cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Türi kirik
Arhitektuur
Pikihoone võlve toetavad seinakonsoolid, mille ekspressiivsus on muljetavaldav. Üks konsool kujutab meest, kellel on peas keskaegses kunstis sageli juudi karakteritele viitav müts. Teisel konsoolil sulavad üheks kaks profiilis nägu. Nii on ikonograafiliselt tegemist Juuda suudluse markeerimisega. Samas on konsoolide maskpäid seostatud ka viimse kohtupäeva sümboolikaga. vasakul|pisi|Türi kiriku lääneportaal Türi kirikule on iseloomulik ka piirkonna mõistes rikkalik välisdekoor, näiteks kooriviilul loob dekoratiivset pidulikkust haruldane ehisraamistik, kahte teravkaarset petikut kaunistab siirumotiiv. Tellistest ehitatud lääneviilus on valgepõhjaga hiiglaslik süvendrist, mis on hiljem lisatud torni varjul. Altariruumi idaviilul paiknevat teravkaarsetest niššide ja sõõrpetikute paigutust on võrreldud klassikalise gooti akna raidraamistikuga, sellel on sarnasusi ka Riia toomkiriku loodekabeliga, mistõttu võib oletada mõni Türi kiriku ehituse juures olnud meistritest pärines Riiast. Türi kirikul on kaks raidportaali, üks kaheastmeline ja teravkaarne portaal traditsiooniliselt lääneseinas, sellal kui lõunaseina portaal on tavatult kaunimalt kujundatud, muutes selle siinses piirkonnas erandlikuks gooti portaaliks. Lõunaportaal on paigutatud ehisseina, sellel on kaheastmeline palend ja lame teravkaar. Palendsambaid kaunistavad tüvesevõrud, kapiteelil näeme tõetruud lehestikumotiivi ja inimpead. Seejuures kordab taoline dekoor Viljandi ordulinnuse ristikäigu kapiteele. Lääneportaali kojal on ümar kolmikkaarne aken. pisi|Türi kiriku lõunaportaal Keskaegsele kirikule lisati 1867. aastal arhitekt J. G. Mühlhauseni projekteeritud läänetorn, mida iseloomustavad uusgooti vormid ja lopsakas liigendus. Siseportaali kohal on tornilisamist meenutav tekstitahvel. Tornikiiver sai 1944. aastal mürsutabamuse, lisaks sai kannatada torni lõuna- ja idakülgede kiviosa. Purustatud torn taastati 1960. aastal. Torni tipus on roheliste ja punaste sabasulgedega kukk, mida peetakse Eesti ainsaks värviliseks tornikukeks.
Kunstiväärtused
Türi kiriku hinnalisim interjöörielement on legendaarse barokse puunikerdaja Christian Ackermanni altarisein (1693. aastast). Altariseina raamivad külgedel Moosese ja Ristija Johannese skulptuurid, mida peetakse Eesti barokk-plastika paremiku hulka kuuluvaks. Kaheastmelist altariseina kaunistab lisaks mahlakas akantusedekoor.
Palmikdekooriga hilisrenessanslik kantsel pärineb 1630. aastatest ning see on üsna halvas seisukorras, enamik rinnatisel paiknevaid figuure on kaotanud oma atribuudid.
2010. aastal tellis kirikukogudus Saksamaalt uue 600 kilo kaaluva pronksist kirikukella, sest eelmine oli pragunenud ja kaotanud kõla. Tellitud kell on lisaks Türi kiriku tornis olnud palju väiksemale kellale, mida ei kasutatud. Uus kell heliseb automaatika abil igal täistunnil ja kiriklike talituste puhul saab kuulda kahe kellaga kellamängu.
Düünapoisid
Düünapoisid (ka düünipoisid) oli aastatel 1910–1914 Tallinnas Tondi juures liivaluidetel ehk düünidel sporti teinud noorterühm, kelle seast sirgus hiljem mitu elukutselist sportlast. Düünapoisid olid näiteks Jüri Lossmann, Aleksander Klumberg ja Anton Ohaka.
Enamik düünapoisse võistles kergejõustikualadel. Eriliselt väärtustati 800 meetri jooksu võitjat, keda premeeriti kullassepaõpilase Jüri Lossmanni tehtud plekkpeekriga (nn Tondi pokaal).
Ravimimürgistus
Ravimimürgistus ehk mürgistus ravimitega ehk ravimite liigannustamine (intoxicatio medicamentis) ehk üledoos on osadel loomadel (sh inimesel) nii legaalsete kui ka illegaalsete humaan- või veterinaarravimite manustamise tõttu tekkida võivate mürgistusseisundite koondnimetus.
Ravimimürgistuse põhjustanud ravimi toimemehhanismid ja ebasoodsa seisundi teke võib erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti ning oleneda ka manustatud ravimi toimeainest ja kogustest.
Ülekantud tähenduses võidakse ravimimürgistusena mõista ka oma keha mürgitamist ravimitega.
Inimestel
Ravimimürgistus võib olla nii tahtlikult esile kutsuda püütud (tahtlik enesekahjustus rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis jaotis X64 tahtlik enesemürgistus muude ja täpsustamata rohtude, ravimite ning bioloogiliste ainetega ja nende toime [X60]- [X64]) või ka ettevaatamatusest põhjustatud õnnetusjuhtum (harilikult väikelastel).
Ravimimürgistuse hulka arvatakse ka eksikombel vale aine andmise või võtmise tagajärg.
Kodeerimine
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis klassifitseeritakse mürgistused ravimitega alampeatükis T36-T50 Mürgistused rohtude, ravimite ja bioloogiliste ainetega (intoxicatio remediis, medicamentis et substantiis biologicis):
Mürgistused rohtude, ravimite ja bioloogiliste ainetega (RHK-10 jaotistena)
Kodeerimisel arvatakse välja
Ravimimürgistuse esmaabi
Ravimimürgistuse kahtluse või tegeliku ravimimürgistuse korral tuleks kannatanul ja/või tema lähedastel (ka saatjatel) helistada võimaluse korral kas mürgistusteabekeskusse v, hädaabinumbril 112 (Euroopa hädaabinumber) ja kutsuda kiirabi või pöörduda erakorralise meditsiini osakonda.
Senat
pisi| Rooma senat [[Cicero ja Catilina ajal. Cesare Maccari fresko (1889)]]
Rooma senat (Senatus Romanus) oli Vana-Rooma poliitiline institutsioon, mis rajati varsti pärast Rooma linna asutamist, asutamisajaks loetakse traditsiooniliselt aastat 753 eKr. Rooma senat oli püsivaim poliitiline institutsioon Rooma riigis, elades üle kuningate kukutamise aastal 509 eKr, vabariigi kukutamise 1. sajandil eKr, Rooma riigi kaheks jagamise 395. aastal ja Lääne-Rooma keisririigi lõpu 476. aastal. Senati tähtsus ja mõjuvõim erinesid erinevatel ajajärkudel.
Rahu tänav (Tartu)
Rahu tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav algab Aardla tänavalt (Vasara tänava kohal) ja lõpeb Võru tänaval, olles seejuures 320 meetri pikkune.
Koit (laev 1942)
Koit oli aurulaev, mida kasutati Eestis kaubalaevana ja hiljem õppelaevana.
Kaubalaevana
Kaubaaurik ehitati 1942. aastal Taanis. Laeval oli kaks lastiruumi.
Kuni 1971. aastani oli laeva nimi Verhojansk ja Eesti Merelaevandus kasutas seda kaubalaevana. Kodusadam oli Tallinn. Laev tühimassiga 2200 t võis peale võtta 3900 t lasti.
See oli viimane Eesti NSV-s kasutatud söeküttega aurulaev.
Õppelaevana
Seoses vana laeva "Läänemaa" kasutuselt kõrvaldamisega 1971. aastal loovutas Eesti Merelaevandus "Koidu" Eesti NSV Vetelpäästeühingule õppelaevaks. Alates 1971. aastast seisis laev Lahesuu sadama kaugemas sopis Paljassaare tee 6.
Laeval tegutses ka Eesti Noorte Mereklubi, kus olid laevajuhtide, mehaanikute (motoristide), laevamudelismi, veemotospordi ja paljud muud noorte huviringid.
Kapten oli Tõnu Meltsas.
Laev kõrvaldati kasutusest 1980. aastal, kui võeti kasutusele uus õppelaev "Tallinn".
Kapillaar
Kapillaar on väga väikese läbimõõduga torukujuline tühemik mingis aines.
Kaspar Aus
Kaspar Aus (sündinud 26. märtsil 1985) on Eestist pärit koreograaf ja kunstnik.
Väimela põllumajandustehnikum
Väimela põllumajandustehnikum oli kool (tehnikum) Võru maakonnas Väimela asulas. 1999 liitusid Väimela põllumajandustehnikum ja Võru tööstustehnikum ning kahe kooli baasil asutati Võrumaa kutsehariduskeskuseks.
Karu (perekonnanimi)
Karu on eesti perekonnanimi.
Väimela põllumajandustehnikum
Kool asutati 1922 nime all Väimela põllutöökool. 1927 avati kooli juures karjatalitajate klass.
1964. aastal liideti tehnikum ja Väimela sovhoos Väimela näidissovhoostehnikumiks. Näidissovhoostehnikumis tegeleti peamiselt tõuveise- ja seakasvatuse ning sordiseemnekasvatusega. Majandile kuulus 6364 hektarit maad, millest põllumaad moodustasid 4134 hektarit ja metsamaad 1334 hektarit. Tehnikumi juures töötas ka kunstliku seemenduse jaam, jõupärilikkuse katsejaam ja Võru Riiklik Sordikatsepunkt. Aastaks 1976 oli koolis õpilasi 772.
Karu (perekonnanimi)
Karu on ka praegu Eestis levinud perekonnanimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karu 796 mehel ja 879 naisel. Perekonnanimede levikult on Karu 22. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,93.
Edelschrott
Edelschrott on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas.
Aasta lind (Tšehhi)
Tšehhis korraldab aasta linnu (Pták roku) valimist Tšehhi Ornitoloogia Selts (Česká společnost ornitologická).
Aasta lindu valitakse alates 1992. aastast.
Tšehhi aasta linnud
pisi|[[Suitsupääsuke oli esimene Tšehhi aasta lind]]
Cooperi maakond
Cooperi maakond (Cooper County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Boonville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1818. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 601.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Geldėnai
Geldėnai (žemaidi Geldienā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.
Külla jäävad muinsuskaitsealused Geldėnai muinaskalmed. Suur osa kalmete alast on pikka aega jäänud põldude alla.
Lena Philipsson
pisi|Lena Philipsson Lena Philipsson (kodanikunimega Maria Magdalena Filipsson; sündinud 19. jaanuaril 1966 Vetlandas) on rootsi laulja.
Ta esindas Rootsit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis lauluga "It Hurts", saades finaalis 170 punktiga viienda koha.
Eesti Panga president
Eesti Panga president on Eesti Panga juhatuse esimees. Eesti Panga presidendi nimetab seitsmeks aastaks ametisse Eesti president Eesti Panga nõukogu heakskiidul.
Zadžaal
pisi|Illustratsioon zadžaalivormis villancicost, skeem on AA bb aa AA jne (cc aa AA ...) pisi|Sõna zaǧal hääldus Zadžaal (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia muwaxaha ehk muwaššaḥ Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant.
Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse granada lauluks.
Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh cantiga ' sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes villancico 'des.
Päritolu
Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda muwaxaha). Araabiakeelse muwaxaha viimases stroofis jarcha ' s luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, jarcha ' st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest.
Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud villancico ja cantiga de amigo.
Struktuur
Muwaxaha hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme.
Stiil
Vastandina muwaxaha ' le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud jarcha, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus.
Kai Tafenau
Kai Tafenau (sündinud 13. augustil 1975) on eesti klassikaline filoloog, keeleteadlane ja tõlkija.
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Loomaarstide Ühing (lühend ELÜ) on Eestis tegutsev ühing.
Kai Tafenau
Kai Tafenau lõpetas Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia bakalaureuseõppe 1997. aastal ja magistriõppe 2000. aastal. 2002. aastal kaitses ta kutsemagistri kraadi kirjaliku tõlke alal, 2011. aastal doktorikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal väitekirjaga "Uue Testamendi tõlkimisest Rootsi ajal: käsikirjad, tõlkijad ja eesti kirjakeel".
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Loomaarstide Ühingu ajalugu ulatub aastasse 1920, mil asutati Eesti Loomaarstide Selts. Aastal 1927 sai nimeks Eesti Loomaarstide Ühing. Aastal 1940 ELÜ tegevus lõpetati, jätkas varasemat tööd 1945. aastal asutatud Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis (lühend: EVÜR), mis tegutses aastani 1990. Eestis taasasutati Eesti Loomaarstide Ühing aastal 1988 (teistel andmetel 1989 ).
Kai Tafenau
Ta töötab Eesti Ajalooarhiivis toimetajana ja Eesti Keele Instituudis vanemteadurina.
Eesti Loomaarstide Ühing
Põhikirja järgi on Eesti Loomaarstide Ühingu eesmärkide seas :
Eesti Loomaarstide Selts ja Eesti Loomaarstide Ühing (1919–1940)
Eestis elavad loomaarstid tundsid vajadust rajada oma kutseorganisatsioon juba vabariigi esimestel aastatel. Kuna paljud loomaarstid olid mobiliseeritud, siis venis ka seltsi loomine, kuid 1919. aasta oktoobri algul otsustasid 12 Tallinna veterinaararsti (August Arras, Erich Eller, G. Grünwald, A. Kotkas, H. Lensin, A. Morel, August Arvo Olt-Ojasalu, Jaan Rabison, Peeter Ruus, Julius Taeker, Tedder ja J. Varnik) ühiselt panna paika tulevase seltsi põhijooned ja alustada põhikirja loomisega. Eesti Loomaarstide Selts (lühend: ELS) asutati Tallinnas 19. oktoobril 1919, kui peeti esimene üldkoosolek, kus võeti vastu põhikiri, kohale oli tulnud 18 loomaarsti. Ajutisteks juhatuse liikmeteks valiti Karl Lind, August Arvo Olt-Ojasalu, Jaan Rabison, Peeter Ruus, Karl Saral ja Julius Taeker.
Kesk-Eesti väikemaakonnad
Kesk-Eesti väikemaakonnad oli grupp ühekihelkonnalisi muinasmaakondi 13. sajandi alguse Kesk-Eesti alal, erinedes nii ümbritsevatest mitmest kihelkonnast koosnevatest maakondadest.
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis (1945–1990)
Pikemalt artiklis: Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis
Kesk-Eesti väikemaakonnad
Henriku Liivimaa kroonikas on neid nimetatud ka Sakala ja Ugandi juurde kuuluvateks maakondadeks. Väikemaakondade üheks mitteliitumise põhjuseks on peetud nende asendist tulenevat vähest võimalust saada osa Eestit ja selle ümbrust läbinud kaugkaubandusest. Mauri Kiudsoo selle arvamusega ei nõustu ja on seisukohal, et nad asusid kaugkaubanduse (Narva-Peipsi-Pihkva veetee) mõttes pigem soodsas positsioonis.
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis (1945–1990)
Teise maailmasõja eest Rootsi pagenud Eesti päritolu loomaarstid asutasid 27. märtsil 1945 Stockholmi Veterinaariülikooli ruumides Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis (lühend: EVÜR). Uue ühingu põhikirja töötasid välja A. Arras ja Ludvig Tedder ning lähtuti põhimõttest, et see jätkab 1940. aastal suletud ELÜ tegevust. Asutamise koosolekust võtsid osa August Arras, Erik Anari, Artur Herodes, Valter Kraner, Johan Kruus, Aleksander Raudsepp, Philipp Selli, Juhan Siilak ja Ludvig Tedder. EVÜR tegutses ligi 45 aastat ja viimane korraline koosolek peeti 21. septembril 1990, kus liikmed otsustasid ühehäälselt ühingu tegevuse lõpetada seoses ELÜ taasasutamisega Eestis.
Kesk-Eesti väikemaakonnad
Väikemaakonnad paiknesid vööndina lääne-idasuunaliselt, ulatudes Vändra piirkonnast Peipsi järveni. Andmeid on kuuest sellisest maakonnast:
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Loomaarstide Ühing (1988–)
Eesti Loomaarstide Ühing taasasutati 4. oktoobril 1988 Eesti Põllumajandus Akadeemia aulas. Taasasutatu ühingu esimeseks esimeheks valiti Endel Aaver ja juhatuse liikmeteks valiti Arne Nurmik, Aadu Kolk, Pentti Irval, Peeter Varik, Artur Hunt, Taavet Hallimäe, Taimi Parve, Vambo Kaal, Vahur Tarkmees, Hans Kavak, Madis Aidnik, Ülo Puusepp, Harry Peil, Jaagub Alaots, Inge Barkala ja Andres Tamm. Valiti ka revisjonikomisjon koosseisus Ülo Puidak, Villem Robi ja Lembit Tegova. Kokku osales salajasel hääletamisel 186 loomaarsti.
Aastal 1993 toimunud ELÜ üldkoosolekul ei õnnestunud valida uut juhatust, seoses sellega ühingu tegevus ajutiselt lakkas. Järgmisel aastal suudeti taaskäivitada ühingu tegevus, kui 21. jaanuaril 1994 toimus järgmine üldkoosolek kus osales 134 ühingu liiget. Otsustati vähendada juhatuse liikmete arvu, nii et sinna kuuluksid president ja 6 liiget. Samal koosolekul valiti presidendiks Toomas Tiirats, aupresidendiks valiti Endel Aaver, juhatuse liikmeteks Pentti Irval, Aadu Kolk, Jüri Parre, Ago Pärtel, Raivo Selgis ja Andres Valdmann. Valiti ka revisjonikomisjon, mille liikmeteks said Mihkel Jalakas, Illa Miller ja Olev Peetsu. Värskelt valitud juhatuse laiendatud koosolekul 29. aprill 1994 teatas ELÜ president Toomas Tiirats, et Eesti väikeloomaarstidel on plaanis luua oma alaühing. Selle uue ühingu, mis hiljem nimetati Eesti Väikeloomaarstide Seltsiks (lühend: EVS) eestvedajateks olid loomaarstid Tiina Toomet ja Merle Valdmann.
Nasdaq First North
Nasdaq First North on väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele loodud alternatiivturg, mida opereerivad Nasdaqi börsid Põhja- ja Baltimaades.
Eesti Loomaarstide Ühing
Eesti Loomaarstide Ühing (1988–)
Üheks oluliseks ELÜ funktsiooniks sai 1990. aastate keskelt alates korraldada loomaarstidele suunatud iga-aastast konverents näitust "Veterinaarmeditsiin". Esimene konverents toimus Tartus (1994) ja selle korraldasid Eesti Põllumajandusülikooli veterinaarteaduskond ja ELVI veterinaaria osakond ning näituse poole eest vastutas ELÜ, osa võttis ligi 300 loomaarsti. Järgmisest aastast olid korraldajad EPMÜ loomaarstiteaduskond ja ELÜ.
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus
pisi|400px|Lavaux-Sainte-Anne'i linnus Lavaux-Sainte-Anne'i linnus (prantsuse keeles Le château de Lavaux-Sainte-Anne) on keskaegne linnus Belgias Valloonias Namuri provintsis, Rochefortist mõne kilomeetri kaugusel edelas.
Eesti Loomaarstide Ühing
Liikmeskond
Asutamiskoosolekul 19. oktoobril 1919 osales 18 loomaarsti. Seltsi avamise koosolekul 10. jaanuaril 1920 astus liikmeks 40 loomaarsti. Aastal 1929 oli hinnanguliselt 80% Eesti loomaarstidest ELÜ liikmed.
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus
Linnust peetakse üheks kaunimaks keskaegseks linnuseks Belgias, kõrvuti Bouilloni, Beerseli, Corroy', Genti, Horsti ja Vêves'i linnusega.
Nasdaq First North
Juriidiliselt on First Northi turg mitmepoolne kauplemissüsteem, mis pakub kapitali kaasamise ja kauplemisele võtmise võimalust ettevõtetele, kes soovivad kaasata raha kapitaliturgudelt, kuid ei soovi veel siseneda reguleeritud turule. Alternatiivturul kauplemisele võetud ettevõtetele kehtivad leebemad nõuded ja regulatsioonid kui põhiturul noteeritud ettevõtetele. Lisaks juhendavad ja aitavad ettevõtteid First Northi turule tulemisel lepingulised nõustajad.
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus
Nelja ümmarguse nurgatorniga linnust ümbritseb Lesse'i lisajõe Wimbe'i veega täidetud vallikraav.
Eesti Loomaarstide Ühing
Auliikmed, Aasta Loomaarst ja Elutööpreemia
Pikemalt artiklites Eesti Loomaarstide Ühingu elutööpreemia ja Aasta loomaarst
Livermore
Livermore on linn USA-s California osariigis Alameda maakonnas. See asub San Francisco Bay Area idapiiril Livermore'i orus.
Nasdaq First North
First Northi tegutseb Põhja- ja Baltimaades paralleelselt reguleeritud turuga, kuid tal puudub reguleeritud turu õiguslik staatus. Ettevõtted, kelle väärtpaberitega turul kaubeldakse, ei pea täitma mitte reguleeritud turu suhtes kehtestatud nõudeid, vaid First Northi reglemendis sätestatud nõudeid.
Livermore
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 87 955. Aastal 2010 oli elanikke 80 968.
Livermore'i asutas 1869. aastal William Mendenhall, kes nimetas selle oma sõbra ja rantšopidaja Robert Livermore, kes oli asunud sellesse piirkonda elama juba 1840. aastatel. Linna kasvule aitas kaasa seda läbinud raudteeliin. Livermore sai linnaõigused 1. aprillil 1876.
Livermore'is asub 1952. aastal asutatud teaduslabor Lawrence'i Livermore'i Riiklik Labor, mis on üks kahest USA laborist, mis tegeleb tuumarelvaalaste uuringutega (teine on Los Alamose Riiklik Labor). Livermore'i Riikliku Labori ja linna järgi sai nime keemiline element livermoorium. Samuti asuvad Livermore'is Sandia Riiklikud Laborid, mille peakorter asub New Mexico osariigis Albuquerque'is.
Livermore'i tuletõrjedepoos on üks hõõglamp põlenud alates 1901. aastast peaaegu katkematult. See hõõglamp on tuntud nime all "Centennial Light" ja see kuulub ka Guinnessi rekordite raamatusse.
Livermore'is asub Stocktoni ja San Jose vahel kulgeva reisirongiliini Altamont Corridor Expressi peatus. Läbi linna põhjaosa kulgeb kiirtee Interstate 580.
Eesti Loomaarstide Ühing
Auliikmed, Aasta Loomaarst ja Elutööpreemia
ELÜ ja EVÜR auliikmeid nimetati eriliste teenete eest veterinaarias.
Lavaux-Sainte-Anne'i linnus
2002. aasta novembris toimus lossis tennisist Justine Henini laulatus.
Nasdaq First North
Igal kauplemist alustaval ettevõttel peab olema sõlmitud leping nõustajaga, kes on omakorda börsiga lepingulises suhtes. Nõustaja hindab ettevõtte sobivust turul kauplemiseks ja jälgib, et ettevõtte tegevus oleks kooskõlas First Northi reeglitega ning informeerib reeglite rikkumise korral börsi.
Kaksteistsõrmiksool
Kaksteistsõrmiksool (lühemalt: kaksteistsõrmik) ehk duodeenum on enamiku kõrgemate selgroogsete peensoole osa (inimesel 20–30 cm pikkune ), mis järgneb maole.
Livermore
Livermore'il on kolm sõpruslinna: Quetzeltenango Guatemalas (alates 1965. aastast), Yotsukaidō Jaapanis (alates 1977. aastast) ja Snežinsk Venemaal (alates 1998. aastast).
Nasdaq First North
Investoritele pakub First North uusi investeerimisvõimalusi. Samas on oluline teada, et tulenevalt alternatiivturul esitatavatest madalamatest nõuetest, võib seal kaubeldavatesse väärtpaberitesse investeerimine olla seotud suurema riskiga kui investeerimine reguleeritud turul kaubeldavatesse väärtpaberitesse.
Ettevõtted Nasdaq Balti First Northi turul
2019. aasta mai seisuga on Nasdaq Balti First Northi turul kauplemisel 13 ettevõtte väärtpaberid:
Calvin Klein
Calvin Richard Klein (sündinud 19. novembril 1942 Bronxis) on Ameerika Ühendriikide moekunstnik, kes asutas 1968. aastal omanimelise moebrändi.
Klein on tuntud oma minimalistliku stiili poolest. Lisaks rõivastele ja aksessuaaridele on Calvin Klein tuntud ka omanimeliste parfüümidega, millest ühed tuntuimad on unisex-parfüümid cK Be ja cK One. Tuntumad Calvin Kleini kaubamärgid on Calvin Klein Collection, spordirõivastele keskendunud cK, teksaseid disainiv Calvin Klein Jeans ning ehteid ja kelli loov Calvin Klein Watches & Jewelry. Lisaks moeriietele toodetakse Calvin Kleini kaubamärgi all ka voodipesu ja majapidamistarbeid.
2002. aastal müüs ta ettevõtte Calvin Klein Inc. ettevõttele Phillips Van Heusen Corp (PVH).
Vanaatika komöödia
Vanaatika komöödiat (ka vana-atika komöödiat) tuntakse Aristophanese teoste järgi, mis esindasid nii keelelt kui ka sündmustelt robustset huumorit.
Obstsöönsed väljendid kuulusid ootuspäraselt nende juurde. Uue komöödia all tuleb mõista Aristotelese kaasajal ilmunud nn keskmist komöödiat, kus robustsed naljad asendusid vaoshoitumatega.
Aristophanes oli ainus vanaatika komöödia esindaja, kelle teoseid on tervikuna säilinud. Atika ajajärgu komöödiat nimetatakse vanaatika komöödiaks.
Sartai regionaalpark
pisi|Sartai järv Sartai regionaalpark (leedu keeles Sartų regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Zarasai ja Rokiškise rajoonis Sartai järve ümbruse künklikul maastikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Sartai järve, sealseid maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit.
Regionaalpargi territooriumile jääb 29 järve.
pisi|Bobriškise vanausuliste kirik Regionaalpargi territooriumil asub seitse linnamäge ja neli muinaskalmet. Selle aladele jäävad Antazavė mõis ja Tarnava mõis, Antazavė ja Dusetose kirikud ning Bobriškise vanausuliste kirik. Regionaalpargis on arvukalt tulpkabeleid. Antazavė metsas asub Leedu metsavendade lahingupaik. Gipėnai külas asub Antanas Vienažindysi majamuuseum. Dusetoses korraldatakse Sartai jäärel hobuste võiduajamisi, mis on sealne pikaajaline traditsioon.
Looduskaitse all on Ilgašilise mänd, Žiūkeliškėse tamm ja Bradesiai tammed.
Sartai regionaalpargi halduskeskus asub Dusetoses, Vytauto g. 5.
Elustik
See on tähtsaim täpilise sõrmkäpa, kollaka sõrmkäpa, ahtalehise sõrmkäpa ja kollase kiviriku kasvupaik Leedus. Ka on see kogritsa Gyromitra sphaerospora esmaleiupaik Leedus.
Leedu punase raamatu liikidest elavad regionaalpargist valgejänes, saarmas, rohe-kärnkonn, kõre, punakõht-unk, apteegikaan ja paksukojaline jõekarp, lindudest jäälind, mustsaba-vigle, must toonekurg, laanerähn, hallrähn, merikotkas, hüüp, herilaseviu, väike-konnakotkas, lõopistrik, teder, põldvutt, täpikhuik, roherähn, valgeselg-kirjurähn, kanakull, värbkakk, mustviires, laululuik, väikekajakas, rukkirääk, sookurg ning jääkoskel, putukatest aga nõmme-tähniksinitiib, mets-vöötkiil, kollatähn-kuldpunnpea, suur-kuldtiib, tume-võrkliblikas, valgelaup-rabakiil, villpea-aasasilmik, vareskaera-aasasilmik, Peltis grossa, rohe-tondihobu, pääsusaba, kollavööt-kuningkiil, ida-mähkuröölane, laiujur, triip-tumetiib, sõõrsilmik, punakoor, rohe-vesihobu ja väike-pigiliidrik. Leedu punases raamatus olevatest taimedest kasvavad seal haruline võtmehein, harilik ungrukold, läikiv kurdsirbik, sulgjas õhik, kolmis-tahuksammal, kolmehõlmaline batsaania, harilik vesilehvik, lõhnav käoraamat, harilik käoraamat, täpiline sõrmkäpp, õõnes lõokannus, harilik äiakas, madal kask, pääsusilm, kollane kivirik, südame-emajuur, harilik sinilatv, meri-näkirohi, ainulehine sookäpp, kaunis kuldking, kõdu-koralljuur, soohiilakas, tumepunane neiuvaip, väike käopõll, ahtalehine sõrmkäpp, vööthuul-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, Balti sõrmkäpp, sale villpea, lääne-mõõkrohi, siberi koldkaer, kuradi-sõrmkäpp, muda-ristirohi, kollakas sõrmkäpp, parthein Glyceria nemoralis ja karulauk. Kaitstavatest seentest esinevad seal limatünnik, kogrits Gyromitra sphaerospora, säraliudik, pruun nääts, suur tõlvharik, maksak, leht-kobartorik, roostetorik, läikvaabik, krookustorik, hiidmuna, harunev korallnarmik, kuldpilvik, tammenahkis, valge napsik, pruunjas narmik, rebaslentinell, pruun toruseen, neljahõlmane maatäht, punapoorik, kuldriisikas ja võiseen. Samblikest on kaitse all Bactrospora dryina, Calicium adspersum, Lecanora albella, Hypotrachyna revoluta, härma-varjusamblik, harilik koobassamblik, oliiv-helksamblik, harilik kopsusamblik, harilik poorsamblik, valkjas tähnsamblik, roheline varjusamblik ja Balti rihmsamblik.
UTC+7:00
pisi|500px|UTC+7 UTC+7:00 on ajavöönd, mis on 7 tundi ees maailmaajast UTC. pisi|Indoneesia ajavööndid (UTC+7:00 kollasega) Vööndis asuvad aasta läbi:
Mõškin
Mõškin (vene keeles Мышкин) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Mõškini rajooni keskus. Asub Volga jõe (Rõbinski veehoidla) kaldal, Juhoti jõe, 85 km Jaroslavlist loode pool.
Mõškini linnas praktiliselt puudub tööstus. See-eest asuvad linna lähedal naftajuhtmel pumbajaam ja viis Gazpromi gaasikompressioonitsehhi, milles kokku töötab umbes 800 inimest.
Linnas on üle 50 kaupluse ja mõned toitlustuskohad, samuti vildivabrik. Mõškini rajoonis kasvatatakse lambaid. Mõškini peamine arenguperspektiiv on turism. Turismiarendusprogrammi alustati 1996. aastal rahvusvahelise festivaliga Мышь-96. .
Linnas on hiirte muuseum (hiir on vene keeles "мышь, мышка"), vabaõhumuuseum, koduloomuuseum ja veel mitu muuseumi. Vanimate huviväärsuste seas on 1766–1837 ehitatud Nikolski kirikukompleks. thumb|Linna plaan, 2008
Ajalugu
Legendi kohaselt sai Mõškin nime hiirte järgi. Keegi vürst (oletatavasti Fjodor Mihhailovitš Mstislavski) heitis Volga kaldale magama ja ärkas sellest, et tema näol kõndis hiir. Alguses vürst vihastas, kuid hiljem nägi, et hiir päästis ta ligiroomava mao eest.
Mõškini kohal oli asula juba vähemalt 15. sajandil, mil seda mainiti külana (hiljem slobodaana). 15.-16. sajandil kuulus see Ušatõide vürstisuguvõsale. Linnaõigused sai asula 1777. aastal, samal ajal kinnitati ka linna vapp. 19. sajandil oli linn tähtis kaubanduskeskus Peterburi varustamisel või, munade, leiva ja kangastega, samuti linakasvatusrajooni keskus.
Kohalikel valimistel 2009. aastal sai Mõškini linnapeaks Aleksandr Pavlovitš Lõtkin.
Jurgen Ruesch
Jurgen Ruesch (1910 või 1911 – 8. juuli 1995) oli Itaalias sündinud Šveitsi päritolu USA psühhiaater ja semiootik.
Ta sündis Napolis, õppis Zürichi Ülikoolis ja töötas alates 1943. aastast San Franciscos.
Ta tegeles psühhosomaatilise meditsiiniga ning kommunikatsiooniteooriaga, sealhulgas mitteverbaalse kommunikatsiooni uurimisega. Ta on teinud koostööd Gregory Batesoniga.
Kauni kooli auhind
Kauni kooli auhind on tunnustus, mis antakse igal aastal ühele Eesti koolile.
Aunimetuse saaja valib Eesti Õpetajate Liit. Auhinna annab üle Eesti president.
Aunimetuse saanud
pisi|Lohusuu kool
Crawfordi maakond (Missouri)
Crawfordi maakond (Crawford County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Steelville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1829. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 696.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Koostöörobot
Tööstuslik koostöörobot (inglise collaborative robot, lühemalt co-robot, cobot) on robot, mis täidab ülesandeid tööstuskeskkonnas ja töötajatega koostöös. Rahvusvaheline Robootikaföderatsioon on määratlenud kaks koostöörobotite liiki.
Känd
pisi|Känd vahetult pärast puu raiumist pisi|Mõneaastane arukasekänd Känd (stump)) on pärast puu langetamist maapinda ja sellest ülespoole juurestikule jääv tüveosa.
Sisekaitseakadeemia Väike-Maarja õppekeskus
Väike-Maarja päästekool on Sisekaitseakadeemia Päästekolledži üks kahest õppekeskusest, mis asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja asulas (teine õppekeskus asub Tallinnas).
Kool asutati 1994 ja algul oli see iseseisev õppeasutus. Alates 2004 on see õppeasutus Sisekaitseakadeemia üksus.
Aasta lind (Šveits)
Šveitsis valib aasta linde Schweizer Vogelschutz SVS/BirdLife Schweiz.
Esimeseks Šveitsi aasta linnuks valiti 2001. aastal kägu.
Šveitsi aasta linnud
pisi|Esimeseks Šveitsi aasta linnuks oli [[kägu ]]
UTC+6:00
pisi|500px|UTC+6 UTC+6:00 on ajavöönd, mis on 6 tundi ees maailmaajast UTC. pisi|Kasahstani ajavööndid (UTC+6:00 sinisega) Vööndis asuvad aasta läbi:
Passion, Pain & Demon Slayin'
"Passion, Pain & Demon Slayin'" on Kid Cudi kuues stuudioalbum. Albumi andsid 2016. aastal üheskoos välja plaadifirmad Wicked Awesome Records ja Republic Records. Albumil teevad kaasa veel Pharrell Williams, André 3000 Benjamin, Travis Scott ja Willow Smith. Albumilt on avaldatud kaks singlit "Frequency" ja "Surfin'" koos Pharrelliga.
Album jõudis oma esimesel müüginädalal edetabelis Billboard 200 kohale 11 müües 49 000 albumühikut. Album oli sel nädalal läbimüügilt teine digitaalne album 24 000 eksemplariga. Samuti striimiti albumit esimesel müüginädalal 35 miljonit korda.
Liivatorm
pisi|Liivatorm [[Iraak|Iraagis. Märka selgepiirilist pilve (nn liivaseina)]]
Liivatorm on tugev kuiv tuul, mis tõstab taimestikuga kinnistumata maapinnalt üles ning kannab edasi suurel hulgal liiva ja tolmu.
Liivatormiga sarnane nähtus, kuid väiksemamastaabiline on tolmutorm, tuulekande erijuht, mida esineb kevaditi ka suurtel lagedatel põldudel Eestis.
Tuule maapinnalt haaratud liiv ja tolm võib tõusta mitmesaja meetri kõrgusele ning moodustada kindlapiirilise pilve (nn liivaseina).
Liivatormi esineb peamiselt kõrbealadel. Seal on liivatormil mitmeid kohalikke nimetusi, näiteks samuum, siroko, hamsin, harmattan.
Goldbergi rühm
thumb|Endine Goldbergi trosstee roolikamber, taustal Hocharn
Goldbergi rühm on Kõrg-Tauerni mäestiku alamrühm Kesk-Ida-Alpides. See asub Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaadel. Selle kõrgeim tipp on Hocharn (3254 m). Teised tuntud tipud on Hoher Sonnblick koos oma observatooriumiga (3106 m) ja Schareck (3123 m).
Alles 19. sajandil suleti kaevandused kahjumlikkuse tõttu lõplikult. Ka tänapäeval saab Raurises kulda uhta. Tipud nagu Goldbergspitze (3073 m) ja Goldzechkopf (3042 m) meenutavad ammust minevikku, kui Kõrg-Tauernis kulda kaevandati. Lisaks kaevandati hõbedat – millele viitab Silberpfennig (2600 m) – ja muid väärismetalle, nagu ka vääriskive (akvamariin, granaat ja muud).
Goldbergi rühm asub Kõrg-Tauerni mäestiku idaosas. Rühmast läänes on Grossglockneri kõrgalpi maantee, idas kulgeb Tauerni raudtee.
Goldbergi rühma piirid Ida-Alpide alpiklubi klassifikatsiooni järgi, kus nad on kui rühm nr. 42, moodustuvad järgmiselt:
Vastavalt Austria koopaameti (Gebirgsgruppengliederung für das österreichische Höhlenverzeichnis) mäestikuklassifikatsioonile Hubert Trimmeli järgi, milles rühm on nr. 2580, ei moodusta piiri Mallnitzer Tauern Nassfeldi kohal, vaid Hoher Tauerni kuru ja Anlaufi org.
Koos Ankogeli rühma, Glockneri rühma, Schoberi rühma, Kreuzecki rühma, Granatspitze rühma, Venedigeri rühma, Villgrateni mägede ja Rieserferneri rühmaga kuulub Goldbergi rühm Kõrg-Tauerni suurte mäerühmade hulka.
Kisvárda
pisi|vasakul|Kisvárda kindluse varemed Asula kohal oli ungarlaste maahõivamise käigus linnus, mille ungarlased oma piirirajatisena kasutusse võtsid. Linna nimi tähendab 'väike kindlus'. 1415 sai Pelbárt Várday kuningalt loa rajada endise kindluse asemele kivist kindlus. 1421 sai asula linnaõigused.
Goldbergi rühm
Vastavalt Austria koopaameti mäestikuklassifikatsioonile jaotatakse rühm edasi järgmiselt:
Kisvárda
Enne Teist maailmasõda moodustasid juudid umbes 30% elanikest. 2001. aastal olid 99% linnaelanikest ungarlased.
Tänapäeval kasutatakse Kisvárda kindluse varemeid vabaõhuteatrina.
Goldbergi rühm
Edelweißspitze rühm (Radhausbergi masiivis) on vastavalt alpiklubi klassifikatsioonile Ankogeli rühma osa.
Tipud
thumb|Hoher Sonnblick koos observatooriumiga
Kõik nimega kolmetuhandesed Goldbergi rühmas:
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses
1960. aasta moodsa viievõistluse NSV Liidu meistrivõistlused peeti 3.–7. juulil Moskvas. Osales 58 sportlast 16 võistkonnast.
Tulemused
Vabariikide ja linnade võistkonnad: 1. Leningrad 14 059 2. Moskva 13 376 3. Eesti NSV (Hanno Selg, Johannes Peets, Enn Liivak) 12 209 4. Ukraina NSV 11 483 5. Läti NSV 11 473 6. Turkmeeni NSV 11 432
Karl Nikolai von Nolcken
Karl Nikolai von Nolcken (ka Carl Nicolai von Nolcken; 2. veebruar / 14. veebruar 1830 Kõljala – 22. jaanuar / 4. veebruar 1913 Kuressaare) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik ja kauaaegne pastor Pöide koguduse juures Saaremaal, kirjamees, folklorist, ajaloolane ja teoloog. .
Elulugu
Ta õppis aastatel 1840–1850 Kuressaares kreiskoolis ja gümnaasiumis. Aastatel 1850–1852 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu. Ta ei kuulunud üliõpilaskorporatsioonidesse, aga see-eest tegeles ta malega. Aastatel 1854–1857 töötas ta Ringkonnakohtus (Kuressaare kreisikohtus) sekretärina ja 1857–1860 Saaremaa rüütelkonna kantseleis sekretärina/notarina. Aastatel 1860–1864 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastal 1866 Kuressaare Laurentiuse koguduses Conrad Eduard Hesse juures. Ordineeriti 30. oktoobril / 11. novembril 1866 Kuressaares õpetajaks.
Ta oli aastatel 1867–1901 (introdutseeriti 2. veebruaril/14. veebruaril 1867) Pöide Maarja koguduse õpetaja, lisaks oli ta 1875–1901 Saaremaa Jaani koguduse vikaarõpetajaks. Aastal 1893 oli ta kuueks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud).
Lisaks õpetas ta Pöide koolis lugemist ja rehkendamist.
Kauaaegne pastor Nolcken suri 22. jaanuari hommikul ning matusetalitus viidi läbi 28. jaanuaril Kuressaare Laurentiuse kirikus.
Teadustöö
Suhelnud Jakob Hurda, Mihkel Veske ja Friedrich Johann Wiedemanniga, huvitus von Nolcken eesti keelest ja rahvaloomingust. Kogus eesti rahvaluulet, uuris rahvuseepost "Kalevipoeg", avaldas selle tutvustuse saksa keeles. Kirjutas artikleid eesti keele ja koolikirjanduse teemadel. Esitas umbes 40 aastat enne Johannes Aaviku keeleuuendust näiteid eesti keele i-mitmuse kohta (neil keelil, võõrul keelil) jm. 1873. aastal esitas esimesena eesti keele foneetikaõpetuse ning katse kirjas täpselt märkida pikkusvälteid. Propageeris rahvakeele uurimist ja ühtse kirjakeele kujundamist. Avaldas kirjutisi ka Eesti maarahva koolitamise probleemidest, eesti ja võõrkeelte õpetamise vajadusest. Eesti keele hea tundjana määrati Kiriku Lauluraamatu toimetuskomisjoni liikmeks. Osales Eesti Kirjameeste Seltsi töös, kuulus aastast 1886 seltsis asutatud kirjaviisi komisjoni.
Isiklikku
Tema isa staabikapten Alexander Adolf von Nolcken (1791–1861) oli Haeska ja Kudjape mõisnik. Tema ema oli Jeanette (Johanna) Charlotte von Berg (20.02.1801 Lümanda – 17.11.1864 Kuressaare). Tal oli 7 venda (4 surid varakult) ja 6 õde (3 surid varakult).
Juhan Schütz
Juhan Schütz (9. aprill 1947 – 28. november 2012) oli eesti viiuldaja.
Ta töötas juba aastast 1969 Estonia teatri orkestri I viiuli rühmas. Ta on käinud end täiendamas Moskva konservatooriumis Marina Kozolupova juures ja Peterburis Anatoli Reznikovski juures. Samuti on ta töötanud viiuliõpetajana Nõmme Lastemuusikakoolis ja Soomes Seinäjoe muusikakoolis.
Ta oli aastast 1977 Eesti Teatriliidu liige.
Isiklikku
Tema isa oli viiuldaja Hugo Schütz; viiuldaja oli ka ta õde Juta Schütz; onutütar Tarsina Alango oli klaverikunstnik ja muusikapedagoog. Tema isa onupoeg oli kirjanik Juhan Sütiste.
Mart Jänes
Mart Jänes (sündinud 12. juulil 1938 Tartus) on eesti arhitekt Rootsis.
Mente et Manu
Suur teenetemedal "Mente et Manu" (ladina keeles "mõistuse ja käega") oli Tallinna Tehnikaülikooli kõrgeim autasu, mida anti väljapaistvale isikule, kel on erakordselt suuri teeneid TTÜ ees ja/või kogu Eesti riigi hariduse, teaduse ning kultuuri edendamisel. Suure teenetemedaliga "Mente et Manu" autasustatud isikud kanti TTÜ auraamatusse. .
Mart Jänes
Ta lõpetas 1957. aastal Stockholmi Eesti Gümnaasiumi, seejärel õppis aastatel 1957–1963 arhitektuuri Kuninglikus Tehnikaülikoolis Stockholmis. Mart Jänes astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1971. aastal.
Mente et Manu
Suur teenetemedal "Mente et Manu" asutati TTÜ nõukogu otsusega 19. septembrist 1989. Esimese medali pälvis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Arnold Rüütel. Medal nr 2 määrati postuumselt Agu Aarnale, kolmanda medali sai rektor Boris Tamm. Kokku anti välja kuus medalit, neist kaks viimast jagati 1999. aastal.
Mart Jänes
Ta töötas aastatel 1961–1967 arhitekt Imhäuseri büroos, 1965–1967 Västeråsi keskhaigla peaarhitektina. 1968. aastast kuni pensionile siirdumiseni 1998. aasta alguses töötas ta Sandvikeni abiarhitekti ja linnaarhitektina.
Mente et Manu
Medal on lauamedal, mille on kujundanud ja valmistanud metallikunstnik Marje Kerem Kundla.
Kehtivas statuudis "Honoris Causa" (2012) suurt teenetemedalit märgitud ei ole.
Mart Jänes
1968. aastast elab Mart Jänes Sandvikenis, väikses linnas Botnia lahe kaldal, umbes 100 km Uppsalast põhja pool.
Mente et Manu
Teenetemedal
Mente et Manu nimega on ka veel teinegi medal TTÜ autasude hulgas – suurte teenete eest antav teenetemedal "Mente et Manu". Medal asutati 1978. a veebruaris. Aastatel 1978–1989 anti seda medalit välja 151 korral.
Medali statuuti on mitu korda muudetud. Kuna augustis 2000 muudeti TTÜ nõukogu otsusega TTÜ sümboolika statuut, millega võeti kasutusele uus tunnusgraafika (autor disainer Tiit Jürna), siis peatati rektori 4.09.2000 käskkirjaga nr 124 teenetemedali "Mente et Manu" väljaandmine kuniks valmib uus teenetemedali kavand. Uue kavandi autor on kunstnik Ene Valter.
Mart Jänes
Ta oli Sandvikeni Balti Komitee asutajaliige ja esimees. Jänes on ka Sandviken Västra Rotary Clubi asutajaliige (asutatud 1971) ja Rootsi Vabamüürlaste vennaskonna liige alates 1982. aastast.
Mente et Manu
Teenetemedal
Alates 2001. aastast on välja antud 92 teenetemedalit "Mente et Manu".
Mart Jänes
Ta on mitmes valdkonnas edendanud sidemeid Eesti ja Rootsi vahel. Nii algatas ta koostöö Sandvikeni ja Rakvere valla ning Gävleborgi maavalitsuse ja Lääne-Viru maavalitsuse vahel. Samuti on ta aidanud luua sidemeid Rootsi ja Eesti vabamüürlaste vahel. Ta on kuulunud Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogusse kui Põhja-Rootsi esindaja.
Isiklikku
Tema isa oli Henno Harald Jänes ja ema Salme Jänes (sündinud Põldre).
Andrei Fursenko
pisi| Andrei Aleksandrovitš Fursenko (Андрей Александрович Фурсенко, sündinud 17. juulil 1949 Leningradis) on Venemaa poliitik, teadlane ja ärimees, Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikondne, suvilakooperatiivi Ozero liige.
Elukäik ja tegevus
Sündis ajaloolase akadeemik Aleksandr Fursenko pojana. 1971 lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanika teaduskonna, füüsika-matemaatika teaduste kandidaat (1978), füüsika-matemaatika teaduste doktor (1990). Üliõpilasena astus NLKPsse kuhu jäi augustini 1991.
1971–1991 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis, lõpus teadusdirektor ja juhtiv teadustöötaja. 1991–1993 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. Tema otsene ülemus oli Juri Kovaltšuk.
1994–2001 Peterburi teadus- ja tehnoloogiaarenduse piirkondliku fondi peadirektor. Tema aktiivsel osalusel viidi ellu üle 80 kõrgtehnoloogilise projekti. 1995. aastal astus ta erakonda "Meie kodu – Venemaa".
1990. aastate algusest on tal olnud suvila Leningradi oblasti Priozerski rajoonis Solovjovkas. Tema suvilakrundi naabruses pidasid suvilat ka Vladimir Putin, Vladimir Jakunin, tema vend Sergei Fursenko, Juri Kovaltšuk, Viktor Mjatšin, Vladimir Smirnov ja Nikolai Šamalov. 10. novembril 1996 asutasid nad koos suvilakooperatiivi Ozero, mille liikmetest moodustus Putini lähiringkond.
Pärast Putini saamist Venemaa presidendiks siirdus Fursenko Moskva võimukoridoridesse. 2001–2003 oli Venemaa tööstuse, teaduse ja tehnoloogia ministri asetäitja, 2003–2004 minister.
2004–2012 Venemaa haridus- ja teadusminister. 2012. aastast Venemaa presidendi abi teaduse ja hariduse alal.
Sanktsioonid
20. märtsil 2014 kehtestas USA talle Krimmi annekteerimise pooldamise eest viisa- ja majandussanktsioonid.
Geistthal-Södingberg
Geistthal-Södingberg on 2015. aasta algusest vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. Vald loodi Steiermargi vallareformi osana, kui ühendati Geistthal ja Södingberg.
pisi|Vaade Geistthalile
Spaaturism
Spaaturism on raviturismi alavorm, mis on tavaliselt seotud spaaettevõtete, -sihtkohtade ja/või -kuurortidega.
Spaaturismi harrastaja reisib valitud sihtkohta tervise parandamise, säilitamise või lõõgastumise eesmärgil, tarbides spaaturismi tooteid ja teenuseid. Spaas ehk vesiravilas pakutakse tervistavaid kuumavee-, külmavee- ja mineraalveevanne.
Spaaturismi kujunemine
Spaaturism kujunes Euroopas välja 18. ja 19. sajandil. Peaaegu igas riigis tekkisid turismikeskused kohtadesse, kus leidus allikaid ja vett. Tänu spaadele hakkasid linnad pakkuma turistidele vaba aja veetmise teenuseid looduse keskel ja kasutama selle ressursse. Eurooplased, kes asusid 19. sajandil USA-sse, Kanadasse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale, võtsid Euroopa spaakultuuri endaga kaasa ja arendasid seda edasi.
Spaaturismi sünniks võib pidada spaakuurortide ja sanatooriumide teket 18. sajandi Suurbritannias. Need asutused olid populaarsed oma tervisliku mineraalvee poolest. Tänapäeval on spaaturism turismiliigina üle maailma väga levinud.
Peamised sihtkohad Euroopas
Kõige laiema spaade valiku leiab Euroopa spaaturist Saksamaalt, samuti Ungarist ja Itaaliast.
Saksamaa
Saksamaa on kõige suurema spaade arvuga riik Euroopas. Sealne heaoluühiskond väärtustab inimese tervist, puhkust ja heaolu ning sealsed elanikud on väga sagedased spaade külastajad. Keskmiselt 242 miljonit ööd aastas ehk kaks kolmandikku kogu ööbimiste arvust Saksamaal veedetakse nn spaalinnades. Ühed parimad spaad asuvad riigi edelaosas Reini jõe ülemjooksul Baden-Württembergis, mis on suuruselt kolmas Saksa liidumaa. Tänu rohketele mineraalveeallikatele (Stuttgart-Bad Cannstatti mineraalveeallikad) on see ala Saksamaa peamine puhkepiirkond.
Saksamaal Krausnickis asub Euroopa suurim hoonesisene vee- ja saunakeskus Tropical Islands, mis avati külastajatele 2004. aastal. Veekeskus, mille pindala on 66 000 m², on rajatud 360 m pikkusesse, 210 m laiusesse ja kuni 107 m kõrgusesse angaari. See on maailma suurim üksik hall, mis seisab püsti ilma sisemiste tugisammasteta. Ühtlasi on selle veepargi käes maailma suurima troopilise sisebasseini rekord. Olles avatud ööpäev läbi, on Tropical Islands külastajate hulgas väga populaarne.
Et kasutada ära loodusliku vee raviomadusi, on Saksamaal spaad võimaluse korral rajatud kuumaveeallikate lähedusse ning pakuvad ka taastusravi võimalusi. Saksamaal suhtutakse spaades tolereerivalt ka alastusse.
Ungari
Ungaris on umbes 1300 spaad, mistõttu on riik spaaturismi sihtkohana väga populaarne. Mineraalvee kasutamise tõttu on Ungaris kümblusravi ehk balneoteraapia laialt levinud, lihtsasti kättesaadav ja riigi esmase majandusliku ressursina järjest tähtsam.
Ungari pealinn Budapest on tuntud kuumaveeallikatele rajatud avalike ravitermide ehk spaade poolest, mis pärinevad juba Osmani riigi ajast. Budapesti on 1934. aastast alates nimetatud ka spaalinnaks. Seal asuvad 1913. aastal rajatud Széchenyi ravitermid, mis moodustavad Euroopa suurima vesiravila. Kokku on spaas 21 basseini, mille vesi pärineb kahest kuumaveeallikast. Budapesti tuntuimate ravitermide hulka kuuluvad ka Gellérti, Lukácsi, Kiráy, Rudasi ja Ráci spaa.
Peale Budapesti on ka Hévíz, Hajdúszoboszló, Bükfürdő, Sárvár ja Zalakaros tuntud oma vanade ja populaarsete ravitermide poolest. Lisaks asub Ungaris maailma suuruselt teine termiline järv, mis on suplemiseks avatud. Vesiteraapia kõrval pakuvad sealsed spaad arvukalt iluteenuseid ja -protseduure.
Spaaturism Eestis
Eestis on terviseturismi sihtkohad viis peamist kuurorti: Pärnu, Kuressaare, Haapsalu, Narva-Jõesuu ja Toila. Spaasid on riigis kokku üle 30 ning need on populaarsed nii väliskülastajate kui ka kohalike seas.
Eesti tuntuim spaalinn on Pärnu. Esimene supelasutus avati Pärnus juba 1838. aastal, kus pakuti suvel sooje merevanne ja talvel saunamõnusid. Pärnus saab paljudes eri spaades aasta ringi lõõgastuda ning nautida vee- ja saunamõnusid, mudaravi, massaaži, laser- ja parafiinravi, soolakambreid jms. Osaleda saab nii eestimaistes saunarituaalides kui ka eksootilisemates spaaprotseduurides. Peale moodsate linnaspaade on populaarsust kogunud ka Pärnumaa talurahvaspaad, kus pakutakse kuuma Eesti sauna koos meeprotseduuride või traditsioonilise vihtlemisega. Turismitaludes saab proovida suitsu- ja tünnisauna. Suurimad spaafännid on Pärnusse eriti oodatud märtsikuus, kui toimub Pärnu spaanädal, mille raames pakutakse heade hindadega spaapakette, -rituaale ja majutust koos toitlustusega. Spaapuhkust toetavad Pärnus ka kergliiklusteed ja rohelised pargid.
Talurahvaspaad
Saaremaa (ühtlasi Eesti) esimene mudaravila alustas tegevust 1824. aastal. Saaremaa madalate lahtede mineraalirikas muda on oma tervistavate omaduste poolest väga populaarne. Paarsada aastat tagasi raviti ülessoojendatud mudaga peaaegu kõike – reumast kuni suguhaigusteni. Tänapäevaks on ravitavate haiguste hulk küll vähenenud, kuid meremuda on Saaremaa spaades endiselt au sees.