kohtumist 31. augustil 2016 Mehhiko presidendi Enrique Peña Nietoga astus ta 7. septembril 2016 Mehhiko rahandusministri ametist tagasi (teda peeti Donald Trumpi ja Enrique Peña Nieto vastuolulise kohtumise peamiseks korraldajaks).
Moonaküla
Elanikud
Elanikke on kokku u 300. Selles linnaosas on elanud dirigent ja haridusjuht Ernst Rosenberg-Raatma (1891–1959) ja arhitekt Ado Eigi (1938–2008). Tänapäeval elavad seal näiteks luuletaja Urve Tinnuri, näitleja Erik Ruus, avaliku elu tegelased Marko Torm, Ain Suurkaev, Marko Pomerants.
Tänapäev
Moonakülast põhja pool, Rakvere valla Tõrremäe külas, asub maakonna suurim ostukeskus - Põhjakeskus. Moonaküla linnaosas asuvad ettevõtted Virumaa Mööbel, AS Maag Konservitööstus, Puider OÜ, metallitehas AS Astera. Elamutest on Moonakülas ehitatud peamiselt viilkatustega eramaju, aga ka paariselamuid ning ridaelamuid. Moonaküla linnaosa vanem on Jüri Eljas.
Viivikonna kihistu
Viivikonna kihistu (inglise Viivikonna Formation) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistu on nime saanud Viivikonna asula järgi.
Kihistu stratotüüp on Viivikonna karjäär, kus läbilõige aktiivse kaevandamise tõttu on pidevalt muutumas.
Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke: Kihistu koosneb lubjakivist, mis sisaldab vahekihtidena kukersiiti. Läänes läheb see kukersiidi osakaalu vähenedes ühtlaselt üle Pihla kihistuks, lõunas aga Dreimani kihistu mergli vahekihtidega lubjakivideks.
Hansische Geschichtsblätter
Hansische Geschichtsblätter on Hansa Liidu ajaloo teemaline saksakeelne erialaajakiri, mida annab välja Hansischer Geschichtsverein. Ajakiri ilmub 1871. aastast.
Kriiva järv
Kriiva järv (ka Griva järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kriiva külas. Veekogu pindala on 0,8 ha.
Joonase Lood
"Joonase Lood" (inglise keeles "Jonah: A VeggieTales Movie") on 2002. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm.
Sainte-Catherine (Pas-de-Calais)
pisi|Vaade Sainte-Catherine'is
Sainte-Catherine (mitteametlikult ka Sainte-Catherine-lès-Arras; pikardi: Sainte-Cat'leine-lès-Aro) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Sainte-Catherine on suur eeslinn, vaid 1,6 km Arrasi kesklinnast põhja pool, maanteede D264 ja D63 ristmikul.
Suvila
pisi|Suvila pisi|Datšad [[Volga jõe ääres]] Suvila ehk suvemaja ehk suvekodu on suvitamiseks (suvepuhkuse veetmiseks) mõeldud maja.
Suvilad asuvad üldiselt hajaasustusega maapiirkondades või suvitusasulates, veekogude ääres, saartel.
Suvila võib olla kõigi mugavustega (elekter, küte, veevärk, kanalisatsioon), kuid ka ilma.
Suvila juurde võivad kuuluda saun, oma kaev, peenramaa jne.
On olemas ka üürisuvilad, mida saab tasu eest üürida.
Venemaal ja teistes endise Nõukogude Liidu liikmesriikides nimetati aianduskooperatiivide kruntidele rajatud mugavusteta suvilaid datšadeks.
131 eKr
Aasta 131 eKr ehk ab urbe condita DCXXIII (623).
Jerry Nelson
Jerry L. Nelson (10. juuli 1934 – 23. august 2012) oli Ameerika Ühendriikide nukunäitleja.
Hubert Ingraham
pisi|Hubert Ingraham 2009. aastal. Hubert Alexander Ingraham (sündinud 4. augustil 1947) on Bahama poliitik.
Ta oli 21. augustist 1992 kuni 3. maini 2002 ja 4. maist 2007 kuni 8. maini 2012 Bahama peaminister.
Hubert Ingraham on hariduselt jurist.
Ta on erakonna Vaba Rahvuslik Liikumine esimees.
Esimest korda valiti ta parlamenti aastal 1977 ning on seejärel kuuel korral tagasi valitud.
Siniallikas
Siniallikas on mitme Eesti allika nimi:
Anastassija Baburova
Anastassija Baburova (vene: Анастасия Эдуардовна Бабурова, ukraina: Анастасія Едуардівна Бабурова; 30. november 1983 Sevastopol – 19. jaanuar 2009 Moskva) oli Ukraina kodanikust ajakirjanik, kes mõrvati 2009. aasta jaanuaris koos Stanislav Markeloviga Moskva kesklinnas. Mõrv on 2010. aasta juuni seisuga lahendamata.
Baburova töötas ajalehes Izvestija ja oli Novaja Gazeta koosseisuväline kaastööline. Ta oli õppinud Moskva Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust.
Kopti keel
Kopti keel on egiptuse keele viimane faas pärast vara-, vana-, kesk-, uus-, (hilisegiptuse) ja demootilist keelt.
Kopti keele sõnavara on tugevasti mõjutanud kreeka keel.
Black Canyon
pisi|Black Canyon aastal [[1871]] Black Canyon on Colorado jõe moodustatud kanjon Ameerika Ühendriikides Arizona ja Nevada osariigi piiril.
Selle geograafilised koordinaadid on.
1930. aastatel rajati kanjonisse Hooveri pais.
Robert Baden-Powell
pisi|Robert Baden-Powell Robert Stephenson Smyth Baden-Powell (22. veebruar 1857 London – 8. jaanuar 1941 Nairobi, Aafrika) oli Suurbritannia sõjaväelane (kindralleitnant), kirjanik ja kunstnik, kes on tuntud eelkõige ülemaailmse skaudiliikumise algatajana. Lord.
1933. aastal anti talle Eesti Punase Risti I järgu I astme teenetemärk.
Elulugu
Robert Stephenson Smyth Baden-Powell sündis 22. veebruaril 1857 Londonis. Tema isa oli Suffolkist pärit Oxfordi ülikooli professor, matemaatik ja teoloog H. G. Baden-Powell. Roberti ema Henrietta Grace oli kunstiarmastaja ja akvarellimaalija, Briti Kuningliku mereväe admirali William Henry Smythi tütar. Roberti emapoolne vanaisa Thomas Warington oli 1800ndatel Briti suursaadik Napolis. Robert sai nime ristiisa Robert Stephensoni järgi, kes oli raudtee- ja tsiviilinsener. Perekonnaringis kutsuti Robertit Stephe'iks (Steve'iks).
Isa suri, kui Robert oli kolmeaastane, kuid tänu energilisele emale said kõik lapsed hea kasvatuse ja tegutsemisvabaduse ning suure loodusearmastuse. Poiss saadeti õppima Rose Hill Schooli Tunbridge Wellsis. Koolis poiss erilise andekusega silma ei paistnud, kuid 1876. aastal ohvitserikatseid sooritades näitas häid tulemusi ratsaväe ja jalaväekatsetel. Järgnes kiire karjäär sõjaväes Indias ja Aafrikas, kus Buuri sõja ajal saavutas legendaarse kuulsuse Mafekingi linna komandandina.
Sõja lõppedes 1900 pöördus Baden-Powell kindralmajori auastmes tagasi Inglismaale ja avastas oma hämmastuseks, et tema sõduri käsiraamat "Aid to Scouting" ("Luuramise abimaterjal") oli saanud hinnatud lugemisvaraks inglise poiste hulgas. Avastusest innustust saanud, hakkas Baden-Powell kirjutama uut raamatut "Scouting for Boys" ("Luuramine poistele") ja korraldas praktiliste kogemuste saamiseks paarikümnele poisile laagri Brownsea saarel. Seda laagrit loetakse skaudiliikumise ametlikuks algusajaks.
1912 abiellus Baden-Powell endast 32 aastat noorema Olave St Claire Soamesiga (1899–1977). Paaril oli kolm last, poeg Arthur Robert Peter Baden-Powell (1913–1962) ning tütred Heather Grace Baden-Powell (1915–1986) ja Betty St Clair Baden-Powell (1917–2004).
1937. aastal Hollandis toimunud Jamboreel pidas Baden-Powell oma lahkumiskõne. Suurte teenete eest anti talle lordi tiitel (Lord Baden-Powell of Gilwell).
Baden-Powell suri 8. jaanuaril 1941 Aafrikas ja on maetud Püha Peetruse kalmistule (St Peter's Cemetery in Nyeri) Nyeris Keenias. Keenia valitsus kuulutas Baden-Powelli haua rahvuslikuks mälestuspaigaks.
Nouse, Inkeri
"Nouse, Inkeri" (Tõuse, Ingeri) on Ingerimaa hümn.
Hümni sõnad ja meloodia kirjutas Mooses Putro aastal 1888. Hümni teise salmi sõnad kirjutas Paavo Räikkönen. hümni esitati esimest korda üle-Ingerimaalisel laulupeol aastal 1899.
Hümn oli ka lühiajaliselt eksisteerinud Põhja-Ingeri Vabariigi hümn.
Hümni sõnad
Nouse, Inkeri, jo herää työhön, aamun koi jo sulle heijastaa! Valoa jo elämäsi yöhön leviää, oi armas synnyinmaa! Väikkyen jo aamun sätehissä toivo herää lastes sydämissä. Nouse, Inkeri, jo loppuu yö, nouse, nouse, sun hetkes lyö!
Kerran kaikuu vielä kaunis soitto kautta kallihimman synnyinmaan, valon, vapauden ompi voitto, riemuiten käy kansa laulamaan. Kuullen kutsumusta mielin innoin kaikuaapi silloin täysin rinnoin: Nouse, Inkeri, sun laulus soi, nouse, päiväks jo vaihtuu koi!
130 eKr
Aasta 130 eKr oli 130. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCXXIV (624).
Masao Ōno
Masao Ōno (jaapani keeles 大埜 正雄 Ōno Masao; 2. märtsil 1923 – 11. veebruaril 2001) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1954. aastal 3 mängu.
Messier 104
Messier 104 ehk Sombreero galaktika (ka M104 ja NGC 4594) on galaktika Neitsi tähtkujus.
See asub 28 miljoni valgusaasta kaugusel. Selle läbimõõt on umbes 50 000 valgusaastat, ehk umbes kolmandiku Linnutee galaktika läbimõõdust.
Viited
INDEKSIGA
Richard Hunt
Richard Hunt (16. august 1951 New York – 7. jaanuar 1992 New York) oli Ameerika Ühendriikide nukunäitleja.
Koknese piirkond
Koknese piirkond (läti Kokneses novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Piirkonna keskuse oli Koknese.
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Koknese piirkonna elanikest lätlasi 88,61%, venelasi 6,19%, valgevenelasi 1,58% ja teistest rahvustest inimesi 3,62%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Bebri, Irši ja Koknese vallast. 2021. aastal liideti Koknese piirkond Aizkraukle piirkonnaga.
Unioni vald
Unioni vald (Union Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis.
Valla halduskeskus on Farmerville.
Ajalugu
Vald moodustati 1839. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 22 721.
Alar Rikberg
Hooajast 2020/21 on ta Eesti võrkpalliklubi Bigbank Tartu peatreener ning 2023. aastast Eesti võrkpallikoondise peatreener. Eelnevalt on ta alates 2005. aastast kuulunud Eesti võrkpallikoondise juurde statistiku ja abitreenerina.
Peatreenerina
Klubivõrkpallis
Abitreeneri/statistikuna
Eesti võrkpallikoondisega
Klubivõrkpallis
Isiklikku
Alari vend on Eesti võrkpallikoondise libero Rait Rikberg.
Alar lõpetas 1999. aastal Tartu Forseliuse Kooli. Tartu Ülikoolis on ta lõpetanud bakalaureuseõppe avalikkussuhete ja teabekorralduse erialal.
Krastai kihistu
Krastai kihistu (inglise Krastai Formation) on ordoviitsiumi ladestu Uhaku lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Kraštai küla järgi. Eesti aladel kihistiku kivimeid ei esine. Kihistut eristatakse Leedu kesk- ja idaosas ning Nemunase madalikul. Kihistu esineb ka Valgevene loodeosas.