cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Noored Kotkad
Ümberkorraldused ja plaanid 1930-ndate lõpul
Hoolimata kõrgematel tasanditel toimunud vaidlustest, jätkus kohapealne noorkotkaste tegevus ja areng positiivses suunas. Enne laialisaatmist 1940. aastal oli Eestis u 20 000 noorkotkast, u 1200 rühma ja u 1800 noortejuhti. Praktiliselt oli see nüüd Eesti suurim noorteorganisatsioon, koosnedes samas vaid poistest, kuna järgmiseks suur oli u 15 000 (mõlemast soost ja osa ka üle 18 a vanuses) liikmega Maanoored.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 83
Nimelt õpetuseks mõttest:
Eesti kliima
Siseveekogud
Aastaks 2100 on kevadine suurvesi väiksem ja saabub kuu aega varem võrreldes aastatega 1961–1990. Stsenaariumi SRES-A1B kohaselt suureneb ajaperioodiks 2090–2099 äravool maksimaalselt 20%. Lõuna- ja Ida-Eesti jõgede hooajaline äravoolu jaotus jääb 21. sajandiga üsna sarnaseks. Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel ületab sügisene äravool kevadist äravoolu ning seetõttu toimuks suur muutus Eesti siseveekogude hüdroloogilises režiimis. 2100. aastaks prognoositakse Euroopa ja sealhulgas Eesti järvede veetemperatuuri kasvu 2–7 kraadi.
Noored Kotkad
Tegevusest okupatsiooniajal
Eesti Noorte ega Kaitseliidu Noorte organisatsioonide moodustamiseni ei jõutud. 1940. aasta juuni keskel olukord Eestis pingestus. Viimaseks suuremaks noorkotkaste ürituseks jäi tõenäoliselt Noorte Kotkaste Valgamaa maleva laager Koikkülas, mis katkestati Punaarmee sissetungi kartuses ööl vastu 16. juunit. Laager pandi kokku ja noorkotkad veeti autodega hommikuks koju. Nõukogude okupatsiooni alates lõppes Kaitseliidu likvideerimisega 27. juunil 1940. a ka Noorte Kotkaste organisatsiooni praktiline tegevus. Noored Kotkad likvideeriti ametlikult sama aasta 19. septembril.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 83
I. Tema vahetuolekus, – mõistest iseeneses.
Noored Kotkad
Tegevusest okupatsiooniajal
1940-1941 paljud noortejuhid ja ka noorkotkad represseeriti. Esines juhuseid, kus endised noorkotkad tegutseid omal algatusel kommunistliku võimu vastu. Paljud endised noorkotkad said veel Nõukogude Liidu - Saksamaa sõja ajal aga täisealisteks ja astusid vabatahtlikult või mobiliseeriti Saksa armeesse. Saksa armeesse astus või mobiliseeriti ka mõningaid endisi noortejuhte. Osasid vanemaid poisse ja noortejuhte jõuti aga mobiliseerida Punaarmeesse. Organisatsioonis õpitu aitas mitmetel hiljem rasketes oludes ellu jääda.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 83
II. Tema refleksioonis ja vahendamises, – mõiste iseenese-jaoks-olemisest ja paistvusest.
Noored Kotkad
Tegevusest okupatsiooniajal
Saksa okupatsiooni tingimustes asutati 1942. aasta septembris Noorte Kotkaste organisatsiooni struktuuri põhjal ja ühtlasi saksa Hitlerjugendi iseärasusi arvestades varem plaanitud nimega organisatsioon Eesti Noored. Organisatsioon tegutses Eesti taasokupeerimiseni Nõukogude Liidu Punaarmee poolt 1944. aastal.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 83
Loogika esimene alajaotus
Sirtsi soo
Kohalikest omavalitsustest puudutab Sirtsi soo Lüganuse ja Vinni valda.
Ahja jõgi
Linnustik ja loomastik
Ahja jõel on külaliseks ka vesipapp.
Steve Clark
Ta suri alkoholi kuritarvitamise tagajärjel 1991. aastal.
Noored Kotkad
Tegevusest okupatsiooniajal
Pärast Eesti taasokupeerimist 1944. aastal põgenesid paljud alles jäänud endised noortejuhid ja noorkotkad läände ning neist mõned jõudsid tegutseda kohalikes skaudiorganisatsioonides.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 83
Õpetus olemisest
Sirtsi soo
Sood ilmestavad laukad, älved, esineb ka õõtsiksood. Kuna Sirtsi soo servaalad on kuivendatud või tugeva kuivenduse mõjuga, kuid samas väga hästi säilinud rabalaama keskosaga, on LIFE programmi ja KIKi looduskaitseprogrammi toetusel kavas taastada ajavahemikul 2015–2020 LIFE Mires Estonia projekti raames Sirtsi soo looduslik veerežiim ning rajada kaevatud kraavidesse paisud. Loodusliku veerežiimi taastamine on vajalik, kuna rabad on looduskaitseliselt Natura 2000 kõrge tähtsusastmega kooslused ning Eesti vastutuskooslused. Taastamistegevuste mõjuala - 2778 ha - jääb kaitseala piiridesse.
Ahja jõgi
Linnustik ja loomastik
Väikese Taevaskoja ligidal suuremates koopa-avades on nähtud saarmast.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 84
Olemine on mõiste ainult iseenesest [an sich]; selle määratlused on olevad, oma erinevuses üksteise suhtes muud, ja nende edasine määratlus (dialektilise mõttes) on üleminek muuks. See edasine määratlus on ühekorraga [in einem] iseenest [an sich] oleva mõiste väljaasetamine [Heraussetzen] ja seega lahtirullimine [Entfalten] ning ühtlasi olemise enesesseminemine [Insichgehen], tema süvenemine iseendasse. Mõiste eksplitseerimine olemise sfääris on samavõrd olemise totaalsus, kuivõrd sellega ületatakse olemise vahetuolek või olemise kui niisuguse vorm.
Noored Kotkad
Taasasutamine ja ENKOL
Organisatsiooni taastamise mõte sündis 25. juunil 1989 Tahkurannas, kus toimus president Konstantin Pätsi mälestussamba taasavamine. Algatajateks olid endised noorkotkad Kalju Kressel ja Raimond Ariko, kes olid olnud sama samba avamisel ka 25. juunil 1939. Üle Eesti otsustati järjepidevuse kandjaina kokku kutsuda endised noorkotkad ja kodutütred ning hakata üles ehitama Kaitseliidu eriorganisatsioone.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 85
Nii olemist ennast kui ka mitte ainult järgnevaid olemise määratlusi, vaid loogilisi määratlusi üldse võib vaadelda absoluudi definitsioonidena, Jumala metafüüsiliste definitsioonidena; lähemalt siiski alati ainult iga sfääri esimest lihtsat määratlust, ja siis kolmandat, millena on naasmine vahest lihtsa vahekorra juurde iseendaga. Sest Jumala metafüüsiline defineerimine tähendab tema loomuse väljendamist mõtetes kui niisugustes; loogika aga hõlmab kõik mõtted, nagu nad veel mõtte vormis on. Teised määratlused, millena mingi sfäär on oma vahes, on seevastu lõpliku definitsioonid. Kui aga kasutataks definitsioonide vormi, siis sisaldaks see seda, et ettekujutuse silme ees hõljub substraat; sest ka absoluut, millena Jumalat peab mõtte mõttes ja kujul väljendama, jääb oma predikaadi suhtes, mis on [tema] määratletud ja tegelik väljendus mõtetes, ainult arvatavaks mõtteks, iseenese jaoks [für sich] määratlemata substraadiks. Et mõte, asi, ainuüksi milles siin on asi, sisaldub ainult predikaadis, siis on lause vorm, kui too subjekt, midagi täiesti ülearust (vrd § 31 ja allpool ptk otsustusest [§ 166 jj]).
Noored Kotkad
Taasasutamine ja ENKOL
Noorte Kotkaste organisatsioon taastati ametlikult 12. augustil 1989 koos Kodutütarde organisatsiooniga Pärnumaal Tahkurannas. Nimeks sai esialgu ENKOL (Eesti Noorkotkaste ja Kodutütarde Organisatsioonide Liit). 1990. aastal toimus Koikkülas I üleriigiline kokkutulek, kus võeti vastu esimesed uued noored noorkotkasteks ja kodutütardeks. Valiti ka uued juhid: peavanemaks Matti Päts, peastaabi ülemaks Aldur Soe. Kasutusele võeti 1930. aastatest pärinevad alusdokumendid (põhimäärused, järgukatsed), millest hiljem tehti kordustrükk.
Ahja jõgi
Linnustik ja loomastik
Kobras elutseb nii Ahja jõel kui suubuvatel ojadel ja tema langetus- ning paisutustöö ei ole alati inimese vaatevinklist soovitud, kuid Tilleoru kaitseala tamm väärib ehitustööna vaatamist.
Sirtsi soo
Ala kaitseks on loodud 2001. aastal Sirtsi looduskaitseala pindalaga 6830,3 ha. Enne seda paiknes seal 1981. aastal moodustatud Sirtsi sookaitseala. Tänapäevase kaitsekorra järgi on suur osa Sirtsi soost Sirtsi sihtkaitsevöönd, mille peamine eesmärk on säilitada väljakujunenud või kujunevaid kooslusi.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 85
Kvaliteet
Aadel
Ungari aadel
Ungaris oli aadlikke üle kümnendiku elanikkonnast, 19. sajandil oli Ungaris iga kahekümnes isik mingil moel aadlik ja 20. sajandil esines selliseidki juhuseid, et ku­ningate poolt terve küla elanikkond aadeldati. Ungari aadlit võiks niisiis läänemaise aadliga võrrelda üksnes ses mõttes, et see oli samuti eesõigustatud kiht, poliitiliste ja ühiskondlike privileegidega, mitte aga ainelise seisundi ja ühtluse poolest. kõige madalamal ast­mel olev aadel – nn. „pastla aadel” ei erine peaaegu üldse mitte tavalisest talupojast.
Ahja jõgi
Linnustik ja loomastik
Keskkonnainfo märgib ära mingi esinemist.
Sirtsi soo
Aseri lademe laiendatud stratotüüp on pärit Sirtsisoo puuraugust number 526. Sama puurauk on ka Aseri kihistu laiendatud stratotüübiks.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 85
a. Olemine
Aadel
Ungari aadel
Aastal 1945 aadel kaotati.
Sirtsi soo
Soo kasvukoha- ja elupaigatüübid
pisi|Männid Sirtsi soos. Sirtsi soo kasvukohatüüpe on inventeerinud Eestimaa Looduse Fond 2007-2012. aastal (vaatlejad Agu Leivits, Eerik Leibak, Alar Soppe), mille käigus määratleti mättaraba (3221), älveraba (3222), laukaraba (3223), rohu-siirdesoo (3121) ja õõtsik-siirdesoo (3122). Natura 2000 elupaigatüüpidest on Sirtsi soo suuremas osas kaetud looduslikus seisundis rabadega (7110), kus turbalasundi tüsedus küündib kuue meetrini, ja inimtegevusest rikutud, kuid taastumisvõimeliste rabadega (7120). Mitmel pool servaaladel leidub väärtuslikke siirde- ja õõtsiksookooslusi (7140). Lisaks lagesoodele, esineb Sirtsi soos siirdesoo- ja rabametsi (91D0), Fennoskandia soostunud- ja soo-lehtmetsi (9080), vanu loodusmetsi (9010) ning looduslikult huumustoitelisi järvi ja järvikud (3160). Natura elupaigatüüpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007) koostatud jaotusele. Kaldkirjas olevad numbrid tähistavad rahvusvahelisi koosluste koode, mis on ära toodud Euroopa loodusdirektiivis.
Aadel
Vene aadel
Aadelkond Venemaal ja Slaavi vürstiriikides kujunes välja vürstide relvastatud kaaskondadest (družiinadest). Valitsejatekihi moodustasid Kiievi-Vene riigis Rjurikovitšite dünastia ja selle kõrvalliinid. Kiievi-Vene riigi lagunemise järel ja killustumise jãrel koondas Moskva vürst 15. sajandil, Moskva suurvürsti ümber osastisvürstiriigid, mille senised valitsejad muutusid aga suurvürsti kaaskonnaks ja võimu täideviijateks, ametnikena.
Noored Kotkad
Taasasutamine ja ENKOL
30. septembrist 1991 liideti Noorte Kotkaste ja Kodutütarde organisatsioonid Kaitseliidu ülema käskkirjaga Kaitseliidu malevate juurde. 1991. a sügisest hakatigi Kaitseliidu malevate juurde moodustama ka vastavaid Noorte Kotkaste malevaid. Hõlpsamalt kulges organisatsiooni kohapealne taasloomine esialgu Lõuna-Eestis, eriti Tartumaal ja Viljandimaal, kus tegutsesid veteranid-noortejuhid. Põhja-Eestis ja ilmselt ka mujal loodi Kaitseliidu malevate juures 1990. aastate algusest üksikuid noorte riigikaitsehuviliste rühmi ja ka kunagiste noorkotkaste-veteranide moodustatud ning juhitud üksikuid iseseisvaid kotkarühmi, mis ühendati Noorte Kotkaste malevatega ametlikult aga alles 1990. aastate keskpaigaks.
Sirtsi soo
Kultuuripärand
Tänapäeval ei ole Sirtsi soos matkaradu ega laudteid ning neid ei ole ka sellesse haruldusterikkasse soosse kavas rajada. Vanasti on üle Sirtsi soo aga jooksnud kuulus talitee Kesk-Eesti ning Peterburi vahel – Viru tee –, millest Juhan Lepasaarele on kohalik Tudu mees, Agu Part, jutustanud järgmist: "Siis sõideti seda taliteed, mida nimetati ka Viru teeks, rautamata saarepuuregedega. Et rautamata reejalased kippusid kiiresti läbi kuluma, olid tagavaraks kaasa võetud reetallad, jällegi saarepuised, et jalaste kuludes nad uute taldadega asendada. Veoseid ja voore oli tollal mitmesuguseid. Rahvajuttude järgi libisenud Sirtsi sool ühelt mõisa viinavoori reelt tammine viinaankur läbi nõrga jää otse laukasse. Seda lugu räägitakse veel tänapäevalgi ning püütakse ära arvata, kuidas viinavaadiga need lood seal soo põhjas on ja kus kohal see ikkagi peitub". Viina kõrval veeti Peterburi mööda Viru taliteed Tuduküla klaasivabrikus valminud pudeleid. Talitee ning keerulised liikumisvõimalused on andnud ainestikku erinevate lugude tekkeks. Läbimatuse rõhutamiseks on eriti armastatud sinna kedagi võimalikult lõplikult saata; üks tuntumaid tegelasi on ilmselt Jorupill jonn ("Sinu joru ei vaja me, Sirtsu sohu sind ajame").
Ahja jõgi
Veematkad
pisi|püsti|Kanuumatkajad Ahja jõel Ahja jõgi on populaarne veematkade paik. Kulgetakse peamiselt kanuude ja kummipaatidega. Koorvere-Kiidjärve lõigul korraldati ka Eesti esimesed kanuumatkad. Seiklusmatkaklubi Toonus Pluss (Toomas Uibo) oli esimene, kes 1992. aastal Eestis uudset tegevust alustas.
Noored Kotkad
Taasasutamine ja ENKOL
Tegevuse tutvustamine, käivitamine ja korraldamine osutusid siiski keerulisemaks, kui 60 a varem. Sageli puudusid kohtadel vahendid ja selge arusaam ning samaaegselt otsis oma kohta ühiskonnas ning vajas ülesehitamist Kaitseliit ise. 1930-ndatest kopeeritud-rakendatud juhised ja kombed ning küllap ka äsja likvideeritud võõrast Pioneeriorganisatsioonist jäänud eelarvamused ei tulnud samuti kasuks.
Ülesehitamine ja tegevus keskse juhtimisega
pisi|Rapla noorkotkad 1990. aastatel 29. jaanuaril 1992 taasloodi Tallinnas Noorte Kotkaste Peastaap Aldur Soe juhtimisel ja 16. märtsil 1992 kinnitas Kaitseliidu ülem Noorte Kotkaste põhimääruse, mille alus oli 1930. aasta põhimäärus. Peastaap hakkas üleriigiliselt koordineerima ja juhtima noorkotkaste tegevust ning senine ENKOL jäi tagaplaanile. Kuna enamik ENKOL-i juhte oli Tartust, tekitas neis Tallinnas peastaabi moodustamise otsus teatud umbusku. Osa ENKOL-i liikmeid soovinuks jätkata senist noorkotkaste ja kodutütarde ühendtegevust. Paljud mehed liitusid Kaitseliiduga ja jäid noortetööst kõrvale, kuna osa liikmeid eelistas üldse iseseisvat tegevust.
Sirtsi soo
Kultuuripärand
Enne viina- või pudelivabrikuid vedas aga tuuleveski ehitamise plaanidega isegi Kalevipoeg laudu üle Sirtsi soo. Selle kohta pajatab Juhan Lepasaare raamatu kaudu rahvasuu järgmist: Käimine märjal sool olnud aga väga raske, vesi visanud sirtsu jalgade alt üles ja Kalevipoeg lausunud: "Mis sa, soo, sirtsutad, vaata kui künnan su üles!" Omaaegse "Energia" kolhoosi mehed, näe, võtsidki Kalevipoja sõnasabast kinni ja Sirtsi ei sirtsuta enam! Kuivenduskraavid viivad ülesharitud Sirtsi soo veed Kunda jõe kaudu Soome lahte."
Ahja jõgi
Veematkad
Kuna Ahja kallastel kasvavad üsna kõrged lepad ja võimsad männid ning kuused, mis maha langedes teisele kaldale ulatuvad (ja kevadised suurveed ei lükka jõge lagedaks nagu nt Soomaal), tuli esialgu tagada läbipääs vilumusteta kanuusõitjatele. Keerukaimaks osutus Valgemetsa raudteesilla alune kärestik, kus on betoonplokid ja sarrustuse raudvarbade jupid.
Noored Kotkad
Ülesehitamine ja tegevus keskse juhtimisega
16. aprillil 1992 loodi eraldi Kodutütarde organisatsioon, mis tähendas poiste ja tüdrukute lõplikku eraldamist, nagu see oli enne okupatsiooni. Hilisematelgi aastatel on organisatsioonide ühendamine tulnud veel mõnel korral arutlusele, kuid muutusi pole tehtud. 1992. aasta lõpuks oli organisatsioonis kokku ligi 300 noorkotkast.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 86
Puhas olemine teeb alguse, sest ta on nii puhas mõte kui ka määratlemata, lihtne vahetu, esimene algus ei saa aga olla midagi vahendatut ja edasiselt määratletut.
Noored Kotkad
Ülesehitamine ja tegevus keskse juhtimisega
1993. aasta 24. veebruaril osalesid noorkotkad Eesti Vabariigi 75. aastapäeva paraadil, kandes ühtset talvevormiriietust.
Aadel
Vene aadel
Moskva suurvürstiriigi aadelkond koosnes 3 liigist: bojaarid, okolnitšnid (окольничи) ja duumaaadlik (Думные дворяне).
Noored Kotkad
Ülesehitamine ja tegevus keskse juhtimisega
Kuni 1997. aastani koosnes Noorte Kotkaste peastaap aatelistest Noorte Kotkaste kunagistest veteranidest, kes rõhusid järjekindlalt vanaaegsele töökorraldusele, mis ei pruukinud aga uuenenud oludes olla efektiivne. Vanadel juhtidel kujunes seetõttu ka vastuolusid uute uuendusmeelsemate juhtidega, mis sageli summutas organisatsiooni arengut. Nii kippus mõnikord keerukaks ka koostöö Kaitseliidu malevate ja malevkondadega kohtadel, kes hakkasid noorkotkaste asemel panustama pigem noorkaitseliitlastele, kelles nägid konkreetsemat järelkasvu.
2002-2003 töötati välja uuendatud alustel põhikiri, kuna varasemaga polnud võimalik ajakohaselt tegutseda. Reformiti ka organisatsiooni juhtimist - liideti peastaabi ülema ja peavanema ametid. Suur osa sisulisest korraldusest ja nimetustest siiski säilis.
2005. aasta paiku oli organisatsioonis saavutatud Kaitseliidu andmeil noorte liikmete arvuks üle 3700.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 87
See puhas olemine on aga puhas abstraktsioon, seega absoluutselt negatiivne, mis, samuti vahetult võetuna, on eimiski.
Noored Kotkad
Ülesehitamine ja tegevus keskse juhtimisega
2013. aasta paiku uuendati jällegi oluliselt organisatsiooni korraldust. Selle käigus otsustati ühtlasi loobuda 1930-ndatel kehtestatud järgu nimetustest, minnes üle numbrilistele nimetustele alates 6. kuni 1. järk. Oluliselt muudeti ka järgukatsete nõudeid.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 88
Eimiski on selle vahetu, iseenesega võrdsena, samuti ümberpöördult seesama, mis on olemine. Nii olemise kui ka eimiski tõde on seetõttu mõlema ühtsus; see ühtsus on saamine.
Noored Kotkad
Noorte Kotkaste peavanemad ja patroonid
Patroonid (tavaliselt Eesti Vabariigi presidendid):
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 88
''b. Olemasolemine
Noored Kotkad
Noorte Kotkaste peavanemad ja patroonid
Noorte Kotkaste patroonidele on antud Noorte Kotkaste kõrgeim tunnustus – Põhjakotka märk.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 89
Olemine saamises kui eimiskiga üks, nõnda eimiski kui üks olemisega on ainult kaduvad; saamine langeb oma vastuolu läbi endas kokku ühtsusse, milles mõlemad on ületatud; selle tulemus on seega olemasolemine.
Noored Kotkad
Noorte Kotkaste peavanemad ja patroonid
Peavanemad
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 90
α) Olemasolemine on olemine määratletusega, mis on vahetu ehk olev määratletus, kvaliteet. Olemasolemine selles oma määratletuses iseendasse [in sich] reflekteerituna on olemasolev, miski. – Kategooriad, mis olemasolemisel arenevad, tuleb nüüd kokkuvõtlikult ära näidata [anzugeben].
Noored Kotkad
Noorte Kotkaste peavanemad ja patroonid
Peastaabi ülemad
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 90
Lisa. Kvaliteet on üldse olemisega identne, vahetu määratletus, erinevalt varsti vaatluse alla tulevast kvantiteedist, mis on küll samuti olemise määratletus, ent ta ei ole enam olemisega vahetult identne, vaid olemise suhtes ükskõikne, talle väline määratletus. – Miski on oma kvaliteedi läbi see, mis ta on, ja kui ta oma kvaliteedi kaotab, siis sellega ta lakkab olemast see, mis ta on. Edasi, kvaliteet on olemuslikult ainult lõpliku kategooria, millel sellepärast on ka ainult looduses ja mitte vaimses maailmas päris koht. Nii tuleb nt looduses nn lihtaineid, hapnikku, lämmastikku jne, pidada eksisteerivateks kvaliteetideks. Vaimu sfääris seevastu esineb kvaliteet ainult allutatud viisil ja mitte nõnda, just nagu sellega ammendataks vaimu mingi kindel kuju. Kui me võtame nt subjektiivse vaimu, mis moodustab psühholoogia eseme, siis me võime küll öelda, et selle loogiline tähendus, mida nimetatakse iseloomuks, on kvaliteet, aga seda ei tule siiski nii mõista, nagu oleks iseloom samamoodi hinge läbistav ja sellega vahetult identne määratletus, nagu on looduses ennist mainitud lihtainete puhul. Seevastu näitab kvaliteet end määratletumalt niisugusena ka vaimu puhul, niivõrd kui ta on mittevabas, haiglases seisundis. Nii on nimelt lugu kireseisundiga ja hullumeelsuseks tõusnud [gesteigerten] kire seisundiga. Hullumeelse kohta, kelle teadvus on täielikult läbi imbunud [durchdrungen] armukadedusest, kartusest jne, võib õigusega öelda, et tema teadvus on määratletud kvaliteedina.
Ahja jõgi
Veematkad
Toonus Plussi kolmandal tegevusaastal lisandus Veetee (Toomas Pärle), kes lähtusid samadest loodushoidlikest põhimõtetest – oma matkajatele tutvustati jõge ja looduses liikumist, söögipaus oli ühine ning pärast koristati kõik tegevuspaigad, samuti korrastati marsruuti. Edaspidi tekkis juurde nii matkakorraldajaid kui kanuude rentijaid, vastutus hajus ja tekkisid tülid.
Toonus Pluss oli selleks ajaks matkadega juba tublisti ülesvoolu liikunud ja ka "Veetee" leidis muid võimalusi. Kuid Koorvere-Kiidjärve-Otteni lõiku võib pidada üheks vaheldusrikkamaks ja kaunimaks Eesti jõgedel. Saesaare paisjärve imetlevad eriti välismaised matkagrupid.
Kaldamatkad
pisi|püsti|Gabrieli mänd Väikeses Taevaskojas Ahja jõe kallastel on mitmeid matkaradu (peamiselt RMK rajatud). Lihtsalt piki kallast liikuda on suhteliselt raske. Ülemjooksul on soiseid alasid, mättaid ja kobraste koopakäike (tihti märkab neid alles siis, kui oled rohukamarast läbi vajunud). Ürgoru kaitseala kaldareljeef (paed ning uhtorud) nõuab üles-alla ronimist, esineb soiseid ja pehme pinnasega kohti ja paiguti muudavad toomingad alusmetsa peaaegu läbimatuks.
"Viimse reliikvia" radadel
Kultusfilmi "Viimne reliikvia" filmimise kohtadest on mitmed rahvapärimusse jäänud ja neid käiakse Ahja jõe ääres vaatamas. Näiteks nn Agnese lepp ("Mis meist saab?"), Gabrieli mänd Väikses Taevaskojas ("Kohe näha, et vanad sõbrad!"), Risbieteri kalju Otteni silla ligidal ("Kas me oleme ikka õigel teel?") ja Otteni sild.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 91
Kvaliteet kui olev määratletus temas sisalduva, aga temast eristatud eituse vastas on reaalsus. Eitus, mitte enam abstraktne eimiski, vaid olemasolemisena ja miskina, on vaid selle vorm, ta on teisitiolemisena. Kvaliteet, milles see teisitiolemine on tema enese määratlus, aga kõigepealt temast eristatud, on muu-jaoks-olemine, olemasolemise, miski laius [eine Breite]. Kvaliteedi olemine kui niisugune, selle muusse puutumise [Beziehung auf Anderes] vastas, on iseenesesolemine [Ansichsein].
Ahja jõgi
Sõidud jõelaev Lonnyga
Lonny on 13 m pikk Eestis ehitatud pontoonkatamaraan. Lonniga saab sõita suvel mööda Saesaare paisjärve. Järve ilus metsane kallas on laevasõidu ajal hästi vaadeldav.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 92
β) Määratletusest eristatuna kinnihoitav olemine, iseenesesolemine [Ansichsein] oleks ainult olemise tühi abstraktsioon. Olemasolemises on määratletus üks olemisega, mis ühtlasi eitusena asetatuna on piir, tõke [Schranke]. Sellepärast ei ole teisitiolemine mitte ükskõikne väljaspool teda, vaid tema enda moment. Miski on oma kvaliteedi läbi esiteks lõplik ja teiseks muutlik, nõnda et lõplikkus ja muutlikkus kuulub [angehört] tema olemisse.
§ 93
Miski saab muuks, aga muu on ise miski, niisiis saab ta samuti muuks, ja nii edasi lõpmatuseni.
§ 94
See lõplikkus on halb ehk negatiivne lõpmatus, sest ta pole midagi muud kui lõpliku eitus, lõplik tekib aga samamoodi uuesti, nii et ta on samavõrd ületamata, – ehk see lõpmatus väljendub ainult lõplikkuse ületamise olemapidamisena. Progress lõpmatusse jääb pidama selle vastuolu lausumise juurde, mida lõplik sisaldab, nimelt et ta on niihästi miski kui ka tema muu, ja see on nende teineteiseni viivate määratluste vaheldumise püsimajääv [perennierende] jätkumine.
§ 95
γ) See, mis tegelikult kohal [vorhanden] on, on see, et miski saab muuks ja muu üldse saab muuks. Miski on suhtes muuga ise juba selle vastu muu; seega, kuna see, milleks ta üle läheb, on täiesti sama mis see, mis üle läheb – neil kahel ei ole mingit edasist määratlust peale ühe ja sellesama muuolemise määratluse –, siis seega läheb miski oma üleminemises muuks ainult iseendaga kokku, ja see vahekord iseenese peale [Beziehung auf sich selbst] üleminemises ja muus on tõeline lõpmatus. Või negatiivselt vaadelduna: see, mida muudetakse, on muu, ta saab muu muuks. Nõnda on olemine – aga eituse eitusena – taastatud [wieder hergestellt] ning on iseenese-jaoks-olemine [Fürsichsein].
''c. Iseenese-jaoks-olemine
§ 96
α) Iseenese-jaoks-olemine kui vahekord iseenese peale [Beziehung auf sich selbst], ja kui negatiivse vahekord iseenda peale on iseenese-jaoks-olev, üks, iseeneses erinevusetu, sellega muud endast välistav.
§ 97
β) Negatiivse vahekord iseenda peale on negatiivne vahekord, niisiis ühe eristus temast endast, ühe tõukumine, s.o paljude ühtede asetamine. Enese-jaoks-oleva vahetuoleku poolest on need paljud olevad, ning olevate ühtede tõukumine saab seega nende kui kohalolevate [Vorhandener] vastastikuseks tõukumiseks või vastastikuseks välistamiseks.
Aadel
Vene aadel
Nn. "teeni­jate klassi" bojaaride tiitlid ei olnud pärilikud ja neil ei olnud kindlat maaomandit ning koosnes elukutselistest riigiteenistujatest, peamiselt sõjaväelastest. Teenistuse eest tasustati neid eraldatud külade ja talupoegadega. Kuid ei üks ega teine saanud nende era­- ega pärusomandiks. Teenistusest lahkudes pidi aadlik talle kasutada antud maad riigile tagastama või tema järglane asuma valitseja sõjateenistusse. Eriliste teenete eest võidi maad anda ka pärusvaldusse ja siis sai sõjaväeteenistujast (воинник)ust (вотчинник) votšina ehk pärusmõisnik.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 98
γ) Paljud on aga üks mis teine on, igaüks on üks ehk ka üks paljudest; nad on seetõttu üks ja seesama. Või kui võtta tõukumist temas eneses [an ihr selbst], siis ta on paljude ühtede vastastikuse negatiivse suhtumisena [Verhalten] samuti olemuslikult nende vahekord üksteise peale; ning kuna need, mille peale üks oma tõukumises [Repellieren] vahekorras on, on üks, siis on ta on nende näol vahekorras iseenda peale. Tõukumine on seetõttu olemuslikult tõmbumine; ja välistav üks või iseenda-jaoks-olemine ületab end. Kvalitatiivne määratletus, milleni üks oma iseeneses-ja-iseenese-jaoks-määratletuses on jõudnud, on sellega läinud üle määratletusse kui ületatusse, s.o olemisse kvantiteedina.
Aadel
Vene aadel
Teenisaadlikku ja pärusmõisnikku lahutas niihästi sügav sot­siaalne kui ka psühholoogiline erinevus. Pärusmõisnikule oli sõda – riigi teenimine lahingus – erakorraline ja sugugi mitte oodatud sündmus, teenisaadlikule aga igapäevane töö. Bojaarist pärusmõisnik teenis valitsejat ja kiindumusel maasse, Venemaasse oli tema jaoks veel lokaalse patriotismi varjund teenisaadliku patriotism seevastu oli tihedalt seotud isikliku ustavusega riigivalitsejale ning oli riik­likku laadi. Bojaari silmis oli aadlik palgasõdur, ilma suguvõsata, alamast soost inimene ning ohtlik võistleja koha pärast riigitrooni juures, Aadliku silmis oli bojaar laiskvorst, kes valitseja teenimisest kõrvale hiilib, kes salamahti on alati valmis vandenõuks valitseja vastu. 17. sajandil hakkasid erinevused teenismõisa ja pärus­mõisa vahel kaduma ning pärast tsaar Fjodor III 1682. aasta ukaasi, mis tühistas kohajärguse, sai valitsevaks jõuks riigiteenistusele suunatud aadelkond.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 98
B
Aadel
Vene aadel
Suurvürstide ja vürstide ning aadlike nimede kirjutamisel kasutati nimekuju Vassili Timeofejevitš ("itš") lõpuga (Тимофеевич), lihtrahva kohta kasutati nimekuju Vassili, Timofei poeg (Василий Тимофеев сын). , Bojaarid Venemaa keisririigi aadli kujunemise aluseks oli Peeter I eelse Moskva-Vene tsaaririigi aadelkond. 18. sajandi aluses Peeter I poolt alustatud reforme Venemaal toetasid teenisaadlikud, sest just aadli hulgast värvati uusi reformide läbiviijaid ning töötegijaid, keda senitundmatutel elualadel vajati: ohvitsere sõjaväele ja laevastikule, ametnikke ja diplomaate, administraatoreid ja insenere, õpetlasi. Pärast Venemaa keisririigi loomist võttis 1721. aastal võttis Peeter I kasutusele ka euroopalikke tiitleid: hertsogi-, krahvi- ja parunitiitli, mis siin varem olid puudunud. Kuna traditsioonilisi krahvkondi Venemaal polnud, siis kandis tiitel esialgu nime "Püha Rooma Impeeriumi krahv" ning seda saadi Püha Rooma Impeeriumi keisrilt. 1722. aastal jagas Peeter I poolt koostatud teenistusastmete tabeliga kõik ametnikud ja ohvitserid 14 teenistusklassiks, rajades teenisaadli seisuse ning tekkis isikliku ja pärusaadli eristus. Venemaal varem eksisteerinud auastmeid ja ametikohti (bojaar, laudnik (stolnik)) ei kaotatud, need olid endiselt olemas, kuid rohkem neid ei jagatud ja järk-järgult, sedamööda kuidas nende valdajad välja surid, kadusid ühes nendega ka nende ameti­astmed. Peetri reformide tagajärjel sai sõjaväeteenistuse monopoli ja ühes oli teenisaadlil ka ainuõigus omada pärisorje – talupoegi. Teenistusastmete tabel jaotas teenistusviisid sõjaväe-, tsiviil- ja õukonnateenistuseks.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 98
Kvantiteet
Aadel
Vene aadel
Isiklikku ehk individuaalsesse aadliseisusse kuulusid XIV–IX klassi tsiviil- ja õukonnateenistusastmed. Hiljem andsid isikliku aadliseisuse ka ordenid (nn ristiaadlikud) ja akadeemilised aunimetused.
18. sajandil teisel poolel laiendati Vene aadli õigusi ja eesõigusi: Peeter III ukaasiga 20. veebruarist 1762 ("Manifest aadli vabadusest") ja Katariina II ukaas 21. aprillist 1785 ("Armukiri suursuguse Venemaa aadli õigustest, vabadustest ja eelistest") (Armukiri aadlile). Kinnitati aadli seisuslikud eesõigused – vabastatus kohustuslikust tee­nistusest ning ihunuhtlusest, õigus "takistamata sõita võõrastesse kohtadesse" ja "astuda teiste, meiega liidus olevate Euroopa suur­riikide teenistusse" – said nende dokumentidega senisest avarama tõlgenduse. Katariina II "Armukirja" 17. punkt ütles: "Kinnitame suursugusele Venemaa aadlile ja tema järeltulijatele igaveseks ajaks priiust ja vabadust", sealjuures tagati aadlikule "Au, elu ja vara" puutumatus. Oma "priiuse ja vabaduse" sai aadel talupoegade seisundi arvel, kes pärast 1760. aasta 13. detsembri ukaasi, mis andis mõisnikele õiguse saata talupoegi Siberisse asumisele, "arvates nad nekrutite hulka") ja 1765. aasta 17. jaanuari ukaasi aga laiendas seda õigust nii­kaugele, et mõisnikel oli võimalik neile vastumeelseid pärisorje oma äranägemist mööda sunnitööle saata, mis tegelikult viis talupojad orjade tasemele.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 98
''a. Puhas kvantiteet
Aadel
Vene aadel
19. sajandil peeti Venemaa aadelkonnas aadlikele kõige kohasemaks teenistus­viisiks sõjaväeteenistust. Tsiviilteenistust ei peetud "õilsaks", selles ühiskonnakihis oli alati rohkem segaseisuslasi ja teda oli kombeks sõjaväeteenistust pidavatel aadlikel põlastada. Erandiks oli diplomaatiline teenistus, mida loeti samuti "õilsaks". Alles Aleksander I ja hiljem Nikolai I ajal hakkas tsiviilametnik teatud määral pretendeerima ohvitseriga võrdsele ühiskondlikule lugupidamisele, kuid kaua aega kestis olukord, kus valitsus juhul, kui on vaja energilist, tarmukat ja soovitatavalt ausat administraatorit, eelis­tas kaardiväeohvitseri "spetsialistile".
Wallers
Wallers on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Saint-Amand-les-Eaux' kantonis.
Aadel
Vene aadel
Venemaa keiser Aleksander II vähendas aadli õigusi, Venemaal kaotati pärisorjus järk-järgult, 1803., 1842. ja 1861. aasta talurahvareformidega.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 99
Kvantiteet on puhas olemine, milles määratletus ei ole enam asetatud ühena olemise enesega, vaid ületatuna või ükskõiksena.
Wallers
See on tuntud munakivisillutisega teelõigu Trouée d'Arenberg poolest, mis on osa Pariisi–Roubaix' jalgrattavõistlusest, mida korraldatakse iga aasta aprillis.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 100
Kvantiteet kõigepealt oma vahetus vahekorras iseenese peale või tõmbumise läbi asetatud iseenesega võrdsuse [Gleichheit] määratluses on pidev; teises temas sisalduvas ühe määratluses on ta diskreetne suurus. Esimene kvantiteet on aga samuti diskreetne, sest ta on ainult palju pidevus; teine samuti pidev, [sest] tema pidevus on üks kui paljude ühtede sama, ühtsus.
Aadel
Vene aadel
Aastal 1917 pärast Oktoobrirevolutsiooni aadliseisus kaotati Nõukogude võimu poolt.
Kergus, millega bolševism hävitas Venemaal Peetri-aegsed nn neli seisust (aadlikud, kaupmehed, väikekodanlased, talupojad), tõestab, et need olid vaid jäljendus ja halduslik praktika, kuid ilma igasuguse sümboolsuseta – viimane ei lase end vägisi lämmatada. Need vastasid välistele auastme ja omandi erinevustele läänegootide ja frankide riigis ning Mükeene ajal (nagu nood kumavad läbi "Iliase" vanimatest osadest). Ehtne venepärane aadel ja preesterkond võivad välja kujuneda alles tulevikus.
Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia
§ 100
''b. Kvantum
§ 101
Kvantiteet olemuslikult [wesentlich] asetatuna välistava määratletusega, mis temas sisaldub, on kvantum; piiratud [begrenzte] kvantiteet.
§ 102
Kvantumi areng ja täielik määratletus on arvus, mis sisaldab endas oma elemendina ühte, diskreetsuse momendi järgi hulkarvu [Anzahl], pidevuse momendi järgi ühtsust kui oma kvalitatiivseid momente.
''c. Aste
§ 103
Piir on identne kvantumi terviku endaga; eneses [in sich] mitmekordsena on ta ekstensiivne suurus, aga iseeneses ühekordse [einfache] määratletusena on ta intensiivne suurus ehk aste.
Loogika kolmas alajaotus
Õpetus mõistest
§ 160
Mõiste on vaba kui tema jaoks olev substantsiaalne võim, ja on totaalsus, sest [indem] iga moment on tervik, mis ta on, ja lahutamatu ühtsusega temaga asetatud; nõnda on ta oma identsuses iseendaga iseeneses ja iseenese jaoks määratletu.
§ 161
Mõiste edasiminek ei ole enam üleminek teiseks ega paistmine teisesse, vaid areng, sest eristatu on vahetult ühtlasi asetatud identsena omavahel ja tervikuga, määratletus kogu mõiste vaba olemisena.
§ 162
Õpetus mõistest jaguneb õpetuseks 1. subjektiivsest ehk formaalsest mõistest, 2. mõisteks kui vahetuolekuks määratletust, ehk objektiivsusest, 3. ideest, subjekt-objektist, mõiste ja objektiivsuse ühtsusest, absoluutsest tõest.
Sandra (laulja)
thumb|right|Sandra Sandra Lauer (sünninimega Sandra Ann Lauer, hiljem Sandra Cretu ja Sandra Menges; sündinud 18. mail 1962 Saarbrückenis Saksamaal) on populaarne saksa lauljatar ja laulukirjutaja, kes praegu elab Eivissal (Hispaanias). Pärast mõningast edu esilauljana diskotrios Arabesque alustas Sandra 1984. aastal oma soolokarjääri. Teda võib müstilise naishäälena laulmas kuulda tollase abikaasa Michael Cretu loodud ansamblis Enigma.
Tema meeskonnaliikmeteks on veel Hubert Kemmler (laulja ja laulukirjutaja), Markus Löhr, Klaus Hirschburger, Armand Volker, Frank Peterson, Andy Jonas (laulja) ja Jens Gad (laulukirjutaja, kaasprodutsent).
Vitino
Vitino on naftasadam Venemaal Murmanski oblastis Kandalakša rajoonis. Sadam asub Kandalakša lahe rannikul Beloje More jaama lähedal Kandalakša linnast lõuna pool.
Vitino sadam rajati aastal 1995. Aastani 2001 töötas hooajati, alates 2001. aastast töötab sadam aastaringselt.
Sadamat kasutatakse peamiselt toornafta ja naftatoodete väljaveoks. Sadama võimsus on kuni 8 miljonit tonni aastas.
Hammurapi seadused
pisi|Hammurapi seadustekoodeksi [[steel]]
Hammurapi seadused (ka Hammurabi seadused) on Babüloonia seadustekogu, mille kehtestas Vana-Babüloonia valitseja Hammurapi 18. sajandil eKr, Vana-Idamaade tähtsaim õigusmälestis.
Seadused on raiutud kiilkirjas 2,25 m kõrgusse basaltsambasse, see leiti 1901–1902 Susas ja seda säilitatakse Louvre'is. Tekst koosneb sissejuhatusest, 282 artiklist ja lõppsõnast. Samba ülaosas on kujutatud Hammurapit, kellele annab seadustiku õiguse- ja päikesejumal Šamaš. Seadused on temaatiliselt rühmitatud, valdavad on kriminaal- ja tsiviilõiguse küsimused. Üldine karistuspõhimõte oli talioon ("silm silma, hammas hamba vastu"), rohkesti oli ette nähtud surmanuhtlust.
Välismaa kanalite loend
''Siin on loetletud välismaa kanaleid. Eesti kanaleid on loetletud Eesti kanalite loendis.
Kanal
222px|pisi|[[Panama kanal]] pisi|Gowanuse kanali süvendamine [[Brooklyn|Brooklynis]] Kanal (< ladina canalis 'toru, renn') on pinnasesse rajatud kindla ristlõikega tehisveekogu. Kanalid on tavaliselt vooluveekogud. Enamasti on kanalid trapetsikujulise ristlõikega.
Valdav osa kanaleid kuulub kahte tüüpi: irrigatsioonikanalid (maade niisutamiseks ja kuivendamiseks, näiteks Karakumi kanal) ja veeteed, mis on laevatatavad ja sageli ühenduses järvede, jõgede või ookeanidega, näiteks Suessi kanal. Vähem on energeetika otstarbelisi kanaleid (näiteks soojuselektrijaamades veeauru jahutamiseks).
Géla Babluani
Ta on filmirežissöör Temur Babluani poeg. Kui Gela oli 17-aastane, saatis isa tema ja ta kolm sugulast õppima Pariisi, kus noormees tutvus ka filmide tegemisega. Tema esimene lühifilm "À fleur de peau" (2002) leidis kohe rahvusvahelist tunnustust.
Tema esimene täispikk mängufilm, Prantsusmaa-Gruusia koostööfilm "13 Tzameti" (2005) saavutas menu Sundance'i filmifestivalil. Noormees Sebastian (Géla Babluani), kes meenutab Bressoni ja Wendersi varajaste filmide kangelast, satub kogemata eluohtlike mängude keerisesse, millest võitjana pääsevad vähesed. See on film ahnusest ja inimestes peituvast kurjusest, samuti hirmust, eneseületamisest ja riskivalmidusest. Babluanil on oma esikfilmis ootamatult küps õhkkonna loomise oskus, pinevust pakub juba ka tema enda kirjutatud stsenaarium. Režissööri riskivalmidust näitab suhteliselt ebapopulaarse must-valge koloriidi valik. Euroopa Filmiakadeemia andis selle filmi eest Babluanile 2006. aastal parima debüüdi auhinna.
Viivikonna
Viivikonna on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Viivikonna Kohtla-Järve linnaosa, mille koosseisu kuulus ka Sirgala asum. Linnaosa pindala oli 2,45 km² ning see asus Kohtla-Järve keskusest linnulennul umbes 25 km kaugusel idas.
Ajalugu
Viivikonna küla on mainitud Ludwig August Mellini Liivimaa atlases, mis ilmus 1798–1810. Aastatel 1935–1936 rajati külast edelasse põlevkivikaevandus. Aastal 1950 nimetati Viivikonna aleviks, mis aastatel 1950–1960 oli Narva linna halduses, 1960 liideti Kohtla-Järvega.
1987. aastal elas Viivikonnas 750 inimest ja linnaosas 1600. 2006. aastaks oli linnaosa elanike arv vähenenud 312-ni 2010. aasta alguse seisuga oli linnaosa elanike arv 208. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Viivikonnas 99 inimest. Eestlasi oli neist 24 (24,2%).
Viivikonna järgi on nime saanud Kukruse lademe Viivikonna kihistul.
Cute Is What We Aim For
Debüütalbum "The Same Old Blood Rush with a New Touch" anti välja 2006. aastal ja teine album "Rotation" 24. juunil 2008.
Aira Kaal
Aira Kaal (kuni 9. aprillini 1938 Alma-Vilhelmine Kaal, alates aastast 1939 Aira Hone, pseudonüüm Reet Uielu; 7. november 1911 Uuemõisa vald, Saaremaa – 7. aprill 1988) oli eesti kirjanik.
Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õppis filosoofiateaduskonnas).
Aastatel 1940–1941 töötas ajakirjanikuna Tartu Kommunisti juures jm, aastatel 1941–1945 oli NSV Liidu tagalas. Aastatel 1945–1950 töötas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis marksismi-leninismi kateedri vanemõppejõuna. 1950. aastast oli vabakutseline kirjanik. Temalt on ilmunud luulet ja reisikirju.
Aira Kaal oli aastatel 1940–1951 NLKP liige, heideti siis parteist välja, kuid sai 1955. aastal uuesti NLKP liikmeks. 1944. aastast oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
Isiklikku
Tema isa oli poliitik Aleksander Kaal. Tema vennapojad on Mati Kaal ja poliitik Vambo Kaal, vennatütar on kunstiajaloolane Ülle Kruus.
Graeme Simsion
pisi|Graeme Simsion (aastal 2012) Graeme C. Simsion (sündinud aastal 1956 Aucklandis) on Uus-Meremaal sündinud Austraalia kirjanik.
Ta on lõpetanud Monashi Ülikooli ja Melbourne'i Ülikooli. Ta oli algul IT-spetsialist ning on töötanud andmete mudeldamise valdkonnas.
Tema debüütromaanist "The Rosie Project" (ilmunud inglise keeles aastal 2012) sai bestseller. Aastal 2014 ilmus romaanile järg "The Rosie Effect". Mõlemad raamatud on tõlgitud ka eesti keelde pealkirjade all "Naiseotsing" (aastal 2014) ja "Abielu Rosiega" (aastal 2015). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Nüüdisromaan" ja need tõlkis eesti keelde Eva Velsker. Aastal 2017 andis kirjastus Eesti Raamat välja tema "Adam Sharpi parimad palad" (inglise keelest tõlkinud Indra Feldman). Lisaks on ta kirjutanud raamatuid andmete mudeldamisest.
Isiklikku
Graeme Simsion on abielus, tema abikaasa Anne Buist on Melbourne'i Ülikooli psühhiaatriaprofessor ning neil on kaks last.
Rick Allen
Rick Allen (õieti Richard John Cyril Allen; sündinud 1. novembril 1963 Dronfieldis Derbyshire'is Inglismaal) on trummar Briti rokkansamblis Def Leppard.
31. detsembril 1984 kaotas autoõnnetuses oma vasaku käe, kuid sellest hoolimata jätkas mängimist bändis spetsiaalselt tema jaoks koostatud trummikomplektil, milles on ka elektroonilisi abiseadmeid.
Bruille-lez-Marchiennes
Bruille-lez-Marchiennes on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Sin-le-Noble'i kantonis.
Ankru tänav
Ankru tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Klaasi tänavaga ristudes.
Ajalugu
Ankru tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Bekkeri sadama mõjul.
Harold Lloyd
Harold Clayton Lloyd (20. aprill 1893 Burchard, Nebraska osariik – 8. märts 1971 Beverly Hills, California osariik) oli USA filminäitleja ja -produtsent. Ta on tuntud eelkõige oma koomiliste tummfilmide järgi.
Eesti Teaduste Akadeemia
Eesti Teaduste Akadeemia on Eesti teaduste akadeemia, praegu eelkõige personaalakadeemia, varem paljusid teadusasutusi otseselt juhtinud asutus, mille asutamisaastaks loetakse aastat 1938, mil asutati Eesti Teaduste Akadeemia. Akadeemia on järjepidevalt tegutsenud 1946. aastast, mil asutati Eesti NSV Teaduste Akadeemia, mille õigusjärglasena kannab 1989. aastast praegust nime.
Vagellimused
Vagellimused (Aplacophora) on limuste hõimkonda kuuluvad usjad kojata merelimused, keda süstemaatiliselt käsitletakse klassina. Vagellimuseid on teada umbes 28 sugukonda umbes 320 liigiga.
Eesti Teaduste Akadeemia
Eesti Teaduste Akadeemia juhtlause on ladinakeelne sentents "Facta non solum verba" (Teod, mitte üksnes sõnad). Akadeemia praeguses põhikirjas (kinnitatud 2013) öeldakse: "Eesti Teaduste Akadeemia on 1938. aastal Eesti Teaduste Akadeemia seadusega asutatud silmapaistvate teadlaste ja teiste loomeisikute ühendus, kelle ülesanne on arendada ja esindada Eesti teadust, aidata kaasa teadustulemuste rakendamisele Eesti huvides ning väärtustada teadust, teaduslikku mõtteviisi ja kultuuri Eestis."
Vagellimused
Eestis vagellimuseid ei ela.
Eesti Teaduste Akadeemia
Praegu moodustavad akadeemia liikmeskonna akadeemikud ja välisliikmed. Varem jaotusid liikmed tegevliikmeiks ja korrespondentliikmeiks. Kuuluvus Akadeemia liikmeskonda on eluaegne. Akadeemia valib ise oma liikmeid.
Vagellimused
Vagellimused elavad enamasti merede sügavates osades ja kuuluvad eranditult bentosse, elutsedes põhjamudas või ainuõõssete kolooniatel.
Eesti Teaduste Akadeemia
Eesti Teaduste Akadeemia president on Tarmo Soomere. Asepresidendid on Arvi Freiberg ja Mart Kalm.
Eesti Teaduste Akadeemia annab välja teaduste akadeemia sõbra tiitlit.
Akadeemia tegevliikmete, korrespondeerivate liikmete, akadeemikute ja välisliikmete loend
Esimesed Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegevliikmed olid Johan Eichfeld, Aksel Kipper, Paul Kogerman (oli ka Eesti Teaduste Akadeemia liige), Alfred Koort, Hans Kruus, Ferdinand Laja, Artur Luha, Ottomar Maddison, Jüri Nuut, Alma Tomingas, Nikolai Tomson, Juhan Vaabel, Voldemar Vadi ja Johannes Voldemar Veski ja korrespondeerivad liikmed Julius Aamisepp, Albrecht Altma, Harald Arman, Harald Haberman, Leo Jürgenson, Karl Orviku, Mihkel Pill, Oskar Sepre, Friedebert Tuglas ja August Vaga (kinnitatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu poolt 5. aprillil 1946).
17. juunil 1951 valiti akadeemia tegevliikmeiks Nikolai Buzulukov, Arnold Humal, Aleksandr Kiur-Muratov, Feodor Klement, Gustav Naan, Joosep Saat ja Andrei Tšernõšov ja korrespondentliikmeiks Richard Antons, Aleksandr Dobrjanski, Johannes Heil ja Hilda Moosberg.
30. juunil 1954 valiti akadeemia tegevliikmeiks Paul Ariste, Harald Haberman, Johannes Heil, Karl Orviku ja August Vaga ja korrespondentliikmeiks Nikolai Alumäe, Richard Mahl ja Aarne Pung.
26. septembril 1957 valiti akadeemikuks Harri Moora ning korrespondentliikmeiks Ilo Sibul ja Arnold Veimer.
25. jaanuaril 1961 valiti akadeemikuiks Nikolai Alumäe, Richard Antons ja Harald Keres ja korrespondentliikmeiks Agu Aarna, Gunnar Kangro, Paul Kard, Arnold Kask, Oskar Kirret, Eerik Kumari, Grigori Kuzmin, Heinrich Laul, Viktor Maamägi, Eduard Päll, Hugo Raudsepp, Karl Rebane ja Artur Vassar.
30. septembril 1964 valiti akadeemikuks Viktor Maamägi ja korrespondentliikmeks Tšeslav Luštšik.
21. mail 1969 valiti akadeemikuiks Aarne Pung ja Aleksander Voldek ja korrespondentliikmeiks Juhan Kahk ja Kalju Paaver.
30. märtsil 1972 valiti akadeemikuiks Ilmar Öpik ja korrespondentliikmeiks Olaf Eisen, Arno Köörna, Endel Lippmaa, Erast Parmasto ja Boris Tamm.
27. märtsil 1975 valiti akadeemikuiks Arno Köörna, Endel Lippmaa ja Boris Tamm ja korrespondentliikmeiks Mihhail Bronštein, Jaan Rebane, Hans-Voldemar Trass ja Mihkel Veiderma.
30. märtsil 1977 valiti korrespondentliikmeiks Hillar Aben, Vladimir Hižnjakov, Juhan Peegel, Anto Raukas, Karl Siilivask, Helle Simm ja Vello Tarmisto.
29. märtsil 1978 valiti akadeemikuiks Leo Jürgenson, Juhan Kahk ja Kalju Paaver ja korrespondentliikmeks valiti Viktor Palm.
3. aprillil 1981 valiti korrespondentliikmeiks Jaan Einasto, Raimund Hagelberg, Huno Rätsep ja Enn Tõugu.
14. juunil 1983 valiti akadeemikuiks Olaf Eisen ja Mihkel Veiderma.
24. juunil 1986 valiti akadeemikuiks Mihhail Bronštein, Jaan Einasto ja Erast Parmasto ja korrespondentliikmeiks Ülo Jaaksoo, Arnold Koop, Valdek Kulbach, Peeter Saari ja Gennadi Vainikko.
25. novembril 1987 valiti akadeemikuiks Hillar Aben, Raimund Hagelberg, Vladimir Hižnjakov, Viktor Palm, Anto Raukas, Jaan Rebane ja Enn Tõugu ja korrespondentliikmeiks Lembit Krumm, Georg Liidja, Artur Lind, Udo Margna, Andrus Pork ja Richard Villems.
4. aprillil 1990 valiti akadeemikuiks Olav Aarna, Jüri Engelbrecht, Juri Lotman, Jüri Martin, Loit Reintam, Mart Saarma ja Arved-Ervin Sapar.
9. jaanuaril 1991 valiti välisliikmeiks Valdar Jaanusson, Charles Gabriel Kurland, Matti Kuusi, Johannes Piiper, Päiviö Tommila ja Ivar Ugi.
31. märtsil 1993 valiti akadeemikuiks Ülo Lumiste, Ülo Lepik, Leo Mõtus, Raimund-Johannes Ubar, Pavel Bogovski, Ain-Elmar Kaasik, Valdur Saks, Ilmar Koppel, Viktor Masing ja Juhan Ross.
23. novembril 1994 valiti akadeemikuiks Jaak Aaviksoo, Harri Käär, Agu Laisk, Hans Küüts, Uno Mereste, Peeter Tulviste ja Haldur Õim.