cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bruck an der Großglocknerstraße
Transport
Grossglockneri kõrgalpi maantee, kui kõrgel asuv mägitee, ühendab Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaid. Ulatus Bruckist Heiligenblutini piki maanteed on 47,8 km. Bruck-Fuschi jaamas on vallal ligipääs Salzburg-Tirooli raudteeliinile.
Flattach
Flattach (sloveeni: Blato) on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.
thumb|left|Ragga kuristik
Vald asub Drava vasakpoolse lisajõe Mölli orus Kõrg-Tauerni mäestiku Goldbergi ja Kreuzecki rühmade vahel. Flattach sõltub peamiselt turismist, pakkudes lähedalasuvat Mölltali liustiku suusapiirkonda, mis asub Scharecki mäel ja Wurtenkeesi liustikul, ning Raggaschluchti, kitsast kuristikku Kreuzecki mäestiku lõunaosas kuni 200 m kõrgete seintega ja laudteega vee kohal. See on ka rühma hüdroelektrijaamade asukoht, mis koguvad vett mitmest Põhja-Ankogeli mägede veehoidlast paigaldatud võimsusega 474 MW.
Sinna pääseb mööda B106 Mölltal Straße maanteed, mis kulgeb Lurnfeldist Drava orus Winklerni ja Grossglockneri kõrgalpi maantee suunas. Vana muularada üle Fragrant Tauerni mäekuru põhjas ühendab selle Raurisega Salzburgi liidumaal.
Vallaosad on Flattach ja Fragrant.
Ajalugu
Asula nimi on tuletatud tõenäoliselt sloveenikeelsest sõnast blato, "soo". Vald tekkis alles 1895. aastal Obervellachi turulinnast idas. Sajandeid oli see põllumajanduslik (alpi rändkarjakasvatus) ja ka kaevanduspiirkond, eriti raua ja vase. Majandusolukord on läbi teinud põhimõttelise muutuse, kuna Fragranti elektrijaamade rühm püstitati alates 1963. aastast ja esimene suusatõstuk ehitati 1987. aastal.
thumb|Mölltali liustik
Seiglehelaadsed
Seiglehelaadsed (Zygophyllales) on selts katteseemnetaimi.
Seltsi kuulub kaks sugukonda: seiglehelised (Zygophyllaceae) ja ratanjuurelised (Krameriaceae).
Gylfi Sigurðsson
Alates 2010. aastast on ta Islandi aasta jalgpalluriks valitud kokku kaheksal korral. Aastatel 2013 ja 2016 on ta valitud ka Islandi aasta sportlaseks.
Debüüdi Islandi jalgpallikoondises tegi ta 2010. aasta mais mängus Andorra vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 7. oktoobril 2011 EM-i valikmängus Portugali vastu.
Yerry Mina
pisi|Yerry Mina 2018. aasta jalgpalli MM-il Yerry Fernando Mina González (sündinud 23. detsembril 1994 Guachenés) on Colombia jalgpallur. Ta mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Everton ja Colombia jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri kodumaal Deportivo Pastos. 2013. aastal tegi ta klubi meeskonnas debüüdi Colombia kõrgliigas. Sama aasta lõpus liitus ta teise Colombia kõrgliiga klubiga, Santa Fega. 2015. aastal tuli ta klubiga Copa Sudamericana võitjaks.
2016. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Palmeiras. Debüüdi Brasiilia kõrgliigas tegi ta 4. juulil mängus Sport Recife vastu. Esimese värava lõi ta järgmises liigamängus Santose vastu. Selles mängus tuli tal vigastuse tõttu aga juba enne esimese poolaja lõppu lahkuda. Vigastuse tõttu jäi ta eemale 2016. aasta suveolümpiamängudest. Mina paranes vigastuses augusti lõpuks. Ta kuulus allesjäänud Brasiilia kõrgliiga mängudes Palmeirase algkoosseisu ning aitas klubi 22-aastase vaheaja järel taas Brasiilia meistriks. Ta lõi sel hooajal liigas neli väravat ja kuigi ta pääses platsile vaid 13 mängus, valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona. Üleminekusumma oli 11,8 miljoni eurot. Ta sai esimeseks Colombia mängijaks Barcelonas. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta 11. veebruaril mängus Getafe vastu.
Evertoniga liitus ta 2018. aasta augustis. Üleminekusumma oli 30 miljonit eurot. Debüüdi Inglismaa kõrgliigas tegi ta 3. novembril 2018 mängus Brighton and Hove Albioni vastu. Esimese värava lõi ta Premier League'is 26. detsembril mängus Burnley vastu.
Debüüdi Colombia jalgpallikoondises tegi Mina 2016. aastal. Samal aastal kuulus ta Colombia koondisse Copa América Centenariol. Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Uruguay vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kolm väravat: alagrupimängudes Poola ja Senegali vastu ning veerandfinaalis Inglismaa vastu. Ta sai sellega alles kolmandaks kaitsjaks, kes on ühtedel maailmameistrivõistlustel löönud kolm väravat.
Paradiisivares
Paradiisivares (Lycocorax pyrrhopterus) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. Paradiisivares on Maluku saarte endeem. Pikkus on umbes 34 cm. Sulestik on tume, pehme ja siidjas. Nokk on must, silmad karmiinpunased. Emaslind on isasest natuke väiksem. Häälitsus sarnaneb koera haukumisega. Elab metsades ja toitub peamiselt puuviljadest ja lülijalgsetest. Paradiisivares on üks väheseid monogaamseid paradiisilindlasi.
Wollershausen
Wollershausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.
Valla pindala on 9,15 km². 31. detsembril 2016 elas seal 544 inimest.
pisi|tühi|Luterlik kirik
Käoraamat
Käoraamat (Gymnadenia) on käpaliste perekond.
Eestis kasvab kaks liiki:
Andrew Garfield
Andrew Garfield (sündinud 20. augustil 1983 Los Angeleses) on USA ja Briti topeltkodakondsusega filminäitleja.
Näitlejakarjääri alustas Garfield Briti televisioonis, astudes 2005. aastal üles noortedraamas "Sugar Rush" ja tehes 2007. aastal kaasa BBC sarjas "Doctor Who". Tema esimesed filmirollid olid filmides "Lions for Lambs", "The Imaginarium of Doctor Parnassus" ja "Boy A". Viimase eest sai Garfield 2008. aastal BAFTA televisiooniauhinna parima näitleja kategoorias. Laiema tuntuse saavutas Garfield 2010. aastal, kui kehastas Eduardo Saverini filmis "Sotsiaalvõrgustik" ("The Social Network"). Rolli eest nomineeriti ta Kuldgloobuse ning BAFTA auhindadele. Ta mängis nimitegelast 2012. aasta filmis "Imeline ämblikmees" ("The Amazing Spider-Man").
Elulugu
Garfield sündis Los Angeleses inglasest ema ja ameeriklasest isa peres. Tema perekond kolis Suurbritanniasse, kui Garfield oli kolmeaastane. Garfield on juut ja kasvas üles keskklassi perekonnas. Tema vanematele kuulus väike sisekujundusfirma; hiljem sai ta isast ujumisklubi treener ja ta ema töötab lasteaias. Tema vanem vend on arst. Garfield kasvas üles Surreys Inglismaal ning tegeles lapsepõlves võimlemise ja ujumisega. Esialgu oli tal kavas õppida äri, kuid 16-aastaselt hakkas teda huvitama näitlemine.
2004. aastal lõpetas Garfield Londoni Ülikooli kõne- ja näitekunsti kooli (Central School of Speech and Drama).
Pratiglione
Pratiglione on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Pratiglione kõrgus merepinnast on 611 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Pratiglione piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Canischio, Corio, Forno Canavese, Prascorsano, Rivara, Sparone, Valperga.
Jilemnice
Jilemnice (saksa keeles Starkenbach) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Semily ringkonnas. Jilemnice asub Semilyst 12,5 km idas ja Liberecist ligikaudu 36 km kagus.
Jilemnice asub merepinnast 451 meetri kõrgusel.
Jilemnicet on esmamainitud 1356. aastal.
Kadri Allikmäe
Kadri Allikmäe (sündinud 5. augustil 1981) on eesti keskkonnaaktivist.
Ta on olnud üks aktsiooni "Teeme ära!" peakorraldajaid.
Benz & Cie.
''Die Benz & Cie. Rheinische Gasmotorenfabrik Mannheim'' oli Mannheimis tegutsev Saksamaa esimene autotootmisettevõte.
Benz & Cie. asutasid 1883. aasta oktoobris Carl Benz ja Max Caspar Rose koos Friedrich Wilhelm Eßlingeriga.
Benz & Cie. 1. patenteeritud mootorsõiduk
Velo ehk velosipeedi (Veloziped) ehk kolmerattalise mootorsõiduki nii mootori, šassii kui drivei disainis Carl Benz.
Margreid an der Weinstraße
thumb|Margreid an der Weinstraße valla paiknemine Lõuna-Tiroolis Margreid an der Weinstraße (itaalia: Magrè sulla Strada del Vino), sageli lühidalt Margreid või Magrè, on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Bolzanost edelas. Valla pindala on 13,9 km².
Margreid külgneb järgmiste valdadega: Kurtatsch, Kurtinig, Neumarkt, Roverè della Luna ja Salorno.
Novembris 2010 elas vallas 1302 inimest.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 84,33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,22% itaalia keelt ja 0,45% ladiini keelt.
Macrocalamus
Macrocalamus on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Macrocalamus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Macrocalamus seisuga 02.12.2013.
Opolje külaasundus
thumb|Opolje külaasunduse vapp thumb|Opolje Opolje külaasunduse asukoht Kingissepa rajoonis. Rajoonist läände, Narva veehoidla taha jääb Eesti, põhja Soome laht.
Opolje külaasundus (Опо́льевское се́льское поселе́ние, soome keeles Opolja) on Venemaa Föderatsiooni haldusüksus ja maaomavalitsus, mis asub Leningradi oblasti Kingissepa rajooni idaosas. Külaasundus loodi 1. jaanuaril 2006. aastal, Opolje külaasunduse vanem on Sergei Viktorovitš Sinitsõn.
Külaasunduses on 22 asulat ning 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 2475 elanikku, rahvuselt on enim levinud venelased, soomlased ja eestlased, usult õigeusklikud ja luterlased. Külaasunduse pindala on 248 km².
Opolje külaasunduse telefonikood on 81375, postiindeks 188455 ja ОКТМО (Ülevenemaalise administratiivüksuste registri) kood 41621440.
Geograafia
Opolje külaasunduse territooriumi reljeef on tasane ja madal. Valdavalt kasvab seal segamets, kuid leidub ka okaspuumetsa.
Maavarad
Külaasunduse lääneosas asuvad Sumo-Sistino savileiukoht ja Aleksejevka lubjakivileiukoht, leitud on ka turvast ja põlevkivi.
Asustus
Opolje külaasunduses paiknevad järgmised asulad:
Neis asulais elab umbes 2500 inimest.
Sotsiaalelu
Külaasunduse keskuses Opolje külas asuvad keskkool, kultuurimaja ning raamatukogu.
Majandus
Minevikus olid kohalike elanike peamised elatusallikad põllumajandus ja kodukäsitöö. 1940. aastateni leidus sealkandis palju talusid.
Tänapäevalgi tugineb Opolje külaasunduse majandus põllundusele. Külaasunduse territooriumil tegutseb 31 talupidajat. Samuti asub seal aktsiaselts Opolje, mis tegeleb piima-, loomaliha- ja kartulitootmisega, ning Aleksejevka lubjatehas, mis tarvitab toormena kohalikku lubjakivi. .
Välislingid
Opolja
FC Barcelona (täpsustus)
FC Barcelona võib viidata järgnevale:
Vladimir Parvel
Vladimir Parvel (aastani 1938 Vladimir Bartels, seejärel Valdemar Bartels, vene Владимир Юлиусович (Юльевич) Парвель; 12. november / 25. november 1908 Peterburi – 4. juuli 1971) oli vene päritolu Eesti filmioperaator, -režissöör ja stsenarist.
Ta sündis Peterburis linnahaigla arsti perekonnas. Pärast vanemate asumist Eestisse lõpetas ta 1929. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis: aastatel 1929–1930 õigusteaduskonnas, 1930–1931 arstiteaduskonnas, 1931–1935 majandust ja 1935–1937 uuesti õigusteadust; ühelgi erialal ta ülikooli ei lõpetanud. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala.
Ta alustas loomingulist tegevust 1937. aastal operaatorina stuudios Eesti Kultuurfilm, kus tema juhendaja oli Konstantin Märska. Samal aastal valminud vaatefilm "Vilsandi linnuriik", mis oli üks esimesi Eesti loodusfilme, sai auhinna kultuurfilmide festivalil Hamburgis. Teise maailmasõja ajal tegutses ta rindeoperaatorina.
Ta oli Tallinnfilmi esimene direktor (täpsemalt direktori kohusetäitja) perioodil 19. märtsist 1945 kuni 31. detsembrini 1946. Hiljem Tallinnfilmi stuudio partorg.
Vladimir Parvel suri 4. juulil 1971 ja ta maeti 7. juulil 1971 Pärnamäe kalmistule.
FC Barcelona B
Futbol Club Barcelona B, tihti ka Barcelona B või Barça B, lühendatult FCB B, on elukutselise jalgpalliklubi Barcelona reservmeeskond Barcelonas Kataloonias.
Bibiana
Bibiana on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Keller (perekonnanimi)
Nime kandjaid
Tegelasena:
FC Barcelona B
Klubi asutati 1970. aastal nimega FC Barcelona Atlètic, Barcelona B mängib Hispaania kolmandas liigas Segunda División B ja klubi kodustaadioniks on Mini Estadi.
Bibiana
Bibiana kõrgus merepinnast on 420 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
FC Barcelona B
Hispaanias pole eraldi liigasid reservmeeskondadele, seega mängivad nad Hispaania jalgpalli liigasüsteemis. Reservmeeskond aga ei tohi mängida põhimeeskonnaga samas liigas, seepärast pole ka Barcelona B-l võimalik tõusta Primera Divisióni ega mängida Copa del Rey mänge.
Bibiana
Bibiana piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnolo Piemonte, Bricherasio, Campiglione-Fenile, Cavour, Luserna San Giovanni, Lusernetta.
FC Barcelona B
Hispaania
Segunda División B Tercera División
Bibiana
Bibianas asuvad järgmised asulad: Famolasco, Madonne delle Grazie.
Aleksander Brutus
Aleksander Brutus (26. detsember 1900 Riigiküla – 27. august 1939 Riigiküla) oli Eesti kalur.
Ta omandas alghariduse Narva-Jõesuu kõrgemas algkoolis. 1918. aastast oli kalur, osales kohalike seltskondlike organisatsioonide tegevuses. Võitles Vabadussõjas.
Kalanduskoja valimistel kandideeris ta Virumaa 1. valimisringkonnas (Narva, Narva-Jõesuu, Narva, Peetri ja Auvere-Joala vald), sai 23 häält, kuid kaotas Martin Kongale ja sai Kalanduskoja täiskogu liikmeks alles pärast Martin Konga surma.
Voldemar Rumessen
Voldemar Rumessen (24. märts 1911 Tallinn – 13. september 1992 Pärnu) oli eesti dirigent, koorijuht, muusikapedagoog ja laulja (tenor).
Elulugu
Ta õppis Tallinna Konservatooriumis aastatel 1935–1942 laulmist (Aleksander Arderi klassis), aastatel 1940–1941 orkestridirigeerimist (Julius Vaksi klassis) ja aastatel 1940–1942 koorijuhtimist (Tuudur Vettiku klassis).
Aastatel 1942–1943 juhatas Rumessen Tallinna varieteeorkestrit. 1944. aastal kolis ta perega elama Pärnusse. Ta oli aastatel 1944–1948 Endla teatri dirigent ja koormeister, aastatel 1946–1966 Pärnu 1. Keskkooli ning aastatel 1951–1953 Pärnu 2. Keskkooli muusikaõpetaja ja koorijuht (ta võitis aastal 1959 koolinoorte olümpiaadil Pärnu 1. Keskkooli segakooriga I koha).
Rumessen töötas aastatel 1946–1947 muusikaõpetajana Pärnu Turbatehnikumis ning 1970. aastal Tahkuranna 8-klassilises koolis. Aastatel 1966–1968 oli ta Pärnu rajooni kultuurimaja direktor.
Ta asutas Pärnu poistekoori ning oli koori peadirigent. Ta on juhatanud ka teisi kooriliike. Ta on töötanud ka Pärnu kooride inspektorina ning olnud Pärnumaa laulupidude üldjuht.
Isiklikku
Nende poeg Vardo oli eesti pianist, muusikateadlane ja poliitik, minia Maaja Rumessen on laulja.
Karjala-Soome Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn
Ajalugu
1945. aastal korraldas Karjala-Soome valitsus konkursi vabariigi hümni valimiseks. Äikla ja Rautio võitnud teos võeti kasutusse 1950. aastate alguses ja see säilitas muutumatul kujul ametlik hümni staatuse kuni 1956. aasta 16. juulini, mil Karjala-Soome NSV likvideeriti ning Karjala ANSV omaette hümni ei vajanud.
BMW N57
BMW N57 on reasasetusega kuuesilindriliste diiselmootorite perekond, millel on alumiiniumist mootoriplokk ning ühisanumsissepritse. N57 kasutab muutuva geomeetriaga turbot ja Boschi piesoelektrilisi pihusteid ning see mootor vahetas välja M57 R6 ja M67 V8 diiselmootorid. Alates 2015. aastast on asutud järk-järgult N57 hakatud asendama uuema B57 mootoriga ning esimeseks mudeliks oli G11 kerega 730d.
N57 võimsus on sõltuvalt versioonist alates 150 kW (204 hj) ja võimsaimaks variandiks oli kolme turboga N57S, millel 280 kW (381 hj).
Tennessee Ernie Ford
Ernest Jennings Ford (13. veebruar 1919 – 17. oktoober 1991), tuntud kui Tennessee Ernie Ford, oli Ameerika Ühendriikide laulja ja kitarrist, kes vileles kantri-, pop- ja gospelmuusikat.
Ta õppis klassikalist muusikat ja laulmist Ohios asuvas Cincinnati Conservatory of Musicus ja teenis Teise maailmasõja ajal Ameerika Ühendriikide maaväe õhukorpuses, täpsemalt meeskonnaliikmena Boeing B-29 Superfortressi pommitajal.
Hääleliigilt oli ta bassbariton. Tema tuntumateks lauludeks võib pidada 1950. aastal ilmunud "The Shotgun Boogiet" ja eriti 1955. aasta kaverit Merla Travise loost "Sixteen Tons", mis oli Billboardi kantrimuusika edetabeli esikohal 10 ja seejärel Billboardi popmuusika edetabeli tipus 8 nädalat, mida osteti kolme nädalaga üle 10 miljoni eksemplari ja mis lisati 1998. aastal Grammy Hall of Fame'i nimekirja.
Mürt
Mürt (üldkeeles ka mirt) (Myrtus) on mürdiliste sugukonda kuuluv perekond.
Vaheneuron
Vaheneuron ehk interneuron (ladina neuron internuntiale) on enamiku loomade närvisüsteemis kahe teise närviraku vahel paiknev juhtetee närvirakk.
Vaheneuronite termin pole päris lõpuni vaieldud.
Kõik kesknärvisüsteemi, sealhulgas peaaju neuronid on vaheneuronid, nii näiteks on rohutirtsudel hinnanguliselt 800 000 vaheneuronit.
Vaheneuroniteks võidakse nimetada ka üksnes teatud tüüpi väikseid närvirakke, mis paiknevad näiteks roomajatel seljaajus.
Stanisław Wojciechowski
pisi|Vapp. Stanisław Wojciechowski (15. märts 1869 Kalisz – 9. aprill 1953 Varssavi) oli poola poliitik ja teadlane, Poola president detsembrist 1922 kuni maini 1926.
Stanisław Wojciechowski pärines aadliperekonnast. Aastatel 1888–1891 õppis ta Varssavi ülikoolis matemaatikat ja füüsikat. Poola iseseisvust pooldavas sotsialistlikus liikumises osalemise eest vahistati ta 1891. aastal. Varsti ta vabastati ning 1892. aastal asus ta elama Pariisi. Ka välismaal võttis ta osa Poola poliitilisest tegevusest, ta kuulus Poola Sotsialistliku Partei asutajate hulka. 1899. aastal oli ta sunnitud Prantsusmaalt lahkuma ning kolis Londonisse, kus õppis kooperatsiooniliikumist ja tegutses publitsistina.
1905. aastal lahkus Wojciechowski erimeelsuste tõttu Poola Sotsialistlikust Parteist ning pöördus 1906. aastal Varssavisse tagasi. Poolas osales ta kooperatsiooniliikumises, tema poliitilised vaated muutusid vasakpoolsetest tsentristlikumaks. Aastatel 1919–1920 oli ta Poola siseminister, samuti osales ta Poola põhiseaduse väljatöötamisel.
1922. aastal valiti ta Poola Rahvapartei Piast nimekirjas seimi. President Gabriel Narutowiczi mõrvamise järel valis rahvuskogu ta 20. detsembril 1922 Poola presidendiks. Wojciechowski ametiaega iseloomustasid majanduslikud raskused ja sisepoliitiline ebastabiilsus. Wojciechowski jäi aga parlamentaarse demokraatia veendunud pooldajaks.
12.–14. mail 1926 pani Józef Piłsudski toime võimupöörde. 15. mail 1926 astus Stanisław Wojciechowski presidendiametist tagasi. Seejärel töötas Wojciechowski Varssavis kõrgkooliõppejõuna.
Dermatofüütia
pisi|right|Dermatofüütia inimese jalal Dermatofüütia on aeroobsete seente tekitatud pindmine infektsioon naha pealmistes kihtides, küüntes ja karvades.
Haigustekitajad
Dermatofüütiat tekitavaid seeni nimetatakse dermatofüütideks. Neid on teada üle 40 liigi perekondadest Epidermophyton, Microsporum ja Trichophyton. Dematofüüdid suudavad lagundada sarvainet ning parasiteerivad inimeste ja loomade keratiini sisaldavates kudedes. Olenevalt seente peamisest elukeskkonnast ja levikuteest jaotatakse dermatofüüdid antropofiilseteks, geofiilseteks ja zoofiilseteks. Antropofiilsed haigustekitajad levivad inimeselt inimesele otsese kontakti teel või kaudselt, nakatunud esemete (näiteks jalanõud, kamm või rätik) kaudu. Levinud liigid on näiteks Epidermophyton floccosum, Microsporum audouinii ja Trichophyton rubrum. Zoofiilsed seened levivad loomadelt inimesele, samuti otseses kokkupuutes haigestunud loomaga või kaudselt loomaga kokkupuutunud esemete või keskkonna kaudu, kus leidub nakatunud karvu või nahakettusid. Levinud liigid on näiteks Microsporum canis, Microsporum equinum ja Trichophyton verrucosum. Harvem võib inimest nakatada ka pinnases leiduvad ehk geofiilsed seened, näiteks Microsporum gypseum. On leitud, et spooride kinnitumiseks nahale piisab umbes kahest tunnist, seda soodustavad soe ja niiske keskkond, seente toodetud proteolüütilised ensüümid ja naha kaitsebarjääri defektid. Kui nakatumine on toimunud, järgneb 1–3-nädalane inkubatsiooniperiood, mille jooksul toimub seene kasvamine sarvkihis ilma nähtavate haigustunnusteta.
Klassifikatsioon ja sümptomid
Antropofiilsele nakkusele on iseloomulikud tagasihoidlikud põletikunähud, mistõttu seda nimetatakse ka mittepõletikuliseks dermatofüütiaks. Zoofiilse nakkuse puhul tekib enamasti tugev nahapõletik ehk niinimetatud põletikuline dermatofüütia.
Haigussümptomid sõltuvad sageli nakatunud kehapiirkonnast ja klassifitseeritakse selle alusel järgnevalt:
Jakob Welitar
Jakob Welitar (kuni 1923 Jakob Kükamees; 13. veebruar 1897 Tooma talu, Aruküla, Rae vald, Harjumaa – 30. detsember 1993 Fjälkinge, Rootsi) oli eesti agronoom. Koos Johan Hanseniga pani Jakob Welitar aluse ratsionaalsele peekoni ja tõusigade kasvatusele Eestis.
Haridus
Jakob Welitar õppis Aruküla kihelkonnakoolis, Treffneri Gümnaasiumis, Westholmi Gümnaasiumis, Gustav Adolfi Gümnaasiumis (lõpetas 1920) ja Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas.
Täiendas teadmisi Inglismaal, Saksamaal, Taanis, Rootsis ja mujal katsejaamades, põllumajandusasutustes ja teadusinstituutides.
Töökäik
Üliõpilasena asus 1924. aastal tööle Eesti Seakasvatajate Seltsi sekretärina. Selles ametis arendas ta välja Eesti konsulentide ja sugulavade võrgu, millega aretustöö viidi teaduslikult kaasaegsele tasemele. Tema töö tulemusel arenes välja üks tolleaegseid tähtsamaid Eesti ekspordiartikleid: eesti peekon. Welitari väljavalikul imporditi Eestisse tõuloomi.
1944. aastal põgenes Rootsi. Rootsis töötas Welitar Kristianstadi läänis karjakontrolli alal, ka pikalt üle pensioniea. Töö kõrvalt rentis sõjaväe lennuvälju ja tühjaksjäänud lautu lihaloomde ja sigade kasvatamiseks.
Töötas põllumajandusnõuandjana Viru- ja Harjumaal. Oli juhatuse liige Estonia Eksporttapamajas, Tallinna Eesti Majandusühingus ja Aruküla piimaühisuses ning revisjonikomisjoni liige Põllumeeste Keskpangas, P/K Võiekspordis, K/K Estonias jne.
Kirjutas mitu raamatut ja koostas põllumajandusteemalisi jätkväljaandeid.
Ühiskondlik tegevus
Võttis osa Vabadussõjast, oli Põllumeeste Kogude liige ja Korporatsioon Rotalia vilistlane.
Power-trio
Power-trio on levimuusikas ansambli kolmeisikuline koosseisu vorm, tavaliselt kitarr, bass (kontrabass) ja löökriistad (näit trummid), kus on loobutud rütmikitarrist või klahvpillidest, mida levinult kasutatakse saatepartii akordide ja harmoonia esitamiseks. Triole on teinekord lisaks laulja või lauljad. Vokaal-instrumentaalsetes power-triodes on tavaliselt esiplaanil bändi instrumentaalne pool, mitte ansambli laulja ega sõnad.
Pulmamõõk
Mõõka kandsid isamees ja peiupoisid, harva peig pulmarituaali täitmisel. Komme on vana ning tuntud laialdaselt Kesk- ja Ida-Euroopas.
Eestis pärinevad vanimad teated pulmamõõgast 17. sajandist. 19. sajandil valmistas pulmamõõga enamasti külasepp. Ta võis olla ka puust, tupega või ilma. Pulmamõõgaga tõrjuti pulmarongist ja eriti pruudist kurje jõude eemale. Peiupoiss (või -poisid) ratsutas kolm korda ümber pulmarongi ja lõi mõõgaga vastu hobuste looka (nimetati rautamiseks). Läbi uste minnes tehti mõõgaga riste, ulatati pulmalistele veimekimpe ning kasutati muudes pulmatavades.
Pulmarituaali lihtsustudes 19. sajandi II poolel kadus mõõk pulmakommetest.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Lalsi Püha Nikolause kirik (ka Kolga-Jaani Püha Nikolause kirik) on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas. Ajalooliselt asus kirik Kolga-Jaani kihelkonna territooriumil.
Haridusturism
Haridusturism (inglise keeles educational tourism) on reisi- ja turismisektori alamtüüp ning kuulub kultuuriturismi alla. See sektor kogub populaarsust ning on kiiresti kasvav alamsektor reisi- ja turismitööstuses.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Vello Salo on seal ristitud.
Hoone tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks. Alates 2005. aastast on püütud kavandada Lalsi kiriku korrastamist.
Haridusturism
Haridusturism on kasulik mitmel viisil. Üks nendest on aidata õpilastel ja täiskasvanutel õppida midagi uut seoses meie ümber oleva maailmaga.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Ajalugu ja arhitektuur
Venemaa Keisririigi Siseministeerium eraldas 2. veebruaril (vkj) 1869 suure hulga raha uute õigeusu kirikute ehitamiseks Läänemere kubermangudesse. Ka Kolga-Jaani ehitatav uus kirik sai oma rahaeralduse sealt.
Haridusturism
Haridusturismi saab määratleda kui lähenemisviisi hariduse omandamiseks, teadustööde läbiviimist ja teadmiste omandamist. Mõned haridusturismi reisinäited on hariduslikud reisid, kooliekskursioonid, seminaripuhkused, välismaal õppimise kogemused ja enesetäiendamise puhkused.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Ajalugu ja arhitektuur
Kirikuhoone projekteeris Riia arhitekt Heinrich Scheel. Sama projekti järgi, kuid väikeste muudatustega, ehitati kirikuhoone veel Arussaarde, Penujale, Urustesse ja Saaremaal kümnesse kohta.
Kolga-Jaani õigeusu kihelkonnakiriku asupaigaks valiti Lalsi küla. Hoone ehitamist alustati 1871. aastal. Ehitamiseks kasutati peamiselt kohalikku lõhutud maakivi, mis seestpoolt hiljem krohviti ja värviti. Hoone on peaaegu võrdhaarse Kreeka risti kujulise põhiplaaniga, eeskoda venitab läänes ristihaara pisut pikemaks. Nelitise kohal paikneb kaheksatahuline madal tambuur ja selle peal on uusbarokse vormiga kaheksatahuline kuppel. Haarade sisenurkadest kasvavad välja kaheksatahulised abitornid, mis aitavad viklite kandadel võtta vastu tambuuri ja kupli rõhtjõude. Abitornide kuplid on lahendatud nii, et tekib mulje bütsantsi viiskuppelkirikust. Hoone kõrgus on umbes 15 m, see oli mõeldud umbes 450 inimese mahutamiseks.
Haridusturism
Kõige populaarsem haridusturismi vorm on hariduslikud ekskursioonid, mis pakub õpilastele head võimalust uuringute tegemiseks ja vaatlusoskuste laiendamiseks.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Ajalugu ja arhitektuur
Kirik sai valmis 15. juunil (vkj) 1873 ning pühitseti pühale Nikolausile 30. augustil (vkj) 1873. Samal ajal ehitati kirikuhoone lähikonda veel kolm sarnase materjalikäsitlusega maja – preestrile, köstrile ja uuele õigeusu kihelkonnakoolile.
Haridusturism
Oluline on võimaldada õpilastel kogeda reise, mis on hariduslikud ja viivad neid kohtadesse, mida tavaliselt ei külastata ning õpilased omandavad uusi kogemusi väljaspool klassiruumi. Ühepäevareisid hõlmavad kodanikuorganisatsioonide, loomaaedade, botaanikaaedade ning kohalike või kaugemate ettevõtete külastamist. Reisidel on tavaliselt kaasas giid, kes annab turistile laiema arusaama teemast, mida arutatakse.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Ajalugu ja arhitektuur
Kirikule ehitati juba 1878. aastal puupõrand, kusjuures kogudus tegi selle töö oma raha eest. Puust kellatorn ehitati 1880. aastal, kellad kinkis keiser Aleksander II. Põhjalik remont võeti kirikus ette juba 1886. aastal. Muuhulgas tehti suuri krohvi- ja katusetöid. On tõenäoline, et kirikuruumi maalingud pärinevad sellest ehitusjärgust.
Kirikut on 1980. aastate algul uuritud ja inventeeritud. Tõenäoliselt pärast seda jäeti kirikuhoone hooldamine unarusse, sest hilisem lagunemine on hooldamatuse tagajärg.
Haridusturism
Haridusreiside võimalused Eestis
Eestis on mitu reisibürood, mis pakuvad ekskursioonivõimalusi õpilastele igal aastaajal. Ekskursioonidel on võimalik külastada teaduskeskusi, muuseume, teatreid, linnuseid, saari.
Lalsi Püha Nikolause kirik
Ikonostaas
Puidust ikonostaas on valgeks värvitud, selle kaunistused on aga kuldsed. Ikonostaas tunnistati 2016. aastal kultuurimälestiseks.
Lalsi Vabadussõja mälestussammas
Kiriku juures asub Lalsi Vabadussõja mälestussammas.
Kogudus
Kirikuhoonet kasutab EAÕK Lalsi Püha Nikolause kogudus.
Paigalduskaabel
pisi|Mitmesuguseid paigalduskaableid Paigalduskaabel on kaabel, mida kasutatakse elektrienergia jaotamiseks madalpingel hoonete elektripaigaldistes.
Eestis on normitud paigalduskaabli tüüp PPJ :
Kaabli ehitus
Kaablisooned on normikohaselt vasktraadist, mida katab isolatsioonikiht. Sooned võivad olla keerutatud kimbuks. Sageli kasutatakse soonte vahel täitemassi, mille abil tehakse kaabel ristlõikelt ümaraks. Väliskeskkonna toime eest kaitseb sooni väliskest ehk mantel.
Sooneisolatsioon on enamasti polüvinüülkloriidist (PVC). Et see materjal eraldab kuumenemisel ja põlemisel mürgist gaasi, siis on hakatud polüvinüülkloriidi asendama halogeenivabade polümeermaterjalidega.
Kaablisoonte isolatsiooni värvid
Euroopa Elektrotehnika Standardimiskomitee standardis HD 308 S2:2007 on kindlaks määratud jäikade ja painduvate paigalduskaablite soonte isolatsiooni värvid vastavalt soonte otstarbele järgmiselt:
PD-1
PD-1 ehk programmed cell death 1 ehk CD279 on valk, mida ekspresseerivad mitmed lümfoid(-immuun)süsteemi rakud.
PD-1 ekspressiooni indutseerivad T-rakkude retseptorid ja seda ekspresseerivad tümotsüüdid, CD4+ T-rakud, CD8+ T-rakud, loomulikud tappurrakud, monotsüüdid, dendriitrakud, B-rakud.
PD-1 käitub ka immuunretseptorina.
PD-1 täpsed funktsioonid pole selged. Arvatakse, et valk funktsioneerib seondudes ligandide PD-L1 ja PD-L2-ga. Valk reguleerib T-rakkude aktivatsiooni (immunoloogiline sünaps) ja võimalik, et osaleb raku programmeeritud surma esilekutsumises ja kaitseb rakke autoimmuunsuse eest.
Arvatakse, et PD-1 puudumine mõjub tüümuse arengule ebasoodsalt.
Inimestel kodeerib seda valku PDCD1 geen.
Ta' Dmejrek
Ta' Dmejrek on mägi Maltal, riigi kõrgeim mägi.
PD-1
PD-1 puudulikkusega inimestel seostatakse mitmeid autoimmuunhaigusi, näiteks süsteemne erütematoosluupus, reumatoidartriit, Gravesi tõbi, I tüüpi diabeet, polüskleroos, liigesejäikuslik lülipõletik, aga ka müokardi infarkt.
Alfred Serreqi
Alfred Engjell Serreqi (sündinud 24. septembril 1938 Shkodëris) on Albaania poliitik (Albaania Demokraatlik Partei) ja arst.
Alfred Serreqi lõpetas Tirana Ülikooli arstiteaduskonna 1960. aastal ja töötas seejärel kuni 1990. aastani arstina. 1991–1992 oli ta Albaania tervishoiuministri asetäitja.
Alfred Serreqi oli 13. aprillist 1992 kuni 11. juulini 1996 Albaania välisminister.
Campiglione-Fenile
Campiglione-Fenile on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Campiglione-Fenile kõrgus merepinnast on 365 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Campiglione-Fenile piirneb järgmiste omavalitsus­üksustega: Bibiana, Bricherasio, Cavour.
Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium on 1994. aastast välja antav auhind silmapaistva rahvatantsualase tegevuse eest. Auhinda annab välja Eesti Rahvuskultuuri Fondi Anna Raudkatsi Fond.
Campiglione-Fenile
pisi|tühi|Haldushoone
Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
Stipendiumi määramise aluseks on rahvatantsutegelase elutöö, sealhulgas tantsupedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik ja uurimuslik tegevus. Stipendiumi saaja peab olema vähemalt 50-aastane. Stipendiumi määratakse ühele isikule vaid üks kord. Stipendium antakse välja Anna Raudkatsi viie või nulliga lõppeva sünniaastapäeva aastal ja igal üldtantsupeol.
Montan
thumb|Montani valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Montan (itaalia: Montagna) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20km Bolzanost lõunas.
Geograafia
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1634 inimest ja valla pindala on 18.9km².
Montan külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Auer, Neumarkt, Salorno, Truden ja Capriana.
Frazioni
Montani vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Glen (Gleno), Gschnon (Casignano), Kaltenbrunn (Fontanefredde), Kalditsch (Doladizza) ja Pinzon (Pinzano).
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 92.54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 6.94% itaalia keelt ja 0.52% ladiini keelt.
Elbingerode (Alam-Saksi)
Elbingerode on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.
Valla pindala on 5,66 km². 31. detsembril 2016 elas seal 459 inimest.
Elbingerode asub Harzi rahvuspargis Sieberi jõe ääres.
Njandžakeelne Vikipeedia
pisi|Logo Njandžakeelne Vikipeedia (njandža keeles Wikipedia) on Vikipeedia njandžakeelne versioon.
Njandžakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Mari Klaup
Mari Klaup-McColl (neiupõlvenimega Mari Klaup; sündinud 27. veebruaril 1990 Tartus ) on Eesti kergejõustiklane, seitsmevõistleja.
Tema peamine treener on olnud tema ema Katrin Klaup, kes 1997. aastast töötab kergejõustikutreenerina Rootsis Göteborgis.
Poksiv känguru (film 1896)
„Poksiv känguru“ on Birt Acresi poolt Suurbritannias 1896. aastal loodud tummfilm.
Filmis kujutatakse känguruga poksivat noort poissi.
Etheridgeum
Etheridgeum on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Etheridgeum klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Etheridgeum pulchrum seisuga 02.12.2013.
Inuktitutikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Inuktitutikeelne Vikipeedia (inuktituti keeles ᐅᐃᑭᐱᑎᐊ) on Vikipeedia inuktitutikeelne versioon.
Inuktitutikeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Lusernetta
Lusernetta on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Lusernetta kõrgus merepinnast on 507 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
"Philosophy of Mathematics: An Introduction" on David Bostocki filosoofiline raamat, mis ilmus 2009. aastal Blackwell-Wiley väljaandena.
Kade (perekonnanimi)
Kade on eesti perekonnanimi.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
A. Platon: 1. Sokraatiline taust
Sokratesele avaldas muljet, et headuse, ilu ja vooruse ning üksikute vooruste mõisteid ei osata seletada. Sokrates näitas, et ükski pakutud vastustest ei saa olla tõene, ning jõudis järeldusele, et me ei tea, millest me räägime. Ta pidas end teistest targemaks ainult selle poolest, et ta teab, et ei tea ("Sokratese apoloogia" 21b–23b). Teised mõtlejad olid pakkunud oma lahendusi, sageli subjektivistlikke või isegi nihilistlikke. Väideti näiteks, et õiglus on seaduste järgimine ning on seetõttu eri riikides erinev. Kuna seadused on inimeste leiutis, siis ka õiglus on inimeste leiutis. Sama lugu on kogu moraaliga. Küünilisemate järgi pole seetõttu põhjust moraali tõsiselt võtta; kel jõud, sel õigus. (Kallikles Platoni "Gorgiases" (482c–486c), Thrasymachos Platoni "Riigis" (336b–339a), Antiphon, DK 44A). Sokrates ja Platon olid aga veendunud, et moraal peab olema kuidagi objektiivne, kokkulepetest sõltumatu. Aga miks siis on nii raske moraali küsimustes tõde või rahuldavat vaadet leida? Bostocki arvates lähtus Platon sellest, et asi on selles, et selles maailmas pole selgeid näiteid. Tavaliselt antakse sõna (näiteks "punane") tähendus näidetega, aga õige ja väära puhul see pole võimalik. See, mis ühes kontekstis on õige, võib olla teises kontekstis väär. Ja väidetavad näited tekitavad vaidlusi, mille lahendamiseks pole üldtunnustatud protseduure. Aga kuidas me siis nendest sõnadest aru saame ja kuidas arusaamist saab parandada? Bostock arvab, et see tekitaski Platonil huvi matemaatika vastu: ka matemaatikas pole selgeid tajutavaid näiteid näiteks arvude kohta, kuid ometi on matemaatiline teadmine võimalik.
Kade (perekonnanimi)
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kade 113 inimesel: 47 mehel ja 66 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kade meeste puhul 2261. kohal ja naiste puhul 1628. kohal.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
2. Meenutusteooria
Meno 80b–86d
Kade (perekonnanimi)
Statistika
Kade oli levinumaks nimeks vanuserühmas 85+ aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,28. Perekonnanimi Kade oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 11,45 inimest.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
2. Meenutusteooria
"Menoni" esimeses pooles on jutt sellest, mis on voorus. Sokrates on mitu Menoni vastust tagasi lükanud ning Menon küsib, kuidas üldse vastust otsida ja õiget vastust ära tunda. Sokrates toob näite matemaatikast, et see lootust tooks. Ta väitis, et tõeline teadmine on "meenutus". Ta kutsus ühe Menoni orjapoisi, kes geomeetriat ei tundnud, ja küsis, kuidas leida antud ruudust poole suurema pindalaga ruutu. Pärast paari vale vastust lahendas Sokrates ülesande, lastes poisil küsimustele vastata. Poiss vastab igale küsimusele õigesti, nagu ta juba teaks. Järeldus on see, et poiss teadis iga vastust arutelus, ja küsimused ainult meenutasid talle seda. Platon muidugi liialdab, sest isegi kui poiss kõiki eeldusi juba teadis, pole alust arvata, et ta ilma Sokratese küsimusteta oleks osanud neist järelduse teha. Aga see polegi tähtis. Keegi pidi ju selle teoreemi esimesena avastama. Ja Platon ei ütle, et poiss ei võtnud teadmist jooniselt, mille Sokrates liiva sisse tegi. Tõepoolest, tõestust võib taibata ka ebatäpselt jooniselt, selle võib üle kanda ka kõigile teistele ruutudele ning me näeme, et see on paratamatu tõde, aga joonis ei saa seda näidata. Platon tahtis kindlasti öelda, et tõestuse õigsusest saadakse aru aprioorselt, "vaimusilmaga". Tõenäoliselt tahab ta ka öelda, et ka eeldusi teatakse aprioorselt. Sel juhul on kogu matemaatika aprioorne. (Tõsi küll, "Riigis" ta enam nii ei arvanud.) Ja kindlasti tahtis ta öelda, et see teadmine peab olema kaasasündinud. Sellest ta järeldab, et hing pidi eksisteerima enne sündi ning on surematu. Phaidon 72e–77d
Kade (perekonnanimi)
Statistika
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võru maakonna Rõuge kihelkonna Haanja, Tartu maakonna Puhja kihelkonna Vana-Kavilda ja Võru maakonna Põlva kihelkonna Vana-Koiola mõisavaldades talupoegadele perekonnanimeks Kadde.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
2. Meenutusteooria
"Phaidon" räägib hinge surematusest. Üks argumentidest selle kasuks tuletab meelde "Menoni" meenutusteooriat, kuid esitab siis teistsuguse argumendi, nimelt mõistetest arusaamise kohta. Sama probleem on õigluse jms mõistetega. Me saame aru võrdsuse mõistest, kuid seda ei saa seletada selles maailmas tajutud näidetega, sest ühemõttelisi näiteid ei ole. Kõik võrdne on ka ebavõrdne, sellepärast nende mõistete erinevus näidetest ei ilmne. Nähtavasti tajuti ühemõttelisi näiteid teises maailmas, kust me mälestuse kaasa võtsime. Sama peaks käima kõigi mõistete kohta, mis on Platoni silmis problemaatilised. Platon ei selgita, mis puudus tajutavatel võrdsuse näidetel on. Ühe tõlgenduse järgi on näiteks tikkudel või kividel alati mingid tajutavad erinevused. Bostock ei pea seda tõenäoliseks, sest tikud võivad olla eristamatud, ja mikroskoopi erinevuste nägemiseks kasutada ei saanud. (Sellest, et kaks tikku on pikkuse poolest eristamatud, piisaks ju võrdsuse näiteks vähemalt pikkuse poolest.) Usutavamaks peab Bostock teist tõlgendust, mille järgi asjad on alati millegi poolest erinevad, vähemalt asukoha poolest. Puhta matemaatika objektidel aga asukohta pole. Näiteks kaks ühte on tõeliselt võrdsed. Ja üldse, matemaatika objektidel ei ole selles maailmas rahuldavaid näiteid. Näiteks aritmeetika räägib täiesti võrdsete jagamatute ühikute kogumitest, aga maailmas neid pole ("Riik" 525d–526a, "Philebos" 56de). Geomeetria räägib täiuslikest ruutudest, ringidest jne, mida piiravad paksuseta jooned, aga selle maailma asjad on parimal juhul nende jämedad lähendused ("Riik" 510d–511a). Nii et matemaatika käib metafoorselt teise maailma kohta. Nii et matemaatikast arusaamist saab seletada ainult juhul, kui postuleerida "kogemus teisest maailmast", mis selle teooria järgi leiab aset enne sündi. Bostock lisab, et meenutus teisest maailmast on enamasti ähmane. Sellepärast enamik inimesi ei oska öelda, mis on headus, õiglus või isegi võrdsus. Me saame neist mõistetest mingil määral aru, sest me oskame neid kasutada, kuid see pole täielik arusaamine, mis võimaldaks neid defineerida. Filosoofi ülesanne on meeltetajule selg pöörata ja endas peidus olev teadmine välja tuua; teisiti pole arusaamine võimalik. Matemaatika näitab, et see on võimalik. Sellepärast on ka eetikas lootust.
Kade (perekonnanimi)
Statistika
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Kade kahel korral välja, uuteks nimedeks võeti Kaldre ja Tammoja.
Philosophy of Mathematics: An Introduction
3. Platonism matemaatikas
Platonism tänapäeva matemaatikafilosoofias väidab, et 1) matemaatika räägib reaalsetest objektidest, mis eksisteerivad (metafoorselt) teises maailmas (objektid ei ole meeltega tajutavad, vaid intelligiiblid), ja 2) teadmine nende kohta ei pärine tajust (on aprioorne teadmine). Esimest, ontoloogilist väidet peetakse teise, epistemoloogilise väite järelmiks, kuid ta ei järeldu sellest. Teist võidakse pidada esimese järelmiks, kuid ka siin pole järeldumist. Platonismi keskne probleem on see, kuidas neid kahte väidet omavahel lepitada. Kui objektid on teises maailmas, kuidas me siis nende kohta nii palju teame ja saame üha rohkem teada. "Aprioorne teadmine" on sellise teadmise nimi, mitte seletus. Platon pakub seletuseks meenutuse. See teooria pole kunagi olnud veenev, nii sellepärast, et see võtab kahte maailma sõna-sõnalt, kui ka sellepärast, et meil pole mingit ettekujutust sellest, mis tunne on teises maailmas olevat matemaatilist objekti kogeda. Teised filosoofid pole seda teooriat toetanud, kuigi näiteks René Descartesi kaasasündinud ideede teooria on sarnane. Ka Platon ise ütles nähtavasti sellest lahti, vähemalt ei maini ta seda "Riigis" ega "Theaitetoses", ja ka Aristoteles ei maini seda. Teistsugust seletust matemaatilise teadmise võimalikkuse kohta Platon ei andnud.
4. Tagasivõtmised: jagatud joon "Riigi" VI peatükis (509d–511e)
Platoni vaated matemaatika loomuse kohta muutusid. "Riigi" VI raamatus läheb jutt ideedeõpetusele. Sellest oli esimest korda juttu "Phaidonis": sünnieelses elus me kohtasime ideid, millest meil on ähmane mälestus. Ideed on ühest küljest omadused, mis on ühised paljudele tajutavatele asjadele, mille kohta öeldakse, et nad osalevad nendes (või saavad nendest osa); teisest küljest on ideed nende omaduste täiuslikud näidised, mida tajutavad asjad ebatäiuslikult meenutavad. Näiteks ilu idees osalevad kõik ilusad asjad, ja ise on ta ülimalt ilus ja kõik teised ilusad asjad jäljendavad teda, on aga vähem ilusad. Nüüd vastandatakse nähtavaid ja intelligiibleid asju, ning esimesed on viimaste kujutised või jäljendused. Aga samasugune suhe on ka kummaski vallas, näiteks mõned nähtavad asjad on teiste kujutised (varjud või peegeldused). Seda kujutab joon, mis on jagatud kaheks ebavõrdseks osaks, ja kumbki osa on jagatud samas proportsioonis:
A : B = C : D = (A + B) : (C : D). A + B ja C + D kujutavad vastavalt nähtavaid ja intelligiibleid objekte. Tundub, et A ja B kujutavad mõlemad objekte (varje ja peegeldusi ning materiaalseid objekte, mis neid põhjustavad). Aga tundub, et C ja D puhul on vastandatud hoopis uurimismeetodid (matemaatika meetod ja dialektika). Esimene tõlgendus eeldab, et Platon peab kogu aeg silmas objekte, nii et C ja D eristuse taga tuleb otsida objektide erinevust. Teine tõlgendus eeldab, et Platon peab kogu aeg silmas meetodeid, nii et A ja B eristuse taga tuleb otsida meetodite erinevust.
B. Aristoteles. 5. Üldine positsioon
Aristoteles lükkab Platoni teooria matemaatika loomusest tagasi (Metafüüsika 13.3; Füüsika II.2, 193b22–194a12; De anima III.7, 43lb12–17; Metafüüsika 11.3, 1061a28–b4.) Platon eksis, kui ta lahutas teadmise objektid tavalistest selle maailma objektidest. Selles oli tal küll õigus, et on olemas ideed (vormid), ning teadmine käib nende kohta, kuid need ei eksisteeri eraldi oma näidetest selle maailmaga. Näiteks inimese idee (vorm) on ainult tegelikes inimestes. Ei ole kahte maailma, vaid ainult üks maailm, ja matemaatika käib selle maailma kohta. Kui räägitakse näiteks ringi omadustest, siis on väga üldises ja abstraktses keeles jutt kõigi tavaliste ringikujuliste objektide ühistest omadustest, mis neil on ringikujulisuse tõttu. Geomeetrias ei mõelda kujundeid asjadena, millel oleks temperatuur või mõni muu füüsiline omadus. See tuleb sellest, et jutt on ainult geomeetrilistest omadustest. Teisi omadusi ignoreeritakse, sest need ei puutu asjasse. Nähtavasti on Aristotelese järgi ka aritmeetika puhul nii. Kuigi tundub, et me tegeleme arvudega kui eriliste objektidega, millel pole ühtegi sellist omadust nagu tavalistel meeltega tajutavatel objektidel, tegeldakse tegelikult üldisel ja abstraktsel moel "kehastunud arvudega", näiteks lehmade arvuga karjamaal. (Bostock, "Aristotle's Philosophy of Mathematics", The Oxford Handbook on Aristotle.) Võrreldes Platoniga tundub see nagu sõõm värsket õhku. Meie teadmine sellistest tõdedest on tavaline empiiriline teadmine, mis põhineb tajul suuresti samamoodi nagu muugi teaduslik teadmine. Kui juba erilisi objekte pole, siis pole ka tarvis erilist aprioorse teadmise võimet.
Kuigi palju argumente Aristoteles ei esita. Ta esitab küll sageli vastuväiteid ideedeõpetusele üldiselt, aga see pole piisav, sest Platon hakkas matemaatika objekte eristama ideedest enestest. Kui ka ideid Platoni moodi ei ole, võivad eraldi matemaatilised objektid sellegipoolest olla, sest need on lihtsalt täiuslikud näited. Ja võib-olla matemaatika ikkagi vajab täiuslikke näiteid, mis on olemas lahus selle maailma ebatäiuslikest näidetest. Sellest räägib Aristoteles ainult "Metafüüsika" 13. raamatu 2. peatükis, ja tema argumendid ei ole veenvad. Kohtades 1076b11–39 ja 1076b39–1077al4 esitab Aristoteles kaks põhilist argumenti selle kasuks, et kui me peame eeldama nende vahepealsete objektide olemasolu, siis me peame ka eeldama paljude teiste vahepealsete objektide olemasolu, see aga tähendaks uskumatut ja tarbetut entiteetide kahekordistamist. Aga ta ei ütle, miks Platonil neid vahepealseid objekte tarvis oli, ega esita vastuväiteid tema põhjenditele. Tavaliselt seletatakse asja nii, et Platon lähtus sellest, et matemaatika räägib täiuslikest näidetest, ning järeldas matemaatika tõesusest, et täiuslikud näited peavad olemas olema. Ent meeltega tajutavad näited ei ole täiuslikud, järelikult peavad kuskil olema mittetajutavad näited, mis on kättesaadavad ainult arule, mitte tajule. Oletame, et see ongi Platoni argument. Sel juhul on Aristotelese vastuargumentide põhiline nõrkus see, et need ei ütle, mis Platoni argumentidel viga on. Bostock otsib nüüd, mida saaks Aristotelese eest öelda.
6. Idealisatsioonid
Pole kindel, kas Aristoteles nõustus Platoni eeldusega, et selles maailmas ei saa olla täiuslikke näiteid. ("Metafüüsika" 2. raamatus 997b35–998a6 ta ütleb, et meeltega tajutavad jooned ei ole kunagi täiuslikult sirged ega täiuslikult ringikujulised, kuid seal pole alust arvata, et ta ise seda väidet toetab. Raamatus "De anima" I.1 403a12–16 ta paistab väitvat, et materiaalne sirge äär puutubki materiaalset kerapinda täpselt ühes punktis, kuid Bostock on umbusklik selle autentsuse suhtes, sest jääb arusaamatuks, milleks seda seal öelda (Bostock, "Aristotle's Philosophy of Mathematics", The Oxford Handbook on Aristotle.). Ta oleks pidanud selle eeldusega geomeetria puhul nõustuma, geomeetria puhul mitte.
Aritmeetika