cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arvid Stålarm
Perekond
Arvid Stålarm abiellus 1579. aastal Elin Flemingiga (1553–1603), kes oli Herman Persson Flemingi (suri 1583) ja Gertrud Håkansdotter Handi tütar.
Johannes Grant
pisi|Kapten Johannes Grant Johannes Grant VR II/3 (24. august 1890 Orajõe, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Vabadussõja võitleja.
21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga (seeria 48).
J. Grant arreteeriti NKVD poolt 8. märtsil 1950 Tallinnas, saadeti Ozjorlagi vangilaagrisse Irkutski oblastis. Vabastati 1955.
Indro Olumets
Indro Olumets (sündinud 10. aprillil 1971 Tartus ) on endine eesti jalgpallur. Praegu töötab noortetreenerina klubis JK Nõmme Kalju. Tema isa on endine maadleja Villi Olumets.
Koondisekarjäär
Oma debüüdi koondises tegi Olumets 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta kuulus algkoosseisu, aga 46. minutil vahetas Sergei Ratnikov ta välja. See oli koondise esimene kohtumine pärast riigi taasiseseisvumist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Olumets oli mängupäeval 21-aastane. Indro Olumetsa peetakse läbi aegade üheks tehnilisemaks mängijaks.
Škaljari
Škaljari on asula Montenegros Kotori vallas.
Humanism
Humanism (ladina keeles hūmānitās – 'inimlik') on humaanselt vooruslik inimese ja inimsuse väärtustamine. See on inimesekeskne elukäsitlus, mis sai alguse hiliskeskaegses Itaalias ja levis varauusajal ka mujal Euroopas. Mõistel humanism võib eristada kolm tähendust:
Humanism kristluses
Kuulsaim humanist oli hollandlane Erasmus Rotterdamist (1466–1536). Ta uskus, et kirikut ja kogu ühiskonda on võimalik mõistuspäraselt ümber korraldada. Ta parandas käibel olnud ladinakeelset piibli tõlget. 1516. aastal tõlkis Uue Testamendi uuesti kreeka keelest ladina keelde. Satiirilises teoses "Narruse kiitus" (1511) naeruvääristas Erasmus vaimulike (aga ka rahva) ahnust ja rumalust.
Humanistlikus kristluses inimene on tähtsam kui kirik ja tema õpetused või rituaalid. Humanistid ei väärtusta usualandlikkust, allumist jumala käskudele või enesesalgamist.
Humanism filosoofias
Antiikaja esimesteks humanistideks peetakse sofiste ja Sokratest, kes uurisid (teoreetiliselt) inimest mitte kosmose tervikut.
Renessansi filosoofia oli humanistlik, sest tähelepanu pöördus jumalalt inimesele. Toonased mõtlejad ei olnud ateistid (jumalat peeti ikka maailma ja inimese loojaks) kuid inimest ei pidanud enam kõrgema jõu kõrval alamaks olevuseks.
Kaasaja filosoofias vaadeldakse humanismi kui optimistlikku maailmavaadet inimkonna tuleviku suhtes, uskudes täiustumisse, tarkusesse, sõprusesse, armastusse, sallivusse. Humanism sisaldab veendumust, et praegune elu on ainus, mis meil on. 20. sajandi humanism põhines agnostitsismil ja ateismil. Humanistid peavad inimmõistust elu juhtivaks jõuks. Humanistid soovivad ühiskonda vabastada religioossetest uskumustest, mis nende arvates pidurdavad inimarengut.
Humanism vastandub:
a) arusaamale, et eksisteerib kõrgem jõud (nt jumal, suur energiaallikas), millest inimkond sõltub;
b) seisukohale, et inimene on üksnes osake loodusest ning uuritav loodusteaduse meetoditega nagu kõik muugi looduses.
Hūmānitās
Humaansus ja humanism pärinevad ladinakeelsest sõnast hūmānitās. Sõnu kasutatakse paljudes seostes ning ilma täpsusteteta pole selge, millega on tegu. Humanismi all võidakse silmas pidada kultuuriideaali (Nauert, 2006), renessansiaegset mõttevoolu (Blackburn, 2012), valdavalt kirjandusliku suunitlusega vaimset liikumist (Kunzman jt, 93:2004), renessansiaja vaimset liikumist (Apel ja Ludz, 1976), kultuurifenomeni (Rundle jt 4:2012) jpm.
Humanismi ei saa üheselt ja ammendavalt defineerida.
Richard Kleisi jt, "Ladina-eesti sõnaraamatu" sissekanne hūmānitās:
Kitsamas mõttes aga peetakse humanismi ehk renessansi humanismi all silmas renessansiaegset mõttevoolu, mille tuuma moodustasid uuenenud huvi kreeka ja rooma kirjanduse vastu; avastati taas inimese ja looduse ühtsus ja hakati väärtustama elumõnusid.
Hilisemal ajal tähistas termin religioonivastaseid sotsiaalseid ja poliitilisi voolusid. (Blackburn, 167-168:2012) Sõna ‘humanitas’ võidi esimest korda kuuldavale tuua 1. aastatuhandel eKr peetud avalikus kõnes. (Cancik, 2014)
Humanitē – eesti keeles 'humaansus'. Prantsuskeelne laensõna, mille tõi saksa keelde Johann Gottfried Herder (1744–1805) ja see seostub inimlikkuse, inimõiguste, -väärikuse ja -armastusega.
"Umanist" – ‘humanistid’
1940. aastatel jõudsid Kristeller ja Campana tõdemuseni, et termin humanist ilmus 14. sajandi lõpus või 15. sajandi alguses ja see tähistas renessansiajastul õpetajate rühma, kes pakkusid, kas avalikes õppeasutustes või ka eraviisiliselt, teatavat haridusprogrammi mida tunti studia humanitatis ' e all. (David Rundle jt, 4:2012)
Aragóni kuningate loend
pisi|Aragoni vapp See on Aragóni valitsejate loend.
Humanism
"Umanist" – ‘humanistid’
Saksa päritolu ameerika renessansiaja humanismi uurija Paul Oskar Kristelleri (1964) meelest osutavad renessansiaja allikad selgelt, et humanist oli studia humanitatis ' e õpetaja, ja viimase all peeti silmas õppeainete tsüklit, mis koosnes grammatikast, retoorikast, poeesiast, ajaloost ja moraalifilosoofiast.
Aragóni kuningate loend
Aragón on tänapäeval regioon Kirde-Hispaanias. Aragóni kuningriik hõlmas tänapäeva autonoomse piirkonna Aragóni. Aragóni kuningad Barcelona dünastiast valitsesid ka Kataloonia vürstiriiki, Valencia kuningriiki, Mallorca kuningriiki, Sitsiilia kuningriiki, Sardiinia ja Korsika kuningriiki ja alasid Lõuna-Prantsusmaal, kaasa arvatud Montpellier linn. Seda riiki nimetati Aragóni impeeriumiks, vastandina Aragóni kuningriigile (s.o. Aragóni pärusvaldustele).
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
Edukate Firenze kaupmeeste ringkondade (klass) nn ‘vaimuelus’ domineerisid nende endi huvid ja vajadused, mis võisid ülikoolide professorite ja ametnike omadest tunduvalt erineda. (Nauert, 7:2006)
Aragóni kuningate loend
Aragóni dünastia, 1035–1410
Vaata ka: Aragóni krahvkond, Aragóni kuningriik, Navarra kuningriik, Barcelona krahvkond ja Valencia kuningriik
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
Georg Voigti ja Jacob Burckhardti (Voigt & Burckhardt, 1960) arvates sai renessansiajastu itaalia humanism alguse Petrarcast, kuid kirjanduslikes veebiallikates on põgusalt mainitud Padova eelhumaniste, kes olid teadaolevalt enamasti kas juristid või notarid – nendeks on pakutud Levato Lovatit ja tema ‘Padova humanismi ringi’.
Aragóni kuningate loend
Aragóni dünastia, 1035–1410
Sancho III (Navarra kuningas) surmaga jäi Aragón tema pojale Ramirole, kes saavutas kiiresti sõltumatuse.
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
Mitmete uurijate arvates baseerus itaalia humanistliku kirjandusvoolu ‘taaselustumine’ Karolingide renessansi ajal kogutud klassikalistel tekstidel. Weissil õnnestus näidata, et ‘Padova ringi humanistidel’ (Lovato dei Lovati, Rolando da Piazzola, Geremia da Montagnone, Albertino Mussato: sarnaste vaadetega sõprade tutvus- ja kirjavahetusring, kes tegelesid antiikautorite tekstide uurimisega (korrigeerimine, kopeerimine, imiteerimine ja kommentaaridega varustamine jm) õnnestus ligi pääseda Karolingide-aegsetele Horatiuse, Vergiliuse, Juvenali, Persiuse, Terentiuse, Cicero, Titus Liviuse jt teoste koopiatele. (Rundle jt, 17-18:2010)
Aragóni kuningate loend
Aragóni dünastia, 1035–1410
Martin oli Wilfred I valitsejasoo viimane otsene järeltulija; suri seaduslike pärijateta.
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
Humanistid jagasid huvi antiikautorite teoste ja ladina ning kreeka keele vastu, teadmisi ja püüdsid imiteerida klassikalist kirjandust. Humaniste võidi tööle võtta ülikoolide kunstierialade õpetajatena ja nad võisid õpetada antiikkirjandust, retoorikat jm.
Aragóni kuningate loend
Trastámara dünastia, 1412–1516
Vaata ka: Napoli kuningriik ja Sitsiilia kuningriik
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
Mõnedele humanistidele olid oluliseks allikaks Cicero kirjad, kõned, kõneõpetus jm looming. (Nauert, 2006)
Aragóni kuningate loend
Trastámara dünastia, 1412–1516
Kuigi ürikutes on seda dünastiat mõnikord viidatud kui Aragóni, ei olnud see tegelikult eelneva Aragóni dünastia osa, vaid Trastamara dünastia, kes varem valitses Kastiilia kuningriiki.
Humanism
Renessansiaja Itaalia humanism, eel- ja humanistid (osaline)
1380. ja varastel 1390. aastatel tekkis ka teine humanistlik ringike, mida tuntakse ‘Salutati circle’ nime all, siin lävisid ja tegutsesid Salutati, Leonardo Bruni, Niccolo Niccoli ja munk Luigi Marsili, kohtuti Santo Spirito kloostris ja uuriti rohkelt Giovanni Boccaccio annetatud raamatuid. (Wells, 79:2007)
Linux (tuum)
pisi|Linuxi kerneli versioon 3.0.0 käivitumas Linux on vabavaraline Unixi-laadne operatsioonisüsteemi tuum, mille arendust alustas Linus Torvalds aastal 1991, ja mida on edasi arendanud ülemaailmne programmeerijate kogukond. Linux kuulub GNU General Public License'i alla ja seega on selle lähtekood vabalt saadaval.
Veski (Kanepi)
Veski (kohalikus kõnepruugis Veskimõisa) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Linux (tuum)
Seda tuuma tuntakse põhiliselt Linuxi operatsioonisüsteemi keskse osana. Tarkvaradistributsioone, milles on see tuum kasutusel, nimetatakse Linuxi distributsioonideks.
Veski (Kanepi)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.
Linux (tuum)
Algselt kirjutati see Intel 80386 protsessorile, kuid nüüdseks on see porditud paljudele arvutiplatvormidele.
Veski (Kanepi)
Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas oli Veski mõis.
Aragóni kuningate loend
Habsburgide dünastia, 1516–1700
Vaata ka: Kastiilia kuningriik
Linux (tuum)
Linux on kirjutatud peaaegu täielikult C-keeles (kasutatud on ka mõningaid GNU C laiendusi), välja arvatud mõned osad assemblerkeeles (GNU as AT&T süntaksis).
Aragóni kuningate loend
Habsburgide dünastia, 1516–1700
Aragón jäi Kataloonia mässu ajal lojaalseks Felipe IV-le, samas Kataloonia vandus truudust Louis XIII-le ja Louis XIV-le (Päikesekuningas); vaata Barcelona krahvide loend. Portugal eraldus aastal 1640. Carlos II suri pärijateta.
Linux (tuum)
400px|pisi|Lihtsustatud Linuxi tuuma skeem Linuxil on terviktuum (monoliit), mis tähendab, et näiteks seadmete juhtprogramme käitatakse tuuma mäluväljas.
Linuxi tuuma saab laadida arvuti mällu osade kaupa, neid osi nimetatakse laaditavateks tuumamooduliteks.
Humanism
Osaline loetelu renessansiaja Kreeka emigrantidest ja ‘koopiameistritest’
Andronicus Galiziotes, Antonius Athenasios, Anthonius Logothetes, Athanasius Chalceopoulos, Bessarion, Caesar Strategos, Charitonymus Hermonymos, Constantine Lascaris, Cosmas (Trapezuntios) Kreetalt ...(110) jpt. (Rundle jt, lk 58–64: 2010).
Linux (tuum)
Linux toetab samaaegset mitme protsessori kasutamist.
Aragóni kuningate loend
Bourbonide dünastia, 1700–1705
''Vaata ka: Hispaania pärilussõda
Humanism
Studia humanitatis
Studia humanitatis oli renessansiajastu õppimise vorm, mille all peeti silmas juhendatud kursust või iseõpet, mis baseerus Antiik-Kreeka ja Antiik-Rooma autorite teostel ja/või kõnedel.
Aragóni kuningate loend
Habsburgide dünastia, 1705–1714
Sõja ajal (ametlikult aastal 1707) kaotas Felipe V, esimene Bourbonide soost keiser Hispaanias, Aragoni kuninga tiitli. Pärast seda ei olnud enam Aragoni monarhe. Siiski Hispaania monarhid kuni Isabel II-ni, kuigi kujutasid endid müntidel Hispaania kuninga/kuningannana, samas kasutasid oma ametlikes dokumentides mõnd traditsioonilist olematu Aragoni krooni tiitlit: Kastiilia, Leoni, Aragoni, Mõlema Sitsiilia, Jeruusalemma, Navarra, Granada, Toledo, Valencia, Galicia, Mallorca, Sevilla, Sardiinia, Cordoba, Korsika, Murcia, Jaeni, Algarve, Algecirase, Gibraltari, Kanaari saarte, Ida- ja Lääne Indiate, Okeaania saarte ja maismaa kuningas/kuninganna ; Austria ertshertsog; Burgundia, Brabanti, Milano hertsog; Habsburgi, Flandria, Tirooli, Barcelona krahv; Biskaia, Molina valitseja.
Linux (tuum)
Linux on tervikuna avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi versiooni 2.0 all, kuid sisaldab teisigi sobiva litsentsi all avaldatud faile.
Humanism
Studia humanitatis
Coluccio Salutati oli üks neist, kes märkas, et Cicero on kasutanud väljendit studia humanitatis ac litterarum.
Linux (tuum)
Enamik veebisaite ja kõik 500 maailma kiireimat superarvutit kasutavad mingit sorti Linuxi operatsioonisüsteemi.
Humanism
Studia humanitatis
Cicero olevat oma kõnes "Pro Archia" ühendanud sõnad studium ja humanitas – studia humanitatis, väljendamaks kunsti või ainete kombinatsiooni (see ei olnud Cicero ajal spetsiifiline), mille kaasabil suunati poisse humanity suunas, selleks et nad arendaksid välja oma täieliku potentsiaali vabade inimestena.
Arvatakse, et studia humanitatis oli omamoodi hariduslik programm valitseva eliidi tarbeks.
Studia humanitatis (ladina keeles) ka ‘inimeseuurimine’ ("Renessansi salakeel") (grammatika, luule, kõlblus, retoorika), mis lähtub antiikaja mõistest humanitas, sai tunnuslikuks kogu vaimsele peamiselt kirjandusliku suunitlusega liikumisele.
Studia humanitatis pidas kõige tähtsamaks kõikehaaravat vaimset ja kunstialast haridust, nagu see kajastub kujutluses uomo universale ' st, kelle hariduse ulatus on ühtlasi tema kõlbelise kvaliteedi mõõt. (Kunzman, 93:2004) Salutati kasutas fraasi studia humanitatis tõenäoliselt 1369. aastal. (Chambliss, 630:1996)
Humanistlikud õpetlased nagu Leonardo Bruni jt, pidasid studia humanitatis ' e taaselustajaks Petrarcat. Bruni iseloomustas studia humanitatis ' t kui klassikalist õppeprogrammi, mis olid suunatud kirjanduslikele distsipliinidele.
Studia humanitatis võis tähendada akadeemiliste õppekursuste kooslust, mille keskmes olid ajaloo-, kõne-, grammatika-, luuleõpetus ja moraalifilosoofia ning mida humanistid võisid eelistada ja milliseid aineid nad ülikoolides võisid ka lugeda.
Studia humanitatis ' e hulka ei arvatud õigus-, meditsiini- ega teoloogiateaduskonda.
1500. aastaks õpetati studia humanitatis ' t mitmetes Itaalia linnades, nagu Padovas, Veneetsias, Pisas, Bolognas, Milanos, Firenzes ja Roomas. (Cancik, 21:2011)
Termin eksisteeris juba renessansiajastu Itaalias. (Nauert, 8,11: 2006)
Saksa humanism
Saksa humanismi all peetakse silmas intellektuaalset liikumist pedagoogiliste reformide ellu viimiseks Saksamaal, eesmärgiga parendada inimeste kultuuri- ja sotsiaalelu. (Camden House Publishing, 137:2007)
Saksamaal mõeldi termini all algselt gümnaasiumireformi programmi ja seda kasutas 1808. aastal Friedrich Immanuel Niethammer. Niethammer laenas termini humanität Herderi kirjadest 1793/97.
Kuulsaimad humanistlikud koolid saksa keeleruumis olid St Lebwinsi kool Deventeris, Münsteri algkool Westphalias ja Sèlesta Alsace’is (Jakob Wimpheling, Beatus Rhenanus).
Deventeri koolis õppisid humanistid Erasmus (Erasmus oli Alexander Hegius von Heek’ õpilane, kelle juurde ta asus õppima 9-aastasena), Hermann von dem Busch, Johannes Murmellius, Johannes Caesarius, Konrad Goclenius.
15. sajandi lõpuks võis humaniste leida kõikides Saksa ülikoolides. (Nauert, 115:2006)
293. Kaitse Vahipataljon
293. Kaitse Vahipataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 293).
Ei ole teada, kas selle numbri all väeosa tegelikult moodustati või mitte. Number 293 oli eraldatud eesti kaitsepataljonile.
2008. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
2008. aasta Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Zoutelandes 16.–23. novembrini. Turniiri võitis ja viiendat korda tuli Hollandi meistriks Tanja Chub.
Dalmaatsia saared
Dalmaatsia saared on saared Aadria mere idaosas Istra poolsaarest Dubrovniki linnani.
Kuuluvad Horvaatiale.
Voorepalu
Voorepalu (kohalik hääldus Voorõpalo) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.
Küla kuulus Põlva kihelkonda.
Eeslõpuselised
Eeslõpuselised (Prosobranchia) on tigude obsoleetne taksonoomiline üksus, mida varem käsitleti tigude alamklassina. Polüfüleetilisuse tõttu paigutati selle rühma taksonid ümber, enamik viidi alamklassi Orthogastropoda.
Ehkki taksonil enam ametlikku staatust pole, kasutatakse seda sageli praktilis-didaktilistel eesmärkidel. Nimi "eeslõpuselised" viitab sellele, et nende tigude lõpused paiknevad südamest eespool (tagalõpuselistel aga südamest tagapool).
Igalo
pisi|Igalo Igalo on linn Montenegros Herceg Novi vallas.
Glazov
Glazov on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis. Asub Tšeptsa jõe ääres.
Linn on asutatud 18. sajandil, linnaõigused sai 1780.
Glazovis toodetakse uraantetrafloriidi tuumaelektrijaamade kütuseks.
Moshe Sharet
Moshe Sharet (heebrea משה שרת; sündinud Moiše Tšertok; 15. oktoober 1894 Herson, Venemaa Keisririik (praegu Ukrainas) – 7. juuli 1965 Jeruusalemm) oli Iisraeli riigitegelane, riigi teine peaminister (1953–1955).
34. Kaitsepataljon
34. Kaitsepataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 34, ka Estnische Schutzkommando Organisation Todt) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud tagalajulgestusüksus.
34. Kaitsepataljoni moodustamist vabatahtlikest alustati jaanuaris 1942 Valgas ja Võrus.
Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegruppi Nord tagalateenistuse jaoks. 34. kaitsepataljon anti organisatsiooni Todt alluvusse ja julgestas Todti objekte Pihkvas, Luugas, Idritsas, Oudovas, Dnos ja mujal kuni taganemiseni.
Formeeritud pataljoni isikkoosseisust anti kohe pärast formeerimist 21. jaanuaril 1942 36. Kaitsepataljoni koosseisu lahinguohvitserid (näiteks leitnant Elmar Lipping, leitnant Artur Tammaru, ülemleitnant Viktor Vakar jt.).
Porsche Boxster/Cayman
Porsche Boxster ja Porsche Cayman on keskmootoriga kaheistmelised sportautod, mida alates 1996. aastast toodab Saksa autotootja Porsche. Tänapäevaks on neid toodetud neli põlvkonda. Boxster on kaheukseline rotster ja Cayman kolmeukseline kupee.
Cayman lisandus valikusse 2006. aastal ning tehniliselt oli tegemist Boxsteri kupeeversiooniga.
Alates neljandast põlvkonnast, mida esitleti 2016. aastal, turustatakse neid autosid nimede Porsche 718 Boxster ja Porsche 718 Cayman all.
Porsche Boxster (986)
Porsche Boxsteri disaini eest vastutas Porsche peainsener Harm Lagaay ning eeskujuks olid Porsche 356 ja Porsche 550 Spyderi mudelid. Lisaks oli tegu esimese Porschega, mis oli algselt ehitatud rotsterina pärast Porsche 914.
Esimest põlvkonda (986) toodeti aastatel 1996–2004, kerge mudeliuuendus tehti 2002. aastal.
Mootoriks oli kuuesilindriline lamamootor tähisega M96 ning tegu oli Porsche esimese vedelikjahutusega mootoriga, mis ei asunud auto esiosas. Keskasetusega lamamootor tagas madala raskuskeskme ning hea kaalujaotuse.
Porsche Boxster/Cayman (987)
Teisel põlvkonnal, mida esitleti 2004. aasta Pariisi autonäitusel, jäi välimus üsna sarnaseks esimese põlvkonna Boxsteriga. Suurimaks erinevuseks olid aga uued ümmargused esituled, mis sarnanesid Carrera GT esituledega. Uus Boxster jõudis müügile 2005. aastal.
Baasmudelil on 2,7-liitrine 6-silindriline boksermootor (alguses 240 hj, 2007. aastast 245 hj). Tippmudelil Boxster S on 3,4-liitrine 6-silindriline boksermootor. 2007. aastani oli sellel 280 hobujõudu, sealt edasi 295 hj.
Porsche Cayman
2006. aastal lisandus mudelivalikusse Porsche Cayman, mis kasutas Boxsteriga sama tehnikat, aga keretüübiks oli kaheistmeline kupee. Esimesena saabus müügile Cayman S, mis kasutas sama mootorit, mida ka Boxster S. Mudelivärskendus tehti Caymanile 2009. aastal.
Porsche Boxster GTS
Porsche Boxster GTS on Porsche Boxsteri 2014. aastal esitletud kiirem versioon. See arendab võimsust 243 kW (330 hj). GTS-i tippkiirus on 280 km/h ja see kiirendab 0–100 km/h 4,7 sekundiga.
Porsche Cayman GTS
Porsche Cayman GTS on Porsche Caymani 2014. aastal esitletud võimsam versioon. Sellel on Porsche Cayman S-i mootor (töömaht: 3,4, silindreid:6), millele on lisatud 15 hj (325+15=340 hj). GTS-i tippkiirus on 285 km/h ja see kiirendab 0–100 km/h 4,6 sekundiga.
718 Boxster/Cayman (982)
2016. aastal esitletud 4. põlvkonna Boxster ja 3. põlvkonna Cayman said nimele lisaks numbritähise 718 ning olulise tehnilise uuendusena asendati 6-silindrilised vabalthingavad boksermootorid nüüd 2,0- ja 2,5-liitrise töömahuga 4-silindriliste turboga boksermootoritega. Standardmootoriks on 2,0-liitrine B4, millel 221 kW (300 hj) ja 380 N⋅m.
718 Cayman GT4 ja 718 Spyder
2019. aasta juunis esitletakse uusi mudeleid 718 Cayman GT4 ja 718 Spyder, mis on varustatud 309 kW (420 hj) arendava 6-silindrilise 4,0-liitrise boksermootoriga.
Aleksandr Ivanov (maalikunstnik)
Ta on tuntud eelkõige mütoloogiliste ja religioossete maalide autorina, kuid tema teoste seas on ka portreid ja maastikumaale.
Tema kuulsaim teos on Johannese evangeeliumi esimese peatüki sündmustele tuginev õlimaal "Kristuse ilmumine rahvale" (1837–1857), mida säilitatakse Moskvas Tretjakovi galeriis.
Ivanovi varasemas loomingus on näha eelkõige akademismi ja romantismi mõjusid, hilisemad teosed on maalitud uusklassitsistlikus stiilis ning on mõjutanud vene realistliku maalikunsti arengut.
Suurema osa tema töödest moodustavad õlimaalid, kuid on ka akvarelle ja pliiatsijoonistusi.
Lapsepõlv ja noorus
pisi|left|"Bellerophontes suundub jahtima kimääri", 1829, õli Aleksandr Ivanov sündis Peterburis kunstniku ja kunstiteadlase Andrei Ivanovitš Ivanovi perekonnas. Lisaks Aleksandrile kasvas peres kolm õde ja kaks venda, kellest üks suri lapsena.
Juba varases lapsepõlves paistis Aleksandr silma kunstiande poolest. Kui ta asus 1817. aastal 11-aastaselt õppima Peterburi keiserlikku kunstiakadeemiasse, olid tema kodutööd nii head, et õpetajad pidasid sageli nende tegelikuks autoriks poisi isa. Kuivõrd akadeemia ja selle juures asuv pansion olid kuulsad lõdva moraali ja õpilastevahelise vägivalla poolest, ei usaldanud professor Ivanov oma poega täielikult kooli hoolde: kunstitunde võttis noor Aleksandr küll akadeemias, kuid elas kodus, kus muid õppeaineid andsid talle koduõpetajad.
Ta oli vaikne ja mitte eriti seltsiv poiss, seetõttu tal oma kaasõpilaste seas sõpru ei olnud. Juba mainitud põhjustel ei soosinud selliste sõprussuhete tekkimist ka isa Andrei. Isa oli väga religioosne ja tundeline inimene ning ilmselt mõjutasid need omadused ka poja hilisemat elukäiku.
Tema õppetööd akadeemias hinnati kahe hõbemedaliga, 1824. aastal sai ta aga väikese kuldmedali oma esimese suurema maali eest. See oli antiikmütoloogial põhinev, vastavalt etteantud teemale maalitud teos "Priamos Achilleuse juures Hektori surnukeha nõutamas".
1827. aastal pälvis ta suure kuldmedali ja XIV klassi kunstniku nimetuse piibliteemalise maali "Joosep seletab vangihoones vaarao hoovkondlaste unenäod" eest. See staatus andis talle õiguse sõita kunstistipendiumiga välismaale.
Esimesed Itaalia-aastad
thumb|"Ülestõusnud Kristuse ilmumine Maarja Magdaleenale" Kevadel 1830 suundus Aleksandr Ivanov välismaale. Peatunud lühikest aega Saksamaal Dresdenis, reisis ta edasi Itaaliasse. 1831. aastal asus ta elama vene kunstnike kolooniasse Roomas, kus keskendus peamiselt maalimisele. Siiski külastas ta esimestel aastatel ka üht sealse vene kultuurielu keskust, 1829. aastal Roomasse kolinud vürstinna Zinaida Volkonskaja salongi ja suhtles aktiivselt oma kaasõpilastega akadeemia päevilt, elades üsna lõbusat elu. Paljusid pikantseid detaile kirjeldas ta kirjavahetuses kunstnik Grigori Laptšenkoga, kellel lasi hiljem aga oma kirjad põletada.
Rooma perioodist on pärit mitmed joonistused ja maalid, mida säilitatakse siiani Rooma muuseumides ja galeriides. Jätkuvalt võlusid teda sel perioodil antiikmütoloogia ja Vana Testamendi lood. Üks Ivanovi esimesi töid Roomas oli Michelangelo "Inimese loomise" kopeerimine. Perioodi suurteoseks kujunes aastatel 1831–1834 maalitud "Apollo, Hyakinthos ja Kyparis musitseerimas".
Rooma perioodi teisel-kolmandal aastal muutus Ivanovi elustiil oluliselt. Ta tõmbus enesesse ja muutus üha religioossemaks, hakates tundma ka kunstilises plaanis süvendatud huvi evangeeliumi temaatika vastu. Ühes oma kirjas 1833. aastast teatab ta kavatsusest luua maal Messiase ilmumisest inimestele, mis võttis tema jaoks kokku evangeeliumite sõnumi.
Aleksandr Ivanovi üheks esimeseks Uue Testamendi sündmusi käsitlevaks teoseks on aastatel 1834–1836 maalitud "Ülestõusnud Kristuse ilmumine Maarja Magdaleenale". See pilt osutus populaarseks nii Itaalias kui ka Venemaal ja 1836. aastal anti talle selle eest Peterburis akadeemiku tiitel.
"Kristuse ilmumine rahvale"
1835. aastal asus Ivanov maalima oma suurteost, milleks ta oli valmistunud kaks aastat. See kandis pealkirja "Kristuse ilmumine rahvale". Esimene lõuend, millele ta maalima hakkas, ei olnud aga tema arvates piisavalt suur (172×147 cm). Nii heitis ta kaks aastat hiljem tehtud töö kõrvale ja hakkas 1837 sama tööd eelmisest oluliselt suuremale lõuendile (540×750 cm) maalima. Selle idee teostamisele kulutas ta kakskümmend aastat. Ivanov maalis oma elutöö Roomas ja kasutas peamiselt itaallastest modelle. Maalimise ajal tegi ta 258 eskiisi.
Maalimise ajal 1838. aastal tutvus ta samuti sel ajal Itaalias elanud kirjaniku Nikolai Gogoliga, kellest sai kauaks tema ainus vestluskaaslane ja usuelu oluline mõjutaja. Gogoli tagasipöördumise järel Venemaale 1847. aastal pidasid nad mitu aastat kirjavahetust ja nende suhtlus katkes alles 1851. aastal. Oma suurteose kõrvalt maalis Ivanov 1841. aastal ka kaks kirjaniku portreed. Gogolit on kujutatud ka Kristuse ilmumise maalil ühena kaldal värisevatest suplejatest.
"Kristuse ilmumise" maalimine muutis kunstnikku oluliselt. Tõsiusklikust Ivanovist sai maalimise protsessi lõpus veendunud ateist; soov anda edasi evangeeliumi sõnumit asendus kuulsusjanu ja auahnusega. Ivanov unistas kuulsusest, mida maal õukonna silmis talle toob. Kirjavahetuses nimetas ta ennast "inimkonna valgustajaks".
Tegelikult ei saanud maal Ivanovi eluajal populaarseks ja sellele pöörati teenimatult vähe tähelepanu. Selle tõelise väärtuse avastasid alles hilisemad põlvkonnad ja tänapäeval on Ivanov tuntud peamiselt just selle ühe maali autorina.
Viimased eluaastad
Enne Venemaale tagasipöördumist külastas ta 1857 Londonit, kus kohtus oma kirjasõbra Aleksandr Herzeniga. Ta oli Herzenile kirjutanud, et lõpetades oma elutöö maalimise, "oli ta kaotanud usu, mis kergendas tema tööd". Herzenilt palus ta abi oma elule ja loomingule uue suuna leidmisel, sest "maalida ilma usuta religioosseid maale on moraalitu, see on patt..."
Mais 1858 naasis kunstnik koos oma maaliga Peterburi. "Kristuse ilmumine rahvale" koos kõigi eskiisidega pandi välja algul Talvepalees, seejärel aga ühes keiserliku kunstiakadeemia saalis, kuid nagu eespool mainitud, osutus vastuvõtt ootamatult jahedaks. Kuigi kunstiliselt laitmatu, ei köitnud kunstniku idee ega maali süžee tolleaegset ühiskonda, ei vastanud nende maitsele ega huvidele.
Ta soovis müüa maali keiser Aleksander II-le, kuid ei jäänud rahule pakutud hinnaga – 10 000 rubla kohe kätte ja lisaks 2000 rubla pensioni igal aastal kuni elu lõpuni. Kui ta lõpuks otsustas pakkumisega nõustuda, teatati talle, et tema vastus venis liiga kaua ja nüüd on tema pildi saatuse üle otsustamine antud ministrite pädevusse.
Kunstnik oli selleks ajaks juba pöördumatult haige. Ta suri kolm päeva hiljem oma kodus koolerasse, jõudmata ministrite otsust ära oodata. Aleksandr Ivanov maeti Peterburi Aleksander Nevski kloostri Tihvini kalmistule.
"Kristuse ilmumine rahvale" läks tema surma järel ikkagi keisri valdusse, kes kinkis selle omakorda edasi Rumjantsevi muuseumile. Kui Rumjantsevi muuseum reorganiseeriti ja selle varad teiste asutuste vahel laiali jagati, sattus maal Moskvasse Tretjakovi galeriisse, kus seda eksponeeritakse ka tänapäeval.
Looming
Siin on kronoloogilises järjekorras loetletud Aleksandr Ivanovi tuntumad teosed.
Isiklikku
Akadeemia lõpuaastatel oli tal 21-aastaselt lühiajaline suhe oma muusikaõpetaja tütrega ning kuigi ta ise hiljem tunnistas, et ta neiusse armunud ei olnud, plaanis ta temaga abielluda. Isa Andrei oli aga poja plaanidele kindlalt vastu ja nõudis, et too keskenduks maalikunstile. Poeg järgis isa nõuannet ja hülgas oma väljavalitu.
Jean-Bédel Bokassa
pisi|Jean-Bédel Bokassa Jean-Bédel Bokassa (22. veebruar 1921 – 3. november 1996) oli Kesk-Aafrika Vabariigi president 1. jaanuarist 1966 kuni 4. detsembrini 1976 ja 4. detsembrist 1976 kuni 20. septembrini 1979 keiser (Bokassa I).
Bokassa oli oma elu esimesel poolel sõjaväelane. Ta liitus Teise maailmasõja ajal Vaba Prantsusmaa sõjaliste jõududega. 1961. aastal sai ta kapteni auastme. 1964. aastal lahkus Bokassa Prantsuse armeest ning hakkas teenima Kesk-Aafrika Vabariigi relvajõududes.
1979. aasta 17.–19. aprillil arreteeriti suur hulk kooliõpilasi, kes polnud nõus kandma uusi kalleid koolivorme. Üle saja kooliõpilase hukati. Bokassa võttis ise hukkamistest osa ning arvatakse, et ta isegi sõi hukatute liha. See sündmus häälestas lääneriigid lõplikult Bokassa vastu. Endine president David Dacko küsis Bokassa-vastase riigipöörde läbiviimiseks toetust Prantsusmaalt. Prantsusmaa toetatud riigipööre viidi edukalt läbi 20. septembril 1979, kui Bokassa viibis visiidil Liibüas.
1980. aasta detsembris mõisteti ta tagaselja surma. Bokassa elas aastaid eksiilis Elevandiluurannikul ja Prantsusmaal, Pariisi lähedal, kus tal oli maavaldus. Kesk-Aafrika Vabariik esitas korduvalt nõudmisi Bokassa välja anda, kuid teda ei võetud kuulda. Eksimperaator naasis ootamatult 24. oktoobril 1986 kodumaale, lootes korrata Napoleoni tagasitulekut Elbalt, kuid juba samal päeval ta vangistati ning anti uuesti kohtu alla. Kohus mõistis Bokassa 12. juunil 1987 uuesti surma, kuid surmaotsust ei viidud täide ning see asendati 1988. veebruaris eluaegse vanglakaristusega, mida hiljem vähendati 20-aastaseks vanglakaristuseks. Ta vabanes vanglast 1. augustil 1993, kui Kesk Aafrika Vabariigi President André Kolingba andis oma ametiaja viimase otsusena armu kõigile vanglates kinnipeetavatele vangidele. Jean-Bédel Bokassa suri südameataki tagajärjel 3. novembril 1996. Tal oli elu jooksul 17 naist ja vähemalt 50 last.
Jens Grand
Jens Grand (ka Jens Grant, saksapäraselt Johannes Grant; surnud 1327) oli Lundi ja Bremeni peapiiskop ning nominaalne Riia peapiiskop.
Jens Grand oli Roskilde piiskopi Peter Bangi nõbu. Ta õppis Pariisi ülikoolis ning oli 1289. aastaks saanud Roskilde toompraostiks. Samal aastal valiti ta ka Lundi peapiiskopiks, Rooma paavst kinnitas ta 1290. aastal. Aastatel 1294–1295 hoidis Taani kuningas Erik Mencedi vend, hertsog Christoph teda Sjöborgi linnuses vangistuses. Hiljem lahkus ta Taanist ja asus elama Pariisi.
1302. aasta 30. märtsil nimetas paavst Bonifatius VIII ta Riia peapiiskopiks, kuid Grand ei võtnud seda kohta vastu. Ta jäi elama Pariisi, kuni 11. veebruaril 1310 nimetas paavst Clemens V ta Bremeni peapiiskopiks.
1310. aasta 19. juunil määrati Grand Bremeni peapiiskopina komissariks, kes pidi uurima Liivi ordu kuritarvitusi Riia peapiiskopi Friedrich von Pernsteini suhtes, kuid pole tõendeid, et ta oleks midagi selles asjas reaalselt ära teinud. Selle asemel viibis ta aastatel 1311–1312 Vienne'is kirikukogul.
Jens Grand suri 1327. aastal Avignonis.
John Martin Poyer
John Martin Poyer (1861 – 12. mai 1922) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja Ameerika Samoa 12. kuberner.
Tema kuberneri ametiaeg kestis 1. märtsist 1915 kuni 10. juunini 1919. 1918. aastal pani Poyer oma haldusala karantiini, kui oli raadiost kuulnud uudiseid Hispaania gripi kohta, et takistada haiguse levikut Ameerika Samoale. Tänu tema otsusele ei nakatunud ega surnud Ameerika Samoal sellesse haigusse ükski inimene, samas kui naabruses asuval Uus-Meremaa haldusalas olnud Samoal suri karantiininõuete eiramise tõttu viiendik elanikkonnast. Merevägi autasustas Poyerit tema kiire tegutsemise eest Mereväeristiga.
Poyer läks mereväest lõplikult erru 1919. aastal, olles komandöri auastmes. Poyer suri 12. mail 1922 Washingtonis.
Porsche Cayenne
Porsche Cayenne on Saksa autotootja Porsche alates 2002. aastast toodetav luksusdžiip.
Tegu oli esimese neljaukselise Porsche mudeliga ning pärast Porsche traktoritootmise lõppu 1950. aastatel ka esimese Porsche toodetava maastikusuutliku sõidukiga. Cayenne kasutab sama platvormi ja mitmeid tehnilisi komponente, mis on kasutusel ka Audi Q7 ja Volkswagen Touaregi juures.
Esimene põlvkond (2002–2010)
Esimest põlvkonda mudelinumbriga 955 toodeti aastatel 2002–2010. Mootorid olid siis 3,2-liitrine 250 hobujõuline V6 ning 4,5-liitrine V8 (võimsus vastavalt mudelile 340, 450 või 521 hobujõudu). Kõik mudelid olid nelikveolised.
Teine põlvkond (2011–2018)
Teise põlvkonna Cayenne'i tutvustati 2010. aasta Genfi autonäitusel. Uus mudel oli eelkäijast suurem, see sai suurema kalde all oleva tagaakna, pikemad, tagaluugile ulatuvad tagatuled ning Porsche Carrera GT-ga sarnased esituled. Uus Cayenne oli oma eelkäijast ka umbes 250 kg kergem.
Kolmas põlvkond (2018–tänapäev)
Kolmanda põlvkonna esitlus toimus virtuaalselt 29. augustil 2017 ning seda esitleti kui 2019. mudeliaasta autot. Uus Cayenne on ehitatud Volkswagen Group MLB platvormile.
2019. aastal lisandus kerevalikusse ka sportlikuma välimusega Cayenne Coupé.
Kolmanda põlvkonna Cayenne kõige võimsam mudel on Cayenne Turbo S E-Hybrid, mille bensiini- ja elektrimootor arendavad kokku 680 hj ja 900 Nm.
Volga
pisi|Volga jõe vesikond
Volga on Euroopa pikim ja suurima vesikonnaga jõgi.
Volga ülemjooks algab Valdai kõrgustikult. Sealt voolab ta itta läbi Tveri linna. Nižni Novgorodi linnas ühineb ta parempoolse lisajõe Okaga. Kaasani lähedal ühineb ta vasakpoolse lisajõe Kamaga ja pöördub lõunasse. Suubub Kaspia merre. Kanalite kaudu pääs Aasovi, Valgele ja Läänemerele.
Volga vesikonnas paikneb 11 Venemaa kahekümnest suuremast linnast. Jõel paikneb terve rida hüdroelektrijaamu ning suuri veehoidlaid.
Volga jõgi läbib 15 Venemaa Föderatsiooni subjekti territooriumit: Tveri oblast, Moskva oblast, Jaroslavli oblast, Kostroma oblast, Ivanovo oblast, Nižni Novgorodi oblast, Tšuvaššia, Mari El, Tatarstan, Uljanovski oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Volgogradi oblast, Astrahani oblast, Kalmõkkia.
Lisajõed
Suuremad lisajõed alates lähtest (p=parempoolne, v=vasakpoolne, pikkus, suubumiskoht ja valgla pindala):
Volga ääres elavad mitmed rahvad, kes kutsuvad Volgat oma nimega:
Riiklik Luureamet
Riiklik Luureamet (inglise keeles National Reconnaissance Office; NRO) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile alluv riigiamet, mille ülesanne on luuresatelliitide ehitamine ja käitamine USA föderaalvalitsuse jaoks.
NRO kuulub Ameerika Ühendriikide luurekogukonda ning seda peetakse koos Luure Keskagentuuri (CIA), Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA), Kaitseluureagentuuri (DIA) ja Riikliku Ruumiandmete ja Luure Agentuuri (NGA) ühest viiest põhilisest Ameerika Ühendriikide luureagentuurist. Ameti peakorter asub Virginia osariigis Chantillys.
NROl on satelliitide võrgustik, mis võimaldab koguda luureandmeid üle maailma. Põhiline osa kogutud andmeist saadetakse USA Kaitseministeeriumisse dešifreerimiseks. Vastavalt USA seadustele kasutavad NROst saadud infot peaaegu kõik seaduslikkust ja korda valvavad asutused.
Asutust nimetatakse mõnikord naljatlevalt "No Restrictions on Orbit" ('orbiidil piiranguteta').
NRO direktor on alates 2012. aastast Betty J. Sapp.
Tuzi
Tuzi on linn Montenegros Podgorica vallas.
Kujawy-Pomorze vojevoodkond
Kujawy-Pomorze vojevoodkond on vojevoodkond Poola põhjaosas.
Maakonnad
Vojevoodkonnas on neli maakonna (powiat) õigustega linna (miasto na prawach powiatu):
ja 19 maakonda:
Sümpaatiline närvisüsteem
Sümpaatiline närvisüsteem on osa autonoomsest närvisüsteemist. Selle ülesanne on valmistada organism ette tegutsemiseks "võitle või põgene"-olukorras.
Sümpaatilise närvisüsteemi nime päritolu on seotud sümpaatia mõistega.
Saturn V
Saturn V oli kanderakett, mida NASA kasutas aastatel 1965–1973.
Kolmeastmeline kanderakett töötati välja Apollo programmi jaoks, aga seda kasutati hiljem ka Skylabi orbiidile viimiseks. Kanderaketid startisid 13 korda ja NASA ei kaotanud selle aja jooksul ühtegi meeskonda ega laadungit. Saturn V on siiani maailma pikim, raskeim ja võimsaim kanderakett, selle kogupikkus oli 110,6 meetrit, suurim läbimõõt 10 m ja kogukaal 2934,8 tonni. Lisaks on see siiani ainus kanderakett, mis on viinud inimese Maa-lähedasest orbiidist kaugemale.
Burtaiši
Burtaiši on asula Montenegros Bari vallas.
Saturn V
Kanderakett töötati välja Wernher von Brauni ja Arthur Rudolphi juhtimisel, arendustöösse andsid oma panuse ka ettevõtted Boeing, North American Aviation ja IBM.
Esimene aste
Esimese astme (S-IC) mootorid F-1 töötasid 160 sekundit ning kiirendasid raketi kiiruseni 3,71 km/s. Selles astmes oli kütuseks petrooleum ja oksüdeerijaks vedel hapnik, mida oli kokku ligi 2150 tonni. Viie mootoriga esimene aste arendas 3400 tonnist tõukejõudu ja kulutas igas sekundis umbes 13,5 tonni kütust. Saturn V esimese astme stardi ajal värises maapind kuni kuue kilomeetri raadiuses.
Et kanderakett ei ületaks plaanitust suuremat kiirendust, lülitati esimese astme viiest mootorist üks mootor (keskmine) ettenähtud ajal välja. Kui kanderakett oli saavutanud vajaliku kiiruse ja kõrguse 60 km, eraldus tühjenenud I aste, mis jätkas inertsi tõttu tõusu veel mõni minut kuni 110 km kõrguseni, kust langes lõpuks Atlandi ookeani umbes 550 km kaugusele stardipaigast.
Teine aste
Teine aste rakendus tööle pärast I astme eraldumist, erinevalt esimesest astmest oli II astme kütuseks veeldatud vesinik, mis reageerides (põledes )6 minuti ja 30 sekundi jooksul vedela hapnikuga, arendas viie J-2 krüogeenmootori abil kokku 500-tonnist tõukejõudu. Teise astme abil saavutas kanderakett kiiruse 6,8 km/s ja kõrguse 182 km. Peale eraldumist põles II aste atmosfääris ära.
Kolmas aste
Kolmanda astme ainsa krüogeenmootori J-2 kütuseks oli samuti veeldatud vesinik ja oksüdeerijaks vedel hapnik. Selle astme mootori eripäraks oli väljalülitamise ja taaskäivitamise võimalus. III astme mootori 2,5-minutilise põlemisajaga saavutas kosmoselaev Maa orbiidile jäämiseks vajaliku kiiruse. Õigel hetkel käivitati III astme mootor uuesti 5 minutiks, et anda kosmoslaevale Maa orbiidilt Kuu suunas liikumise trajektoor. III astme ülaosas paiknes kuumoodul, mis pidi eralduma juba Kuu orbiidil.
Kanderaketi Saturn V andmed
Esimene aste
Kolmas aste
Kogu kanderakett
Ramat-Gan
thumb|Ramat-Gani briljandibörs pisi|püsti|Pilvelõhkuja Moshe Aviv Tower Ramat-Ganis Ramat-Gan (heebrea keeles 'aiakünkad') on linn Iisraeli Keskringkonnas.
Linnas asub 244 meetri kõrgune ja 68-korruseline Moshe Aviv Tower (varasema nimega City Gate), mis on Iisraeli kõrgeim pilvelõhkuja.
Ramat-Ganis paiknevad paljude riikide saatkonnad, sealhulgas Hollandi suursaatkond, mille ruumides tegutses 2007–2008 Eesti Vabariigi Erimissioon Iisraelis.
Linnas on 112 sünagoogi, 2 ješivat (judaistlikku religioosset õppeasutust), budistlik tempel, saientoloogiakeskus ja kabala keskus.
Ajalugu
Ramat-Gani kirdeosas on varasel pronksiajal 2800–2600 eKr rajatud asulapaik Tell Jarisha, mis 2000–1500 eKr oli hüksoslaste kindlustatud linnus.
Ramat-Gani kohal omandasid juudid esimesed maatükid aastail 1914–1918. Asula rajas sellele kohale ühing nimega Ir Ganim 1921 Tel Avivi satelliitasulana. Esialgu oli see mošava, sionistlik põllumajandusühistu, mis kasvatas nisu, otra ja arbuuse. Praeguse nime sai asula 1923 ja kohaliku omavalitsuse 1926.
1940. aastatel toimus Ramat-Ganis nagu mujalgi Iisraelis keelesõda. Heebrea keele eest võitlevad äärmuslased lasid õhku trükikoja, mis avaldas jidišikeelset kirjandust.
Põllumajandusühistu lõpetas tegevuse 1933, mil seal oli 450 elanikku. Sellega hakkas asula kiiresti kasvama ja sai 1950 linnaks. Aastate jooksul asendus põllumajandus linlaste peamise tegevusala kohal tööstuse ja siis kaubandusega. Esimene linnapea oli Avraham Krinitzi, kes töötas sellel kohal 43 aastat, kuni oma surmani 1969, ja nägi linna kasvamist mõnesaja elanikuga külast saja tuhande elanikuga linnaks.
1961 laienes Ramat-Gan nii ida poole, haarates enda alla Bar Ilani ülikooli ümbruse, kui ka lääne poole, hõlmates Tel HaShomeri koos selles asuva Sheba Meditsiinikeskusega.
Demograafia
2007. aastal elas linnas 133 400 inimest. Elanikest on 42 900 Euroopa ja ameerika päritolu, 40 600 Iisraeli päritolu, 29 200 Aasia päritolu ja 10 200 Aafrika päritolu. 86 200 Ramat-Gani elanikku on sündinud Iisraelis, 36 600 elanikku välismaal.
Kultuur
Ramat-Ganis asub Bar-Ilani Ülikool, mis on üliõpilaste arvu poolest (ligi 24 000) suuruselt teine ülikool Iisraelis. Linnas asuvad ka Disainikool Shenkar, Ramat-Gani Kolledž ja Kõrgem Teatrikool Beit-Tsvi.
Linnas asuv H̠ayyim Shiba nimeline Meditsiinikeskus on riigi üks suuremaid meditsiinikeskusi.
Ramat-Ganis asuvad Iisraeli Kunstimuuseum, Kaug-Ida Kunsti Muuseum, Briljantide Muuseum ning muuseum "Inimene ja loodus".
Veerandi Ramat-Gani pindalast võtavad enda alla avalikud pargid. Tähtsaimad pargid on 1 km² suurune loomaaed Ramat-Gani Safari, kus on 1600 looma, ja Ramat-Gani Rahvuspark.
Sport
Ramat-Ganis peetakse iga nelja aasta järel makabiaad ehk ülemaailmsed juudi soost sportlaste spordivõistlused. Enne Teist maailmasõda toimus samuti kaks makabiaadi, aga Tel Avivis. 2009. aastal toimus 17. Makabiaad.
Linnas asub Ramat-Gani staadion, mille tribüünidel on 41 583 isekohta ja mis on Iisraeli jalgpallikoondise kodustaadion. Ühtlasi on see kogu Iisraeli suurim staadion. Ramat-Gani kaks jalgpalliklubi, HaKo'aẖ Maccabi Amidar Ramat-Gan F.C. ja HaPo'el Ramat-Gan Giv'atayim (endine HaPo'el Ramat-Gan), on mõlemad kunagi tulnud Iisraeli meistriks jalgpallis, aga Ramat-Gani staadion ei ole neist kummagi kodustaadion ja sealjuures ei asu HaPo'eli kodustaadion isegi Ramat-Ganis.
Sõpruslinnad
Ramat-Ganil on kolmteist sõpruslinna: Barnet (Suurbritannia), Focşani (Rumeenia), Kassel (Saksamaa), Main Kinzig (Saksamaa), Mendoza (Argentina), Pensa (Venemaa), Phoenix (USA), San Borja (Peruu), Shenyang (Hiina), Szombathely (Ungari), Strasbourg (Prantsusmaa), Weinheim (Saksamaa) ja Wrocław (Poola).
Kiltsi mõis
pisi|Vaade [[mõisa härrastemajale enne restaureerimistöid aastail 2008–2010]] pisi|Vaade härrastemajale paremalt pisi|Vaade härrastemajale vasakult Kiltsi mõis (saksa keeles Schloß Aß, Schloss Ass, ka Gilsenhof) oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Väike-Maarja valda Lääne-Virumaal.
Ajalugu
Kiltsi mõisa on esmamainitud 1466. aastal. Ilmselt 14. või 15. sajandil rajati mõisa Kiltsi vasallilinnus, mis Liivi sõjas purustati.
15.–16. sajandil kuulus mõis Wrangellidele, 16. sajandi teisel poolel kuulus Kiltsi Gilsenitele, kelle nimest pärineb ka saksakeelne rööpnimi Gilsenhof.
17. sajandil oli Kiltsi Asserienide valduses, seejärel kuulus mõis Uexküllide, Zoegede, Mannteuffelite ja Rosenite perekonnale.
1784. aastal omandas Kiltsi mõisa major Hermann Johann von Benckendorff, kes rajas linnusemüüridele ka uue mõisa peahoone. 1816–1846 kuulus mõis meresõitjale ja õpetlasele Adam Johann von Krusensternile, kes suri Kiltsis 1846. aastal. Krusensternidele kuulus mõis 20. sajandi alguseni, siis müüs A. J. von Krusensterni pojatütar krahvinna von Rüdiger mõisa 1911. aastal, Alfred von Uexküll-Gyldenbandile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.
Mõisakompleks
Keskajal asus mõisas väike Kiltsi vasallilinnus, mis hävis Liivi sõjas.
1790. aastatel rajati linnuse varemetele varaklassitsistlikus stiilis härrastemaja.
Linnusele viitavat raskepärast arhitektuuri leevendavad kaks poolkaarekujulist tiibhoonet. Mõisahoone frontooni kaunistab Benckendorffide ja Brevernide suguvõsavapp.
1920. aastast alates asub lossis kool.
Ibarac
Ibarac on asula Montenegros Rožaje vallas.
Ozrinići
Ozrinići on asula Montenegros Nikšići vallas.
Parasümpaatiline närvisüsteem
Parasümpaatiline närvisüsteem on üks kahest autonoomse ehk vegetatiivse närvisüsteemi osast. See reguleerib organismi talitlust ja taastumist puhkeperioodil.
Parasümpaatilise närvisüsteemi peamine neurotransmitter ehk närviimpulsse vahendav aine on atsetüülkoliin.
Hamm
Hamm on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Lippe jõe ääres.
Ajalugu
Hamm on asutatud 1226. aastal. 1350. aastal jäi pärast katkuepideemiat ellu vaid 7 perekonda.
Teises maailmasõjas hävis pommitamiste tagajärjel 60% linnast.
Kaeva mõis
Kaeva mõis (saksa keeles Kaewa) oli Einmanni mõisa kõrvalmõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.
384
384. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad - 380. aastad - 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad 430. aastad
Aastad: 379 380 381 382 383 - 384 - 385 386 387 388 389
Palmisaared
thumb|Vaade Jumayrah' saarele [[Rahvusvaheline kosmosejaam|Rahvusvahelisest kosmosejaamast]] thumb|Majad "palmi okstel" Palmisaared (araabia keeles جزر النخيل; Juzur an-Nakhīl) on Araabia Ühendemiraatidele kuuluvad kunstlikud poolsaared Pärsia lahes Dubai rannikul.
Kolm palmisaart on hiiglaslik turismiatraktsioon, mille rajamise algatas šeik Muḩammad ibn Rāshid Āl Maktūm. Saartele on plaanis rajada üle 100 luksushotelli ning villad, spordi-, kaubandus- ja meelelahutuskeskused.
Ehitust alustati juunis 2001. Ehitustööde peaettevõtja on Araabia Ühendemiraatide kinnisvaraarendaja Nakheel Properties.
Esimesena hakati rajama keskmist, Jumayrah' palmisaart. Selle geograafilised koordinaadid on. Saare ulatus on nii pikkuses kui ka laiuses umbes 5 km. Saarele on plaanis ehitada 32 hotelli. Rannikul jääb ankrusse ka endine luksuslaev Queen Elizabeth 2, mis hakkab tööle hotellina. Aastal 2006 kolisid saarele esimesed elanikud.