cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Innocentius IX
Surm
Innocentius IX suri 30. detsembri 1591 varahommikul Roomas arvatavasti kopsupõletikku, olles valitsenud 62 päeva. Pärast teda on veel vähem valitsenud ainult Leo XI ja Johannes Paulus I. Ta maeti 8. jaanuaril 1592 Vatikani basiilikasse.
Sigulda
pisi|Villa Koiva ürgoru kaldal thumb|[[Sigulda ordulinnuse varemed]] Sigulda on linn (aastast 1928) Lätis Vidzemes, Sigulda piirkonna keskus.
Halduslikult kuulus Sigulda kuni 1. juulini 2009 Riia rajooni, jäädes selle kirdeossa.
Linna elanike arv on igal aastal alates aastast 2000 kasvanud. 2007. aastal elas linnas 11 487 inimest. Linlastest on 86% lätlased, 9% venelased ja 3% valgevenelased. Linna pindala on 18,2 km².
Siguldat läbib Riia–Misso–Pihkva maantee. Riiast Siguldani ulatub kiirtee, Siguldas kiirtee lõpeb. Siguldat läbib ka Riia–Cēsise–Valmiera–Valka raudtee, mille ääres asub Sigulda raudteejaam. .
Vaatamisväärsused
Sigulda asub Koiva alamjooksul, jõe kagukaldal. Koiva on Siguldas uuristanud punakasse devoni liivakivisse sügava oru, kus jõe mõlemal kaldal on järsud kaljud ja koopad. Maalilise looduse tõttu nimetatakse Sigulda ümbrust Liivimaa Šveitsiks.
Linn asub kohas, kus Läti võimsaimate hulka kuuluvas Koiva ürgorus kulges piki jõge Liivi ordu (vasak kallas) ja Riia peapiiskopi (parem kallas) valduste piir. Sigulda linna alale jäävad peapiiskopile kuulunud linnused Turaidas ja Krimuldas ning ordu kaldale jäänud Sigulda ordulinnus. Kaks viimast on varemeis, esimene osaliselt taastatud. Osa linnast nende linnuste ümbruskonnas jääb Sigulda, Krimulda ja Turaida ajaloolise keskuse kaitsealale. Linna jääb osaliselt Turaida muuseumreservaat.
Siguldas on Baltimaade ainus köisraudtee. See avati 3. jaanuaril 1969 ja see ühendab Siguldat Krimuldaga. Köisraudtee pikkus on 1060 m.
Poolel teel Sigulda lossi ja Turaida linnuse vahel asub Baltimaade suurim koobas, Gutmani koobas. See on 19 meetrit sügav, 12 m lai ja 10 m kõrge. Koopas voolab oja, millest joomist peetakse tervislikuks.
Lisaks jääb Sigulda vahetusse ümbrusse veel mitu linnamäge.
Iga aasta mais korraldatakse kirsipuude õitsemise ajal linna festival. Lisaks korraldatakse igal suvel Sigulda lossi varemetes vabaõhu-ooperifestival. Veebruaris-märtsis toimub Sigulda lossivaremete ümbruses valgusfestival.
Kaitstavad objektid
Riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised on Vikmeste linnamägi, Sigulda ordulinnus koos Ristimäega, Sigulda uus loss ja sealsed neli intarsiat, kamin, pannood Maastik ja Puhkus, vitraažid Neli Aastaaega, ja kaheksa ruumi laed, Sigulda luteri kirik, Gutmani koobas, Saksukalnsi muinaskalmed, Satesele linnamägi ehk Liivi mägi, Kārļi mäe linnamägi, Krimulda piiskopilinnus, Krimulda mõisa tõllakuuri laternakinnitis, Saksukalnsi muinaskalmed, Turaida muuseumreservaat ja Turaida linnamägi koos Turaida piiskopilinnusega. Regionaalse kaitse all on Rattaserva linnamägi, Turaida Kirikumäe keskaegne kalmistu, Sigulda linnuse varemetes asuv Borchide suguvõsa vapp, postkontor elamud aadressidel Šveices iela 6, Šveices iela 27a, Ausekļa iela 7, Kropotkini suvila ja Villa Karmena aadressil Šveices iela 21. Kohaliku kaitse all on majad Pils iela 8, Pils iela 1, Krišjāņa Valdemāra iela 1a ja Laurenči talus.
Sport
Kuni 1980ndateni polnud Nõukogude Liit saanud taliolümpiamängudel medaleid vaid kahel alal: kahe- ja neljabobil. 1986 valmis Siguldas Nõukogude Liidu ainus bobirada, millel lisaks lätlastele treenib tänapäevalgi Venemaa koondis.
18.–24. jaanuaril 2010 toimusid Siguldas kelgutamise Euroopa meistrivõistlused.
Ajalugu
Linna asutamise aastaks loetakse 1207. Sel aastal asutas Mõõgavendade ordu Sigulda ordulinnuse. Saksa keeles oli asula nimi Segewold. See tuleb saksakeelsest sõnast Siegwald, mis tähendab 'võidumets'.
12. septembril 2020 liideti osa Kalnabeitese külast, Ķipari ja Peltese külad Siguldaga.
Sõprusomavalitsused
Sigulda kuulub sõpruslinnastusse, mille nimi on Douzelage. See ühendab igast Euroopa Liidu liikmesmaast üht linna, mis kõik on üksteise sõpruslinnad. Sigulda astus Douzelage'i liikmeks 2004. 2010. aasta seisuga kuuluvad sellesse Altea (Hispaania), Bad Kötzting (Saksamaa), Bellagio (Itaalia), Bundoran (Iirimaa), Chojna (Poola), Granville (Prantsusmaa), Holstebro (Taani), Houffalize'i vald (Belgia), Judenburg (Austria), Karkkila (Soome), Kőszeg (Ungari), Marsaskala (Malta), Meerssen (Holland), Niederanven (Luksemburg), Oxelösund (Rootsi), Prienai (Leedu), Préveza (Kreeka), Sesimbra (Portugal), Sherborne (Inglismaa), Sušice (Tšehhi), Zvolen (Slovakkia) ja Türi (Eesti).
Lisaks sellele on Sigulda sõprusomavalitsused Angus (Šotimaa), Birštonas (Leedu), Falköping (Rootsi), Keila (Eesti), Lǿgstor (Taani), Stuhr (Saksamaa) ja Tšiathura (Gruusia).
LEA
LEA või Lea võib tähendada järgmist:
Afognak
Saare geograafilised koordinaadid on 58° 13' N, 152° 36' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Shelikofi väin, kirdes olevast Kenai poolsaarest Barreni saared. Afognaki idarannikul on tilluke Marmoti saar, mis on nime andnud Afognaki ja Kodiaki saart eraldavale Marmoti väinale.
Afognak on 69 km pikk ja kuni 37 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 1812,6 km2, kõrgus 776 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 18. saar.
Paljud kohanimed saarel on vene päritolu, näiteks Shelikofi (Šelihhovi) väin, Kazakofi (Kazakovi) laht ja Malina jõgi.
USA 1890. aasta rahvaloenduse ajal oli saarel hulk külasid. Külaelanikud olid enamjaolt aleuudid, kuid oli ka venelasi, endisi Vene-Ameerika Kompanii töötajaid. Suurim küla kandis nime Afognak ja seal elasid aleuudid.
27. märtsil 1964 toimus Alaskal maavärin magnituudiga 9,2, millega kaasnev tsunami hävitas Afognaki küla. Eluga pääsenud külaelanikud rajasid Kodiakile uue küla, mille nimeks valisid Port Lions – tänuks Lions-klubile, kes küla ehitamist toetas.
2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 169 inimest. Saare lõunakaldal asub vene vanausuliste küla Aleneva. See oli ka saare suurim asula 69 elanikuga. Saareelanike põhilised elualad on metsatööstus ja naturaalmajandus.
Saar on kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Metsas elavad pruunkarud, põdrad ja punahirved. Palju turiste käib saarel jahti pidamas ja kala püüdmas.
Afognakile pääseb vesilennukiga Kodiaki saarelt. Kindlat lennujaama saarel ei ole.
Juhan Kokla
thumb|Juhan Kokla haud [[Stockholmi Metsakalmistul]]
Sleipnir
pisi|border|Tjängvide kivile on raiutud Sleipniri seljas ratsutav [[Odin Valhallasse sisenemas]]
Juhan Kokla
Juhan Kokla (1. juuli 1915 Tallinn – 31. detsember 1992 Stockholm) oli eesti ajakirjanik.
Sleipnir
Sleipnir oli Muinaspõhja mütoloogias kaheksajalgne hobune, kelle seljas ratsutas jumalate pealik Odin.
Juhan Kokla
Ta lõpetas 1934. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1936–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Sleipnir
Ühe legendi järgi sündis Sleipnir täkk Svadilfari ja Loki liidust, kui Loki oli end märaks moondanud. Sleipnir võis rännata üle mere ja läbi õhu ning ta oli nii kiire, et võitis võidujooksus kõiki teisi hobuseid. Ragnaröki ajal kandis ta Odini lahingusse.
Juhan Kokla
Kõigepealt töötas ta Haapsalu aadressbüroo ametnikuna ja 1937. aastast Haapsalu linnavalitsuse asjaajajana.
Ajakirjanikutööd alustas Juhan Kokla 1936. aastal ajalehes Lääne Elu, hiljem oli reporter ajalehtedes Vaba Maa ja Rahvaleht. Aastail 1941–1944 oli ta Postimehe Tallinna toimetuse juhataja. 1944. aastal arreteeriti ta SD poolt; samal aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest Rootsi.
Rootsis töötas ta ajalehes Stockholms-Tidningen Eestlastele ja sai 1950. aastal selle peatoimetajaks, aastail 1959–1992 oli selle ajalehe järglase Eesti Päevalehe peatoimetaja.
Isiklikku
Juhan Kokla oli abielus Hilda Koklaga, kes suri 26. juunil 1988. Neil oli poeg Peet, kes oli samuti ajakirjanik. Tema onu Konstantin Kokla ja onupoeg Nikolai Kokla olid õigeusu preestrid.
Rentslimiljonär
"Rentslimiljonär" on 2008. aastal valminud Suurbritannia mängufilm, mis põhineb India diplomaadi Vikas Swarupi romaanil "Miljardimäng". Danny Boyle'i lavastatud film sai kaheksa Oscarit.
Auhinnad
pisi|Dev Patel ja Freida Pinto 2008. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil Oscar (2009)
Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2009)
1416
1416. aasta
Rentslimiljonär
Auhinnad
Kuldgloobus (2009)
1416
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Rentslimiljonär
Auhinnad
Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2009) thumb|218px|Filmi lavastaja ja näitetrupp 2009. aasta Oscari-galal
1416
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad - 1410. aastad - 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad
Aastad: 1412 1413 1414 1415 - 1416 - 1417 1418 1419 1420 1421
2005. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
2005. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Amsterdamis 6.–23. oktoobrini 2005.
Võistlustel osales 40 mängijat 22 riigist, kes on jagati 4 alagruppi. Alagruppide 3 paremat pääsesid finaali. Esmakordselt kasutati tiitlivõistluste ajaloos kohtade jagamisel punktide võrdsuse korral viigiliste tulemustega lõppenud partiide lõppseisude hinnangut, mida tähistatakse plussi ja miinusega tulemuse juures. Pluss ja miinus lisati viigilise tulemuse juurde, mille puhul tugevamal poolel on mängumaterjali kolme või enama ühiku võrra rohkem, seejuures kabe loetakse võrdseks kahe kiviga. Selle reegli rakendamise tõttu lubatakse lõppmängus kabe ja kaks kivi kabe vastu mängida tavalise 16 käigu asemel 25 käiku, et oleks võimalik sellesse pluss-miinus lõppmängu igal juhul ka jõuda (näiteks seisus valge kabe 47 kivid 46 ja 36 ning must kabe 48 see 16 käiguga ei õnnestuks).
Anneli Lahe
pisi Anneli Lahe (sünninimi Tomberg; kuni 2008 Järvet; sündinud 10. märtsil 1971 Tallinnas) on eesti teleprodutsent ja saatejuht.
Ta lõpetas 1996 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ajakirjanduse ja suhtekorralduse eriala ning sai bakalaureusekraadi. 1997. aastal õppis täiendõppes eesti filoloogiat Tallinna Ülikoolis.
Aastatel 1993–1997 töötas saatejuhina telekanalis EVTV. Hiljem töötas TV3-s, kus oli iganädalase saate "Bingo loto" saatejuht. 1997–2004 juhtis ilusaadet "Kaunis kaunimaks". Aastal 2004 lõi oma saate "Hooaeg" ning töötas produktsioonifirmas NBN. Tegi produtsendina telesaateid "Hooaeg", "Lihtsalt ja osavalt", "Kasvame koos", "Star club" jm. 2006. aastast töötas ajakirjas Naised ilu- ja moetoimetajana.
2012–2015 juhtis heategevuslikku telesaadet "Kodutunne". On toimetanud telesaateid "Allakäigutrepist üles", "Minu imeline elu", "Päev, mis muutis mu elu" ja "Parim pakkumine". Kunstnikuna teinud kaastööd rahvusvahelisele seriaalile " Nuuskija".
Olnud veel järgmiste telesaadete või saatesarjade produtsent ja/või toimetaja/ saatejuht: 2022 asus juhtima TV3 uudiste osakonda ja igaõhtust saadet Stuudio.
Ta oli filmi "Rohelised kassid" (2017),"Salmonid 20 aastat hiljem" ( 2020) "Minsk" ( 2021), "Ühemõõtmeline mees" ( 2022)  tegevprodutsent.
Anneli Lahe on ettevõtte Ankel Meedia OÜ omanik ja toodab saateid nii Kanal 2 kui ka TV3 jaoks. Ta on teinud kaastööd ajakirjadele Marie Claire, Kodutohter, Pere ja Kodu, Denim Dream jm.
Oma artikliga "Elu sclerosis multiplex 'iga” oli üks auhinna EU Health Prize for Journalists (2011) nominente.
Carl Gustaf Frölich
Krahv Carl Gustaf Frölich, läti Karls Gustavs Frēlihs (1637 – 3. märts (14. märts) 1714 Stockholm), oli saksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Ta oli pietistliku kirjaniku ja müstiku Eva Margareta Frölichi (1650–1692) ja kolonel Hans Frederik Frölichi (1637–1715) vend.
1676. aastal sai kolonelleitnandi auastme ja määrati Göta jõe äärse Bohuse kindluse komandandiks. 1678. aasta suvel kaitses kindlust Ulrik Frederik Gyldenløve (Taani-Norra kuningas Frederik III poeg) vägede vastu, mille järel sai koloneli auastme, määrati 1679. aastal Malmö komandandiks ja naturaliseeriti Rootsi aadliks. Aastal 1693 nimetati Västernorrlandi, Jämtlandi ja Härjedaleni asehalduriks. Pärast Karl XII valitsema asumist määrati ta 1698. aastal Hälsinge rügemendi ülemaks ning 12. märtsil 1700 Riia ja Riia kindluse kuberneriks. Samal aastal sai kindralleitnandi auastme ja vabahärra tiitli. 9. jaanuaril 1704 ülendati jalaväekindrali auastmesse ja asus teenima Riia garnisonirügemendi ülemana. 1705. aastal sai õukonnatiitli "kungligt råd" ning oli ka Tartu õuekohtu presidendi ametis.
21. juunil 1706 sai krahvitiitli ja immatrikuleeriti krahvisuguvõsana Frölich nr 49 Rootsi rüütelkonda.
Mõnedel andmetel oli Riia ehk Liivimaa kuberneri ametis vahemikus 18. aprill 1702 – 17. jaanuar 1706.
Perekond
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Plantina Margareta Bengtsdotter Cederbom (surn. 1690), kes oli Bengt Ragnvaldssoni ja Anneke von Kugelni tütar. Abielust sündis:
Tema teine abielu oli Beata Kristina Cronströmiga (1671–1752).
Rulluisuhoki
thumb pisi|Rulluisuhoki. Rulluisuhoki on võistkondlik pallimäng, mida mängitakse saalis vanaaegsete (quad) rulluiskude, kepi ja palliga kahe võistkonna vahel.
1992. aastal oli rulluisuhoki näidisalana Barcelona suveolümpiamängudel.
Maailma kuulsamad rulluisuhokiklubid on FC Barcelona Hispaaniast ning SL Benfica ja FC Porto Portugalist.
Šlakikoonus
pisi|[[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriikides asuv šlakikoonus]] pisi|[[Crater Lake'is asuv Wizardi saar on šlakikoonus]]
Šlakikoonus on vulkaanilise tekkega kooniline küngas või mägi, mis koosneb peamiselt šlakist ja muust püroklastilisest materjalist.
Šlakikoonused esinevad tihti kiht- või kilpvulkaanide jalamitel, moodustades nn parasiitkoonuseid, mis toituvad peavulkaaniga samast magmakambrist. Šlakikoonuse tipus on kausisarnane kraater.
Maailma kuulsaim šlakikoonus on ilmselt Parícutin, mis on nime saanud samanimelise küla järgi, mille ta hävitas. Ainsa hoonena jäi külas püsti kirik. Kuulus on ta seepärast, et selle moodustumist on geoloogidel õnnestunud jälgida peaaegu algusest peale. See Mehhiko keskosas asuv andesiitne koonus hakkas moodustuma 20. veebruaril 1943. aastal ühe kohaliku taluniku maadele. Esimese päevaga kasvas koonus 40 meetri kõrguseks ja viie päevaga ületas juba 100 meetri piiri. Kaheaastase tegevuse jooksul kasvas koonus üle 400 meetri kõrguseks. Nagu enamik teisi šlakikoonuseidki, ei hakka ta tõenäoliselt enam kunagi tegutsema ehk tegemist on monogeneetilise vulkaaniga.
Con volcànic
Mädajõgi
Mädajõgi (ka Mädäjõgi) on jõgi Võru maakonnas ning Võru- ja Põlvamaa piiril, Võhandu jõe parempoolne lisajõgi.
Richard Evelyn Byrd
pisi|Richard Evelyn Byrd (1928)
Richard Evelyn Byrd (25. oktoober 1888 – 11. märts 1957) oli USA sõjaväelane, mereväeohvitser kontradmiral, polaaruurija ja esimene USA lennunduspioneer lendur, kes lendas põhja- ja lõnapooluse kohal. Ta korraldas lennuretki Antarktikas.
Käina valla vapp
thumb|[[Käina vald|Käina valla vapp.]]
Käina valla vapp on Hiiu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Käina valla vapp.
Vapp kinnitati 10. mail 1995.
Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil on selle alumisest servast tõusev kuldne viljapea, mille kohal kõrvuti kaks hõbedast õllekannu.
Põhjendus
Vapitunnused iseloomustavad Käina valda kui Hiiumaa peamist viljakasvatusala ja seostuvad selle kandi elanike etnograafilise nimetusega.
Noored Sotsiaaldemokraadid
Noored Sotsiaaldemokraadid on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna noorteorganisatsioon.
Noortekogu asutati 12. detsembril 1992 tollase Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (ESDP) noortekoguna ja see kandis nime Eesti Sotsiaaldemokraatlik Noorteliit. 1998. aastal liituti Eesti Maa-Keskerakonna noortekoguga Noored Tsentristid ja võeti ühinenud noortekogu nimeks Noored Mõõdukad. Varem, 1996. aastal olid liitunud EMKE ja ESDP. 2000. aastal liituti Eesti Rahvaerakonna Noortekoguga. Praegune nimi on 2003. aastast, sellega oli ta emaerakonnale teenäitajaks.
NS kuuluvad aastast 1996. aastast Noorte Sotsialistide Rahvusvahelisse Liitu (International Union of Socialist Youth) ja 2001. aastast ühendusse Euroopa Noored Sotsialistid (Young European Socialists). Samuti on Noored Sotsiaaldemokraadid ühenduse Põhjala Noored Sotsialistid (Nordic Young Socialists) liige.
Noorteühendust juhib Maris Neeno.
Ideoloogia
Noorte Sotsiaaldemokraatide kui ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna teostatav sotsiaalpoliitika on õiglane, hooliv ning ühtlasi turvatunnet tagav. Noored Sotsiaaldemokraadid seisavad solidaarse tervishoiusüsteemi eest, kus igaüks saab vastavalt oma vajadustele arstiabi, ilma et arsti vastuvõttu peaks kinni maksma. Taolist süsteemi tagab tööandja igakuine sotsiaalmaksu maksmine, millest 13-protsendiline osakaal laekub ravikindlustuse vahenditesse.
Sarmaadid
Sarmaadid (vanairaani keeles sarumatah 'vibukütt') olid iraani keelte hulka kuulunud keelt või keeli kõnelnud rändhõimud, kes liikusid Kesk-Aasiast Uurali mägede piirkonda umbes 5. sajandil eKr ning asustasid alasid Lõuna-Venemaal, Ukrainas ja Ida-Balkanil kuni nende kultuur hunnide vallutuste mõjul 4. sajandi paiku m.a.j. taandus või sulandus. pisi|300px|[[Rooma Impeerium ca 125. aastal eKr ja sarmaatide alad tänapäeva Ukraina aladel]] pisi|300px|Sarmaatia ja [[Sküütia alad 100–50 eKr]] pisi|vasakul|[[Balkani alad 4. sajandil, Rooma keisririigi idapiiril]] Sarmaate on esmamainitud ajalooallikates aastal 513 eKr, kui nad koos sküütidega osutasid vastupanu Ahhemeniidide Pärsia suurkuningas Dareios I-le. 3. sajandil eKr tõrjusid sküüdid nad lääne poole.
pisi|vasakul|Barbarite ja hunnide invasioonid 1.–5. sajandini Laialdasima leviku ajal, 1. sajandil eKr, ulatusid sarmaatide hõimuliidu alad Wisłast Doonau suudme ja Volga jõeni ning Musta mere rannikust lõunas müütiliste hüperborealasteni põhjas.
1. sajandil, Rooma keisririigi laienemise järel Daakia, Illüüria ja Möösia provintside aladele, osalesid sarmaadid Markomanni sõdades (166–180), Doonau keskjooksu aladel (tänapäeva Morava, Slovakkia, Ungari ja Rumeenia aladel). 175. aastal kaotasid läänepoolsed sarmaatide hõimukonföderatsiooni hõim, jazigeesid lahingu Rooma vägedele ning järgnevalt asusid Rooma sõjateenistusse. 370. aastal langesid sarmaatide alad hunnide invasiooni alla. Sarmaate on peetud suguluses olevaiks sküütidega. Sarmaatide keelelisteks järglasteks on peetud osseete.
Sarmaadid olid ilmselt osavad ratsanikud ja käsitöölised. On arvatud, et nende naistel oli tugevam ühiskondlik positsioon ja rohkem vabadusi kui enamikul teistel tolleaegsetel hõimudel. Enim sarmaadi päritolu arheoloogilisi leide on päevavalgele tulnud Venemaal Krasnodari krais, matusekommetes kasutati kurgaane.
Kadapiku (Tapa)
Kadapiku on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Stereo (film)
"Stereo" on Eesti film aastast 1978.
TEMT
TEMT võib tähistada:
Stereo (film)
Film on valminud Riho Mesilase jutustuse "Veterinaari esimene nädal" järgi Viljandi Näidissovhoosis Heimtali ja Savikoti osakondades. Film on tehtud veterinaari raske töö ja elu probleemidest ja nende austuseks. Tänaseks Eesti ühe parema filmirežissööri Peeter Simmi esimesi katsetusi, kuigi algselt oli lavastajatöö plaanitud anda Olav Neulandile. Filmi näitamine keelati pärast selle valmimist ja pääses esmakordselt ekraanile alles 1991. aastal.
Bioherm
Bioherm on organismide jäänustest koosnev settekivimkeha, mis on ümbritsetud teistsuguse litoloogiaga kivimeist. Biohermid on kujult kupli- või kuhikulaadsed. Lamedaid kivimikehasid nimetatakse biostroomideks.
David W. Panuelo
David W. Panuelo (sündinud 13. aprillil 1964) on Mikroneesia poliitik, alates 11. maist 2019 Mikroneesia Liiduriikide president.
Bioherm
Biohermid on valdavalt tekkinud veekogude põhjas kunagi elanud kinnitunud organismidest, nt korallidest ja sammalloomadest. Nende organismide lubiaine seostus põhjas oleva kihilisuseta setenditega, mis hiljem litifitseerus.
Wolfsburg
pisi|Volkswageni elektrijaam öösel
Wolfsburg on linn Saksamaal Alam-Saksimaal. See on liidumaal suuruselt viies linn. Linna pindala on 204,02 km². 31. detsembril 2017 elas seal 123 914 inimest. Linn asub umbes 75 km Hannoverist idas ja 230 km Berliinist läänes Alleri jõe ääres.
Bioherm
Bioherme leidub ka Eesti aluspõhja avamusaladel, näiteks Saaremaal.
Wolfsburg
2013. aastal oli Wolfsburg rikkaim linn Saksamaal: tänu autotööstusettevõtete majandussaavutustele oli seal Saksa linnadest suurim SKT elaniku kohta.
Wolfsburg on tuntud Volkswagen AG peakorteri ja maailma suurima autotehase asukohana. Volkswageni tehase kõrval on külastajatele avatud Autostadti keskus, kus on näha Volkswageni tooteid: Audi, Bentley, Bugatti, Ducati, Lamborghini, MAN, Neoplan, Porsche, Scania, SEAT, Škoda Auto, TRATON AG ja Volkswagen Nutzfahrzeuge. Wolfsburg on üks väheseid 20. sajandi esimesel poolel ehitatud Saksa linnu. Selle asutamisest 1. juulil 1938 KdF-Wagenit (Volkswageni Põrnikas) tootvate tööliste koduna kuni 25. maini 1945 kandis linn nime Stadt des KdF-Wagens bei Fallersleben. 1972. aastal ületas rahvaarv esimest korda 100 000 piiri. Linn kuulub Hannover-Braunschweig-Göttingeni linnastusse.
Loodus
Wolfsburg asub iidse Alleri jõeoru lõunapoolsel serval Kesk-Saksa kanali ääres.
Ajalugu
pisi|[[Wolfsburgi loss ]]
Wolfsburgi lossi on esimest korda mainitud 1302. aastal Bartenslebeni aadliliini elupaigana. Algselt oli see lossitorn Alleri juures, mõni sajand hiljem kaitses seda vallikraav. 1372. aastast pärineb esimene dokumentaalne viide Neuhausi lossile (Burg Neuhaus) Wolfsburgi juures. Pärast Bartenslebeni liini hääbumist 1742. aastal läks selle vara ja Wolfsburgi loss Schulenburgi krahvidele. Kogukondlik mõis oli oluline tööandja lähedalasuvatele Rothenfelde ja Heßlingeni asulatele.
Mõned tänapäevased linnarajoonid, sealhulgas Heßlingen, kuulusid 18. sajandil Magdeburgi hertsogile. 1932. aastal lahutati need rajoonid Preisi Saksimaa provintsist ja liideti Hannoverile kuuluva Lüneburgi ringkonnaga.
Teised linnarajoonid, nagu Vorsfelde, ja külad, mis anti Wolfsburgile üle Helmstedti maakonna poolt, kuulusid sajandeid Braunschweigi hertsogile. Fallersleben ja teised külad kuulusid Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonnale või Hannoveri kuningriigile.
Wolfsburg asutati 1. juulil 1938 nimega Stadt des KdF-Wagens bei Fallersleben (KdF-autode linn Fallerslebeni juures). Fallerslebeni küla ümber ehitatud linn oli mõeldud Volkswageni tehaste tööliste majutamiseks, tehas püstitati Volkswageni Põrnikate ehitamiseks.
Teise maailmasõja ajal ehitati seal sõjaväeautosid, lennukeid ja muud sõjaväevarustust, peamiselt tegid seda sunnitöölised ja sõjavangid. 1942. aastal rajasid Saksa võimud paari kuuga linna Arbeitsdorfi koonduslaagri.
Briti okupatsioonivõimu pealekäimisel nimetati linn 25. mail 1945 Wolfsburgiks, seal asuva samanimelise lossi järgi. 1951. aastal eraldati Wolfsburg Gifhorni kreisist ja sellest sai kreisivaba linn.
1955. aastal toodeti Wolfsburgis miljones Volkswageni Põrnikas. Sõjajärgse Põrnika tootmine lõppes Wolfsburgis 1974. aastal, kuigi Saksa Põrnika tootmine jätkus Emdenis 1978. aastani. Wolfsburgi tehased jäävad Volkswageni tootmisvõimsuse oluliseks osaks.
Saksa majandusime ajal toimus Wolfsburgi võõrtööliste suur sissevool, eriti Itaaliast.
1958. aastal ehitati raekoda. 1960. aastal muudeti Volkswagenwerk GmbH (piiratud vastutusega usaldusühing) AG-ks (aktsiaselts).
1972. aasta maareformi käigus Alam-Saksimaal lisati linnale 20 paikkonda. Wolfsburg saavutas ligi 131 000 elanikuga suurlinna staatuse. Linna pindala kasvas 35-lt ligi 204 km²-ni. 1973. aastal saavutas linn suurima rahvaarvu – 131 971.
1982. aastal ehitati otseteena Wolfsburgini A39, mis oli A2 (Oberhausen–Hannover–Werder) kõrvaltee.
1988. aastal sai linnast ülikoolilinn, sinna rajati Braunschweig/Wolfenbütteli rakendusteaduste ülikool. Tänapäeval on selle nimi Ostfalia rakendusteaduste ülikool.
Volkswagen Golfi 5. põlvkonna käivitamise tutvustamisel tervitas Wolfsburgi linn 25. augustist 10. oktoobrini 2003 külastajaid internetis, ametlikus kirjas ja igal linnapiiri tähisel kirjaga "Golfsburg". See kampaania sai üleriigilise meedia tähelepanu osaliseks.
2009. aasta suvel pälvis Wolfsburg üleriigilist tähelepanu, kui linna jalgpallimeeskond VfL Wolfsburg võitis Saksa jalgpalliliiga. Esimest korda linna ajaloos peeti kesklinnas peeti pidu umbes 100 000 inimesega.
Kultuur ja vaatamisväärsused
pisi|[[Autostadt]]
Wolfsburgi kesklinn on Saksamaal ainulaadne. Keskaegse linnakeskuse asemel on Wolfsburgis uus ja moodne atraktsioon, mida nimetatakse Autostadtiks. Linna vanas osas Alt-Wolfsburgis on mõned traditsioonilises vahvärkstiilis mõisahooned. Alleri jõe ääres mäe otsas on Wolfsburgi loss.
Autostadt on vabaõhumuuseum-teemapark, kus tutvustatakse Volkswagenile kuuluvaid ja selle hallatavaid automarke. Pargi keskel on Volkswageni peamiste kaubamärkide paviljonid: Volkswagen ja Audi põhjas, kaugemal lõunas SEAT, Škoda Auto, Lamborghini, Bentley, Bugatti ja Premium Clubhouse. Kohe laguuni kõrval on Porsche paviljon. Põnev Volkswagen Commercial Vehiclesi paviljon asub pargi kaguosas. Autostadtis asub ka planetaarium; Ritz-Carltoni hotelli; Saksamaa suurim interaktiivne teadusmuuseum phæno; veesuusatamiskeskus ja erakunstimuuseum (Kunstmuseum Wolfsburg), mis on spetsialiseerunud moodsale ja kaasaegsele kunstile.
Arhitektuur
pisi|Kultuurikeskus, arhitekt [[Alvar Aalto (1958–1962)]] pisi|Pühavaimu kirik, arhitekt [[Alvar Aalto (1958–1962)]]
Sport
pisi|[[Volkswagen Arena]]
Kõige kuulsam elukutseliste spordiklubi linnas on 1945. aastal asutatud VfL Wolfsburg. Jalgpallimeeskond võitis Bundesliga 2009. aastal, DFB Pokali 2015. aastal ja DFL-Supercupi 2015. aastal. Jalgpallinaiskond on isegi edukam, olles võitnud Bundesliga 2013. ja 2014. aastal, samuti DFB-Pokali 2013. ja 2015. aastal. Naiskonnal õnnestus võita ka UEFA Naiste Meistrite Liiga kahel järjestikusel aastal, 2013 ja 2014.
Wolfsburgis on ka jäähokimeeskond Grizzlys Wolfsburg, mis on alates 2007. aastast Saksamaa jäähoki liigas juhtinud.
Sõpruslinnad
pisi|keskel|500px|Wolfsburgi panoraamvaade hämaras, vaadatuna Schillerteichi keskusest. Keskelt vasakule jäävad punases valguses korstnad kuuluvad Volkswageni tehasele
Tuntud inimesi
pisi|püsti|August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, Schumacher, 1819
Tänavahoki
pisi Tänavahoki on võistkondlik pallimäng, mida mängitakse hokiväljakul, kingad jalas, kahe võistkonna vahel.
Sündinud 11. märtsil
''Siin loetletakse 11. märtsil sündinud tuntud inimesi.
Bertrand Russell
Bertrand Arthur William Russell [r'assel], kolmas krahv Russell (18. mai 1872 Trelleck, Monmouthshire, Wales – 2. veebruar 1970 Penrhyndeudraeth, Merionethshire, Wales) oli inglise matemaatik, filosoof ja loogik, poliitiline liberaal ja aktivist ning filosoofia populariseerija.
Tema tööd matemaatilise loogika alal on olnud väga mõjukad. Ta oli üks mõjukamaid tuumarelva ja Vietnami sõja kritiseerijaid maailmas.
1950. aastal sai Russell Nobeli kirjandusauhinna "tunnustuseks oma mitmekesiste ja tähenduslike kirjutiste eest, milles ta kaitseb inimesesõbralikke ideaale ja mõttevabadust".
Immortal Technique
Immortal Technique (õieti Felipe Coronel; sündinud 19. veebruaril 1978 Peruu pealinnas Limas) on hiphopartist ja poliitiline aktivist.
Ta on Peruu päritolu, kuid kasvas üles New Yorgis, kuhu tema perekond emigreerus 1980. aastal.
Bertrand Russell
Elulugu
Bertrand Russell pärines aristokraatlikust Russellite suguvõsast. Tema isapoolne vanaisa lord John Russell oli 1840. aastatel kolmel korral Suurbritannia peaminister ning ka tolle isa John Russell, kuues Bedfordi hertsog, oli viigide hulka kuuluv poliitik.
Bertrandi ema vikontess Katherine Amberley (kes suri, kui Bertrand oli kaheaastane) oli samuti pärit aristokraatlikust suguvõsast. Ta oli Edward John Stanley, teise parun Stanley of Alderley tütar ja Rosalindi, Carlisle'i krahvinna õde.
Bertrandi vanemad olid oma aja kohta äärmiselt radikaalsete vaadetega. Tema isa vikont Amberley (kes suri, kui Bertrand oli nelja-aastane) oli ateist, kes andis nõusoleku oma abikaasa afäärile nende laste koduõpetajaga. Bertrandi ilmalik ristiisa oli utilitaristlik filosoof John Stuart Mill. Lapsepõlve veetis Bertrand Richmond Parkis Pembroke Lodge'is.
Hoolimata sellisest ekstsentrilisest taustast oli Russelli lapsepõlv suhteliselt tavapärane. Isa oli tahtnud kasvatada teda agnostikuna ning selle vältimiseks tehti temast pärast vanemate surma õukonna hoolealune. Bertrandit ja tema vanemat venda Franki, kellest hiljem sai teine krahv Russell, kasvatasid viktoriaanlikud vanavanemad krahv ja krahvinna Russell (lord John Russell ja tema teine abikaasa leedi Frances Elliot). Kooli neid ei saadetud, vaid neid õpetasid guvernandid ja koduõpetajad. Nõnda õppis Bertrand perfektselt ära saksa ja prantsuse keele.
Emmaste valla vapp
thumb|[[Emmaste vald|Emmaste valla vapp.]] Emmaste valla vapp on Hiiu maakonnas asunud Emmaste valla vapp.
Zamora provints
Zamora provints piirneb Portugaliga, samuti Leóni, Ourense, Salamanca ja Valladolidi provintsiga.
Emmaste valla vapp
Vapp kinnitati 19. juunil 1996 ja see oli kasutuses kuni Emmaste valla ühendamiseni teiste Hiiumaa valdadega, mis toimus 2017. aasta sügisel.
Lågøya
thumb|Lågøya asendikaart Lågøya (norra keeles 'madal saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus.
Bertrand Russell
Elulugu
Abieluga valmistas Russell vanavanematele pettumuse. 17-aastaselt tutvus ta ameerika kveekeri Alys Pearsall Smithiga. Ta armus puritaanlikku, üllameelsesse Alysesse, kes oli seotud mitme haridus- ja usutegelasega, ning detsembris 1894 nad abiellusid. Mõne kuu Berliinis sotsiaaldemokraatiat uurinud, asus Russell koos abikaasaga elama Haslemere'i lähedale. Abielu lõppes 1911 faktilise lahkuminekuga. Russell ei olnud truu: tal olid kirglikud afäärid teiste seas leedi Ottoline Morrelliga (kuuenda Portlandi hertsogi poolõega) ja näitlejast leedi Constance Mallesoniga.
Lågøya
Lågøya pindala on 103,5 km².
Saart on väga harva külastatud. Esimesena märkis selle kaardile Moskva Kaubanduskompanii aastal 1625, nimetades seda Purchas plus ultra Island. 1710. aasta paiku nimetasid Cornelis Giles ja Outger Rep seda saart "t' Lage eyl". Esimest korda nimetas saart Madalaks saareks William Scoresby 1820. aastal.
Bertrand Russell
Elulugu
pisi|vasakul|Bertrand Russell 1907. aastal Pärast abiellumist ja Berliinist naasmist pühendus Russell filosoofiale. 1900 käis ta Pariisis matemaatikakongressil. Talle avaldasid muljet võimekas itaalia matemaatik Giuseppe Peano ja tema õpilased ning ta asus kohe uurima Peano töid. 1903 kirjutas ta oma esimese olulise raamatu "The Principles of Mathematics" ("Matemaatika printsiibid") ning asus koos oma sõbra Alfred North Whiteheadiga Peano ja Gottlob Frege matemaatilist loogikat arendama ja laiendama. 1908 valiti ta Kuningliku Seltsi liikmeks.
1910 nimetati ta Trinity College'i filosoofialektoriks. Kui puhkes Esimene maailmasõda, osales ta sõjaväeteenistusest keeldujate liikumises ning teda trahviti 100 naelsterlingiga selle eest, et ta kirjutas lendlehe, milles kritiseeriti ühe sõjaväeteenistusest keelduja kaheks aastaks vangimõistmist. Kolledž jättis ta 1916 lektorikohast ilma. Talle pakuti kohta Harvardi ülikoolis, kuid talle ei antud passi. Ta tahtis pidada loengukursuse (mis 1918 avaldati USA-s pealkirjaga "Political Ideals" ("Poliitilised ideaalid")), kuid sõjaväevõimud ei lubanud seda. 1918 mõisteti ta kuueks kuuks vangi patsifistliku artikli eest. Vanglas kirjutas ta raamatu "Introduction to Mathematical Philosophy" ("Sissejuhatus matemaatilisse filosoofiasse"; 1919). Sõprade toetusel pidas Russell Londonis loengud, mille põhjal valmis raamat "Analysis of Mind" ("Vaimu analüüs"; 1921).
1920 sõitis Russell lühikeseks ajaks Venemaale, et bolševismi kohapeal uurida. Sama aasta sügisest elas ta aasta Pekingis, kus ta pidas ülikoolis filosoofialoenguid.
1921. aastal, kui Russell oli naasnud Pekingist, lahutas ta Alysest ning abiellus Dora Russelliga (sündinud Dora Black). Nad elasid kuuel talvekuul Chelseas ning veetsid suved Land's Endi lähedal. Nende lapsed olid John Conrad Russell, kes pärast isa surma oli lühikest aega neljas krahv Russell, ja leedi Katherine Russell, praegu leedi Katherine Tait. Russell elatas end sel ajal populaarteaduslike raamatute kirjutamisega füüsikast, eetikast ja pedagoogikast. Koos Doraga rajasid nad 1927 eksperimentaalse Beacon Hilli kooli, mida nad pidasid 1932. aastani.
pisi|vasakul|Bertrand Russell 1954. aastal
Kui Russelli vanem vend 1931 suri, sai temast kolmas krahv Russell, kuid seda tiitlit kasutas ta üsna harva.
Kui Russelli ja Dora abielu sai 1935. aastal lahutatud, abiellus Russell 1936. aastal Oxfordi üliõpilase Patricia Helen Spence'iga, keda hüüti Peteriks. Neiu oli 1930. aastast olnud tema laste guvernant. Russellil ja Peteril sündis poeg Conrad.
Kevadel 1939 (või 1938) asus Russell elama Ameerika Ühendriikidesse California osariiki Santa Barbarasse ja California Ülikoolis Los Angeleses loenguid pidama. Varsti pärast seda nimetati ta õppeasutuse City College of New York professoriks, kuid pärast avalikkuse nördimusavaldusi tühistas kohus 1940 selle määramise, sest Russelli radikaalsed vaated leiti olevat kolledži õppejõule ebasobivad. Pärast seda sõlmis ta viieaastase lektorilepingu Barnesi fondiga Merionis Pennsylvania osariigis, kuid jaanuaris 1943 tühistas fondi direktor Albert Coombs Barnes selle lepingu. 1944 valiti Russell taas Trinity College'i kolleegiumi liikmeks.
1952 lahutas Russell Peterist ning abiellus Edith Finchiga. Nad olid tuttavad alates 1925. aastast. Edith oli olnud inglise keele õppejõud Philadelphia lähedal Bryn Mawr College'is.
1960. aastate lõpus kirjutas Bertrand Russell oma kolmeköitelise autobiograafia.
Tema krahvitiitli päris poeg abielust Dora Russell Blackiga ning seejärel tema noorem poeg tema kolmandast abielust. Tema noorim poeg Conrad, viies krahv Russell, kes suri 2004, oli Suurbritannia lordide koja valitud pärilik peer ja tunnustatud õpetlane.
Varajane looming
pisi|Bertrand Russell 1893. aastal Russell oli nooruses kantiaan. Tema esimene raamat "An Essay on the Foundations of Geometry" (Essee geomeetria alustest) katsus seletada mitteeukleidilist geomeetriat Kanti vaatekohast. Seejärel sai Russellist lühikeseks ajaks hegeliaan, kuid oma sõbra George Edward Moore'i mõjul pöördus ta Briti filosoofiale omase empirismi juurde lõplikult tagasi, kuigi ta selle konkreetset vormi hiljem korduvalt vahetas.
Zamora provints
Kliima
Zamora provintsi aastane keskmine temperatuur on +12,5 °C, jaanuaris +4,3 °C, augustis +21,3 °C.
Emmaste valla vapp
Vapil on sinisel väljal langetatud lainelõikeline palk, mille kohal paikneb paremale suunduv kahemastiline purjelaev (kaljas) – mõlemad hõbedased.
Vapi kujundamisel on silmas peetud valla mereäärset asendit ja Soela väina. Paljud Emmaste mehed on olnud seotud meresõidu ja laevaehitusega. 1891. aastal osteti 2-mastiline kaljas "Seksna", mille tüürimeheks oli Enn Uuetoa, rohkem tuntud Kihnu Jõnnina. Jausa külas on sündinud Herman Sergo.
Zamora provints
Kliima
Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 40 mm ja augustis 10 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2625 tundi, sealhulgas jaanuaris 102 ja augustis 341 tundi.
Eugen Kapp
Eugen Kapp (26. mai 1908 Astrahan – 29. oktoober 1996 Tallinn) oli eesti helilooja ja pedagoog.
Mälestuse jäädvustamine
Aastast 1998 toimub Suure-Jaanis jaanipäeva eel Suure-Jaani muusikafestival, mis on pühendatud heliloojatele Kappidele.
Bertrand Russell
Loogika
pisi|vasakul|Russelli ja Whiteheadi "Principia Mathematica" Russell pooldas logitsismi programmi (matemaatika taandamist loogikale), sest nagu paistab, teatakse matemaatika tõdesid (näiteks, et 5 + 7 = 12) kogemusest sõltumatult, aprioorselt. Russelli ei veennud John Stuart Milli teooria, mille järgi matemaatika tõed järeldatakse induktiivselt vaatlusandmetest nagu muudki teaduslikud üldistused. Toetudes Giuseppe Peano ja Gottlob Frege töödele, püüdis Russell taandada matemaatikat loogikast ja mõistetest tulenevatele aprioorsetele tõdedele. Need tõed on küll paratamatult ja aprioorselt tõesed, kuid nad ei ütle midagi maailma kohta. See võimaldas Russellil epistemoloogias läbi viia loogilist empirismi: kogemusest sõltumatud on üksnes loogilised tõed, millel aga puudub positiivne sisu: nad ei väida midagi maailma kohta, vaid on lihtsalt keelelised konventsioonid.
Eugen Kapp
Isiklikku
Eugen Kapp oli Artur Kapi poeg. Joosep Kapp oli tema vanaisa, Aleksander Kapp ja Hans Kapp tema onud ning helilooja Villem Kapp onupoeg.
Bertrand Russell
Loogika
Matemaatilises loogikas sõnastas Russell Russelli paradoksi, mis tõi ilmsiks naiivse hulgateooria vastuolulisuse ning ajendas otseselt aksiomaatilise hulgateooria loomise. Samuti rikkus see Gottlob Frege programmi, mis nägi ette aritmeetika taandamise loogikale.
Russell püüdis koos Alfred North Whiteheadiga siiski Frege logitsistlikku programmi ellu viia. Kolmest mahukast köitest koosnevas raamatus "Principia Mathematica" (1910–1913) püüdsid nad kogu matemaatika rajada ühele aksiomaatikale. Selle töö käigus sündisid ka Russelli määravate kirjelduste teooria (avaldatud 1905) ja tüüpide teooria (avaldatud 1908).
Russell ja Whitehead ei suutnud logitsistlikku programmi siiski lõpuni ellu viia. Esiteks oli kaheldav, kas tüüpide teooria kuulub loogikasse. Teiseks kasutas "Principia Mathematica" süsteem lõpmatuse aksioomi ja valiku aksioomi, mille loogilisus ei ole samuti ilmne. Lõpliku hoobi logitsismile andis Kurt Gödeli avastus. Kuigi Russelli ja Whiteheadi süsteemis puudusid Frege lähenemisele omased paradoksid, tõestas Gödel, et just sellepärast ei saa ei "Principia Mathematica" ega ükski muu mittevastuoluline loogikasüsteem tõestada kõiki matemaatika tõdesid ning seetõttu on Russelli programm paratamatult lõpuni teostamatu.
Keelefilosoofia
Russelli tähtsaim panus keelefilosoofiasse on tema määravate kirjelduste teooria. Tavaliselt kasutatakse selle illustreerimiseks väljendit "Prantsusmaa praegune kuningas", nii nagu see esineb lauses "Praegune Prantsusmaa kuningas on kiilaspea." Millisest objektist see lause räägib? Praegu ju Prantsusmaal kuningat ei ole. Alexius Meinong oli leidnud, et tuleb postuleerida 'mitteeksisteerivate entiteetide' sfäär. Sääraseid lauseid kasutades me osutaksime siis sellesse sfääri kuuluvatele entiteetidele. Ent see oleks vägagi kummaline teooria. Frege arvas nähtavasti, et me võime mõttetusena kõrvale jätta kõik laused, mille sõnad osutavad ilmselt mitteeksisteerivatele objektidele. Sellise lahenduse puhul on üheks raskuseks see, et mõned säärastest lausetest, nagu näiteks "Kui Prantsusmaa praegune kuningas on kiilaspea, siis ei ole Prantsusmaa praegusel kuningal peas ühtegi karva" mitte ainult ei paista mõttekana, vaid koguni ilmselt tõesena. Umbes samasugune probleem tekiks ka siis, kui Prantsusmaal oleks kaks kuningat: millist neist siis tähistaks väljend 'Prantsusmaa kuningas'?
See probleem tekib kõikide nn määravate kirjelduste puhul. Nende hulka kuuluvad tavaliselt kõik väljendid, mis algavad inglise keeles artikliga the, ning mõnikord ka pärisnimed, nagu näiteks 'Walter Scott'. (Viimases punktis lähevad arvamused lahku: Russell arvas puhuti, et pärisnimesid ei tohiks üldse nimetada nimedeks, sest nad on kõigest 'varjatud määravad kirjeldused', kuid hiljem on pärisnimesid ja määravaid kirjeldusi sageli vaadeldud täiesti erinevate asjadena.) Milline on määravate kirjelduste loogiline vorm? Teiste sõnadega, kuidas me peaksime neid ümber sõnastama, et näidata, kuidas – nagu Frege ütleks – terviku tõesus oleneb osade tõesusest? Paistab, et määravad kirjeldused on nagu nimed, mis loomu poolest tähistavad täpselt ühte asja. Mida siis öelda lause kui terviku kohta, kui üks selle osadest ei tööta, nagu peab?
Russelli lahendus lähtus ideest, et analüüsida ei tule määravat kirjeldust omaette võetuna, vaid kogu lauset, milles see sisaldub. Tema ettepanek oli sõnastada lause "Prantsusmaa praegune kuningas on kiilaspea" ümber nii: "On olemas niisugune x, et x on Prantsusmaa praegune kuningas, miski muu peale x-i ei ole Prantsusmaa praegune kuningas ning x on kiilaspea." Russell väitis, et iga määrav kirjeldus sisaldab tegelikult olemasoluväidet ja ainsuseväidet, kuid neid saab üksteisest lahutada ning vaadelda eraldi predikatsioonist, mis on kõnealuse lause ilmne sisu. Nii et lause tervikuna ütleb mingi objekti kohta kolme asja: kaks neist sisalduvad määravas kirjelduses ja kolmas sisaldub ülejäänud lauses. Kui objekti ei ole olemas või ta pole ainus, siis osutub kogu lause vääraks, mitte mõttetuks.
Üks tähtsamaid vastuväiteid Russelli teooriale (selle esitas Peter Strawson) seisneb selles, et määravad kirjeldused ei väida oma objekti olemasolu, vaid ainult eeldavad seda.
Epistemoloogia
Russelli epistemoloogia tegi läbi mitu etappi, millest suurem osa on filosoofia hilisemas ajaloos kõrvale jäänud. Temalt pärinevad siiski mõisted kahe viisi kohta, kuidas me saame mingi objekti kohta midagi teada: teadmine tutvuse kaudu ja teadmine kirjelduse kaudu. Russell leidis, et me saame olla tuttavad üksnes oma meelteandmetega, hetkeliste värvi-, heli- jms. aistingutega ning kõik muu, sealhulgas füüsilised esemed, on tunnetatav üksnes arutluse teel (kirjelduse kaudu), kuid mitte vahetult. Seda eristust on aga hakatud rakendama palju laiemas mõttes.
Induktsiooniprobleemi püüdis Russell lahendada induktsiooniprintsiibi abil.
Ta pooldas loogilist empirismi, mille kohaselt teadmine jaguneb sisutühjade aprioorsete loogiliste tõdede (sealhulgas matemaatika tõdede) teadmiseks ja kogemusel põhinevaks sisukaks teadmiseks.
Russelli mõju filosoofias
Russellit peetakse üheks analüütilise filosoofia rajajatest. Põhiliselt George Edward Moore ja Russell 'algatasid idealismivastase mässu' 20. sajandi alguse briti filosoofias. (Kolmkümmend aastat hiljem järgnes sellele Viini ringi loogiliste positivistide 'metafüüsikavastane mäss'.) Russell ja Moore püüdsid kõrvaldada sellise filosoofia, mis oli nende meelest mõttetu ja segane, ning taotlesid argumentatsiooni selgust ja täpsust. Selle programmi jätkuks olid Russelli ja Whiteheadi loogikaalased tööd.
Ludwig Wittgenstein õppis 1911–1914 Russelli juures. Tänu Russellile avaldati Wittgensteini "Loogilis-filosoofiline traktaat" ning tänu temale sai Wittgenstein hiljem töökoha Cambridge'is ja mitmeid stipendiume. Kuid Wittgensteini hilisfilosoofiaga Russell ei nõustunud, Wittgenstein aga hakkas Russellit pidama "pinnapealseks ja libekeelseks". Russell avaldas suurt mõju ka Willard Van Orman Quine'ile, Karl Popperile ja paljudele teistele.
Kodanikupositsioon
Bertrand Russell oli avalik patsifist. Ta oli vastu Suurbritannia osalemisele Esimeses maailmasõjas. Selle eest teda kõigepealt trahviti ning seejärel ta kaotas oma õppejõukoha Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is ja lõpuks oli ta kuus kuud vangis. Teise maailmasõja eelõhtul pooldas ta rahusobituspoliitikat, kuid tunnistas hiljem, et Hitleri režiim tuli hävitada.
Russell nimetas oma positsiooni suhteliseks patsifismiks: ta pidas sõda igal juhul suureks paheks, kuid teatud erilistel asjaoludel (näiteks siis, kui Hitler ähvardas vallutada kogu Euroopa), on see võib-olla väiksem pahe.
20. novembril 1948 esines Russell avaliku kõnega Westminster Schoolis ning šokeeris mõningaid hooletumaid kuulajaid sellega, et ta paistis pooldavat ennetavat tuumalööki Nõukogude Liidule. Russell väitis, et USA ja Nõukogude Liidu vaheline sõda on vältimatu, mistõttu on humanitaarkaalutlustel soovitav sellega võimalikult ruttu ühele poole jõuda. Russell leidis, et sellise sõja suudab inimkond veel üle elada, ent kui mõlemad pooled on jõudnud soetada suuremaid tuumarelvavarusid ja võimsamaid relvi, siis tuumasõda tooks kaasa inimkonna huku. Hiljem hakkas Russell pooldama mõlemapoolset desarmeerimist.
Alates 1950. aastatest oli Russell tuumarelvade häälekas vastane. Ta osales Pugwashi konverentsidel ja hiljem korraldas neid. Koos Albert Einsteiniga avaldasid nad Russelli-Einsteini manifesti. 1961 oli ta seoses tuumadesarmeerimist pooldavate meeleavaldustega nädal aega vangis. Ta oli Vietnami sõja vastu ning korraldas koos Jean-Paul Sartre'iga nn Russelli tribunali, mis pidi paljastama USA sõjakuritegusid.
Russell võitles oma kirjutistes viktoriaanlike arusaamade vastu moraalist. Oma varastes kirjutistes avaldas ta arvamust, et abieluväline seks ei pruugi olla ebamoraalne, kui tegemist on teineteist armastavate mehe ja naisega. Kuigi tänapäeval ei tundu see seisukoht äärmuslik, tekitas see suurt avalikku meelepaha ja hukkamõistu, kui Russell esimest korda Ameerika Ühendriikides käis. (Russelli eraelu oli küll palju hedonistlikum kui see tema kirjutistest nähtus, kuid seda tol ajal veel ei teatud.)
1963 hakkas tööle Bertrand Russelli Rahufond rahu, inimõiguste ja sotsiaalse õigluse heaks.
Ta kritiseeris juba varakult John Kennedy mõrva ametlikku versiooni: tema tööd "16 Questions on the Assassination" ("16 küsimust atentaadi kohta"; 1964) peetakse tänini selle juhtumi väga heaks käsitluseks.
Usuasjades nimetas Russell end filosoofiliseks agnostikuks ja praktiliseks ateistiks. Ta kirjutas, et suhtub kristlikku Jumalasse samamoodi nagu vanakreeka jumalatesse: ta on väga veendunud, et neid ei ole olemas, kuid ei suuda seda rangelt tõestada. Oma positsiooni väljendas ta kirjutistes "Am I an Atheist or an Agnostic?" ("Kas ma olen ateist või agnostik") ja "Why I am not a Christian?" ("Miks ma ei ole kristlane").
"Tuleviku sotsiaalpsühholoogidel on hulk koolilaste klasse, kelle peal nad katsetavad erinevaid meetodeid, kuidas kutsuda esile kõigutamatut veendumust, et lumi on must. Jõutakse mitmele tulemusele. Esiteks, et kodu mõju segab. Teiseks, et kuigi palju ei saa teha, kui indoktrineerimine ei alga enne kümneaastaseks saamist. Kolmandaks, et väga tõhusad on lauluks seatud värsid, mida korduvalt skandeeritakse. Neljandaks, et arvamust, et lumi on valge, tuleb pidada haiglast, ekstsentrilist maitset väljendavaks (...) Kuigi seda teadust uuritakse hoolega, jäetakse see rangelt valitseva klassi teada. Rahval ei lubata teada saada, kuidas nende veendumusi tekitatakse. Kui tehnikat täiustatakse, siis iga valitsus, mis on põlvkonna vältel hariduse eest hoolitsenud, suudab oma alamaid kindlalt kontrollida, vajamata sõjavägesid ega politseinikke." ("The Impact of Science of Society" ("Teaduse mõju ühiskonnale"; 1951)).
Savalduma
Külas asuvad Savalduma karstiala ja Savalduma järv ning Savalduma soo.
Paanikatarkvara
Paanikatarkvara on liik kurivara (võlts-viirusetõrjeprogrammid jm), mille eesmärk on mängida kasutajate hirmudel, pannes neid ekslikult uskuma, et nende arvuti on nakatunud viiruse või mõne muu kahjurvaraga. Sellega meelitatakse kasutajat ostma ja paigaldama võlts-turvatarkvara, mis ise võib sisaldada pahavara.
Kõrgessaare valla vapp
thumb|[[Kõrgessaare vald|Kõrgessaare valla vapp.]] ääris|pisi|181x181px|[[Kõrgessaare vald|Kõrgessaare valla vapp.]] Kõrgessaare valla vapp on Hiiu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõrgessaare valla vapp.