cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vaida põhikool
1901–1940
1913 remonditi vana koolihoone. Kool sai uue katuse ja voodri ning 1. klassi aknad värviti valgeks, et lapsed maanteele vaadata ei saaks. 1925 kolis kool renoveeritud Aruvalla mõisa peahoonesse. Vana koolihoonet hakkas kasutama Vaida noorteühing. Seal korraldati peoõhtuid, vaidlusõhtuid ja kursuseid.
Kuni 1930. aastani töötas kool kolmekomplektilisena ja kuueklassilisena. Koolis oli olemas ka internaat, kuid seda ei kasutanud keegi.
Haridusministeerium seadis 1938/39. õppeaastast koolides sisse palvuse, mida peeti esmaspäeviti ja laupäeviti 5 minutit enne tundide algust.
1940–1972
21. juunil 1940 muutus riigikord. Iga nädal tuli korraldada 10–15-minutiline koosolek poliitilistel teemadel. Õppekavasse toodi taas sisse usuõpetus ning maateaduse ja ajaloo õpetamise sisu muudeti.
Algkooliks loeti esimesed neli klassi, lõpetanud said lõputunnistuse. 6. klassi lõpetanud said tavalise klassitunnistuse.
1946 põles Aruvalla mõisahoone maha, kooli vara suudeti päästa. Kool kolis vanasse majja tagasi. Kool sai nimeks Vaida 6-klassiline kool, 1955 muudeti see Vaida 7-klassiliseks kooliks, 1963 Vaida 8-klassiliseks kooliks.
Suurt rõhku pandi sõjalis-patriootilisele kasvatusele.
1965. aastal sai kool juurdeehitise, millega lisandus 6 uut klassiruumi. Samal aastal lõpetas kooli esimene venekeelne 8. klass.
Kool tegi tihedat koostööd Vaida sovhoosiga, kelle abil remonditi ka tormist rikutud koolimaja. Kuna maja oli jäänud kitsaks, hakkas 4. klass koolis käima õhtuses vahetuses.
1972–1990
1974. aastast andis Vaida sovhoos õpilastele tasuta koolilõunad. Koolis õppis sel hetkel 159 õpilast, kes moodustasid 14 klassikomplekti. Klassi- ja kooliväliste ürituste arv oli õppeaastas üle saja. Neist tähtsaimad olid nääripidu, 23. veebruaril Nõukogude Armee aastapäeval nn "meestepäev", kohtumised sõjaveteranide ja teiste kuulsate inimestega, naistepäeva tähistamine, kooli kevadpidu ja lõpupidu.
Õpetaja õpetas koostöös kohaliku velskriga õpilasi andma esmaabi ja omandati teoreetilisi teadmisi meditsiinist. Oskusi näidati rajooni ja vabariiklikel Punase Risti võistlustel. Osaleti ka mitmetel orienteerumispäevakutel ja -võistlustel. Sel alal saadi mitmeid meistritiitleid. Samuti esindati Eestit üleliidulistel võistlustel.
Heade tulemuste eest töölaagris ja esinemiste eest kokkutulekutel premeeriti Harju rajooni õpilasi mitmel korral reisiga Tartust Pihkvasse. 5 Vaida õpetajat-laagrikasvatajat premeeriti turismireisidega Gagrasse, Karjalasse, Aşgabati, Chișinăusse ja Baikali äärde.
Kevaditi osalesid õpilased metsaistutamistel ja käisid sovhoosi aiandis abitöödel, sügiseti koristati köögivilja. Kampaania korras koguti ravimtaimi ja vanapaberit. Suviti töötasid lapsed töö- ja puhkelaagrites, samuti kooliaias.
Edukas oli kooli Noorte Liiklusinpektorite (NLI) töö. Tegeleti võistlusaladega, näiteks jalgrattaralli, vigursõidu ja aeglussõiduga. Osaleti vabariiklikel võistlustel Rapla rajoonis. Samal ajal huvitus osa poisse kardisõidust, sellel alal jõuti üleliidulistele võistlustele.
1888 sai kool nimeks Vaida Põhikool.
1990–2002
1990 sai koolis alguse näitering. 1991 kõlas proovis kellegi suust: ,,No on ikka kilplased," sealt sai näitering nime Kilplased. Näitlemisega on õpilased läbi aastate ka tunnustust kogunud. Umbes sama aja paiku sündis ka tantsuring Lola.
1993. aastal tähistas kool 125. sünnipäeva Patikal.
Aeg tõi kaasa täiendõppekursuseid ja erilise tähelepanu ohutusnõuete täitmise osas. Õpetajad läbisid arvutiõppe kursuseid.
Väga oluline on olnud õpilaste kaasamine ürituste ettevalmistamisel ja läbiviimisel. Populaarseks osutus kooli kevadpiiga valimine. 1997. aastal hakati valima Vaida Kooli minimissi. Samuti on siiani õpilaste seas väga oodatud Playbox. Meeleolukateks on kujunenud sügis-, jõulu- ja kevadkontserdid.
Hoogustus kooli hoolekogu töö. Lapsevanemate ja õpetajate eestvedamisel tegeleti Vaida rahvale meelelahutuse korraldamisega.
Koolis oli vilgas muusika- ja kunstitegevus. Koorilaul viidi kõrgele tasemele ning käidi mitmel laulupeol ja kontsertreisidel. 1998 sai kunstiklass kasutusloa, enne seda peeti kunstitunde eri klassides ja söökla ühes otsas. Koolil on kujunenud traditsiooniks ülekooliliste joonistusvõistluste korraldamine, kunstinäitused, kunstiprojektid.
2002–2013
2002. aasta sügisel lõpetati kooli täielik renoveerimine, õppetöö algas uutes klassiruumides. Kooli võimla avati 2003. aasta veebruaris. 2003/04. õppeaastal alustati kooliümbruse korrastamist hekkide hooldamisega. Kooli ette valmis parkimisplats. 2005. aasta suvel avati kooli juures rula- ja rulluisupark (skatepark).
Direktori eestvedamisel said traditsiooniks spordilaagrid sügiseti Vinnis, suviti Tõrvas, talviti suusapäevad Otepääl. Populaarseks kujunesid ka ülekoolilised uisupäevad. 2007. aasta talvel rajati ka kooli taha uisuväljak. Samal aastal rajati kooli kaasaaegsed kattega jooksurajad, kaugushüppekast, kuulitõukering, kettaheitesektor jne. Samuti sai staadion hea valgustuse.
2008 toimus Vaida kooli vilistlaste kokkutulek, millega tähistati kooli 145. aastapäeva. Selle puhul anti välja raamat "145 aastat Vaida kooli 1863–2008".
Koolis hakati korraldama ainepäevi või -nädalaid.
Õpilased on mitmeid kordi edukalt kooli esindanud Rae valla koolidevahelisel moeetendusel, Miksikese pranglimisvõistlusel, Harjumaa Koidulauliku konkursil, spordivõistlustel ja veel paljudel teistel üritustel, konkurssidel, võistlustel, olümpiaadidel.
2013. aastal sai Vaida Kool 150-aastaseks. Selle puhul anti välja raamat "Vaida Kool 150 aastat".
Kahe õppekeelega kool
Vaida kool oli 1946–2003 kahe õppekeelega. Koolis tegutsesid eesti- ja venekeelsed klassid. Erirahvuselisel õpilaskonnal oli nii positiivseid kui ka negatiivseid külgi. Õpilaste tihe omavaheline suhtlus kahes keeles kergendas keeleõpet. Keeleoskuste vastastikusel täiendamisel oskasid paljud kooli lõpetajad suhtlustasandil nii eesti kui ka vene keelt. Korraldati ühiseid õpilasüritusi, mille käigus õpiti vastastikku lugu pidama oma rahva kommetest ja traditsioonidest, märkama erinevusi temperamendis.
Kool tänapäeval
Vaida Põhikool kirjeldab end kodulehel kui lapsesõbralik, teotahteline, meeldiva töökeskkonna ja mikrokliimaga tänapäevane põhikool. Kooli põhiväärtuseks on õpilase areng.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 20. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 20.–27. veebruarini Anterselvas Itaalias.
Vaida põhikool
Kool tänapäeval
Tunnid algavad kell 8.15. Õppetöö toimub 14 klassiruumis. Koolis töötab ka pikapäevarühm.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
10 km sprint
Kuupäev: 26. veebruar Osavõtjaid: 75 võistlejat Riike: Maailmameister 1982: Eirik Kvalfoss <br style="clear:both;" />
Vaida põhikool
Kool tänapäeval
Kaugemate külade (Suursoo, Urvaste, Salu, Suuresta, Vaidasoo, Aruvalla, Veskitaguse) õpilasi teenindavad koolibussi õpilasliinid R5 ja R3.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
20 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 71 võistlejat Riike: Maailmameister 1982: Johannes Thingnes Bø <br style="clear:both;" />
Vaida põhikool
Kool tänapäeval
Kool on liitunud VeniVidiVici Õpilasvahetusprogrammiga.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
4x7,5 km teatesõit
Kuupäev: 27. veebruar Osavõtjaid: 18 võistkonda Riike: Maailmameister 1982: Mathias Jung, Matthias Jacob, Frank Ullrich, Bernd Hellmich
Vaida põhikool
Huvitegevus
Vaida Põhikoolis toimub tihe huvitegevus. Seda eelkõige tänu heale koostööle huvijuhi, õpilaste ja õpetajate vahel.
Koolis tegutseb palju huviringe. Tänu õpilaste aktiivsusele tulevad nad tihti võistlustelt, konkurssidelt või olümpiaadidelt tagasi auhindadega. 2019/2020. õppeaastal töötavad koolis huviring Raamatusõber, ansambel, estraadiring (solistid, koolibänd), kunsti- ja keraamikaring, näitering, zumbaring, tantsuring Lola ja Hoop-Side, ajaloo huviring, robootikaring, puutöö/tehnikaring, teadusring Taibu, pallikool ning toimuvad judo-, korvpalli- ja jalgpallitreeningud.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
4x7,5 km teatesõit
<br style="clear:both;" />
Vaida põhikool
Huvitegevus
Paljud õpilased õpivad ka Rae Huvialakoolis klaveri- või flöödimängu.
Koolis ilmub alates 2014. aastast ka kooli ajaleht.
Juurdeehitus- ja rekonstrueerimistööd
2015. aasta sügisel hakati Rae vallavalitsuses arutama Vaida Põhikooli juurdeehituse planeerimist. Juurdeehituse projekteeris OÜ RTG Projektbüroo. Projekt hõlmas koolimaja juurdeehitist ning ka vana majaosa rekonstrueerimist. Ehitustöid tehti mitmes etapis. I etapi tulemusena valmis 2016. aasta augustis uus majaosa.
2017. aasta sügisel sai valmis II etapp. Kool sai juurde kaheksa klassiruumi, garderoobi, lavaga puhkesaali ja lugemissaali. Ehitati valmis ka kogukonnale mõeldud jõusaal, mille sisustas Rae Spordikeskus.
III etapina sai koolimaja võimla uue fassaadi ja soojustuse, korda tehti katus, vahetati ventilatsiooniseadmed ja -torustik ning kuni aluskihini renoveeriti põrand. Koolimaja sai valmis.
Ehitustööde esimese kahe etapi maksumus oli ümmarguselt 2,5 miljonit eurot, millele lisandus kolmandas etapis rohkem kui 450 tuhande eurone investeering. Vaida Kooli uuenduskuuri rahastus on täies ulatuses tulnud valla eelarvest.
Sümboolika ja traditsioonid
Kooli logol on kujundanud kunstiõpetuse õpetaja Eve Lumi. Logo sümboliseerib loodussõbralikku, külalislahket, traditsioone hoidvat kooli, mille seinte vahel antakse tugev alus haridusele.
2013. aastal võeti kasutusele ka kooli lipp. Lipu taustavärv kollane sümboliseerib rõõmsat meelt ja avatust.
Vaida kooli laul on loodud Peeter Böckleri sõnadele ja muusikaõpetaja Argo Niinemetsa viisile 2008. aastal.
Igal aastal toimub palju nii traditsioonilisi kui ka uusi üritusi: õpetajate päev, jõulupidu, kooli uisupäev, Playbox, kooli sünnipäev, lõpukell, kooliaasta lõpupiknik. Lisaks neile peetakse stiilipäevi ja muidki tähtpäevi.
Vaida Põhikooli 145., 150. ja 155. aastapäeva eel on kooli ajaloost välja antud raamatud. Kooli aastapäeva tähistatakse igal aastal jaanuaris, üle viie aasta oktoobris korraldatakse vilistlaste kokkutulek.
Vene muuseum
Vene muuseum võib olla:
Charles Hobaugh
Charles Owen Hobaugh (sündinud 5. novembril 1961) on Ameerika Ühendriikide endine merejalaväelane ja NASA astronaut.
Aivaras Stepukonis
Aivaras Stepukonis (sündinud 1972 Kaunases) on Leedu laulja. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Leedut lauluga "Happy You", mis kogus 12 punkti ja saavutas 23. koha.
Charles Hobaugh
Hobaugh lahkus NASAst 2011. aastal.
Kaily
Kaily on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1536. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kaily 27 naisel.
Tannheimi mäestik
Tannheimi mäestik (saksa: Tannheimer Berge) on Allgäu Alpide alamgrupp Baieri-Tirooli piirialal. Nimi tuleb Tannheimi külalt Tannheimer Tali orus Austria Tirooli liidumaal.
Tannheimi mägede kõrgemad tipud on Kellenspitze (2238 m) ja Gimpel (2176 m); mõlemale saab hõlpsasti tõusta Nesselwänglest Tannheimer Talis. Teised tipud on Gehrenspitze (2163 m), Rote Flüh (2111 m), Schartschrofen (1968 m), Schneidspitze (2009 m) ja Kelleschrofen (2091 m), millelt kerkib Babüloni torn (Babylonischer Turm). Tannheimist põhjas kerkib Einstein, silmatorkav, isoleeritud tipp.
Matkabaasid Tannheimi mägedes on Gimpelhaus, Tannheimi hütt, Otto Mayri hütt ja Füsseni hütt. Kohaliku mäepääste teenistuse baas on operatsioonide tuba mitmeotstarbelises keskuses Nesselwängles ja Gimpelalmis.
thumb|center|upright=3.0|Tannheimi mäed Falkensteini harjaga ja esiplaanil [[Hopfensee]]
Gelibolu poolsaar
Gallipoli (türgi Gelibolu Yarımadası; kreeka Καλλίπολη ("ilus keel")) on poolsaar Türgi-Traakias, Türgi Euroopa osas, Egeuse merest läänes ja Dardanellidest idas.
Esimese maailmasõja käigus 24. aprillil 1915 alanud Gallipoli kampaanias hukkus üle 130 000 inimese.
Kapyli rajoon
Kapyli rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1608 km². 2009. aasta seisuga elas seal 32 818 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Baboŭnia, Bleŭčycy, Bratkava, Bučacina, Cimkavičy, Doktaravičy, Hrozava, Kamsamolskaja, Kapyli, Paciejki, Siemiežava, Słabada-Kučynka ja Vialikaja Rajoŭka külanõukogu. Halduskeskus on Kapyli linn, teine huvipakkuvam asula on Siemiežava.
Rajooni põhjapiiril voolab nelja kilomeetri ulatuses Nemunas. Teine tähtsam jõgi on Morač. Rajooni territooriumil asub Kapyli kõrgustik. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Nizkavičy küla juures (243 meetrit), madalaim koht Makrany küla juures (152 meetrit).
Prestoni kõver
pisi|Riikidevaheliste andmetega Prestoni kõver, 2005. X-telg näitab SKP-d inimese kohta dollarites, 2005. Y-telg näitab eeldatavat keskmist eluiga sünnihetkel. Iga punkt vastab kindlale riigile Prestoni kõver on empiiriline suhe eluea ja inimese kohta arvutatud sissetuleku vahel.
Indoneesia-Malaisia vastasseis
Indoneesia-Malaisia vastasseis (ehk Borneo vastasseis, indoneesia ja malai keeles konfrontasi) oli relvakonflikt aastatel 1963–1966, mis tekkis Indoneesia vastasseisust Malaisia Föderatsiooni loomisele. Vastasseis lahenes, kui Indoneesia president Sukarno oktoobris 1965 võimu kaotas ning Malaisia riik loodi.
Kapyli rajoon
2009. aasta seisuga olid elanikest 95,48% valgevenelased, 3,17% venelased ja 1,35% oli teistest rahvustest. 92,74% elanike emakeel oli valgevene keel, 6,23% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 81,46%, vene keelt aga 15,96% elanikke.
Prestoni kõver
See on nimetatud Samuel H. Prestoni järgi, kes kirjeldas seda 1975. aastal ajakirjas Population Studies avaldatud artiklis "Muutuv suhe suremuse ja majandusarengu vahel" (ingl k. "The Changing Relation between Mortality and Level of Economic Development"). Preston uuris vastavat suhet 1900., 1930. ja 1960. aastate kohta ning leidis selle paikapidavuse kolme aastakümne jooksul. Hilisem töö on uuendanud seda uurimust.
Seos eluea ja sissetuleku vahel
Prestoni kõver viitab rikastes riikides sündinud inimeste keskmisele pikemale elueale, võrreldes vaestes riikides sündinutega. Sellele vaatamata väheneb seos sissetuleku ja eluea vahel märgatavalt. See tähendab, et madala inimese kohta arvutatud sissetuleku juures kaasneb sissetuleku kasvuga suur eluea tõus, kuid kõrge sissetuleku juures on suuremal sissetulekul väike mõju eluea tõusule.
Indoneesia-Malaisia vastasseis
Malaisia loodi septembris 1963, kui liideti Malaisia Föderatsioon (praegune Lääne-Malaisia), Singapur ning Suurbritannia Põhja-Borneo ja Sarawaki kroonikolooniad (ehk Briti Borneo, praegune Ida-Malaisia). Konflikti tekkimise põhjusteks olid ka Indoneesia vaenulik poliitika Hollandi Uus-Guinea suhtes aastal 1962 ning Brunei mäss detsembris 1962. Malaisiat toetasid sõjaliselt Suurbritannia, Austraalia ja Uus-Meremaa. Indoneesiale andsid kaudselt tuge Nõukogude Liit ja Hiina, selle tõttu loetakse vastasseisu osaks Aasia külmast sõjast.
Vastasseis oli kuulutamata sõda, mille lahingutegevusest enamik toimus Borneol Indoneesia ja Ida-Malaisia piiril. Võitlus toimus peamiselt maal ning väiksemate üksuste vahel. Mõlemad vaenupooled viisid teisel pool piiri läbi kompanii või rühma suuruste üksuste operatsioone. Indoneesia pool üritas infiltreeruda Sarawaki ja Sabahi vähemusrahvuste sekka, et neid tulevase Malaisia riigi vastaselt meelestada.
Roman Kuura mälestusvõistlused
Roman Kuura mälestusvõistlused olid Eesti poksija Roman Kuura mälestuseks 1962–1974 Pärnus peetud poksivõistlused.
Indoneesia-Malaisia vastasseis
Borneo tihe džungel ning puudus teedest sundisid nii Indoneesia kui Rahvaste Ühenduse sõdureid pikki teid jalgsi käima. Mõlemad pooled tuginesid peamiselt kergjalaväele ning õhutranspordile, RÜ oli viimase osas paremini varustatud. Liikumiseks kasutati ka jõgesid. Operatsioone viisid läbi maaväed, õhu- ja mereüksused vaid toetasid. Alguses panustasid Malaisia poolel enim britid, kuid konflikti edenedes suutis ka Malaisia enda vägesid piisavalt mobiliseerida. Lisaks Far East Strategic Reserve'ist Austraalia ja Uus-Meremaa abivägesid.
Prestoni kõver
Seos eluea ja sissetuleku vahel
Preston leidis üldjoontes, et paranenud tervisehoiu tehnoloogia (kõvera tõus graafikul) annab 75–90% eluea kasvust, samas kui sissetuleku kasv (liikumine pikki kõverat) on ülejäänud kasvuosaks.
Indoneesia-Malaisia vastasseis
Indoneesia esimased rünnakud tuginesid peamiselt Indoneesia armee poolt välja treenitud vabatahtlikele. Ajapikku muutusid infiltratsioonijõud organiseeritumaks ning Indoneesia sõjaväelt saadi rohkem tuge. Indoneesia operatsioonidele vastukaaluks käivitas Suurbritannia Kalimantanile enda infiltreerimisoperatsiooni "Claret". Pärast 1964. aasta Singapuri rassirahutusi laiendas Indoneesia augustis 1964 enda kampaaniat Lääne-Malaisiasse, kuid sõjalist edu see kaasa ei toonud. Detsembris 1964 suurendas Indoneesia enda vägede hulka piiril ning Suurbritannia, Austraalia ja Uus-Meremaa vastasid lisavägede saatmisega. Konflikt hakkas vaibuma pärast Indoneesia riigipööret oktoobris 1965 ning kindral Suharto võimuletulekut. Rahukõnelused algasid mais 1966 ning 11. augustil sõlmiti rahuleping ja Indoneesia tunnustas Malaisia iseseisvust.
Prestoni kõver
Seos eluea ja sissetuleku vahel
Hiljutiste andmete analüüs viitab, et seos on muutunud Prestoni uurimuse aastakümnete jooksul tugevamaks.
Seos sissetuleku ja eluea vahel on logaritmiline. Riik võib paikneda kõverast all- või ülevalpool. Kõverast allpool asuvates maades, näiteks Lõuna-Aafrikas või Zimbabwes, on eluiga lühem, kui võiks seda sissetulekust ühe inimese kohta ennustada. Kõverast kõrgemal asuvate maade, näiteks Tadžikistani eluiga on nende majandusliku arengu kontekstis äärmuslikult kõrge.
Kui seost arvestatakse parameetriteta regressiooniga, siis see annab silmatorkava tõusuga kõvera kuju. Tõus muutub sissetuleku 2045 dollari ümbruses, mis on umbes India sissetuleku taseme juures ühe elaniku kohta. See sissetuleku määr on üldiselt seotud epidemioloogilise üleminekuga riikides, kus maad muutuvad imikusuremusest põhjustatud suremusega riikidest vanadussurmadega riikideks ja nakkushaiguste ülekaaluga riikidest krooniliste haiguste ülekaaluga riikideks.
Ilmingud
Sissetuleku ja tervise suhte nõgusus viitab asjaolule, et üleminek sissetulekult rikaste seast vaeste sekka võib kaasa tuua keskmise ühiskonna tervise paranemise. Suhe sissetuleku ja tervise vahel on põhjuslik. Kõrgem sissetulek viib pikema elueani.
Prestoni kõvera olemasolu on kasutanud Lant Pritchett ja Larry Summers argumenteerimaks, et vaesed riigid peaksid keskenduma majanduslikule kasvule ja sissetuleku suurenemine toob iseeneslikult kaasa tervishoiu parenemise. Vastavalt neile autoritele võis 1990. aastal parem majandusareng rahvusvaheliselt ära hoida rohkem kui poole miljoni lapse surma. Sellele vaatamata viitab Prestoni kõvera ülespoole nihkumine endiselt pigem paremale tervishoiutehnoloogiale, mis põhjustab suurema osa eluea tõusust, kui sissetuleku kasvule elaniku kohta. Preston siiski möönis, et vaesemates maades võib majanduskasv olla vajalik tervishoiu paranemiseks, kuna isegi kõige kallimatel tehnoloogiatel on vaesematele maadele kättesaamatuks jääv hind.
Prestoni töö on olnud oluliseks panuseks majandusarengule. Gary Becker on kaasanud pikaealisuse palju üldisema heaolu mõõdupuuna ja on illustreerinud, et eluea suurenemine on põhjustanud suurema osa üldisest globaalsest heaolu kasvust alates 1960ndatest. Samas töös leidis Becker, et riikidevahelise sissetuleku erinevus on suurenenud ja tervishoiu tase on ühtlustunud.
Andmete puudus
Prestoni kõver kajastab graafiliselt eri riikide andmeid. See peab paika riikide kogumi puhul kindlal ajahetkel. Samas viitavad mõned uurimused sarnase suhte paikapidamatusele eri aegridade ja uuringute andmete korral. Peaasjalikult on inimese kohta arvutatud sissetuleku erinevus riikide lõikes suurenenud, samas kui erinevus eluea ja teiste terviseindikaatorite vahel on vähenenud (see trend katkes 1990. aastatel Sahara-taguse Aafrika AIDSi-epideemia puhanguga). See viitab asjaolule, et muutused sissetulekus ei mõjuta tervist või need on negatiivselt omavahel seotud.
Põhjuslikkus
Täiendav korrelatsiooni piirang ei viita ilmtingimata põhjuslikkuse üleminekule sissetulekult tervisele. See võib tähendada, et parem tervis viib, võrreldes elueaga, pigem kõrgema sissetulekuni. Parem tervis võib suurendada sissetulekut, sest parema tervisega inimesed on tootlikumad kui haiged. Keskeltläbi töötavad nad rohkem ja suudavad paremini keskenduda kasumlikele ülesannetele. Täiendavalt mõjutab parem tervis sissetulekut, kuid samuti selle kasvu, avaldades mõju haridustasemele. Parema tervise juures olevad lapsed veedavad rohkem aega koolis ja õpivad kiiremini. Inimkapitali väärtus suureneb ja see viib kõrgema sissetulekuni kõrgemas eas. Haigused (näiteks malaaria) võivad peatada need protsessid. Samuti on asitõendeid, et parema tervise juures olevad inimesed säästavad rohkem ja seetõttu panustavad kiiremasse füüsilise kapitali kasvu. Eriti Jeffrey Sachs on rõhutanud haigustest tuleneva kahju osatähtsust troopikatsoonis paiknevate riikide vaesestumises.
Tervise ja sissetuleku pöördvõrdelisest seosest tulenev probleemküsimus seisneb selles, et sissetuleku mõju hinnangud elueale võivad ekslikult peegeldada selle asemel eluea (üldisemalt tervisehoiu taseme) mõju sissetulekule. Seega seda põhjuslikkust mittearvestavad uurimused võivad ülehinnata sissetuleku mõju elueale. Sissetuleku uurimustes on seda probleemi traditsiooniliselt kajastatud instrumentmuutujatega, võimaldades uurijal eraldada üks kindel mõju teisest. Strateegia nõuab ühte muutujat, s.t kapitaliga korreleeruvat muutujat, mis ei korreleeru lineaarse regressiooni veaga. Sellele vaatamata korreleerub iga sissetulekuga korreleeruv muutuja tõenäoliselt parema tervise ja elueaga. Mõned uurimused viitavad, et madala ja keskmise sissetulekuga maades on eluiga rohkem seotud tervise kui sissetulekuga, samas kui arenenud riikides on see vastupidine.
Hannes Perk
Hannes Perk (sündinud 1973 ) on Eesti endine politseiametnik. Ta oli aastatel 2014–2023 K-Komando juht.
Ta töötas K-Komandos alates 1995. aastast.
2023. aastal tunnustati teda Kotkaristi IV klassi teenetemärgiga.
Linas & Simona
pisi|Linas & Simona Linas & Simona oli Leedu ansambel. 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Leedut lauluga "What's Happened To Your Love?".
Giorgio Morandi
pisi|Giorgio Morandi Giorgio Morandi (20. juuli 1890, Bologna – 18. juuni 1964, Bologna) oli itaalia graafik ja maalikunstnik. Tuntud eelkõige oma lihtsate natüürmortide, millel on kujutatud pudelid, purgid ning kastid.
Elulugu
Töötades aastail 1930–1956 Bologna Kaunite Kunstide Akadeemias ofortiõpetajana, avaldas suurt mõju Itaalia tulevastele graafikutele.
Looming
Giorgio Morandit mõjutas kõige rohkem postimpressionist Paul Cézanne. 1914. aastal Bolognas esitles Giorgio Morandi oma töid esimest korda, tehes seda koos futuristidega. G. Morandi käe all arenes välja intiimsem lähenemisviis kunstile. Selline viis andis tema töödele erakordse kujundusliku peensuse. Maalimisel on kasutatud õrnu, vaoshoitud toone. Nendeks on: valge, tumeroheline ja punakas-pruun.
Kveekerid
Kveekerid ehk Sõprade Kirik ehk Sõprade Usuline Selts (Religious Society of Friends) on rühm religioosseid organisatsioone, mis kasvasid välja 17. sajandi keskpaiga kristlikust liikumisest Inglismaal ning mis keskenduvad tavaliste üksikisikute enda Kristuse-kogemusele.
Kveekerite rahvuslikud või piirkondlikud organisatsioonid (mida tavaliselt nimetatakse Aastakokkutulekuks – Yearly Meeting) on autonoomsed; ei ole üht Sõprade Usulist Seltsi, mis nende üle valitseks. 19.-20. sajandi vältel kestnud arengu tulemusel on Aastakokkutulekute vahel märgatavad teoloogilised erinevused. Mõned neist, mida nimetatakse konservatiivseteks, on säilitanud Sõprade algse usu igavese Kristuse juhatusse, samas kui teised on liikunud evangelismi poole, pannes rõhu pühakirjale, piibli eksimatusele ja lunastusele. Mõned Aastakokkutulekud on lähenenud ka kristlikule liberalismile, rõhutades individuaalset tõlgendust, nii et mõned nende liikmed kalduvad isegi universalismi või mitteteismi.
Kveekerite jumalateenistused on mitmes vormis. Mõnel neist kogunetakse kindla programmi ja juhita (peamiselt Euroopas, Austraalias, Uus-Meremaal ning mõnel pool Põhja-Ameerikas), mõne jumalateenistusi korraldab pastor, neil loetakse pühakirja ja lauldakse hümne (peamiselt Aafrikas, Aasias ja mõnel pool Põhja-Ameerikas). Mõnes organisatsioonis kombineeritakse mõlema stiili elemente.
Enamik Sõprade Usulise Seltsi harusid on tuntud selle poolest, et nad tunnistavad oma usku enda tegudes ja eluviisis. Selle viisid võivad suuresti erineda, ent tuntud ajaloolised näited Põhja-Ameerikast ja Suurbritanniast on kveekerite keeldumine sõdades osalemisest, ühiskondlik tegevus sotsiaalse õigluse ja võrdsuse nimel, sealhulgas osalus orjandusvastases liikumises 19. sajandi Põhja-Ameerikas ning võitluses naiste õiguste eest, lihtsate, ilustusteta riiete kandmine, kõigi inimeste poole sarnaselt pöördumine (nt tiitliteta nagu "härra" ja "proua") ning keeldumine vandeandmisest.
Koos vennastekoguduste, mennoniitide ja amišitega kuulub Sõprade Usuline Selts rahukirikute hulka. Nende kõigi õpetuses on oluline osa kristlikul patsifismil. Neil kirikuil on teisigi teoloogilisi sarnasusi, sealhulgas mäejutluse sõnasõnaline tõlgendus, rõhk kõne ja rõivastuse lihtsusel ning usutunnistuste puudumine.
Martello
thumb|Martelli valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Vald asub kõrgusvahemikus 957 m kuni 3757 m, millest viimane on Zufallspitze (itaalia: Monte Cevedale) tipp oru kaguotsa kohal.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 884 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 100% rahvastikust esimese keelena saksa keelt.
Martell külgneb peamiselt Latschi vallaga oru alumises otsas. Teised naabrid Adige jõe Vinschgau orus on Stilfs, Laas ja Schlanders. Ulten on naaberorus idas, samas Peio, Rabbi ja Valfurva jäävad lõunasse.
Peale peamise küla Gand (Ganda) on Martelli vallas frazione-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Ennetal (Val d'Enne), Ennewasser (Transacqua), Gand (Ganda), Meiern ja Sonnenberg (Montesole), samuti mitu farmi ja hotelli.
Kaira
Kaira on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1869. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kaira 19 naisel.
Digestaat
Digestaat on orgaanilise aine kääritusjääk, mis tekib anaeroobse käärimise käigus biogaasi kõrvalsaadusena. Kääritatav lähteaine on enamasti sõnnik, söödajäägid, rasvad ja õlid, tööstuslikud orgaanilised jäägid ja reoveesete. Digestaat tekib nii käärimise teises etapis ehk atsidogeneesis kui ka viimases etapis ehk metanogeneesis. Digestaadi omadused on etapiti erinevad.
Vene-Ukraina sõja idarinne
Vene-Ukraina sõja idarinne on 24. veebruaril 2022 alanud Vene-Ukraina sõja täieulatusliku sõjategevuse piirkond, mis hõlmab Sumõ, Harkivi, Donetski ja Luhanski oblasti neid osi, mis olid varem Ukraina kontrolli all.
Digestaat
Metanogeneesis toodetud digestaat
Metanogeneesis toodetud digestaat on olekult mudasarnane materjal. See on toitaineterikas ning sisaldab suures koguses lämmastikku ja fosfaati.
Vene-Ukraina sõja idarinne
Sündmused
Alates 2014. aastast oli toimunud Sõda Donbassis, mis hõlmas ainult Luhanski ja Donetski oblastit ning kus Ukraina viis läbi Ühendjõudude operatsiooni.
Ukraina vastupealetung
2022. aasta septembri alguses alustasid Ukraina väed Harkivi oblastis vastupealetungi. Vastupealetungis kasutatud sõjatehnika märgistati valge ristiga. Vastupealetung hõlmas Harkivi, Luhanski ja Donetski oblastit.
Digestaat
Kasutus
Digestaati kasutatakse väetisena mulla füüsikaliste omaduste parandamiseks. Atsidogeneesis toodetud digestaat parandab mulla veepidavust ning viib mulda orgaanilist ainet.
Metanogeneesis toodetud digestaat viib mulda taime kasvuks vajalikud toitained. Samuti pakub see kaitset erosiooni eest.
Digestaadi kasutamine pärsib taimehaigusi ning suurendab mulla bioaktiivsust.
Digestaadi kasutamist kitsendavad piirangud
Anaeroobse lagundamise teel toodetud digestaadi kvaliteeti saab hinnata kolme kriteeriumi järgi: keemilised, bioloogilised ja füüsikalised omadused. Keemilist kvaliteeti tuleb arvestada raskmetallide ja muude anorgaaniliste saasteainete, püsivate orgaaniliste ühendite ning makroelementide nagu lämmastik, fosfor ja kaalium sisalduse osas. Sõltuvalt allikast võivad biojäätmed sisaldada patogeene, mis võivad põhjustada inimeste, loomade või taimede haiguste levikut, kui neid ei hallata nõuetekohaselt.
Füüsikalised standardid on enamasti välimus ja lõhn, mis inimesele kahju ei tekita, kuid võivad jätta avalikkusele halva mulje.
2017. aasta Siinai terrorirünnak
24. novembril 2017, reedese palvuse ajal, ründasid umbes 40 tulirelvastatud terroristi al-Rawda mošeed. Mošee, mis on tuntud sufismi rajaja sünnikohana Siinai poolsaarel, asub Bir al-Abedi linna lähistel Põhja-Siinai kubernerkonnas Egiptuses. Pommirünnakus ja tulistamises hukkus üle 305 ja viga sai üle 128 inimese. Tegu on Egiptuse ajaloo suurima ohvrite arvuga rünnakuga.
Smetes
Smetes on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla keskosas Alaukstsi lõunakaldal. Smetes jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ning Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Mall Noormets
Mall Noormets (kuni 1988 Mall Põldemaa; sündinud 6. aprillil 1966 Orissaares) on eesti koreograaf ja teatriõppejõud, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lavalise liikumise lektor.
Dmitri Pevtsov
pisi|180px| Dmitri Pevtsov (2013) pisi|180px|Dmitri Pevtsov (2010)
Mall Noormets
Ta lõpetas 1984. aastal Orissaare Keskkooli ja 1988. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi koreograafia erialal.
Dmitri Pevtsov
Dmitri Anatoljevitš Pevtsov (vene keeles Дмитрий Анатольевич Певцов; sündinud 8. juulil 1963 Moskvas) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja), Venemaa rahvakunstnik.
Mall Noormets
Pärast kõrghariduse omandamist töötas aastatel 1988–1990 Viljandi kultuuriosakonna tantsu ja rahvamuusika spetsialisti-metoodikuna. Aastatel 1989–1991 oli ka Kaarin Raidi draamastuudio ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri lavalise liikumise õppejõud, 1989–1992 ühtlasi Viljandi maavalitsuse kultuuriameti tantsu peaspetsialist ja Ugala liikumisjuht. Aastatel 1994–1995 oli Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia õppetooli klassikalise tantsu ja režii õppetooli lavalise liikumise õppejõud, aastast 1996 eraballetikooli Noor Ballett Fouetté balletiõpetaja, aastast 2010 Eesti Rahvakultuuri Keskuse tantsukompositsiooni lektor, 2012–2015 Tantsuinfo Kuukirja toimetuskolleegiumi liige ja keeletoimetaja.
Dmitri Pevtsov
Ta lõpetas 1985. aastal Moskvas GITIS-e näitekunsti teaduskonna. Pärast sõjaväeteenistust Nõukogude Armee teatris (1986–1987) töötas ta näitlejana Taganka teatris. Alates 1991. aastast on ta Lenkomi näitleja.
Mall Noormets
Mall Noormets on pikka aega olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tantsuseade, kompositsiooni ja lavalise liikumise õppejõud, aastatel 1996–2006 õppetooli juhataja, õppekava hoidja ja programmijuht, 2007–2010 oli ta tantsukunsti professor.
Mall Noormets on ka Muhu saarel tegutseva Külasema küla seltsingu tantsujuht.
Dmitri Pevtsov
Ta on mänginud enam kui 60 mängufilmis.
Isiklikku
Tema isa Anatoli Pevtsov oli moodsa viievõistluse treener. Dmitri Pevtsovi abikaasa on 1994. aastast näitleja Olga Drozdova (hilisem Venemaa rahvakunstnik).
Mall Noormets
Vabakutselise koreograafina loonud liikumisseadeid draama- ja muusikalavastustele.
Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Allan Noormets.
Matthew McConaughey
pisi Matthew David McConaughey (sündinud 4. novembril 1969 USA Texase osariigis Uvalde'is) on USA filminäitleja. McConaughey sai tuntuks rolliga komöödiafilmis "Hämmeldunud ja segaduses" ("Dazed and Confused"; 1993). Ta on väga laia ampluaaga näitleja.
Ta on mänginud näiteks filmides "Texase saemõrvar: uus põlvkond" (1994), õudusfilmis "Aeg tappa" (1996), Steven Spielbergi ajaloolises draamas "Amistad" (1997), ulmedraamas "Kontakt" (1997), komöödias "Edtv" (1999) ja sõjafilmis "U-571" (2000).
2000. aastatel mängis McConaughey peaosa paljudes romantilistes komöödiates, näiteks "Pulmakorraldaja" (2001), "Kuidas 10 päevaga kutist lahti saada" ("How to Lose a Guy in 10 Days"; 2003), "Raskusi lahkumisega" (2006), "Endiste pruutide vaimud" (2009). Alates 2010. aastast on ta liikunud tõsisemate žanrite poole ning mänginud filmides "Tänavajurist" (2011), "Bernie" (2011), "Mud" (2012), "Super-Mike" (2012) ja "Wall Streeti hunt" (2013).
Suur menu saatis teda seoses rolliga tõsielulises filmis "Elujanu" (2013), kus mängis AIDSi-diagnoosiga kauboid. Ta pälvis selle rolli eest Kuldgloobuse kategoorias "parim meesnäitleja draamafilmis" ja parima meespeaosatäitja Oscari.
Aino Paves
Aino Paves (aastani 1956 Aino Põdra, sündinud 9. augustil 1931 Kõrgesaare vallas Läänemaal) on eesti arstiteadlane.
Elulugu
Aino Paves on metsapraakeri tütar, Harri Pavese abikaasa ja Heiti Pavese ema.
Jekaterina
Jekaterina (vene Екатерина, translitereerituna ka Ekaterina) on naisenimi.
Aino Paves
Elulugu
Lõpetas 1950 Rakvere 1. Keskkooli, 1956 TRÜ arstiteaduskonna, 1968 TRÜ aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1972, TRÜ), väitekiri "Vedeliku ja valgu transkapillaarse vahetuse tasakaalu muutustest ägeda pneumooniaga varaealistel lastel".
Jekaterina
Nimi on kreeka päritolu – Αικατερίνη (Aikaterinē).
Aino Paves
Elulugu
Oli 1956–64 Tartu Linna Kliinilise Haigla lastearst, 1968–81 TRÜ pediaatria kateedri assistent, 1981–92 dotsent ja 1985–91 ka kateedri juhataja, 1992–97 TÜ lastekliiniku dotsent.
Õpetanud peamiselt lastehaigusi, sh kardioreumatoloogiat, propedeutikat ja hospitaalpediaatriat; koostanud õppevahendeid.
Tunnustus
1996–1997 Tartu Ülikooli medal
Erich Seuberlich
Georg Robert Erich Seuberlich (13. veebruar (ukj 25. veebruar) 1882 Moskva − 27. veebruar 1946 Holzminden) oli baltisaksa genealoog.
Tartu Õpetajate Selts
Tartu Õpetajate Selts oli Tartus tegutsenud haridusselts.
Seltsil oli Tartus oma kool: Tartu Õpetajate Seltsi Kaubanduskool.
Marje Pavelson
Marje Pavelson (1958–1970 Lepp, sündinud 29. märtsil 1938 Narvas) on eesti majandussotsioloog.
Marje Pavelson on ohvitseri tütar.
Haridus
Ta on lõpetanud Kohila 7-kl Kooli 1950, Tallinna 7. Keskkooli 1954, Ed. Vilde nim Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo erialal 1959 (cum laude); Eesti NSV TA Majanduse Instituudi aspirant 1962–1965, tema väitekiri oli teemal "Tööliste töössesuhtumise sõltuvus tehnilisest progressist". Majandusteaduste kandidaat 1966 (TRÜ, kinnitus 1967); vanem teaduslik töötaja 1973 (Eesti NSV TA); dotsent 1977.
Töökäik
Tallinna Kalanduse Tehnikumi ajaloo- ja majandusõppejõud 1959–1962; Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur 1965–1966, vanemteadur 1966–1974; väikefirma Tallinna Linnauurimise Instituut (end TPI linnauurimise labor) teadusdirektor 1988–1994, direktor 1994–1997. Tallinna Polütehnilises Instituudis 1974. aastast: poliitilise ökonoomia kateedri vanemõpetaja 1974–1975, dotsent 1975–1990; linnauurimise labori (Linnalabori) teadusjuhendaja 1975–1988; majandusteooria kateedri dotsent 1990–1992; territoriaalmajanduse instituudi majandussotsioloogia aseprofessor ja õppetooli juhataja 1992–1997, Tallinna Tehnikaülikooli majandussotsioloogia professor ja õppetooli juhataja 1997–2002; avaliku sektori majanduse instituudi majandussotsioloogia professor ja õppetooli juhataja 2002–2006; majandussotsioloogia professor tänaseni; emeriitprofessor 2006. aastast.
Tallinna Ülikooli (Pedagoogikaülikooli) sotsioloogia osakonna õppejõud 1998–2006; Audentese Kõrgema Ärikooli õppejõud.
Teadustöö mujal
Ta on olnud teaduslähetusel Budapesti Tehnikaülikoolis 1975 ja 1980, osalenud ülemaailmsetel sotsioloogiakongressidel Rootsis (1978), Mehhikos (1982), Hispaanias (1988), töötanud seoses linnauurimisalaste rahvusvaheliste projektidega Saksamaa LV-s (1983) ja Itaalias (1985).
Teaduskorralduslik tegevus
NSV Liidu Sotsioloogia Assotsiatsiooni Balti osakonna juhatuse liige ja sektsiooni esimees 1980–1989; Eesti Akadeemilise Sotsioloogide Liidu president 1990–1993; võtnud osa ülikoolide sotsioloogia õppekavade evalveerimisest Tirana (Albaania) ja Tartu Ülikoolis 1997–1998. Osalenud mitmes rahvusvahelises ja ülikoolidevahelises teadusprojektis. Osales Euroopa linnade võrdlevas Torino-projektis ja selle juhtkomitees 1983–1988. Juhtinud kahte rahvusvahelist PHARE-projekti (1994–1995 ja 1995–1997) tööturupoliitika valdkonnas, osalenud ja juhtinud uuringuid integreerumisprotsesse käsitlevas kõrgkoolide vahelises Vera-projektis 1995–2001 ning kolmes vastavasisulises seireprojektis 2001–2006. Kuulunud ajakirja Urban and Regional Research toimetuskolleegiumi 1989–1991 ning arvukate teadus- ja rakenduslike institutsioonide komisjonide, ekspertide ja nõustajate koosseisu linnauurija või tegevsotsioloogina. Eesti (Akadeemilise) Sotsioloogide Liidu liige 1990–…; Rahvusvaheline Sotsioloogia Assotsiatsiooni (ISA) liige 1992–…; Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsiooni liige.
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.
Ebaviisakas žest
pisi|Vene sõjalaevale keskmist sõrme näitav Ukraina kaitseväelane. Ukraina [[postmark]] pisi|Pieter Bruegeli "Narride pidu" 16. sajandist Ebaviisakas žest on keha, eriti käe või käte liigutamine või asend, mida peetakse teatud kultuuris solvavaks või labaseks. Sellised käemärgid on sageli seksuaalse alatähendusega.
Keskmine sõrm
pisi|197x197px| Keskmine sõrmKeskmise sõrme näitamisega väljendatakse adressaadi suhtes põlgust, solvangut või ka agressiivsust. See on falloslik kujund.
Indias, Pakistanis ja Sri Lankal kasutavad lääne kultuuridega kokku puutuvad kogukonnad keskmise sõrme liigutust samas tähenduses nagu seda kasutatakse lääne kultuurides. Sama kehtib enamiku Lõuna-Aasia riikide kohta.
Seda käemärki on kirjeldatud juba Vana-Rooma kirjanduses kui digitus impudicus (ebaviisakas sõrm). 4. sajandi Ateenas kasutas filosoof Diogenes seda käemärki, et väljendada oma arvamust Demosthenese demagoogia suhtes.
Muud tähendused
Keskmine sõrm pole päris universaalselt solvava tähendusega. Näiteks jaapani viipekeeles tähistab see väljapoole pööratud peopesaga tähemärki せ("se"). Erinevates paikades kasutatakse sama tunde väljendamiseks lisaks keskmisele sõrmele või selle asemel palju muid žeste. Mõnel pool maailmas pole keskmisel sõrmel üldse mingit tähendust.
Keele näitamine
vasakul|pisi|160x160px|Keele näitamine Keele näitamine tähendab mõnedes kultuurides jälestust, põlgust ja üleolekut, Uus-Meremaa maooride kombestikus kasutatakse seda lahingule eelnevas sõjatantsus, see tähistab tugevust ja raevukust ning peaks vaenlast hirmutama.
Eestis oli 1980. aastatel levinud lasteluuletus:
ütles mulle: "Idi damoi,"
mina ei mõistnud seda keelt –
pöörasin selja ja näitasin keelt.
Narrimine
vasakul|pisi|160x160px|Pilkamise žest lapse skulptuuril [[Manchester|Mancehsteris]] Käemärgiga, mille puhul asetatakse pöial ninaotsale ja lehvitatakse sama käe teiste väljasirutatud sõrmedega, pilgatakse žesti adressaati. Seda viibet kujutas juba 1560. aastal Pieter Bruegel oma teosel La Fête des fous (ee k "Narride pidu"). Ingliskeelsetes materjalides leiab viiteid sellele 19. sajandil ning alati on seda kasutatud seoses koolipoistega, 1832. aastal kirjutab kirjanik William Hone, et "see uus asi on muutunud ühtäkki populaarseks suurlinna poiste seas viimase paarikümne aastaga".
Kuigi žesti kasutatakse tänapäeval vähem, on see kujunenud inglise keeles idioomiks, thumb one's nose (ee k pöial ninal) tähendab ingliskeelses kirjanduses üleolekut, kellegi pilkamist, naeruvääristamist. Mõnikord lisatakse veel teine käsi, asetades selle pöidla esimese käe väikse sõrme otsa, nagu on kujutatud ka Bruegeli teosel. Žesti kasutatakse kogu Euroopas.
Trääs
vasakul|pisi|180x180px| Trääs Seda žesti kasutatakse kõige sagedamini abi andmisest keeldumiseks või žesti sihtmärgiga mittenõustumiseks. Võib-olla näiteks seotud laenu või füüsilise töö tegemisel abi andmisest keeldumisega. Käemärk tehakse nii, et käsi ja sõrmed on kõverdatud ning pöial lükatakse keskmise ja nimetissõrme vahele. Seda žesti kasutatakse sarnaselt ka Indoneesias, Türgis, Koreas, Hiinas, Mongoolias, Ungaris (nimetatakse fityisz), lõunaslaavi riikides (šipak) ja Rumeenias (ciuciu).
V märk
pisi|230x230px| Laulja [[Robbie Williams kasutab V-märki]] Rahvaste Ühenduse riikides (v.a Kanada) täidab V-märk solvanguna (keskmine ja nimetissõrm tõstetakse üles ning pööratakse käeseljaga solvatava poole) keskmise sõrme näitamisele sarnast eesmärki. Käemärgi päritolu pole selge, esimesed kirjeldused sellest pärinevad 20. sajandi algusest. Hiljem tekkis hüpotees, et märk võib pärineda Agincourti lahingu perioodist: brittide täpsed vibukütid olid nii kardetud, et kui prantslased vastase vibuküti tabasid, siis raiusid nad tal kaks sõrme maha, et ta ei saaks vibu enam lasta. Vibukütid hakkasid seejärel vastaspoolt oma terve kahe sõrmega mõnitama. Sellel rahvajutul puuduvad aga tõendid. Samuti on žesti seostatud sarvede ("sa oled sarvekandja" ehk "su kaasa petab sind") viipega, mida on kasutatud vähemalt alates 16. sajandist.
Sarved
pisi|200x200px|Sarvemärk Žesti ebaviisakas kasutusviis, mida kohtab ka Itaalias ja teistes Vahemere- ja muudes maades (sh Argentinas, Brasiilias, Colombias, Kuubal, Prantsusmaal, Kreekas, Portugalis, Hispaanias ja Uruguays)   on rõve, lugupidamatu ja solvav. Erinevalt esimesest žesti versioonist sisaldab see solvav žest kahe sõrmega ülespoole osutamist või žesti suunamist kellegi poole ja käe edasi-tagasi pööramist. Selle žesti tegemine kellegi suunas viitab tema sarvekandjaks (ehk abielus petetuks) sõimamisele. Itaalia, kreeka ja hispaania keeles on petmisele viitavad sõnad ', ja ', mis tähendavad "sarvilist".
Selle käemärgi variatsioon on osatatava pea taga nimetis- ja keskmise sõrme tõstmine (võiduka V-märgi moodi). Vanimad ülestähendused selle žesti kasutamisest pärinevad keskajast, näiteks viitab sellele 1100-aastate lõpupoole Bernart de Ventadour. Vanima teadaoleva kujutise sellest märgist leiab renessansiajastu Francois Buneli 1580. aasta maalilt "Commedia dell'Arte näitlejad".
Julius Leo Immanuel Girgensohn
Julius Leo Immanuel Girgensohn (9. september/21. september 1836 Tartu – 11. detsember/24. detsember 1911 Karksi) oli Eesti vaimulik.
Ebaviisakas žest
Muud tähendused
Sarvemärk või itaalia keeles corna (sarved) süütum kasutamine Itaalias ja Vahemere maades on kasutusel apotroopsetel ehk ebausklikel eesmärkidel, et hoida ära halba õnne või "kurja silma". Seda žesti võidakse kasutada ka kahetsusväärsete juhtumite puhul või muude sarnaste sündmuste mainimisel, ja seda tehakse tavaliselt allapoole suunatud sõrmedega (või lihtsalt mitte kellegi poole suunatud), et eristada žesti apotroopset kasutamist solvavast žestist.
Julius Leo Immanuel Girgensohn
Aastatel 1848–1856 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1857–1861. Seejärel töötas ta koduõpetajana parun von Sieversi juures Heimtali mõisas ja von Middendorffi juures Hellenurme mõisas. Prooviaastal oli ta aastal 1865 Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Ludwig Maurachi juures. Aastal 1866 töötas ta õpetajana Gustav Max Schmidti erakoolis Viljandis. Ordineeriti 30. augustil/11. septembril 1866 Kuressaares õpetajaks.
Ebaviisakas žest
Muud tähendused
Žesti teine versioon, võiduka V-kujuliselt nimetis- ja keskmise sõrme tõstmine, on muutunud solvava tähenduse asemel kelmikaks või naljatlevaks käemärgiks, mida kasutatakse sageli nii grupipiltidel kui üksinda poseerides.
Julius Leo Immanuel Girgensohn
Oli aastatel 1866–1875 (introdutseeriti 21. septembril/3. oktoobril 1866) Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Oli Kaarma õpetajate seminari algatajate seas, oli ka seminari esimene direktor. Aastatel 1875–1876 oli õpetajaks Tartus gümnaasiumis ja Marie Muyscheli tütarlastekoolis. Aastatel 1877–1911 oli ta (introdutseeriti 23. jaanuaril/4. veebruaril 1877) Karksi Peetri koguduse õpetaja, olles aastatel 1880–1884 Pärnu maakonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1884–1908 Pärnu praostkonna praost. Ta oli ka aastatel 1891–1892 kuueks kuuks ja aastatel 1893–1894 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele).
Ebaviisakas žest
Mountza
vasakul|pisi|160x160px|Mountza Kreekas tuntakse žesti, kus viis sõrme aetakse harali ja peopesa lükatakse kellegi poole mountza nime all. Kasutatakse ka keskmise sõrme näitamist ja seda peetakse solvavamaks. Kasutatakse veel üht keskmise sõrme varianti, kus kõik sõrmed peale keskmise on laiali sirutatud, liigutades samal ajal kätt edasi-tagasi keskmise sõrme tekitatud teljel. Selle žesti puhul puudutab pöial mõnikord keskmist sõrme. Selle solvang on samaväärne keskmise sõrme näitamisega.
Julius Leo Immanuel Girgensohn
Girgensohni teeneid hariduse vallas on raske üle hinnata. Peale Kaarma õpetajate seminari asutamise ehitati tema juhtimisel ka Eikla, Randvere, Muratsi ja Helme koolimajad.
Ebaviisakas žest
Mountza
Iraani kultuuris kasutatakse sarnast žesti "muld sulle pähe" tähistamiseks, see on sageli kasutatav verbaalne solvang, mis viitab solvatu surmale ja sellele järgnevale matmisele.
Julius Leo Immanuel Girgensohn
Girgenson suri aastal 1911 ja ta maeti Karksi-Nuiasse, Papi kalmistule.
Kairet
Kairet on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2914. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kairet 9 naisel.
Ebaviisakas žest
Mountza
Iraagi ja Assüüria kultuurides tähendab äkiline peopesa kellegi poole lükkamine, et ta on häbiväärne ja on autu.
Pöial püsti
pisi|160x160px|Pöidla näitamine Endises Pärsias, peamiselt Iraanis ja Iraagis, kasutatakse žesti, millega liigutatakse pöialt üles, et väljendada solvangut "pista see tagumikku" ehk "mine persse".
Muud tähendused
Lääneriikides on pöidla näitamine positiivse tähendusega, heakskiitev. Seda võidakse kasutada näiteks hääletamisel.
Pöidla hammustamine
Elizabethi ajastu Inglismaal tehti seda žesti nii, et pöidla ots asetati esihammaste taha ja viibati siis järsult ettepoole. See on sarnase tähendusega nagu kellelegi keskmise sõrme näitamisega või duellile kutsumisega. See versioon on mõnes riigis endiselt kasutusel.
William Shakespeare'i näidendis "Romeo ja Julia" alustab Capulet' sulane Sampson kaklust, "hammustades pöialt" Montague'i teenija Abrami vastu.