cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vassõl Maljuk
Teenistus
SBU juhi ajutine kohusetäitja alates 18. juulist 2022. Alates 4. augustist 2022 on ta Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu liige. Alates 16. augustist 2022 on ta ka Ukraina relvajõudude kõrgema ülemjuhataja peakorteri koosseisu liige. Alates 7. veebruarist 2023 SBU juht.
Karu mõis
Karu mõis (saksa keeles Karro) oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
George Bartholomew
pisi|George Bartholomew' kuju [[Ohio|Ohio osariigis Bellefontaine'is]] George Bartholomew oli Ameerika Ühendriikide leiutaja.
Tema välja töötatud betoonisegust rajati 1891. aastal Ohio osariigis Bellefontaine'is USA esimene betoonist tänavasillutis.
Johann Georg Zimmermann
Johann Georg Zimmermann (22. veebruar 1717 Büchenbach, Kesk-Frangimaa – 8. oktoober/19. oktoober 1783 Kambja) oli Eesti vaimulik.
Zimmermann sündis Büchenbachis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Rothi kreisis, Kesk-Frangimaal, Baieri liidumaal. Ta lõpetas Schwäbisch Hallis gümnaasiumi. Ta õppis Altdorfi ülikoolis aastast 1737 (immatrikuleeriti 18. juunil 1737) usuteadust. Töötas aastatel 1742–1747 Hirschbergis (praegu Jelenia Góra, Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Poolas) kooliõpetajana. Töötas seejärel koduõpetajana. Aastatel 1750–1763 töötas Barby seminaris (asub praeguse haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis, Saksi-Anhalti liidumaal). Aastatel 1763–1772 töötas ta koduõpetajana Liivimaal. Ordineeriti 31. mail/11. juunil 1772 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1772–1783 Kambja koguduse õpetaja.
Majaämblik
Majaämblik (Tegenaria) on lehterämbliklaste sugukonda kuuluv ämblike perekond.
Mitmed sellesse perekonda arvatud liigid on inimkaaslejad, kes elavad hoonetes.
Eestis on tavaline harilik majaämblik, kes elab toanurkades, kuhu ta on „pesaga“ võrgu pununud. Hariliku majaämblikuga sarnaneb meile viimastel aastatel ilmunud keskeuroopa majaämblik, kes on suurem.
Ameerikas on tuntud Tegenaria agrestis (pildil), inglise keeles hobo spider, kes elab samuti majades ja kes inimesi hammustab.
Ta toitub väikestest putukatest, näiteks sipelgatest ja kärbestest.
Waldemar Thomson
Waldemar Thomson (28. august 1897 Hageri – veebruar 1945, hukkus sõjas) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis 1915–1922 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tartus. Ordineeriti pastoriks 27. jaanuaril 1924.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1945 pastoriks Püha Luuka kirikus (Lukas-Kirche) Posenis (praegu Poznan). Hukkus sõjakeerises veebruaris 1945.
Isiklikku
Isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, praost Konstantin Thomson. Vend Paul Thomson oli soo-uurija ja geoloog (Tartu Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia dotsent). Ka vend Helmut Thomson oli Hagri koguduse õpetaja. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg oli luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees, praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.
KCNA
pisi|287x287px|KCNA logo Korean Central News Agency (KCNA) (korea keeles: 조선중앙통신 või 조선통신사) on Põhja-Korea riiklik uudisteagentuur, mille peakorter asub Pyongyangis, Põhja-Koreas. Uudisteagentuur kujutab Põhja-Korea valitsuse seisukohti. Uudisteagentuur asutati 5. detsembril 1946. aastal.
Vanutustalgud
Vammused õmmeldi täisvillasest riidest, mis oli kootud kangastelgedel ning seejärel muudeti kangas vastupidavamaks ja paksemaks vanutamise teel. Kanga kudumine ja vanutamine toimus enamasti veebruaris-märtsis. Sellised tööd pidid lõppenud olema lihavõttepühade ajaks, sest siis algas põllutööde aeg. Villased ja poolvillased kangad pesti ja siis uhuti ehk vanutati. Vanutamiseks korraldati vanutamistalgud, talgulisteks kutsuti külast abilisi. Vanutajateks olid enamasti nooremad naised ning vähemalt viis-kuus inimest pidi koos olema, et töö edeneks tagajärjekalt. Mehi sellesse ei töösse kaasatud. Kui mõni mees uhtumise juurde ka sattus, siis pandi ta kohe tööle või kasteti-kiusati niisama. Pärast tööde lõppu pakuti talgulistele võisilmaga odrajahu- või tanguputru.
Strēbeles
Strēbeles on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.
Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal.
Ernst Wilhelm Preuss
Ernst Wilhelm Preuss (6. detsember 1793 Lauban – 26. aprill 1839 Tartu) oli Eesti astronoom.
Elulugu
Oli 1821–1823 Tartu Tähetorni assistent ja 1827–1839 observaator. 1823–1826 võttis osa Otto von Kotzebue juhtimisel fregatil Predprijatie toimunud ümbermaailmareisist.
Teadustöö
Vaatles 1828–1838 kaksiktähti (ka koos F. G. W. Struwega) Reichenbachi meridiaanringiga. Aitas Struwel koostada kaksiktähtede kataloogi.
Varstu Kool
Varstu Kool on üldhariduskool Võru maakonnas Varstus. Selle aadress on Kooli 1.
Kool tegutses aastatel 1954–2017 keskkoolina, aastast 2017 on ta lasteaed-põhikool.
Kooli direktor on Aive Adler.
Koolil on köögivilja- ja viljapuuaed, mille saadustest valmistatakse õpilastele toitu.
Elliptiline joon
pisi|300px|Elliptiliste joonte kataloog. Näidatud on piirkond [−3,3]². (Kui a = 0 ja b = 0, siis funktsioon ei ole sile, mistõttu joon ei ole sile ning seetõttu ei ole elliptiline joon. Elliptiline joon on sile projektiivne algebraline joon, mille sugu on 1, koos väljaeraldatud punktiga O. Sageli nimetatakse elliptiliseks kõveraks ka joont ennast ilma väljaeraldatud punktita O.
Elliptiline joon on tegelikult Abeli muutkond, st sellel on algebraliselt defineeritud korrutamine, mille suhtes see on (paratamatult kommutatiivne) rühm, mille ühikelement on O.
Iga elliptilise joone saab esitada tasandilise algebralise joonena, mille määrab võrrand kujuga
mis on mittesingulaarne (iseäraste punktideta), st selle graafikul ei ole sakke ega eneselõikamisi. (Kui koefitsientide korpuse karakteristik on 2 või 3, siis ülaltoodud võrrand ei kirjelda kõiki mittesingulaarseid tasandilisi kuupjooni. Täpne definitsioon on allpool.)
Punkt O on tegelikult projektiivse tasandi lõpmata kauge punkt.
Kui y² = P(x), kus P on muutuja x mis tahes kolmanda astme polünoom ilma kordsete juurteta, siis me saame mittesingulaarse tasandilise joone, mille sugu on 1, seega elliptilise joone. Kui P on ruutudeta neljanda astme polünoom, saame jälle tasandilise joone, mille sugu on 1, kuid puudub loomulik viis ühikelemendi valikuks. Üldisemalt, mis tahes algebralist joont, mille sugu on 1, näiteks kahe kolmemõõtmelisse projektiivsesse ruumi sisestatud kvadriku lõiget, nimetatakse elliptiliseks jooneks, kui sel on vähemalt üks ratsionaalne punkt, mida võtta ühikelemendiks.
Elliptiliste funktsioonide teoorias saab näidata, et üle kompleksarvude korpuse defineeritud elliptilised jooned vastavad toori sisestustele komplekssesse projektiivsesse tasandisse. Ka toor on Abeli rühm, ja see vastavus on tegelikult rühmade isomorfism.
Soome Relva-SS vabatahtlike pataljon
Soome Relva-SS vabatahtlike pataljon (soome keeles Suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona, saksa keeles Finnisches Freiwilligen-Bataillon der Waffen-SS) oli aastatel 1941–1943 tegutsenud Soome vabatahtlikest moodustatud Suur-Saksamaa Relva-SS pataljon. Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljon Narva asendas Soome pataljoni Wikingi diviisis, kui soomlaste pataljoni tegevus lõpetati ja selle sõdurid tagasi kodumaale repatrieeriti juulis 1943. Rügemendi tasemel soomlaste pataljon oli SS-Soomusgrenaderidiviis „Wiking“ SS-soomusgrenaderirügement "Nordland"i osa.
Elliptiline joon
Elliptilised jooned on eriti tähtsad arvuteoorias ning moodustavad tänapäeval olulise uurimisvaldkonna. Neid kasutasid näiteks Andrew Wiles ja Richard Taylor Fermat' suure teoreemi tõestamisel. Neid rakendatakse ka elliptiliste joonte krüptograafias ja naturaalarvude algteguriteks lahutamisel.
Soome Relva-SS vabatahtlike pataljon
Pärast Talvesõda, nn vaherahu ajal (1940–1941) tihenes Soome ja Saksa julgeolekuline ning sõjaline koostöö. 1941. aasta kevadel pakkus Saksamaa Soomele võimalust saata vabatahtlikke Saksamaale väljaõppesse. Ametlikult oli Soome veel neutraalne riik ja värbamine tuli korraldada salaja. See korraldati koostöös Esko Riekki juhitava riikliku politseiga (Etsivä Keskuspoliisi). Ametlikult korraldas värbamist Insinööritoimisto Ratas ('Inseneribüroo Ratas'), mis saatis mehi tööle (työhönlähtö). Mai alguses olid vabatahtlikud koos ja neid hakati viie korraga Saksamaale saatma. Kokku läks Soomest Saksamaale 1197 vabatahtlikku.
Elliptiline joon
Elliptilised jooned ei ole ellipsid. Nad on saanud nime elliptiliste integraalide järgi.
Elliptilised jooned üle kompleksarvude korpuse on topoloogiliselt toorid.
Soome Relva-SS vabatahtlike pataljon
Vabatahtlike suuremast osast (u 800 meest) moodustati 15. juunil 1941 õppepataljon nimega SS-Freiwilligen-Battalion Nordost (SS-vabatahtlike pataljon Nordost). Pataljoni komandöriks nimetati kapten Hans Collani.
Sõjategevus Idarindel
Kui Saksamaa alustas 22. juunil 1941 operatsiooni Barbarossa, saadeti rindekogemusega Soome vabatahtlikud (u 400 meest) rindele Germania, Wikingi ja Nordlandi rügementide ridades. 1941. aasta suve jooksul võtsid need mehed osa suurlahingutest, kuni rindejoon peatus Miusi jõe joonel Ukrainas. Soome pataljon sai väljaõppe Viinis, Stralsundis ja lõpuks Pommernis Gross-Borni suures õppelaagris. 13. septembril 1941 sai pataljon nime Finnisches Freiwilligen-Bataillon der Waffen-SS. Vande andmine ja pataljoni lipu õnnistamine toimusid 15. oktoobril 1941. Detsembris 1941 transporditi pataljon läbi Poola Ukrainasse Vinnitsasse ja sealt edasi Miusi jõele, kus pandi kõik soomlased kokku. Suvel 1942 võttis pataljon osa suurrünnakust Lääne-Kaukaasias Maikopi suunas. Kaukaasia lahingutes olid pataljoni kaotused suured ja sügisel saadeti pataljoni täienduseks 201 uut vabatahtlikku Soomest. Sügise ja varatalve jooksul edenes SS-Soomusgrenaderidiviis „Wiking“ SS-Rügement "Nordland" Soome pataljon Groznõi lähiümbruseni. Sealt taandus pataljon koos teiste Saksa vägedega ning viimased rünnakulahingud peeti Ukrainas veebruaris 1943. Pärast seda järgnesid ainult väiksemad tõrjelahingud.
Pataljoni likvideerimine
Soomlased olid sõlminud kaheaastase lepingu Relva SS-iga. Hakati korraldama pataljoni tagasitõmbamist. Pataljon saabus tagalasse 11. aprillil 1943 ja lahutati Wikingi diviisist 24. aprillil 1943. Üleviimine Saksamaale algas 29. aprillil 1943. Saksamaale saabus pataljon 7. mail 1943. Pärast nädalast puhkust Baieris viidi pataljon rongiga Tallinna ja sealt edasi laevaga üle lahe Hankosse, kuhu saabuti 1. juunil 1943. Ametlikult saadeti pataljon laiali 11. juulil 1943 Hankos. Pärast seda paigutati mehed Soome sõjaväe erinevatesse üksustesse. Kokku võitles Soome pataljonis 1407 meest, kellest venelaste vastu võideldes langes Saksa idarindel 256 ja Soome rindel 113.
1943. aasta kevadeks oli Soome SS-pataljon lahingutes ja sõjapidamises karastunud. Teda tunti kui tõhusat ja kanget pataljoni, mis suutis isegi lootusetuna paistvates olukordades võidelda võiduni. Heinrich Himmler kiitis Soome pataljoni selle kangelaslikkuse eest öeldes: "seal, kus võitles Soome SS pataljon, sai vaenlane alati lüüa".
John Sentamu
pisi|John Sentamu (2019) John Tucker Mugabi Sentamu (sündinud 10. juunil 1949 Kampalas, Ugandas) on anglikaani eruvaimulik, kes alates 5. oktoobrist 2005 kuni 7. juunini 2020 oli Yorki peapiiskop, Yorki metropoliit ja Inglismaa priimas.
Sentamu sündis Ugandas Kampala lähedal pere 13 lapsest kuuendana.
Ta õppis õigusteadust Makerere ülikoolis ning töötas seejärel advokaadina ja kohtunikuna Uganda ülemkohtus. Ta kritiseeris president Idi Amini ning põgenes pärast lühikest vangistust Inglismaale. Seal pühendus ta anglikaani kirikule. Sentamu õppis Cambridge'i ülikooli Selwyni kolledžis teoloogiat ning kaitses 1984. aastal doktorikraadi.
Sentamu pühitseti kirikuõpetajaks 1979. aastal. 1996. aastal sai ta piiskopiks. 2002. aastast oli ta Birminghami piiskop.
Sentamu on avalikult kritiseerinud mitmekultuurilisust ja samasooliste abielu. Samas toetab ta kooselu enne abiellumist, väites, et "me elame ajal, mil mõned inimesed ... tahavad maitsta, kas piim on hea, enne kui nad lehma ostavad."
Oktoobris 2019 teatas ta, et astub peapiiskopi ametist tagasi 7. juunil 2020. Kuigi ametist lahkudes kaotas ta oma ex officio koha Lordide kojas, anti talle 2020. aasta detsembris eluaegse peeri tiitliga uus koht.
Alice
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 366 Alice'i-nimelist inimest. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alice 433 naisel. Alice oli levikult 338. naisenimi.
Slavoonia sõjaväestatud piiriala
Slavoonia sõjaväestatud piiriala (horvaadi: Slavonska vojna krajina või Slavonska vojna granica) oli sõjaväestatud piiriala ringkond, territoorium Habsburgide monarhias, alguses Austria keisririigis ja siis Austria-Ungaris. See moodustati Habsburgide poolt Osmanite riigilt vallutatud territooriumitest ning hõlmas Slavoonia ja Sremi lõunaosad; tänapäeval katab see ala peamiselt Ida-Horvaatia, kõige idapoolsem osa on Põhja-Serbias (peamiselt Vojvodina piirkonnas).
Jaod
Slavoonia sõjaväestatud piiriala jagati kolme rügemendi vahel: VII rügement Vinkovcis; VIII rügement Nova Gradiškas ja IX rügement Petrovaradinis.
Teised tähtsad linnad piirkonnas olid Sremski Karlovci, Stara Pazova, Zemun ja Sremska Mitrovica.
Ajalugu
Ajaloo jooksul viitas nimi Slavoonia sõjaväestatud piiriala erinevatele territooriumitele. Alguses paiknes see tänapäevase Kesk-Horvaatia alal ja oli tuntud kui Varaždini generalat. See loodi territooriumitest, mis olid varem keskaegse Slavoonia banaadi osad. Varsti pärast loomist 16. sajandil piirnes algne Slavoonia sõjaväestatud piiriala idas Osmanite riigiga, läänes Horvaatia kuningriigiga (Habsburgide monarhia osa), edelas Horvaatia sõjaväestatud piirialaga ja põhjas Ungari kuningriigiga (samuti Habsburgide monarhia osa).
Pärast Karlowitzi rahu (1699) laiendas Habsburgide monarhia oma territooriumi ida suunas ning piki Sava, Doonau, Tisa ja Mureşi jõge asutati uusi sõjaväestatud piiriala jagusid. Piiriala uued osad jaotati kaheks generalatiks: esimene hõlmas territooriume Gradiškast Tisa jõeni ning teine hõlmas territooriume piki Tisa ja Mureşi jõge. 18. sajandi keskpaigani oli kogu Slavoonia piirkond sõjaväe halduses. Aastal 1745 läksid Slavoonia põhjapoolsed osad tsiviilhaldusesse ja neist moodustati Habsburgide kroonimaa Slavoonia kuningriik. Slavoonia lõunapoolsetest osadest, mis jäid sõjaväe haldusse, moodustati Slavoonia sõjaväestatud piiriala, samas endisest esialgsest Slavoonia sõjaväestatud piirialast moodustati Horvaatia sõjaväestatud piiriala Varaždini jagu.
18. sajandi teisel poolel piirnes Slavoonia sõjaväestatud piiriala läänes Horvaatia kuningriigi ja Horvaatia sõjaväestatud piirialaga, põhjas Slavoonia kuningriigi ja Ungari kuningriigiga, idas Banaadi sõjaväestatud piirialaga ning lõunas Osmanite Bosnia provintsi ja Smederevo sandžakiga. Aastal 1783 pandi see Horvaatia kindralkonna alluvusse, peakorteriga Zagrebis. Ainus muudatus selle provintsi piirides ja naabruskonnas enne selle liitmist Horvaatia-Slavoonia kuningriigiga aastal 1881 oli aastal 1848–1849, kui autonoomne Serbia Vojvodina kaasas Slavoonia sõjaväestatud piiriala idaosa, ja aastatel 1849 kuni 1860, eraldi Habsburgide kroonimaa Serbia vojevoodkonna ja Temesvári banaadi eksisteerimise ajal, millest sai Slavoonia sõjaväestatud piiriala kirdepoolne naaber. Pärast Serbia vürstkonna loomist aastal 1815, oli see selle kagupoolne naaber.
1776
Aastal 1776 oli Slavoonia sõjaväestatud piiriala maarahva arv 177 212. Katoliiklikke mehi oli 43 635, samas õigeusklikke oli 33 970. Linnarahva arv oli 11 353 ja kokku oli 188 565 asukat.
Brodi ja Gradiška rügementides ületas katoliiklaste arv õigeusklike arvu ja Petrovaradini rügemendis olid arvukamad õigeusklikud.
1820
Aastal 1820 hõlmas Slavoonia sõjaväestatud piiriala rahvastik 117 933 katoliiklast ja 117 274 õigeusklikku.
1870
Aastal 1870 oli Slavoonia sõjaväestatud piirialal ametliku rahvaloenduse järgi 246 901 asukat. Sellest 143 873 olid katoliiklased ja 92 991 olid õigeusklikud (elasid peamiselt Ida-Sremis). Brodi rügemendis oli 82 540 asukat, kellest 73 892 olid katoliiklased ja 6886 olid õigeusklikud. Gradiška rügemendis oli 61 596 asukat, kellest 45 601 olid katoliiklased ja 15 933 olid õigeusklikud. Petrovaradini rügemendis oli 102 765 asukat, kellest 70 172 olid õigeusklikud ja 24 380 olid katoliiklased.
Vikenti (Nikitin)
Vikenti (kodanikunimega Vassili Semjonovitš Nikitin; 1892 Kostroma kubermang – 12. või 13. aprill 1938 Moskva) oli Venemaa vanausu (Belaja Krinitsa hierarhia) vaimulik, Kaukaasia piiskop alates 1928. aastast.
Tema isa oli kaupmees Semjon Nikitin (hilisem Jaroslavi, Vologda ja Arhangelski piiskop Savati).
Ta õppis aastatel 1912–1916 (lõpetas) vanausuliste usuteaduse instituudis Moskvas, seejärel teenis kuni 1917. aastani sõjaväes kirjutajana ja 1919–1921 Punaarmees kirjaoskamatute punaväelaste õpetajana.
Pärast abiellumist Maria Ivanovna Mohhovaga teenis ta preestrina Kunikovo küla koguduses Kostroma kubermangus ja alates 1923. aastast Rogoža kalmistul Moskvas. Lesestus 1926. aastal ja pühitseti piiskopiks 1928. aastal. Aastatel 1932–1933 oli ta vangis. Elas alates 1934. aastast Moskvas, oli peapiiskop Meleti surma järel vanausuliste kirikupea kohustetäitja alates veebruarist 1935. 5. märtsil 1938 arreteeriti ta uuesti, suri ülekuulamise järel Lefortovo vanglas.
Berești
Berești on linn Rumeenias Galați maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Moldova Vabariigi piirist 16 km kaugusel, maakonnakeskusest Galațist ligi 75 km põhjas.
Rockefeller Street (album)
"Rockefeller Street" on Getter Jaani esimene stuudioalbum. Selle andis välja Moonwalk studio 2. mail 2011. Albumi produtseeris Sven Lõhmus ning üldiseks stiiliks kogu albumil on urban-pop, kuid sellelt leiab ka klassikalisi ballaade. Seni on albumilt välja antud kolm singlit: "Rockefeller Street", "Valged ööd" ja "Me kõik jääme vanaks". Külalisartistidena löövad plaadil kaasa Koit Toome ja Mihkel Raud.
Berești
Bereștis on sündinud Rumeenia ettevõtja ja poliitik Maria Grapini (1954).
Leonid Latõnin
pisi|Leonid Latõnin (2010) Leonid Aleksandrovitš Latõnin (Леонид Александрович Латынин; sündinud 20. juulil 1938 Ivanovo oblastis Privolžski linnas) on vene luuletaja ja proosakirjanik.
Leonid Latõnin töötas kirjastuses Hudožestvennaja literatura (1962–1974), Moskva raadio hispaaniakeelsete saadete toimetuses ja hiljem ajakirja Junost poeesiaosakonnas.
Isiklikku
Tema abikaasa on ajakirjanik ja kirjanduskriitik Alla Latõnina; nende tütar on ajakirjanik ja kirjanik Julija Latõnina.
Nerf
alt=Nerfi logo|pisi|Nerfi logo Nerf on Ameerika Ühendriikide mängupüsse tootev ettevõte.
Koogi mõis
Koogi mõis (saksa keeles Charlottenhof) oli Saadjärve mõisa karjamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal.
Samlandi piiskopkond
Samlandi piiskopkond (saksa keeles Bistum Samland, ladina keeles Dioecesis Sambiensis, poola keeles Diecezja sambijska) oli 13.–16. sajandil katoliku kiriku piiskopkond ja riik, 16. sajandil luterlik piiskopkond Preisimaal, Sambijas ja Nadrovias. 300px|thumb|right|[[Saksa ordu valdused 1410. aastal]]
Piiskopkonna moodustamine
Samlandi piiskopkond rajati 1243. aastal paavsti legaadi Modena Wilhelmi poolt koos Ermlandi, Kulmi ja Pomesaania piiskopkondadega, Rooma paavsti Gregorius IX poolt 3. augustil 1234 antud bulla alusel, millega 2/3 vallutatavatest aladest anti Saksa ordule ja 1/3 vallutatavatest aladest piiskopkonnnale. Reaalselt vallutati aga Sambija territoorium Preisi ristisõja käigus alles 1255. aastal.
Esimene teadaolev Samlandi piiskop astus ametisse 1252. aastal, toomkapiitel rajati aga alles 1294. aastaks. Samlandi piiskopkonna ala asus Preisimaa ida- ja kirdeosas (Sambijas) vastu Leedut, mistõttu see vallutati lõplikult alles 1280. aastateks.
Nagu Pomesaaniaski, määras Samlandis algusest peale olulisemaid asju Saksa ordu. Toomkapiitlis võisid selle algusest peale olla vaid Saksa ordu preestervennad ning neil lasus ka kohustus valida piiskopiks vaid oma ordukaaslasi. 2/3 diötseesist oli ordu võimu all, piiskop ja toomkapiitel valitsesid ülejäänud kolmandikku. Selles valduses, stiftis, oli piiskopil sisepoliitikas (maksud, seadusandlus, kohtuvõim) kuni 15. sajandini iseseisev võim, mida piiras siiski asjaolu, et kõrgeim ilmaliku võimu kandja, stiftifoogt oli tavaliselt Saksa ordu rüütelvend. Piiskopi residents asus Fischhausenis, kapiitli oma Königsbergis. Kiriklikult allus piiskopkond Riia peapiiskopkonnale.
Samlandi piiskopkond oli Preisimaa vaimulikest valdustest ainus, mida 1466. aastal sõlmitud Teine Thorni rahu ei puudutanud. Nii selle diötsees, kui ka stift jäid jätkuvalt täies ulatuses ordualale ning kuna kõrgmeistri residents asus alates 1457. aastast Königsbergis, siis kasvas tolle mõjuvõim piiskopkonna üle veelgi. Piiskop kaotas sisuliselt oma ilmaliku võimu ning oli edaspidi vaid nominaalselt maaisand. Piiskopkonna etteotsa said seejärel vaid mehed, kes tegutsesid kõrgmeistri vahetus lähikonnas.
Preisimaa sekulariseerimine
1525. aastal, kui Preisimaa orduvaldused muutusid sekulariseerimisega Preisimaa hertsogiriigiks, loobus Samlandi piiskop Georg von Polenz vabatahtlikult kogu ilmalikust võimust ja saatis laiali ka toomkapiitli. Samlandi piiskopkonna valdused liideti hertsogi valdustega. Piiskopkond jäi vaimuliku struktuurina siiski alles, olles seejärel luterlik. 1550. aastal, kui piiskop Polenz suri, keeldus hertsog Albrecht uut Samlandi piiskoppi ametisse nimetamast ning lasi piiskopkonda valitseda ilmalikel ametnikel (ofitsiaalidel). Järgmine piiskop sai ametisse alles 1567. aastal.
1577. aastal likvideeriti piiskopkond ning liideti Pomesaania piiskopkonnaga.
Pabiržė
left|thumb|Kohalik seltsimaja Pabiržė on alev Leedus Biržai rajoonis, Pabiržė valla halduskeskus. Alev asub Tatula jõe kaldal merepinnast 60 meetri kõrgusel. Alev asub Biržai regionaalpargis.
Samlandi piiskopkond
Piirkonna haldus
Piiskopkonna haldamiseks jaotati piirkond komtuurkondadeks (4), mille keskusteks oli komtuurikindlused: Balga, Brandenburg, Königsberg ja Ragnit. Ajutiselt olid komtuuride residentsideks ka Labiau, Tapiau, Lochstedt, Insterburg. Territooriumile ehitati 11 kindlust: Fischhausen, Rinau-Galtgarben, Medenau , Laptau , Thierenberg , Neuhausen, Powunden, Ziegenberg, Saalau, Quednauer ja Georgenburg (Nadroovias).
Pabiržė
Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1910 valminud katoliku kirik.
Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1515 laskis piiskop Mikołaj Radziwiłł sinna rajada kiriku ja Pabiržėst sai kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1645 rajati sinna karjamõis. Aastal 1647 sai asulast alev, ühtlasi ehitati Pabiržėsse uus kirikuhoone.
Aastal 1707 valmis endisele linnamäele kolmas kirikuhoone, mis erinevalt varasematest oli valmistatud kivist. Aastal 1772 valmis kellatorn. Aastal 1782 mainiti esimest korda Pabiržė kihelkonnakooli. Aastal 1871 hakkas alevis tegutsema üks esimesi Leedu ühistupankasid.
Aastal 1910 valmis praegune kirikuhoone. Esimese maailmasõja ajal asusid alevis saksa vägede staap ja hospidal. Kohalikule kalmistule on maetud nii saksa kui ka vene vägede sõdureid.
Aastal 1946 anti Likėnai külla kuurordi ümbrusse kerkinud asulale alevi staatus. 30. juunil 1970 liideti sellega ka Pabiržė. Aastal 1989 eraldati Pabiržė Likėnaist ja aastal 1992 sai asulast taas alev.
Emili Arm
Isiklikku
Tema ema on endine Eesti Uisuliidu president, vandeadvokaat Maire Arm.
Veelind
pisi|[[Valgepõsk-lagle ja vööthani]] Veelind on lind, kelle elutegevus on tihedas seoses veekogudega.
Veelindude hulka kuuluvad pingviinid, hanelised, pelikanilised, kaurilised, pütilised, osa kurvitsalisi jne.
Enamik veelinde on vee-eluks kohastunud. Nende varvastel võivad olla ujulestad, neil võib olla vastu keha liibuv jäik sulestik, mis soodustab ujumist, neil võib olla rohke udusulestik, mis vähendab keha jahtumist, neil võib olla suur päranipunääre, mille nõre kaitseb märgumise eest.
Valdav osa veelinde sööb teisi veeloomi: limuseid, kalu ja mitmesuguseid vastseid. Mõnedki veelinnud hangivad toidu veekogu põhjast.
Osa veelinde, näiteks kaurilised, ujub ja sukeldub hästi ning veepinnal ujudes istub nende keha sügaval vees. Seevastu osa neist, näiteks kajakad, ujub hästi, kuid ei sukeldu ja ujudes on nende keha peaaegu täielikult vee peal. Need veelinnud, kes tulevad maale ainult pesitsusajal, liiguvad seal vaevaliselt: roomates, jalgade ja tiibadega tõugates või taarudes. Nende jalad paiknevad kaugel taga. Paljud veelinnud moodustavad seltsinguid, mis mõnikord on nii suured, et neid kutsutakse linnulaatadeks. Külm- ja parasvöötmes on enamik veelinde rändlinnud.
Veelindude eluiga on suhteliselt pikk, eriti kui värvulistega võrrelda. Näiteks järvekaur võib elada kuni 27 ja kühmnokk-luik kuni 25 aastat vanaks.
Veelinde ohustab kõige rohkem veekogudes olev reostus. Olulisim rahvusvaheline veelindude kaitse kokkulepe on 1975 jõustunud Ramsari konventsioon, mis käsitleb märgalade kui veelindude elukeskkonna kaitset. Eesti liitus sellega 1993.
Rahvusmuuseum (Praha)
Rahvusmuuseum (tšehhi keeles Národní muzeum) on Tšehhi pealinna Praha mäluasutus, mille eesmärk on süstemaatiliselt luua, ette valmistada ja avalikult eksponeerida looduslikke, teaduslikke ja ajaloolisi kogusid. Selle asutas 1818. aastal Kašpar Šternberk. Muuseumi asutamisse oli kaasatud ka ajaloolane František Palacký.
Muuseumi kümnetes hoonetes on ligi 14 miljonit museaali. Uusrenessanslik peahoone renoveeriti aastail 2011–2019 ning 2020. aasta kevadest avatakse järjest uusi püsinäitusi.
pisi|vasakul|Kõrvalhoone
21st Century Fox
21st Century Fox on Ameerika päritolu rahvusvaheline massimeediakontsern, mille peakontor asub Manhattanil New Yorgis.
21st Century Fox on õiguslik järglane News Corporationile, mis jagati 2013. aastal kaheks, kui tekkisid 21st Century Fox ja News Corp.
Ettevõtte suuromanik on Rupert Murdoch.
See on USA suuruselt kolmas meedia konglomeraat The Walt Disney Company ja Comcasti järel. 2017. aasta lõpus teatati, et The Walt Disney Company soovib ettevõtte üle võtta, mille peale tegi Comcast konkureeriva pakkumise. 20. juunil 2018 käis The Walt Disney Company välja pakkumise summas 71,3 miljardit USA dollarit. Lõplikku otsust pole juuni 2018 seisuga veel teada. Selle järgi läheks Disney omandusse kõik peale Fox News ja Fox Broadcasting Company, mis lahutataks 21st Century Foxist.
Muuhulgas kuulub 21st Century Fox omandusse 39,14% Euroopa suurimast meediaettevõttest Sky plc, 30% voogedastuse ettevõttest Hulu ja 73% ajakirjast National Geographic.
Euroopa Roheline Pealinn
Euroopa Roheline Pealinn on Euroopa linnale antav auhind selle keskkonnahoiu alaste saavutuste eest.
Raamatupidamise eest vastutav isik
Raamatupidamise eest vastutav isik on raamatupidamiskohustuslikus majandusüksuses töötaja, kes on kohustatud vastavalt töölepingule või muule kirjalikule lepingule vastutama majandusüksuses raamatupidamise õigusaktide nõutele vastavuse ja üldise pideva korrasoleku eest. Raamatupidamise eest vastutava isiku vastutus on võrdne majandusüksuse tippjuhi vastutusega.
Euroopa Roheline Pealinn
Auhinna algatas 2006. aasta 15. mail Tallinnas toimunud konverentsil tollane Tallinna linnapea Jüri Ratas. See ettepanek esitati kui Tallinna memorandum 15 Euroopa linna (Tallinn, Helsingi, Riia, Vilnius, Berliin, Varssavi, Madrid, Ljubljana, Praha, Viin, Kiel, Kotka, Dartford, Tartu ja Glasgow) ning Eesti Linnade Liidu ettepanekul Euroopa Komisjonile. Euroopa Komisjon kuulutas auhinna välja 2008. aasta mais.
Tallinn on Euroopa Roheline Pealinn 2023. aastal.
Laureaadid
Euroopa Rohelisteks Pealinnadeks on nimetatud järgmised linnad:
Assa Abloy
Assa Abloy AB on Rootsi lukutootja. Ettevõte on müügikäibe põhjal maailma suurim lukutootja.
Ettevõte moodustati 1994. aastal, kui eraldusid Assa AB ja Securitas AB. Seejärel liitus Assa Soome ettevõttega Abloy Oy.
Ettevõtte nimi
Firma nimi on ASSA ABLOY. ASSA tuleb sõnadest August Stenman Stenman August. Nimi Abloy tuleneb 1918. aastal asutatud Ab Låsfabriken Lukkotehdas Oy nimest, millest järgmisel aastal sai Ab Lukko Oy. 1990. aastal muudeti nimi Abloy Oy-ks. allikas?
Asutamine, kasv ja areng
Assa Abloy sündis 1994. aastal, kui ASSA AB eraldati Rootsi turvafirmast Securitas AB. Vahetult pärast seda ühines ASSA AB Soome lukutootja Abloy Oy-ga (tol ajal Wärtsilä osa ). Hiljem samal aastal kandideeris ettevõte Stockholmi börsile. allikas?
Assa Abloy koondas 2009. aastal 1800 töötajat ja sulges 15 üksust. Ettevõtte 2014. aasta müügitulu oli 56 843 miljonit Rootsi krooni.
Tööstusharud
Assa Abloyl on viis osakonda: EMEA (tegutseb Euroopas, Lähis-Idas ja Aafrikas), Ameerika (tegutseb Põhja- ja Lõuna-Ameerikas), Aasia ja Vaikse ookeani piirkond (tegutseb Aasias ja Okeaanias), Global Technologies ja Entrance Systems.
Koostöö kolledžite ja ülikoolidega
Assa Abloy on üks Partnersi liikmetest Stockholm School of Economicsi ettevõtetele mõeldud partnerprogrammis, mis rahastab kooli ning teeb sellega tihedat teadus- ja hariduskoostööd. 2015. aastal liitus Assa Abloy partnerina KTH Thingsiga, mis on The Internet of Things valdkonna ettevõtete start-up keskus.
Auhinnad
Forbes nimetab Assa Abloy maailma 100 kõige uuenduslikuma ettevõtte hulka. 2013. aastal on edetabelis 78 ja 2014. aastal 93.
Raphael Warnock
pisi|Raphael Warnock (2020) Raphael Gamaliel Warnock (sündinud 23. juulil 1969 Savannah's Georgia osariigis) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja baptisti vaimulik. Ta valiti jaanuaris 2021 Georgia osariigist Demokraatliku Partei poolt Ameerika Ühendriikide senaatoriks.
Ta on lõpetanud Savannah's keskkooli, seejärel Morehouse College'i (afroameeriklaste kolledži) bakalaureuseõppe ja seejärel New Yorgis Columbia ülikooli juures asuva New Yorgi Ühendatud Teoloogilise Seminari (Union Theological Seminary in the City of New York).
1990. aastatel töötas ta New Yorgi Abessiinia baptistikoguduses noorsoopastori ja seejärel abipastorina. 2000. aastatel oli ta Marylandi osariigis Baltimore'is Douglase mälestuskogukonna kiriku vanempastor. 2005. aastal sai temast Georgia osariigis Atlantas asuva Martin Luther Kingi endise koguduse Ebenezeri baptistikoguduse vanempastor; ta on viies ja noorim inimene, kes on olnud Ebenezeri vanempastor alates selle asutamisest.
SWACQ
SWACQ (kodanikunimega Arjen Thonen; sündinud 27. veebruaril 1992 Wijchenis) on Hollandi muusikaprodutsent ja DJ.
Koostööd
SWACQ on teinud koostööd teiste seas Tiësto, Nicky Romero ja paljude teistega. Muuseas on ta teinud remikse Martin Garrixile, Tiëstole, Bazzile ja Julian Jordanile.
Meltdown
pisi|150px|Turvaaugu logo Meltdown on riistvaraline turvanõrkus, mis mõjutab Intel x86, IBM POWER ja mõnesid ARM-arhitektuuril põhinevaid protsessoreid. See võimaldab pahatahtlikul rakendusel lugeda kogu arvuti operatiivmälu, isegi kui tal ei ole vastavaid õiguseid selle jaoks.
2018. aasta jaanuaris anti Meltdowni turvanõrkusele kood CVE-2017-5754. See avaldati koos Spectre turvanõrkusega, kuna mõlemad kasutavad ära külgkanalrünnet eesmärgiga lugeda mälu sisu. Turvaanalüütikud on hindanud neid kahte katastroofiliseks. Esialgu hinnati neid vale informatsiooniks, kuna need on niivõrd tõsised.
Puhtalt tarkvaraline leevendus turvaaugu ära kasutamise takistamiseks on näidanud 5 kuni 30 protsendilist jõudluse kaotust väga kindlatel töökoormustel.
Ülevaade
Meltdown kasutab ära olukorda, kus elektroonika osade väljund sõltub teiste sündmuste ajastusest. Mälust andmete küsimise ja õiguste kontrolli vahel rakendatakse külgkanalirünnakut, mis lubab pahatahtlikul protsessil minna mööda tavapärastest õiguste kontrollidest, mis peaks blokeerima protsessi ligipääsu operatsioonisüsteemi ja teiste rakenduste andmetele. Selle tulemusel saab pahatahtlik protsess lugeda mälu sisu ükskõik millisel aadressil, mis on määratud sellele protsessile. Mõjutatud protsessorid kasutavad käskude toru, seetõttu laetakse andmed keelatud piirkonnast peaaegu alati protsessori vahemällu, kust saab siis andmed kätte.
Meltdown tüüpi rünnakut ei ole võimalik tuvastada ning see ei jäta jälgi süsteemi.
Parandused
Kuna turvanõrkus on riistvaraline, siis saab seda täielikult parandada ainult riistvaraliste uuenduste kaudu. Samas on võimalik teha muudatused operatsioonisüsteemi kernelis, mille tulemusel isoleeritakse kasutaja protsessid kerneli mälust põhjalikumalt. Need takistavad nõrkuse ära kasutamist operatsioonisüsteemi tasemel, kuid ei paranda seda.
Linuxi kerneli arendajad on sellele andnud nime kernel page-table isolation (KPTI). Uuendused on ehitatud Linuxi kerneli versioonidele 4.15 ning tahaporditud 4.14.11 ja 4.9.75 versioonidele.
Apple uuendas macOS 10.13.2, iOS 11.2 ja tvOS 11.2 operatsioonisüsteeme kuu aega peale turvanõrkuste avalikustamist, et leevendada turvanõrkuse ära kasutamist. Samuti lisas Apple macOS 10.13 ja iOS 11.2.2 uuendustega Safari brauserile täiendavad piirangud, mis takistavad Meltdown ja Spectre turvanõrkuste ära kasutamist.
Microsoft avaldas kriitilised uuendused Windows 10, 8.1, 7 SP1, Windows Server 2008 R2, 2012 R2 ja 2016 operatsioonisüsteemidele 3. jaanuaril 2018. Veidi hiljem hakati takistama nende uuenduste installeerimist AMD-põhistele süsteemidele, sest nende seadete Windows ei käivitunud peale paigaldust.
Väidetavalt toob KPTI implementeerimine kaasa CPU jõudluse vähenemise kuni 30%. Uuematel Inteli protsessoritel on olemas Process-Context Identifier (PCID) erisus, mis aitab vähendada jõudluse kadu. Inteli sõnade kohaselt sõltub jõudlusekadu töökoormuse tüübist ning ei tohiks tavakasutajale mõjuda märgatavalt. Tehnoloogiasait Phoronix katsetas erinevaid arvutimänge Linuxi operatsioonisüsteemil kasutades Inteli i7-8700k protsessorit koos KPTI parandustega ning tulemused näitasid, et jõudlusekadu oli peaaegu märkamatu. Suurem kadu oli sünteetilistes testides ja andmebaaside, näiteks PostgreSQL ja Redis, kasutamisel.
Alexandra
Alexandra on naisenimi.
Seda nime on kandnud või kannavad:
Vaata ka
Alexandra
Woldemar Conrad von Pistohlkors
pisi|Katariina maja Woldemar Conrad von Pistohlkors (26. august 1755 Kuremaa – 27. juuni 1801 Freienwalde) oli Kaave, Kurista, Ropka ja Tapiku mõisa omanik ning Kivijärve mõisa pandiomanik.
Ta oli ohvitser (leitnant).
Ta ehitas oma linnapaleena 1790. aastal valminud Tartu linnamuuseumi praeguse hoone, mida tuntakse Katariina majana.
Isiklikku
Tema isa Otto Friedrich (sünd. 28. augustil 1726) suri noorelt 1755. aasta 13. veebruaril ehk enne Woldemar Conradi sündi. Tema ema oli Dorothea Elisabeth Freiin, neiuna von Ungern-Sternberg.
Tema noorem vend ja noorem õde surid lapsena. Tema vanem vend Otto Friedrich von Pistohlkors oli maanõunik, kartograaf, kunstnik, arhitekt ja Rutikvere mõisnik ning aktiivne ühiskonnategelane.
Woldemar Conrad von Pistohlkors abiellus 15. juulil 1776 Tartus Maria Elisabeth von Helmerseniga (1757–1831). Nende abielust sündis neli last.
Fatra-Tatra piirkond
pisi|Fatra-Tatra piirkonna asukoht pisi|Väike-Fatra Fatra-Tatra piirkond (slovaki keeles Fatransko-tatranská oblasť ) on mäestik Slovakkia lääneosas, Austria idaosas ja Poola lõunaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Karpaatide kõrgeim tipp Gerlachovský štít (2654,4 m).
Geoloogia
Tegemist on pangasmäestikuga, kus ülangud vahelduvad alangutega. Mäestik koosneb kahest ülangute vööndist. Sisemisse kuuluvad osalt Madal-Tatra (Ďumbieri Tatrad), Suur-Fatra, Choči mäestik, Žiar ja Tribeč. Varem arvati sellesse vööndisse ka Branisko, kuid tunneli rajamisel selgus, et see sarnaneb geoloogiliselt Vepori orogeense piirkonnaga. Välimise vööndi moodustavad Tatrad, Považský Inovec, Väike-Fatra, Strážovi mäestik, Väikesed Karpaadid ja Hundsheimi mäestik.
Mäestiku vanima osa moodustavad kristalsed massiivid ja moondekivimid, mis tekkisid Hertsüünia kurrutuse käigus. Sel perioodil tekkis rohekilt ja amfiboliidifaatsiesed. Moondekivimite seas olid valdavad paragneiss ja amfiboliit, gneissi ja fülliiti tekkis vaid kohati. Tekkisid ka mõned graniitintrusioonid. Hiljem allusid sealsed aluskorra kivimid merede transgressiooni perioodil erosioonile.
Mesosoikumis tekkisid piirkonda settekivimid - lubjakivi ja liivakivi, mis katsid tekkinud aluskorra. Kriidiajastul allus piirkond taas orogeensetele protsessidele. Sel perioodil kujunes piirkonda kaks pealenihet - Fatra ja Hroni pealenihked. Need koosnesid valdavalt lubjakivist, merglist ja dolomiidist, sisaldades veidi ka kiltasid ja liivakivi. Fatra pealenihke kivimid pärinevad vahetult lõunasse jäävatelt aladelt, Hroni pealenihke puhul pole sealsete kivimite kujunemispaik teada.
Kurrutuse järel oli piirkond tunduvalt tasasem kui praegu. Paleogeenis hakkasid varasemate murrangute baasil kujunema ülangud ja alangud, mis panid aluse praegusele pangasmäestikule. Taasalanud erosioon kulutas vähem kerkinud kristalseid kivimeid, mis paljanduvad mäestiku kõrgemates tippudes. Samal ajal on alangud hakanud täituma jõelist päritolu setetega.
Piirkonna järskude nõlvade rusukalded ja õhuke pinnas on vältinud sealsetel aladel ehitustöid. Nii on asustus ja hooned koondunud stabiilsematesse alangute vöönditesse. Samas ohustavad inimtegevust mitmel pool maalihked. Sealne põhjaveesüsteem on keerukas; seal vahelduvad erinevad vettpidavad kihid. Kõrgemate mägede kristalne tuumik on suureks veereservuaariks, kust pärinev vesi on väga madala mineralisatsiooni astmega. Teine kivimite tüüp, kuhu vesi koguneb, on karbonaatsed kivimid. Sealt pärinevad ka piirkonna mineraalveeallikad, millele on tüüpiline suur süsinikdioksiidi ja vääveltetraoksiidi sisaldus. pisi|Väikesed Karpaadid
Maastikurajoonid
Fatra-Tatra piirkond jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks ja mäestikevaheliskes alanguks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone:
Asend
Fatra-Tatra piirkond piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Newfoundlandi koer
Newfoundlandi koer (ka njuufaundland, njuufa; kõnekeeles ‘njuufaundlandi koer’, ‘njuufaundlane’ ) on Kanadast pärit koeratõug, mis on saanud nime Newfoundlandi saare järgi.
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: „Newfoundlandi koera ilme peegeldab heatahtlikkust ja pehmust. Ta on väärikas, rõõmsameelne ja loominguline, tuntud usaldusväärse õrnuse ja tõsiduse poolest.“
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia on Sahha riiklik auhind silmapaistva ühiskondliku tegevuse eest, ka panuse eest Sahha rahvaste vaimse kultuuri taassünnil, rahvussuhete tugevdamisel ning panuse eest Sahha vabariigi sotsiaalsesse ja majandusarengusse.
Kulakovski-nimelist riiklikku preemiat antakse välja 1992. aastast. Auhind on nimetatud Aleksei Kulakovski auks. Auhind määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea seadlusega ning laureaadi nimi kuulutatakse välja 4. märtsiks – Aleksei Kulakovski sünniaastapäevaks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia.
Laureaate
pisi|150px|[[Aleksius II]] pisi|150px|[[Aleksandr Jakovlev]]
Maire Arm
Maire Arm (kuni aastani 1989 Maire Orviku; sündinud 28. märtsil 1962 Tallinnas) on Eesti vandeadvokaat ja sporditegelane. Aastast 1996 on ta Eesti Advokatuuri liige ning aastast 2008 advokaadibüroo Kraavi & Partnerid vandeadvokaat ja partner
Aastail 2006–2010 oli ta Eesti Uisuliidu president, 2011–2018 asepresident ja alates 2018. aastast uuesti president. Ta on Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ning Premia jäähalli üks omanikke.
Isiklikku
Tema tütar Emili Arm on iluuisutaja.
Hermann Johannes Ederberg
pisi|Hermann Johannes Ederberg
Hermann Johannes Ederberg (24. jaanuar 1893 – 3. detsember 1978) oli eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1901–1903 Kuressaares Eisenschmidti algkoolis, 1903–1911 Tartus gümnaasiumis ja 1911–1916 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Hageris ja Lääne-Nigulas. Ederberg ordineeriti 21. jaanuaril 1918 Tallinnas pastoriks.
1918. aastal oli ta adjunktpastoriks Tallinna Toompea Kaarli koguduses ja Keila Miikaeli koguduses. Aastatel 1919–1920 oli ta Hargla koguduse õpetaja ja 1921–1931 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
1931.–1944. aastani teenis ta Czycheni (Bolken) kogudust Oletzko maakonnas Ida-Preisimaal. Seejärel aastatel 1944–1945 teenis Ederberg Dresdeni lähedal Schönfeldi kogudust, 1945–1946 Mecklenburgi lähedal Plau kogudust ja 1947–1961 Teichwitzi kogudust Tüüringis. Teichwitzi kogudusest siirdus ta ka emerituuri.
Isiklikku
Ta isa oli (Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja) Friedrich Wilhelm Ederberg. Ema Julie Wilhelmine Ederberg (neiupõlves Elens; 1861–1897) oli Saaremaa esimene naisluuletaja. Tema poolvend Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Hermann Ederberg oli abielus Klara Masinguga, kelle isa oli Gotthilf Leonhard Masing (slaavi keelte professor Tartu Ülikoolis) ja vanaisa Carl Johannes Masing (Mustjala ja Peterburi Mihkli koguduse pastor). Tema kälimees oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja Paul Voldemar Kuusik.
Podwole
Podwole on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas Morawica vallas. Podwole asub Morawicast umbes 6,5 km loodes ja Kielce kesklinnast ligikaudu 11 km lõunaedelas.
Koolme mõis
Koolme mõis (saksa keeles Kohlma) oli eramõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 17. sajandi 2. poolel Lehtse mõisast eraldatud alast.
Giaginskaja rajoon
Giaginskaja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 30 asulat.
Buildbox
Platvorm on suunatud eelkõige ettevõtjatele, disaineritele ja videomängude huvilistele, kellel pole varasemat videomängude loomise või programmeerimise kogemust.
Tallinna gümnaasiumi trükikoda
Tallinna gümnaasiumi trükikoda (hiljem Tallinna linna ja gümnaasiumi trükikoda) oli Tallinna Gümnaasiumi juures tegutsenud trükikoda. Nimest hoolimata ei kuulunud trükikoda gümnaasiumile, vaid oli eraomanduses. Trükikoda asutati 1633. aastal, aastal 1829 sai sellest trükikoda "Lindforsi pärijad".
Trükikoja asutas Christoph Reusner.
Gümnaasiumi trükikoda oli 17.–18. sajandil olulisim eestikeelsete raamatute väljaandja. Muu hulgas anti välja Uus Testament (1715) ja Piibel (1739).
Kanepiõli
Kanepiõli ehk kanepiseemneõli on kanepitaimede küpsetest seemnetest pressitud toiduõli, ka loomasööt ja tehniline õli.
Külmpressi kanepiõli
Külmpressi kanepiõli on taimset päritolu toiduaine, milles ei ole leidu gluteeni ega kolesterooli. Küll aga võib sisaldada piisavas koguses Δ9-tetrahüdrokannabinooli jälgi, et uriinitest narkootiliste ainete tuvastamiseks, võib osutuda kannabioidide suhtes positiivseks.
Sööt
Kanepiõli söödana on õlitööstuse toode, mida valmistatakse kanepitaimede ja seemnete pressimise teel.
Linaseemnekook
Õli pressimise käigus järelejäävad seemnekestad väljutatakse pressist kokkupressituna ja kannavad nimetust "kanepiseemnekook". Kanepiseemnekooki kasutatakse linnu- ja loomasöödana, aga ka muldade väetamiseks (ehk kanepiseemnesõnnikuna).
Tehniline õli
Tehnilise õlina saab kanepiõli kasutada sarnaselt linaõliga, sellest saab valmistada ka biokütust.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hemp oil seisuga 19.01.2014.
Grincourt-lès-Pas
pisi|Grincourt-lès-Pasi üldvaade
Grincourt-lès-Pas on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väga väike põllumajandusküla asub 2 km Pas-en-Artois'st põhjas ja 24 km Arrasist edelas.
Stapāni
Stapāni (ka Stopāni) on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.
Küla asub Riiast 169 km kaugusel valla keskosas.
Sümbolite põhinemise probleem
Sümbolite põhinemise probleem on Stevan Harnadi sõnastatud sümbolsüsteemidel põhinevate tehisintellektide konstrueerimise üks põhilisemaid probleeme.
Väljapakutud lahendusi
Stevan Harnadi välja pakutud lahendus sisaldab kahest osast koosnevat, hübriidselt neurovõrkudel ja sümbolsüsteemidel põhinevat süsteemi. Esimene, madalama taseme süsteem, oleks neurovõrgul põhinev tajumuljete rühmitaja, mis tekitaks läbi kõigi tajumuljete analüüsi teise tasandi tõlgenduse, mis koosneks nende tajumuljete invariantsete omaduste kaudu kategoriseerimisest. Teise tasandi süsteem oleks sümboleid manipuleeriv süsteem, mis võtaks sisendina tajumuljetest leitud invariantsete omadustega kategooriaid ning oleks neid kombineerides uusi kategooriaid otsiv. Sel viisil kasutaks teise astme süsteem madalama astme genereeritud, pärismaailmal põhinevaid sümboleid, et konstrueerida uusi, eelneva põhinemise läbi põhinevaid sümboleid – probleemil oleks lahendus.
Elevandiluumust
Elevandiluumust ehk luumust on tuntuim ja püsivaim must värvipigment, mida valmistatakse õhu juurdepääsuta põletamisel saadud elevandiluu- või muude raskete ja tihedate loomaluude söest.
Värvainete indeksis on elevandiluumusta tähised PBk9 (Pigment Black 9) ja 77267.
Saamine
Pigmendi tegemiseks põletatakse elevandiluutöötlusest üle jäänud materjali või muid tihedaid loomaluid söeks õhu juurdevooluta. Luutükid ja -laastud pannakse tiiglisse, ümbritsetakse see hõõguvate sütega ning kaetakse kinni. Luud söestuvad ca 550° C kuumuse toimel. 19. sajandi retsept soovitab jälgida, millal ei tule katte alt enam suitsu, eemaldada siis tiigel ja oodata, kuni see on jahtunud. Tiiglis olev söetaoline mass purustatakse ja pestakse läbi sooja veega, enne kasutamist hõõrutakse väga peeneks.
Ajalooliselt on elevandiluumusta tehtud eelistatult elevandiluust ja vähemväärtuslikest loomaluudest tehtud pigmendi kohta käibis sõna luumust. Tänapäeval on nimetused elevandiluumust ja luumust sünonüümsed, sest pigmenti toodetakse valdavalt loomaluudest elevandiluu harulduse tõttu. Tänapäeva pigmenditootjad ja -müüjad nimetavad elevandiluumustaks (ivory black) peenema jahvatusega ja suurema süsinikusisaldusega luumusta. Traditsioon on pärit 19. sajandist, mil müüdi peent luumusta elevandiluumusta nime all ja jämedama jahvatusega luumusta Pariisi musta nime all.
Omadused
Elevandiluumust on värvilt kergelt sinaka varjundiga must, sileda tekstuuriga ja tihkem kui lambitahm. Koosneb 10–20% süsinikust, kuni 84% aluselisest kaltsiumfosfaadist Ca5(OH)(PO4)3 ja 6 % muudest ühenditest, nagu kaltsiumkarbonaadist ja kaltsiumsulfaadist. Kunstis kasutatavatest sütest on see kõige lisanditerikkam. Pigment on valguskindel, sobib kõigi sideainetega, kuid on halva katvusega.