cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brasa
Aastal 1947 hakkas Brasat läbima Riia esimene trollibussiliin, mis lõppes Lielie kapi kalmistu juures. Brasasse ehitati samal aastal ka esimene üle raudtee viiv sild Riias, VEFi sild. Teine (Brasa sild) ehitati paar aastat hiljem; töö oli nii kvaliteetne, et sild pole tänapäevani hooldust vajanud.
Kaarma vald (Kaarma kihelkond)
Kaarma vald (saksa keeles Karmelhof; ka Vana-Kaarma vald) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see Loona vallaga.
Valla alal asus Kaarma mõis.
Sard
Reas maasse löödud kärbiste okstele või pulkadele asetati 3 või 4 rida latte. Sarda pikkus olenes kuivatatava materjali hulgast. Sardad olid kasutusel Lõuna-Eestis, aga ka Venemaal ja Lätis.
Kirnu
Kirnu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Uue-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mulgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mulgi külaga.
Umbes 1900 on teada talurühm Кирну. Kirnu on küla staatuses alates 1970.
Svisłač (Minski oblast)
Ajalugu
Alev tekkis XX sajandi kuuekümnendatel aastatel alevikuna osokeriiti töötleva vabriku juurde. XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel alevikku laiendati, ühtlasi sai Svisłačist alev. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõlis toimunud katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.
VGT
VGT võib tähendada järgmist:
Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts
Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts (lühend FÜS) on Eesti Füüsika Seltsi (EFS) osakond.
See ühendab ja esindab Eesti Vabariigis füüsikat ja sellega seotud erialasid õppivaid üliõpilasi. FÜS-i asutasid 2012. aasta kevadel Tartu Ülikooli füüsikaüliõpilased. Selts kuulub ka koostöövõrgustikku OLE ROHKEM ja Eesti Noorteühenduste Liitu.
Selts on platvorm, kus üliõpilased saavad nii ennast kui ka oma ideid ja soovitud projekte teostada. FÜS on aidanud toetada mitmeid projekte, mis on olulised üliõpilastele ja füüsika erialale. Samuti korraldatakse erialaseid üritusi, mille hulka kuuluvad ka näiteks sügiskoolid. FÜS tegeleb õppekvaliteedi parandamisega, füüsikaalase kõrghariduse populariseerimisega (projekt "Tudeng koolitundi") ning edendab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste vahelist suhtlust.
Füüsikaüliõpilased on algatanud ja juurutanud ka mentoriprogrammi. Selle programmi raames määratakse esmakursuslastest gruppidele mentoriteks vanema kursuse üliõpilased, kes aitavad kohaneda ülikoolieluga ja on abiks, kui tekib küsimusi õppetöö või muu kohta. Mentorlus parandab ka kursustevahelist suhtlust ja annab võimaluse leida häid sõpru. Lisaks füüsikutele on mentoriprogrammist osa võtnud ka materjaliteaduse, keemia, informaatika, matemaatika ja matemaatilise statistika üliõpilased.
Inimesed
FÜSi liikmeks võivad astuda kõik füüsikat või sellega seotud erialasid õppivad üliõpilased Eestis. Kuna FÜS on EFSi osakond, siis on kõik FÜSi liikmed ka EFSi liikmed. FÜS valib igaks semestriks endale juhatuse.
2019/2020. õppeaasta sügissemestril sai alguse FÜSi töörühmade tegevus. Töörühmades saavad liikmed osa võtta seltsi tegevusest, luua ja teoks teha projekte ning aidata seltsil nii seada kui ka täita oma eesmärke. Üks töörühm, mis on pigem töörühma ja programmi piirimail, on õpiabi töörühm.
Tänu heale koostööle füüsika instituudiga saavad liikmed kasutada Physicumis asuvat sauna, jõusaali ning seltsile on eraldatud ka tudengiruum, kus liikmed saavad õppida.
Indrek Kalda
thumb|Indrek Kalda aastal 2014 Indrek Kalda (sündinud 6. detsembril 1960) on eesti muusik ja helilooja.
Ta mängib ansamblis Justament, Lindpriid ja Kaunimate Aastate Vennaskond, on osalenud ka Kukerpillides ja Jääääres.
Aastal 2006 ilmus autoriplaat "Jagatud armastus".
Aastast 2013 musitseerib ta koos oma poja Paul Kristjan Kaldaga, 2013. aastal tegi ta koos pojaga plaadi "Lihtsalt lood".
Ta oli kuni 2012. aastani õppejõud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.
Poliitiline tegevus
Ta astus 2013. aastal Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liikmeks, kandideeris kohalikel valimistel Tartus ja kogus 147 häält. 2017. aasta kohalikel valimistel sai ta 588 häält ning osutus valituks Tartu linnavolikogu liikmeks.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 468 häält ning ei osutunud valituks.
Reigilaid
pisi|Reigilaid 2022. aastal Reigilaid (ka Reigi laid, Reigi poolsaar) on Hiiu maakonda Hiiumaa valda kuuluv Kassari saare Orjaku küla juures asuv endine saar, nüüd poolsaar.
Rahvajuttude järgi olevat saarele saadetud abielu rikkunud naisi.
Saare koordinaadid on.
Surnud 28. augustil
Siin loetletakse 28. augustil surnud tuntud isikuid.
Euroopa kodusõda
Euroopa kodusõjaks on ajaloolased nimetanud perioodi Euroopa ajaloos aastatel 1871–1945, et leida ja seletada valdavalt Saksi-Coburgite suguvõsast pärinevate monarhide valitsetava Euroopa kiire globaalse hegemoonia allakäigu ja Euroopa Liidu tekkimise põhjuseid.
See teooria leiab olevat Euroopa positsiooni kaotuse peapõhjuseks maailmajao lõhenemise kaheks sõjajärgseks pooluseks: Lääneks ja Idaks. Mõned vaatlevad Euroopa kodusõja lõpuna aastat 1991, mõned asetavad selle alguse hilisemasse aega (1890 ja 1914). J. M. Roberts konstateerib: "Euroopa kodusõda lõpetas Euroopa domineerimise maailmas."
Lisa Vittozzi
Lisa Vittozzi (sündinud 4. veebruaril 1995 Pieve di Cadores Veneto maakonnas) on Itaalia laskesuusataja.
Pikä järv
Pikä järv (ka Rimmi veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Rimmi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 825 m.
Aleksandr Jelissejenok
Aleksandr Jelisejenok (vene keeles Александр Евгеньевич Елисеенок; sündinud 18. mail 1990 Leningradis) on Venemaa jalgpallur.
Delikatess
Mida peetakse delikatessiks, oleneb piirkonnast, kommetest ja ajastust.
Aleksandr Jelissejenok
2014 mängis ta klubis FC Narva Trans.
Gaeltacht
pisi|Gaeltachti alad Iirimaal Gaeltacht on Iirimaa piirkonnad, kus iiri keel on ametlikult valdav keel. Piirkonnad, mida ühiselt nimetatakse Gaeltachtiks, asuvad peamiselt Iirimaa lääneosas, Donegali, Mayo, Galway, Kerry ja Corki krahvkonnas, aga ka väiksemates piirkondades Waterfordi krahvkonna lõunaosas ja Iirimaa idaosas. 2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli nendes seitsmes piirkonnas kokku 96 090 elanikku, kellest 63 664 inimest (66,3%) ütlesid, et nad räägivad iiri keelt.
Gaeltachti moodustamiseks loodi 1926. aastal komisjon, mis tegi ettepaneku kaasata Gaeltachti asulad, kus rääkis iiri keelt vähemalt 25% elanikest.
Wissekerke linnus
Wissekerke linnus (hollandi Kasteel Wissekerke) on keskaegne linnus Belgias Ida-Flandria provintsis Kruibeke vallas.
Arvatavasti 19. sajandil on linnus osaliselt ehitatud ümber lossiks.
Linnuse põhiosa, väravavahimaja ja rauast rippsild on arhitektuurimälestistena kaitse all alates 1981. aastast.
Täpik
Täpik (Argynnis) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv perekond päevaliblikaid.
Perekonda kuulub umbes 40 liiki. Alamperekonna Speyeria liigid eraldatakse vahel iseseisvasse perekonda.
Rõuguredel
Rõuguredel oli vilja, heina, põhu vm koresööda järelkuivatamiseks tehtud puidust sisetoestikuga kaldkatuse kujuga kuhilas.
Kahest või kolmest teibast ja neid ühendavatest rõhtlattidest valmistati raam, mille pikkus oli kuni 3 meetrit. Latid üldjuhul tapiti otsateivastesse. Koresööda kuivatamiseks seati rõuguredelid vastamisi. Eestis hakati rõuguredeleid kasutama 19. sajandi teisest poolest.
Agu Tammeorg
pisi|[[Meelis Punder, Karl Madis ja Agu Tammeorg. Ansambel Karavan 1989. aastal]] Agu Tammeorg (sündinud 6. juunil 1957) on eesti muusik.
Isiklikku
Tema ema oli Aino Tammeorg.
Ado Köögardal
Ado Köögardal (9. jaanuar 1891 Naanu talu, Karula vald – 16. aprill 1957 Keila) oli eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1910–1911 Tartu ülikooli ajaloo-keele- ja 1912–1916 usuteaduskonnas, ordineeriti 9. septembril 1917. Ta oli Fraternitas Estica vilistlane.
Ado Köögardal oli Oudova linna ja maakonna eesti koguduste õpetaja 1918–1919, Kanepi Jaani koguduse õpetaja 1919–1921, Urvaste Püha Urbanuse koguduse asetäitja õpetaja 1920–1921, Keila Miikaeli koguduse õpetaja 1921–1957. 1935. aastast oli ta Lääne-Harju praostkonna praost. Köögardal tegutses ka Valga, Tartu ja Tallinna koolides usuõpetajana.
Perekond
Ado Köögardal abiellus 26. märtsil (vkj 13. märtsil) 1915 Adele Hilda Kuusikuga (24. detsember 1892 Tartu – 14. aprill 1972 Tallinn). Abielust sündisid poeg ja kaks tütart. Tema naisevend oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja Paul Voldemar Kuusik, tema kälimees oli kolonel Johannes Soodla. Lapselaps on Loomingu Raamatukogu toimetaja Anu Saluäär, tema tütar on arheoloog Ulla Kadakas. Ado Köögardal on maetud Keila kirikuaeda oma noorelt surnud tütre kõrvale.
Valgepea tuulik
right|300px|Vasakpoolne on Koni tuulik 1930-tel Valgepea tuulik oli tuulik Puhja alevikus.
Ehitati samal perioodil teispool maanteed seisva tuulikuga. Koni tuulik jahvatas tasuta Kolga talule, aga Juhan Valgepea jahvatas vastavalt Mursa talule. Tuult olevat Valgepea tuulik püüdnud kehvemini kui Koni tuulik. Põles maha 24. augustil 1944, Puhja lahingu käigus.
Ado Köögardal
Ilukirjandus
Ta pidas aastakümneid (1910–1951) päevikut, kus lisaks kirikuloole on ka ajaloolist, kultuuriloolist ja elu-olulist ainest. Päevaraamatuid aastaist 1924–1930 saab lugeda Harjumaa muuseumi kodulehelt. 2019. aasta sügisel ilmus Harjumaa muuseumi väljaandel raamatuna "Köögardal 1944", 2020. aasta sügisel "Köögardal 1945" ja 2022. aasta alguses "Ado Köögardali päevaraamat 1949". Detsembris 2022 ilmus neljas raamat ehk aastad 1946/47.
Randvaal
Randvaal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randvaali elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,08%, valgeid 26,77%, värvilisi 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,12%. Sotho keelt pidas emakeeleks 36,36%, afrikaani keelt 19,43%, inglise keelt 12,70%, suulu keelt 8,90%, pedi keelt 8,53%, koosa keelt 6,10%, tsonga keelt 3,18%, svaasi keelt 1,99% ja tsvana keelt 1,18%.
Družny
Ajalugu
Alevik tekkis 1980. aastatel. Plaanis oli selle juurde ehitada uus tuumaelektrijaam, aga Tšornobõlis toimunud katastroofi tõttu ehitati selle asemele hoopis soojuselektrijaam.
Ehitust alustati aastal 1985. Pinnas oli soine, aleviku ehitamisel eemaldati miljon tonni turvast, kohale veeti hulgaliselt täitematerjali. Aastal 1987 valmisid esimesed majad.
Aleviku elanikest on 55% kõrgharidusega.
Jõgeveste vald
Jõgeveste vald (saksa keeles Beckhof) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Jõgeveste küla aladel. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vald eksisteeris aastatel 1866 –1939.
1866. aastal liideti Jõgeveste vallaga Roobe vald.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talu ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest ning senise Koorküla valla maa-alast Helme vald.
Senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talu maa-aladest; senise Hummuli valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; senise Helme valla Purde küla maa-alast moodustati Hummuli vald.
Nesterov
Nesterov on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Nesterovi rajooni keskus.
Kuni 1938. aastani kandis linn saksakeelset nime Stallupönen. 1938–1946 oli linna saksakeelne nimi Ebenrode.
Jõgeveste vald
Seniste Helme ja Jõgeveste valla Väike-Emajõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; senise Lõve valla maa-aladest; senise Patküla valla maa-aladest; senise Suislepa valla maa-aladest; senise Kärstna valla maa-aladest moodustati Põdrala vald.
Yakety Yak
"Yakety Yak" on Jerry Leiberi ja Mike Stolleri kirjutatud laul. Singlina andis laulu 1958. aastal välja ansambel The Coasters.
Eesti keeles laulis laulu pealkirjaga "Ilmajaam" tuntuks ansambel Apelsin ning lauljaks oli klahvpillimängija Boris Leppsoo. Loos oleva saksofonisoolo mängib Arvo Pilliroog.
Adolf Friedrich IV (Mecklenburg)
thumb|Mecklenburg-Strelitzi hertsog Adolf Friedrich IV serafiinide ordu rüüs
Adolf Friedrich IV (5. mai 1738 – 2. juuni 1794) oli Mecklenburg-Strelitzi hertsog.
Elulugu
Ta sündis Mirow's hertsog Karli ja selle naise Elisabeth Albertine pojana.
Ta oli Mecklenburg-Strelitzi eeldatav troonipärija pärast oma isa surma 5. juunil 1752, kuni sai 11. detsembril 1752 oma onu Adolf Friedrich III järel hertsogiks. 1753. aastal õppis ta Greifswaldi ülikoolis. 1764. aastal sai Adolf Friedrichist Sukapaela ordu liige.
Esimestel aastatel pärast 1753. aastat valitses tema ema Elisabeth Albertine vaid 14-aastase poja eest kuningas George II kaitse all. Adolf ei abiellunud kunagi. Pärast tema surma Neustrelitzis 1794. aastal sai tema järglaseks ta vend Karl.
Aleksandr Aleksejev (jalgpallur)
Aleksandr Aleksejev (sündinud 23. augustil 1989 Leningradis) on Venemaa jalgpallur.
2012 mängis ta klubis FC Narva Trans.
Karula Linnajärv
Linnajärv (ka Karula Linnajärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Mähkli külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m.
Fannini maakond
thumb|Fannini maakonna kohtumaja Bonhamis Fannini maakond (Fannin County) on maakond USA-s Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Bonham.
Maakonna pindala on 2328 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 915. Aastal 2000 oli elanike arv 31 242.
Ajalugu
Fannini maakond moodustati 1837. aastal Red Riveri maakonna osast.
Laaneste
Laaneste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Laaneste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lahnmann, Laksberg, Landberg ja Valtmann. Eduard Laaneste palvel kanti Laaneste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 87 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).
Riinurahu
Saare koordinaadid on. Saar asub 200 meetrit Käkimaa-Kalarahu läänerannikust. Saarel on kaks neeme.
Big Flow Music
Rühma liikmed on MC JL, Giorgin, Achas Lokote ja MC Rap.
Big Flow Music tänapäeval üks parimaid rägirühmi ning nad on saavutanud oma edu ka oma gangsta räpi ja träpi teemadega. Need on kõige olulisemad Mehhiko räpprühmad, kellel on Cartel de Santa, Santa Grifa ja palju muud.
Rünnak
Rünnak on kellelegi pealetung, kallaletung; ründamise üksikjuhtum.
Rahva Võit
Eestis oli mitu kolhoosi "Rahva Võit":
Vaata ka
__DISAMBIG__
Uuemõisa raudteepeatus
Uuemõisa raudteepeatus oli raudteepeatus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Uuemõisa alevikus. Läbi Uuemõisa kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee.
Elfyn Evans
pisi|Ford Fiesta RS WRC Elfyn Rhys Evans (sündinud 28. detsembril 1988 Dolgellaus) on Suurbritannia (Walesi) rallisõitja.
Tema kaardilugeja on Scott Martin.
2014. aastast alates sõidab Evans M-Spordi (Ford) tiimis. Ta sai WRC arvestuses 2014. aastal 8. koha, 2015. aastal 7. koha, 2016. aastal 21. koha ja 2017. aastal 5. koha. Elfyn sõlmis lepingu Toyotaga et sõita 2020 aastal Toyota Yaris WRC
Tema isa Gwyndaf Evans on samuti WRC sarjas osalenud rallisõitja.
Koni tuulik
pisi|Koni tuulik 1913. aastal pisi|Koni tuulik pärast konserveerivat remonti
VGT (ettevõte)
AS VGT (Võru Gaasianalüsaatorite Tehas) oli aparaaditehas Võru maakonnas Võrus. Peale gaasianalüsaatorite tootis hoone ka teisi aparaate. Ettevõtte peakorpus on tänaseni üks Võru tuntumaid ehitisi.
Koni tuulik
Koni tuulik on tuulik Puhja aleviku idaservas.
VGT (ettevõte)
Ettevõte asutati 1959. Ettevõtte peakorpus valmis 1962.
Koni tuulik
Selle geograafilised koordinaadid on.
VGT (ettevõte)
Nõukogude ajal kandis ettevõte nime Arnold Veimeri nimeline Võru Gaasianalüsaatorite Tehas.
Koni tuulik
Lõuna-Eestis laialt levinud puidust hollandi tüüpi tuuleveski ehitas 1893. aastal Jaan Koni (1852–1912), kuna pidi seni Järvakülas majandatud Kiho talu üle andma 25-aastasele perepojale oma naise esimesest abielust.
VGT (ettevõte)
Ettevõte lõpetas tegevuse 2010.
Koni tuulik
Ehitusmeistriks oli Peter Morgen. Kaheksakandiline tüvipüramiidjas keresõrestik on kaetud laudisega, pealt laastkattega. Kere toetub madalale maakivist vundamendile. Pea on paadikujuline, tiivad on hävinud. Tuules hoidmiseks olid sabapuu kinnitamiseks ümber veski kivipostid. Jahvatusseadmeiks on olnud kaks paari kive ja sõelapüülimasin.
Veskis on jahvatatud kuni 1980. aastate lõpuni elektriajamitel servikividega, peamiselt loomajahu. Töötas terade tuulamise seade. Oma kohal on säilinud üks kahest tuuleveski-aegsest veskikivipaaridest, tuuliku peavõll, värkel, ülemine hammasratas ja pärss. Ka sõelapüülimasin on seniajani servikivi all olemas. 2005. aasta konserveeriva remondi käigus uuendati torni pehastunud laudise osad, mõned palgid ja veskipea sarikad. Kogu veski löödi üle laastukattega, mis võõbati loodusliku konservandiga.
Dublinlased
"Dublinlased" ("Dubliners") on iiri kirjaniku James Joyce'i 1914. aastal avaldatud novellikogu. Mitmed novellikogu tegelased esinevad ka Joyce'i hilisemas romaanis "Ulysses".
Novellikogus paistavad silma oskuslikult valitud olukorrad ning tegelaste elav ja ilmekas kõne, mis lubavad mitmekülgselt avada Iirimaa pealinna psühholoogilisi seisundeid kirjaniku lapsepõlve ja noorusaegadest. Kuigi kirjeldatud olukorrad on enamasti intiimsed, peegeldub neis täiel määral ka tollase Iirimaa ühiskondlik seisukord - pinged briti imperialismi ja iiri rahvusaatelise liikumise vahel, Joyce'i kodumaa katoliiklik-vanameelse elanikkonna ning selle suletusest välja kiikavate vaimuinimeste vahel.
Joyce'i suhtumine oma tegelastesse on tšehhovlik: paljusid neist kujutab ta ilmse irooniaga, see aga ei lähe üle taunivaks sarkasmiks, vaid pigem aimub selle tagant kirjaniku kaastunnet üksluisesse suletud elurutiini rõhutud kaasmaalaste vastu.
Ristlaid
pisi|Ristlaid 2022. aastal Ristlaid on 2,84 hektari suurune saar Käina lahes, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Orjaku küla alal. Saare rannajoone pikkus on 914 meetrit.
Laid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Libáň
Libáňit on esmamainitud 1340. aastal. Juba tol ajal oli Libáň linn. Libáň kaotas linnaõigused 1945. aastal, kuid sai need tagasi 26. novembril 1999.
Kollivihk
Kollivihk (ka põllupõrsas, tulupoiss) oli eesti lõikuskommetes esimene viljavihk.
Selle vihu lõikas taluperemees lõikuse alguses oma põllult, kuid võis ka olla esimene vihk mida rehte aheti, see tähendab tõsteti parsile kuivama. Oluline oli, et see vihk jääks söögilaua kohale.
Jõulude ajal võeti viljavihk maha ning tema põhjal tehti järgmise aasta kohta mitmesuguseid ennustusi. Hiiumaal oli kombeks panna vihk jõuluõhtul söögilauale ning pakkuda talle õlut ja jõulutoite. See oli aluseks, et vili järgmisel aastal hästi kasvaks. Pärast jõulupühi pandi see tagasi partele ning säilitati järgmise olevipäevani, mil vihk lõige parematele loomadele söödeti.
Saarlasõ veskijärv
Saarlasõ veskijärv (ka Saarlase veskijärv, Saarlase paisjärv, Saarlase allikajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Saarlasõ külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1100 m.
Uderna vald
Uderna vald (saksa keeles Uddern) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Kalme küla aladel.
Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alal asus Uderna mõis.
1939. aasta vallareformiga moodustati Pangodi, Uderna, Hellenurme, Kirepi, Meeri ja Kodijärve vallast Elva vald.
Maailmasõda (Niall Ferguson)
"Maailmasõda" (ingliskeelne originaalpealkiri "War of the World") on šoti päritoluga Briti ajaloolase Niall Fergusoni 2006. aastal ilmunud raamat.
Ferguson töötas raamatuga kümme aastat. See sisaldab laiahaardelist kirjeldavat analüüsi 20. sajandi vägivalla põhjustest ning näitab, kuidas majanduse muutlikkus, impeeriumide allakäik ja lagunemine ning etnilised ja rassilised konfliktid kutsuvad üheskoos esile vägivalda pogrommide, genotsiidide ja sõdadena ning kuidas koos sellega kerkivad esile psühhopaatsed diktaatorid, vägivalda õigustavad ja seadustavad narratiivid, diskursused ning institutsioonid.
Eesti keeles ilmus see kirjastuse Varrak 760-leheküljelise väljaandena 2008. aastal.
Joe Abercrombie
pisi|Joe Abercrombie Joe Abercrombie (sündinud 31. detsembril 1974) on inglise kirjanik.
Kirjutanud fantaasiaromaane.
Urvaste vald (Urvaste kihelkond)
Urvaste vald (saksa keeles Urbs) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Urvaste küla aladel.
1891 liideti Urvaste vallaga Koigu ja Truuta vald.
Adjam Kuzjajev
Adjam Kuzjajev (vene keeles Адьям Кабирович Кузяев; sündinud 6. jaanuaril 1965 Dušanbes) on Venemaa endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
Aastatel 2015–2018 oli ta klubi FC Narva Trans peatreener.
Polessk
Polessk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Polesski rajooni keskus.
Kuni 1946. aastani kandis linn saksakeelset nime Labiau.
Halliku mõis (Rapla)
Halliku mõis (saksa keeles Hallick) oli Põlli mõisa karjamõis Rapla kihelkonnas Harjumaal.
Mõõtetehnika
Mõõtetehnika on metroloogia teoreetiliste aluste rakendamine praktikas.
Mõõtetehnika valdkonda kuuluvad füüsikaliste suuruste kindlakstegemise (mõõtmise) meetodid ja vahendid. Mõõtetehnika ametlik alus on mõõteseadus.
Mõõtetehnika liigitus
Mõõtetehnika on liigitatav mõõdetava suuruse iseloomu järgi kaheks:
Elektroonne mõõtetehnika
Elektroonne mõõtetehnika on elektrooniliste vahendite kasutamisel põhinev mõõtetehnika. Suures osas on elektroonne mõõtetehnika kasutusel elektriliste suuruste (pinge, vool, elektritakistus) ja nende parameetrite (faasinihe, sagedus) mõõtmiseks. Tuntuimad elektroonsed mõõtevahendid on multimeetrid.
Levinuimad mitteelektriliste suuruste elektroonsed mõõtevahendid on temperatuuri mõõtjad (termomeetrid), (vahe)kauguse mõõtjad, kiirusmõõdikud, kellad ja taimerid (ajavahemikumõõturid).
Elektroonsed, täpsemalt küll raadioelektroonsed, on asukoha või paiknemise määramiseks kasutatavad seadmed ja süsteemid (radarid, GPS jm).
Suur osa tänapäeval kasutatavast elektroonsest mõõtetehnikast on kas digitaalse väljundiga (numbernäiduga) või põhinevad signaali digitaalseks muundamisel ja sellele järgneval numbrilisel signaalitöötlusel.
Hillar Norralt
Hillar Norralt (9. mai 1960 – 15. september 2019) oli eesti muusik.
Osalenud aastatel 1977–1990 ansamblites Vahe, Proov 583, Data, Maagia, Peegel ja P3.
Norraltil oli tugev kõrge täishääl. Tema hüüdnimi oli Papa Catnap, kuna ta innustas oma kahe poja bändi Catnap tegutsemist.
Ta suri vähki.
Isiklikku
Ta oli abielus 33 aastat. Tal on kolm poega.
Ta oskas ehitada ja oli seltskondliku iseloomuga.
Juri Svirkov
Juri Svirkov (sündinud 20. jaanuaril 1968 Babrujskis) on Valgevene endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
2011 oli ta klubi FC Narva Trans peatreener.
1996 mängis ta Valgevene jalgpallikoondises.
Martin Prokop
Martin Prokop (sündinud 4. oktoobril 1982 Jihlavas) on Tšehhi rallisõitja.
2014. aastal sõidab Prokop Jipocar Czech (Ford) tiimis. Ta sai Portugali rallil 6. koha ja on WRC arvestuses pärast 4. etappi 9. kohal.
Naise kolm eluiga
„Naise kolm eluiga“ on Austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.
Rooglaid (Undu laht)
Rooglaid on Saare maakonnas Undu lahes asuv saar (laid).
Saare koordinaadid on.
Bryan Bouffier
pisi|Bryan Bouffier Bryan Bouffier (sündinud 1. detsembril 1978) on Prantsusmaa rallisõitja.
Tema kaardilugeja on Xavier Panseri.
Ozjorsk (Kaliningradi oblast)
Ozjorsk on linn Venemaal Kaliningradi oblastis, Ozjorski rajooni keskus.
Viivi Viilmann
Viivi Viilmann (8. jaanuar 1932 Tallinn – 21. jaanuar 2022) oli Eesti kunstnike liidu liige ja kunstiteadlane.
Ozjorsk (Kaliningradi oblast)
Linn asutati aastal 1724. Linnaõigused sai aastal 1725 Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm I käest (ta oli isiklikult kohal). Kuni 1937. aastani kandis linn nime Darkehmen. Aastatel 1937–1946 kandis linn saksakeelset nime Angerapp (Angrapa jõe järgi).
Viivi Viilmann
Viivi Viilmann lõpetas Tallinna 17. Keskkooli 1951. aastal. 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud ajaloo-keeleteaduskonnas.
Aastatel 1951–1954 töötas ta Harju rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitees, seejärel 1954–1957 õpetajana ja 1957–1987 Ajaloo Instituudis.
1993. aastal sai Viivi Viilmann Eesti Kunstnike Liidu liikmeks.
Viivi Viilmann on uurinud kubismi ja konstruktivismi ilminguid Eesti kunstiajaloos, rõhuga skulptuurile. Sel teemal ilmus temalt artikleid ajakirjas Kunst.
Praŭdzinski
Praŭdzinski (transkribeerituna Pravdzinski) on alev Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis. Alevit läbib Rudzienskit Praŭdzinski turbaväljadega ühendav kitsarööpmeline raudtee. Praŭdzinski asub Pciči jõe kaldal.
Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Haridust annavad keskkool ja muusikakool.
Ajalugu
Alev tekkis 1960ndatel alevikuna turbatööstuse ehitamisel vabriku juurde. Aastal 1977 sai Praŭdzinskist alev.
Koharahu
Koharahu (ka Rohurahu) on 1,9 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 706 meetrit.
Rahu asub 700 meetrit Suur Roograhust lõunas. Rahu on ovaalse kujuga ja liivase pinnamoega. Rahul kasvab rohttaimestik.
Fannini maakond (Georgia)
thumb|Endine Fannini maakonna kohtumaja Fannini maakond (Fannin County) on maakond USA-s Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Blue Ridge.
Maakonna pindala on 1014 km², millest 15 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 682. Aastal 2000 oli elanike arv 19 798.
Ajalugu
Fannini maakond moodustati 21. jaanuaril 1854 106. Georgia maakonnana Gilmeri ja Unioni maakonna osadest. Maakond sai nime väejuht James Fannini järgi, kes hukkus Texase revolutsioonis.
Vjatšeslav Bulavin
Vjatšeslav Bulavin (sündinud 18. aprillil 1946 Kaasanis) on Venemaa endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
Albertina
pisi|Albertina muuseum pisi|Albertina muuseum Albertina on Viini siselinnas (Innere Stadt) asuv kunstimuuseum, millel on üks suurimaid graafilise kunsti kogusid maailmas.
Oa tänava ühishauad Tartus
Oa tänava ühishauad Tartus on 2021. aastal Supilinnas päästekaevamiste käigus tuvastatud neli ühishauda, mis paiknesid Oa tänava all maapõues. Haudade leiukoht asub keskaegsest linnamüürist ligikaudu 200 meetri kaugusel, täpsemalt maja lähedal aadressil Oa tänav 1. Matmispaiga leiuaines, luustike vigastused ja matmisviis viitavad kõik 1704. aastal Tartu piiramisel langenud sõduritele. Tegemist on kõige suurema Põhjasõja-aegse sõdurite matmispaigaga nii Eestis kui ka Baltikumis.
Eestist on tuvastatud lisaks Oa tänava matustele ka väiksemaid Põhjasõja-aegseid matuseid. Näiteks võib tuua Tartu Püha Maarja kirikaiast välja tulnud kolmikmatuse ja Kalevi 25 krundilt välja kaevatud matmispaiga.
Taust
Esimesed sammud Tartut vallutamiseks juhtusid 1704 aasta aprillis, kui tsaar Peeter I käskis Vene vägedel blokeerida Narva jõe suudme, et takistada kaitsjate laevade ligipääsu Peipsi järvele. Rootslaste laevastik oleks vastasel juhul saanud ründajaid selja tagant tabada või rünnata nende ühendusteid. Kindral Werdeni juhtimisel maabus 4. mail Emajõe suudmesse 7000 meest koos 18 suurtükiga. Rootsi väed aimasid, et venelased ründavad Tartut suvel. Juba aprilli alguses üritati alustada Peipsi järvele sõjalaevade viimist, et järvel oleks sõjaoperatsioonide ajaks laevastik olemas. Lõpuks asus laevastik teele alles 3. mail ja sellele olulisele sündmusele eelnevat õhtut on kirjeldatud järgnevalt: "'Õhtul enne teeleminekut vastu 3. maid andis kapten Löschern von Hertzfelt lipulaeval Carolus banketi oma sõpradele ja garnisoni ohvitseridele. Öö läbi käis kõva jooming ja prassimine, puhuti trompeteid ja mängiti timpanitel, mida saatis peaaegu lakkamatu tulistamine nii suurtükkidest kui ka käsitulirelvadest. Kogu see kära pidi paratamatult ka venelaste kõrvu ulatuma ning võimaldas neil rootslaste tulekuks valmistuda.'"Aimu saanud rootslaste tulekust, hakkasid venelased Emajõge tõkestama. Kastre lähistel ehitasid Vene sõdurid ühest kaldast teiseni ulatuva tõkke, mis sulges rootslastele läbipääsu. Kiirest voolust võetud ja kitsas Emajões lõksus olevad rootslaste 13 laeva sõitsid täiskäigul venelaste lõksu ja langesid raske tule alla. Lahing kaldal olevate jalaväelaste ja Rootsi laevade vahel kestis kolm tundi ning lõpetavaks sündmuseks sai lipulaeva Caroluse õhkulaskmine selle kapteni von Hertzfelti poolt. 12 laeva langes venelaste kätte ja neid hakati kasutama nii Tartu kui ka Narva piiramisel varustuslaevadena.
Juba kuu pärast olid esimesed Vene väed Tartu linnamüüride taga. Tartu komandant Carl Gustaf Skytte organiseeris sobivas vanuses linnakodanikud ja garnisoni positsioonidele. Siinkohal tuleks välja tuua Jakobi väravatest kuni Saksa väravateni jooksvat lõiku, mida pidi oli järjest positsioneeritud Tartu maapataljon, Põltsamaa pataljon ja Nõo pataljon. Need suurel määral kohalikest koosnevad pataljonid olid asetatud sektoritesse, kus ainsaks kaitserajatiseks oli vaid keskaegne linnamüür. Põltsamaa pataljoni sektorit tabasid hävitavalt piiramise esimesed kahurikuulid 11. juunil. Nimelt hävines Vene värav, mida hakati kompenseerima mullast kuhjatud ja kuue suurtükiga varustatud kaitserajatisega. Jätkus venelaste suurtüki tuli, mis suurel määral tabas siiski vaid hästi kindlustatud kohtasid.
Näilise seisaku murdis 3. juulil tsaar Peeter I saabumine, kes pööras tähelepanu Emajõega külgnevale müürilõigule, mis tsaari sõnul "ise ootas mahalangemist". Algas mürskudega otsustava tormijooksu ettevalmistamine, mille tulemusel hävitati 7.–13. juulil linnamüür Piinatornist kuni Vene väravateni. Tormijooksu algust planeeriti soisest Ülejõe piirkonnast läbi mainitud müüriava. 13. juulil kell seitse lasti esimesed lasud rootslaste musketitest, kes arvasid nägevat tormijooksuks kogunevaid Vene sõdureid. Tormijooksu siiski venelastel planeeritud polnud, aga rootslaste vasturünnaku tõttu ei jäänud neil muud üle kui seda kohe alustada. Tulevahetus muutus õhtu kulgedes igas mõttes tulisemaks. Nimelt olid Rootsi musketäride relvad niivõrd üle kuumenenud, et neid hakati jahutama Vene värava kraavidest toodud mudaga. Venelased pressisid arvulise ülekaaluga Rootsi sõduritest läbi Vene värava ette rajatud mullakonstruktsioonini, millel asetsenud suurtükid pöörati nüüd kaitsjate poole. Seda edu nähes saatis Vene vägede juhataja kindralfeldmarssal Šeremetjev värskeid lisavägesid 5000 mehe ulatuses. Sissemurdmise asukoht on 2021. aastal välja tulnud matmispaigale suhteliselt lähedal, mistõttu ühe teooria järgi võib olla tegemist just tormijooksul langenud sõduritega.
Arheoloogilised päästekaevamised 2021. aastal
2021. aasta aprillis hakati Oa tänavat rekonstrueerima. Tööde käigus panid töömehed maasse kaableid ja trasse, mille kraavide kaevamiste käigus hakkas päevavalgele tulema tumedat orgaanikarikast pinnast ning inimsäilmed. Kohusetundlikult võeti ühendust arheoloogidega, kes edasistel kaevamistel silma peal hoidsid ja arheoloogilist materjali dokumenteerid. Kaevamisi juhendanud arheoloog Martin Malvele tekitas muret fakt, et kõik neli ühishauda olid aga varasemate ehitustööde käigus ignoreeritud ja seetõttu ka osaliselt lõhutud.
Matused
Kaevamiste käigus tuvastati neli ühishauda, kaheksa üksikmatust ja kaks kaksikmatust. Matused olid suurel määral korrapäratud ja segamini. Kiiruga ja hooletu matmise vajaduse võis tingida laipade kiire lagunemine soojade ilmadega ja ka fakt, et järsult suri palju inimesi ära, keda oli vaja maha matta.
Ühishaud 1
Esimene ühishaud tuli välja juba enne arheoloogide kohaletulekut, mistõttu oli see kopaga kaevamisest kahjustada saanud. Kokku tuvastati 8 lõhutud luustikku, mis olid üksteise peale risti-rästi maetud. Sellest ühishauast esemeid ei tuvastatud.
Ühishaud 2
Teisest ühishauast leiti 16 skeletti või osaliselt säilinud skeletti. Sarnaselt esimesele hauale olid siinsed surnud asetatud samuti risti-rästi. Hauast tuvastati kuus õigeusu ihuristi, mis viitab suure tõenäosusega Vene sõduritele.
Ühishaud 3
Ühishaudadest suurim oli kolmas, kus oli 44 risti-rästi asetatud surnukeha. Hauast leiti kaevamiste käigus mitmeid esemeid, mille hulgas oli üks südasõlg, paar Rootsi ööri ja ka õigeusu ripats. Linnakalmistutelt leitavad südasõled viitavad kohalikule päritolule, aga õigeusu ripats Vene sõduritele, mistõttu on seda hauda tõlgendatud kui segahauda. Tartu piiramise ajal langes kunagiste Vene väravate ja praeguses ülikooli botaanikaaias olevat piirkonda kaitsev eestlastest koosnev Põltsamaa pataljon, kelle võitlejate säilmed võidi matta just sellesse hauda.
Ühishaud 4
Neljandasse ühishauda oli asetatud 10 surnut. Siinsed langenud olid asetatud korrapäraselt ühte ritta üksteise peale. Suurem osa olid asetatud selili-siruli asendisse kuid kaks lamasid kõhuli. Siit ühishauast esemeid ei leitud.
Üksikhauad ja topelthauad
Ühishaudadest eraldi leiti ka kaheksa üksikhauda ja kaks kaksikhauda. Üksikhaudadesse asetatud surnute pead olid suunatud erinevate ilmakaarte suunas ja nad olid maetud selili-siruli asendis. Esimese kaksikhaua surnud olid maetud selili-siruli asendis üksteise kõrvale ja teise haua surnud olid asetatud samas asendis üksteise peale. Üksikhauad kuuluvad ühe tõlgenduse järgi ohvitseridele, keda maeti kõrgema auastme tõttu tavasõduritest eraldi, kuid seda on kaasapandud esemete puudumise tõttu äärmiselt keeruline kinnitada.
Sõdurite säilmed
Langenud olid kõik mehed vanuses (mõne erandiga) 17–25 aastat. Sõduritelt tuvastati vaid surmavaid ja paranemata patoloogiaid, mis viitavad silmapilksele surmale lahinguväljal või peatsele surmale pärast lahingut. Enamik sõdureid oli surnud kuulihaavadesse, mistõttu esines mitmeid kahuri- ja püssikuulide poolt purustatud luid. Mitme surnu puhul oli võimalik täheldada veel pliikuule ka toruluude ja koljude seest.
Onseepkans
Onseepkans on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Onseepkans asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres. Onseepkansis on piiripunkt.
Onseepkans on asutatud 1916. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Onseepkansi elanikest värvilisi 78,13%, mustanahalisi aafriklasi 18,95%, valgeid 1,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,02% inimesi, tsvana keelt 12,92%, sotho keelt 0,57%, inglise keelt 0,57% ja viipekeelt 0,38%.
Ivan Bakanov
Ivan Bakanov (ukraina keeles Іван Геннадійович Баканов Ivan Gennadijovõtš Bakanov; sündinud 2. mail 1975 Krõvõi Rigis) on Ukraina ärimees, oli alates 29. augustist 2019 kuni 17. juulini 2022 Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) ülem.
Äri ja poliitika
Juhtis varem produktsioonifirmat Studija Kvartal-95, erakonda Rahva Teener ja Volodõmõr Zelenskõi presidendivalimiste kampaaniat.
Veealune kanjon
pisi|[[Kongo jõgi|Kongo jõe kanjon Aafrika läänerannikul]] Veealune kanjon on maailmamere põhjas olev suhteliselt pikk, kitsas ja sügav negatiivne pinnavorm.
Enamus veealuseid kanjoneid asub mandrilava nõlval, aga mitte kõik. Neid leidub näiteks ookeani keskahelike nõlvadel. Osa kanjoneid jätkub nõlva jalamilt ookeani põhjas sadade kilomeetrite ulatuses. Mõnedki veealused kanjonid lõpevad mäe jalamile jõudnuna 2–4 km sügavusel lehvikja uhtkoonusega, mille raadius on kuni 300–350 km.
Enamik veealuseid kanjoneid on tektoonilise tekkega, aga neid on kujundanud ka maalihked, suspensioonivoolud ja maailmamere madalama taseme ajal toimunud jõeuuristus.
Veealustes kanjonites on aeg-ajalt tugevaid hoovusi. Nende kaudu liigub sügavamale suur osa merepõhja langenud pudedaid setteid.
Kõige varasemad teadaolevad veealused kanjonid pärinevad neoproterosoikumist.
Maailma kõige pikema veealuse kanjoni on uuristanud Kongo jõgi. See kanjon on 800 km pikk ja 1200 m sügav. Jääajal, kui maailmamere tase oli palju madalam kui tänapäeval, ulatus Kongo märksa kaugemale merre kui tänapäeval.
Vehmer
Vehmer on põline härja rakendi veopuu, mis on tagaosas hargikujuline. Vehmri eesotsas paiknes risti vehmripulk, mille külge kinnitati paarishärgade ike tugeva nahkrihma ehk rahke abil. Vehmri asemel kasutati mõnel pool ka eesotas kokku seotud või tugeva pulgaga ühendatud aisu.
Oru linnaosa
Oru on Kohtla-Järve lahuslinnaosa, mida ümbritseb Toila vald. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Oru linnaosas 1266 inimest. Eestlasi oli neist 205 (16,2%). Arvestuslik elanike arv oli 1. jaanuari 2010 seisuga 1415.
Asula põhjapiirile jääb Tallinna–Narva raudtee koos Oru raudteejaamaga.
Orul asus Оru turbakombinaat (J. Anveldi nimeline Oru Turbakombinaat), Eesti NSV suurimaid turbatööstusettevõtteid, mis pankrotistus 1996. aastal. Turbakombinaati hakati rajama 1958, kombinaadi briketitehase I ehitusjärk käivitati 1964. aastal, II ehitusjärk 1969. aastal, põhitoodang oli turbabrikett (tootmisvõimsus 250 000 tonni, 1970. aastatel ja 150 000 tonni aastas, 1990. aastad) ning alus- ja väetusturvas (25 000 t), kõrvaltoodang mitmesugune laiatarbekaup. Turvast võeti Puhatu soostikku kuuluvast Оru soost.
Volodõmõr Kilikevitš
Volodõmõr Kilikevitš (ukraina keeles Володимир Володимирович Кілікевич; sündinud 30. novembril 1983 Ždanovis) on Ukraina jalgpallur.
Aastal 2015 mängis ta klubis FC Narva Trans.
Rünnak (ettevõte)
Jalanõudetööstus Rünnak oli Tallinna ettevõte, mis tootis jalanõusid. Ettevõte tegutses 1933–1947.
Nimed:
Inglise kortel
pisi|Vasest mõõdunõud, vasakul 1 inglise kortel ja paremal 1/2 inglise kortlit Inglise kortel on vanaaegne mahumõõt.
1 inglise kortel on võrdne veerandi pindiga ehk 0,142 liitriga.
Reaalaja operatsioonisüsteem
Reaalaja operatsioonisüsteem (RTOS) on reaalajaliste rakenduste kasutamiseks välja töötatud operatsioonisüsteem. Neid kasutatakse reaalajasüsteemides.
Reaalaja operatsioonisüsteemide võtmetunnuseks on rakenduste nõuete vastuvõtmisele ja täitmisele kuluva aja, kosteaja, pidevus ja ennustatavus. Reaalaja operatsioonisüsteemid jagunevad rangeteks ning nõrkadeks reaalaja operatsioonisüsteemideks. Range reaalaja operatsioonisüsteem on pidevam ja paremini ennustatava ajalise kasutusega kui nõrk reaalaja operatsioonisüsteem. Reaalaja operatsioonisüsteem, mis enamasti või tavaliselt suudab täita tähtaegu on nõrk reaalaja operatsioonisüsteem. Kui süsteem suudab tähtaegu alati deterministlikult täita on tegemist range süsteemiga. Põhiline disainiprobleem ei ole mitte kõrge läbilaskevõime vaid tagatud nõrk või range jõudluskategooria.
Reaalaja operatsioonisüsteemide tähtsaks osaks on ressursijaotusega tegelev arenenud plaanurid. Paindlik ja keeruline plaanur lubab küll erinevamate prioriteetidega rakenduste hulka, aga reaalaja operatsioonisüsteemid on enamasti pühendatud kitsamale kasutusvaldkonnale. Võtmetegurid on katkestuste ja lõimevahetuse minimaalne latents. Reaalaja operatsioonisüsteemi puhul väärtustatakse rohkem kui kiirelt ja etteaimatavalt see suudab reageerida, mitte see kui palju tööd ajaühikus ära tehakse.
Disainifilosoofia
Levinumad disainid on järgmised:
Aega jagavad disainid aktiveerivad tegumeid tihemini kui rangelt vaja oleks, aga meed annavad ladusama multitegumtöö, tekitades illusiooni, et protsess või kasutaja kasutab arvutit üksi.
Vanad protsessorid vajasid tegumi vahetamiseks palju tsükleid, mille ajal protsessor ei saanud midagi kasulikku teha. Näiteks 20 MHz 68000 protsessoril (tavaline 1980. aastate lõpus) kulus tegumi vahetamiseks umbes 20 mikrosekundit. 2008. aastast pärit 100 MHz ARM-iga protsessoril kulub selleks alla 3 mikrosekundi. Sel põhjusel üritasid varajased operatsioonisüsteemid suurendada kiirust vahetades tegumeid võimalikult harva.
Ressursijaotus
Tavaliselt on protsessidel kolm staatust: Enamus protsessid on suurema osa ajast blokeeritud või täitmiseks valmis, sest enamasti saab samal ajal ühe protsessori peal töötada ainult üks tegum. Järjekorras ootavate protsesside arv võib olla väga erinev, ning sõltub töötavate tegumite hulgast ja süsteemi kasutatavast plaanurist.
Katkestuste ajutine väljalülitamine
Tavalised operatsioonisüsteemid ei luba kasutaja programmidel katkestusi välja lülitada, sest niiviisi võiks kasutaja programm kontrollida protsessorit nii kaua kui tahab. Modernsed protsessorid ei luba kasutaja programmidel katkestusi keelata, sest sellist kontrolli peetakse võtmetähtsusega operatsioonisüsteemi ressursiks. Paljud manussüsteemid ja reaalaja operatsioonisüsteemid, lubavad kõigil programmidel tuuma õigustes töötada, et tagada suurem süsteemikutse efektiivsus, ning lubada suuremat kontrolli riistvara üle.
Kui tegum töötab tuuma õigustes ühe protsessoriga süsteemis ja omab õigust katkestusi keelata, on nende väljalülitamine tihti parim (väikseima kuluga) lahendus takistamaks samaaegseid ligipääsemisi jagatud ressursile. Keelatud katkestustega ajal on protsessil eksklusiivne õigus protsessorile, sest mitte ükski teine tegum ega katkestus ei saa käivituda, seeläbi on kriitiline osa kaitstud. Kui tegum lõpetab kriitilise töö, peab ta katkestused uuesti sisse lülitama. Kui ootel oli katkestusi siis need käivituvad seejärel. Ajutiselt katkestuste keelamist peaks kasutama ainult siis kui kõige pikem tee läbi kriitilise osa võtab vähem aega kui maksimaalne katkestuse latents. Seda viisi kasutatakse enamasti siis, kui kriitiline kood on mõne masinkäsu pikkune ega sisalda tsükleid. Näiteks on see ideaalne kaitsmaks riistvara seadeid muutvaid registreid nende muutmise ajal.
Binaarne semafor
Kui kriitiline kood on pikem kui mõni rida koodi või sisaldab tsükleid, peab reaalaja operatsioonisüsteem kasutusele võtma tavalistes operatsioonisüsteemides kasutatavad lahendused.
Binaarne semafor on lukus lahti või lukus. Kui see on lukus peab tegum ootama kuni see lukust lahti võetakse. Semoforidel on ka hulk teada olevaid probleeme – näiteks õiguste ümberpöördumine ja ummik.
Sõnumite saatmine
Veel üks viis ressursside jagamiseks tegumite vahel, on organiseeritud sõnumite saatmise skeem. Sellises raamistikus omab ainult üks tegum otseselt ressurssi. Kui teine protsess tahab juurdepääsu ressursile saadab ta sõnumi haldavale protsessile. Kuigi nende reaalajaline käitumine on halvem kui semaforisüsteemidel, õnnestub lihtsatel sõnumeid saatvatel süsteemidel võidelda paremini ummikute vastu.
Holland 2018. aasta taliolümpiamängudel
Holland osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 33 sportlasega, kes võistlesid 4 spordialal.
Reaalaja operatsioonisüsteem
Katkestuste juhtija ja plaanur
Kuna katkestuste juhtija plokid on kõige kõrgema prioriteediga jooksev tegum ja reaalajasüsteemide lõime vahetuse aega hoitakse minimaalsena, on katkestuste kood võimalikult lühike. Enamasti katkestuse kood lihtsalt teadvustab katkestuse toimumist ja paneb vastava riistvaralise töö madalama prioriteediga juhtprogrammile, näiteks lukustades semafori lahti või saates teate. Tavaliselt pakuvad plaanurid viisi, kuidas katkestuse seest tegumeid lahti lukustada.
Holland 2018. aasta taliolümpiamängudel
Hollandile tõid olümpiakulla kiiruisutajad Kjeld Nuis (2 korda), Carlijn Achtereekte, Ireen Wust, Sven Kramer, Jorien ter Mors ja Esmee Visser ning lühirajauisutaja Suzanne Schulting.
Reaalaja operatsioonisüsteem
Mäluhaldus
Mäluhaldus on reaalaja operatsioonisüsteemis palju tähtsamal kohal kui tavalistes operatsioonisüsteemides. Mälu eraldamise kiirus on väga tähtis. Tavalised mäluhaldus süsteemid otsivad vaba mäluosa teadmata pikkusega ahelloendist. Reaalaja operatsioonisüsteemi vaatepunktist on see lubamatu, sest mälu eraldamine peab toimuma kindla aja jooksul. Reaalaja operatsioonisüsteemides kasutatakse seetõttu lihtsamaid ja kiiremaid algoritme, mis on vähem efektiivsed.
Paskarahu
Paskarahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu küla alal Tagalahes asuv 1,49 hektari suurune saar (rahu); üks ja suurim Paskarahudest. Rahu rannajoone pikkus on 531 meetrit, see kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on. Rahu asub Suur Roograhust 800 meetrit kirdes. Rahu on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Ostrowiec Świętokrzyski
Ostrowiec Świętokrzyski on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Ostrowiec Świętokrzyski maakonna halduskeskus. Ostrowiec Świętokrzyski asub Kielcest umbes 52 km idas.
Ostrowiec Świętokrzyski on oluline tööstuskeskus.
Ostrowiec Świętokrzyski on asutatud 1597. aastal, linnaõigused sai 1613. aastal.
Alatskivi vald (Kodavere kihelkond)
Alatskivi vald (saksa keeles Allatzkiwwi) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vallamaja asus Lahepera külas.
Valla alal asus Alatskivi mõis.
Fallais' linnus
Fallais' loss (prantsuse Château de Fallais) on keskaegne loss Belgias Liège'i provintsis Braives'i vallas Fallais's.
Eraomanduses olev loss on arhitektuurimälestistena kaitse all alates 1988. aastast.
Beotukid
pisi|Beotukke kujutav muuseumieksponaat pisi|Beotukkide asuala Atlandi-Kanadas Beotukid olid Newfoundlandi saarel elanud indiaani põlisasunikest kütid-korilased. Umbes 1. aastatuhandel pKr rändasid nende eelkäijad Labradori aladelt Kanada kõige idapoolsemale saarele. Nende kultuur kujunes välja 16. sajandi alguseks. Tänaseks on nad koos oma beotuki keelega välja surnud.
Kontakt eurooplastega
Alates 1497. aastast, Inglise krooni egiidi all seilava itaallase John Caboti saabumisega, tekkis saareelanikel laineteviisi kontakte Euroopa maadeavastajatega.
Erinevatalt teistest põlisameeriklastest vältisid beotukid otsest kontakti, liikudes ümberasujate eest sisemaale. Konkurents käis hülge-, lõhe- ja linnupüügi pärast.
Liivimaa küünar
Liivimaa küünar on vanaaegne pikkusmõõt.
Stockholmi Majandusülikool
Ülikoolis õpib umbes 1900 üliõpilast.
1993. aastal avas ülikool üksuse Riias (Stockholm School of Economics in Riga) ning 1997. aastal Peterburis ja Moskvas (Stockholm School of Economics in Russia).
Kris Meeke
pisi|Kris Meeke pisi|Citroën DS3 WRC Kris Meeke (sündinud 2. juulil 1979) on Suurbritannia rallisõitja.
Tema kaardilugeja on 2019. aastal Sebastian Marshall.
2013–2018 sõitis Meeke Citroëni tiimis. Edukaim hooaeg oli 2015, mille lõpetas viiendal kohal. On karjääri jooksul võitnud 5 rallit, viimati 2017. aasta Kataloonia ralli. Nende 5 võidu puhul oli ta kaardilugejaks Paul Nagle.
ÜRO vaatlusmissioon Libeerias
ÜRO vaatlusmissioon Libeerias (UNOMIL) oli ÜRO rahuvalvemissioon Libeerias. See asutati resolutsiooniga 866 (1993) ja selle peakontor asus Monrovias.