cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Väina liivlased
Asend ja naaberalad
Oluline mõju Väina liivlastele oli kaugemal ida pool paiknenud slaavi aladel, eriti Polotski vürstiriigil. 11. sajandil liivlaste alal levima hakanud kristliku sümboolikaga esemed esindasid peamiselt just idapoolset õigeusu traditsiooni. 12. sajandiks olid ristripatsid juba nii kodunenud, et neid hakati valmistama ka kohapeal, nt Daugmales. Baltikumis olid nende kandjateks peamiselt naised ja lapsed. Kuigi leidub selgeid tõendeid ristiusu levikust liivlaste naaberaladel, siis pole selge, kas kristliku sümboolikaga esemed eraldi võetuna tähistasid sel ajal religioosseid vaateid või olid koos teiste slaavi päritolu ehetega siiski pigem moeasjad ja jõukuse tähistajad.
Slaavi mõju Väina liivlaste aladel, mis ilmneb ka senise geomeetrilise stiili välja vahetanud slaavipärase taimornamendi kasutuselevõtus 1180. aastate paiku, ei piirdunud vaid kultuurisidemetega. Lisaks eelmainitud Daugmale asulale on ka tänase Riia kohal 12. sajandil paiknenud külast leitud slaavi elanikkonna olemasolule viitavaid jälgi. 11–12. sajandil kuulusid Väina liivlased Polotski poliitilisse mõjusfääri, 12. lõpust on teada, et oldi sealse vürsti maksualused ja nt 1181. aastal osaleti tema sõjaväes. Ka 1184. aasta paiku liivlaste hulgas misjonitööd läbi viima saabunud saksa vaimulik Meinhard pidi oma tegevuseks Polotski vürstilt luba küsima. Samamoodi mainis paavst Clemens III oma 1188. aasta kirjas Meinhardit Üksküla piiskopiks kinnitades, et tema piiskopkond asub Venemaal (in Ruthenia).
Ristisõja algus
Järgmiseks Üksküla piiskopiks saanud Bertold otsustas paavst Coelestinus III toetusel alustada agressivsema poliitikaga, värvates Saksamaalt ristisõdijaid, kes 1198. aastal hilisema Riia linna juures sinna kogunenud liivlaste väge lahingus võitsid. Bertold ise langes võitluses, ent Holmi ja Üksküla liivlased otsustasid pärast lüüasaamist preestrid oma linnustesse vastu võtta. Ristisõdijate väe lahkumise järel aga öeldi kokkulepetest lahti ja järgmisel aastal sunniti ka vaimulikud Liivimaalt lahkuma.
Uueks piiskopis saanud Albert pöördus 1200. aastal ristisõdijatega tagasi. Pärast väiksemaid sõjalisi kokkupõrkeid Väina liivlastega sõlmis ta nendega rahu, misjärel tal õnnestus kavalusega liivlaste ülikud vangistada ja vabastamise lunana nende pojad omale pantvangideks saada. 1201. aastal rajati Riia linn, millest sai Üksküla piiskopkonna, mis nüüd Riia piiskopkonnaks ümber nimetati, keskus. Samal ajal andis Albert Lielvārde ja Üksküla linnused benefiitsiks vastavalt Danielile ja Konradile.
Esialgu polnud piiskopil siiski piisavalt sõjalist jõudu, et ristitud liivlaste alasid kindlalt kontrollida. Olukorda raskendasid ka riialaste võimu all oleva piirkonna vastu suunatud sõjaretked. Nii põletasid semgalid 1202. aastal maha Holmi kiriku ja küla, suutmata küll linnust vallutada. 1203. aastal saabus Üksküla linnuse alla Polotski vürsti vägi, ent saades sealsetelt liivlastelt raha, loobuti piiramisest ja suunduti edasi Holmi juurde, kus aga olid kaitses ka piiskopi ammukütid, kel õnnestus rünnak tagasi lüüa. Hiljem samal aastal rüüstas Jersika vürsti ja leedulaste vägi Riia ümbrust. 1204. aastal rüüstasid Riia läheduses leedulased koos Lielvārde ja Aizkraukle ristimata liivlastega.
Väina liivlaste alistamine
1206. aastal otsisid Väina liivlased Riia piiskopi vastu sõjalist abi Polotski vürstilt. Üllatusrünnakut plaaninud vürst aga loobus oma kavast, kui ilmnes, et sakslased olid vandenõu avastanud. Siiski õnnestus Väina liivlastel appi kutsuda turaidalasi ja leedulasi, kellega koguneti Holmi linnuse juurde. Sealt tehti rüüsteretki Riia suunas, kuid linna ennast ei rünnatud. Lõpuks osad neist tüdinesid ja lahkusid. Selle situatsiooni kasutas ära Albert, kes kiiresti kogus ristisõdijatest, Mõõgavendade ordu meestest ja Riia liivlastest väe ning saatis nad Holmi ründama. Riialased suutsid Holmi linnuse kõrval toimunud lahingus liivlasi võita, sh tappes ka ülestõusu peaorganisaatori Ako, ja pärast seda piiramisega alistada ka need, kes linnusesse olid taganenud. Seal olnud Turaida liivlastel lubati vabalt lahkuda, kuid Holmi liivlaste ülikud viidi vangidena Riiga.
Kuna peagi pärast seda lahkus piiskop Albert koos paljude ristisõdijatega Saksamaale, siis saatsid sakslastevastase võitluse jätkumisest huvitatud liivlased uuesti saadikud Polotski vürstilt abi paluma, kes seekord koguski väe, laskus mööda Väina jõge Liivimaale ja alustas turaidalaste abil Holmi linnuse piiramist. Hoolimata piiravate vägede ülekaalust ja linnuses koos piiskopile ustavate sakslastega olnud kohalikest liivlastest, kes kaalusid nende väljaandmist vürstile, suutsid seesolijad end edukalt kaitsta.
1206. aasta sündmused olid viimaseks suureks Väina liivlaste vastuhakuks Riia piiskopi võimule. Sellele sündmusele järgnes üldine liivlaste alistumine ja kristlusse astumine. Ristiti ka Aizkraukle ja muude veel ristimata Väina liivlaste piirkonnad. Alistumine tõi kaasa maksu- ja väeteenistuskohustuse uute isandate heaks, mis tähendas, et edaspidi võitlesid liivlased jätkunud ristisõjas juba seniste vaenlaste poolel. Järgmisel aastal sõlmitud kokkuleppega andis piiskop Albert Väina paremkalda alad, välja arvatud juba varem läänistatud Üksküla ja Lielvārde alad ning Riia ümbruse, Mõõgavendade ordule. Traditsiooniline Väina liivlaste maksukohustus Polotski vürsti suhtes lõpetati siiski alles 1212. aasta vürsti ja piiskop Alberti vahelise leppega.
Hilisem ajalugu ja assimileerumine
Kristianiseerimise järgsest Väina liivlaste ajaloost on teada suhteliselt vähe. Arheoloogilised väljakaevamised näitavad, et pärast uue usu vastuvõtmist jätsid nad suures osas maha oma senised matmispaigad ja vanad matmiskombed asendati kristlikega. Kiiresti kadus traditsioon panna hauda kaasa ehteid, relvi ja muid esemeid, mistõttu on raske iseloomustada hilisemat Väina liivlaste kultuuri väljaspool kristlikke kombeid.
17. sajandist pärit teadete järgi rääkisid liivlased juba iga päev läti keelt. 1778. aastal on veel mainitud Riia ümbruses elanud liivlasi, alates 19. sajandist aga enam mitte.
Tühi tähistaja
Tühi tähistaja on (semiootika mõistena) märk, mille objekt on kaduma läinud. S.t tähistaja, mille tähistatav on muutunud nii ebamääraseks, et tähistaja on iseseisvunud.
Krista Mits
Krista Mits (sündinud 2. septembril 1946) on eesti anglist, tõlkija ja pedagoog.
Haridus
Ta lõpetas 1969. aastal cum laude Tartu Riikliku Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna. Ta on end erialaselt täiendanud mitmel pool Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.
Töökäik
Aastail 1969–1973 töötas ta teadurina Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris, 1973–1990 oli inglise keele õpetaja Tallinna Keeltekoolis, 1990–1993 inglise keele õpetaja ning inglise keele õppe ja eksamite koordinaator Eesti Humanitaarinstituudis, 1993–2008 Eesti Humanitaarinstituudi anglistika õppetooli juhataja, 2008–2010 Tallinna Ülikooli germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi lektor.
Krista Mits on koostanud menuka "Inglise keele õpiku algajaile" (Tallinn: Valgus, 1984; 2., parandatud trükk 1989).
Ta on tõlkinud palju eesti keelest inglise keelde (eriti kunstialast kirjandust), aga ka inglise keelest eesti keelde nii ilu- kui aimekirjandust.
Hamel (Nord)
Hamel on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.
pisi|tühi|Hameli raekoda
Charmed (ansambel)
Charmed oli Norra ansambel, mille liikmed olid Hanne Haugsand, Monica Nygård ja Oddrun Valestrand.
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "Living My Life Without You".
Kunsti Edendamise Selts
Kunsti Edendamise Selts oli kunstirühmitus, mis tegutses 1920. aastate algul Tartus.
Selts registreeriti Tartu-Võru rahukohtus 7. oktoobril 1920. Selts võttis endale ülesandeks kunsti "ligendamise" rahvale kunstinäituste korraldamise ja kirjastamise teel. Tartus Lai tn 1 avati kunstimagasin, mille juures tegutses tööbüroo, mis võttis tellimusi illustreerimiseks, dekoratsioonide valmistamiseks, plakatite kujundamiseks jne.
Hoius
Hoiuseks ehk deposiidiks ehk tagatisrahaks (ladina keeles depositum 'hoiustamistoiming ja -mõju') nimetatakse raha, mis on antud finantsasutusse hoiule kogumise või hoiustamise eesmärgil. See on füüsilise või juriidilise isiku panka hoiustatud rahasumma intressitulu saamiseks. Hoiuseintress tekib finantstehingute käigus.
Raha on võimalik hoiustada kommertspankades või hoiu-laenuühistutes. Pankades hoiustamise eelis on panga pankroti korral riiklik tagatis, kuid hoiu-laenuühistute puhul see ei kehti.
Eesti hoiuse tagamise skeemiga on tagatud Eestis tegevusloa alusel tegutsevates pankades hoitavad hoiused. See tegevusluba on Eestis järgmistel pankadel: Swedbank, SEB Pank, Luminor, LHV Pank, Coop Pank, Bigbank, Inbank, Holm Bank ja TBB pank.
Juhan Vaher
Juhan Vaher (aastani 1934 Elmar Johannes Vaher; 22. mai 1905 Restu – 3. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti õigeusu preester ja luterlik vaimulik.
Hoius
Finantsasutuse tegevuseks on peamiselt raha laenamine isikult või ettevõttelt ehk raha hoiustamine ning hoiustatud raha eest maksavad finantsasutused hoiustajale intressi. Hoiustatud raha eest annab pank laenu kolmandale isikule või ettevõttele ja teenib selle pealt ise intressi.
Ryanairi lend 4978
Ryanairi lend 4978 (FR4978) oli rahvusvaheline regulaarreisilend Ateenast Vilniusesse. Ryanairi lennuk Boeing 737-8AS startis pühapäeval 23. mail 2021 kell 10.29 Ateena lennujaamast Kreekas, et lennata Vilniuse lennujaama Leedus. Valgevene õhuruumist lahkumisel (83 km Vilniuse lennujaamani ja 170 km Minski lennujaamani) sunniti lennuk väidetava pommiähvarduse tõttu Valgevene võimude poolt maanduma Minski lennujaamas, kus peeti kinni kaks reisijat: opositsiooniline aktivist ja ajakirjanik Raman Pratasevitš ja tema elukaaslane Sofia Sapega. Lennukist lahkus ka kolm kaasa reisinud oletatavat Valgevene KGB töötajat. Lennuki läbiotsimisel pommi ei leitud. <mapframe width=300 height=350 zoom=4 latitude=47.4 longitude=26.5 text="Approximate route of the flight, showing its diversion toward Minsk."> { "type": "ExternalData", "service": "page", "title": "Flight FR4978 2021-05-23.map" }
Hoius
Hoiuse intress on igal teenuseosutajal erinev, kuid tavaliselt jääb see vahemikku 0,01–9%, mis sõltub omakorda hoiustavast summast ja krediidiasutusest. Hoiu-laenuühistute puhul on intress suurem kui pankades, kuid ka riskid on suuremad.
Juhan Vaher
Ta on õppinud Ilmjärve kihelkonnakoolis ja Restu Kõrgemas Algkoolis. Aastal 1932 lõpetas ta Valga Poeglaste Gümnaasiumi (ja Valga muusikakooli). Aastatel 1935–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1946–1947 Leningradi Vaimulikus Akadeemias, aastatel 1948–1949 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti esimesel korral 5. septembril 1932 õigeusu preestriks, teisel korral 7. detsembril 1949 Tallinna toomkirikus luteri pastoriks.
Hoius
Hoiuste tüübid
Finantsasutused osutavad mitmeid hoiustamisteenuseid, milleks on:
Juhan Vaher
Ta oli aastatel 1929–1932 Ilmjärve kiriku köster-koorijuht. Aastatel 1932–1934 oli ta Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduse preester, aastal 1940 Tartu Pühade Aleksandrite koguduse preester, aastatel 1940–1942 Kraavi Prohvet Eelia koguduse preester, aastatel 1942–1943 Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese koguduse preester, aastatel 1943–1946 Uduvere Apostel Jakobuse koguduse ja aastatel 1946–1949 Petseri Varvara koguduse preester.
Hoius
Jooksev ehk nõudmiseni hoius
Jooksev hoius tähendab konkreetset tüüpi intressi kandvat investeerimiskontot, mis võimaldab isikul oma raha kontolt ilma trahvita välja võtta. Paljudel juhtudel saab raha jooksva hoiuse kontolt ilma pangale ette teatamata välja võtta.
Juhan Vaher
Aastatel 1950–1964 oli ta Juuru Mihkli koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1952–1964 veel Vahastu kogudust. Aastatel 1967–1968 oli ta Valjala, Püha ja Mustjala Anna koguduse ajutine õpetaja, aastal 1971 Kihelkonna ja Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Hoius
Jooksev ehk nõudmiseni hoius
Jooksva hoiuse puhul on tegemist arvelduskontoga, millele laekub raha ja millelt saab teha ülekandeid. Et kasutada panga osutatavaid teenuseid (deebet- või krediitkaart, laenud, internetipank jms), peab avama pangas arvelduskonto. Tavaliselt kannab ka tööandja isiku palga arvelduskontole, samuti laekuvad sinna erinevad toetused. Arvelduskonto olemasolul on võimalik teha makseid internetipangas, kontoris või ka mobiili kaudu, võtta pangaautomaadist raha välja (kui on olemas deebetkaart) ning teha erinevaid kontoinfo päringuid.
Kogumishoius
Kogumishoiuseks nimetatakse hoiust, kus on võimalik raha säästa ja seda paindlikult koguda. Hoiuse avamise summa on tavaliselt väike ning hoiusele saab regulaarselt teha makseid, samuti kogub hoiustatud raha samal ajal intressi. Hoiustamisperiood on tavaliselt minimaalselt kuus kuud. Lepingu saab ka varem lõpetada, kuid sellisel juhul võib hoiustaja kaotada intressi.
Kogumishoius võib olla nii tähtajaline kui ka tähtajatu. Kui tähtaeg on fikseeritud, siis tavaliselt raha varem välja võtta ei saa. Tähtajatu hoiuse puhul on võimalik leping enne tähtaega lõpetada, kuid sellega võivad kaasneda teenustasud. Arvelduskontoga võrreldes on kogumishoiuse plussid näiteks suurem intress, mille tagab pank. Kogumishoiuse pealt teenitud tulult ei pea hoiustaja tulumaksu maksma.
Reservhoius
Reservhoiuseks nimetatakse tähtajatut hoiust, kus on võimalik hoiustatud raha igal hetkel kasutada. Reservhoiuse puhul ei ole summa, sisse- ja väljamaksete aeg ja arv piiratud, seega on reservhoius paindlikum kui kogumishoius. Reservhoiuselt raha kasutamiseks tuleb teha ülekanne reservkontolt arvelduskontole. Praegu pakub Eestis suurematest pankadest reservhoiust ainult Nordea pank.
Reservhoiuse avamine on tasuta ning esimese sissemakse suurus jääb tavaliselt 10 euro ringi. Järgnevatel sissemaksetel rahalist piiri ei ole. Reservhoiuse puhul arvutatakse intresse päevasaldona ehk kui õhtul kantakse raha hoiusele, siis intress hakkab jooksma järgmisest päevast. Intressitulu saab hoiustaja oma arveldus- või hoiusekontole korra kvartalis. Reservhoiuse intressimäär on tavaliselt madal. Reservhoiusena on enim kasutusel lastehoius, kus raha hoiustatakse kontol kuni lapse 18. eluaastani.
Tähtajaline hoius
Tähtajaliseks hoiuseks nimetatakse kindla summaga hoiust, mis hoiustatakse kindla tähtajani. Selle aja jooksul teenib summa panga tagatud intressi. Intress on seda suurem, mida pikem on hoiuse tähtaeg ja suurem hoiustatav summa. Vahepealseid sisse- ja väljamakseid ei ole selle hoiuse liigi puhul võimalik teha. Kui hoiustaja soovib vahepeal raha välja võtta, ei ole tal enamasti õigust saada intressitulu.
Tavaliselt on tähtajalise hoiuse esimene sissemakse 100–300 eurot, mis sõltub finantsteenuse osutajast. Hoiused kuni 100 000 eurot on tagatud panga poolt, välja arvatud hoiu-laenuühistute puhul. Tähtajaliselt hoiuselt teenitud intressitulu pealt ei pea tulumaksu maksma. Tähtajaline hoius on hea võimalus raha turvaliselt hoiustada, sest sellega ei kaasne suuri riske, kuid enne hoiustamist tuleks välja mõelda, kui pikka aega hoiustaja seda raha kasutada ei soovi, et vältida lepingu ennetähtaegset lõpetamist.
Tähtajaliste hoiuste investeeringute tähtaeg on tavaliselt üks kuu kuni paar aastat ning nende minimaalsete hoiuste nõutav tase on erinev. Investor peab tähtajalist hoiust ostes mõistma, et saab raha välja võtta alles pärast tähtaja lõppu. Mõnel juhul võib konto omanik lubada investoril enne tähtaega lõpetada või tühistada, kui ta teatab sellest ette mitu päeva. Samuti määratakse ennetähtaegse lõpetamise korral karistus. Tähtajalisi hoiuseid saab jagada mitmesse kategooriasse: pikaajalised, keskmise tähtajaga ja lühiajalised. Pikaajaline hoius tähendab hoiuseperioodi, mis on pikem kui 12 kuud. Keskmine tähtaeg 3-9 kuud, lühiajaline 1-3 kuud. Tavaliselt pakuvad tähtajalised hoiused suuremaid intressimäärasid kui tavapärased likviidsed hoiukontod, kus kliendid saavad oma raha igal ajal välja võtta.
Tähtajalisi hoiuseid võib omakorda jagada eraldi alamliikideks vastavalt nende otstarbele: säästud, kogumishoiused või arveldused. Lihtsaim neist on kogumishoius. Sellise hoiuse puhul ei või summasid suurendada või osaliselt välja võtta.
Investeerimishoius
Investeerimishoiuseks nimetatakse tähtajalist hoiust, kus intress sõltub väärtpaberi, hoiuse, valuuta või muu instrumendi väärtusest või muutusest. Investeerimishoiuse puhul on võimalik teenida suurt intressi, kuid riskid on sealjuures suuremad. Hoiuse lõppedes on garanteeritud hoiusumma, kuid mitte intressitulu. Kui alusvara, millest intress sõltub, väheneb, siis pank tavaliselt hoiustajale intressi ei maksa.
Tavaliselt on hoiuse periood 1–5 aastat. Hoiustamine on võimalik nii eurodes kui ka teistes valuutades (teiste hoiuste puhul sai hoiustada ainult eurodes). Muid sisse- ja väljamakseid teha ei ole võimalik. Investeerimishoiuse puhul tuleb lepingu ennetähtaegsel lõpetamisel ehk katkestamisel tavaliselt maksta trahvi, mille suurus võib olla märkimisväärne. Alates 1. jaanuarist 2011 sõlmitud investeerimishoiuste pealt teenitud intressitulult tuleb maksta tulumaksu.
Investeerimishoiuse saab omakorda jagada riskipreemiaga ja -preemiata investeerimishoiuseks. Riskipreemia puhul maksab hoiustaja investeerimise alguses lisatasu, mis tagaks, et osalus alusvara hinna liikumises oleks suurem ehk oleks võimalik teenida veelgi enam intresse. Kui hind siiski langeb ja pank intresse ei maksa, siis kaotab hoiustaja ka riskipreemia summa, sest seda summat pank ei tagasta. Riskipreemiata hoiuse puhul on tegemist tavalise investeerimishoiusega. Riskipreemiat tasumata saab hoiustaja olla kindel, et ei kaota oma investeeritut summat, kuid hinna langemise korral on võimalus kaotada intressitulu.
Intressi arvutamise meetodid
Intress, mille pank arvutab hoiustamistähtaja lõpus, lisatakse hoiusesummale enne, kui klient selle pangast võtab või otsustab pangaga lepingut pikendada. Näiteks kui klient paigutab aastaks 1000 eurot 10% intressimääraga aastas, on aasta pärast kliendi kontol 1100 eurot.
Saadud intresside summa kuvatakse kontol üks kord kuus. Intresse saab arvutada ka kord kvartalis, poolaastas, aastas jne.
Hoiuse suurus ei muutu, kuid kliendi sissetulek on stabiilne.
Kapitalisatsioon eeldab, et hoiusele lisatakse intress lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Järgmisel perioodil arvestatakse intressi juba hoiuse summalt ja juba kogunenud intressi summalt.
Esmapilgul erinevust pole, aga kui hoiuse summa on suur, osutub intresside kapitaliseerimine intressimäära oluliseks suurenemiseks.
Akumuleeruvale hoiukontole saab kogu pangaga sõlmitud lepingu kehtivusaja jooksul kindla sagedusega raha hoiustada. Intress arvutatakse täiendatava summa põhjal. Seda tüüpi hoius on mugav neile, kellel on püsiv igakuine sissetulek ja kes soovivad oma raha kokku hoida või koguda.
Hoiused Eestis
2021. aasta alguse seisuga oli Eesti residentidel ligikaudu 24,6 miljardit eurot hoiuseid. See jagunes järgnevalt:
Elza Radziņa
pisi|Elza Radziņa Elza Radziņa (sünninimi Elza Katrina Podniece, kodanikunimi abielus Elza Šalkone-Radziņa; 10. veebruar 1917 Harkiv – 18. august 2005 Riia) oli läti näitleja.
Õppis Jelgava Teatristuudios, mille lõpetas 1942. Töötas näitlejana aastatel 1944–1953 Jelgava Draamateatris, 1953–1954 Valmiera Draamateatris ja alates 1954. aastast Läti Rahvusteatris.
Alates 1949. aastast mängis Elza Radziņa ligi neljakümnes filmis. Sealhulgas mängis ta Tallinnfilmi filmis "Viimne reliikvia" Pirita kloostri abtissi rolli.
Elza Radziņa on maetud Riia metsakalmistule.
Asthenodipsas lasgalenensis
Asthenodipsas lasgalenensis on maoliik.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Asthenodipsas lasgalenensis seisuga 17.11.2013.
Raudoja (perekonnanimi)
Raudoja on eesti perekonnanimi.
Suur seatigu
Suur seatigu (Limax maximus) on nälkjas, Eesti suurimaid kojata tigusid.
Babiit
pisi|Babiidi mikrostruktuur pisi|Tinapõhine antimoni- ja vaselisandiga babiit Babiit on tina- või pliipõhine sulam, millega kaetakse liugelaagrite liudu.
Babiitsulami leiutas 1839. aastal Tauntonis Massachusettsis kullassepp Isaac Babbitt, kelle järgi on see ka nimetuse saanud.
Babiite on mitmesuguseid; lisaks tinale ja pliile sisaldavad need antimoni, vaske ja muid lisandeid.
Reopä vald
Reopä vald (saksa keeles Reop) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Reopä vald Piirsalu vallaga.
Valla alal asus Reopä mõis.
Ülerõhk
Ülerõhk ehk manomeetriline rõhk on õhurõhust kõrgem rõhk.
Alfred Bidder
Alfred Bidder (14. märts 1885 Laiuse – 12. mai 1943 Pommeri) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis 1904–1910 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas ennast Berliini Ülikoolis. Oli prooviaastal Põlva koguduses. Ordineeriti õpetajaks 4. jaanuaril 1915. Töötas aastatel 1911–1915 kooliõpetajana Kuldigas ja Peterburis.
Oli ametis 1917–1933 Tallinna Toomkoguduses, seejuures 1917–1919 õpetajana, 1919–1927 ülemõpetajana, 1917–1933 Tallinna Toompea saksa koguduses (käis koos Tallinna Niguliste kirikus).
Isiklikku
Tema isa, praost Paul Roderich Bidder oli Laiuse koguduse õpetaja. Vend Roderich Bidder oli Tallinna Peeteli koguduse õpetaja. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865
Öötöö
Öötöö ehk öine vahetus on tavaliselt ajavahemikus 22:00–6:00 sooritatava vaimse või füüsilise töö (vahetustega töö) osa, mis viiakse läbi öö tundidel 22.00–6.00 ja mille kohta kehtivad tavaliselt muule töisele tegevusele kehtestatuist erinevad reeglid.
Vesilinnus
pisi|püsti|Tarvastu ordulinnuse varemed pisi|Koluvere linnus Vesilinnus on veega ümbritsetud linnus.
Eestis on vesilinnused olnud näiteks Tarvastu ordulinnus ja Koluvere piiskopilinnus.
Christchurchi mošeetulistamine
Rünnak toimus reedese palvuse ajal, kui 28-aastane austraallane Brenton Tarrant end relvastas, mošeesse kõndis ja juba uksel esimese inimese tappis. Mees oli varustatud mitme relvaga, millest enamus jäid autosse, kuhu ta mitmel korral naasis. Pärast mošeesse sisenemist hakkas ta valimatult tulistama ning kontrollis mõne aja pärast, kas keegi on ellu jäänud, ja hakkas uuesti tulistama. Kui mees mošeest väljus, tulistas ta tänaval ka üht naist, istus autosse ja sõitis minema, samal ajal kõike otsepildis jäädvustades. Otseülekanne veebis kestis 17 minutit.
Vahetult enne rünnakut postitas Tarrant internetti 74-leheküljelise manifesti, kus selgitas enda rünnaku tagamaid. Christchurchi mošeetulistamist peetakse Uus-Meremaa üheks kõige süngemaks päevaks.
Linn ja koht, kus rünnak toimus
Christchurch on linn Uus-Meremaa Lõunasaarel, mille elanike arv oli 2018. aasta seisuga 404 600. Linnale panid tõenäoliselt nime anglikaani kiriku liikmed, kuid nime päritolu kohta on mitu vastuolulist seletust. Maoori keeles on linna nimi Ōtautahi.
Esimesena ründas Brenton Tarrant Al Noor’i mošeed. See on sunniitide mošee, mis asutati Christchurch’i linnas 1977. aastal, maja ehitati 1985. aastal. Teisena ründas kurjategija Linwood’i mošeed. Kahe mošee vaheline kaugus on ligikaudu 5 kilomeetrit. Linwoodi islamikeskus asutati 2017. aastal, keskus avas uksed aasta hiljem. See on teine mošee ja islamikeskus selles piirkonnas.
Ründaja
Christchurchi linnas 15. märtsil 2019 toimunud mošeetulistamised pani toime tollal 28-aastane Austraalia kodanik Brenton Tarrant. Tulistamisel kasutas ta kaht poolautomaatset vintpüssi, millest üks oli kohandatud salvega, et see mahutaks rohkem padruneid kui tavaliselt. Lisaks leiti tema autost veel kolm tulirelva.
Tarrant sõnas, et algul plaanis ta rünnata Dunedini linna Al Huda mošeed. Arvatakse, et tema jaoks muutusid kinnisideeks terrorirünnakud, mis leidsid Euroopas aset 2016. ja 2017. aastal. Ta ründas esimesena Al Noori mošeed ja hiljem Linwoodi mošeed.
Rünnaku ajal ei elanud Tarrant Christchurchi linnas, vaid Dunedini linnas, kahe linna vahemaa on 362 kilomeetrit. Tal puudus kriminaalne taust nii Uus-Meremaal kui ka Austraalias.
Tarrant töötas varem seinatennise- ja tervisekeskuses. Ta käis laskeklubis ja harjutas seal laskmist sama relvaga, millega ta tulistamised läbi viis.
Ta polnud kunagi maininud midagi oma suhtumisest muslimite vastu. 2018. aasta lõpus külastas Tarrant Bulgaariat, Rumeeniat ja Ungarit. Politsei uurib, kas nende riikide külastamine on seotud rünnakutega.
Tarrant tunnistas, et on fašist. Ta võrdles end Nelson Mandelaga ja ütles, et ootab oma tegude eest Nobeli auhinda.
Manifest
Brenton Tarrant postitas vahetult enne rünnakut 74-leheküljelise immigrandi- ja muslimi vastase manifesti "The Great Replacement" ehk "Suur asendamine", milles ta tõi välja, et tema inspiratsiooniallikaks oli Anders Breiviki toime pandud massimõrv. Mõlemad mehed postitasid oma manifestid online-versioonis, kus käsitleti sarnaseid teemasid. Tarranti 16 500-sõnaline manifest sisaldas paremäärmuslikku ideoloogiat, kuid ründaja väitis, et ei ole ise ühegi rühmitusega seotud. Samuti väljendus manifestis, et ta ei kavatsenud oma tegusid kahetseda. Rünnaku kavandamine algas manifesti järgi juba 2 aastat varem ning asukoht valiti 3 kuud enne juhtunut.
LaTeX
LaTeX on dokumentide ettevalmistussüsteem, mis kasutab märgenduskeelt ja TeX-programmi. LaTeX on kõrgema taseme keel kui TeX. LaTeX pakub vahendeid dokumendi loomise automatiseerimiseks, mis teeb selle kasutamise TeX-ist lihtsamaks, säilitades TeX-i pakutava trükikvaliteedi. LaTeX-i algse versiooni töötas 1980ndail väja Leslie Lamport. Praeguseks on LaTeX kujunenud peamiseks TeX-i kasutamise vahendiks. Praegu kasutatav versioon on LaTeX2e. LaTeX on vaba tarkvara.
Christchurchi mošeetulistamine
Manifest
Esimesed 10 lehekülge käsitlevad küsimusi, millele ta ise vastab. Näiteks tõi ta seal välja, et ta on tavaline "valge" mees ning tema põhjus tapmiseks on näidata sissetungijatele, et "meie maa ei saa kunagi olema nende oma". Samuti oli manifestis välja toodud, miks ta just Uus-Meremaa ja Christchurchi sihtmärgiks valis ning ta tunnustas iseenda julgust astumaks vaprat sammu.
LaTeX
LaTeX dokumenti ette valmistades kirjeldab autor dokumendi loogilise struktuuri tavaliste märksõnade abil, nagu peatükk, osa, tabel, joonis, valem jms. Teksti ja dokumendi muude elementide paigutuse eest hoolitseb LaTeX süsteem. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile nagu raamat, kiri, artikkel jms ja vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ning sisukorra loomiseks.
Christchurchi mošeetulistamine
Manifest
Lisaks internetis avaldamisele saatis Christchurchi mošeetulistaja oma manifesti 30 inimese meiliaadressile üheksa minutit enne terrorirünnakut, kaasa arvatud ka Uus-Meremaa peaministrile Jacinda Ardernile. Paraku ei selgunud meilis rünnaku kohta konkreetseid üksikasju, näiteks asukoht või kellaaeg.
Ukraina veebifoorumis müüdi tõlgitud dokumenti paberkandjal, mis šokeeris Uus-Meremaa valitsust. Ründaja manifest keelustati ning blokeeriti teed selle lugemiseks. Veebilehtede valdajatel, kellel oli ligipääs dokumendile, paluti hävitada selle koopiad ja eemaldada veebis hüperlingid neile. Vastasel juhul võis isikut, kes levitab manifesti, karistada 10–14-aastase vangistusega.
LaTeX
Näide
See näide demonstreerib LaTeX'i sisendit ja sellele vastavat väljundit:
Christchurchi mošeetulistamine
Rünnak ja video
Hiljem levis video YouTube'i ja teistele veebilehtedele. Nii Facebook kui ka YouTube võtsid endale kohustuse eemaldada kogu materjal ja muu rünnakuid toetav sisu oma keskkonnast, kuid nad ei suutnud ära hoida videote levikut. CNN-i andmete kohaselt ei suutnud Facebooki süsteemid hoiatada ettevõtet videost ning NBC andmete kohaselt oli YouTube jõuetu video koopiate leviku vastu.
Symbian
Symbian on suletud lähtekoodiga mobiilseadmete operatsioonisüsteem, mis on loodud nutitelefonidele. Selle haldamisega tegeleb ettevõte Accenture. Symbian oli populaarne mitme mobiiltelefonifirma seas, näiteks Nokia, Samsung, Motorola ja Sony Ericsson. Symbian oli maailma kõige populaarsem nutitelefonide operatsioonisüsteem kuni 2010. aasta lõpuni, mil Android sellest möödus.
Christchurchi mošeetulistamine
Rünnak ja video
Lisaks kritiseeriti paljude organisatsioonide tegevust, kuna need avaldasid tulistaja manifesti ja postitasid rünnaku otseülekandest monteeritud osi.
Tagajärg ja ohvrid
Mošeetulistamises hukkus 51 ja vigastada sai umbkaudu 50 inimest. Noorim ohver oli 3-aastane Mucaad Ibrahim, vanim aga 71-aastane Hati Mohammed Daoud Nabi. Mitmed surid oma perekonda ja lähedasi kaitstes. Mõnigi neist oli sündinud Uus-Meremaal, teised olid aga aastakümneid tagasi migreerunud Afganistanist, Bangladeshist, Indoneesiast, Pakistanist, Indiast ja Egiptusest, et leida paremat elu ja põgeneda konfliktide eest koduriigis.
Symbian
Ajalugu
pisi|Symbiani logo kuni 2009. aasta aprillini
Christchurchi mošeetulistamine
Tagajärg ja ohvrid
Brenton Tarrantile esitati süüdistus 51 inimese mõrvas, 40 mõrvakatses ja terrorismis, kuid ründaja ei tunnistanud ennast üheski kuriteos süüdi. Kohtuprotsessi käigus hoiti Tarrantit Aucklandi Paremoremo vanglas, mis kuulub Uus-Meremaa kõige rangema korraga vanglate hulka.
Symbian
Ajalugu
Symbian sai alguse operatsioonisüsteemist EPOC, mille lõi firma Psion 1980. aastatel. 1998. aasta juunis sai Psionist firma Symbian Ltd., mis oli Psioni ja telefonifirmade Ericsson, Motorola ja Nokia ühisfirma.
Christchurchi mošeetulistamine
Tagajärg ja ohvrid
Christchurchi terrorirünnaku ohvrite toetuseks käivitati kampaania, mille kaudu koguti ohvriabiks üle 6 miljoni dollari, mis oli oodatust tunduvalt rohkem.
Symbian
Ajalugu
2008. aasta juunis võttis Nokia Symbian Ltd. firma üle ja loodi uus sihtasutus The Symbian Foundation. Sihtasutuse eesmärgiks oli pakkuda Symbiani kasutustasuta ja avatud lähtekoodiga. 2010. aasta veebruaris avaldati Symbiani lähtekood ametlikult. Nokiast sai kõige suurem panustaja Symbiani koodi, kuna neil olid olemas ressursid nii Symbiani operatsioonisüsteemi põhiosa kui ka kasutajaliidese jaoks.
11. veebruaril 2011 teatas Nokia, et nad sõlmisid partnerluslepingu Microsoftiga ja nende uueks peamiseks nutitelefonide operatsioonisüsteemiks sai Windows Phone. Selle tõttu jäi Symbian tagaplaanile ja selle kasutus mobiilsete rakenduste platvormina langes järsult.
5. aprillil 2011 lõpetas Nokia Symbiani lähtekoodi avalikustamise. Sama aasta 22. juunil sõlmiti leping firmaga Accenture, et nad võtaksid Symbiani-põhise tarkvara arendamise ja tugiteenuste pakkumise üle kuni aastani 2016. Umbes 2800 Nokia töötajat suundus tööle Accenturesse.
Kasutajaliides
Symbianil on loomisest saadik olnud omad graafilised tööriistad, mis on tuntud kui AVKON (varem Series 60). S60 disainiti kasutamiseks klaviatuurilaadsetel klahvistikel, nagu 15-klahviline telefoni klahvistik või mini-QWERTY klaviatuur. AVKONi põhine tarkvara on mõlemat pidi ühilduv kuni Symbian^3 versioonini. Symbian^3 sisaldab ka Qt raamistikku, mis on soovitatav kasutajaliidese tööriist uute rakenduste jaoks. Qt on võimalik paigaldada ka vanemate Symbiani seadmete peale.
Nokia soovitab, et rakenduste arendajad kasutaksid Qt Quicki raamistikku koos QML keelega, kuna tegemist on kõrgetasemelise, deklaratiivse kasutajaliidese ja skriptimisraamistikuga, mis töötab nii Symbiani kui ka MeeGoga. Üha rohkem rakendusi läks üle Qt-s tehtud kasutajaliidesele, nii et vana AVKON raamistik hakkas välja surema ja seda ei kaasatud enam uute seadmete peal. Selle tõttu lõppes mõlemapidine ühilduvus vanade S60 rakendustega.
Brauser
Symbian^3 ja sellest varasemad versioonid sisaldavad WebKiti-põhist brauserit. Symbian oli esimene mobiilseadmete platvorm, mis WebKiti kasutas. Mõnel vanemal Symbiani mudelil on vaikebrauseriks Opera Mobile. Symbian Anna väljastamisega anti välja uus brauser, mis oli kiirem ja parema kasutajaliidesega.
Keeletugi
Symbian pakub laialdast keeletuge, et kolmanda osapoole rakenduste arendajad saaksid oma tooteid lokaliseerida. Symbian Belle, mis on kõige hilisem Symbiani versioon, pakub tuge 48 keelele.
Symbiani kasutajad, kes kasutavad mitteladina tähestikku ja soovivad ladina tähtede kirjutamiseks sisestuskeelt vahetada, on kurtnud keerulise keelevahetuse üle. Probleem tuleneb sellest, et puudub üks nupp, mis lubaks kiiresti kahte keelt omavahel vahetada. Praeguse seisuga peab kasutaja keelevahetuseks minema menüüsse ja sealt nooleklahvidega soovitud keele välja otsima, et ainult ühte tähte kirjutada. Pärast seda tuleb protsessi korrata, et oma algne keel tagasi saada.
Qt
Alates 2010. aastast on Symbiani arendustarkvaraks olnud C++, mis kasutab Qt raamistikku. Qt kasutamiseks on olemas Qt Creator ja Carbide arenduskeskkonnad. On olemas ka telefoni simulaator, millega saab Qt rakendusi testida. Simulaatoris ei pea rakenduste käitamiseks midagi emuleerima ega teiste platvormide jaoks kompileerima. Rakenduste arendamiseks saab kasutada kas C++ või QML keelt.
Symbian C++
Kuna Symbiani operatsioonisüsteem on kirjutatud C++ keeles, siis on võimalik seda kasutada ka arenduskeelena. Enne Qt arendustarkvara loomist oligi Symbian C++ põhiliseks arenduskeskkonnaks. Symbian C++ on keeruline programmeerimiskeel, kuna seal kasutatakse deskriptoreid, aktiivseid objekte ja puhastus-pinu. Seetõttu on ka üsna lihtsaid programmijuppe raskem implementeerida kui teistes keskkondades.
Symbian C++ programmeerimiseks kasutatakse tavaliselt arenduskeskkonda. Varasemate versioonide jaoks eelistati CodeWarrior arenduskeskkonda. 2006. aastal asendas CodeWarriori tööriistad Carbide.c++, mis on Nokia arendatud Eclipse-põhine arenduskeskkond. Carbide.c++ toetab ka Microsoft Visual Studio 2003 ja 2005 versioone tänu Carbide.vs pluginale.
Muud keeled
Symbiani seadmeid saab programmeerida ka järgnevates keeltes: Python, Java ME, Flash Lite, Ruby, .NET, Web Runtime ja C/C++.
Varem sai Symbiani programmeerimiseks kasutada ka keeli Visual Basic, Visual Basic .NET ja C – see oli võimalik AppForge Crossfire'i pärast. Appforge Crossfire oli plugin Microsoft Visual Studiole, aga 13. märtsil 2007 Appforge firma suleti.
Rakenduste väljastamine
Loodud rakendused peavad kuidagi jõudma klientide telefonidesse. Rakendused on pakendatud SIS-failidesse, mille kasutajad saavad kas alla laadida, arvutist otseühenduse teel, Bluetoothiga või mälukaardilt. On võimalik ka telefonifirmadega partnerlepe sõlmida ja oma tarkvara toodetud telefonidega kaasata. Rakendused peavad olema Symbiani allkirjastatud, et saada juurdepääs teatud süsteemikomponentidele. Allkirjastamine on arendajatele tasuta.
Cabir
Symbiani operatsioonisüsteemile on loodud mitmesuguseid viirusi, nendest kõige tuntum on ussviirus Cabir. Arvatakse, et Cabir oli esimene viirus, mis nakatas mobiiltelefone. Selle viirusega nakatunud telefon kuvab ekraanile sõnumi "Caribe" iga kord, kui telefon sisse lülitatakse. See on üsna kahjutu viirus, kuid sellega näidati maailmale, et ka telefonid pole viiruste eest kaitstud. Cabir on võimeline levima teistesse telefonidesse Bluetoothi kaudu.
Turuosa ja konkurents
16. novembriks 2006 oli toodetud 100 miljonit nutitelefoni, mis töötasid Symbiani operatsioonisüsteemiga. Aastaks 2009 oli see arv suurenenud 250 miljonini.
Kui 2006. aastal oli Symbiani käes 73% nutitelefoni turust, siis 2011. aasta teiseks kvartaliks oli Symbianil vaid 22,1%.
Nutitelefonide populaarsuse tõus tõi kaasa mitme uue mobiilioperatsioonisüsteemi turule toomise. Symbiani müük küll kasvas, kuid nende turuosa langes. 2010. aasta veebruaris tehtud turu-uuringu kohaselt oli Symbiani käes 47,2% nutitelefonide turust, RIMi käes oli 20,8%, Apple'il 15,1%, Microsoftil 8,8% ja Androidil 4,7%.
Aastatel 2009–2010 lõpetasid Motorola, Samsung, LG ja Sony Ericsson Symbiani toetamise ning pöörasid tähelepanu sellistele alternatiivsetele mobiilseadmete operatsioonisüsteemidele nagu Android ja Windows Phone.
2012. aasta teiseks kvartaliks oli Symbiani turuosa vähenenud enneolematult väikseks – vaid 4,4 protsendile.
Lécluse
Lécluse on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.
Sensée jõgi voolab läbi Lécluse'i.
pisi|püsti|tühi|Lécluse'i raekoda
Poliitiline põnevik
Poliitiline põnevik (inglise political thriller) on põnevik, mille teoste sündmuste läbivaks teemaks on poliitika ja sellest tulenevad erinevad võimuvõitlused, intriigid ning konfliktid.
Kirjandus
Tuntumad autorid on Eric Ambler, John le Carré, Ross Thomas, Frederick Forsyth, Brian Freemantle, Tom Clancy, Robert Ludlum, A. J. Quinnell, Dan Brown, Thomas Gifford ja Larry Collins.
Rauschert (perekonnanimi)
Rauschert on perekonnanimi.
Otsustusteooria
Otsustusteooria uurib indiviidi valikute aluseks olevaid põhjendeid.
Otsustusteooria võib jagada kaheks kategooriaks: normatiivne otsustusteooria, mille eesmärk on aidata subjektil parima otsuseni jõuda ja deskriptiivne teooria, mis analüüsib, kuidas indiviidid otsuseni jõuavad, arvestades sealjuures inimlikke tegureid.
Otsustusteooria puhul on tegu interdistsiplinaarse uurimisvaldkonnaga, millega tegeletakse nii majanduses, statistikas, psühholoogias, bioloogias, poliitikas, filosoofias, infotehnoloogias kui ka teistes erinevates sotsiaalteadusvaldkondades.
Preskriptiivne ehk normatiivne otsustusteooria
Normatiivse otsustusteooria töötas välja Yale'i professor Victor Vroom. Vroomi mudel ennustab otsustusprotsesside tõhusust, tuginedes juhtimisvõimele, grupi kui terviku otsustusprotsessile ja menetluslikule õiglusele. Tema mudel keskendub eelkõige situatsioonile ning otsuse tähtsusele. Normatiivse otsustusteooria eesmärk on eelkõige organisatsiooniliste, informatsiooniliste ja metoodiliste aluste väljatöötamine, mis tagavad kõige ratsionaalsema ja kasulikuma otsuse vastuvõtmise.
Vroom jagas otsustamise protsessi viieks eraldi kategooriaks:
Samuti kategoriseeris ta situatsioonilised tingimused, millega otsustusprotsessi juures arvestama peaks:
Deskriptiivne ehk kirjeldav otsustusteooria
Deskriptiivne otsustusteooria kirjeldab üksikute inimeste ning inimgruppide käitumist otsustusprotsessis. Selle eesmärgiks on leida otsuste kujunemise seaduspärasused toetudes individuaalide või kollektiivi iseloomujoontele ning nende vastastikusele toimele. Deskriptiivses otsustusteoorias on tähtsad subjektide harjumused, isikuomadused ja tööstiil, mis teooria kohaselt mängivad otsustusprotsessi tulemuses suurt rolli.
Kõige levinum kirjeldava otsustusteooria mudel on subjektiivse oodatava kasu mudel. Selle mudeli töötas aastal 1954 välja Leonard Jimmie Savage, tuginedes Bruno de Finetti, John von Neumanni ja Oskar Morgensterni tõenäosusteoreemidele. Savage'i mudeli järgi ühendab see isiklikku kasu ning isikliku tõenäosuse jaotust, mis põhineb tavaliselt Bayesi tõenäosuse teoreemil. Mudel sätestab, kui ahvatlev on subjektile teatud kasutoov olukord, kui subjekt teab, et sellega kaasnevad riskid.
Tõenduslik otsustusteooria
Tõendusliku otsustusteooria järgi peaks subjekt käituma nii, et tema teguviis suurendab soovitud tulemuseni jõudmise šansse maksimaalselt.
Põhjuslik otsustusteooria
Põhjuslik otsustusteooria on matemaatilisel valemil põhinev teooria, mille eesmärgiks on kindlaks määrata, milliseid ratsionaalseid valikuid otsuseni jõudmiseks tuleks langetada. Ratsionaalseks peetakse parima põhjusliku tagajärjega valikut. Põhjuslikku otsustusteooriat vastandatakse tihti tõendusliku otsustusteooriaga. pisi|Eliezer Yudkowsky, Stanford 2006
Wig Wam
pisi Wig Wam on Norra ansambel, mis loodi 2001. aastal. 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Norrat lauluga "In My Dreams".
Otsustusteooria
Uuenduseta otsustusteooria
Uuenduseta otsustusteooria on kriitilise tähtsusega näiteks tehisintellekti arenduse seisukohast, kuna tehisintellektid on loodud oma enda käitumist ka maailma kontekstis analüüsima.
Wig Wam
Ansambli solist on Åge Sten Nilsen, esinejanimega Glam.
2014. aastal läks bänd laiali, kuid taasühines aastal 2019.
Martín Campaña
pisi|Martín Campaña (2018) Martín Nicolás Campaña Delgado (sündinud 29. mail 1989 Maldonados) on Argentina jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Batin ja Uruguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Defensor Sporting. Uruguay kõrgliigas debüteeris ta 2008. aastal Cerro Largo meeskonnas. Uruguay kõrgliigas on ta hiljem mänginud hooajal 2010–11 Racing Clubi ja aastatel 2013–2015 Defensor Sportingu meeskonnas.
2016. aasta jaanuaris liitus ta Argentina kõrgliiga klubiga Club Atlético Independiente. 2017. aastal võitis ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide karikasarja Copa Sudamericana. 2020. aastal siirdus ta Al Batini.
Uruguay jalgpallikoondises tegi Campaña debüüdi 27. mail 2016 sõprusmängus Trinidadi and Tobago vastu. Ta on kuulunud Uruguay koondisse 2016. aasta Copa América Centenariol, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal. Lisaks kuulus ta 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Uruguay olümpiakoondisse.
GEO (ajakiri)
pisi|Logo GEO on aastast 1976 ilmuv Saksamaa populaarteaduslik geograafia-teemaline ajakiri.
Ajakirja kohalikud versioonid on ilmunud ka näiteks Soomes, Ungaris, Itaalias, Venemaal, Lätis ja Eestis (2008-2015).
Saksamaal ilmub ajakirjast mitu versiooni, näiteks GEO Saison, GEO Wissen, GEO Epoche.
Fjodor Jordan
pisi|[[Sergei Zarjanko. Fjodor Jordani portree. 1855.]] Fjodor Ivanovitš Jordan (vene Фёдор Иванович Иордан; 13. august 1800 – 19. september 1883 Peterburi) oli vene kunstnik ja graveerija.
Õppis Keiserlikus Kunstide Akadeemias. 1844. aastast akadeemik, 1850. aastast professor, 1871. aastast akadeemia rektor maali ja plastika alal.
Taimeõli
pisi|Taimeõli pisi|Oliiviõli Taimeõli on õlitaimede seemnetest ja viljadest saadav õli.
Meie (almanahh)
"Meie" oli 1970. aastal Tartus ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh.
Sisu
Meie. Toomas Lepp, Eda Kai, Leelo Tungal. Tartu, 1970. 41 lk.
Ilustanud Enn Tegova ja Peeter Urbla.
Däulet Turlõhhanov
Däulet Turlõhhanov (kasahhi Дәулет Болатұлы Тұрлыханов; sündinud 18. novembril 1963) on endine Kasahstani maadleja.
Turlõhhanov on võistelnud Kasahstani ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu maadluskoondises.
1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas saavutas ta neljanda koha.
Däulet Turlõhhanov on seitsmekordne Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu meister Kreeka-Rooma maadluses.
1993. aastast on Turlõhhanov Kasahstani maadluskoondise peatreener.
Aastatel 1996–1999 oli ta Kasahstani parlamendi liige.
Burgau (Steiermark)
Burgau on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. See on riigi kaguosas, Ungari piiri lähedal.
Ajalugu
Linnus oli algselt ümbritsetud veega täidetud kraaviga, mis andis külale nime "Burg in der Au" ("Linnus heinamaal"). Kindlustusel oli suur strateegiline tähtsus Türgi ja Ungari käimasolevate sissetungide vastu idast üle Lafnitzi jõe. Linnust on esmamainitud 1367. aastal Puchheimi isandate valdusena. Seejärel anti vald ja linnus enne Weikhard von Polheimile üleandmist lääniks Neitbergi kojale. Tänu Erhard von Polheimi juhtimisel vastvalminud kindlustustele suudeti 1529. ja 1532. aastal pealetungivaid türklasi trotsida. Lõpuks anti võlgades Burgau valdus Mathias von Trauttmannsdorffile, kes rõhus kohalikku elanikkonda kõrgete võlamaksudega. 1704. aastal laastasid Ida-Steiermarki tugevalt ründavad kurutsid, Habsburgide vastu mässanud ungarlased. Vallavanem päästis küla, pakkudes sissetungijatele relvi ja raha.
1753. aastal ostis Ungari aristokraat Adam krahv Batthyány valduse Trauttmannsdorffi perekonnalt ära. Batthyány perekond aitas kaasa Burgau majandusbuumile. Habsburgide monarhia esimene puuvillaketrusvabrik ehitati 1789. aastal. Inglismaalt oli riiki toodud kaks moodsat ketrusmasinat. Pärast sõda Prantsusmaa vastu tuli tehased sulgeda, kuid 1831. aastal avati need uuesti Viini kaupmehe Georg Borckensteini poolt. Nii tegutses Burgaus Doonau monarhia vanim tekstiilivabrik. 1884. aastal ühendati Burgau kohaliku Bierbaum-Neudau raudteeliiniga. Linnuse viimane omanik oli krahv Lajos Batthyány, kes mõisteti pärast 1848. aasta revolutsioone surma ja tapeti. Tema 150. surma-aastapäeva mälestuseks paigaldati 1999. aastal linnuse õuele krahv Batthyány büst ja pühendus.
Tänapäeval asuvad renoveeritud linnuses vallavanema kabinet, korterid ja kohvik. Pidusaalis ja arkaadhoovis toimuvad nii sise- kui ka välikultuuriüritused ning jõulu- ja lihavõttepühade aastanäitused.
Vaatamisväärsused
Peale linnuse ja veega täidetud kraavi tasub külastamist ka mäe peal asuv palverändurite kirik Maria Gnadenbrunn. Esimene kabel ehitati 1418. aastal ja selle hävitasid ungarlased. Kirik ehitati uuesti üles, kuid sai tugevalt kannatada 1624. aasta tulekahjus ja 1775. aastal äikesetormis. Hoone renoveeriti 1952. aastal. 15. sajandist pärineb skulptuur altaril Neitsi Maarjast, kes hoiab beebi Jeesust. Kell on valmistatud 1586. aastal. Kirikus on ka linnuse omaniku Weikhart von Polheimi epitaaf.
Burgau peaväljakul (Hauptplatz) seisab sambal kuldne Neitsi Maarja kuju. See pärineb aastast 1750, kuigi küla vasktahvel, mille autor on Austria topograaf Georg Matthäus Vischer, viitab sellele, et sammas pidi seal olema juba 1670. aasta paiku. Sambal olev kiri mainib, et 1778. aastal laastas küla äikesetorm ja hävitas Neitsi Maarja kuju. Sellest ajast alates on Püha Donatus Burgau kaitsepühak. Rongkäik kirikust samba juurde toimub igal juuli teisel pühapäeval.
Peaväljakul on ka kivist purskkaev ja pärnapuu, mis on kaitsealune looduspärandi objekt.
Lafnitzi jõe ääres rekonstrueeriti 1995. aastal "Kuruzzenwanderwegi" ("Kurutsi matkaraja") osana tüüpiline vahitorn Tschartake. Selliseid kindlustusi kasutati hoiatussüsteemidena piirijõgedel nagu Lafnitz, et kaitsta kohalikke sagedaste idast tulevate sissetungide eest.
Ogatigu
pisi|Ogatigu Achanthinula aculeata Ogatigu ehk oga-rõõnetigu (Achanthinula aculeata) on väike maismaal elav tigu.
Koja suurus täiskasvanud loomal on umbes 2 × 2 mm.
Ta esineb peaaegu kõikjal Euroopas. Sagedam lehtmetsades ja lubjarikkail aladel.
Magasin (almanahh)
"Magasin" oli 1969. aastal Tallinnas ilmunud omakirjastuslik väljaanne.
Sisu
MAGASIN. Sangviinikute väljaanne. Tallinn, märts 1969. 50 lk.
Autorid: Heiti Talvik, Jaan Tooming, Rein Saluri, Jüri Üdi, Joel Sang, Vaino Vahing, Mati Unt, Allen Ginsberg (tõlk. Joel Sang), Guillaume Apollinaire (tõlk. Ain Kaalep), Thomas Stearns Eliot (tõlk. Jaan Kaplinski), Paul-Eerik Rummo.
Raudauk
Perekonnanime Raudauk on pandud Elme mõisavallas Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Saarela.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Raudauk Eestis 5 mehel ja vähem kui viiel naisel.
Haenertsburg
Haenertsburg on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas.
Haenertsburg on asutatud 1886. aastal, kui piirkonnas leiti kulda.