cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rudolf Loo
1927
Voldemar Väli tuli taas sulgkaalus Euroopa meistriks. Eduard Pütsep (kärbeskaal) ja Albert Kusnets (keskkaal) võitsid hõbeda ning Osvald Käpp (kergekaal) ja Rudolf Loo (poolraskekaal) pronksi. Kuna raskekaalus Eestil meest väljas polnud, olid kõik meie sportlased medali saanud! Mitteametlikus paremusjärjestuses jagasid Eesti ja Ungari 9 punktiga Rootsi ees esikohta, kuid 2 kulda asetasid Ungari ettepoole.
Edaspidi
Enam Rudolf Loo ei võistelnud, jäädes niisiis kõrvale ka Amsterdami olümpiast. Ta elas aastatel 1924–1934 Helsingis, kus ka abiellus. Tal oli neli last. Räägitakse, et arstid olevat tal leidnud südame rütmihäire ja soovitanud spordist loobuda. Eesti koondisse jäi auk: mitu aastat (kuni Olaf Luiga ja Ago Neoni) ei olnud Eestis head poolraskekaallast.
1934 naasis Rudolf Loo Eestisse ja töötas Kaubandus-Tööstuskojas. Poliitikaga ta ei tegelnud, kuid otsustas sõja ajal koos perega põgeneda Rootsi. Ta töötas seal metsa- ja metallitöölisena kuni pensionini.
Veemajandus
Veemajandus on valdavalt rakendusliku suunaga majandusala, mis tegeleb nii pinna- kui põhjavee uurimise, jaotamise, kasutamise ja kaitsmisega. Samuti tegeleb veemajandus vee kahjuliku või purustava toime vähendamisega (vee)ehitistele, näiteks sadamatele, veekogu kaldarajatistele.
Veemajandusprobleemide olemus
Veemajanduslike probleemide lahendamisel püütakse säilitada veeökosüsteemides minimaalne muutmine ja vee kui inimesele kasuliku ressursi (näiteks joogivesi) võimalikult odav ja õiglane jaotus ning sellega varustamine.
769
769. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Eukleidese teoreem
Eukleidese teoreem on teoreem täisnurkse kolmnurga lahendamiseks. Teoreem väidab, et täisnurkse kolmnurga kaatet on hüpotenuusi ja hüpotenuusil võetud selle kaateti projektsiooni keskmine võrdeline.
769
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Valentin Varamaa
1929–1933 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas 1933 cum laude), mag. jur. 1940 (Territoriaalmeri).
Eukleidese teoreem
Teoreemi selgituseks
Tähistame täisnurkse kolmnurga kaatetid tähtedega a ja b ning hüpotenuusi tähega c. Hüpotenuusi aluseks võttes tõmbame kolmnurgale kõrguse. Kõrgusest ühele poole jääb nüüd kaateti a projektsioon mille tähistame a'. Kõrgusest teisele poole jääb kaateti b projektsioon, mille tähiseks võtame b'. Kehtivad seosed a2=ca' ; b2=cb'.
769
Aastad: 764 765 766 767 768 - 769 - 770 771 772 773 774
Valentin Varamaa
Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat.
Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond
Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond on Eestis tegutsev skismaatiline õigeusklike ühendus, mis ei allu Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule ega Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, samuti ei tunnista see ühegi patriarhi ülemvõimu.
Valentin Varamaa
Arreteeriti 28. veebruaril 1945 Tartus, oli Kemerovo oblastis, vabanes 28. veebruaril 1952.
Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond
Vennaskonna asutasid 2001. aastal juba kaks aastat varem Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikust metropoliit Stefanusele allumatuse tõttu välja heidetud preestrid Gabriel Keres ja Samuel Puusaar.
Vennaskonna juhid ja poolehoidjad peavad ennast ise tõeliseks Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikuks ja selle järjepidevuse kandjaks, tunnistades Samuel Puusaart kirikupeana (Tartu ja kogu Lõuna-Eesti piiskop). Teised õigeusu kirikud Eestis seda seisukohta ei jaga. Katsed läheneda Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikule ei ole olnud tulemuslikud.
Ametlikult on tegu maksusoodustusega mittetulundusühinguga, mille tegevusvaldkondadeks on muuhulgas heategevus, õigeusu kiriku õpetuse propageerimine, teoloogia õpetamine, stipendiumite maksmine õigeusu teoloogiat õppivatele üliõpilastele, temaatilise perioodika väljaandmine, kirjastustegevus, kiriklike ürituste korraldamine, õigeusu kiriklike rituaalide toimetamine ning suhete arendamine sarnaste ühingutega mujal maailmas.
Vennaskonna tegevus on keskendunud Tartusse ja Lõuna-Eesti maakondadesse. Peamise toetajaskonna moodustavad paljud endised Tartu Püha Aleksandri koguduse, Valga Püha Issidori koguduse ja Arussaare Issanda Taevaminemise koguduse liikmed, kes lahkusid kogudustest koos oma preestritega. Samuti on vennaskonnal teatud määral toetajaid Setumaa õigeusklike elanike seas, kuid usaldusväärseid andmeid nendega seotud inimeste arvu kohta ei ole võimalik esitada.
Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond annab alates 2001. aastast välja ka ajalehte "Õigeusk Eestis".
Aastatel 2006 ja 2008 pälvis organisatsioon mõningast avalikkuse tähelepanu protestidega usulisi sümboleid kasutavate kaasaegse kunsti näituste vastu, mida vennaskond on tõlgendanud usu teotamise ja eesti rahva sihiliku võõrutamisena religioonist.
Ruvuvu
thumb|275px|right|Ruvuvu kohas, kus ta moodustab Kagera. Ruvuvu on pildi vasak pool ja ülemosas. Ruvuvu (keskjooksul Burundis Ruvubu, ülemjooksul Ruvironza) on jõgi Aafrikas. Algab Tanganjika järve idakalda mägedest. Voolab ülemjooksul itta, alamjooksul põhja. Ühinedes Nyabarongoga, moodustab Kagera. Jõe pikkus on 300 km.
Omaani laht
thumb|Omaani lahe asend thumb|Omaani lahe satelliidipilt Omaani laht (araabia keeles خليج عمان (Khalīj ‘Umān), farsi keeles دریای عمان (Daryâ-ye ‘Omân) on laht Edela-Aasias. Ühendab Araabia merd Hormuze väina kaudu Pärsia lahega.
Lahe pikkus on umbes 450 km, laius kuni 330 km. Suurim sügavus on 3694 meetrit.
Omaani lahe tähtsaim sadam on Matrah.
Lahe põhjakaldal asuvad Iraan ja Pakistan ning lõunakaldal Omaan ja Araabia Ühendemiraadid (täpsemalt Al-Fujayrah' emiraat, Ash-Shāriqah' emiraat).
Markion
Markion (ka Marcion; kreeka keeles Μαρκίων Σινώπης; 85 – 160 m.a.j) oli varakristlik kriitik, markionismi rajaja ja esimene teoloog kes 144 m.a.j kogudusest välja heideti. Kasutades rikkust, asutas oma koguduse, millest kasvas tema elu ajal välja Rooma Impeeriumi suuremaid linnu hõlmav kogudustevõrgustik ehk algne kirikuorganisatsioon. Markion suri u aastal 160. Markioni järglased loobusid tema õpetusest (nimetati ekslikuks), aga peale 190 m.a.j tema organisatsioonist hakkas välja kasvama see, mida nimetatakse "kujuneva kiriku peasuund".
Elulugu
Markion pärines kristlikust perest Pontuse Sinopest. Sünni ja surma aeg on oletuslikud. Tema isa oli Sinope piiskop, kes rikastus laevaomanikuna. Pärast pöördumist kristlusesse hakkas ta seal õpetama, ent leidis vastuseisu teiste kristlaste poolt. Seepärast läks ta aastal 139 Rooma kogudusse. Laevas kohtus Polykarposega Smyrnast. Roomas liitus kristlastega, toetas vaeste hoolekannet ja kirjutas kaduma jäänud teose Antiteesid. See on omamoodi esimene "sissejuhatus Uude Testamenti".
Ta leidis pühakirjast vasturääkivusi Uues Testamendis toodud Jeesuse õpetuste ja Vana Testamendi Jumala tegude vahel, mis viisid ta järeldusele et Vanas Testamendis kirjeldatud Heebrea Jumal ei ole sama, kellelt tõi armastuse ja andestuse sõnumi Jeesus. Vaimulikud ajasid Markioni kogudusest minema 144 m.a.j. Ta loobus Vana Testamendi tunnustamisest ja nõudis ebaloomulikku /äärmuslikku loobumist abielust. Teda on nimetatud kristliku religiooni loojaks või uuendajaks (reformija).
pisi|Marcion õpetamas. Mart Sander (segatehnika, 2014)
Õpetus (markionism)
Markion tahab kirikut tagasi viia radikaalse paulinismi alge juurde. Kasutab gnostilist skeemi – pessimism maailma suhtes, dualism, antisemitism, kosmiline lunastusõpetus. Gnostilistest loomisspekulatsioonidest ja müsteeriumiõpetusest ta aga hoidub.
Ehkki markionismil on gnostitsismiga palju ühist – ülima, "hea" Looja ja madalama, materiaalse ja "kurja" jumaluse vastandamine ning usk, et "kurjus" ei ole pelgalt "headuse" puudumine – ei peeta Markioni reeglina siiski gnostikuks.
Markionism eraldab Vana Testamendi radikaalselt Uuest Testamendist: selle väitel on Vana Testamendi Jumal 'demiurg', alama astme jumalus või deemon, kes on loonud ebatäiusliku füüsilise maailma, mida ta valitseb läbi vaenu ja kättemaksu; Jeesus aga oli vaimolend kes tõi inimestele sõnumi tõelisest Loojast, armastuse ja andestuse Jumalast, kes haldab universumit. Jeesuse sõnum muutis kogu arusaama maailmast ning inimese kohast selles, vabastades inimese deemonjumala kummardamisest ning võimaldades tal otsida ülimat tõde.
Ka Natsisaksamaa teoloogiline suunitlus (Piibli "redigeerimise" projekti juhtis Tallinnast pärit Alfred Rosenberg) lähtus (mitteametlikult) markionismi ideedest, seades eesmärgiks judaismitekstide elimineerimise pühakirjast, käsitledes Jeesust mitte kui juudi messiast, vaid kui Monadi (Pythagorase filosoofias jumalik absoluut, väiksemate jumaluste looja) sõnumitoojat.
Herbert Marcuse
Herbert Marcuse (19. juuli 1898 Berliin – 29. juuli 1979 Starnberg) oli Saksa juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filosoof ja sotsioloog, Frankfurdi koolkonna väljapaistvamaid esindajaid. Oma teostes kritiseeris ta kapitalismi, moodsat tehnoloogiat, ajaloolist materialismi ja meelelahutustööstust, väites, et need kujutavad endast uusi sotsiaalse kontrolli vorme. 1960.–70. aastatel sai temast üks uusvasakpoolsuse teoreetikuid ja ideolooge, kes mõjutas üliõpilasliikumisi Lääne-Saksamaal, Prantsusmaal ja USAs, mistõttu on teda nimetatud ka uusvasakpoolsuse isaks.
Elulugu
Herbert Marcuse sündis Berliinis juudi perekonnas, tema isa Carl Marcuse oli Pommerist pärit tekstiilivabrikant ja ema oli Gertrud Kreslawsky. Esimese maailmasõja ajal mobiliseeriti Marcuse 1916. aastal Preisimaa sõjaväkke ja teenis Berliinis hobusetallides. 1917. aastal astus ta sotsiaaldemokraatlikku parteisse. 1918. aastal sai temast soldatite nõukogu liige ja spartakistide mässu aktiivne osaline. Olulist mõju avaldasid Marcusele Rosa Luxemburgi vaated, eriti tema käsitlus revolutsioonist. 1922. aastal kaitses ta doktoritöö saksa  "Künstlerroman"'ist. Hiljem õppis ta Berliini ja Freiburgi ülikooli filosoofiateaduskonnas, kus oli Edmund Husserli ja Martin Heideggeri õpilane. 1927. aastal sai temast Heideggeri assistent; Heideggeri käe all kirjutas ta ka habilitatsioonitöö, mis ilmus 1932. aastal pealkirja all "Hegels Ontologie und die Theorie der Geschichtlichkeit". 1933. aastal emigreerus Marcuse USA-sse.
1960. aastail oli ta California ülikoolis vasakpoolsete ideeline juht ja eeskuju. 1970. aastail loobus ta tasapisi oma radikaalsetest vaadetest.
Kapitalism
Marcuse kapitalismi analüüs põhineb osalt Karl Marxi asjastumise mõistel, mis kapitalismi tingimustes teiseneb võõrandumiseks. Marx uskus, et kapitalism ekspluateerib inimesi; et teatud liiki asjade tootmise tagajärjeks on tööliste võõrandumine ning selle lõpptulemusena nende dehumaniseerumine objektideks. Marcuse võttis selle käsitluse üle ning laiendas seda. Ta väitis, et kapitalism ja industrialiseerimine on viinud töölised selleni, et nad on hakanud ennast tajuma enda toodetavate asjade laiendustena. Raamatu "Ühemõõtmeline inimene" alguses kirjutab Marcuse: "Inimesed tunnevad end ära kaupades, nad otsivad oma hinge sõiduautodest, plaadimängijatest, poolkorrusega majadest, köögimasinatest", mis tähendab, et kapitalismi tingimustes (tarbijaühiskonnas) saavad inimestest nende ostetavate kaupade laiendused ning kaupadest inimeste vaimu ja keha laiendused. Jõukad massitehnoloogial tuginevad ühiskonnad on seega täieliku kontrolli ja manipulatsiooni objektiks. Üksiktööline on pelgalt kaupade ja tarbimisel põhineva eluviisi tarbija. Moodne kapitalism loob Marcuse järgi võltsvajadusi ja kaupade tarbimisele suunatud väärteadvuse: see lukustab ühemõõtmelise inimese ühemõõtmelisse ühiskonda, kus konsumerismi surve on viinud töölisklassi täieliku integreerimiseni kapitalistlikku süsteemi. Viimase poliitilised parteid ja ametiühingud on täielikult bürokratiseerunud ning negatiivse mõtlemise ja kriitilise refleksiooni võime on kiiresti vähenenud. Töölisklass ei olnud Marcuse meelest seega enam revolutsiooniliseks muutuseks võimeline jõud. Selle asemel panustas Marcuse intellektuaalide ja veel ühemõõtmelisse ühiskonda integreerimata gruppide - ühiskondlikult marginaalsete, autsaiderite, töötute ja töökõlbmatute, ekspluateeritute ja tagakiusatute liidule. Just need olid tema järgi inimesed, kelle elatusstandard nõudis talumatutele tingimustele ja institutsioonidele lõpu tegemist ning kelle vastupanu ühemõõtmelisele ühiskonnale süsteem kõrvale ei saa juhtida, kes on revolutsioonilised isegi siis, kui seda ei ole nende teadvus.
Sallivusest
1965. aastal ilmunud essees "Repressiivne sallivus" ("Repressive Tolerance") ründab Marcuse kaasaegset Lääne liberaalset ühiskonda, väites, et demokraatlikku ühiskonda iseloomustav sallivus on abstraktne; tõeline, progressiivne sallivus peab aga olema erapoolik, valides selle poole, mis püüdleb ühiskondliku vabaduse suurendamise poole. Marcuse eristab omavahel progressiivset ja regressiivset sallivust ning väidab, et sallivus on alati suunatud teatud ideaalide täideviimisele ja sisaldab alati sallimatust ideaalide saavutamist takistava suhtes, st on repressiivne. Progressiivsete muutuste sallimine õigustab Marcuse jaoks indiviidi represseerimist. "Sallivuse telos on tõde," ütleb ta, ning rõhutud vähemusel on selle tõe nimel õigus võistlevaid ja "kahjulikke" arvamusi maha suruda, sealhulgas vägivalda kasutades.
Kriitikat
Frankfurdi koolkonna käsitlusega võlts- ja ehtsatest vajadustest - esimeste puhul on nende arvates tegu kultuuritööstuse tekitatud ja täidetud võltsvajadustega tarbimiskultuuri toodete järele, teiste puhul tõeliste vajadustega vabaduse, õnne ja utoopia järele, mida kultuuritööstus alla surub - on seotud kaks probleemi: kuidas neid omavahel eristada ning kuidas tõelisi vajadusi ära tunda? Tarbekaubad näiteks võivad ühelt poolt rahuldada väga tõelisi vajadusi; teiselt poolt kaldutakse neile omistama tegelikust suuremat tähendust. Töölisklassi tõeline vajadus näib olevat kapitalism revolutsiooniga troonilt tõugata ja sotsialismiga asendada, ent säärase revolutsiooni toimumata jäämine ei pane Marcuset ega ülejäänud koolkonda kahtlema alustes, millest lähtuvalt nad revolutsiooni toimumist ette nägid. Tõelisi ja võltsvajadusi ei üritata kordagi eristada selliselt, et seda toetaksid empiirilised tõendid.
Pierre de Fermat
Pierre de Fermat [pjɛːʀ dəfɛʀˈma] (17. august 1601, Beaumont-de-Lomagne – 12. jaanuar 1665, Castres) oli prantsuse matemaatik. Elukutse poolest oli Fermat jurist.
Fermat oli üks arvuteooria, analüütilise geomeetria ja (koos Blaise Pascaliga) tõenäosusteooria rajajaid. Enamik tema töid avaldati postuumselt.
Elulugu
Fermat sündis jõuka nahakaupmehe pojana, tema noorpõlvest pole palju teada. Hariduse sai ta Toulouse'i ja Orléansi ülikoolides. 1631. aastal ostis Fermat endale Toulouse'i parlamendi nõuniku ametikoha.
Matemaatikaga tegeles Fermat juristitööst vabal ajal. Fermat ei ajanud taga kuulsust ning tema eluajal avaldati temalt vaid üks oluline käsikiri, seegi initsiaalide M.P.E.A.S., mitte Fermat' nime all. Fermat pidas kirjavahetust paljude silmapaistvate matemaatikutega. Tal oli tavaks esitada oma tulemusi tükkhaaval või tõestusteta, teatades näiteks, et tõestust ta ei saada, kuna see on liiga pikk. Fermat' kuulsaim selline avaldus, kritseldatud Diophantose teose äärele, puudutas nn Fermat' suurt teoreemi, mis suudeti tõestada alles kolm ja pool sajandit hiljem. Mitmed tulemused leiti alles pärast Fermat' surma juhuslikelt paberilehtedelt, enamasti tõestuseta.
UA: Peršõi
UA: Peršõi (ukraina keeles UA:Перший) on Ukraina riiklik telekanal.
Jabara mõis
Jabara mõis ehk Jabara kõrvalmõis, kasutusel ka Jäbara mõis (saksa keeles Jabbaro), oli mõis Virumaal Lüganuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonna Lüganuse valla maadele.
1924. aastal kirjutati selle koha kohta:"Jäbara mõisa kohal olnud kolm küla: Peen-Jäbara (praeguse mõisa kohal), Suur-Jäbara (Peen-Jäbarast maantee pool) ja kolmas küla kõrgustikul, Jäbarast loodesihis umbes 150 sülda. Suur-Jäbara (taluküla) eluasemeid tunnistavad varemed põldudel, ka kinniaetud kaevude kohad. [---] Suur-Jäbara viidud lahutamisel praeguse Lüganuse küla kohale; nii tekkis Lüganuse suurküla."
Taklimakan
pisi|330px|[[Tolmutorm Taklimakanis kosmosest 25. juunil 2005]] Taklimakan (uiguuri ته‌كلىماكان) on kõrb Sise-Aasias Hiina RV idaosas Tarimi nõos.
Piirneb põhjas Tarimi jõega, loodes ja läänes Yarkandi jõega, edelas, lõunas ja kagus Kunluniga. Valdavalt liivakõrb.
768
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Aastad: 763 764 765 766 767 - 768 - 769 770 771 772 773
SdKfz 2
SdKfz 2, täieliku nimega NSU-Kettenkrad HK-101, tuntud ka lihtsalt nime all Kettenkrad, on Saksamaal teise maailmasõja ajal toodetud mitmeotstarbeline poolroomikveok-mootorratas.
Masin töötati välja 1940. aastal firmas NSU Motorenwerke AG Neckarsulmis Heereswaffenamti (Maavägede tehnilise varustuse amet) tellimusel. Esialgu mägiüksustele mõeldud masin sai kiiresti populaarseks kogu Saksa armees, kus neid kasutati kergete suurtükkide, õhutõrjekahurite, miinipildujate, telefonikaabli ning erisuguste haagiste pukseerimiseks. SdKfz 2 kõiki mudeleid toodeti firmades NSU ja Stower aastatel 1940–1944 kokku 8345 masinat.
Modifikatsioonid
SdKfz 2 – baasmasin. Korpus oli keevitatud, esirattakahvel oli stantsitud ja pärines mootorrattalt. Esiratta läbimõõt oli 450 mm ja tagumiste kanderataste läbimõõt 410 mm (esimestel masinatel veidi suuremad). Mootorratta juhiiste paiknes korpuse esiosas ning juhist paremale ja vasakule jäid kütusepaagid. Keskosas paiknes automootor ja ahtriosas iste kahele inimesele.
SdKfz 2/1 – välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.
SdKfz 2/2 – raske välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.
Hilisem kasutus
Pärast Teist maailmasõda kasutati neid masinaid palju aastaid põllumajanduses ja metsatööstuses ning posti vedamiseks mägistes piirkondades.
Ärevushäire
Ärevushäire on psühhiaatriline häire, millega kaasneb pidev ja pikaajaline ärevus.
Ärevushäire saab määratleda näiteks paanikahäireks, agorafoobiaks, sotsiaalfoobiaks, ägedaks stressireaktsiooniks, posttraumaatiliseks stressihäireks või mõne aine põhjustatud ärevushäireks. Ärevushäiret esineb naistel tunduvalt rohkem kui meestel. Patsiendid kogevad püsivat ärevust, sest nende veendumused enese ja maailma kohta muudavad nad vastuvõtlikuks mitmesuguste olukordade väärtõlgendamisele ähvardavatena. Ärevushäiret esineb tihedamini kui depressiooni, kuigi ärevushäirele pööratakse vähem tähelepanu ning haigestumine on tõusvas suunas. Samas pöörduvad generaliseerunud ärevushäirega inimesed ise sagedamini arstide poole. Esmaselt diagnoositi haigus 1996. aastal ja ligi 400 patsiendil. 2007. aastaks oli see arv tõusnud 700-ni.
Paanikahäiret iseloomustavad kõige enam liigse kartuse/suure hirmu episoodid, mis võivad tekkida ilma selge põhjuseta. Paanikahood, ka tugevad, ei kesta üle paari minuti, kuid võivad paari tunni jooksul korduda. Hoo ajal esineb järgmistest sümptomitest neli: õhupuudus, lämbumine, iiveldus, higistamine, vappumine ja ebareaalsuse tunne. Kui tunnuseid on vähem kui kolm, on tegemist piiratud sümptomitega hooga.
Ärevushäiretüübid
Spetsiifiliste foobiate puhul esineb hirm vaid ühe teatud olukorra või eseme ees. Nende foobiate all kannatab ligi 10% kogu rahvastikust. Esinemissagedus meeste ja naiste seas on enam-vähem võrdne. Spetsiifilise foobia puhul ei teki patsientidel paanikahoogusid, vaid nad hakkavad teatud olendit või eset vältima. Vältimine ja hirm on piisavalt tugevad, et segada inimese igapäevaseid tegevusi.
Agorafoobia
Agorafoobia on tänapäeval ärevushäiretest üks levinumaid ning selle all kannatab üks kahekümnest inimesest. Agorafoobia kujutab endast hirmu avaruse ning paanikahoogude ees. Kõige olulisemaks sümptomiks selle häire puhul on piinlikkuse kartus.
Sotsiaalfoobia
Sotsiaalfoobia on agorafoobia kõrval üks kõige levinumatest häiretest, mis kujutab endast hirmu piinlikkuse või häbi ees olukordades, kus teised inimesed saavad antud patsienti jälgida. Kõige suurem hirm esineb avaliku esinemise ees.
Posttraumaatiline stresshäire
Posttraumaatiline stresshäire tähendab töövõimet pärssivate psühholoogiliste sümptomite tekkimist pärast traumaatilist sündmust. Häire võib tekkida kõigil, kes on läbi elanud tõsise trauma. Posttraumaatilise stressihäirete levinud sümptomiteks on piinavad mõtted traumast, sündmustega seonduvad luupainajad, mälupildid, teistest võõrandumine, emotsionaalne tuimus ja püsivad ärevuse ja unetuse sümptomid. Häire mõjutab 3–4% elanikkonnast.
Põhjused
Ärevushäired võivad olla seotud pärilikkusega. Vähemalt 15–25% lastest, kelle ühel vanemal esineb agorafoobia, on suurem tõenäosus haigust ka ise põdeda. See siiski ei tõesta, et häire oleks pärilik. Pigem on tegu keskkondliku soodumusega, kus laps ise õpib vanema eeskujul olema agorafoob. Lapsepõlve kogemused võivad soodustada otseselt ärevushäirete teket. Ärevushäirete põhjused võib jaotada kolme suuremasse gruppi: sotsiaalse keskkonna mõju; füüsilise keskkonna mõju; individuaalne neurohormonaalne sättumus. Geneetilistest teguritest on häire väikesel määral perekondlik, samuti võib olla puudujääk närviülekande korrektses mehhanismis või asjaolus, et inimene on lähiajal pidanud läbi elama negatiivseid elusündmusi. Uuringud on ka näidanud, et haigust võib tingida neurohormonaalsüsteemi iseärasus ja suurem tundlikkus.
Sümptomid
Sümptomid jagunevad kaheks.
Psüühilised
Diagnoosimine
Mingeid spetsiifilisi uuringuid häire diagnoosimisel ei kasutata, kõige olulisem on põhjalik vestlus. Kui on põhjust kahtlustada kilpnäärme ületalitlust, võib vajalikuks osutuda hormoonide uurimine verest, mõne muu haiguse kahtluse korral tehakse vastavale haigusele omased uuringud – elektrokardiogramm, vereanalüüs jm. Häirest täpsustatud ülevaate saamiseks võidakse kasutada ärevushäire hindamise skaalat.
Ohud
Suurimad ohud kaasnevad ravimite kõrvaltoimetega. Näiteks väheneb suuresti reaktsioonikiirus, mille tõttu on piiratud paljud tegevused. Ravimite koosmõjul alkoholiga võib tekkida surmav hingamispuudulikkus. Pikaajalisel tarvitamisel võib tekkida teatud ravimite suhtes tolerantsus ning sama efekti jaoks vajatakse järjest suuremaid annuseid. Võib tekkida ravimisõltuvus, millega kaasneb võimatus kontrollida ravimi tarvitamise hulka. Ärevushäirete ravimite valel lõpetamisel võib tekkida veel ägedam ainete põhjustatud ärevushäire. Häire võib tekkida võõrutusprotsessil ning selle tagajärjel tekivad paanikahood.
Carl Jonas Love Almquist
Carl Jonas Love Almquist (Almqvist; Carl Jonas Ludvig Almquist; 28. november 1793 Stockholm –  26. september 1866  Bremen, Saksamaa) oli rootsi kirjanik ja helilooja.
Tema tuntumad teosed on "Kuninganna juveelehe" ("Drottningens juvelsmycke"), kus figureerib androgüünne tantsija Azouras Lazuli Tintomara, ja "Sobib küll" ("Det går an"), mis omal ajal kutsus esile palju vaidlusi ja mida praegu võib lugeda panusena diskussiooni soorollide üle.
Ta põgenes USA-sse, sest teda süüdistati oma võlausaldaja mõrvakatses.
Dematerialiseerimine
Dematerialiseerimine on kaupade ja teenuste materjali- ja energiakulu vähendamine.
Dematerialiseerimine tähendab inimeste sõltuvuse vähendamist materiaalsete toodete tarbimisest, toodete asendamist teenustega, kaupade tootmiseks kuluva materjali ja energia olulist vähendamist, toodete muutmist vastupidavamaks ja korduskasutust. Vastupidi keskkonnaprobleemidele lahenduste otsimisele nii-öelda toruotsapõhiselt ehk jäätmete ja heitmete käitlemisega, on dematerialiseerimine allikapõhine strateegia keskkonnaprobleemide lahendamiseks nende tekkekohas. Dematerialiseerimiseks on vaja ressursitootlikkuse märgatavat kasvu, mis viiks majanduskasvu sõltuvuse lõppemiseni loodusvarade kasutuse kasvust, ning keskkonna välismõju arvestamist toodete ja teenuste hinnas – majanduse turuhoobade, näiteks energia- ja ressursimaksude abil.
Energiasääst
pisi|TTÜ ehitusteaduskonna [[Liginullenergia hoone|liginullenergia testhoone ]] Energiasääst ehk säästev energiakasutus (inglise energy conservation, energy saving) on inimtegevuse eesmärkide saavutamine (sh tootmine) võimalikult väikesemahulise energiamuunduse arvel.
Energiasäästuks on palju võimalusi, näiteks soojuse ja elektri koostootmine, majade soojusisolatsiooni parandamine ja tarbimisharjumuste muutmine.
Kammlõikamine
Kammlõikamine on metallide lõikamine, mis toimub kammlõikepinkidel tööriistaga, mida nimetatakse lõikekammiks.
Kammlõikamist kasutatakse peamiselt mass- ja saritootmisel. See meetod on suure tootlikkusega ja võimaldab saada kvaliteetselt töödeldud pindu.
Kammlõikamisega on võimalik saada mitmesuguse kujuga läbivaid avasid, sirgeid ja spiraalseid sooni, profiilseid välispindu, sisehambumisega hammasrattaid, hammassektoreid, eeltöödeldud koonushammasrattaid jne.
Protsess
Kammlõikamise protsess näeb välja järgmine: lõikekamm kinnitatakse sabapidi pingi liugurisse ja see liigub koos liuguriga piki oma telge. Mõõtmetelt järjest suurenevad hambad lõikavad toorikult teatud paksusega metallikihte. Lõikekamm töötab üldjuhul tõmbele, kuid on olemas ka kammlõikamise pinke, mis töötavad survele.
‘Ar‘ar
‘Ar‘ar on linn Saudi Araabias, Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provintsi keskus. Asub Iraagi piiri lähedal.
‘Ar‘ar on põllumajandusliku piirkonna keskus.
Linna läbivad paljud Iraagist Mekasse suunduvad palverändurid.
Transport
‘Ar‘arist läheb maantee Bagdadi (piiripunkt oli suletud 1990–2002 ja 2003–2004) ja linna läbib Ad-Dammāmist Al-Qurayyāti viiv maantee.
‘Ar‘aris asub lennuväli.
25. detsembril 1986 kukkus linna lähedal alla Iraagi lennuk, mille olid kaaperdanud terroristid.
Sarah Paulson
pisi|Sarah Paulson, 2006 Sarah Catharine Paulson (sündinud 17. detsembril 1974 Tampas Florida osariigis) on USA filminäitleja, kes on olnud nomineeritud Kuldgloobusele.
Tema tuntumad rollid on Elisa Cronkite telesarjas "Jack & Jill" ja Harriet Hayes seriaalis "Studio 60 on the Sunset Strip"
Kerenski rubla
Kerenski rubla (vene keeles "керенка") oli Vene rubla 1917. aasta sügisel Venemaa Ajutise Valitsuse teostatud rahaväljaanne, mida nimetati mitteametlikult tolleaegse peaministri Aleksandr Kerenski järgi.
Rahatähti anti välja lahtilõigatavates poognates väikeses formaadis numbrite ja allkirjadeta 20- ja 40-rublaseid kupüüre. Ebaharilik nominaal ja formaat oli tingitud asjaolust, et Kerenski rublade trükkimisel kasutati konsulaarmarkide trükiplaate.
Kuna Venemaa oli juba sattunud segaduste ajajärku, siis oli raha tsentraliseeritud ning kvaliteetne tootmine ja levitamine raskendatud kogu endise Venemaa Keisririigi territooriumil ning neid kupüüre toodeti ka Venemaa äärealadel erinevates variatsioonides (olenevalt raha väljalaskvate riigiasutuste hangitud paberi kvaliteedist, isevalmistatud klišeedest – kuna puudus ka tsentraliseeritud varustamine rahatrükkimiseks vajalike trükiplaatidega – ning ka trükkimise kohtadest).
Rahatähe kujundus
Rahadel oli kujutatud vana Venemaa Keisririigi riiklik sümbol kahepäine kotkas, kuid ilma keisriregaalideta.
Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher
thumb|250px|Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher Friedrich Daniel Ernst Schleiermacher (21. november 1768 – 12. veebruar 1834) oli saksa teoloog ja filosoof. Teda peetakse 19. sajandi teoloogia isaks.
Ta isa ja vanaisa olid pastorid. Schleiermacher sai hernhuutliku kasvatuse, ent ta pöördus sellest varsti ära, minnes isaga riidu. Õppis Halles filosoofiat ja teoloogiat. Seejärel sai ta pastoriks Berliinis. Vanaduses pöördus hernhuutluse juurde tagasi.
Aastal 1799 ilmus teos "Religioonist. Kõned selle haritud põlgajaile" (tuntud ka kui "Kõned religioonist"). Teoses oli 5 peatükki.
Pärast raamatu avaldamist sai Schleiermacher tuntuks ja jätkas kirjutamist. Õpetas ka ülikoolis.
Schleiermacheriga sai teoloogia uue teadusteoreetilise aluse kui praktiline teadus; teoloogia uurib samade eelduste teisi aspekte, eesmärgiks kiriku õige juhtimine. Teoloogia jaguneb:
Schleiermacher uskus, et kristlusel ja religioonil on tuum, olemus: "absoluutse sõltuvuse tunne".
Uusvasakpoolsus
Uusvasakpoolsus (New Left), on radikaalne noorsooliikumine arenenud kapitalistlikes riikides, mis lähtub anarhistide, Lev Trotski ja Herbert Marcuse vaateist ning mõnedest Che Guevara ja Mao Zedongi seisukohtadest. Tekkinud 1960. aastate algul, haaras uusvasakpoolsus laiu noorsoo- ja intelligentsikihte. Suuremale osale uute vasakpoolsete esindajatest oli iseloomulik kehtivate institutsioonide, autoriteetide ja eluväärtuste "totaalse eitamise" filosoofia. Nihilism, anarhism, stiihilisus, püüd minema heita kodanliku ühiskonna "mängureeglid" ning "välja astuda" tema sotsiaalmajanduslikust, poliitilisest ja kultuuristruktuurist – sellised olid uue vasakpoolsuse põhiseisukohad, mida liikumine ammutas Herbert Marcuse, Jean-Paul Sartre'i, R. Debret', Franz Omar Fanoni jt. vasakradikaalsete ideoloogide filosoofilistest töödest.
Eitades kapitalistliku tarbimisühiskonna poliitilist ja väärtussüsteemi, vastandus uusvasakpoolsus ühtlasi traditsioonilistele sotsialistlikele ja kommunistlikele parteidele kui "vanale vasakpoolsusele", taunis parlamentaarseid ja demokraatlikke võitlusvahendeid, kasutas spontaanseid ja vägivallaaktsioone. Uusvasakpoolsuse järgi ei ole sotsialistlikus revolutsioonis peaosa tarbimisühiskonda integreeritud töölisklassil, vaid noortel ja ühiskonna outsaidereil: üliõpilased, töötud, lumpenid, humanitaarharitlaskond, "rõhutud vähemused" ning arengumaade vaesed.
Uusvasakpoolsuse ideoloogid John ja Margaret Rowntree väitsid, et noorsugu on omaette eksisteeriv ekspluateeritav klass, kelle kutsumuseks on radikaalne protest ja kodanliku võimu vastased aktsioonid. Uusvasakpoolsus oli Lääne üliõpilaskonna ning haritlaste teatava osa protestiliikumine kodanliku ühiskonna vastu, tema sotsiaalmajanduslike ja poliitiliste institutsioonide, elulaadi, kõlbeliste väärtuste ja ideaalide vastu. Koosnedes erinevatest, kireva poliitilise orientatsiooniga salkadest ja organisatsioonidest, sisaldas uusvasakpoolsus stiihilist ja spontaanset mässuvaimu, väljendas rahulolematust sotsiaalse tegelikkusega ning üritas tegelikkust praktiliselt muuta.
pisi|[[Herbert Marcuse ]]
Koolkondadest peab kindlasti nimetama nn Frankfurdi koolkonda – grupp õpetlasi, kes enne II maailmasõda ühinesid Frankfurdis nn "Sotsiaalsete uuringute Instituudi" (Institut für Sozialforschung) nime all. Vanemasse põlvkonda kuuluvad siin Max Horkheimer (selle koolkonna tegelik rajaja), Theodor Adorno ja Herbert Marcuse.
Mees, kes astub koos teiste uute vasakpoolsetega kehtiva teadusidee – teadus on vaid üks ühiskonna funktsioone – vastu, on Marcuse. Uusvasakpoolsete arvamuse kohaselt pole teadus kunagi neutraalne, ta on alati kas konservatiivne või kritiseeriv. Tõeline teadus aga ei lähtu eeldusteta faktidest (selline käsitlus vaid tugevdab olemasolevat ühiskonda).
Marcuse viis populaarsuseni ilmselt ühiskonnakriitika. Ta kritiseeris teravalt bürokraatiat ning ühiskonna tehniseerimist. Marcuse sõnade kohaselt manipuleerib massikultuur ja –tarbimine inimteadvust, olles seega irratsionaalne ning isiksust represseeriv. "Väärvajaduste" abil on see ühiskond Marcuse arvates integreerinud endasse ka töölisklassi. Sotsiaalse revolutsiooni vallandamises pole peaosa mitte töölisklassil, vaid vasakpoolsel intelligentsil ja deklasseerunud kihtidel. Seesugustes tingimustes saavad sotsiaalsete ümberkujunduste liikumapanevaks jõuks radikaalsed intelligendid, üliõpilaskond ning autsaiderid: töötud jne. Üheks sellise protesti vormiks on "uue meelelisuse" arendamisele suunatud kultuurirevolutsioon, mille üks vahend on sürrealistlike kunstiteoste loomine.
Uusvasakpoolsuse mõju Lääne humanitaarintelligentsile on väga suur.
Richard Brabec
pisi|Richard Brabec (2014) Richard Brabec (sündinud 5. juulil 1966 Kladnos) on Tšehhi poliitik, ta on erakonna ANO 2011 liige. Ta on 29. jaanuarist 2014 Tšehhi keskkonnaminister.
Ta lõpetas Prahas Karli ülikooli loodusteaduskonna magistrina.
Ta on 29. jaanuarist 2014 Tšehhi keskkonnaminister. Lisaks oli ta 13. detsembrist 2017 kuni 30. aprillini 2019 Tšehhi asepeaminister.
Isiklikku
Ta on abielus, peres on kaks poega. Ta elab vaheldumisi Prahas ja Lovosices Litoměřice ringkonnas Ústí maakonnas.
Balti Assamblee teaduspreemia
Balti Assamblee teaduspreemia on rahvusvaheline teaduspreemia, mis on üks Balti Assamblee kolmest kultuuripreemiast. Preemia asutati 1994. aastal.
767
767. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Realism (rahvusvahelised suhted)
''See artikkel on realismist rahvusvahelistes suhetes, sõna muude tähenduste kohta vaata artiklit Realism
Realism on rahvusvaheliste suhete teooria, mille peamiseks seisukohaks on, et riike motiveerivad mitte eetika ega ideaalid, vaid sõjaväeline ja majanduslik julgeolek ja võim.
Realistlikke käsitlusi iseloomustavad järgmised väited:
Emily Blunt
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Minu armastuse suvi" (2004), "Saatan kannab Pradat" (2006) ja telefilmis "Gideon's Daughter" (2006).
Lõuna-Carolina
Lõuna-Carolina on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik, mis sai selleks 1788. aastal. Põhjas piirneb see Põhja-Carolina ja lõunas Georgia osariigiga.
Johann Christian Erxleben
Johann Christian Polycarp Erxleben (22. juuni 1744 Quedlinburg – 18. august 1777 Göttingen) oli saksa loodusteadlane. Tema nime lühendiks on Erxl.
Polüneesia
pisi|Polüneesia jääb kolmnurga sisse Polüneesia (kreeka πολύς 'palju', νῆσος 'saar') on geograafiline ja kultuuriline piirkond Vaikses ookeani idaosas. Hõlmab üle 1000 saare alal, mis ulatub Hawaii saartest põhjas (kaardil numbriga 1) Uus-Meremaani edelas (numbriga 2) ja Lihavõttesaareni kagus (numbriga 3).
Polüneesia koosseisu kuuluvad järgmised riigid ja maad:
1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
II NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 8.–28. septembrini 1955. aastal Minskis.
Turniiril jagasid esikohta Maks Šavel ja Iser Kuperman. Järelmatši võitis aga tulemusega 9-7 (+3 =3 -2) Iser Kuperman ning nii kuulus meistritiitel nagu esimesel tšempionaadil temale.
Järelmatš peeti aga Moskvas.
SI
[[Pilt:Metrication by year map.svg|pisi|upright=2.0|Meetermõõdustiku ja SI-süsteemi kasutamine maailmas (värvid väljendavad aastaid, mil süsteem kasutusele võeti).
{{legend|#000000|pole kohustuslik}}]] SI [sii] (lühend tuleb prantsuskeelsest nimetusest Système International d'Unités) ehk rahvusvaheline mõõtühikute süsteem ehk SI-süsteem on mõõtühikute süsteem, mis tunnistati eelistatud mõõtühikute süsteemiks oktoobris 1960. aastal Pariisis toimunud Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsi (CGPM) otsusega. Rahvusvaheliselt korraldab ühtse ühikusüsteemi rakendamist Peakonverentsi Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Büroo (Bureau International des Poids et Mesures, BIPM), mille reeglistiku (SI-Brochure) 9. trükk ilmus 2019. aastal.
SI-süsteem on kasutusel kõigis maailma maades, välja arvatud USAs (kus see on traditsiooniliste ühikute kõrval küll lubatud, kuid mitte kohustuslik), samuti Myanmaris.
Eestis kehtib SI-süsteem eelissüsteemina 1963. aastast ja kohustuslikuna 1982. aastast.
Aluspõhimõtted
SI-süsteem põhineb meetermõõdustikul, mille Prantsuse teaduste akadeemia võttis kasutusele juba 18. sajandi lõpus CGS-süsteemina (põhiühikud sentimeeter, gramm, sekund). Kõiki väiksemaid ja suuremaid ühikuid moodustatakse meetermõõdustikus kümnendeesliidete abil.
SI-süsteemi loomisel on rakendatud järgmisi põhimõtteid.
Põhiühikud
Rahvusvahelises suuruste süsteemis ISQ on valitud põhisuurusteks seitse füüsikalist suurust: aeg, pikkus, mass, elektrivoolu tugevus, temperatuur, ainehulk ja valgustugevus. Nende põhisuuruste mõõtühikud on ühtlasi SI-süsteemi põhiühikud. Järgmises tabelis on põhiühikud esitatud selles järjestuses, nagu neid on defineeritud.
Kõigi muude füüsikaliste suuruste mõõtühikuid nimetatakse tuletatud ühikuteks, need on määratud põhiühikute astmete korrutisena.
Guillaume de Machaut
Guillaume de Machaut (ka Guillaume de Machault; u 1300–1377) oli prantsuse helilooja ja luuletaja, ars nova stiili väljapaistvaim esindaja.
Machaut' looming jaguneb vaimulikuks ja ilmalikuks muusikaks. Tema teosed esindavad prantsuse ars nova 't ehk uut stiili, mis on tihti väga keeruka rütmiga.
Elu
Machaut tegi suurejoonelist poliitilist karjääri. 1323. aastal asus ta Böömimaa kuninga, Määrimaa markkrahvi, Luksemburgi krahvi ja Poola trooni pärija Johann von Luxemburgi sekretäriks ning töötas sellel ametikohal kuni 1346. aastani, mil suri Johann von Luxemburg. Machaut oli kuninga reisisaatja ning saatis kuningat ka Poola, Leedu, Ungari, Austria, Saksamaa ja Itaalia sõjakäikudel. Machaut nimetati 1330. aastal Verduni, 1332. aastal Arrasi ning 1333. aastal Reimsi kanoonikuks. Machaut asus elama Reimsi umbkaudu 1340. aastal ning loobus paavst Benedictus XII pakutud kanooniku kohtadest. Pärast Johann von Luxemburgi surma teenis Machaut Navarra kuningat, hertsogit Jean de Berryt ja Normandia hertsogit Charles V-t, kellest sai 1364. aastal Prantsusmaa kuningas.
Luule
Machaut luule mõjutas näiteks Geoffrey Chauceri, Eustache Deschampsi, Jean Froissarti, Christine de Pisani ja Renato d'Angiò töid.
Muusika
Ars nova alusepanijaks oli Philippe de Vitry, kes kirjutas 1322. aastal traktaadi "Ars Nova". Koos muusikateoreetiku Johannes du Muris'iga lõid nad uue rütmisüsteemi. Stiili väljapaistvaimaks heliloojaks sai aga Guillaume de Machaut, kelle esimeses dateeritavas teoses nähakse küpset ars nova stiili. Machaut lõi 1324. aastal Guillaume de Trie Reimsi peapiiskopiks pühitsemise auks kolmehäälse moteti "Bone pastor Guillerme - Bone pastor qui pastores". Alates 1340. aastast kirjutas ta enamus oma muusikat.
Notre-Dame'i missa
Machaut kuulsaim teos neljahäälne "La messe de Nostre Dame" ("Jumalaema missa") on esimene ühe helilooja loodud terviklik missatsükkel (loodud kõikidele missa osadele). Arvatakse, et Machaut kirjutas selle 1360. aastate esimeses pooles Charles V kroonimiseks, kuid näiteks Toomas Siitani väitel pole sel arvamusel alust ning Machaut võis kirjutada selle 1340. aastatel Reimsis.
Tervikteose tsüklilisuse üle on vaieldud. Kindel on see, et selle kõik osad kirjutas Machaut. Kaheldakse, kas ta kavandas selle terviklikuna. Notre-Dame'i missa erineb 15. sajandi missatsüklitest, milliseid kirjutas näiteks Josquin des Prez. Notre-Dame'i missal ei ole ühte keskset tonaalsust. Kyriel, Glorial ja Credol on üks ning Sanctusel, Agnusel ja Ite, missa est 'il teine laad. Seejuures puudub kogu teost läbiv meloodiline teema ning ei kasutata paroodiatehnikat. On tõendeid selle kohta, et Machaut pani osad tervikuks kokku. Samas ei tähenda see, et need nii kavandati.
Motetid
Machau'lt on säilinud 23 motetti, mis on enamasti vaimuliku sisuga. Seejuures nendest 15 on prantsuskeelsete tekstidega tundelised armastuslaulud. Motettide hulgas on ka pidulikud ladinakeelsed pühendused väljapaistvatele isikutele. Motetid on keerukaima laadiga teosed Machaut' loomingus. Need paistavad silma ratsionaalse, matemaatilise korraga ning isorütmika täiusliku valdamisega. Machaut' geniaalsus seisnes selles, et ta oskas ühendada korra ja tehnika laulvate meloodiate ja tundelisusega.
Ilmalik laul
Machaut pani muusikasse ka enda ballaade, leed, rondood ja virelai ' sid, ühe complainte ' i, ühe chant royal ' i ja kirjutas ühe hoketi. Ka neis lauludes ei teinud ta kompositsioonile mingit hinnaalandust, kasutades isorütmikat ning vahel ka matemaatiliselt korrastatud kirjaviisi. Tähelepanuväärne on "Ma fin est mon commencement" ("Mu lõpp on minu algus"), kus kaks ülahäält kordavad teineteist ümberpööratud kujul nii, et ühe lõpp on teise algus. Alumises hääles ehk tenoris kordab meloodia teine pool esimest tagurpidi.
Machaut' muusika kataloog
Machaut oli esimene helilooja, kes tegeles tõsiselt oma muusika antoloogia koostamisega. Ta andis elu jooksul juhised kolme oma kõigi teoste käsikirja koostamiseks ning neist viimases umbes 1370. aastal esitab kirjutaja järjekorra pealkirjaga "Vesci l'ordinance que G. de Machaut wet qu'il ait en son livre" ("See on järjekord, millist G. de Machaut soovib oma raamatule").
Kataloog on koostatud žanrite alusel ning selles on:
Kuunar
pisi|[[Rootsi lipu all seilav kuunar Atene]] Kuunar on kahe- kuni seitsmemastiline pikipurjestusega purjelaevatüüp, mille fokkmasti (esimene mast vöörist) topp pole ahtripoolsematest kõrgemal.
Kuunarit, mille kõigis mastides on kahvelpurjestus, nimetatakse kahvelkuunariks. Lääne- ja Põhjamere rannasõidukuunarit nimetatakse kaljaseks (kaks masti, kahveltaglas).
766
766. aasta
Kuunar
Üldiseloomustus
Kuunarit iseloomustab suur kandevõime, merekindlus, võimalus purjetada tihkelt tuulde ja hoida väiksemat meeskonda võrreldes raapurjestusega purjelaevadega. Seetõttu levisid kuunarid laialt ja neid ehitati mitmesuguste tüüpidena. Suuremad kuunarid on suhteliselt raskesti juhitavad.
766
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kuunar
Purjede paigutus
pisi|Kahe mastiga kuunar Kuigi kuunaril võib olla palju maste, on neid tüüpilisel kuunaril kaks, kusjuures fokkmast on pisut lühem kui grootmast. Taglase tasakaalustamiseks võib olla väike pukspriit.
766
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Kuunar
Purjede paigutus
Kuunari purjestuse plaanimisel on põhiline probleem kahe masti vahelise ruumi tõhus täitmine. Traditsioonilised kuunarid on kahvelpurjedega, sest trapetsikujulised purjed täidavad hästi mastidevahelist ruumi, neil on suur pindala ja nende rakenduspunkt asub madalal.
Paul Varul
Paul Varul (sündinud 10. detsembril 1952 Valgas) on Eesti jurist ja poliitik. Ta on Tartu Ülikooli tsiviilõiguse professor ja vandeadvokaat advokaadibüroos TGS Baltic (endise nimega VARUL).
Kuunar
Purjede paigutus
Bermuudapurjestusega kahemastilisel kuunaril on tüüpiliselt neli kolmnurkset purje: tagantpoolt ettepoole grootpuri, groottaaksel, fokktaaksel ehk foka ja kliiver. Taakselpurjedega kuunari eelis on kergesti käitatavad ja väikese meeskonnaga rehvitavad purjed, sest mõlemad taakslid võivad ise pautida. Groottaaksel ei kata grootpurje ja seepärast ei varja sellele puhuvat tuult, aga on kasulik loovimisel või külgtuules sõitmisel. Kuigi taakslil on väiksem pindala kui sellele vastaval kahvelpurjel, on võimalik heisata kaluripuri, et suurendada veojõudu kerges tuules. Kaluripuri on kahe masti vahele heisatav nelinurkne pikipuri, mille alumine serv on kinnitamata.
Paul Varul
Paul Varul oli aastatel 1992–2015 Tartu Ülikooli tsiviilõiguse korraline professor.
766
Aastad: 761 762 763 764 765 - 766 - 767 768 769 770 771
Kuunar
Purjede paigutus
Mõnel bermuudakuunaril on groottaaksli asemel kolmnurkne poomiga fokkmasti külge kinnitatav puri. Kuigi seegi võib ise pautida, on see pindalalt groottaakslist väiksem ja seda on keeruline koos kaluripurjega kasutada. Peale selle võib fokkmasti külge kinnitatav puri olla esteetiliselt ebameeldivam kui klassikaline taakslitega kuunar.
Connecticut
Connecticut on 1788. aastast Ameerika Ühendriikide osariik. Kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb Massachusettsi, lõunas Atlandi ookeaniga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas Rhode Islandiga.
Kuunar
Purjede paigutus
Mitme mastiga taakselkuunaritel on tavaliselt taakslist kõrgemal veel üks kolmnurkne puri. Sel juhul nimetatakse neist alumist tengtaaksliks ja ülemist praamtaaksliks. Ainult fokktaakslist kõrgemal pole teist taakslit, seda rolli täidavad kliivrid.
Kahvelpurjedega kuunaritel on üldiselt kahvelpurjede kohal veel kolmnurkne pikipuri, mida nimetatakse topseliks. Mõnikord puudub topsel fokkmastist. Kui kuunaril puudub üks või mitu topselit, võivad meremehed seda nimetada paljaspäiseks kuunariks. Fokkmasti topsel võib olla ka nelinurkne.
Paul Varul
Paul Varul oli justiitsminister Tiit Vähi teises ja kolmandas valitsuses 17. aprillist 1995 kuni 17. märtsini 1997 ning Mart Siimanni valitsuses 17. märtsist 1997 kuni 25. märtsini 1999.
Kuunar
Võrdlus teiste laevatüüpidega
pisi|Topselitega kuunar Linden Ühemastilised laevad on tavaliselt kas luubid või kutrid, ükskõik kas bermuuda- või kahvelpurjega. Väikestel laevadel, mille üldpikkus on alla 15 m, puudub vajadus teise masti järele, sest see muudab laeva kallimaks ja juhtimise keerukamaks.
Paul Varul
Ta on olnud Skandinaavia-Balti maksejõuetusõiguse alase koostöövõrgustiku Eesti töögrupi juht, Euroopa Õigusinstituudi asutajaliige ja esimese nõukogu liige, justiitsministeeriumi juures tegutseva maksejõuetuse ekspertnõukogu töögrupi liige ning paljude teiste erialaste nõukogude ja komisjonide esimees või liige Eestis ja Euroopas.
Aastatel 1973–1990 kuulus ta NLKP-sse.
Kuunar
Võrdlus teiste laevatüüpidega
Kui laeva suuruse tõttu on sellele vaja teist masti, on see laev purjestuse plaani põhjal tavaliselt kuunar, ketš või jaul. (jaala???) Kõik need laevad on pikipurjedega, kuigi topp-purjedega kuunaril võib fokkmastis olla nelinurkne topp-puri ja harva mitugi.
Connecticut
Rahvastik
2010. aasta seisuga elas Connecticutis 3 574 097 inimest.
Kuunar
Võrdlus teiste laevatüüpidega
Kuunar erineb ketšist ja jaalast mastide asetuse ja seega grootpurje asukoha poolest. Jaalal ja ketšil on kõige suurem ehk grootmast eespool ja seetõttu asub ka grootpuri eesmise masti küljes. Tagumist masti nimetatakse besaanmastiks. Kahemastilisel kuunaril on grootmast tagumine ja selle ees asub fokkmast. Ühemastilise laevaga võrreldes on kahemastilisel laeval purjedele mõjuvate jõudude rakenduspunkt madalamal.
Allveelaev
pisi|300px|Allveelaev Kalev, Kalev-klassi allveelaev pisi|300px|Allveelaevade klassifikatsioon Allveelaev on laev või paat, mis on konstrueeritud liikumiseks nii veepinnal, kui ka pikemat aega sukeldununa vee all.
Hinrich Möller
Hinrich Johann Möller (20. aprill 1906 Grevenkoop Schleswig-Holstein Saksamaa – 13. oktoober 1974 Neumünster Saksamaa ) oli Saksa politseiametnik ja Saksa okupatsiooni ajal Teises maailmasõjas Saksamaa Ida maa-ala Riigikomissariaadi Eesti kindralkomissariaadi kõrgeim politsei ja SS juht (Höhrer SS- und Polizeiführer Estland).
Bergamott
thumb Bergamott ehk bergamott-sidrun on bergamotipuu (Citrus bergamia või Citrus aurantium ssp. bergamia) vili, väike hapu kuldkollase koorega tsitrusvili.
Morfoloogia
Nii nagu teisedki tsitruselised on ka bergamott pomerantsvili ehk hesperiid, botaaniliselt mari. Bergamott sarnaneb sidruniga, kuid on pirnikujuline, sageli väikese näsaga. Viljaliha on roheline ning liiga hapu ja kibe, et seda süüa.
Allveelaev
Allveelaevu kasutatakse sõja-, turismi- või uurimislaevadena.
Jõuallika järgi jagunevad allveelaevad: diisel- ja tuumaallveelaevadeks. Sõja-allveelaevad on tänapäeval enamasti relvastatud ballistiliste, mitme tuumalõhkepeaga rakettidega.
Connecticut
Rahvastik
2006.–2008. aastal olid Connecticuti elanikud enamjaolt järgmist päritolu:
Allveelaev
Väikesi allveelaevu kasutatakse enamasti mereuurimislaevadena.
Bergamott
Kasutamine
Värskelt tarbimiseks bergamott ei sobi, seda kasutatakse hästilõhnava bergamotiõli tootmiseks. Viljakoortest pressitud mee värvi, roheline või kollakasroheline õli on nõrgalt vürtsika, sidrunit ja lavendlit meenutava lõhnaga.