cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ewald Hering
Värviteooria
Hering ei nõustunud Hermann von Helmholtzi ja Thomas Youngi juhtivate teooriatega. Helmholtzi teooria väitis, et kõiki värve kogetakse vaid 3 erineva valgustundliku "substantsi" kaudu. Hering esitas 1878. aastal oma teoses "Zur Lehre vom Lichtsinne" aga vastandprotsesside teooria, mis väidab, et on olemas kolm vastandvärvi paari: punane-roheline, sinine-kollane ja must-valge; paari ühe poole suhtes tundliku närviraku erutus pidurdab automaatselt neid närvirakke, mis on tundlikud teise poole suhtes. Antud teooria väidab, et on olemas kolme tüüpi kolvikesi, kuid sellest veel ei piisa õige värvitaju tekkimiseks, sest nendelt kolvikestelt saadav väljund töödeldakse seejärel läbi veel ühe kihi neuroloogiliste mehhanismide poolt; need mehhanismid kodeerivad signaali ümber kolme värvipaari põhjal. Vastandprotsesside teooria kohaselt sõltub värvitooni psühholoogiline taju kahest vastandprotsessi paarist – nendeks on punane-roheline ja sinine-kollane. Näiteks, kui kallutab punase-rohelise tasakaalu punase poole ja sinise-kollase tasakaalu sinise poole, siis tajume lillat värvitooni. Kui mõlemad värvitooni süsteemid on tasakaalus, siis puudub värvitoon ning saadav värv on akromaatiline (s.t ilma värvitoonita).
Männiku raba
thumb|350px|Männiku raba talvel. Männiku raba (ka Valdeku raba) on raba Harju maakonnas Saku vallas Männiku karjääri lähedal. Raba pindala on 901 ha.
Raba eesvooluks on Katku oja ja Männiku karjäär.
Tretanorhinus
Tretanorhinus on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Tretanorhinus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod elavad Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Calenberg
pisi|Calenberg. Taustal on Alt Calenbergi küla endiste töölismajadega ja Calenbergi vana linnuse võsastunud varemetega. pisi|Calenberg aastal 1771. Kaart ei ole põhja orienteeritud. Calenberg on mägi Kesk-Saksamaal Leine nõos Pattenseni lähistel. See asub 13 km Hildesheimi linnast läänes Alam-Saksimaa lõunaosas Keskkõrgustiku serval. See on kriidi ja mergli platoo (Kalkmergelbank) kõrgusega 70 m üle merepinna, mis tekkis peaaegu 100 miljonit aastat tagasi Ülem-Kriidi alguses. Calenberg sai ajalooliselt tähtsaks, kuna sinna ehitati linnus ja loss Welfide residentsiks.
All Lives Matter
pisi|"All Lives Matter"
"All Lives Matter" on tunnuslause, mis on seotud liikumise Black Lives Matter kriitikaga. Sotsiaalmeedias levis vastav häštäg #AllLivesMatter (näiteks Pew Research Center' uurimuse kohaselt kasutati Twitteris ajavahemikus juuli 2016 – mai 2018 seda häštägi keskmiselt 1844 korda päevas ).
Tunnuslause "All Lives Matter" kasutajate arvates väljendab see rassiliselt neutraalset seisukohta Ameerika Ühendriikides esinevatele probleemidele. Kriitikute meelest väljendab "All Lives Matter" seisukohta, mille kohaselt rassiprobleeme ignoreeritakse või eitatakse.
"All Lives Matter" pooldajate seas on tuntud tegelasi, teiste seas USA president Donald Trump, presidendikandidaat (2016) Hillary Clinton, senaator Rand Paul ja räppar XXXTentacion; mustanahalistest kuulsustest näiteks senaator Tim Scott ja minister Ben Carson.
Sissetulek
Sissetulek ehk tasu tähendab nii eraisikute kui ka ettevõtete jaoks mingit kindlat väärtust või summat, mida nad saavad, kas müües oma toodet või pakkudes oma teenust. Sissetuleku summa võib olla väga varieeruv. Olenevalt asjaoludest võib sissetulek olla suurem eelmisest, väiksem eelmisest või üldse puududa. Sissetuleku suurus sõltub tavaliselt sellest kui palju eraisik või ettevõte toodet müüb või teenust osutab.
Sissetuleku deklareerimine Eestis
Antud deklaratsiooni peab esitama, kui on teenitud tulusid, millelt tulumaksu pole kinni peetud ning lisaks ka juhul, kui soovitakse kõrvaldada piiriülene topeltmaksustamine. Tuludeklaratsiooni ei ole vaja esitada juhul, kui maksustavalt tulult on tulumaks kinni peetud ning ei taheta kasutada mahaarvamisi.
Tuludeklaratsiooni saab esitada kolmel viisil. Esimene võimalus on kasutada e-teenuste keskkonda e-MTA. Teine võimalus on kohale minna teenindusbüroosse ning kolmas viis on saata tuludeklaratsioon postiga Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroole.
Kuidas palgatöölistel toimub maksude arvestamine sissetuleku pealt
Iga kuu alguses saavad palgatöölised vastavalt sellele kui palju on tööd tehtud tasu. Millal täpselt tasu peab üle laekuma on juba ettevõttesisene otsus. Igale tasu ülekandmisele peaks järgnema ka palgalehe saatmine, kus kajastuvad kõik maksud, mis on sissetuleku pealt maha läinud. Sissetuleku pealt maksude maha arvestamist teostab tööandja ning see toimib järgnevalt: indiviidi brutosissetuleku pealt arvestatakse maha tulumaks (20%), töötuskindustus ja kogumispension. Alles jäänud summa kuulub ülekandmiseks. Lisaks maksab tööandja töötaja pealt sotsiaalmaksu (33%) aga see ei mõjuta töötaja sissetulekut. Iga kuu on võimalik eraisikult saada maksuvaba tulu (maksimum summas 500 eurot.) Oluline on meeles pidada, et kui brutopalk on suurem kui 2100 eurot, siis maksuvaba tulu ei rakendu. Samuti kui tulu on kuni 500 eurot, siis ei toimu samuti maksude arvestamist.
Keskmine brutopalk
Brutopalk on töölepingus või õigusaktis kindlaks määratud tasu, mille pealt toimub maksude maha arvestamine ning alles jäänud summa makstakse töötajale välja. Alles jäänud summat saab nimetada ka netopalgaks. Gruppi kuuluvad kõik ettevõtted, asutused jne, kus on vähemalt üks töötaja.
Läbi aastate on keskmine brutopalk Eestis ainult tõusnud ning arvatakse, et see liigub ka edaspidi samas suunas. Keskmine Eesti brutokuupalk 2021. aastal oli 1548 eurot. Kasv võrreldes 2020. aastaga oli 6,9%. Kõrgeim oli keskmine brutokuupalk info ja side valdkonnas ning madalaim toitlustuse tegevusalal. 2011. aastal oli keskmine brutopalk Eestis 839 eurot.
Sátoraljaújhely
Sátoraljaújhely (saksa Neustadt am Zeltberg, slovaki Nové Mesto pod Šiatrom) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Sátoraljaújhelyi kreisi keskus. Asub Slovakkia piiri ääres Miskolcist 80 km kaugusel Tokaj veinipiirkonnas.
Asula rajati juba ungari maahõivamise ajal. Linnaõigused sai 1261. aastal.
1919. aastal vallutasid linna Tšehhi väed. Trianoni rahulepinguga muudeti linn piirilinnaks ning osa linnast jäi Tšehhoslovakkiale ning sai nimeks Slovenské Nové Mesto (ungari Újhely).
Linnast on pärit matemaatik Attila Pethő ja maletaja Géza Nagy.
Lilo
Lilo võib olla:
David Saldadze
David Tengizovitš Saldadze (Давид Тенгізович Салдадзе, sündinud 15. veebruaril 1978) on Usbekistani esindav maadleja.
Olümpiamängudel on ta võistelnud Ukraina ja Usbekistani võistkonnas.
Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel (2000 – 2. koht, 2004 – 16. koht, 2008 – 14. koht).
Saldadze on juunioride vanuseklassis neljakordne Euroopa meister ja korra tulnud maailmameistriks.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas 2002. aastal EM-il punktidega 0-6, ja Vello Pärnpuu kes, kaotas 1998. aasta MM-il punktidega 0-9.
Antiookia patriarhaat
pisi Antiookia patriarhaat (araabia keeles بطريركية أنطاكية وسائر المشرق للروم الأرثوذكس), ametlikult Antiookia Õigeusu Kirik, on üks autokefaalsetest õigeusu kirikutest. Alates 2012. aastast on Antiookia patriarh Johannes X.
MTV Euroopa muusikaauhinnad "Parim Balti artist"
MTV Euroopa muusikaauhinnad "Parim Balti artist" (MTV Europe Music Award for Best Baltic Act) oli 2006-2009 ürituse MTV Euroopa muusikaauhinnad üks kategooria.
Eleanor Gibson
Eleanor J. Gibson (7. detsember 1910 Peoria, Illinois, USA – 30. detsember 2002 Columbia, Lõuna-Carolina, USA) oli Ameerika psühholoog.
Töö ja õpingud
Õppis Kurt Koffka, Fritz Heideri ja James Gibsoni käe all. Viimasega neist hiljem ka abiellus. Lõpetas Yale'i Ülikooli Ph.D kraadiga 1938. aastal ja töötas õpetajana Cornelli Ülikoolis kuni 1980. aastani, mil ta pensionile läks. 1982 kutsuti ta Pekingisse, et õpetada Hiinas psühholoogidele viimaseid uurimisteooriaid ja -tehnikaid. 1992 sai National Medal of Science autasu.
Tema panus on väga oluline just imikute ja väikelaste taju uurimise osas. Ta on tuntuks saanud "visuaalse kuristiku" (visual cliff) eksperimendiga, milles loomad ja imikud tajusid visuaalse kuristiku äärt ning vältisid seda. Uuringu tulemusena leiti, et taju on oma olemuselt kohanemisvõimeline protsess või nagu Gibson seda selgitas: "Me tajume, et õppida, ja õpime, et tajuda."
Koos abikaasa James J. Gibsoniga töötas välja tajulise õppimise kontseptsiooni, mis toimub läbi diferentseerumise.
Perekond
17. septembril 1932 abiellus James Gibsoniga. Neil on kaks last: James J. ja Jean Grier.
Artiklid
Otsingumootori "Publish or Perish" kohaselt on Eleanor J. Gibson osalenud 255 artikli kirjutamisel. Tema publikatsioonidele on viidatud 10 711 korda, see teeb ligikaudu 42 viidet iga artikli kohta. Tema mõjukuse indeks (h-indeks) on 46. Kõige mõjukamat artiklit "The Visual Cliff" on tsiteeritud 487 korral.
Bois-Grenier
Bois-Grenier on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Armentièresi kantonis.
pisi|tühi|Bois-Grenier' raekoda
Arnsbergi ringkond
pisi| Arnsbergi ringkonna kreisijaotus Arnsbergi ringkond (Regierungsbezirk Arnsberg) on üks viiest ringkonnast Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Geograafia
Arnsbergi ringkond asub Nordrhein-Westfaleni kaguosas. Lääneosas asub osa Ruhri linnastust.
Ringkond piirneb põhjas Münsteri ja Detmoldi ringkonnaga, idas Hesseni liidumaaga, lõunas Rheinland-Pfalzi liidumaaga ning läänes Kölni ja Düsseldorfi ringkonnaga.
Ringkonna pindala on 8011 km².
Arvestuslik elanike arv oli 3 552 021 (31. detsember 2013), rahvastiku tihedus 443 inimest km² kohta.
Haldus
Halduskeskus on Arnsberg.
Praegune valitsusjuht on Diana Ewert (SPD).
Tihemetsa külanõukogu
Tihemetsa külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1971 ja seejärel liideti see Saarde külanõukoguga.
Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas
Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussammas oli Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus.
Mälestussammas avati 24. juunil 1926.
Amandus Adamsoni kavandi järgi rajatud 8,5 meetri kõrgune mälestussammas kujutas kaljut, mille tipus seisis lipu ja kilbiga sõjamees. Kalju korrapärane nelinurkne alaosa sümboliseeris Eesti Vabariigi juba väljatöötatud korraldust, "tahumata" tipp aga veel korraldamata alasid, mille juures edaspidist tööd võimaldab valvelolev sõdur. Kalju esiküljel oli kiri "1918–1920 Vabadussõja mälestuseks" ja selle all pronksist reljeefplaat sõjastseeniga.
Juunis 1941 sammas purustati. On tänaseni taastamata, olles ainus suur Vabadussõja taastamata mälestusmärk Eestis.
Päev enne Narva-Jõesuu Vabadussõja mälestussamba avamist, 23. juunil 1926, avati Narva-Jõesuu luterlikul kalmistul hauasammas Vabadussõjas langenute ühishaual. See on säilinud tänaseni. Betoonist sammas kujutab 2,44 m kõrgust obeliski. Obeliski esiküljel üleval on pronksreljeefist Vabadusristi kujutis ja selle all oli pronkstahvel tekstiga: "1918 – 1920 / VABADUSSÕJAS / LANGENUILE". Ühishauda ümbritsevad kivisambad, mis on ühendatud ahelatega. Langenute mälestussamba valmistas insener Vaher professor Amandus Adamsoni kavandi järgi. Mälestussamba vaskplaat kadus enne sõda. Pärast 1991. aasta suve kinnitati vaskplaadi kohale samasuurune graniittahvel.
Brandon Gormley
pisi|Brandon Gormley (2012) Brandon Gormley (sündinud 18. veebruaril 1992 Murray Riveris, Prints Edwardi saarel) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Jaroslavli Lokomotiv.
2010. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i draft'is 13. valikuna. Hooaja 2012–13 asus ta mängima American Hockey League'is Coyotesi noorteklubis Portland Pirates. NHL-is debüteeris ta 10. märtsil 2014 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 16. novembril mängus Edmonton Oilersi vastu. Coyotesi põhikoosseisus ei suutnud ta oma kohta kindlustada, saades 2014–15 põhihooaja kirja 27 mängu, milles lõi kokku kaks väravat ja andis kaks väravasöötu.
2015. aasta septembris kaubeldi Gormley Colorado Avalanche'ile. Hooaja 2015–16 esimeses pooles ei suutnud ta taas silmapaistvaid esitusi teha (26 mänguga vaid üks väravasööt) ning mängis hooaja teises pooles AHL-is Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage'is. Hooaja lõpus Avalanche Gormleyle uut lepingut ei pakkunud. Hooajal 2016–17 mängis ta AHL-i klubides Albany Devils ja Binghamton Senators.
2017. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga Mora IK. Hooaja 2018–19 esimeses pooles mängis ta Soome kõrgliiga klubis HC TPS. Seejärel naasis ta Rootsi kõrgliigasse, liitudes Frölundaga, kus mängis kuni hooaja 2019–20 lõpuni. Hooajal 2018–19 tuli ta Frölundaga Rootsi meistriks ning võitis 2019. ja 2020. aastal võitis lisaks Jäähoki Meistrite Liiga. Hooajal 2020–21 mängis Saksamaa kõrgliiga klubis Straubing Tigers. 2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. 2021. aasta detsembris siirdus ta Jaroslavli Lokomotivi.
2012. aastal võitis Gormley Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Gormley oli selle aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Dougie Hamiltoni kõrval resultatiivseim kaitsemängija valiti turniiri parimaks kaitsemängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal võitis ta Kanada jäähokikoondise koosseisus Spengleri karika.
Elektroonikajäätmed
Elektroonikajäätmed ehk e-jäätmed, ka elektroonikaromu, on elektrilised ja elektroonilised seadmed, mis on tarbija või hulgitarbija poolt täielikult või osaliselt kasutuselt kõrvaldatud jäätmed, samuti praaktooted, mis on tekkinud tootmises või renoveerimis- ja remondiprotsesside käigus.
Elektroonikajäätmete mõju keskkonnale
Elektroonikajäätmete süsteemitu ladestamine kahjustab keskkonda ja elusolendeid, sest valesti ladestatud elektroonikajäätmetest lekivad kemikaalid, nagu dioksiinid ja polüklooritud bifenüülid, mis saastavad keskkonda ning võivad jõuda inimese toidulauale. Eestis tekib aastas umbes 9000 tonni elektroonikajäätmeid, millest ligikaudu 4000 tonni kogutakse jäätmejaamades ja kogumispunktides kokku ning suunatakse ümbertöötamisse. Maailmas tekib ühe aasta jooksul umbes 50 miljonit tonni elektroonikajäätmeid, millest vormiliselt 20% taaskasutatakse.
Elektroonikajäätmete mõju inimese organismile
Elektroonikajäätmed koosnevad peamiselt raskmetallidest (60%) ja plastist (30%). Raskmetallid ei lagune vähem ohtlikeks jääksaadusteks ning komponendid võivad pikka aega püsida nii õhus, mullas, vees kui ka settes. Ka ümbertöötlemisel vabanevad raskmetallid nagu plii, kaadmium ja elavhõbe õhku, samuti PVC plasti sisaldavad seadmed eraldavad põletamisel õhku toksilisi dioksiine ja furaane. Eelnimetatud elektroonikajäätmete komponendid võivad põhjustada haigusi elusorganismides. Täiskasvanud ja lapsed võivad kokku puutuda mürgiste aurude ja tahkete osakeste sissehingamise, läbi naha kokkupuude söövitavate ainete ja kemikaalidega ning saastunud toidu ja vee alla neelamisel. Lapsi ohustavad ka sekundaarsed kokkupuuteviisid. Mõned ohtlikud kemikaalid võivad edasi kanduda emadelt lastele raseduse ja rinnaga toitmise ajal. Väikesed lapsed mängivad õues või looduses ja puutuvad sageli oma käte kaudu esemete ja pinnasega kokku, suurendades kokkupuute ohtu. Looted, imikud, lapsed ja noorukid on eriti tundlikud mürgiste ainetega kokkupuutest tulenevate kahjustuste suhtes. Teadusuuringud on leidnud, et reguleerimata e-jäätmed on seotud kasvava hulga kahjulike tervisemõjudega. Nende hulka kuuluvad ebasoodsad mõjud lootele ja sünnitulemustele      , muutunud närvisüsteemi areng  , ebasoodsad õpitulemused  , DNA kahjustused    , ebasoodsad mõjud lapse füsioloogilisele ja käitumuslikule arengule  , kahjulikud kardiovaskulaarsed mõjud    , kahjulikud mõjud hingamisteedele  , kahjulikud mõjud immuunsüsteemile    , nahahaigused , ebasoodsad mõjud vaimsele tervisele , kuulmislangus  , ja vähk
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Rahvusvaheline kriminaalõigus on õigusharu, mis tegeleb rahvusvahelise õiguse rikkumistega. See õigusharu on tugevalt mõjutatud rahvusvahelisest humanitaarõigusest, eriti läbi sõjakuritegude kohtuprotsesside. Sellegipoolest on tegu eraldiseisva õigusharuga, mis hõlmab palju enamat kui humanitaarõiguste rikkumine. Rahvusvahelist kriminaalõigust eristab klassikalisest rahvusvahelisest õigusest ka see, et vastutus omistatakse üksikisikule. Järgnevalt käsitletakse rahvusvahelise kriminaalõiguse olulisemaid aspekte.
Elektroonikajäätmed
Plii
Elektroonikajäätmete käitlemisel ja kokkupuutel pliiga on negatiivne mõju lapse kasvule ja arengule. Piirkondades, kus on suurem kokkupuude elektroonikajäätmetega, on laste pikkus ja kaal (sh. sünnil) madalam kui muudes piirkondades. Kõrgenenud plii kontsentratsioon veres suurendab aktiivsus- ja tähelepanuhäire riski ning põhjustab madalamat keele ja kognitsiooni taset  , samuti sensoorse integratsiooni probleeme ja astmat.
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Rahvusvaheline Kriminaalkohus (RKK)
Rahvusvaheline Kriminaalkohus (ingl k International Criminal Court) loodi 1998. aastal Rooma statuudiga. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomist on nimetatud ÜRO raames saavutatud tähtsaimaks kokkuleppeks. Kohus asub Haagis Hollandis ning kohtust on praeguseks läbi käinud 28 kohtuasja. RKK eesmärgiks on rahvusvaheline koostöö, et kaitsta inimesi Rooma statuudis kirjeldatud kuritegude eest: genotsiid, sõjakuriteod, inimsusvastased kuriteod ja agressioon. RKK jurisdiktsioon laieneb kõigile olukordadele, kus on toime pandud genotsiid, sõjakuriteod või inimsusvastased kuriteod, kui need on toime pandud riigis või riigi poolt, kes on kohtu jurisdiktsiooni vastu võtnud. Lisaks ei laiene kohtu jurisdiktsioon kuritegudele, mis on toime pannud enne RKK statuudi jõustumist.
Elektroonikajäätmed
Kaadmium
Kaadmium on mürgine metall, mida kasutatakse laetavates nikkel-kaadmiumakudes, trükkplaatides ja uuemates televiisorites. Kaadmium mõjutab rakkude paljunemist, diferentseerumist ja apoptoosi. Need protsessid on tihedalt seotud DNA parandamise ehk reparatsiooniga. Kaadmium seob end organismis mitokondritega, ja võib madalal kontsentratsioonil pärssida nii rakuhingamist, kui ka oksüdatiivset fosforüülimist. Tänu sellisele käitumisele mõjutab kaadmium inimorganismi potentsiaalseid mutatsioone, kromosoomide deletsioone ja mõjutab vereringlust. Kaadmiumi seostatakse tihedalt neerude ning südame- ja veresoonkonna probleemidega, kuid võib põhjustada ka osteoporoosi ja omada negatiivset mõju reproduktiivsüsteemile.
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Sõjakuritegude protsessid
Ajaloo vältel on olnud tavaline, et sõja võitnud pool on kaotajapoole juhte hukanud või pagendusse saatnud. Kohtupidamine on olnud harv ning välismaalaste üle on mõistetud kohut riigisisestes kohtutes, kus lahendi õiglus on olnud kaheldav. Selline protsess on kaasnenud ka kodusõdadega, näiteks Henry Wirzi süüdimõistmine pärast USA kodusõda. Pärast teist maailmasõda loodi aga Nürnbergi tribunal, mis oli mitmes mõttes uuenduslik.
Elektroonikajäätmed
Elavhõbe
Elavhõbedat kasutatakse fluorestsentslampides, patareides/akudes, elektri- ja elektroonikaseadmetes ning nende töötlemine on peamine allikas, kust elavhõbe vabaneb. Elavhõbe on tervisele väga kahjulik oma toksilisuse, vastupidavuse ja võime tõttu bioakumuleeruda eri vormidesse. Elavhõbe akumuleerub kalades ja muudes mereorganismides metüülelavhõbedaks ning jõuab seeläbi meie toiduahelasse. Elavhõbe võib põhjustada tõsiseid närvisüsteemi kahjustusi, neuroloogilisi ja kardiovaskulaarseid haigusi, samuti lootekahjustusi.
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Nürnbergi tribunal
Nürnbergi Rahvusvaheline Sõjatribunal alustas tegevust 1945. aastal. See oli tribunal, mille moodustasid neli liitlasriiki – esimene rahvusvaheline sõjatribunal. Liitlasriigid sätestasid rahvusvahelise sõjatribunali hartas (ingl k Charter of the International Military Tribunal) kolm kuriteo kategooriat: rahuvastased kuriteod, sõjakuriteod ja inimsusvastased kuriteod. Sealjuures oli tavatu indiviidide süüdistamine rahuvastastes kuritegudes – need omistati varemalt üldiselt valitsustele. Probleeme tekkis ka inimsusvastaste kuritegude süüdistustega, sest tsiviilelanikkonna tapmise, küüditamise jm juures ei võetud arvesse seda, kas tegevused olid toimumise ajal riigisisese õigusega vastuolus. Sellist kuriteokategooriat ei olnud enne Nürnbergi protsesse olemas, kuid seda peeti vajalikuks, arvestades rahvusvahelise õiguse suuremat eesmärki ja sündmusi, mis olid maailma šokeerinud. Nürnbergi tribunal pidas kokku 13 kohtuprotsessi aastatel 1945–1949. Esimene ja kuulsaim neist on peamiste sõjakurjategijate protsess, kus mõisteti kohut 24 inimese üle: 21 mõisteti süüdi, 12 neist mõisteti ka surma.
Elektroonikajäätmed
Taaskasutuse eelised
Toorainete taaskasutamine kasutuselt kõrvaldatud elektroonikast on kõige tõhusam lahendus kasvavale elektroonikajäätmete probleemile. Enamik elektroonikaseadmeid sisaldab mitmesuguseid materjale, sealhulgas metalle, mida saab taaskasutada. Lammutamise ja taaskasutusvõimaluste pakkumisega hoitakse kokku loodusressursse ning välditakse õhu- ja veereostust. Lisaks vähendab taaskasutamine uute toodete tootmisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Teine elektroonikajäätmete taaskasutamise eelis on see, et paljusid materjale saab ümber töötada ja uuesti kasutada. Taaskasutatavate materjalide hulka kuuluvad raud ja värvilised metallid, klaas ja mitmesugused plastmaterjalid. Värvilisi metalle, peamiselt alumiiniumi ja vaske, saab uuesti sulatada ja uuesti kasutada. Samuti saab taaskasutada selliseid mustmetalle nagu teras ja raud. Hiljutise 3D-printimise populaarsuse kasvu tõttu on mõned 3D-printerid disainitud (FDM-sort) selliste jäätmete tootmiseks, mida saab hõlpsasti taaskasutada, mis vähendab ohtlike saasteainete hulka atmosfääris. Nende printerite liigset plastikut, mis tuleb välja kõrvalsaadusena, võib samuti kasutada uue 3D-prinditud materjalina.
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Riikidevaheline koostöö kuritegevusega võitlemisel
Kurjategijad ei toimeta tänapäeval enam vaid ühe riigi piires ning seetõttu teevad riigid kuritegevuse ohjamiseks rahvusvaheliselt koostööd. Vastu on võetud mitmeid lepinguid, mis reguleerivad koostööd erinevates kuritöö valdkondades nagu näiteks piraatlus, kaaperdamine, orjakaubandus, uimastite müük, aga ka rahapesu ning altkäemaks. See riikidevaheline koostöö ei leia meedias väga laialdast kajastust. Selle üheks põhjuseks on see, et igapäevane koostöö toimub peamiselt politseiametnike, prokuröride vahel, selleks ei lähe vaja poliitilisi algatusi, mis meedias kajastuks. Näiteks Interpol sai alguse politseinike koguna ning tänapäevalgi on delegaadid peamiselt politseiametnikud.
Elektroonikajäätmed
Taaskasutuse eelised
Elektroonikajäätmete ebaõige käitlemine põhjustab märkimisväärset nappide ja väärtuslike toorainete nagu kuld, plaatina, koobalt ja haruldased muldmetallid, kadu. Praegu võib elektroonikajäätmetes sisalduda koguni 7% maailma kullast, elektroonikajäätmete tonnis on sada korda rohkem kulda kui tonnis kullamaagis.
E-jäätmed võivad olla ka majanduslikult kasulik võimalus ettevõtetele. Üldiselt on sisaldas 2019. aastal e-jäätmed 25 miljonit tonni toorainet, millest enamuse kogumassist moodustavad raud, alumiinium ja vask ning mille hinnatav koguväärtus oli ligikaudu 57 dollarit miljardit USA dollarit. Praeguse dokumenteeritud ametliku kogumise ja ringlussevõtu määraga 17,4%, potentsiaalne toorest E-jäätmetest saab taaskasutada materiaalset väärtust 10 miljardit USA dollarit ja sekundaarset 4 miljonit tonni toorainet muutuks ringlussevõtuks kättesaadavaks. Keskendudes ainult rauale, alumiiniumile ja vasele ning nende esmase toorainena kasutamisest tulenevate heitkoguste võrdlemisele, siis on 2019 aastal nende ringlussevõtt aidanud säästa kuni 15 miljonit tonni CO2 ekvivalenti heitkogused
Elektroonikajäätmete kogus maailmas
On väga raske hinnata, kui palju toodetakse aastas elektroonikaseadmeid kuid võttes arvesse vaid internetiga ühendatud seadmeid on neid juba palju rohke kui inimesi maailmas, hinnanguliselt 25–50 miljardit seadet. E-jäätmeid peetakse "maailma kõige kiiremini kasvavaks jäätmevooks", 2016. aastal tekkis 44,7 miljonit tonni, mis vastab 4500 Eiffeli tornile. 2018. aastal teatati hinnanguliselt 50 miljonist tonnist e-jäätmetest, seega on ÜRO antud nimetus e-jäätmete tsunami vägagi kohane antud olukorrale. Selle väärtus on vähemalt 62,5 miljardit dollarit aastas. 2021. aastal tekkis maailmas hinnanguliselt 57,4 miljonit tonni elektroonikajäätmeid. Hinnangute kohaselt Euroopas, kus probleemi kõige paremini uuritakse, ei ole keskmises leibkonnas 72 elektroonikaseadmest 11 enam kasutusel või on katki. Iga kodaniku kohta kogutakse Euroopas enne kasutusest kõrvaldamist veel 4–5 kg kasutamata elektri- ja elektroonikatooteid. „E-jäätmete kogused kasvavad 3 korda kiiremini kui maailma rahvaarv ja 13 protsenti kiiremini kui maailma SKT viimase viie aasta jooksul"
Kiired muutused tehnoloogias, muudatused meedias (lindid, tarkvara, MP3), hindade langus ja kavandatud vananemine on toonud kaasa elektroonikajäätmete kiire ülejäägi kogu maailmas. Tehnilised lahendused on olemas, kuid enamasti on enne tehnilise lahenduse rakendamist vaja juurutada õiguslik raamistik, kogumine, logistika ja muud teenused.
Kuvaritel (CRT, LCD, LED monitorid), protsessoritel (CPU, GPU või APU kiibid), mälul (DRAM või SRAM) ja helikomponentidel on erinev kasutusiga. Protsessorid on kõige sagedamini vananenud (tarkvara ei ole enam optimeeritud) ja muutuvad tõenäolisemalt "e-jäätmeteks", samas kui kuvaseadmeid vahetatakse kõige sagedamini töötamise ajal ilma paranduskatseteta, kuna jõukate rahvaste isu uue kuvatehnoloogia järele on muutunud. Selle probleemi saab potentsiaalselt lahendada modulaarsete nutitelefonidega (näiteks Phonebloksi kontseptsioon). Seda tüüpi telefonid on vastupidavamad ja neil on tehnoloogia telefoni teatud osade muutmiseks, muutes need keskkonnasõbralikumaks. Võimalus telefoni katki läinud osa lihtsalt välja vahetada vähendab e-jäätmeid. Igal aastal toodetakse hinnanguliselt 50 miljonit tonni e-jäätmeid. USA viskab igal aastal kasutuselt 30 miljonit arvutit ja Euroopas utiliseeritakse igal aastal 100 miljonit telefoni. Keskkonnakaitseagentuuri hinnangul võetakse ringlusse vaid 15–20% e-jäätmetest, ülejäänud elektroonika läheb otse prügilatesse ja põletusahjudesse
ÜRO keskkonnaprogrammi 2010. aasta aruande "Taaskasutus – e-jäätmetest ressurssideni" kohaselt võib tekkivate e-jäätmete – sealhulgas mobiiltelefonide ja arvutite – kogus järgmise kümnendi jooksul mõnes riigis tõusta kuni 500 protsenti. nagu India. Seda trendi kinnitab ÜRO Global E-waste Monitor 2020 andmetel tekkis maailmas 2019. aastal rekordilised 53,6 miljonit tonni elektroonikajäätmeid, mis on vaid viie aastaga 21 protsenti rohkem. Antud aruandes ennustatakse ka, et ülemaailmne e-jäätmete (patarei või elektripistikuga kasutuselt kõrvaldatud tooted) ulatub 2030. aastaks 74 miljoni tonnini, mis on e-jäätmete tonnaaž peaaegu kahekordistunud vaid 16 aastaga. Aruande kohaselt tekitas 2019. aastal enim e-jäätmeid Aasias – ligikaudu 24,9 miljonit tonni, millele järgnesid Ameerika (13,1 miljonit tonni), Euroopa (12 miljonit tonni), Aafrika (2,9 miljonit tonni) ja Okeaania (0,7 miljonit tonni). 2019. aasta e-jäätmed kaalusid oluliselt rohkem kui kõik täiskasvanud Euroopas ehk koguni 350 Queen Mary 2 suuruse kruiisilaeva, millest piisab 125 km pikkuse liini moodustamiseks. Inimese kohta oli 2019. aastal ära visatud e-jäätmeid keskmiselt 7,3 kg iga mehe, naise ja lapse kohta Maal. Euroopa oli maailmas esikohal e-jäätmete tekke poolest elaniku kohta 16,2 kg elaniku kohta. Teiseks tuli Okeaania (16,1 kg), järgnesid Ameerika (13,3 kg), Aasia ja Aafrika olid aga palju madalamad (vastavalt 5,6 kg ja 2,5 kg). Alates 2014. aastast tõusid e-jäätmete kategooriad kogukaalust kõige kiiremini temperatuurivahetusseadmed (+7 protsenti), suurseadmed (+5 protsenti) ning lambid ja väikeseadmed (+4 protsenti). Aruande kohaselt on selle trendi põhjuseks nende toodete kasvav tarbimine madalama sissetulekuga riikides, kus need tooted tõstavad elatustaset. Väikesed IT- ja telekommunikatsiooniseadmed on kasvanud aeglasemalt ning ekraanide ja monitoride arv on veidi langenud (-1 protsenti), mis on suuresti seletatav kergemate lameekraanidega, mis asendavad raskeid kineskoopkuvareid ja ekraane.
Tänapäeva ühiskond keerleb tehnoloogia ümber ning pideva vajadusega uusimate ja kõrgtehnoloogiliste toodete järele, millega aitame kaasa suure hulga e-jäätmete tekkele. Heaks näiteks on mobiiltelefonid, mis on muutunud e-jäätmete peamiseks allikaks, kuna pidevalt uute mudelite välja tulemine on omaette eesmärk, et olla turul konkurentsivõimeline. Üheks peamiseks väiteks on, et mobiiltelefonifirmad toodavad mobiiltelefone, mis pole loodud kestma, eesmärgiga sundida tarbija ostma uusi telefone. Ettevõtted annavad neile toodetele nii lühikese eluea, sest nad teavad, et tarbija soovib uut toodet ja ostab selle, kui nad selle valmistavad. Samas pole see väide leidnud lõplikku tõenduspõhist kinnitust
Elektroonikajäätmed sisaldavad ohtlikke, kuid ka väärtuslikke ja nappe materjale. Keerulisest elektroonikast võib leida kuni 60 elementi. SRÜ ja Gruusia 2021. aasta piirkondlik e-jäätmete seire aruande kohaselt võib E-jäätmete käitlemine olla majanduslik võimalus, kuna 2019. aastal tekkinud e-jäätmed sisaldasid 10 t kulda, 0,5 t haruldasi muldmetalle, 1 Mt rauda, ​​85 kt vaske, 136 kt alumiiniumi ja 0,7 kt koobaltit koguväärtus 200 miljardit Vene rubla (või samaväärne 2,6 miljardit USA dollarit) teisest toorainest. Üle 95 protsenti piirkonna e-jäätmetest ei koguta ega saadeta ESM-i rajatistele nõuetekohaseks haldamiseks. Enamik e-jäätmeid satub prügilatesse, kus mitteametlik sektor korjab mõned väärtuslikud komponendid. Ohtlikud ained e-jäätmetes, mis sisaldavad vähemalt 2,4 t elavhõbedat, 1,1 t kaadmiumi, 8,1 kt pliid ja 4 kt broomitud leeki aeglustajad – on piirkonnas halvasti juhitud ja on tõenäoliselt ravimata, tekitades erinevaid riske tervisliku keskkonna stabiilsusele.
Elektroonikajäätmed Euroopas
Euroopa oli maailmas esikohal e-jäätmete tekke poolest elaniku kohta 16,2 kg elaniku kohta. Ainult 42,5% e-jäätmetest Euroopa Liidus taaskasutatakse, ülejäänud on sortimata. 2017. aasta seisuga oli kõige esinduslikum riik, kes taaskasutas ligi 81% kogu elektroonikajäätmetest, Horvaatia. Kõige vähem taaskasutas neid Malta. Euroopa ainuüksi toodab aastas umbes 12 miljonit tonni elektroonikajäätmeid. Ainult Aasia maailmajagu toodab rohkem e-jäätmeid. Regioonide kaupa vaadatuna tekitavad Ida-Euroopa riigid e-jäätmeid aastas 3,2 miljonit tonni, millest 11,5kg inimese kohta ja sellest suudetakse taaskasutada vaid 23%. Antud regioonis e-jäätmete tekitajatest on kasvavas järjestikus esikohal on Venemaa Föderatsioon, Poola ja Ukraina. Põhja-Euroopas tekitatakse 2,4 miljonit tonni ja 22,4 kg inimese kohta, millest 59% suudetakse taaskasutada. Selles regioonis elektroonikajäätmete tekitajatest on kasvavas järjekorras esikohal Ühendkuningriik, Rootsi ja Norra. Lõuna-Euroopas tekitatakse 2,5 miljonit tonni ja 16,2 kg inimese kohta, millest suudetakse taaskasutada 34%. Antud regioonis e-jäätmete tekitajatest on kasvavas järjestikus esikohal Itaalia, Hispaania, Kreeka. Lääne-Euroopas tekitatakse 4 miljonit tonni ja 20,3kg inimese kohta, millest 54% taaskasutatakse. Antud regioonis e-jäätmete tekitajatest on kasvavas järjestikus esikohal Saksamaa, Prantsusmaa ja Holland. Euroopa Liidus on üldiselt väga hästi arenenud nõuetele vastav e-jäätmete käitluse infrastruktuur e-jäätmete kogumiseks, millesse on kaasatud eraettevõtted kaupluste näol kui ka avalik sektor kohalike omavalitsuste näol.
Elektroonikajäätmete kõrvaldamise meetodid
Elektroonikajäätmete kõrvaldamiseks on mitmeid tavasid ja meetodeid. Näiteks prügilasse ladestamine, happevann ja tuhastamine, mis on tavapraktikaks.
Remontimine elektroonikajäätmete vähendamise vahendina
Elektroonikajäätmete ringlusesse võtust tulenevate keskkonnaohtude vähendamiseks ning planeedi päästmiseks on mitu võimalust. Üks e-jäätmete probleemi süvendavatest teguritest on paljude elektri- ja elektroonikakaupade eluea vähenemine. Seda põhjustavad peamiselt kaks tegurit. Esiteks põhjustab tarbijate nõudlus odavate toodete järgi toote kvaliteeti langust ja toob kaasa toote lühikese eluea. Teiseks toetavad tootjad osades sektorites regulaarset täiendustsüklit ja võivad seda isegi sundida läbi piiratud kättesaadavuse varuosadele, hooldusjuhenditele ja tarkvarauuendustele või läbi kavandatud vananemise.
Tarbijate rahulolematus asjade sellise seisuga on toonud kaasa kasvava remondiliikumise. Remondiõiguse kontseptsioon on üldiselt tulnud Ameerika Ühendriikidest. Varaseim teadaolev avaldatud viide, milles seda väljendit kasutatakse, pärineb autotööstusest, mis pärineb aastast 2003 [23] ja USA Kongressis on korduvalt tehtud katseid seadusi vastu võtta. Sageli toimub see kogukonna tasandil, näiteks remondikohvikute või taaskäivitamisprojekti kaudu reklaamitavate "taaskäivituspidude" kaudu. Seadmete remontimise ehk parandamise õigust juhivad USA-s põllumehed, kes pole rahul hooldusteabe, spetsiaalsete tööriistade ja kõrgtehnoloogiliste põllumasinate varuosade puudumisega. Kuid liikumine ulatub põllumajandustehnikast palju kaugemale, näiteks Apple'i pakutavad piiratud remondivõimalused saavad kriitikat. Tootjad vastanduvad sageli ohutusega seotud probleemidele, mis tulenevad volitamata remondist ja muudatustest.
Üha rohkem on näha trendi antud lahenduse suunal ka riiklikel tasanditel. Autotööstuses võttis Massachusetts 2012. aastal vastu Ameerika Ühendriikide esimese mootorsõidukite omanike remondiõiguse seaduse, mille kohaselt peavad autotootjad müüma samu hooldusmaterjale ja diagnostikat otse tarbijatele või sõltumatutele mehaanikutele, mida nad pakuvad ainult oma edasimüüjatele. Massachusettsi põhikiri oli esimene, mis võeti vastu mitme osariigi vahel, mille tulemusel suuremad autokaubandusorganisatsioonid 2014. aasta jaanuaris kirjutasid alla vastastikuse mõistmise memorandumile, kasutades Massachusettsi seadust oma lepingu alusena kõigi 50 osariigi jaoks alates 2018. aastast.[26] ] Sarnasele kokkuleppele jõudis ka tarbesõidukite lahenduste võrgustik, mis puudutab ka veoautosid 2017. aasta juulis kiitis Euroopa Parlament heaks soovitused, mille kohaselt peaksid liikmesriigid vastu võtma seadused, mis annavad tarbijatele õiguse oma elektroonikat parandada. See on osa eelmise, 2009. aasta ökodisaini direktiivi suuremast uuendusest, mis kutsus tootjaid üles tootma energiatõhusamaid ja puhtamaid tarbijaseadmeid. Selle tagajärjel võttis Euroopa Liit 2019. aasta oktoobris vastu õigusakti, mis kohustas pärast 2021. aastat olmeseadmete, nagu külmikud ja pesumasinad, tootjatelt tarnima kutselistele remondimeestele asendusosi kümne aasta jooksul alates valmistamisest. Õigusaktid ei käsitlenud muid remondiõigusega seotud tahke ning aktivistid märkisid, et see piiras siiski tarbija võimalusi ise remonti teha. Euroopa Komisjon võttis 2020. aastal vastu uue ringmajanduse tegevuskava, millega kehtestatakse seadusandlikud ja mitte-seadusandlikud meetmed, mis sisaldab EL-i kodanike elektroonika remondiõigust, kuna see võimaldaks seadmete omanikel kogu seadme asemel välja vahetada ainult rikkis osi, vähendades sellega elektroonikajäätmeid.
Elektroonikajäätmete taaskasutamise trendi vaates on tekkimas uued ärimudelid (Foxway, Refurbed) ja P2P müügiturud (Swappa, Black Market, Amazon Renew) mille raames suudavad ettevõtted teenida kasumit näiteks läbi elektroonika seadmete taaskasutusele võtmise ja edasimüümise kuid samas jõuda lähemale ÜRO säästva arengu eesmärkidele.
Rahvusvaheline elektroonikajäätmete päev
Alates 2018. aastast tähistatakse iga aasta 14. oktoobril rahvusvahelist elektroonikajäätmete ehk e-jäätmete päeva.
Rahvusvaheline kriminaalõigus
Narkokaubandus
Narkokaubandus on väga heaks näiteks rahvusvahelise kuritegevusega võitlemise kujunemisest ja selle korraldamisest. Ajalooliselt ei ole narkokaubandus olnud alati kuritegu. 19. sajandil alustas Ühendkuningriik oopiumi tootjana Hiina vastu sõda (Oopiumisõda), et saaks võimaluse Hiina turgudel oopiumi müüa. Oopiumikaubandus oli osa riigi majandustegevusest. Tänapäeval aga, kui Ühendkuningriik on uimastitootjast muutunud uimastitarbijaks, on uimastitevastasest võitlusest saanud riikliku julgeoleku küsimus. Selline tegevuste ümberhindamine on toimunud ka mitmes teises valdkonnas ning iseloomustab hästi tänapäevast rahvusvahelist kriminaalõigust. 1988. aastal võeti vastu ÜRO narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane konventsioon. Selle konventsiooniga võtavad osalisriigid omale kohustuse kriminaliseerida uimastite valmistamine, tootmine, kaubandus ja nende tegevuste juhtimine või rahastamine. Lisaks määrati konventsioonis, et nende õigusrikkumistega kaasneb süüdlase väljaandmine (artikkel 6) ning riigid nõustusid üksteisele pakkuma vastastikust õigusabi kuritegude tuvastamisel ja tõendite kogumisel (artikkel 7). Konventsioon annab riikide ametnikele mitmeid uusi vahendeid narkokaubandusega võitlemiseks ning see on olnud tulemuslik. 2021. aasta alguse seisuga on konventsioonil 191 osalisriiki.
Väljaandmine
Väljaandmine on isiku üleandmine teisele riigile, kes on isiku vastu kriminaalmenetluse algatanud või isiku süüdi mõistnud. Riigil ei ole väljaandmiskohustust ning väljaandmislepingu puudumise korral võib ta väljaandmisest keelduda. Väljaandmine toimubki tavaliselt kokkuleppe alusel ja kindla vormi kohaselt ning väljaandmislepingud on enamasti kahepoolsed. Levinud sätteks väljaandmislepingutes on näiteks, et isik antakse välja ainult sellise teo eest, mis on keelatud mõlemas riigis. Ka erikohustuse printsiip on neis lepingutes levinud – see tähendab, et väljaantud isiku vastu saab kohtumenetlust alustada ainult selle süüdistuse alusel, mille alusel tehti väljaandmistaotlus. Ilma selle printsiibita saaks riik isikute väljaandmist taotleda valel ettekäändel. Nii peab väljaandmistaotlus tihti sisaldama ka esialgseid tõendeid isiku vastu.
Väljaandmise osas esineb ka mõningaid erandeid. Mitmed väljasaatmislepingud välistavad poliitilise tegevuse ja sõjakuritegude eest isikute väljaandmise. Sealjuures ei mõelda poliitiliste kuritegude all genotsiidi või terroriakte, olgugi et need rasked kuriteod on tihti poliitiliselt motiveeritud, ei saa nende puhul kurjategija väljaandmisest keelduda. Euroopa riikides esineb ka erand, kus riigid ei anna välja isikuid, kes on mõistetud surma või võidakse nende vastu surmanuhtlust rakendada. Sellistel juhtudel nõuab väljaandja riik eelnevalt näiteks kinnitust, et isikut ei mõisteta surma. Raskemate kuritegude, näiteks terroriaktide puhul kohaldatakse sageli aut dedere, aut judicare ('välja anda või kohut mõista') printsiipi. Selle eesmärgiks on kurjategijatelt turvaliste peidupaikade ära võtmine. Kui kurjategija põgeneb riiki, millel ei ole teise riigiga väljaandmislepingut, saaks kurjategija seal rahus elada ning oleks kaitstud. See printsiip lubab riigil aga raskete kurjategijate väljaandmisest keelduda ainult siis, kui riik ise nende vastu kohtuasja alustab.
Akira Nozawa
Akira Nozawa (jaapani keeles 野澤 晁 Nozawa Akira; Hiroshimas) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal 3 mängu ja lõi 3 väravat.
1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis
1991. aasta Eesti – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Kallio linnaosas olevas Helsingi Spordimajas (Helsingin Urheilutalo; praeguse aadressiga Helsinginkatu 25). Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.
Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Sel ajal oli Eesti Vabariigi toimimine ametlikult taastamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla.
Beauregardi vald
Beauregardi vald (Beauregard Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis.
Valla halduskeskus on DeRidder.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 654.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Joosep Vimm
Joosep Vimm (sündinud 8. veebruaril 1990) on Eesti poliitik, aastast 2021 Tallinna abilinnapea, aastast 2015 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonna liige ning aastast 2018 selle juhatuse liige. alt=Joosep Vimm pressikonverentsil|pisi|260x260px|Joosep Vimm pressikonverentsil
Haridus
Joosep Vimm on õppinud Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Tal on bakalaureusekraad ajaloo erialal Tallinna Ülikoolist, kus õppis aastatel 2009–2012 lähiajalugu ja rahvusvahelisi suhteid (kõrvaleriala: rootsi keel ja kultuur), ja magistrikraad rahvusvaheliste suhete alal Stockholmi Ülikoolist, kus ta õppis aastatel 2015–2017 rahvusvahelise poliitilise ökonoomia erialal.
Töö
Varem on ta töötanud Tallinna linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nõunikuna, Integratsiooni Sihtasutuse koordinaatorina, ettevõttes Urb-it AB; sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonnas programmi spetsialistina ja olnud praktikant Siiri Oviiri kabinetis Euroopa Parlamendis.
Poliitiline tegevus
Joosep Vimm kandideeris esimest korda kohaliku omavalitsuste volikogu valimistel 2017. aastal Tallinnas Põhja-Tallinna ringkonnas. Ta sai 35 häält ega osutunud valituks. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 81 häält ega osutunud valituks. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai ta 130 häält ja pääses Tallinna linnavolikokku.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 265 häält ning ei osutunud valituks.
Tiirimetsa külanõukogu
Tiirimetsa külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Salme külanõukoguga.
Valdek Ritslaid
Valdek Ritslaid (aastani 1936 Valter Ritsland, 20. juuni 1910 Räpina vald, Võrumaa – 27. september 1990 Tartu) oli eesti metsateadlane ja töökaitsespetsialist.
Elukäik
Valdek Ritslaid oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1929 Tartu Tehnikagümnaasiumi ja 1939 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna. Oli 1935–1937 Tartu metskonna metsnik, 1937–1940 AS-i Eesti Metsatööstus instruktor, 1941 ENSV Metsamajanduse ja Metsatööstuse Peavalitsuse sektori juhataja. 1941–1942 mobiliseerituna Nõukogude armees, 1942–1943 Tšeljabinski metsavalitsuse vaneminsener, 1944–1945 Metsamajanduse ja Puidutööstuse Rahvakomissariaadi metsatööstusosakonna juhataja.
1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli metsakasutuskateedri juhataja, 1946–1950 metsatööstuse mehhaniseerimise ja metsatranspordi kateedri juhataja (aastast 1947 dotsent), 1947–1949 ja 1950–1953 ka Zooloogia ja Botaanika Instituudi metsasektori juhataja, 1947–1950 Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonna dekaan. Vallandati 1950 poliitilistel põhjustel. 1955–1989 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna töökaitse dotsent.
Marcel Noebels
Marcel Noebels (sündinud 14. märtsil 1992 Tönisvorstis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären.
Moesgaardi muuseum
Moesgaardi muuseum (taani keeles Moesgaard Museum) on koduloo-, arheoloogia- ja etnograafiamuuseum Taanis Århusis.
Muuseum avati 1970.
Marcel Noebels
Aastatel 2010–2012 mängis ta Western Hockey League'i klubides Seattle Thunderbirds ja Portland Winterhawks.
Moesgaardi muuseum
2014 valmis muuseumi uus peahoone. Selle projekteerisid Henning Larsen Architects ja Kristine Jensens Tegnestue.
Marcel Noebels
2011. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft'is 118. valikuna. Kahel hooajal mängis ta Flyersi noorteklubis Adirondack Phantoms American Hockey League'is.
Relaksatsioongeneraator
Relaksatsioongeneraator on mittesiinuselist perioodilist võnkumist tekitav elektrongeneraator. Relaksatsioongeneraatoris moodustuvad impulsid energiasalvestisse (harilikult kondensaatorisse) koguneva energia perioodilisel vabastamisel (kondensaatori laengust tühjendamisel) elektronlüliti abil.
Marcel Noebels
Alates hooajast 2014–15 on ta mänginud Eisbärenis. Hooajal 2019–20 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 23 väravat ja andis 26 väravasöötu. Noebels valiti sel hooajal Saksamaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja parimaks ründajaks. Hooajal 2020–21 andis ta Saksamaa kõrgliigas kõikidest mängijatest enim väravasööte (36) ning valiti taas Saksamaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja parimaks ründajaks. Lisaks tuli ta hooajal 2020–21 Eisbäreniga Saksamaa meistriks.
2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Noebels Saksamaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Jäähoki maailmameistrivõistlustel osales ta esmakordselt 2013. aastal.
Relaksatsioongeneraator
Hammaspinge generaatorid
Mittesiinusvõnkumise tüüpiline näide on saehambakujulise graafiku järgi muutuv pinge, lühemalt hammaspinge. Hammaspinge väärtus muutub lähteväärtusest aeglaselt maksimaalväärtuseni ja seejärel kiiresti lähteväärtuseni tagasi. Elektronlülitina kasutatakse elektroonikakomponenti, mille pinge-voolu tunnusjoonel on langev osa, s.t negatiivne diferensiaaltakistus. Niisugusteks komponentideks on näiteks ühesiirdetransistor, sümmeetriline dioodtüristor ja samuti huumlamp.
Huumlambi baasil loodi hammaspingegeneraator juba 1920. aastail. Kondensaator C laadub aeglaselt pingeallikast U0 läbi takisti R seni, kuni pinge tase jõuab tunnusjoonel punkti A. Selles punktis toimub huumlahendus ja vool hüppab punktini C ning pinge kondensaatoril langeb kiiresti punkti B. Takisti R takistus on valitud nii suur, et seda läbivast voolust ei piisa huumlahenduse säilitamiseks ning lamp kustub (graafikul punkt D). Seejärel hakkab kondensaator taas laaduma.
Ristkülikpinge generaatorid
Ristkülikukujuliste impulsside generaatoreid saab liigitada selle järgi, kas nende tasakaaluolekud ‒ väljundpinge püsiva amplituudiga seisundid (kõrge, madal) ‒ on bistabiilsed (kestvalt stabiilsed) või monostabiilsed (ajutiselt stabiilsed), või siis puudub tasakaaluolek üldse, s.t generaator on astabiilne.
Bistabiilsel generaatoril on kaks püsiva tasakaalu olekut. Toitepinge sisselülitamise järel võib generaator jääda ükskõik kumba tasakaaluolekusse. Ühest olekust teise saab lülitust viia väliste käivitusimpulssidega. Kui käivitusimpulsside andmine lõpetada, jääb generaator viimase impulsiga määratud olekusse; niisiis jätab lülitus selle oleku meelde. Seda tüüpi impulsigeneraatorit nimetatakse trigeriks.
Monostabiilsel generaatoril on üks püsiv tasakaaluolek. Toite sisselülitamisel võtab generaator kestvalt stabiilse oleku. Sisendisse antav käivitusimpulss viib lülituse ajutise tasakaalu olekusse, milles see püsib teatud ajavahemiku ja ennistub siis püsiva tasakaalu olekusse. Monostabiilses ehk ooterežiimis töötab näiteks monovibraator.
Astabiilse generaatori sisselülitamisel hakkavad tasakaaluolekud ‒ kõrge ja madal ‒ iseseisvalt perioodiliselt vahelduma, s.t generaator on isevõnkuv. Astabiilseid generaatoreid kasutatakse laialdaselt perioodiliste ristkülikimpulsside saamiseks ja nende tüüpiline esindaja on multivibraator.