cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Supingstad
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Supingstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, värvilisi 0,12% ja valgeid 0,12%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 94,82% inimesi, inglise keelt 1,79% ja suulu keelt 0,98%.
Koodi refaktoreerimine
Refaktoreerimise tööriistad
Siin on mõned automaatset refaktoreerimist pakkuvad rakendused:
Laanemäe
Laanemäe on eesti perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laanemäe 246 inimesel: 123 mehel ja 123 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laanemäe meeste puhul 617. kohal ja naiste puhul 697. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laanemäe vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,88. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 12,29 inimest.
Nimede eestistamisel võeti Laanemäe uueks perekonnanimeks 68 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Aaron, Amskrugsdorff, Bokmann, Brokman(n) (loobus 2 isikut), 	Homberg, Il(l)isson (2), Jeets, Juhanson, Kirber, Klaamann, Köster, Kliis, Kristjan, Kuusiku, Laanberg (3), Laasberg, Laasfeld, Laasperk, Labber, La(e)dermann (2), Laiapea, 	Lampmann, 	Langell, Langer, Lasberg, 	Lätt, 	Laupmann (2), Laus,	Leetperk, 	Loberg, 	Lumberg, Lusenberg, Lutsberg (2), 	Luusenberk, 	Meinberg, 	Muhl (2), 	Münter,	Neimann, Ossip, Päss, 	Persidski (2), 	Pertmann, 	Pillov, 	Pragga, 	Raist, Riimann (2), 	Saabas, Siimon, 	Simann, 	Tiitson, 	Valdmann (2),	Vilberg, 	Villberg ja 	Vulf.
Merlin (sari)
“Merlin” või “Merlini seiklused” oli BBC draamasari (2008–2012), mille süžee oli kuningas Arthuri legendide kaudne ümberjutustus. Sarjal oli algusest peale palju vaatajaid tänu kuulsatele osatäitjatele, nagu Richard Wilson, Anthony Head ja Santiago Cabrera. Peaosatäitjad olid noorema põlvkonna näitlejad, nagu Colin Morgan, Bradley James, Katie McGrath ja Angle Coulby. Seriaalil oli kokku viis hooaega ja 65 episoodi.
Sarja lõid Julian Murphy, Johnny Caps, Jake Michie ja Julian Jones. Julian Murphy ja Johnny Caps on öelnud, et neid mõjutas ja inspireeris mingil määral ka Ameerika seriaal “Smallville”, mis räägib Supermani varajasest elust. Sarja hakati filmima 17. märtsil 2008 ja esimest hooaega hakati näitama 2008. aasta sügisel (20. September).
Sarja lühikokkuvõte
Merlin, keda druiidid kutsuvad ka Emryseks, on nõid ja maailma viimane loheisand. Ta elas oma lapsepõlves Ealdori külas. Ema saatis ta lõpus Cameloti elama, et ta seal Gaiuselt maagia kohta rohkem õpiks. Camelotti jõudes avastab Merlin aga, et kuningas Uther on kogu kuningriigis maagia kasutamise ära keelanud. Camelotis saab Merlinist Gaiuse õpipoiss, Arthuri (Utheri poja) teener ja hiljem parim sõber.
Sari jälgib Merlinit, kes annab endast parima, et oma saatust järgida ning Arthurit juhendada ja kaitsta tema teekonnal troonile, ilma et ta oma maagilisi võimeid avaldaks.
Osatäitjad
Merlini osa mängib sarjas Põhja-Iiri näitleja Colin Morgan. Merlin on sarja peategelane, temast saab sarja alguses Arthuri teener ja sarja jooksul näeb nende sõpruse arengut ja muutumist.
Guineverei osa täidab sarjas Angel Coulby. Guinevere või lühidalt lihtsalt Gwen on sarja alguses Morgana Pendragoni teenija ning hiljem Arthuri abikaasa ja Albioni kuninganna.
Sarjas täidab Arthur Pendragoni osa Bradley James. Arthur on Cameloti prints ja hiljem kuningas, ta on Utheri poeg, Merlini sõber ja n-ö boss ning hiljem sarjas Gweni abikaasa. Teda kujutatakse üldjuhul kui poega, kes soovib kogu südamest oma isale muljet avaldada. Seetõttu võib ta vahepeal näida sama julm kui ta isa, ometi on Arthur sarjas palju kaastundlikum ja avatuma meelega kui Uther. Sarja jooksul näitab Arthur, et hoolib klassivahedest palju vähem kui Uther: ta sõbruneb Merliniga, kes on ainult ta teener, ta teeb lihtinimestest rüütleid ja abiellub Gweniga.
Morgana Pendragoni osa täidab sarjas Katie McGrath. Morgana on Utheri hoolealune ja Arthuri õde. Sarja alguses on ta hooliv ja kaastundlik, kuid kui ka temas hakkavad tärkama maagilised võimed. Kui ta mõistab, et Utherile tema maagilised võimed ei meeldiks, hakkab ta Utherile kätte maksma ja hiljem saab temast üks Cameloti suurimaid vaenlasi.
Uther Pendragoni rolli täidab Anthony Head. Uther on Cameloti kuningas, Arthuri isa ja Morgana eestkostja. Uther keelas igasuguse maagia kasutuse oma kuningriigis pärast oma naise surma (mis oli maagiaga seotud) ja ta on selle seaduse suhtes vankumatu. Kui maagiat kasutatakse ja jäädakse sellega vahele, on karistus hukkamine.
Gaiuse osa täidab sarjas Richard Wilson. Gaius on lossi arst ning Merlini õpetaja. Gaius oli ka ise kunagi nõid, kuid kui Uther maagia keelas, lõpetas Gaius selle kasutamise. Sarja jooksul tuleb küll ette momente, millal Gaius peab kellegi elu päästmiseks salaja natuke maagiat kasutama. Gaius on ka üks Utheri lähedasemaid nõuandjaid ja ta aitab Merlinil kogu kuningriiki maagiarünnakute eest kaitsta.
Agravaine de Bois' osa täitis sarjas Nathaniel Parker. Agravaine on Arthuri onu, kes hakkab pärast Utheri surma ja Arthuri troonile tõusmist Arthuri peamiseks nõuandjaks.
Draakonile andis sarjas hääle John Hurt. Teda tuntakse ka Kilgharrah' nime all ning ta on teadaolevalt viimane elus draakon kogu maailmas. Ta on algul aheldatud Cameloti alla koopasse ja annab seal vahepeal Merlinile nõu. Hiljem Merlin küll vabastab ta, kuid draakon käib Merlini kutsete peale talle siiski vahel nõu andmas.
Sarnasused
Kuningas Arthuri legendidest on tõenäoliselt kõige tuntum ümarlaua ja ümarlaua rüütlite motiiv, see on olemas ka sarjas. Sarjas tutvustatakse rüütleid ükshaaval erinevates episoodides ja ümarlaud ise ilmub alles sarja lõpus. Sarjas ei ilmu aga nad kõik, vaid on valitud paar tükki (muidugi on võimalik, et ka ülejäänud ümarlaua rüütlid olid sarjas olemas ja neid lihtsalt ei tutvustatud vaatajatele lähemalt). Nende valitud paari hulka kuuluvad näiteks Gwaine (Eoin Macken), Lancelot (Santiago Cabrera), Percival (Tom Hopper), Leon (Rupert Young) ja Elyan (Adetomiwa Edun).
Lisaks ümarlaua rüütlitele on sarjas olemas ka järve leedi Freya ja Excalibur. Seoses mõõgaga on sarjas olemas ka legendaarne mõõga kivist tõmbamise stseen, mis aga originaalist natuke erineb. Kui originaalis oli Arthur ainuke, kes mõõga kivist tõmmata suutis, sest tema saatus oli olla Albioni kuningas, siis sarjas aitab Merlin teda oma maagiaga.
Veel üks sarnasus sarja ja vanade legendide vahel on Guineverei ja Arthuri vaheline armastus ja abielu.
Erinevused
BBC sarjas on Merlinil olemas ka perekond: sarja algusest peale ema ja hiljem ilmub välja ka isa. Vanades legendides on tihti aga nii, et keegi ei tea Merlini mineviku ega Merlini kohta üldiselt mitte midagi, seega ei ole legendides tal ka perekonda.
Teine erinevus on see, et Merlin ei ole legendides üldjuhul Arthuri sõber ega kaaslane, vaid pigem mentor, kes mängib rolli Arthuri troonile tõusmises. Sarjaga on aga hoopis teine lugu, kuigi sarjas algab Merlini ja Arthuri vaheline tutvus sõjakalt, kujunevad neist lõpuks ikkagi head sõbrad.
Sarjas on Merlinit kujutatud kui noort poissi, kes kolib Camelotti, et Gaiuse õpipoiss olla. Temast saab Arthuri teener ja sõber. Vanades legendides aga on Merlinit üldiselt kujutatud kui vana pika habemega meest (vana Merlinit näidatakse ka sarjas paar korda).
Režissöörid ja stsenaristid
Stsenariste oli sarjal kaheksa. Neist neli olid sarja idee autorid (Julian Murphy, Johnny Caps, Jake Michie ja Julian Jones) ja osalesid kõikide episoodide kirjutamises. Howard Overman aitas kirjutada 11 episoodi, Ben Vanstone 5 episoodi, Lucy Watkins 4 episoodi ja Richard McBrien samuti 4 episoodi.
Aadu Asi
Ta lõpetas Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli (1960) ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Töötas Luunja Sohvoosis peainsenerina aastast 1970.
https://www.europeana.eu/da/item/401/item_YKX3JGQWYIAPGHS6HYCQ2X5ZKZ3YAJTT
Leiboristlik Partei
Leiboristlik Partei (Labour Party, eesti keeles ka Tööerakond, Tööpartei) on vasaktsentristlik Briti partei.
Partei asutati 1900. aastal. Enamusvalitsuse moodustasid leiboristid esimest korda 1945. aastal.
Leiboristid olid Suurbritannias võimul alates 1997. aastast, mil peaministriks sai Tony Blair, kuni 2010. aastani. Aastatel 2007–2010 oli parteijuht tollane peaminister Gordon Brown.
Leiboristlikku Parteid on nimetatud ka Uueks Tööparteiks (inglise keeles New Labour), mis on pärit 1997. aasta valimisloosungist "New Labour, New Britain" (vaba tõlge: "Uus Tööpartei, Uus Britannia").
25. septembril 2010 valiti partei esimeheks Ed Miliband. Pärast kaotust 2015. aasta valimistel astus Ed Miliband 8. mail 2015 tagasi. Partei esimehe kohusetäitjaks sai Harriet Harman. 2015. aasta 12. septembrist kuni 2020. aasta 4. aprillini juhtis erakonda Jeremy Corbyn. Alates 2020. aasta 4. aprillist on erakonna esimees Keir Starmer.
Ӕ
Ӕ (ӕ) on kirillitsa täht, mis esineb osseedi keeles. Osseedi tähestiku 2. täht.
Tähe võttis osseedi keeles kasutusele Anders Johan Sjögren.
Tallinna Läänemere Gümnaasium
Kool alustas tegevust 1. septembril 1989 ''Tallinna 64. Keskkoolina''. Aastast 1999 kannab kool nime Tallinna Läänemere Gümnaasium.
Galitši rajoon
Galitši rajoon (vene keeles Галичский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Galitši linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb kirdes Tšuhloma rajooniga, idas Antropovo rajooniga, lõunas Ostrovskoje rajooniga, edelas Sudislavli rajooniga, läänes Sussanino rajooniga ja loodes Bui rajooniga.
Rajooni pindala on 2870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8425, 2008. aastal 10 415 ja 2002. aastal 11 503.
Galitši rajoonis on 299 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.
Airin
Airin on naise eesnimi. Airini nime tähendus on "Iirimaa". Airini nimi tuleneb nimest Erin.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Airin 18 naisel. Airin on populaarsuselt 1879. naisenimi.
Airini nime pannakse kõige sagedamini hollandi tüdrukutele.
Graham Stuart
pisi|Graham Stuart (2017) Graham Charles Stuart (sündinud 12. märtsil 1962 Carlisle'is) on Suurbritannia poliitik, ta on Konservatiivse Partei liige. Ta oli aastast 2005 House of Commonsi liige.
2018. aasta jaanuaris määrati ta väliskaubanduse osakonna investeerimisasjade nooremministriks, 2020. aasta veebruarist kuni 2021. aasta septembrini töötas ta samas osakonnas ekspordiküsimuste nooremministri ametikohal. 7. juulist 6. septembrini 2022 - välisministeeriumi nooremminister.
Isiklikku
Ta on lahutatud ja kahe tütre isa.
Laheva Silmaallikas
Laheva Silmaallikas ehk Laheva Ohvriallikas on silmaallikas Läänemaal Ridala kihelkonna Laheva külas. Allikas on arheoloogiamälestisena riikliku kaitsea all, Kultuurimälestiste Riiklikus registris nime all Ohvriallikas, registri numbriga 10122.
Silmaallika ümbruses on arvukalt sama suuri ja väiksemaid allikaid Lekepealse soo servas.
1. Jõe tänav (Pärnu)
1. Jõe tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
See asub Väike-Jõe tänava ja Pärnu jõe vahel.
Tänav on ligikaudu 100 meetrit pikk.
Euroopa konkurentsivolinik
pisi|[[Margrethe Vestager]] Euroopa konkurentsivolinik on Euroopa Komisjoni liige, kelle vastutusalas on järelevalve teostamine konkurentsiõigust puudutavate sätete täitmise üle. Alates 1. novembrist 2014 on konkurentsivoliniku ametikohal taanlanna Margrethe Vestager.
Vienvārstes
Vienvārstes on küla (mazciems ) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Vienvārstes asub valla kirdeosas Pļaviņase–Gulbene raudtee ääres. Külas kasvav Vienvārstese tamm ümbermõõduga 7 meerit on looduskaitse all.
Alatskivi Traktorist
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Neuraaltoru
pisi|Neuraaltoru tekkimine Neuraaltoru ehk närvitoru on keelikloomade, sealhulgas selgroogsete, sealhulgas inimese kesknärvisüsteemi embrüonaalne alge. See moodustub neurulatsiooni käigus neuraalplaadist.
Ristlõikes saab sellel varsti pärast moodustumist eristada kolme kihti, seestpoolt väljapoole:
Neuraaltoru keskmes asetseb algvatsake.
Neuraaltoru areng toimub järgmise mehhanismi järgi: jagunevad ependüümirakud liiguvad mantlikihti, kus nad arenevad kas neuroblasti teed mööda — kinnituvad ja ajavad jätkeid, mis ulatuvad välisesse äärevööndisse, või glioblasti teed mööda — ei kinnitu ja muutuvad gliiarakkudeks.
pisi|Joonistus embrüonaalse loote [[iduketas|iduketta ristlõigetest. Alt üles: Neuraalplaadi võlvumine külgmiste neuraalvallide ja keskse neuraalvaoga (ülal)]] pisi|[[Neuraalvagu voltub üle neuraalvoltide keskelt alates neuraaltoruks (näidatud staadium 8–10 somiidiga, enne 4. nädala lõppu inimesel).]]
Areng
See tekib pärast gastrulatsiooni ektodermiks (välimine iduleht) nimetatavast rakukihist embrüo pinnal, mis asetseb seljakeeliku kohal ja mille mõjul siin moodustub pisut paksem neuroektoderm kui neuraalplaat. See võlvub külgmiselt neuraalvallidega üles ja nende vahel piklikuks neuraalvaoks sisse. See järel voltub neuraalvagu neuraalvoltidega torujaks moodustiseks. Selle protsessi käigus, mida nimetatakse primaarseks neurulatsiooniks, moodustub sisse vajudes neuraaltoru, mis eraldub ektodermist, mis pinnaektodermina kesknärvisüsteemi voltunud alge kohal uuesti sulgub. Kummalgi pool neuraaltoru moodustuvad endise neuraalplaadi äärepiirkonna rakkudest ajutiselt neuraalharjad, millest hiljem saavad melanotsüütide (pigmendirakkude) kõrval perifeerse närvisüsteemi mitmesugused osad.
Kunagise neuraalplaadi rakkudest moodustub niiviisi neuraaltoru, millest selgroogsetel arenevad seljaaju ja peaaju. Süstikkalalastel jääb selle põhikuju püsima ja sellest saab kesknärvisüsteem. Ka salpide vastsetel on neuraaltoru, kuid ontogeneesis see kaob.
Neuraaltoru valendikust saavad hiljem ajuvedeliku õõned: seljaaju-tsentraalkanal ja ajuvatsakesed koos keskaju-veejuhaga.
Ependüümikiht
Ependüümikihis saab välja tuua mitu funktsionaalset vööndit, mis aja jooksul lähevad tsüklitena üksteiseks üle.
Jaunāmuiža (Līgo vald)
Jaunāmuiža on küla (mazciems ) Lätis Gulbene piirkonnas Līgo vallas. Küla asub valla põhjaosas Pļaviņase–Gulbene raudtee ääres.
Rant-tähnsamblik
Rant-tähnsamblik (Arthonia byssacea) on samblik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda kasvab paljudes kasvukohtades, näiteks tüüpilistes sõnajala, lubikaloo ja mustika kasvukohtades.
Tammy Duckworth
pisi|Tammy Duckworth pisi|Tammy Duckworth ratastoolis 2005. aastal Ladda Tammy Duckworth (sündinud 12. märtsil 1968 Bangkokis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, Illinoisi osariigist valitud senati liige aastast 2017.
Lapsepõlv ja haridus
Duckworthi isa Franklin Duckworth oli teise maailmasõja ja Vietnami sõja veteran, kes töötas ÜRO põgenikeprogrammis mitmes Kagu-Aasia riigis. Tema ema Lamai Sompornpairin on Chiang Maist pärit Tai hiinlane. Duckworth lõpetas 1989. aastal Hawaii ülikooli politoloogia erialal. Magistrikraadi sai ta rahvusvaheliste suhete erialal George Washingtoni Ülikoolist ning jätkas õpinguid doktorantuuris Põhja-Illinoisi Ülikoolis.
Militaarne tegevus
1990. aastal läks ta reservohvitseride kursusele. Ta õppis helikopteripiloodiks ning astus 1996. aastal Illinoisi rahvuskaarti. 2004. aastal saadeti ta Iraaki. 12. novembril 2004 sai helikopter UH-60 Black Hawk, mille kaaspiloot ta oli, granaadiheitjast tabamuse ning kukkus alla. Vigastuste tõttu amputeeriti ta parem jalg puusa lähedalt ja vasak jalg altpoolt põlve. Ka tema parem käsi sai raskelt vigastada. Ta pälvis Purpursüdame teenetemärgi ja ülendati detsembris 2004 majoriks. Oktoobris 2014 läks ta erru kolonelleitnandi auastmes.
Poliitiline tegevus
2006. aastal kandideeris ta Ameerika Ühendriikide esindajatekotta ja võitis Demokraatliku Partei eelvalimised, kuid kaotas 49%-ga vabariiklaste kandidaadile. 2012. aastal võitis ta esindajatekoja valimistel Illinoisi 8. ringkonnas 55% häältega vabariiklaste kandidaati Joe Walshi, kes kogus 45% häältest. Duckworth töötas esindajatekojas aastatel 2013–2017, seejärel ta alustas tööd senatis. Ta sai 2016. aasta valimistel 55% häältest ning võitis senaator Mark Kirki.
Isiklikku
Duckworth on abielus ja kahe lapse ema. Tütred Abigail ja Maile sündisid vastavalt 2014 ja 2018. Duckworth oli esimene USA senaator, kes ametiajal sünnitas.
Mullakeemia
Mullakeemia on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade keemilise koostise ja keemiliste omaduste, mullas toimuvate reaktsioonide ja protsesside, mulla koostekomponentide vastasmõju, neelamisnähtuste ja nende seaduspärasuste, toiterežiimi ning mullatekke ja muldade viljakuse keemiliste aluste uurimisega. Samuti käsitab mullakeemia huumusainete ja mineraalide keemilist olemust, keemilise ja füüsikalis-keemilise analüüsi meetodeid, mulla saastamise ja -kaitsega seotud keemilisi muutusi, ainete liikumist ja talletumist mullas.
Mullakeemia tugineb keemia seadustele ja on tihedalt seotud mullateaduse teiste harudega. Tal on oluline roll mulla geneesi tõlgendamisel ning mulla klassifitseerimisel.
Tänapäeva mullakeemias on viis peamist suunda:
Eugen Sturza
2008. aastal lõpetas ta Moldova Vabariigi Majandusteaduste Akadeemia. 2009–2013 oli ta Moldova peaministri nõunik. 2013–2015 oli ta Moldova peaministri kabinetiülem. 2015. aastal sai ta Euroopa Poliitika ja Reformide Instituudi moderaatoriks.
Alates 24. oktoobrist 2017 kuni 8. juunini 2019 oli Eugen Sturza Moldova kaitseminister.
Košehhabli rajoon
Košehhabli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Harju-Jaani kirik
pisi|Harju-Jaani kirik
Harju-Jaani Ristija Johannese kirik on kirik Harju maakonnas Raasiku alevikus. Kirikut kasutab Harju-Jaani Ristija Johannese kogudus.
Ajalugu
13. sajandil kuulus Harju-Jaani kogudus Jõelähtme kirikukihelkonda. Harju-Jaanis oli kirik juba keskajal, kuid tolleaegse kiriku kohta andmeid napib. Teada on, et algne kirikuhoone paiknes praegusest kirikust mõnisada meetrit läänepool ning lammutati uue kiriku valmides. Harju-Jaani kirikut (vanades ürikutes Saientacken) on esmamainitud 1322. aastal. Vanim teadaolev kirikuõpetaja on Äienrich Moller, kes suri 25. juunil 1400.
1860. aastal asuti ehitama uut kirikut. Ehitustööd vältasid ühtekokku neli aastat ning nende lõppemist tähistas 13. oktoobril 1863. aastal. pühitsemisteenistus. Praeguse kiriku arhitekt on Friedrich Wilhelm Alisch.
Harju-Jaani kiriku raamatukogu alusel loodi 1717. aasta mardipäeva pastor Heinrich Christoph Wrede õhutusel ka Raasikule kool, mille esimene õpetaja oli köster Bergmann.
Kirjeldus
Arvatavasti oli Harju-Jaani keskaegne kivikirik Harjumaa kirikutele tüüpiliselt ühelööviline kolmevõlvikuline iseseisva kooriruumita ehitis. Selle lõuna fassaadi ette oli ehitatud eeskoda, põhjaküljele käärkamber ning vastu lääneseina toetus neljatahuline torn. Praegusajal on vana kivikiriku asukoht tähistatud.
Hoone ehitusliku põhiosa moodustab ristkülikukujuline saal, millele läänes liitub eendehitis koos neljatahulise tornimassiiviga ning idas käärkamber. Torni katab telkkiiver. Kiriku väliskujundus on eklektiline, põhilised on neoromaani elemendid ja motiivistik. Ümarkaarseid aknaavasid markeerivad soklini ulatuvad petiku laadsed seinapinnad. Seinte ülaosa ilmestavad ehisliistud ja dekoratiiv karniisid. Interjööri keskseks elemendiks on kõrgendatud keskosaga puulagi, mida täiendati 1872. aastal kuue paari neljatahuliste sammastega. See muutis pikihoone kolmelööviliseks.
Praegune kirik on seest valge, kummalgi pool seitse suurt akent. Kirik on 12,6 meetrit lai ja 28,8 meetrit pikk. Torn on 43,5 meetrit kõrge. Torni otsas on kullatud rist. Kirik mahutab umbes 1200–1300 inimest. Kiriku kantsel seisab otse altari üle keskkoha seina küljes. Kivist, laudisega kaetud altar pärineb vanast kirikust (13–14. sajand), selle kõrval on detailid vanast kantslist – keerdsammas ja apostli kuju. Aknaid kaunistavad vitraažid, sambaid ehivad apostlite vapid, seintel on Jeesuse elu ja ristteed kujutav graafika, orelil ja mujal kirikus on piiblisalmid ja maalingud. Kiriku sissepääsu kohal on talle kujutisega vapp, kirikuaias on Vabadussõjas langenute mälestusmärk. Kiriku ja uue kalmistu vahel on mälestusrist kõigile nimetud haudades puhkajaile. Kiriku lagi oli puust tehtud võlv, kuid see ei pidanud vastu ja varisemisohu tõttu toestati kuue paari sammastega 1872. aastal. Praeguses tornis olevad kaks suuremat kella on aastast 1899, kuid kolmas kell on vanem (arvatavasti 17. sajandist). Vanast kirikust üle toodud oreli oli ehitanud Ernst Kesler Tartus 1854. aastal.
Košehhabli rajoon
Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 24 asulat.
August Pagar
August Pagar (14. aprill 1892 Aaspere vald, Haljala kihelkond, Virumaa – 12. märts 1952) oli Eesti endine sõjaväelane (nooremallohvitser).
Elektrooniline kirjastamine
Elektrooniline kirjastamine ehk elektronkirjastamine ehk e-kirjastamine hõlmab e-teavikute (nt e-raamat, e-ajakiri) elektroonilist väljaandmist ning e-raamatukogude ja e-kataloogide koostamist.
August Pagar
Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast Poola rindel ning sai detsembris 1914 lahingus haavata.
Elektrooniline kirjastamine
Ülevaade
E-kirjastamine on eriti levinud akadeemiliste publikatsioonide väljaandmisel, mille puhul võib eelretsenseeritud teadusajakirjade väljaandmine peagi asenduda e-kirjastamisega. Raamatuid, ajakirju ja ajalehti levitatakse aina enam nutiseadmete kaudu. Raamatuturul kinnitavad kanda iTunesi, Amazoni ja Google Play online-raamatupoed. Turu-uuringute kohaselt tarbitakse 2015. aasta lõpuks ajakirju ja ajalehti pooltel juhtudel digitaalsel kujul ja kogu lugemisest pool toimub elektroonika vahendusel. Kuigi e-kirjastamise puhul levitatakse teavikuid enamasti interneti vahendusel, siis on ka teisi võimalusi (nt CD või DVD peal). E-kirjastamist kasutatakse ka õppeprotsessile suunatuna, sest selle abil saab kombineerida sisu analüüsivõimalustega (nt kontrolltööde moodulitega), mis teeb õppimise mugavamaks.
August Pagar
Ta võttis osa Vabadussõjast ja teenis 4. jalaväepolgus.
Elektrooniline kirjastamine
Ülevaade
E-kirjastamine on akadeemiliste artiklite publitseerimise kõrval aina enam populaarne ka ilukirjanduse puhul. Lugejad võivad e-kirjastustelt leida palju sellist kirjandust, mida tavalises raamatupoes eriti ei müüda ja uute autorite teoseid, mis ei pruugi teiste kirjastuste meelest kasumlikud olla.
Tänapäeval kasutatakse terminit elektrooniline kirjastamine enamasti interneti teel publitseerimise kohta, kuid vanasti tähistati sellega n-ö uut koostamise ja levitamise viisi ehk arvutite abil teksti ja muu sisu loomist.
Craig Mazin
Craig Mazin (sündinud 8. aprillil 1971 Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleprodutsent, režissöör ja stsenarist. Tema tuntumad teosed on “Chernobyl”, “The Last Of Us”, “The Hangover Part II”, “The Hangover Part III”.
Nõukogude Agrotehnik
Nõukogude Agrotehnik oli Põlvas 15. maist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Põlva Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Craig Mazin
Varajane elu
Craig Mazin kasvas üles Staten Islandis oma juudist õpetajatest vanematega Elaine ja Leonardiga.
Elektrooniline kirjastamine
E-kirjastamise töökäik
E-kirjastamine toimub põhimõtteliselt samamoodi nagu tavaline kirjastamine, välja arvatud kahes aspektis: 1) valmis teose puhul ei kasutata ofsettrükki ja 2) enamasti ei levitata trükitud teost. Kuna teos on elektroonilisel kujul, siis saab seda levitada interneti teel ja online-raamatupoodides. Kasutaja saab teost lugeda veebilehel, nutiseadmes mõne rakenduse abil või näiteks arvutis PDF-vormingus. Vahel on kasutajal võimalik teos ise printida või nõudetrükina tellida.
Nõukogude Agrotehnik
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Craig Mazin
Haridus
Craig Mazin käis Freehold gümnaasiumis Brooklynis. Peale seda läks ta õppima Princetoni ülikooli, kus ta õppis neuropsühholoogiat, mille ta lõpetas aastal 1992.
Karjäär
Craig Mazin leidis oma huvi meedia loomise vastu töötades ühes raadioprogrammis kui ta oli tudeng ülikoolis. Peale ülikooli lõpetamist sõitis Craig Mazin ära Los Angelesi, kus ta töötas reklaamiagentuuris seni kuni temast sai reklaamide koostaja. See töö võimaldas tal saada tööd Disney’s, kus ta hiljem pakkus välja idee filmi jaoks koos oma kaaskirjaniku Greg Erbiga, millest sai film “Rocketman”. Greg Erbiga tegi ta veel ühe filmi nimega “The Specials”, kus Craig Mazin oli ka režissöör. Oma stsenaristi karjääri alguses oli Craig Mazin saanud oma kuulsuse komöödia žanrist, kuid teda ei võetud stuudiote poolt tõsiselt. Ta hakkas uurima Tšernobõli katastroofist ning läks selle ideega HBO-le, mis neile meeldis. Peale väga edukat sarja “Chernobyl” hakkas ta tegelema oma kõige hilisema projektiga. Ta hakkas läbirääkimisi pidama “The Last Of Us” mängu looja Neil Druckmanniga ning koos hakkasid nad üsna varsti tegema telesarja “The Last Of Us”.
Okeaniidid
Okeaniidid olid vanakreeka mütoloogias titaanide Okeanose ja Tethyse kolm tuhat tütart, igaüks neist valitses mõne jõe, järve, mere, tiigi või muu veekogu üle. Okeanosel ja Tethysel oli ka kolm tuhat jõejumalast poega, mõned allikad nimetavad ka neid okeaniidideks.
Elektrooniline kirjastamine
E-kirjastamise töökäik
Elektrooniline levitamine on saanud väga populaarseks tänu sellele, et aina enam kasutatakse nutiseadmeid. Alguses oli igale mobiiliplatvormile (nt Android, Windows) vaja eraldi rakendust, kuid nüüd on võimalik luua rakendusi, mis sobivad kõigile platvormidele ja veebilehitsejatele. E-kirjastamisel kasutatakse kolme digitehnoloogia tunnust: XML-märgendid sisu määratlemiseks, laadileht sisu kujunduse loomiseks ja metaandmed sisu kirjeldamiseks otsingumootoritele. Uue tehnoloogiaga saab luua ekraaniga kohanduva faili, mida saab kasutada erinevates seadmetes ja eri meetoditel levitada.
Craig Mazin
Telesaated
Craig Mazin on töötanud kolmes telesaates stsenaristina- “The Last Of Us”, “Chernobyl”, “Mythic Quest: Raven’s Banquet”, millest kahel (“The Last Of Us”, “Chernobyl”) on ta olnud ka saate režissöör, produtsent ja looja.
Okeaniidid
„Suure jõe nümfid“, neriidide nõod.
Elektrooniline kirjastamine
Näiteid
Uued meediumid:
Craig Mazin
Näitlemine
Craig Mazinil on olnud enda loomingutes paar näitlemisrolli. Ta oli enda kirjutatud saates “Mythic Quest: Raven’s Banquet” tegelane Lou ja Sol Green. Lisaks neile on ta olnud filmides “Superhero Movie” ja “Scary Movie 4” kõrvaltegelane.
Okeaniidid
Okeanose ja Tethyse 3000 (5000?) tütart, ning sama palju oli neil veel vendi.
Craig Mazin
Pereelu
Craig Mazin on abielus Melissa Frey Maziniga, kellega ta kohtus oma õpingute ajal Princetoni ülikoolis. Neil on kaks last, Jack ja Jessica.
Okeaniidid
Styks oli okeaniid, kes voolas allilmas jõena, ta voolas aeglaselt ning tema jaheda vee kohal hõljusid vaimud. Ka oli see Styks, kus neriid Thetis oma surelikku poega Achilleust ujutas, et poissi haavamatuks muuta.
Craig Mazin
Autasud
Craig Mazin on võitnud kaks Emmy autasu “Outstanding writing for a limited series, movie or dramatic special - 2019” ja “Outstanding limited series - 2019”. Lisaks kahele Emmyle on Craig Mazin võitnud ka autasu “2020 Writers Guild Award for Original Long Form”.
Okeaniidid
Samas okeaniid Metis oli Zeusi esimene naine, kelle Zeus alla neelas, kui Metis rase oli. Ometi ei takistanud see pisiasi Athenal (Metise ja Zeusi tütre) „sündida“ Zeusi peast.
Kääpa Kuningakivi
Kääpa Kuningakivi on ohvrikivi Võrumaal Põlva valla ja kihelkonna Kääpa külas.
Brasiilia president
Esimene president astus ametisse aastal 1889, kui kehtestati vabariik.
Brasiilia presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane isik, kes on sünnilt Brasiilia kodakondsusega, elab Brasiilias, on valimisõiguslik ning on mõne partei liige.
President valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. Sama inimese võib ametisse valida järjest kaheks ametiajaks. Kui valimiste esimeses voorus ei õnnestu ühelgi kandidaadil saada üle 50 protsendi häältest, korraldatakse kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel teine voor.
Viimased presidendivalimised toimusid oktoobris 2022, kus presidendiks valiti Luiz Inácio Lula da Silva, kes oli president olnud ka varem, aastail 2003–2010. Enne teda oli 2019–2022 presidendiks Jair Bolsonaro ja 2016–2018 Michel Temer. Temer sai seejuures presidendiks pärast Dilma Rousseffi ametist tagandamist.
Välislingid
Brasiliens præsidenter Lista dos presidentes do Brasil
Venta regionaalpark
pisi|[[Simonas Daukantase muuseum]] Venta regionaalpark (leedu keeles Ventos regioninis parkas) on regionaalpark Põhja-Leedus Mažeikiai, Šiauliai ja Akmenė rajoonis.
Venta regionaalpark asub Venta jõe ning selle lisajõgede Virvytė, Dabikinė, Avižlyse ja Uogyse kallastel. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Venta kallaste maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit.
Venta regionaalpargi territooriumil on arvukalt looduslikke niitusid ja vanu metsi. Virvytė oru looduslikud niidud on haruldaste taimede kasvupaigaks, ka asuvad seal Leedus haruldased luhamaastikud. Regionaalpargi territooriumil elab mitu liiki hirvlasi. Venta jõel asub Papilė lähistel Juura ajastu paljand, mida esimesena uuris Karl Eduard von Eichwald, lisaks on regionaalpargi territooriumil veel kuus paljandit. Tähelepanuväärne on ka Šaltiškiai savikarjäär, kus Triiase savist on leitud Phytosauridae perekonna roomajate jäänuseid, samuti ka võimalikke dinosauruste jäänuseid.
pisi|left|Virvytė
Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas Siberi võhumõõk, karulauk, metslauk, jumalakäpp, hall käpp, arukäpp, kuradi-sõrmkäpp, pruun raunjalg, tupp-võsaputk, laialehine kareputk, salutakjas, narmasjumikas, suur rusujuur, väikeseõiene hiirehernes, südame-emajuur, pikalehine münt, harilik võipätakas, harilik sinilatv, pääsusilm, lodukannike, vööthuul-sõrmkäpp, harilik käoraamat, rohekas käokeel, pruun lõikhein, karvane naistepuna, väike käopõll, harilik ungrukold, kare kellukas, õõnes lõokannus, harilik lubikas, karvane maarjalepp ja harilik luuderohi. Seal elavad imetajatest pruun-suurkõrv, suurvidevlane, põhja-nahkhiir, valgejänes, kärp ja saarmas. Kaitstavatest lindudest elavad seal jääkoskel, sookurg, rukkirääk, väike konnakotkas, järvekaur, hõbehaigur, hallhani, laululuik, soopart, kanakull, lõopistrik, suurkoovitaja, jäälind, hüüp, teder, hallpea-rähn, valgeselg-kirjurähn, must toonekurg ja roherähn. Lisaks elavad seal juttselg-kärnkonn, mustlaik-apollo, suur-mosaiikliblikas, suur-kuldtiib, suur-rabakiil ja pääsusaba.
pisi|Aleksandras Griškevičiuse muuseum
Regionaalpargi territooriumil asub kolm linnamäge, lisaks on seal mitmeid muinaskalmeid ja muid kultuurimälestisi. Kaitse all on Viekšniai ajalooline keskus. Regionaalpargi aladel asuvad lennunduspioneer Aleksandras Griškevičiuse ja Simonas Daukantase memoriaalmuuseumid, samuti ka professorite Mykolas, Vaclovas ja Viktoras Biržiška memoriaalmuuseum ühes Žemaitija vanimas apteegis.
Venta regionaalpargi halduskeskus asub Viekšniais. Teised tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Venta ja Papilė.
Lugaži raudteejaam
Lugaži raudteejaam on raudteejaam Valka piirkonnas Valga–Riia raudteeliinil Lugaži lähedal.
Tegemist on Läti poolelt piirjaamaga, millele eelneb Riia poolt Saule raudteejaam ning järgneb Valga raudteejaam (u 4 km kaugusel).
Raudteejaam avati 1942. aastal ning asub Riiast 164 km kaugusel. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Algselt rajati see sõjaväeešelonide formeerimiseks ja seetõttu oli jaamas kaksteist teed. Toona kandis see ka nime Lude. Jaamas asub tänapäeval lisaks peateele kaks kõrvalteed.
Kuni 2008. aastani oli Lugaži Riia ja Põhja-Läti vahelise reisirongiliikluse lõppjaam.
Jaama juures asub Lugažu stacija bussipeatus.
Varje (eesnimi)
Varje on naise eesnimi. Varje nimepäev on 4. detsembril.
Eesti kohta Eesnimi Varje on 257 naisel. Populaarsuselt on nimi 446. naisenimi.
Nime statistika
Vanim Varje on vanuserühmas 80–84, noorim vanuserühmas 5–9. Varje on keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 54).
Kõige populaarsem on eesnimi Varje vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,55.
Kõige rohkem on eesnimega Varje sündinuid juulis, kokku 30.
2U
2U võib tähendada mitut asja:
Uus evangeelium
Romaanis kirjeldatakse vene okupatsiooni saabumist Eestisse ja kommunistide võtteid vaba rahva murdmisel ja hävitamisel ajaperioodil 1939–1941. Romaani tegevus leiab aset valdavalt Tallinnas ning kirjeldatud on võimu ülevõtmist riigiameteis ja kohtusüsteemis. Esimese köite tegevus hõlmab Nõukogude Liidu sõjalist sissetungi Eestisse ja iseseisva riigi hävitamist. Vaadeldav ajaperiood algab baaside lepinguga ning lõpeb esimese aastaga okupatsioonivõimude all, kui Eesti Wabariigist sai Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Teises osas jätkub esimese punase aasta laiahaardeline kirjeldus. Järjest suurenev surve inimestele, valepropaganda, halvenev majanduslik olukord, NKVD haare inimeste ümber kulmineerub juuniküüditamise ja sõja ning Saksa okupatsioonivõimu saabumisega. Autor on oma ametikoha tõttu toimuvaga hästi kursis ja enam-vähem kõik ka ise läbi teinud. Voldemar Õuna „Uut evangeeliumi“ on peetud eesti kirjanduses üheks jõulisemaks selle perioodi kujutuseks.
Üle piiri voolanud kommunismiehitajad tõid siia sotsialistliku elukorralduse, mille põhikoostisosadeks olid vale, totaalne jälitamine, hirm, karistamine, kõige ja kõigi enneolnu vihkamine, õigusemõistmine lähtuvalt revolutsioonilisest südametunnistusest proletaarliku viha põhimõtetel. Õun kirjeldab loomavagunite juures askeldavat küüditamise korraldajat: „See mees oli kahekümneviieaastase kurjuse kultiveerimise produkt. Ta kasvatus käskis vihata inimest, kes oma meelelaadilt erineb sellest, kes vihkab. Sa pead vihkama oma vaenlast, õpetas suur vihkamise apostel talle, kuni ta tahe muutus seotuks ja kasvatus vajutas oma pitsati ta mõistusele. ... temal ei võinud olla mingit konkreetset põhjust vihata neid inimesi, sest ükski neist ei olnud teda millegagi solvanud. Tema viha oli puhas ja püha nõukogude viha, see oli evangeelium, mida suur Lenin oli õpetanud ja veel suurem Stalin täiendanud. Nii puhast viha võis oma südames kanda vaid nõukogude inimene, kes oli sündinud ja kasvanud nõukogude õhus. ... See maa ei olnud vilets ega nälgiv, ta oli hoopis hästitoidetud ja jõukas ... need annid, imelik küll, tekitasid, õigemini õhutasid truus nõukogude funktsionääris viha maa vastu, mis oli talle seda kõike võimaldanud. Ta vihkas neid oma ausa nõukogude hingega kui petiseid ja nautis hirmu ja õudust ja arusaamatust nende nägudel ..."
Inimeste saatuse määras kellegi poolt kuuldud ettevaatamatult poetatud lause või mõte. „Majanduslikus aruandes tuli jälgida iga sule, iga pliiatsi, iga aktiõmblemise nõela saatust ta sissetuleku momendist kuni surmani, aga inimest võis kinni panna täiesti oma ärenägemise järgi." Eks oli neid, kes sinisilmselt uskusid kommunismiehitajate muinasjutte sotsialismiga tulevast õnnest, aga koos uue korraga muutus kõik. Mõned muutusid rõõmuga, teised selleks, et ellu jääda, kolmandad ei muutunud ja sattusid repressiivse punavõimu haardesse. Läks vaid viiv, kui ühed olid üleval tribüünil, hõikamas palavaid loosungeid planeedi suurima geeniuse Stalini kiituseks. Need, kes all, need vaikisid, jõudes äratundmiseni, et nüüdne valitsev ladvik ehk parteilased on suures osas seltskond, kes unistas hea eluni jõuda tööd tegemata.
Leninliku terroriga sunniti inimesi omaks võtma uut evangeeliumi – bolševistlikku ideoloogiat. Kes seda ei tunnistanud, sattusid punavõimu haardesse, inimeste kadumine oli igapäevane. Autod sõitsid öösiti uste ette ja viisid inimesi ära või need kadusid niisama, läksid hommikul tööle ega tulnud enam koju.
Koos sotsialismi saabumisega tühjenesid kiiresti poed. Õun kirjeldab turgu ja üldse majanduse korraldust: „... vaevalt aasta tagasi see lai kivine turu väljak oli olnud täis tunglemist. Koorem koorma ja laud laua kõrval olid seisnud kuhjatuna igasugu saadustest, mida inimene toiduks tarvitas. Ent nüüd oli kõik lage. Turg oli välja suretatud, kellelgi polnud huvi sinna midagi tuua ega müüa pakkuda, sest saadud raha eest ei saanud ta ise enam midagi osta. Sotsialism oli jõudnud oma õnnistuse maale tuua ja surmatiivad linnale laotada." "Need on naiivsed inimesed, kes usuvad, et sotsialism toob õnnelikku ja jõukat elu. Sotsialism nõuab ainult, et valmistamise vahendid peavad kuuluma ühiskonnale. ... Sotsialism on õpetus varade jagamisest, aga mitte varade loomisest. ... Sotsialism on loogiliselt valeteooria, ta on järeldusest teinud eelduse ja sellepärast ta ka iial ei saa andmagi mingeid tulemusi."
„Nad kuulutasid suurt evangeeliumi, nad tahtsid luua uue ühiskonna, tahtsid tuua maa peale õnne. Kuid nad tunnistasid vaid üht teed, mida mööda õnn vöib maa peale tulla. Kõik teised teed olid valed. Ent ilmnes, et inimesed ei tahtnud tunnustada nende ainuõiget teed, nad eelistasid õnnelikuks saada omal viisil. Nad olid üldise õnne vastased ja need tuli kõrvaldada. Et neid avastada, lõid nad spioonide võrgu. Et spioonid oleksid truud, tuli anda neile eesõigusi. Ning nad nõudsid rahvalt tunnustust, et õnn ongi juba saabunud. Nii nad loovutasid vabaduse terrorile, võrdsuse eesõigustele ja tõe valele, need moodsad Prokrustesed, kes tahtsid inimesed mahutada ühe mõõdupuu alla." „Nad olid seal oma põhimõtete järgi kakskümmend aastat sotsialismi teinud ja vaeseks jäänud. Nende eksperiment oli ebaõnnestunud. See oli olnud kakskümmend aastat lootusetut võitlust inimese iseloomuga, mis ei tahtnud painduda uue teooria reeglite alla, sest ta ei olnud mehhaanika. Aga uue teooria prohvetid ei tahtnud õigeks võtta teooria ebaõnnestumist praktikas. Kui teooria ei sobinud inimestele, tuli inimesed sobitada teooriale. Mitukümmend miljonit elu, nagu asjatundjad välja olid arvestanud, olid need moodsad Prokrustesed nõukogude rahvastele maksma läinud. See oli kõigi aegade suurim bluff."
Romaan lõpeb saksa vägede saabumisega Tallinna. „Uus evangeelium” annab seletuse selle kohta, miks oodati eestlaste seniseid ajaloolisi vaenlasi number üks – sakslasi – 1941. aastal Eestisse otsekui vabastajaid. Mitte keegi ei oodanud siia ei sakslasi ega natse. Oodati ainsat rohtu vene riikliku terrorismi vastu. Ühe aastaga oli Venemaast saanud Eesti vaenlane number üks.
Raamatu uustrükid on Eesti Päevalehe kirjastuselt sarjas Eesti lugu (Voldemar Õun. Uus evangeelium. Eesti Päevaleht: Eesti lugu, Tallinn 2009) ning kirjastuselt Hea Lugu (Voldemar Õun. Uus evangeelium. Hea Lugu, 2019).
Peeter-Pauli katedraal
Peeter-Pauli katedraal (vene keeles Петропавловский собор) on õigeusu katedraal, mis asub Peterburi siselinnas Peeter-Pauli kindluses. See on esimene ja vanim vaatamisväärsus Peterburis, mis ehitati Neeva jõe äärde Jänesesaarele aastatel 1712–1733. Nii katedraal kui ka kindlus ehitati algselt Peeter Suure juhtimisel ja Domenico Trezzini projekteerimisel. Kuna kellatorn (123 m) ei ole eraldiseisev, vaid peahoone lahutamatu osa, peetakse katedraali mõnikord maailma kõrgeimaks õigeusu kirikuks.
Peterburis on veel üks pühadele Peetrusele ja Paulusele pühitsetud katedraal, mis asub Peterhofis.
Siltais
Siltais (mõnes allikas ka Siltāji) on küla (mazciems ) Lätis Gulbene piirkonnas Līgo vallas. Küla asub valla loodeosas Pļaviņase–Gulbene raudtee ääres. Külas asub Siltaise bussipeatus.
Kivitäks
Kivitäks (Oenanthe oenanthe) on linnuliik rästaslaste sugukonna kivitäksi perekonnast.
Levila
Kivitäks pesitseb Euroopas, Loode-Aafrikas, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on kivitäks tavaline haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on viimase hinnangu järgi 20 000 – 30 000 paari. 26. oktoobril 2013 tuvastati Eestis uue linnuliigina meil varem kohtamata liiv-kivitäks, kelle peamine levila jääb stepialadele. Kivitäksi perekonnas on üldse kokku arvel 22 liiki.
Kivitäks talvitub Aafrika lõunaosas. Alaskal pesitsevate lindude rändetee ühe otsa pikkus on kuni 15 000 kilomeetrit läbides keskmiselt 290 kilomeetrit päevas.
Elupaik
Elupaigana eelistab kivitäks avamaastikke. Teda leidub kuivadel aasadel, karjamaadel, loopealsetel, uhtorgudes, saviste kinkude nõlvadel, põlendikel ja jäätmaadel, samuti jõgede järskudel kallastel.
Kabala mõis (Pilistvere)
pisi|Kabala mõisa peahoone Kabala mõis (saksa keeles Cabbal või Kabbal) oli mõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Tänapäeval jääb mõisa ala Järva maakonda Türi valla territooriumile.
Ajalugu
Kabala mõisa peahoone ehitas 18. sajandi II poolel parun Johannes (Hans) von Uexküll.
19. sajandi algul sai mõisa omanikuks Raadi mõisa majoraathärra, kreisimarssal Reinhold Wilhelm von Liphart. Hiljem on mõisa omanud Taubed ja Vietinghoffid.
Mõisa kolmekorruseline peahoone valmis 1774. aastal. Esimesel korrusel asusid majandusruumid (sealhulgas uusbarokses raamistuses Kabala mõisa omanike dekoratiivsete aaderdatud vapikilpide ja puitpaneelidest seinaga mõisniku kabinet), teisel korrusel esindus- ja eluruumid ning kolmandal korrusel keskrisaliidi kohal pealisehitis. Mõisas olid baroksed, reljeefsetest ja värvilistest kahhelkividest ahjud. Peahoone taga oli pärnaalleega ümbritsetud barokkaed.
Pärast peahoone valmimist hakati rajama vabakujunduslikus barokkstiilis parki, mis valmis 18. sajandi lõpus koos avara ovaalse esiväljakuga. Pargi hulka kuuluvad peahoone ees olevat kaks harilikku tamme.
Mõisa kõrvalhooned asetsesid poolkaares ümber pargi. Kõrvalhooneteks olid valitsejamaja, teenijatemaja ja laudad.
1891. aasta 4. veebruaril sündis Kabala mõisas eesti pikamaajooksja Jüri Lossmann.
1905. aasta sügisel oli Kabalas mõisnike omakaitse staap.
1923. aastast töötab mõisa peahoones Kabala kool, hiljem hakkas töötama ka lasteaed.
Ajalooliselt läbis mõisasüdant Türi–Viljandi maantee (praegu Türi–Arkma maantee), mis õgvenduste järel kulgeb paarsada meetrit lääne pool.
Tänapäeval korraldatakse mõisa pargis kultuuriüritusi.
Mõisa kalmistu
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,7 km kaugusele lõunakagusse.
Voldemar Jürmann
Voldemar Jürmann (1886 – 24. detsember 1905 Koerus) oli August Jürima vanem vend. Pani kirja "Vaali Vabariigi Põhiseaduse", mis sündinud talumeeste kollektiivse mõttetööna.
Hukati karistussalga poolt koos isa Mart Jürmanni, Johan Stammi ja Anton Schultsiga.
Jordan Oesterle
Jordan Oesterle (sündinud 25. juunil 1992 Dearborn Heightsis Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Detroit Red Wings.
Aastatel 2011–2014 mängis Oesterle kolm hooaega Western Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.
2014. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Edmonton Oilersiga ja asus mängima Oilersi noorteklubis Oklahoma City Barons American Hockey League'is. NHL-is tegi ta debüüdi 20. veebruaril 2015 mängus Anaheim Ducksi vastu.
2017. aasta juulis liitus ta Chicago Blackhawksiga. Esimese värava lõi ta NHL-is 29. detsembril 2017 oma endise koduklubi Edmonton Oilersi vastu.
2018. aasta juulis siirdus Oesterle Arizona Coyotesi, kus mängis kokku kolm hooaega.
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Red Wingsiga.
Mõõtmistulemus
Mõõtmistulemus ehk mõõtetulemus on mõõtesuuruse ehk mõõdetava suuruse väärtus, mis on saadud mõõtmise teel.
Mõõtetulemusega on seotud mõõtemääramatus, mis iseloomustab mõõtesuurusele põhjendatult omistatavate väärtuste tõenäosusjaotust.
Mõõtetulemuse oluline omadus on jälgitavus, mis võimaldab tulemust katkematu võrdlusteahela kaudu etaloniga seostada. Mõõtetulemuste jälgitavuse tõendamise korra määrab Eestis kindlaks mõõteseadus.
Funktsionaalne magnetresonantstomograafia
Funktsionaalne magnetresonantstomograafia ehk funktsionaalne MRT (fMRT) on meetod, mis kasutab MRT-tehnoloogiat aju aktiivsuse mõõtmiseks, jälgides aju verevarustuse dünaamikat. See tehnoloogia põhineb faktil, et verevool ajusse ja neuronite aktiveerumine on omavahel seotud. Kui ajuosa on parajasti kasutuses, siis verevool seal piirkonnas suureneb.
Alates 1990. aastate algusest on fMRT kõige levinum konnektoomikas ehk aju kaardistamises kasutatav meetod, sest see on väheinvasiivne ja ei rakenda ioniseerivat kiirgust.
Geotoop
Geotoop on geoloogiline või geomorfoloogiline maastik või selle osa, millel on silmapaistev ja asendamatu väärtus riigi, regiooni või kontinendi geoloogilise ajaloo mõistmisel.
Hõim
Hõim on rahvast väiksem etniline üksus, mille liikmeid ühendavad keel, kultuur ja päritolu. Näiteks võib ütelda, et muistse vabadusvõitluse aegu kuulusid eestlaste ehk eesti rahva hulka saarlased, ugalased ja muud hõimud. Samas on hõimu ja väikerahva vaheline piir hägus, seepärast võidakse sama inimrühma vahel nimetada nii rahvaks kui ka hõimuks. Nii on eesti keeles traditsiooniliselt kõneldud indiaani hõimudest, ehkki neid võib vaadelda ka rahvastena.
Tavaliselt kõneldakse hõimudest riikide eelses või välises kontekstis. Mõnel pool on hõimud moodustanud hõimuliite, sugulashõimude või ka eri päritolu hõimude poliitilisi ühendusi. Üks võimalik, ehkki tänapäeva teaduse seisukohalt vananenud käsitlus on, et mingi maa-ala elanikkonna killustumine hõimudeks on rahva või rahvuse väljakujunemise ehk etnogeneesi varane staadium ühiskonna arengus.
Kuni u 499 eKr olid algrahvad ülekaalukalt hõimuühiskonnad (kaldealased Paabelis, iisraellased enne hajalat, Kyrose riik). Hiljem hakkas see muutuma. Esimestena iraanlaste ja hajalajuutide seltskonnad ei tähistanud enam päritolu vaid ühte usku tunnistavate inimeste liitu. Oluline polnud tõug ega keel vaid ühine kogemus. Seda laadi uus rahvas oli Sassaniidide riik.
3Pead
3Pead (ajakirjanduses ka 3 Pead) on Eesti alternatiivmuusika ansambel.
Ansambel sai võistlusel Eesti Laul 2010 lauluga "Poolel teel" kümnenda koha.
Andre Tõnisekivi
Andre Tõnisekivi on ohvrikivi Võrumaal Põlva kihelkonna Andre külas.
Eesti-Mongoolia suhted
Eesti-Mongoolia suhted on head, kuid väheaktiivsed. Mongoolia tunnustas Eesti Vabariiki 29. augustil 1991. Diplomaatilised suhted sõlmiti 20. oktoobril 1991. Mongoolia suursaadik Mendsaikhan Enkhshaikan, kes toimib Stockholmist, esitas volikirjad Vabariigi Presidendile 15. juunil 2017. Eesti suursaadik Mongoolias on Pekingis resideeriv Marten Kokk, kes andis 15. novembril 2016 Mongoolia presidendile Tsahhiagijn Elbegdordžile üle oma volikirjad.
Alates 2014. aasta maist toimib Eesti aukonsulina Ulaanbaataris pr Lhkagvasuren Kulan.
Marcel Johannes Kits
pisi|Marcel Johannes Kits 28. märtsil 2014 [[Eesti Ajaloomuuseumis esinemas karjääri- ja õppenõustamisspetsialistide tunnustusüritusel]] Marcel Johannes Kits (sündinud 2. mail 1995) on eesti tšellist.
Õpingud
Marcel Johannes Kits alustas tšelloõpinguid viieaastaselt Lembi ja Reet Metsa juures, 2002. aastal astus Tallinna Muusikakeskkooli Laine Leichteri tšelloklassi ning jätkas 2011. aastast samas koolis Mart Laasi tšelloklassis.
Aastast 2014 õppis ta Saksamaal Trossingeni Muusikaülikoolis professor Francis Goutoni juures. Aastast 2018 jätkab ta õpinguid Saksamaal Berliini Kunstiülikoolis professor Jens Peter Maintzi klassis.
Instrument
Marcel Johannes Kits mängib Francesco Ruggeri 1674. aastal Cremonas valmistatud tšellol ja kasutab Prantsuse meistri Victor Fétique’i umbes 1900. aastal valmistatud poognat. Nii pilli kui poogna on tema kasutusse andnud Saksa fond Deutsche Stiftung Musikleben.