cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Soome ajalugu
Taani
1236–1237 toimus hämelaste ülestõus reaktsioonina nende kohtlemisele katoliku kiriku poolt. Selle taga olid väidetavalt Novgorodi ässitused. Vastuseks sellele tungisid rootslased ja sõjakäigus osalevad soome hõimud Novgorodi maadele (Ingerimaale). 1240 toimus Neeva jõel lahing, kus rootslased said lüüa. 1242 võitsid Aleksander Nevski juhitud vene väed Peipsi järvel Liivi ordu vägesid. Nende lahingutega pandi läänerooma kiriku edasitung itta seisma. Thomas kummastki sõjakäigust osa ei võtnud, kuid astus nende ebaõnnestumise järel tagasi ja lahkus 1245 Soomest.
Soome Rootsi kuningriigi koosseisus
150px|pisi|Ajalooline Häme (rootsi k. Tavastland, ladina k. Tavastia) piirkond, rohelinega Ajalooliselt loetakse Soome Rootsiga liidetuks Birger Jarli juhitud Teise ristisõja tulemusel 1238/1249–1250, mille käigus ta alistas hämelased, pani aluse Häme kindlusele ning liitis Hämemaa ja Päris-Soome lõplikult Rootsiga. pisi|Rootsi ja Novgorodi valduste piirijoon [[Pähkinäsaari rahulepingu alusel]] pisi|Turu keskaegne [[Turu kindlus|kindlus]] Rootsi keel sai peamiseks valitsus- ja hariduskeeleks, soome keel jäi talurahva ja kohalike kohtute kasutatavaks.
13. sajandil oli Vene aladel mongolite kallaletungide aeg ja ka Novgorodi vabariigi võim vähenes. Rootsi üks juhte Tyrgils Knuttson (Rootsi kuningas (1290–1319) Birger Magnussoni valitsusaja algusaastate aegne regent) otsustas, et ebaselgus Soome lahe idasopis tuleb lõpetada: tuleb kontrollida Neeva veeteed. Enne Neeva suudmesse jõudmist toimus 1293 sõjakäik Karjalasse, mille oluliseks tulemusena rajati Viiburi. Esialgu oli rootslaste sõjategevus edukas: nad suutsid hõivata Käkisalmi kindluse ning liitsid valdustega Karjala: Äyräpää (Огребу), Jääski (Яаски, rootsi Jäskis) ja Savo (Севилакша, rootsi Savolax) pogostid. Nad alustasid sõjategevust Neeva suudmealal uuesti 1300. aastal, kui rajati ka Landskrona linnus, kuid seda ei oldud võimelised hoidma. Kindluse ehitajaid tabas skorbuut, Lisaks ei soosinud poliitiline olukord rootslasi: sakslased ei tahtnud, et nende kaubatee oleks kellegi teise kontrolli all. Rootslaste jõud rauges, Novgorodi väed vallutasid Käkisalmi tagasi, kuid Viiburi jäi Rootsi võimu alla Põhjasõjani.
Novgorodi ja Rootsi vahel sõlmiti Saksa kaupmeeste vahendusel 1323. aastal venelaste uues piirikindluses Pähkinäsaaris (Nöteborg) Pähkinäsaari rahu. Sellega kinnitati Karjala jagunemine kahe riigi vahel ja see lõpetas piirialade iseseisvuse. Pandi paika piir: see algas Systerbäcki, vene keeles Sestra) jõest (hilisem Rajajoki) ning läheb edasi üle Karjala kannase Saima järveni ja Savo järvede alale. Piir tuli Botnia lahe äärde. Rahuga lubasid rootslased ühtlasi, et sissepääs Neeva jõe suudmesse jääb puutumata ja et Viiburist edasi uusi kindlustatud tugipunkte ei ehitata. Selle rahuga sätestatud piir jäi püsima kuni 1595. aasta Täyssina rahuni.
Keskaja lõpuks oli Soomes vaid kolm linna: asehalduri asukoht Turu (linnaõigused 1229. aastast) (soome keeles Turku; rootsi keeles Åbo) Soome edelarannikul Aura jõe suudmes; Viiburi (1403) (soome Viipuri, rootsi Viborg) Karjala kannasel Soome lahe rannikul ja Helsingi (1550), mis rajati kuningas Gustav I Vasa poolt vastukaaluks Rootsi kaubandust Venemaaga pärssivale Hansaliidu ühe idapoolseimale kaubanduslinnale Tallinnale, Soome lahe põhjakaldale Vantaanjoe suudmesse.
1523. aastal Rootsi kuningaks kroonitud Gustav I Vasa viis lõpule ligikaudu sajandi toimunud rootslaste vabadusvõitluse ja likvideeris Kalmari uniooni, milles domineeris Taani. Reformatsiooni käigus riigistatud kiriku maavaldused tagasid Rootsile tugeva majandusliku aluse. Gustav I Vasa valitsemisajal vabanes Rootsi Hansa Liidu majanduslikust ülemvõimust, loodi oma sõjalaevastik ja pandi alus riigi sõjalisele võimsusele.
16. sajandi keskel avaldas Mikael Agricola, kes oli soome kirjakeele rajaja ja üks tähtsamaid reformatsiooni edendajaid Soomes, esimesed soomekeelsed kirjateosed. Kuna tol ajal aga puudus ühtne soome kirjakeel, mis oleks olnud kõikjal Soomes mõistetav, asus Agricola seda välja töötama. Tema esimene raamat oli "ABC-Kiria", mis oli aabits ja katekismus. 1550. aastal rajas Rootsi kuningas Gustav I Vasa vastukaaluks Tallinnale Vantaanjoe suudmesse Helsingi linna.
Kui Gustav I Vasal õnnestus suuremaid sõdu vältida, siis tema pojad sekkusid aktiivselt Läänemere idakaldal puhkenud Liivi sõtta (1558–1583), kasutades baasina Soomet, ning Erik XIV võttis 1561. aastal vastu Põhja-Eesti aadlike ja Tallinna linna ustavusvande, kes otsisid luterlikult Rootsilt toetust Moskva tsaaririigi vägede vastu. Johan III valitsusajal õnnestus koostöös Poola riigiga Vene väed välja tõrjuda ja 1583 tuli Venemaal Pljussa vaherahuga nõustuda Põhja-Eesti alade kuulumisega Rootsi riigile ning Soome ja Eesti kuulusid ühise valitseja, Rootsi kuninga võimu alla.
1581. aastal moodustati Soomest, Soome suurvürstiriik, mille valitsejaks oli Soome suurhertsog ja Rootsi kuningas Johan III. Soome eraldamise järel Rootsist, moodustus ka eraldatud Soome rüütelkond, kes omas juba aastast 1569. pärilikku aadliseisust. Järgnevalt, 1626. aastast Rootsi rüütelkond ja Soome rüütelkonna liikmed jaotati kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles herreklass), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi (riddarklass), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi (svenneklass) ülejäänud aadlisuguvõsad.
Zygmunt III Rootsi ja Soome kuningana
Rootsi kuninga Johan III surma (1592) järel valiti tema poeg Sigismund (poolapäraselt Zygmunt III), kes oli Jagelloonide järglasena juba 1587. aastal valitud Poola kuningaks, 1592. aastal ka Rootsi kuningaks. Sigismundi kuningaks saamise ajal tuli Soomes kokku Turu riigipäev, kus otsustati, et Söderköpingi riigipäeva otsuseid tunnistatakse vaid juhul, kui ka kuningas Sigismund seda teeb. Sigismund ei teinud seda ja Soomel tekkis edaspidi Rootsi troonile pürgijate tülide tõttu suuri segadusi. , Paimio lahing, Turu veresaun Kuna Soome aadel hoidis avalikult Sigismundi poole, oli ta 1599. aastal Sigismundi troonilt tõukamise järel, üpris Karli-vastaselt meelestatud. Vastasus oli nii suur, et Karl käis veel samal aastal, enne kuningaks kroonimist, koguni Soomes korda loomas. 1597. aastal surnud Klas Eriksson Flemingi pojad hukati. Flemingi järel Sigismundi poolt Soome asehalduriks nimetatud Arvid Eriksson Stålarm Lindöst (surn.1620) tagandati ametist ja ta veetis aastaid vangis. Nagu Rootsiski, põgeneti sel ajal ka Soomest arvukalt Poolasse. pisi|vasakul|püsti|[[Gustav II Adolf, Rootsi kuningas aastail 1611–1632]]
1598. aastal lõppes Venemaal Rjurikovitšide dünastia ja algas nn segaduste aeg. Moskva tsaar Vassili Šuiski oli sunnitud rootslastelt ja Karl IX abi paluma. Poolakad tõlgendasid seda Venemaa poolse neutraliteedi rikkumisena ja kuulutasid Venemaale sõja. 1610 said Jakob De la Gardie rootsi ja vene ühisväed Klušino lahingus lüüa. Poola kuninga Zygmunt III poeg Władysław IV Waza oli Moskva tsaar aastatel 1610–1613.
Soome Rootsi suurvõimu ajastul
Rootsi suurriigile pani aluse Gustav II Adolf (1594–1632), kes asus troonile 1611. aastal pärast oma isa Karl IX. Rootsi sõdis parajasti Taani kuningriigi, Poola kuningriigi ja Venemaa tsaaririigiga. 1613. aastal õnnestus tal Taaniga rahu sõlmida.
Seejärel viis ta lõpule sõja Venemaa tsaaririigiga, mille lõpetanud lõpetas 1617. aastal sõlmitud Stolbovo rahu tulemusel Rootsi omandas 1617. aastal varem Venemaa tsaaririigile kuulunud Käkisalmi lääni ja Ingerimaa. Samuti nihutas see Rootsi-Vene piiri Narva jõelt kaugemale itta, mis püsis nii kuni Põhjasõjani. Stolbovo rahuga lõigati Venemaa täielikult Läänemerest ära.
1629. aastal sunniti Poola loobuma Liivimaast ja hulgast Preisi sadamatest. Rootsi oli teinud suure sammu selle suunas, et Läänemerest saaks tema sisemeri. pisi|Lahingutegevus Põhjasõjas Läänemere piirkonnas, aastatel 1709–1721
Soome halduskorraldus
17. sajandil kuninganna Kristiina valitsemisajal asutas Soome kindralkuberner Per Brahe Soomes II astme apellatsioonikohtu ja 1640. aastal Turu ülikooli. Ta andis iseseisvuse linnadele ja soome seisuste esindajal lubati esindada Soomet Rootsi Riksdagis.
Soome haldusjaotus Rootsi kuningriigi koosseisus (1581–1809)
Soome Põhjasõjas
Põhjasõja käigus vallutas Venemaa keisririik pea kogu Soome, kuid tagastas alad Uusikaupunki rahulepinguga. Uusikaupunki rahu lõpetas Rootsi ja Venemaa vahelise Põhjasõja ning rahulepingu järgi sai Venemaa Rootsilt Liivimaa, Eestimaa, Ingerimaa ja osa Laadoga järvest läänes asuvast Karjala maakitsusest koos Käkisalmi ja Viiburiga.
Soome Vene-Rootsi sõjas
1743. aasta Abo rahulepingu järgi loovutas Rootsi Venemaale osa Kagu-Soomest, hilisema Viiburi kubermangu.
Sõja järel ei olnud Läänemeri enam Rootsi jaoks sisemeri ning Rootsi riigipäev otsustas 1747 rajada Viaporisse ja Loviisasse piirikindlustused. 1748. aastal hakkas Rootsi arhitekt Augustin Ehrensvärd juhatama Helsingi lähedale saartele Suomenlinna (rootsi keeles Sveaborgi kindluste ehitamist kaitseks venelaste eest. Ehitati ka Svartholma kindlus,  Kymijoki juures ja Loviisa kindlustused,  Loviisa lahe ääres.
Napoleoni sõjad ja Soome
1807. aastal Venemaa keisri Aleksander I ja Prantsuse keisri Napoleon I vahel sõlmitud Tilsiti rahulepingu alusel nõuti Rootsilt ühinemist Suurbritannia-vastase kontinentaalblokaadiga, millest keeldumise järel alustas Venemaa Vene-Rootsi sõda, mille tulemusena vallutas Venemaa 1808–1809 ülejäänud Soome, Rootsis kukutati kuningas Gustav IV Adolf ja uus Rootsi kuningas Karl XIV Johani nime all Rootsi kuningaks valitud Jean-Baptiste Bernadotte ja Venemaa keiser Aleksander I sõlmisid 1810. aastal mõjusfääride lepingu, mille kohaselt Rootsi tunnistas Soomet Venemaa osana ning Venemaa kinnitas ja lubas toetust Rootsile seni Taanile kuulunud Norra liitmiseks Rootsi Kuningriigiga. pisi|Soome, Rootsi kuningriigis, enne 1808–1809 aastate [[Vene-Rootsi sõda (1808–1809)|Vene-Rootsi sõda]]
Soome Venemaa Keisririigi koosseisus
29. märtsil 1809 lõi Aleksander I pärast kogu Soome vallutamist autonoomne Soome Suurvürstiriigi Venemaa Keisririigi koosseisus. 1811. aastal liideti sellega Viiburi kubermang ja selline Soome Suurvürstiriik jäi püsima aastani 1917.
Aastatel 1832–1854 ehitati Ahvenamaale Bomarsundi kindlus.
Soome ärkamisaeg
1835. aastal avaldati Soome rahvuseepos "Kalevala", mille autor oli Elias Lönnrot. pisi|püsti|vasakul|Soome kindralkuberner [[Nikolai Bobrikov]] Venemaa Keisririigis sai soome keel enam tunnustust, esialgu selleks, et vähendada sidemeid Rootsiga ja hiljem rahvusliku liikumise tulemusel. Soome keel sai rootsi keelega võrdse staatuse aastaks 1892.
Pikemalt artiklis Soome keelepoliitika.
Üha enam hakati pürgima iseseisvuse poole, kuna Soomel oli koos Poolaga Venemaa Keisririigis unikaalne poolautonoomne riigikorraldus, millesse ei sekkunud Venemaa keskvõim. Suhteline autonoomsus (oma parlament, seadusandlus, raha ja sõjavägi, tollipiir ja oma postiteenistus) kehtis Soomes kuni 19. sajandi lõpuni, millal Venemaa vastukaaluks Preisimaa püüdlustele ühendada kõik saksakeelsed riigikesed üheks riigiks hakkas ka piirama oma äärealade ja rahvusvähemuste erinevusi ning piirkondlikke erinevusi.
Soome Esimeses maailmasõjas
Soomes kujunes Esimese ilmasõja ajal 1914. aastal jäägriliikumine, mille eesmärk oli Soome iseseisvumine Venemaa alt. Kuna Soomes oli sõjalist treeningut raske saada, pöördusid soomlased abi asjus Saksamaa poole. Salajase värbamisega kogunenud esmalt 200 ning hiljem juba 2000 meest said Saksamaal väljaõppe 27. Preisi kuninglikus jäägripataljonis. Pataljon võitles venelaste vastu Baltimaades, kuid 1918. aastal siirdus osa neist tagasi Soome kodusõtta.
Vene väejuhatus eraldas Soomes võimu hoidmiseks terve 22. armeekorpuse, kuhu kuulusid neli Soome kütibrigaadi (16 kütipolku ja kolm suurtükidivisjoni), üks Soome tragunipolk, üks mortiiridivisjon ja üks sapööripataljon. Välivägedele lisandusid Suomenlinna ja Viiburi kindlus oma garnisonide ja suurtükkidega. pisi|püsti|[[Tartu rahu (Soome ja Nõukogude Venemaa)|Tartu rahulepinguga määratletud piirialad. Petsamo piirkond – Soomele ja Repola ja Porajärvi piirkond Nõukogude Venemaale]]
Soome Vabariik
Viimastel Venemaa keisri võimu all toimunud Soome parlamendivalimistel 1.–3. juulil 1916 said Soome sotsiaaldemokraadid 103 kohta 200 kohast, Soome partei 33, Noor-Soome partei 23, Rootsi rahvapartei 21 ja Agaar- ehk Põllumeeste Liit 19 kohta. 6. detsembril 1917, pärast Oktoobrirevolutsiooni Venemaa Vabariigis ja Venemaa Ajutise Valitsuse kukutamist, kuulutas Soome end iseseisvaks. Soome iseseisvust tunnustas ka Vladimir Lenini juhitav bolševike ja esseeride koalitsioonivalitsus 24. detsembril 1917.
Soome kodusõda
18. jaanuaril 1918 asutati Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei. Ametiühingud ja Punane kaardivägi (Soome Tööliste Täitevkomitee) soovisid Soomes võimu haarata. 1918 toimus lühike Soome kodusõda valgete, keda toetas Saksamaa Keisririik, ja punaste vahel, keda toetas Nõukogude Venemaa.
pisi|Soome 1920–1940
Sõdadevaheline ajastu (1918–1939)
Soome-Vene piir lepiti kokku Tartu rahulepinguga aastal 1920. Seadusandjad võitlesid endiselt bolševike vastu ning suhted Soome ja Nõukogude Liidu vahel jäid pingelisteks.
Soome Teises maailmasõjas (1939–1945)
, Talvesõda, Jätkusõda, Lapi sõda, pisi|Soome kaitsepositsioonid [[Karjala kannasel 1939. aastal]] pisi|vasakul|Moskva rahulepinguga Nõukogude Liidule läinud alad Teise maailmasõja ajal võitles Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: Talvesõjas (1939–1940) ja Jätkusõjas (1941–1944).
Talvesõda algas, kui Nõukogude Liit ründas 30. novembril 1939 kell 8.30 sõda kuulutamata Soome Vabariiki. Talvesõda kestis 105 päeva ja lõppes 13. märtsil 1940 Moskva rahulepinguga. Rahu kestis kuni 25. juunini 1941. Teise maailmasõja käigus oli Soome uuesti sõjategevuses NSV Liiduga, kuid formaalselt väideti end mitte olevat Saksamaa liitlane. Sõja tagajärjel oli Soome sunnitud loovutama 13% oma territooriumist ning suuruselt teise linna Viiburi Nõukogude Liidule.
Operatsiooni Barbarossa järel alanud sõjategevuse käigus Idarindel, kui Saksa Riigi väed tungisid Nõukogude Liitu, taasalustas Soome sõjategevust, Jätkusõda vallutatud alade tagastamiseks.
23. septembril 1944 sulges Soome valitsus vaherahulepingu tingimuste alusel 418 isamaalist seltsi ja ühendust. 2. oktoobril 1944 saabusid Soome Porkkala sõjamerebaasi Nõukogude merejalaväelased ning Soome olukord muutus samasuguseks Nõukogude sõjaväebaaside kaudu kontrollitavaks, kui Eesti 1940. aastal pärast baaside lepingut Nõukogude vägedele eraldatud sõjaväebaasidega. 13. oktoobril 1944 vabastati Soome vanglaist 1065 spiooni ja terroristi, neist 195 Nõukogude kodanikku. 14. novembril saadeti laiali Soome Kaitseliit (Suomen suojeluskuntajärjestö). Vaherahu tingimuste kohaselt andis Soome välja NSV Liidule 55 000 "Nõukogude kodanikku", ingeri põgenikku ja 1200 sõjaväelastest vabatahtlikku. Vaherahu 13. artikli kohaselt korraldati Soomes sõjakurjategijate protsessi, mille korraldas Urho Kaleva Kekkonen, kes selle ajal oli justiitsminister. 20. veebruaril 1946 toimunud kohtuistungil mõisteti endine Soome president Ryti kümneks aastaks, peaministrid Johan Wilhelm Rangell ja Edwin Linkomies kuueks aastaks vangi.
Nõukogude Liiduga 1947 ja 1948 sõlmitud lepingud sisaldasid Soomele kohustusi, piiranguid ja reparatsiooni, millega anti ära ka maa-alasid. Soome andis ära Karjala, Salla ja Petsamo. Evakueeriti 400 000 inimest.
Kaubandus Läänega ja Nõukogude Liidu nõutud reparatsioon tegi Soomest industrialiseeritud riigi.
Lähiajalugu
Suhete arendamisel Nõukogude Liiduga toimus nn finlandiseerumine. Soome säilitas demokraatliku valitsuse ja turumajanduse.
Tshwane linnaringkond
Tshwane linnaringkond on moodustatud 5. detsembril 2000.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tshwane linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 75,40%, valgeid 20,08%, värvilisi 2,01%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84% ja teisi 0,67%. Pedi keelt pidas emakeeleks 19,91%, afrikaani keelt 18,83%, tsvana keelt 15,05%, tsonga keelt 8,64%, inglise keelt 8,58%, suulu keelt 8,51%, ndebele keelt 5,74%, sotho keelt 5,28%, venda keelt 2,33%, koosa keelt 2,16%, svaasi keelt 1,56%, viipekeelt 0,30% ja teisi keeli 3,13%.
Prototüüpimine
pisi|Funktsionaalne prototüüp pisi|Mittefunktsionaalne prototüüp pisi|Interaktsioonidisaini prototüüp: Trinidad Wisemanis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile Axure RP abil loodud üldise iseteeninduskeskkonna prototüüp
Prototüüpimine on süsteemi või toote mudeli loomise toiming, mille eesmärk on mängida läbi erinevad võimalikud disaini lahendusvariandid ja leida nende hulgast parimad.
Rui Duarte de Barros
Rui Duarte de Barros on Guinea-Bissau majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 16. maist 2012 kuni 3. juulini 2014 Guinea-Bissau peaministri kohusetäitja.
Prototüüpimine
Prototüüpe valmistatakse nii visuaalseid kui ka funktsionaalseid. Visuaalne prototüüp kujutab kavandatud disaini suurust ja välimust, kuid mitte funktsionaalsust. Funktsionaalne prototüüp kajastab kavandatud disaini nii funktsiooni kui ka välimust.
Rui Duarte de Barros
Ta nimetati üleminekuvalitsuse juhiks pärast aprillis 2012 toimunud sõjaväelist riigipööret.
Prototüüpimine
Prototüüpimise tsükkel
pisi|Tootedisaini prototüüp Prototüübi valmistamine peab saama osaks projektiplaanist. Prototüüpimine on sama oluline kui iga teine disainiprotsessi osa.
Prototüüpimist koheldakse justkui eraldi projektina, millel on oma tsükkel:
Tsüklit korratakse kuni funktsionaalsuse ja kasutajaliidese rahulolu saavutamiseni.
Interaktsioonidisaini prototüüp
Interaktsiooni prototüüpide valmistamise meetodid:
Stéphanie Mourou-Vikström
Stéphanie Mourou-Vikström (sündinud 1. novembril 1970 Marseille's) on Monaco jurist.
17. septembrist 2015 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.
Prototüüpimine
Moedisaini prototüüp
Moedisaini prototüüpide valmistamisel kasutatakse mulaažikangast või lõpptoote materjalist soodsamat kangast, mis oma kaalult ja tekstuurilt meenutab disainitud eseme riiet.
Tootedisaini prototüüp
Tootedisaini protüüpide valmistamise meetodid:
Prototüübi viimistlemine
Prototüüpide valmistamine sisaldab ka prototüübile välisviimistluse andmise protsessi. Viimistlemine annab võimalusi prototüübi välimus muuta hilisema tootega sarnaseks.
Erinevad prototüüpide viimistlusmeetodeid:
Morvern Callar
"Morvern Callar" on šoti kirjaniku Alan Warneri debüütromaan, mis ilmus 1995. aastal.
Messier 67
Messier 67 (ka M67 ja NGC 2682) on hajusparv, mis asub Vähi tähtkujus.
Messier 67 asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Parve vanus on 4,5 miljardit aastat ja see on üks vanimaid teadaolevaid hajusparvi.
Sõudmine 2020. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Sõudmine Sõudmine 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos Jaapanis toimub 24.–31. juulini Tokyo lahes Sea Forest Waterways. Välja pannakse neliteist medalikomplekti, võistlema hakkab 526 sportlast (263 meest ja 263 naist).
Rahvusvaheline Sõudeliit tervitas 9. juunil 2017 Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsust kiita heaks olümpia sõudeprogrammi muudatused soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Meeste jaoks kustutati olümpiavõistluste programmist kergekaalu roolimeheta neljapaat, selle asemel arvati olümpiaprogrammi naiste neljapaat ilma roolimeheta.
Kvalifikatsioon
Iga riik võib kvalifitseeruda neljateistkümne võistluse jaoks igas võistlusklassis ühe paadiga. Enamik kohti anti tulemuste põhjal sõudmise 2019. aasta maailmameistrivõistlustel, mis toimusid Austrias Ottensheimis 25. augustist 1. septembrini 2019. Kohad anti riiklikele olümpiakomiteedele, mitte konkreetsetele sportlastele. Edasine kohtade jagamine riikidele (ja sel juhul konkreetsetele sportlastele) nelja mandri kvalifikatsiooniregatil Aasias ja Okeaanias (välja arvatud Austraalia ja Uus-Meremaa), Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Euroopas (koos Ameerika Ühendriikide, Kanada, Austraalia ja Uus-Meremaa täiendava osalusega) ning viimasel olümpia kvalifikatsiooniregatil Šveitsis Luzernis.
Craps
Craps on täringumäng, mis on üks populaarsemaid kasiinomänge.
Ajalugu
Crapsi eelkäija on vana, keeruliste reeglitega Inglise mäng Hazard, mille päritolu on teadmata ja arvatakse, et see võib pärineda Ristisõdade ajast, millele hiljem avaldasid oma mõju Prantsuse hasartmängurid.
Mängu tänapäevase versiooni tõi Ameerika Ühendriikidesse New Orleansis sündinud Prantsuse aadlik ja istanduseomanik Bernard de Marigny, kes elas 19. sajandi alguses Inglismaal, mängides seal Hazardit. Ta lõi sellest lihtsustatud reeglitega versiooni, mida ta nimetas crapaud. Hiljem kasvaski sellest välja craps.
Mängureeglid
Crapsi mängitakse üldiselt püsti seistes, välja arvatud juhul, kui mängija peab istuma tervislikel põhjustel.
Crapsi mängitakse spetsiaalsel mängulaual, kus on kujutatud panustamisvõimalused, millele mängijad saavad panustada. Laud on vannikujuline, umbes 4 meetrit pikk ja 1.5 meetrit lai.
Mängija(d) teevad panuseid kahe täringu veeretamisel tulevate silmade summale, ning veeretavad kordamööda täringuid.
Mängija, kes veeretab parasjagu täringut, on veeretaja (shooter). Veeretajal peab olema tehtud panus kas "Pass Line" või "Don't Pass Bar"ile.
Mängul on kaks faasi - "come out" ja "point". Mänguring algab, kui veeretaja veeretab kahte täringut korraga. Ainult ühe täringu veeretamise korral on vise kehtetu.
Igal juhul on ring lõppenud. Uues ringis veeretab sama veeretaja uuesti.
Kui täringute silmade summa on aga kas 4, 5, 6, 8, 9 või 10, siis läheb mäng teise faasi - "Point" - vastav silmade summa. Krupjee liigutab mängulaual "OFF"-poolel oleva litri vastava Pointi kohale ning pöörab selle ümber "ON"-iks. Kõik tehtud panused jäävad kehtima. Mäng kestab, kuni veeretaja veeretab täringutel kas "Pointi" või seitsme, kõik muud veeretused ei loe ja veeretaja veeretab uuesti. "Pointi" saamiseks ei ole vaja täringutel uuesti veeretada sama kombinatsiooni - kui "Come Out"is veeretas veeretaja täringutel kaheksa (6+2), siis "Pointis" sobivad ka 4+4 ja 5+3.
Alen Veziko
Alen Veziko (sündinud 23. jaanuaril 1980 ) on eesti laulja.
Tema laul "Päikesepoolsel tänaval" oli Tallinna Televisiooni saate "Suvestuudio" tunnusmuusika.
Jovan Ilievski
Jovan Ilievski (sündinud 3. juulil 1958 Tetovos) on Põhja-Makedoonia jurist.
1. veebruarist 2017 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.
Béla Tarr
pisi|Béla Tarr Sarajevo filmifestivalil, 2007 Béla Tarr (sündinud 21. juulil 1955 Ungaris Pécsis) on ungari filmilavastaja.
Elukäik
Tarr sündis Pécsis, ent tema lapsepõlv möödus Budapestis. 16-aastaselt tegi ta oma esimesed harrastuslikud dokumentaalfilmid Ungari tööliste ja vaeste inimeste elust. Tarr on väitnud, et tahtis saada filosoofiks ning et pidas filmitegemist hobiks, ent pärast esimeste 8-millimeetriste lühifilmide valmimist ei olevat teda lubatud ülikooli, mistõttu valis ta režissöörikarjääri.
Looming
Oma varaste filmidega pälvis Tarr Béla Balázsi nimelise filmistuudio tähelepanu. Filmistuudio aitas 1977. aastal rahastada 22-aastase Tarri mängufilmidebüüti "Családi tűzfészeki" ("Perekondlikku tulepesa"). Filmi võtted tehti kuue päevaga, kasutades vabatahtlikke harrastusnäitlejaid. Film esilinastus 1979. aastal.
Pärast filmi "Családi tűzfészek" valmimist astus Tarr Budapesti Teatri- ja Filmikunsti Ülikooli. 1980. aastal valmis tema järgmine film "Szabadgyalog" ning 1981. aastal "Panelkapcsolat". Viimases kasutas Tarr esimest korda peaosades kutselisi näitlejaid.
1982. aastal ekraniseeris ta Shakespeare'i draama "Macbeth", mis tõi kaasa suured muutused Tarri lavastajaesteetikas. Film koosneb ainult kahest kaadrist: esimene on 5, teine 67 minutit pikk. Senine realistlik lähenemine muutus metafüüsilisemaks ning meenutas Andrei Tarkovski filme. Tarr ise on oma peamiseks mõjutajaks ja eeskujuks pidanud Rainer Werner Fassbinderit.
Pärast 1984. aasta filmi "Őszi almanach" ("Sügise almanahh") alustas Tarr filmi "Kárhozat" ("Needus", 1988) stsenaariumi kirjutamisel koostööd Ungari romaanikirjaniku László Krasznahorkaiga. Krasznahorkai eepilise romaani "Sátántangó" ("Saatanatango") ekraniseeringu valmimine võttis aega üle seitsme aasta; see 415-minutine mustvalge film esilinastus 1994. aastal. Tegu on Tarri ühe olulisima filmiga, mis räägib Ida-Ungari tühjenenud kolkaküla viimastest asukatest ning ühitab eri ajatasandeid, tegevusliine ja vaatenurki.
1995. aastal valmis veel lühifilm "Utazás az alföldön", ent järgmine pikem film "Werckmeister Harmóniák" ("Werckmeisteri harmooniad") linastus alles 2000. aastal. Mõlemas filmis on enamik kaadreid väga pikad: kaamera liigub stseenist stseeni, ringleb ümber tegelaste ning saadab neid pikalt.
Eesti Teatriliidu juhatuse auhind
Eesti Teatriliidu juhatuse auhind (aastani 2020 Eesti Teatriliidu teatrikunsti eriauhind) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida antakse välja alates 2016. aastast.
Béla Tarr
Looming
2011. aastal valmis film "A Torinói ló" ("Torino hobune"), mis Tarri sõnutsi pidi jääma ta viimaseks linateoseks.
Eesti Teatriliidu juhatuse auhind
Auhind asutati 19. veebruaril 2015 Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega ja sellega asendati alates 2016. aastast aasta lavastuse auhind, mida anti välja aastatel 2008–2015.
Béla Tarr
Looming
1990. aastast on Béla Tarr külalisõppejõud Berliini Filmi- ja Televisiooniakadeemias, 1997. aastast Euroopa Filmiakadeemia liige. 10. mail 2012. aastal esitles Béla Tarr Horvaatia pealinnas Zagrebis filmiaspirantuuri õppekava (postgraduate'i). Tarr õpetas tudengeid nii Splitis kui ka Sarajevos.
Varia
Susan Sontag on Béla Tarri pidanud üheks moodsa kino päästjaks, lisades, et ta vaataks filmi "Sátántangó" meelsasti kord aastas. Tarri olulist mõju oma hilisematele filmidele on esile tõstnud Gus Van Sant, kes hakkas ülipikki kaadreid kasutama filmis "Gerry".
Eesti Teatriliidu juhatuse auhind
Auhind antakse erilise teatrikunstisündmuse eest. Auhinnaga kaasneb Theodori silm, auhind ei ole rahaline.
Euronymous
Øystein Aarseth (lavanimega Euronymous; 22. märts 1968 – 10. august 1993) oli norra kitarrist ja Norra black metal-bändi Mayhem asutaja.
Ta oli ka plaadifirma Deathlike Silence Productions ja plaadipoe Helvete (Põrgu) asutaja ja omanik. Euronymouse tappis Varg Vikernes.
230 eKr
230. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXIV (524).
Mārtiņš Mits
Mārtiņš Mits (sündinud 25. märtsil 1972 Riias) on Läti jurist.
3. septembrist 2015 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.
231 eKr
231. aasta eKr ehk ab urbe condita DXXIII (523).
Elav redel
"Elav redel" on Maurits Bingeri ja Louis H. Chrispijni poolt Hollandis 1913. aastal loodud tummfilm.
Kim Gyu-sik
pisi|Kim Gyu-sik pisi|Kim Gyu-sik Kim Gyu-sik (korea 김규식, 金奎植; 28. veebruar 1881 – 10. detsember 1950) oli Korea poliitik, diplomaat ja haridustöötaja, Jaapani koloniaalvalitsuse vastase vastupanuliikumise üks juhte. Oli Korea pagulasvalitsuse välisminister (1919–1920) ja haridusminister (1920–1921, 1930–1935), 13. märtsist 1940 kuni 3. märtsini 1947 pagulasvalitsuse asepresident. Tema kirjanikunimi oli Woosa.
Indrek Jürgenson
Indrek Jürgenson (sündinud 31. märtsil 1976 Tarvastus) on tippjuht.
Indrek Jürgenson õppis Pärnu Koidula Gümnaasiumis keemia/bioloogia kallakuga klassis ja osales olümpiaadidel. 1994. aastast õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis füüsika/informaatika eriala. Ülikooli kõrvalt töötas Nõmme Noortemajas arvutiringi juhendajana, kus õpetas noortele nii programmeerimise aluseid kui ka muid IT-alaseid teadmisi. Jürgenson on end täiendanud Estonian Business Schoolis IT-juhtimise erialal. 2009 õppis USA-s Nevada ülikoolis.
2003. aastal asus tööle Olympic Casino IT-juhina, kus tuli tegelda nii igapäevase IT-süsteemide tööshoidmise kui ka ettevõtte laiendamisega. 2008. aastaks oli väikesest Eesti ettevõttest saanud rahvusvaheline 136 kasiinoga kett, mis tegutses 8 riigis (Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Valgevenes, Rumeenias, Slovakkias, Ukrainas). 2009 -2012 töötas Olympic Entertainment Groupi juhatuse esimehena. 2010. aastal käivitas Indrek Jürgenson Eesti esimese ametliku online-kasiino, mille kaubamärgiks oli Olympic-Online.
2013 -2017 töötas tarkvaraettevõttes Helmes, kus oli ärisuuna juht ja partner. 2017. aasta märtsist töötab Indrek Jürgenson Cleveron AS-is tarkvaraarenduse osakonna juhatajana.
Indrek Jürgenson kuulub 2019. aastast ka AS-i Wavecom nõukogusse.
Leho Pent
Leho Pent (sündinud 2. aprillil 1990) on eesti tõstja.
Ta võistleb 94 kg kaalukategoorias.
Pent on tulnud viis korda Eesti meistriks tõstmises.
Jäätuv vihm
Vihm jäätub alles maapinnal siis, kui maapinnalähedane külm õhukiht on väga õhuke ja vihm ei ole jõudnud hakata jäätuma kõrgemal.
Allajahtunud olekus olevad veepiisad külmuvad esemetel ja maapinnal ning moodustavad jääkihi. Telefonitraatidele, puuokstele ja rohukõrtele tekkinud jääkihti nimetatakse jäiteks, maapinnal tekib aga kiilasjää.
Mereoloogia
Mereoloogia (vanakreeka keeles μέρος, meros, osa‘) on ontoloogia haru, milles tegeldakse osa ja terviku suhte üle arutlemisega.
Mistahes kahe objekti mereoloogiline summa on ise samuti objekt. Mereoloogiline summa erineb neid kahte objekti sisaldavast hulgast.
Prudniki maakond
Prudniki maakond (poola Powiat Prudnicki) on maakond Poolas Opole vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Prudnik.
Maakond jaguneb neljaks vallaks (gmina).
Shigeki Hakamada
Shigeki Hakamada (jaapani keeles 袴田 茂樹; sündinud 17. märtsil 1943 Fukuyamas Hiroshima prefektuuris) on jaapani politoloog ja sovetoloog.
Külli Tomingas
Külli Tomingas (sündinud 29. juuni 1972 Pärnus) on eesti ooperilaulja (metsosopran).
Varg Vikernes
Varg Vikernes (sündinud 11. veebruaril 1973; sünninimi Kristian Vikernes; legaalselt Louis Cachet) on norra muusik ja kirjanik. 1991. aastal alustas ta ühemehebändina Burzum, mida peetakse üheks kõige tähtsamaks black metal ' it mõjutanud ansambliks. Kolm aastat hiljem mõisteti ta mõrvas ja süütamistes süüdi ning saadeti 14 aastaks vangi.
Shigeki Hakamada
Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli ja Moskva Riikliku Ülikooli. Ta on Aoyama Gakuini Ülikooli professor.
Külli Tomingas
Ta on lõpetanud Tallinna konservatooriumi (Urve Tautsi klass).
Varg Vikernes
Vikernese huvi muusika vastu tekkis juba noorena ning neljateistaastaselt hakkas ta kitarri mängima. 1991. aastal asutas ta Burzumi ning oli ühtlasi lähedalt seotud Norra black metal ' i liikumisega. 1992. aastal põletas ta koos teiste liikumise liikmetega Norras maha kolm kirikut. 1993. aastaks oli ta lindistanud Burzumiga neli albumit ja veel ühe black metal ' i ansambliga Mayhem.
Shigeki Hakamada
Isiklikku
Tema poolõde Irina Hakamada on Venemaa poliitik. Nende isa Mutsuo Hakamada oli jaapani kommunist, kes põgenes Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liitu.
Külli Tomingas
Tomingas elab praegu (2014) Itaalias.
Varg Vikernes
1993. aasta augustis Vikernes vahistati ja talle esitati süüdistus Mayhemi kitarristi Øystein "Euronymous" Aarsethi mõrvas. 1994. mais mõisteti ta nii mõrvas kui ka süütamistes süüdi ning saadeti 21 aastaks vangi. Ta on väitnud, et tappis enesekaitseks ja on eitanud kirikute süütamist, ehkki möönab, et toetas neid, kes seda tegid. Vangis olles liitus ta paganliku organisatsiooniga Allgermanische Heidnische Front, kirjutas mitu artiklit Germaani paganluse teemal ning lindistas ja avaldas kaks elektroonilise muusika albumit Burzumina. 2009. aasta alguses vabastati Vikernes tingimisi vanglast.
Jonko Grozev
Jonko Grozev (Йонко Грозев, sündinud 27. detsembril 1965 Mostaris) on Bulgaaria jurist.
Varg Vikernes
Pärast vangist vabanemist kolis Vikernes oma naise ja lastega Prantsusmaale ning jätkas kirjutamist ja musitseerimist. 2013. aastal alustas ta oma blogi ja YouTube'i kanalit Thulean Perspective, kus ta propageerib konservatiivset ja paganlikku maailmavaadet, mida ta nimetab Ôðalismiks.
John Howard Northrop
John Howard Northrop (5. juuli 1891 Yonkers, New York – 27. mai 1987 Wickenburg, Arizona) oli ameerika biokeemik. Ta pälvis 1946. aastal koos Wendell Meredith Stanley ja James Batcheller Sumneriga Nobeli keemiaauhinna. Esimese maailmasõja ajal, Northrop tegi uurimistöid USA keemilise sõja teenistuse jaoks.
Jonko Grozev
13. aprillist 2015 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.
Darija Tomskaja
Darija Andrejevna Tomskaja (jakuudi keeles Дария Андреевна Томская; ka Даарыйа Томская ; vene keeles Дарья Андреевна Томская; 1913 Verhojanski uluss, Jakuudi oblast – 2008) oli jakuudi olonghode pajataja.
Tomskaja suguvõsast on võrsunud mitu olonghode pajatajat (ema, vanaema ja onu). Selline anne oli ka Darijal, kes hakkas olonghosid esitama juba lapsepõlves – kuueaastaselt. Tema lugude esimesed kuulajad olid sugulased ja naabrid. 1939. aastal esitas ta esmakordselt avalikult ja kandis ette Innokenti Potapovi olongho "Eleter Bergen" ("Элэтэр Бэргэн").
1980. aastatel hakkasid NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi keele ja kirjanduse instituudi töötajad lindistama ja üles kirjutama Tomskaja esitatud olonghosid ja muinasjutte. Praegu säilitatakse neid digiteeritud kujul Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli Olongho Teadusuurimisinstituudis.
Kulutõhususe analüüs
Kulutõhususe analüüs on keskkonnamajanduse meetod nõutava keskkonnakvaliteedi saavutamiseks minimaalsete kuludega või parima tulemuse saavutamine etteantud kulutuste juures.
MTV Sub
pisi|Kanali logo
MTV Sub (endine TVTV!, Subtv ja Sub) on Soome telekanal, mis alustas tööd 1. augustil 2001. Kanali omanik on Telia.
Sekundaaremissioon
pisi|360px|Sekundaarsete laengukandjate tekkimine primaarse laengukandja (original ionisation event) laviinpaljunemisel anoodi ja katoodi vahelises [[elektriväli|elektriväljas Townsendi lahenduse korral]]
Sekundaaremissiooni kasutatakse näiteks nõrga elektronivoo võimendamiseks elektronkordistis ja tahkiste pinnakihi struktuuri uurimisel.
Lomita
Lomita on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas.
Bodenfelde
Bodenfelde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3100 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 35 km Kasselist põhjas ja 30 km Göttingenist loodes Solling-Vogleri looduspargi edelapiiril.
Ajalugu
pisi|Weseri jõgi Bodenfelde juures, linn on taamal Bodenfeldet on esmamainitud Ludwig Vaga 833. aastal allkirjastatud dokumendis. Kõrgkeskajal oli Bodenfelde Dasseli krahvkonna osa. Amelith, Nienover, Polier ja Wahmbeck on Bodenfelde naaberkülad, mis liidendati 1974. aastal.
Lomita
Lomitas on sündinud kergejõustiklane James Francis Thorpe.
Bodenfelde
Ajalugu
Bodenfeldes oli varem juudi kogukond. Natsirežiimi ähvardaval survel nad lahkusid. Olles müüdud 1937. aastal talunikule, elas puitsünagoog 1825. aastast Kristalliöö üle, kuna omanik kaitses seda vandaalide eest. 21. sajandi alguses vahvärkmaja lammutati ja ehitati täpselt üles naabruses Goettingenis, mille juudi kogukond vajas sünagoogi (kohalik hävitati Kristalliöö ajal).
2008. aastal mõisteti süüdi mõrvar hüüdnimega Must lesk. Paarikümne aasta jooksul oli ta võrgutanud ja tapnud või surmanud neli eakat meest raha pärast.
Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum
Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum oli Tartus 1982. aastal asutatud muuseum, mis oli pühendatud Nõukogude Liidu rajaja Vladimir Iljitš Lenini (Uljanovi) nooremale vennale Dmitri Iljitš Uljanovile, kes õppis 1900. aasta septembri lõpust 1901. aasta detsembri alguseni Tartu Ülikooli arstiteaduskonna viiendal kursusel.
Muuseum reorganiseeriti aastatel 1988–1989, selle uueks nimeks sai Tudengimuuseum. 1997. aastal muuseum suleti.
Ajalugu
Muuseum avati Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva pidustuste raames 15. septembril 1982. See tegutses Vaksali linnaosas Nikolai Burdenko tänav (hilisem Veski tänav) 61 asuva puumaja mansardkorrusel, kus Dmitri Uljanov õpingute ajal 1900–1901 elas. Ekspositsioonis oli nii Uljanovile kuulunud kui ka ajastule tüüpilisi esemeid, mille abil tutvustati tema tegevust arstina ja revolutsioonilise liikumise osalisena: koopiad Uljanovi avaldustest Tartu ülikooli rektorile ja arstiteaduskonna dekaanile vastuvõtuks V kursusele, tema isikliku toimiku lehtede koopiad, sandarmi ettekirjutus, mis keelas osalemise mis tahes salaühingutes, eksamiprotokollid ning Dmitri Uljanovi allakirjutatud arstivanne. Muuseumi osaks oli ka nimitegelase memoriaaltuba, mis püüdis võimalikult täpselt jäljendada XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse Tartu tudengi üürituba. Toa eksponaadid valiti kirjelduste põhjal, mis sisaldusid Uljanovi kirjades omastele. Lisaks tutvustati muuseumi avamisaegses ekspositsioonis laiemalt üliõpilasliikumist ja marksismi levikut sajandivahetuse Tartus ning põgusalt ka ülikooli "tänapäeva" 1982. aastal. Dmitri Uljanovi kortermuuseum oli Tartu Riikliku Ülikooli Ajaloo Muuseumi filiaal. 1988. aastal ilmunud raamatu "Tartu muuseumid" andmeil külastas muuseumi keskmiselt 10 000 inimest aastas. Aastatel 1982–1986 oli muuseumi juhataja Elli Jaska, kelle ametikoha võttis 1986. aastal üle ajaloolane Aleksei Paukson, senine muuseumi vanemteadur.
1988.-1989. aastal reorganiseeriti muuseum Tudengimuuseumiks, kus eksponeeriti tudengitoa sisustust XVII sajandil, XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses (publikule avati uus ekspositsioon detsembris 1989 ). 1997. aastal Tudengimuuseum likvideeriti ning varad viidi TÜ ajaloomuuseumisse Toomemäel. Ajaloomuuseumi tollane direktor Ela Martis põhjendas sulgemist ruumide kehva seisukorraga, samuti tudengite passiivsusega: ärksam osa tudengeist oli Martise sõnul koondunud organisatsioonidesse ja muuseumi ei vajanud, "tudengid, kes pole organiseerunud, ei käi niikuinii kusagil, ka nemad seda muuseumi ei vaja".
Erakool
Erakool on eraomandisse kuuluv kool.
Eestis kuuluvad sellised koolid enamasti kooli haldamiseks loodud sihtasutustele või mittetulundusühingutele. Traditsiooniliselt tegutsevad erakoolidena kristlikud koolid ja enamasti ka Waldorfi koolid.
Riigiti on erakoolide levik väga erinev, näiteks USA-s on erakoolidel haridussektoris oluline osa, Rootsis aga väike (14%).
Ingliskeelsetes riikides kasutatakse erakoolide kohta eri nimetusi (nt public school ja private school), mistõttu tõlkimisel tuleb olla terminitega ettevaatlik.
Pere Pastor Vilanova
Pere Pastor Vilanova (sündinud 29. novembril 1968 Andorra la Vellas) on Andorra jurist.
1. novembrist 2015 Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik.
Magudu
Magudu on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas. Magudu asub Svaasimaa piiril.
Materjalikulu
Materjalikulu (inglise keeles material input) on ainevoog ja kogukulu tootmistegevuses; peegeldab ainete tarbimisega seotud kogumõju (nt kaevandamise füüsiline mõju, saastamine, jäätmeteke).
Kui materjalikulu ja materjalivooge vähendada, siis vähenevad ka tootmisega seotud keskkonnaprobleemid.
Lõuna-Vietnam
Lõuna-Vietnam (ametlikult Vietnami Vabariik, vietnami keeles Việt Nam Cộng Hòa, prantsuse keeles République du Viêt Nam, inglise keeles Republic of Vietnam) oli riik, mis eksisteeris aastatel 1955–1975. Tegu oli külma sõja esimeses pooles lääneblokki kuulunud Vietnami lõunaosas asunud vabariigiga. Lõuna-Vietnamit tunnustati esimest korda 1949. aastal, kui see oli Prantsuse Liitu kuuluv Vietnami Riik, mille pealinn oli Saigon (aastal 1976 nimetati linn Hồ Chí Minhi järgi Hồ Chí Minhiks). Aastal 1955 sai Vietnami Riigist Vietnami Vabariik. Lõuna-Vietnami naabrid olid Põhja-Vietnam põhjas, Laos loodes, Kambodža edelas ning Tai teisel pool Tai lahte samuti edelas. Lõuna-Vietnamit tunnustas lisaks Ameerika Ühendriikidele 87 riiki. Nõukogude Liidu veto tõttu ei kuulunud Lõuna-Vietnam ÜRO-sse.
Pärast teist maailmasõda kuulutasid Jaapani-vastased Viet Minhi jõud, mida juhtis kommunistlik võitleja Ho Chi Minh, septembris 1945 Hanois välja Vietnami Demokraatliku Vabariigi. Aastal 1949 moodustasid kommunismivastased poliitikud Saigonis enda valitsuse, mida hakkas juhtima kunagine keiser Bảo Đại. Aastal 1955 korraldatud referendum oli tasavägine, selle tulemusel kukutas senine peaminister Ngo Dinh Diem Bao Dai võimult ning kuulutas ennast 26. oktoobril 1955 uue Vietnami Vabariigi presidendiks. Pärast 1954. aasta Genfi konverentsi loobus Lõuna-Vietnam enda nõudmistest Põhja-Vietnami territooriumi üle. Lõuna-Vietnami riik koosnes endisest Prantsusmaa kolooniast Kotšinhiinast (Nam Kỳ) ja osaliselt endisest Prantsusmaa protektoraadist Annamist (Trung Kỳ). Diem tapeti aastal 1963 sõjaväelise riigipöörde käigus. Riigipööret juhtis kindral Dương Văn Minh, pärast teda oli võimul mitu lühiajalist sõjaväehuntat. Pärast Ameerika Ühendriikide survel korraldatud tsiviilvalimisi sai aastateks 1967–1975 võimule Nguyễn Văn Thiệu.
Vietnami sõda näitas esimesi suuremaid puhkemismärke aastal 1955, kui toimus vastmoodustatud Lõuna-Vietnami Rahvusliku Vabastusrinde (Viet Congi) ülestõus. Viet Congi toetasid nii Põhja-Vietnam kui Hiina ja Nõukogude Liit. Sõjategevus laienes aastal 1965, kui sekkusid Ameerika Ühendriigid. Algul saadeti Vietnamisse merejalaväelased, hiljem ka maaväelased ja Lõuna-Vietnami vägesid toetavad nõustajad. Aastatel 1966–1967 viisid USA mereväe lennukid, laevad ja lennukikandjad, mida toetasid ka USA õhuväe üksused Põhja-Vietnamis läbi regulaarseid pommitusreide. Sõjategevuse tippaeg oli veebruaris 1968, kui toimus Teti pealetung. Sel ajal oli Lõuna-Vietnamis umbes 1 000 000 Lõuna-Vietnami ning 500 000 Ameerika Ühendriikide sõdurit. Sissisõjast alguse saanud konflikt oli kasvanud täiemahuliseks sõjaks kahe võrdse poole vahel. Veelgi suurem pealetung põhjast, kevadpealetung, viis mitmete Lõuna-Vietnami linnade langemiseni kommunistide kätte ning USA vägede Vietnamist väljaviimiseni.
Jaanuaris 1973 õnnestus pärast viit aastat kestnud läbirääkimisi sõlmida Pariisi rahulepingud, sellest hoolimata jätkus sõjategevus peaaegu ilma pausita. Põhja-Vietnami regulaarjõud ja Viet Cong asusid 1975. aastal uuele täiemahulisele pealetungile. Saigon langes kommunistide kätte 30. aprillil 1975, sellega lõppes Vietnami Vabariik. 2. juulil 1976 ühinesid Põhja-Vietnami loodud Lõuna-Vietnami ajutine revolutsiooniline valitsus ja Vietnami Demokraatlik Vabariik Vietnami Sotsialistlikuks Vabariigiks.
Jüri Kolk
pisi|Jüri Kolk esinemas [[HeadReadi proosavõistulugemisel Tallinna kirjanike maja musta laega saalis Foto: Ave Maria Mõistlik, 28. mai 2015 ]] pisi|Jüri Kolk oma luulekogu esitlusel Tartu kirjanike majas 23.04.2013 Jüri Kolk (sündinud 19. juulil 1972) on eesti kirjanik, tõlkija ja publitsist.
Kolk on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ning töötanud näiteks A. Le Coqi õlletehase tootmises ostujuhina, ekspordispetsialistina, vahetusejuhina ja villija operaatorina. 2010–2012 oli Tartu NAKi liige. Ta on tegelnud sportliku vabavõitlusega.
Jüri Kolgi esikkogu "Barbar Conan peeglitagusel maal" oli Betti Alveri kirjandusauhinna nominent.
Ińsko
Ińsko (saksa Nörenberg) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Stargardi maakonnas, Ińsko valla halduskeskus. Linn asub Ińsko järve kaldal.
Ińsko sai linnaõigused enne 1300. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Strzelce Opolskie maakond
Strzelce Opolskie maakond (poola Powiat Strzelecki) on maakond Poolas Opole vojevoodkonna kaguosas. Maakonna halduskeskus on Strzelce Opolskie linn.
Maakond jaguneb seitsmeks vallaks (gmina).
Buysdorp
Buysdorp on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.
Buysdorp on asutatud 1888. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buysdorpi elanikest värvilisi 56,92% ja mustanahalisi aafriklasi 43,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,76%, pedi keelt 12,24%, sotho keelt 8,74%, venda keelt 6,84%, inglise keelt 6,36% ja ndebele keelt 1,59%.
Jüri Kolk (ihtüoloog)
Jüri Kolk (27. juuni 1940 – 24. detsember 2010) oli eesti ihtüoloog ja õpetaja.
Rulett
Rulett on kasiinomäng, mille nimi tuleb prantsuskeelsest sõnast roulette (väike ratas).
Mäng pärineb 18. sajandi Prantsusmaalt.
Ruletilaual on 37 (Ameerika variandis 38) numbrit, arvud 1–36, paiknevad 3 kaupa 12 reas (1-2-3, 4-5-6, 7-8-9...), lisaks 0 (ning Ameerika variandis ka 00).
Vahemikus 1–10 ja 19–28 on paaritud numbrid punased ja paarisnumbrid mustad, ning vahemikus 11–18 ja 29–36 on paaritud numbrid mustad ja paarisnumbrid punased. 1790. aastate Pariisi kasiinodes oli 0 punane ja 00 must. 1800. aastatel aga muudeti nullid roheliseks.
Ruletikettal on numbrid tavaliselt fikseeritud järjekorras, kellaosuti liikumise suunas: 1843. aastal lõid Bad Homburgis Francois ja Louis Blanc uue ruletilaua, millel oli ainult üks null.
Mängijad teevad panused kas ühele või mitmele numbrile. Seejärel keerutab krupjee ruletiketast ühes suunas ning sellel olevat kuuli teises suunas. Lõpuks kaotab kuul kiiruse ja kukub ühele 37/38 taskust.
Mängijad saavad teha kas välimisi (outside) või sisemisi (inside) panuseid. Välimised panused on suuremale hulgale numbritele ja suurema võiduvõimalusega, kuid väiksema väljamaksega. Sisemised panused on 1–6 numbrile ja väiksema võiduvõimalusega, kuid suurema väljamaksega.
Välimised panused on madalaimate väljamaksetega: Nulli korral kaotavad kõik välimised panused.
Sisemised panused on suuremate väljamaksetega:
Łyntupy mõis
pisi|Łyntupy mõisa peahoone pisi|Vaatetorn Łyntupy mõis (маёнтак Лынтупы) on mõis Valgevenes Viciebski oblastis Pastavy rajoonis Łyntupy külanõukogus Łyntupy alevis.
Alutori keel
Alutori keel (alutori keeles nəməlʔu) on tšuktši-kamtšadali keelte hulka kuuluv paleoaasia keel, mida kõnelevad alutorid Kamtšatka poolsaare põhjaosas. Alutori keele lähim sugulaskeel on korjaki keel ning 1958. aastani peeti seda korjaki keele murdeks.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal alutori keelt 25 inimest. Keel on välja suremas.
Kirjakeel puudub, kuid ajalehes Aborigen Kamtšatki avaldatakse alutorikeelseid tekste, milleks kasutatakse mugandatud kirillitsat:
Fonoloogia
Alutori keeles on 6 vokaalfoneemi ja 18 konsonantfoneemi. Sõnarõhk on teisel silbil, kuid mitte viimasel. See tähendab, et kahesilbiliste sõnade rõhk on esimesel silbil. Rõhk ei saa langeda ka silbile, mille tuumaks on vokaal ə.
Süntaks
Sõnajärg on üsna vaba, sagedamini esinevad sõnajärjed SVO ja VSO.
Łyntupy mõis
Łyntupy mõisa esimesed omanikud olid Hülzenid, seejärel aga Buczyńskid. Aastal 1591 oli selle inventaris lisaks vanale peahoonele veel kuus põllumajanduslikku tootmishoonet. Aastal 1854 läks see Biszewskite valdusse, jäädes nende omandisse aastani 1939. Aastal 1884 kuulus mõisale 412 morgenit maad.
Sealse mõisakompleksi rajas Józef Biszewski. Ehitustööd algasid XIX sajandi lõpus, peahoone valmis aastal 1907.