cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heilongjiang
Pinnamood
Sanjiangi tasandik ('kolme jõe tasandik' Amuuri, Ussuuri jõe ning Nen Jiangi ühinemiskohaga; (50–200 m) hõlmab provintsi kirdeosa.
Veestik
Provintsi siseosas voolavad lõuna-põhjasuunas Amuuri lisajõed Songhua, Nen Jiang ja Mudani jõgi. Amuuri suurim lisajõgi Songhua jõgi, mis läbib lõunast põhja kogu provintsi, on Heilongjiangi suurim veetee, mille valglasse kuulub Songneni tasandik, millelt ta voolab põhja- ja kagumägede vahelt Sanjiangi tasandikule, kus ta ühineb Amuuri ja Ussuuri jõega (Sanjiang tähendab 'kolm jõge'). Amuuri jõgi (üks Hiina pikemaid ja veerohkemaid jõgesid) voolab provintsi põhjapiiril. Idapiiri Venemaaga moodustab Ussuuri jõgi (Wusuli Jiang). Tähtsate jõgede seas on veel Suifeni jõgi (Suifenhe, Razdolnaja).
Provintsi kaguosas asuvat Hanka järve (Xingkai järve, Xingkaihu, Xingkai Hu) läbib Heilongjiangi ja Venemaa Primorje krai piir. Järvi ja veehoidlaid on kokku 6000. Nende kogupindala on üle 800 000 hektari.
Kliima
pisi|200px|[[Harbini kliimadiagramm]] Suuremas osas Heilongjiangist valitseb mandriline parasvöötme mussoonkliima, mida iseloomustavad suured sesoonsed kõikumised.
Aasta keskmine sademete hulk on tavaliselt 500–600 mm (tasandikel umbes 500 mm), äärmused 250 ja 700 mm. Enamik sademetest (umbes 70%) langeb suvel. Suvisel vihmade ajal muutub Sanjiangi tasandik otsekui sooks.
Aastane päikesekiirgus on 100–120 kalorit ruutsentimeetri kohta. Päikesepaistelisi päevi on palju.
Suurem osa provintsist on kevaditi tuuline.
Elustik
Metsikult kasvavaid taimi on 2100 liiki, sealhulgas 17 liiki paljasseemnetaimi ja 1747 liiki katteseemnetaimi.
Looduslikud metsad (põhiosa Heilongjiangi metsadest) paiknevad peamiselt Suur- ja Väike-Hinganis ning Changbai mägedes. Metsi on ka teistes mägipiirkondades. Provintsi põhjaosas on okasmetsad (sealhulgas lehis), Changbai mägedes on ka näiteks tamme, haaba ja kaske. Metsades kasvab üle 100 liigi puid, millest 30 liigi puidu tootmine on majanduslikult võrdlemisi tõhus.
Suur- ja Väike-Hingani metsades elab looduskaitsealuseid loomi (ussuuri tiiger, õnnekurg, ilves).
Imetajaid elab Heilongjianis 86 liiki. Kõige rangema looduskaitse all on soobel, ahm, tähnikhirv, lumeleopard ja ussuuri tiiger. Linnuliike on 343, nende seas looduskaitsealased valgekurg, soomuskoskel ja kaljukotkas.
Looduskaitse
Provintsis on 84 looduskaitseala, sealhulgas 7 üleriikliku tähtsusega ja 17 provintsitähtsusega looduskaitserajooni. Looduskaitsealade kogupindala on 2,3 miljonit hektarit (5,05% provintsi territooriumist).
Keskkond
Linnades on õhk reostunud kivisöesuitsust, eriti kütteperioodil.
Mitmes jões on orgaaniline reostus, mistõttu külmumisel tekib hapnikudefitsiit. Mõnes jões on täheldatud suurt mangaanhappesisaldust.
Maavarad
Maavarad on rikkalikud.
Heilongjiangi tähtis maavara on nafta. Daqingi naftamaardla andis pikka aega ligi poole Hiina naftatoodangust, kuid pärast 2000. aastat on tootmine varude ammendumise tõttu tunduvalt vähenenud.
Tähtsad maavarad on ka kivisüsi, kuld ja grafiit. Hegangi, Jixi ja Shuangyashani kullamaardlad kuuluvad Hiina suurimate hulka.
Margery Kempe
Margery Kempe (sündinud Margery Brunham; umbes 1373 Norfolkis; suri pärast 1438. aastat) oli inglise müstiline kirjanik.
Heilongjiang
Maavarad
Kokku on Heilongjiangis teada 131 maavara, neist 74 varud on kaardistatud. Provints on Hiinas esikohal nafta, grafiidi, sillimaniidi, asbesti, tsemendi tootmiseks sobiva basaldi, värvlössi, vulkaanilise tuha, klaasi tootmiseks sobiva marmori ja ortoklassi varude poolest. Heilongjiangi kivisöevarud on Kirde-Hiina (Mandžuuria) provintside seas kõige suuremad.
Leidub ka vaske, pliid ja tsinki.
Haldus
Heilongjiangi halduskeskus on Harbin.
Hiina Kommunistliku Partei Heilongjiangi Komitee sekretär oli 2012. aasta seisuga Ji Bingxuan.
Heilongjiangi kuberner (valitsuse esimees) on 2021. aasta seisuga Hu Changsheng. Valitsuse asukoht on Harbinis Nangangi linnarajoonis Zhongshanlu tänavas.
Haldusjaotus
Provints jaguneb 13 2. järgu haldusüksuseks, 130 3. järgu haldusüksuseks ja 1284 4. järgu haldusüksuseks (31. detsember 2004).
2. järgu haldusüksused on:
Sümbolid ja tähised
Standardi ISO 3166 järgi on provintsi tähis CN-23.
Demograafilised näitajad
Rahvaarv oli 2020. aasta seisuga 31 850 088. Sellega on ta Hiina 1. järgu haldusüksuste seas 20. kohal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 38 312 224. Kümne aasta vähenes elanike arv 16,9%. Sellega on Heilongjiang üks suurima kahaneva elanikkonnaga provintse Hiinas. Elanikkonna vähenemist põhjustab elanikkonna vananemine ja väljaränne, eriti noorte väljaränne.
Rahvastikutihedus oli 2020. aastal 67,37 in/km². Sellega oli ta Hiina 1. järgu haldusüksuste seas tagantpoolt kuues.
Maarahvastik moodustas 2003. aasta andmetel 45,8% (17,37 miljonit), linnarahvastik 54,2% (20,55 miljonit).
Keskmine eluiga on 66,97 aastat (meestel 66,5 aastat, naistel 68,73 aastat).
Rahvuslik koosseis
2000. aastal moodustasid hiinlased rahvastikust 95%, mandžud 3% (provintsi lõunaosas), korealased 1% (eriti idaosas), mongolid 0,4% ja hueid 0,3%. Heilongjiangis elab 35 rahvust, sealhulgas veel venelased (eriti Harbinis ja Amuuri ääres), dahurid (põhiliselt veisekasvatajad), orotšonid, evengid (kütid) ja nanaid (kalurid).
Ainuke rahvuslik autonoomne haldusüksus on Dorbodi Mongoli autonoomne maakond. 51 linnas ja maakonnas on vähemusrahvustest elanikke vähemalt 10 000. Rahvusvähemusvaldu on 68 ja rahvusvähemuskülasid 920.
Haridustase
Aastal 1995 tehtud üheprotsendilise valimi uuringu andmetel oli üle kuueaastastest elanikest 3,4 protsendil kõrgharidus, 12,7 protsendil keskharidus, 35,2 protsendil põhiharidus ja 38,2 protsendil algharidus.
Üle 15-aastastest elanikest oli kirjaoskamatuid ja poolkirjaoskajaid kokku 10,8 protsenti.
Asustus
pisi|300px|[[Harbin]] Heilongjiangi suurim linn on Harbin. Teised suuremad linnad on Qiqihar, Mudanjiang, Jiamusi, Yichun, Daqing, Heihe, Shuangyashan ja Jixi.
Majandus
Pärast Hiina majanduse avanemist 1980ndatel on Heilongjiani majandus kasvanud aeglasemalt kui Hiinas keskmiselt. Mandžuuria majanduses ilmnenud stagnatsiooni tõttu on keskvalitsus algatanud kampaania "Taaselusta Kirre". Põhiline vahend majanduse ergutamiseks on erastamine, mida kasutatakse Hiina majandusreformides mujalgi.
Heilongjiangis on rikkalikud loodusvarad ning ta on olnud peamiselt subsideeritud energia ning odava tooraine tarnija lõunapoolsemate piirkondade tööstusele.
Üldnäitajad
Heilongjiangi sisemajanduse kogutoodang oli 2003. aasta andmetel 443,3 miljardit jüaani. See moodustas 3,80% Hiina Rahvavabariiki sisemajanduse kogutoodangust. Mandri-Hiina 1. järgu haldusüksustest oli Heilongjiang 13. kohal.
Sisemajanduse kogutoodangust langes primaarse sektori arvele 11,6%, sekundaarse sektori arvele 57,1% ja tertsiaarse sektori arvele 31,3%.
Sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta oli 2003. aastal 11 623 jüaani (10. koht Mandri-Hiinas).
Sisemajanduse kogutoodangu kasv oli 10,3%.
Registreeritud töötus oli 4,2%.
Aastal 2001 oli sisemajanduse kogutoodang 356,1 miljardit jüaani. Sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta oli 7697 jüaani. Kasvuprotsent oli 9,3.
Aastal 2002 oli sisemajanduse kogutoodang 390 miljardit jüaani, mis moodustas 3,81% Hiina Rahvavabariigi sisemajanduse kogutoodangust (13. koht). Sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta oli 10 200 jüaani.
Sissetulekute tase
Aastal 2000 oli linnaelaniku keskmine tulu 4913 jüaani.
Aastal 1995 elas provintsi 11 vaeses 3. järgu haldusüksuses 871 000 vaest. Vaeste arv nendes haldusüksustes langes 1999. lõpuks 328 tuhandele.
Samal ajavahemikul tõusid maal üldtulud 3,4 korda. Talupoegade keskmine puhastulu kasvas 761,5 miljonilt jüaanilt 1996. aastal 1310,7 jüaanile 2001. aastal.
Aastatel 1996–2000 eraldas riik 638 miljonit jüaani töökohtade loomiseks ja töötasudeks loodusõnnetuste tagajärgede likvideerimise eest. Provintsitasandil ja kohalikul tasandil eraldati samal otstarbel kummalgi 319 miljonit jüaani.
Välismajandus
Välismajanduses on tähtis koht piiriülesel koostööl Venemaaga. Aastal 1895 avati piirikaubandus, mis tõi kaasa piirilinnade ja Harbini kasvu, kuid ei mõjutanud oluliselt ülejäänud provintsi majandust.
Aastal 2001 oli provintsi ekspordi-impordikäive 3,38 miljardit dollarit. Võrreldes 2000. aastaga kasvas see 13,3 protsenti.
Välisinvesteeringute maht oli 2001. aastal 860 miljonit dollarit.
Infrastruktuur
Harbin on tähtis liiklussõlm, millel on raudteeühendus Venemaaga.
Põllumajandus
Põllumajandus on Heilongjiangi kõige efektiivsem majandusharu. Riiklik tootmine on levinum kui mujal Hiinas, eriti Sanjiangi tasandikul ja Neni jõe ääres, kus pärast 1949. aastat on suuri alasid maaparanduse abil üles haritud. Varem Suureks Põhja Kõnnumaaks nimetatud Sanjiangi tasandikust on saanud üks Hiina tähtsamaid suvinisukasvatuspiirkondi.
Heilongjiangi põllumajanduse spetsialiseerumise määrab külm kliima ning soe, vihmane ja valge suvi.
Tähtsamad põlluviljad on sojauba, mais, nisu, suhkrupeet, lina, päevalill ja sorgo. Pool Hiina suhkrupeedist saadakse Heilongjiangist. Provints on ka Hiina suurim sojaoa kasvataja ning üks suuremaid lina kasvatajaid. Kasvatatakse ka kartulit, riisi ja tubakat, samuti hirssi,
Aastal 2001 oli teravilja kogusaak 25,455 miljonit tonni. Võrreldes 2000. aastaga oli see 17,2% väiksem.
Võrreldes teiste Hiina osadega on Heilongjiangis (Songneni tasandikul) väga head mullad. Provintsis on 44,37 miljonit hektarit hea mullaga maad, millest 40% on ette nähtud põlluharimiseks. Heilongjiangis on üks maailma kolmest suuremast mustmullavööndist. 67,6% põllumaast asub kas mustmullal, paduril või mustal kaltsiummullal. Küntavat maad on 11,8 miljonit hektarit. 47,93 miljonit ha maad on põllumajanduslikus reservis. Reservis oleva künnimaa pindala poolest on Heilongjiang 2. kohal. Heilongjiangi provints on suurima põllumaa pindalaga provints.
Peale selle on Heilongjiangis 4,33 miljonit hektarit karjamaad (7. koht Hiinas). Heilongjiang on ka põllumaa pindala poolest Hiinas esikohal (vähemalt kümnendik kogu põllumaast). Põllumaa pindala ühe elaniku kohta ning talunike poolt haritava põllumaa pindala ühe taluniku kohta ületavad kolmekordselt riigi keskmise.
Loomakasvatus keskendub hobusele ja veisele. Suurtel karjamaadel on korraldatud nii nende kui ka sigade ja lammaste karjatamine. Heilongjiang on Hiina suurim piimatootja ning seal on kõige rohkem piimalehmi.
Metsandus
Heilongjiang on Hiina suurim metsandusbaas ja suurim puidutootja. Põhiliselt toodetakse männi- (korea seedermänni) ja lehisepuitu.
Heilongjiangis on kogu Hiina suurim metsatööstus. Metsamajanduslik ala katab 31,26 miljonit hektarit (68,9% provintsi territooriumist). Metsaga on kaetud 41,9% provintsi territooriumist (19,19 miljonit hektarit). Puiduvarud moodustavad 1,5 miljardit kuupmeetrit. Kõigi nende näitajate poolest on Heilongjiang Hiinas esikohal.
Mäendus
Heilongjiangi tähtis maavara on nafta (Daqingi naftaväli). Tähtsad maavarad on ka kivisüsi, kuld ja grafiit.
Kokku on Heilongjiangis teada 131 maavara, neist 74 varud on kaardistatud. Provints on Hiinas esikohal nafta, grafiidi, sillimaniidi, asbesti, tsemendi tootmiseks sobiva basaldi, värvlössi, vulkaanilise tuha, klaasi tootmiseks sobiva marmori ja ortoklassi varude poolest. Heilongjiangi kivisöevarud on Kirde-Hiina (Mandžuuria) provintside seas kõige suuremad.
Kaevandatakse 39 maavara ning mäenduse kogutoodangu poolest on provints Hiinas teisel kohal.
Energeetika
Heilongjiang on tähtis energiabaas. Ta on üks Hiina põhilisi varustajaid kivisöega (aastal 1999 kaevandati 62,30 miljonit tonni).
Heilongjiang on ka tähtis elektri- ja maagaasitootja. Enne 1949. aastat oli provintsis ainult üks hüdroelektrijaam Jingpo järvel. Hiljem on juurde rajatud nii hüdro- kui ka soojuselektrijaamu. Aastal 1999 oli elektrijaamu 200 ning nende väljundvõimsus oli kokku ligi 10 miljonit megavatti. Hüdroelektrienergiat toodeti 1,4 miljardit megavatt-tundi. Hayi gaasiprojekt (Harbiini gaasikeemiakompanii), mis on suurim omataoline Aasias, toodab 1,89 miljonit kuupmeetrit maagaasi ööpäevas.
Heilongjianis on head eeldused tuuleenergia kasutamiseks, eriti provintsi edelaosas. Tuuleenergia keskmine tihedus on 200 vatti ruutmeetri kohta.
Tööstus
Heilongjiang moodustab koos ülejäänud Mandžuuriaga Hiina traditsioonilise tööstusbaasi.
Pärast 1949. aastat on tööstust palju arendatud, kuid rohkem keskvõimude vajadusteks kui kohalikuks tarbeks.
Tähtsamad tööstusharud on söetööstus, keemia- ja naftatööstus (Daqing, Harbin, Mudanjiang, Jiamusi), puidutööstus (Yichun), masinaehitus (Harbin, Qiqihar) ja toiduainetetööstus (sealhulgas suhkru (Harbin) ja taimeõli tootmine). On olemas ka metallurgia, ja lina- ja muu tekstiilitööstus (Mudanjiang, Jiamusi) ning toodetakse paberit (Harbin, Mudanjiang, Jiamusi).
Transport
Songhua jõge laevatatakse.
Kaubandus
Heilongjiangi kaudu käib väliskaubandus Venemaaga.
Turism
Turistidele pakuvad huvi jää ja lumi. Heilongjiangis saab 120–140 päeva aastas suusatada. Lumikate on kvaliteetne. Mäetippudel on palju lund. Mägedes ulatub lumikatte paksus 1–3 meetrini. Provintsis on üle 100 suure suusabaasi.
Loodus pakub kauneid mägesid, metsi, aasu, jõgesid ja järvi. Käiakse vaatamas virmalisi. Kohalik kultuur on omapärane. On arheoloogia- ja muid kultuurimälestisi.
Aksum
Aksum on Etioopia põhjapiiri lähedal asuv linn, kunagise Aksumi riigi pealinn. Seal elas 2010. aasta seisuga 56 500 inimest.
Heilongjiang
Haridus
2001. aasta lõpu andmetel oli Heilongjiangis 41 kõrgkooli, milles õppis 271 000 üliõpilast. Kraadiõpet andis 22 kõrgkooli 14 000 üliõpilasele. Täiskasvanuharidust andis 47 kõrgkooli, kus õppis 58 000 üliõpilast.
Aksum
Aksum asub Etioopia mägismaa põhjaosas Adwa mägedes 2131 m kõrgusel merepinnast.
Sündinud 1. veebruaril
''Siin loetletakse 1. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Aksum
Halduslikult kuulub Aksum Tigray osariiki, mille keskus ja suurim linn on Mek'ele. Regioonid jagunevad tsoonideks ja Aksum kuulub Mehakelegnaw' tsooni. Tsoonid jagunevad piirkondadeks ja Aksum moodustab omaette piirkonna.
Ajalugu
Aksum oli Aksumi riigi keskus. Omal ajal oli see tähtis mereriik ning näiteks Mani nimetas seda oma aja (see tähendab 3. sajandi) üheks neljast maailma suurriigist Vana-Rooma, Pärsia ja Hiina kõrval. See riik tekkis umbes 100. aasta paiku, täpsemalt on see teadmata.
6. sajandil oli Aksumi kuningas Kaleb Bütsantsi pool-liitlane Pärsia vastu. Kuid selle perioodi kohta on allikad puudulikud ja piirduvad peamiselt kirikukirjadega.
7. sajandil algas Aksumi aeglane, aga pöördumatu allakäik. Selle põhjustas tõusev islami usk, mis lõikas Aksumi pikkamööda ära selle peamistest turgudest Aleksandriast, Bütsantsist ja Lõuna-Euroopast.
960. aasta paiku vallutas Aksumi teadmata päritolu kuninganna Gudit (Yodit, Juudit) ja sellega lakkas riik olemast. Aksumlased pidid välja rändama lõuna poole ja nende kultuur hääbus. Kuid linna mõju oli juba ammu enne seda vähenenud, tõenäoliselt koos rahvaarvuga.
Seejärel läks Aksum koos ümberkaudsete aladega Etioopia võimu alla. Etioopia pealinn asus kaugemal sisemaal, kaugemal islami mõjust, mistõttu ta oli vähem haavatav ja põhiliselt on Etioopia jäänud kristlikuks tänapäevani.
pisi|Meie emanda Siioni Maarja kirikAksumi kuningriigis räägiti ge'ezi keelt. See lakkas olemast elav keel juba enne kuningriigi lõppu, aga see on säilinud tänapäevani kirikukeelena. Seda kasutavad kõik etioopia kirikud: nii Etioopia õigeusu kirik, Eritrea õigeusu kirik kui Etioopia katoliiklik kirik. Ge'ez on teiste etioopia keelte, sealhulgas amhaara ja tigrinja keele lähedane sugulaskeel ja mõne hinnangu järgi on viimased ge'ezist arenenud.
Etioopia õigeusu kirik väidab, et Aksumis olevas Meie emanda Siioni Maarja kirikus asub piiblis mainitud seaduselaegas, milles on seadusetahvlid kümne käsuga, mille Mooses Jehoovalt sai. Kõrvalistele isikutele neid ei näidata ja see on tekitanud kahtlusi nende ehtsuses. Selles kirikus on kroonitud kõik Etioopia kuningad kuni 1632 võimule tulnud Fasilideseni ja uuesti alates 1872 võimule tulnud Yohannes IV-st kuni keisririigi lõpuni 1974.
Pontos (täpsustus)
Pontos tähendab mitut asja:
Aksum
Ajalugu
Aksumit peetakse Etioopia kõige pühamaks linnaks. See on palverändude sihtkoht. Kaks kõige tähtsamat Aksumis peetavat usupüha on 7. jaanuaril tähistatav kolmekuningapäev ehk epifaania ja 24. novembril tähistatav Siioni Maarja püha.
Juba Aksumi kuningriigile eelnenud kultuuridel oli tavaks püstitada obeliske. Esialgu ei olnud need kuigi suured, omariikluse ajal püstitatud on suuremad. pisi 1937 avastasid Itaalia sõdurid 1700 aasta vanuse Aksumi obeliski, mis lamas maapinnal ja oli viieks purunenud. Obelisk saadeti Rooma, restaureeriti ja püstitati seal. Seda obeliski peetakse Aksumi riigi ehituskunsti üheks kõige toredamaks näiteks. 1947 otsustas ÜRO, et see tuleb Etioopiale tagasi anda, aga Itaalia keeldus seda tegemast, mis põhjustas suuri pingeid Itaalia ja Etioopia vahelistes suhetes. Lõpuks saatis Itaalia 2005. aasta aprillis obeliski Etioopiasse tagasi, tasudes ka selle transpordikulu 4 miljonit dollarit. UNESCO paigaldas selle uuesti Aksumisse ja 2008. aasta juulis avati see ametlikult. 4. septembril 2008 pühitses Etioopia peaminister Meles Zenawi selle obeliski Itaalia presidendile Giorgio Napolitanole.
Aastast 1980 kuulub Aksum UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Heilongjiang
Haridus
Kesk-eriõppeasutusi oli 96 ja seal õppis 116 000 õpilast. Keskkoole oli 2775 ja neis õppis 2,521 miljonit õpilast. Täiskasvanute keskeriõppeasutustes õppis 51 000 täiskasvanud õpilast. Algkoole oli 12 636 ja neis õppis 2,588 miljonit õpilast. Erikoolides õppis 7518 õpilast. Lasteaias käis 370 000 last.
Täiskasvanute tehnikakoolides läbis kursused 3404 miljonit inimest. Lugema ja kirjutama õppis 9000 kirjaoskamatut.
Ajalugu
Kuni 19. sajandini oli Heilongjiang vähearenenud stepi- ja metsapiirkond, kus elasid kütid ja põhjapõdrarändrahvad, sealhulgas mandžud.
Killatu järv
Killatu järv (ka Kiljatu järv, Suurjärv, Kiljatu Suurjärv, Kilatu järv) on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Heilongjiang
Ajalugu
Vana-Hiina ajal oli Heilongjiang tsivilisatsioonist eemal. Seal elasid sjanpeid, mohe rahvas ja kitanid.
Hilisem tšurtšenite Jini dünastia (1115–1234), mis valitses suurt osa Põhja-Hiinast, pärines Heilongjiangist.
Mandžude Qingi dünastia ajal kuulus Heilongjiangi lääneosa Heilongjiangi kindrali võimupiirkonda, mis ulatus Nertšinski lepingu järgi Stanovoi mäestikuni välja. Heilongjiangi idaosa kuulus Jilini kindrali võimupiirkonda, mis ulatus Jaapani mereni. Nendele Mandžuuria aladele hiinlasi elama asuda ei lubatud.
Aastal 1650 rajas Venemaa Amuuri jõele fordi. Sellest ajast on Hiina ja Venemaa vahel olnud piirikokkupõrkeid, viimati 1969–1978.
Aastatel 1858 ja 1860 loovutas Qingi dünastia valitsus kõik maad teisel pool Amuuri ja Ussuuri jõge Venemaale, lõigates Hiina ära Jaapani merest. Nii moodustus Heilongjiani praegune põhjapiir. Ühtlasi lubati hiinlastel Mandžuuriasse elama asuda. 20. sajandi alguseks oli hiinlastest saanud piirkonna domineeriv rahvus.
Aastal 1931 tungisid Heilongjiangi Jaapani väed ning 1932 sai Heilongjiangist Jaapani nukuriigi Mandžukuo osa. See ajajärk oli tähtis tööstuse ja transpordi (sealhulgas raudtee) arengu seisukohast.
Pärast Jaapani lüüasaamist 1945 sisenesid Mandžuuriasse Nõukogude väed ning andsid suurema osa piirkonnast Hiina kommunistide kontrolli alla. Heilongjiang oli esimene terve provints ja Harbin esimene suurem linn, mis läks Hiina kommunistide võimu alla. Mandžuuria oli kommunistide baas, millest nad alustasid Hiina kodusõda.
Kommunistide võimu algusajal hõlmas Heilongjiangi provints ainult praeguse provintsi lääneosa. Selle halduskeskus oli Qiqihar. Praeguse provintsi ülejäänud ala oli Songjiangi provints (halduskeskus Harbin). Aastal 1954 need provintsid liideti. Kultuurirevolutsiooni ajal liideti provintsiga ka Hulunbuiri liit ja mõned muud Sise-Mongoolia alad. Suurem osa neist on nüüdseks Sise-Mongoolia koosseisu tagasi läinud.
Kultuur
Heilongjiangi kultuur on osa enam-vähem homogeensest Mandžuuria kultuurist.
Magnus Minnesköld
Magnus Minnesköld (ka Minnisköld või Miniskjöld ; suri tõenäoliselt 31. jaanuaril 1208 või 17. juulil 1210) oli Rootsi seadusekuulutaja.
Heilongjiang
Kultuur
Tüüpilised toidud on pelmeenid, leib ja vorst.
Magnus Minnesköld
Magnus oli Bengt Snivili poeg ning Birger jarli ja Karl Kurdi vend.
Heilongjiang
Vaatamisväärsused
pisi|Õigeusu Püha Sofia kirik Harbinis Harbini linna ilmes on palju euroopalikku (eriti venelikku), sest 19. sajandi lõpus ja pärast Oktoobrirevolutsiooni elas seal palju venelasi. Linnas on õigeusu, katoliku ja protestantlikke kirikuid.
Magnus Minnesköld
Magnus Minnesköld elas suguvõsa valdustes Bjälbos.
Heilongjiang
Vaatamisväärsused
Harbin on tuntud Jäälinnana. Alates 1963. aastast peetakse seal 5. jaanuaril (või detsembrist jaanuarini) Harbini jäälaternate festivali, kus tehakse jääskulptuure, mida valgustatakse värvilise valgusega. Talviti toimub ka suusafestival. Suusakeskus on Yabuli. Hiinlased käivad Harbinis lund vaatamas. Suviti toimuvad suvekontserdid.
Magnus Minnesköld
Tema surma kohta käivad andmed on vastuolulised. Mõnes allikas väidetakse, et Magnus Minnesköld hukkus Lena lahingus 31. jaanuaril 1208. Teiste andmete kohaselt langes ta aga Gestilreni lahingus 17. juulil 1210. Varnhemi kloostrikirikus asuvate oletatavate Birger jarli säilmete uurimisel tehti kindlaks, et Birger jarl oli surres 50–55-aastane, mistõttu pidi jarli isa Magnus Minnesköld olema elus veel 1210. aastal.
Abielu ja lapsed
Magnuse esimese naise nimi pole teada. Esimesest abielust sündisid:
Heilongjiang
Vaatamisväärsused
Aastatel 1719–1721 kujunes ühe Amuuri lisajõe osast vulkaanipurske tagajärjel viis omavahel ühenduses olevat järve (Wudalianchi järved). Üks neist on ainulaadne geoloogiline vaatamisväärsus.
Magnus Minnesköld
Abielu ja lapsed
Magnuse teine abikaasa oli Ingrid Ylva. Abielust sündisid
Heilongjiang
Vaatamisväärsused
Ning'ani maakonnas asub Hiina suurim mägijärv Jingpo järv, mis kujunes vulkaanipurske tagajärjel Mudani jõest. Vaatamisväärsuseks on Diaoshuilou juga.
Magnus Minnesköld
Kujutamine ilukirjanduses
Magnus Månesköld esineb tegelasena Jan Guillou romaanides Arn Magnussonist, kus ta on väljamõeldud tegelaste Arn Magnussoni ja Cecilia Algotsdotteri poeg ning Birger jarli ja Eskil Magnussoni isa. Birger Brosast tehakse romaanis Arni onu ehk Magnuse vanaonu.
Heilongjiang
Vaatamisväärsused
Zhalongi looduskaitsealal on sood haruldaste lindudega.
On säilinud Tangi dünastia aegse Bohai riigi ajaloomälestisi, sealhulgas Jini dünastia (1115–1234) Huiningi (Hui Ning) palee ja Longquani palee varemed.
Rahtla Kivijärv
Kivijärv (ka Rahtla Kivijärv, Pisike Kaanda järv) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Andrei Belõi preemia
Andrei Belõi preemia on sõltumatu kirjandusauhind Venemaal.
Auhind asutati aastal 1978. Auhind on nimetatud vene kirjaniku Andrei Belõi auks.
Auhinnaks on aineliselt õun, 1 rubla ja pudel viina.
Auhinna on saanud teiste seas Mihhail Epstein (1991), Mihhail Gasparov (1999), Aleksandr Pjatigorski (2000), Eduard Limonov (2002), Vladimir Toporov (2004), Mihhail Jampolski (2004), Aleksandr Goldstein (2006), Irina Prohhorova (2006), Sergei Zavjalov (2015), Jaan Kaplinski (2018).
Soome tähestik
pisi|300px|Soome tähestik Soome tähestik põhineb ladina tähestikul ja selle saksa ning rootsi täiendustel.
pisi|
Kolme tähte "Š", "W" and "Ž" ei peeta iseseisvateks tähtedeks ja nende tähtedega algavad sõnad järjestatakse vastavalt "S", "V" ja "Z" alla.
Tähte "Å" kasutatakse vaid rootsi nimede kirjutamiseks.
Tähti "C", "Q" ja "X" kasutatakse vaid võõrnimedes.
Tähti "B", "F" ja "G" kasutatakse võõrhäälikute märkimiseks.
Ees-Aasia
Ees-Aasia ehk Lääne-Aasia on regioon Aasia edelaosas, mis hõlmab Aasia lääneosa ja ulatub itta kuni Afganistani ja Iraanini. Loodusgeograafiliselt hõlmab Ees-Aasia Kaukasuse, Köpetdagi, Anatoolia, Armeenia ja Iraani, Mesopotaamia, Araabia poolsaare ning Levandi. Poliitikageograafiliselt hõlmab ta Lähis-Ida ja Taga-Kaukaasiat. Regiooni pindala on 7,5 miljonit km².
Selle piirkonna koosseisu kuuluvad:
Edela-Aasia
thumb|300px|Edela-Aasia Edela-Aasia on regioon Aasias, mis hõlmab Araabia poolsaare, Levandi ja Mesopotaamiat. Regiooni pindala on umbes 3 mln. km2.
Selle piirkonna koosseisu kuuluvad:
Vaata ka
جنوب غرب آسيا Southwest Asia Sud-Okcidenta Azio 서아시아
Kõrma
Kõrma on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Stan Laurel
pisi|Stan Laurel ja Oliver Hardy 1927. aasta lühifilmis "Putting Pants on Philip" Stan Laurel (sünninimega Arthur Stanley Jefferson; 16. juuni 1890 Ulverston, Cumbria, Inglismaa – 23. veebruar 1965 Santa Monica, California osariik) oli inglise komöödianäitleja. Koos Oliver Hardyga moodustas filmiajaloo tuntud koomikutepaari Laurel ja Hardy.
Greigh
Greigh, ka Greig (vene keeles Грейг) oli Šotimaalt Inverkeithingist pärit aadlisuguvõsa.
Aker
pisi| Aker ('Maa') oli egiptuse jumalus, keda peeti allilma rangeks valitsejaks ja väravavahiks, päikese abiliseks võitluses Apopiga. Ei loetud kõrgemate jumaluste hulka, ka pole teada talle pühendatud templeid või kultuspaiku.
"Püramiidide tekstides" kirjeldatakse teda sfinksi või maaribana, mille mõlemas otsas on kas inimese või lõvi pea. Hilisemal ajal kujutati teda kahe lõvina, kellest üks vaatab läände, sinna kus päike loojub, ja teine itta. Lõvide kohal on päikese hieroglüüf. Veel on kujutatud maona, kuna madu on maa "hing".
Lavi
Lavi on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.
Põhja-Osseetia
Põhja-Osseetia Alaania Vabariik on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas.
Lavi
Küla on kuulunud Viru-Jaagupi kihelkonda.
Põhja-Osseetia
Piirneb Inguššia, Tšetšeenia, Kabardi-Balkaaria ja Stavropoli kraiga ning välisriikidest Gruusiaga.
Lavi
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Põhja-Osseetia
Loodus
Suurema osa Põhja-Osseetiast võtavad enda alla Kaukasuse mäeahelikud ja eelmäestikud. Maa põhjaosa väljub stepialadele.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerumine on eluaegne protsess, mille käigus inimene õpib tundma oma kultuuri ja kujundab arusaama enda kohta. Sotsialiseerumine toimub erinevate rollide õppimise kaudu. Kui inimene soovib omada mingit staatust, peab ta õppima sellele vastavalt käituma. Rolliõppijal on rollidega kaasnevate normide ja reeglite kohta vaja informatsiooni. Esmase pildi annavad vanemad (perekond), kelle antud väärtused ja hoiakud on püsivamad. Veel annavad informatsiooni omataoliste grupp (sõbrad), kusjuures olulisimana teismeea sõbrad, kool (õpetajad) ja massimeedia. Rollide õppimiseks on vaja: asjakohast informatsiooni (rollijuhiseid), võimalust harjutada, tagasisidet ja sotsiaalset toetust.
Lavi
Külas asuvad ohvrikivi, Lavi allikas ja Pühamänd.
Sotsialiseerumine
Enesehinnang on muudetav uute enesekohaste positiivsete kogemuste ning käitumis- ja mõtlemisviiside omandamise abil. See, kelleks me end peame ja kuidas me teistesse inimestesse suhtume, sõltub eelkõige kultuurist, kus me kasvame. Inimese mina mõjutab tema info tõlgendamist, mäletamist, käitumist ja emotsioone. Peegelpildi-mina teooria järgi on "mina" inimese ettekujutuste kogum, mille inimesed omandavad teistega suheldes. Selle komponendid on ettekujutus sellest, kuidas teised inimest näevad ja kuidas teised inimesed seda hindavad. Samuti inimese arvamus teiste hinnangute kohta. Seega kujundab inimene ise aktiivselt oma minapilti. Enesehinnang on minakäsitluse hinnanguline osa, mis on põhiline inimese psühholoogilist heaolu mõjutavaks teguriks. Inimese enesehinnangu kujundamisel on suurim tähtsus vanematel.
Põhja-Osseetia
Loodus
Vabariigi põhjaosa stepid on valdavalt põllustatud. Mägedes levivad metsad ning alpiniidud.
Front
Front on eraldusvöönd ja üleminekuala erinevate omadustega õhumasside vahel.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerimise agendid
Sotsialiseerimise agendid on inimesed ja institutsioonid, kelle ülesanne on edastada sotsiaalset mälu uuele põlvkonnale või kujunevale isiksusele. Sotsialiseerimise tegurid on faktorid ja tegevused, mis mõjutavad inimese käitumist, hoiakuid ja tegevust. Sotsialiseerimise agendid ja tegurid sotsialiseerivad inimest kas mikrotasandil (lähedased inimesed) või makrotasandil (valitsev kultuur).
Põhja-Osseetia
Ajalugu
Põhja-Osseetia ühendati Venemaaga aastal 1774.
Front
Erinevateks omadusteks on peamiselt temperatuur ja niiskusesisaldus, lisaks rõhu gradient, tuule kiirus ja suund ning pilved ja sademed. Front on maapinna suhtes kaldu ning soe/soojem õhk asub külma/jahedama õhu peal. Frondi lähenemisel või üleminekul paikkonnast ilm muutub. Kui madalama temperatuuriga õhumass on aktiivsem, s.t tungib peale, siis on frontaalpind väiksema kaldega või püstisem, tekib soojem tõusev õhuvool ja esineb äikest. Soojema õhumassi pealetungist annavad esmalt märku kiudpilved, neile järgnevad tihedamad kõrgpilved ja lõpuks madalad pilved.
John Dillinger
thumb|John Dillinger John Herbert Dillinger (22. juuni 1903 Indianapolis – 22. juuli 1934 Chicago) oli pangaröövel, kes tegutses 1930. aastatel USA-s.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerimise agendid
Esmane sotsialiseerimise agent on perekond. Perekonnal tervikuna on olulisus lapse sotsialiseerimisel ja tema vajaduste (emotsionaalsed, vaimsed, materiaalsed) rahuldamisel, väliskeskkonna mõjude vahendamisel ning perekondliku keskkonna loomisel. Perekonna olulisim kvaliteedifaktor on kodus valitsev emotsionaalne kliima, mis on rea lapse arenemise seisukohast oluliste kvaliteetide summa. See kogum sisaldab nii püsivaid, kahepoolseid kui varieeruvaid suhteid. Kodu on eelkõige elulaad ja vaimsus, mille üldisem funktsioon on inimeste ettevalmistamine ühiskonnas elamiseks ja võimetekohaseks vajalikuks tööks. Kool rajab lähetuse ellu, pehmendades ja ühtlustades perekondade sotsiaalsetest erinevustest tulenevaid lahknevusi, kuhu kuuluvad ka õpetajad. Omavanustega suheldes õpib laps rohkem demokraatia algeid kui vanematega suheldes, sest viimaste puhul rajaneb suhe autoriteedil. Lapse isoleerimine eakaaslastest võib tuua kaasa kohanematust praktilises elus täiskasvanuna.
Front
Frondid paiknevad/arenevad kahe õhumassi, mis kujunevad lähestikku või on liikunud üksteise kõrvale, piirialal. Frondid liiguvad pööreldes ja põimudes koos õhumassidega. Kui muutuvad aluspinna või õhukihi omadused või toimub voogude jagunemine, muutuvad ka frontide põhiomadused.
Frondi lõikumine maapinnaga annab ilmakaardil joone, mida kutsutakse frontaaljooneks.
Põhja-Osseetia
Riiklus
Põhja-Osseetial on oma parlament, president ja valitsus.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerumiseteooriad
George Herbert Mead väidab, et iga inimese elus on etapp, milles ta mängib rolle. Enamasti on need rollid tuttavad igapäevaelust, nagu näiteks isa või ema mängimine, samuti võib ta proovida mängida arsti või kodupoe müüjat. Selliste mängude põhjuseks on lapse vajadus elukogemuste laiendamiseks. Ta loob endale minasid, et siis hiljem teha valikuid, missugune võiks olla tema enda mina. Nii proovib ta kujundada enda minateadvust.
Põhja-Osseetia
Riiklus
Parlamendi 75 liiget valitakse neljaks aastaks.
Front
Klimatoloogilised frondid
pisi|Arktiline ja polaarne front
Klimatoloogilised frondid on suuremõõtmelised frondid, mis eraldavad arktilist, polaarset, troopilist ja ekvatoriaalset õhumassi. Nendes eraldusvööndites on õhumasside omaduste muutused kõige järsemad.
Klimatoloogilised frondid jagunevad järgmiselt:
Klimatoloogilised frondid nihkuvad vastavalt aastaajale – kui põhjapoolkeral on suvi, liiguvad kõik klimatoloogilised frondid põhja poole, kui talv, siis lõuna poole.
Klimatoloogilistest frontidest on Euroopale tähtsaim polaarfront, millega on seotud kõige aktiivsem tsüklonaalne tegevus. Väikestel laiuskraadidel, ekvatoriaal- ja troopikaõhu vahel, enamasti frontaalseid ilmasikunähtusi ei esine.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerumiseteooriad
Margaret Mead tegi etnograafilisi uurimusi Samoa saartel Vaikses Ookeanis ja leidis, et sealsetel noortel ei esine teismelise eas sellist mässumeelsust ja identiteedi otsinguid nagu lääne noortel. Seega on murdeea probleemid iseloomulikud ainult lääne kultuurile ja tulenevad ilmselt sellest, et lääne kultuuris peab selles vanuses inimene langetama suuri valikuid. Traditsionaalses kultuuris pole sellist valikuvabadust ja sellega kaasnevaid probleeme, mistõttu erinevates kultuurides toimub isiksuse areng erinevalt.
Põhja-Osseetia
Riiklus
President valitakse samuti neljaks aastaks. Ta on riigipea ja kõrgeim täitevvõimu kandja. Tal on õigus saata laiali parlamenti ja valitsust, anda välja seadlusi.
Põhja-Osseetia presidendid:
Aastal 2005. tehtud põhiseaduse muudatuse kohaselt ei ole Põhja-Osseetia riigipea ametinimetus enam "president", vaid "vabariigi pea" (vene keeles глава республики). Muutust põhjendati väitega, et ühes riigis (st Venemaal) saab olla ainult üks president.
Front
Soe front
pisi|Soe front pisi|Sooja frondi sümbol Pealetungiva sooja õhu eralduspinda ehk piiri nimetatakse soojaks frondiks. Soe front liigub aeglaselt (harilikult 20–30 km/h) ning tõuseb külma õhu kohale väikse kaldega (keskmiselt iga 150 m kohta mööda aluspinda 1 m).
Sooja frondi lähenemine on varakult märgatav, sest sellega kaasnevad kihilise ehitusega pilved, mis asuvad frondijoone ees. Pilvedesüsteem võib ulatuda 700–800 km-ni. Esmalt ilmuvad taevasse kiudpilved (Cirrus), mis muutuvad peagi kiudkihtpilvedeks (Cirrostratus). Mõne tunni jooksul tihenevad kiudkihtpilved kõrgkihtpilvedeks (Altostratus). Kõrgkihtpilvedega võivad saabuda esimesed sademed. Edasi muutuvad kõrgkihtpilved peagi madalal (150–200 m kõrgusel) asuvateks ning laussademeid andvateks kihtsajupilvedeks (Nimbostratus). Sademete ala ulatus on keskmiselt 200–300 km.
Sooja frondi lähenemisel hakkab õhurõhk aeglaselt langema, tuul tugevneb, muutub puhanguliseks ja pöördub oma algsest liikumissuunast veidi vasakule.
Sooja frondi saabumisega kaasneb talvel ja suvel erinev temperatuurimuutus. Pilvede saabumise ning tihenemisega päikese soojendav mõju väheneb ja suvel hakkab seetõttu temperatuur langema. Talvel temperatuur aga tõuseb.
Soojal frondil sajab tihti lausvihma. Talvisel ajal sajab lund ning tuiskab, võib tekkida ka jäidet (alajahtunud veepisad langevad maapinnale ja jäätuvad kohe).
Ilmakaartidel märgitakse soe front punase joonega. Joonel on poolringi kujundid, mis näitavad frondi liikumise suunda.
Külm front
pisi|Külm front pisi|Külma frondi sümbol Pealetungiva külma/jahedama õhu eralduspinda ehk piiri nimetatakse külmaks frondiks. Külm front liigub kõikidest teistest frontidest suurema kiirusega, kuid selle saabumine ei ole nii vara märgatav, sest pilvemass liigub peamiselt frondi taga. Külmem õhk liigub/poeb soojema õhumassi alla ja soe õhk on sunnitud kiiresti tõusma, seetõttu on külma frondi kalle tunduvalt suurem kui soojal frondil (80–150 m kohta maapinnal 1 m tõusu).
Külma frondiga kaasneb kiire ilma muutus, esinevad puhangulised tuuled, konvektsioon, äike ja hoogsademed. Pilvedesüsteem on palju kitsam kui soojal frondil.
Ilmakaartidel märgitakse külm front sinise joonega. Joonel on kolmnurga kujundid, mis näitavad frondi liikumise suunda.
Põhja-Osseetia
Riiklus
Valitsuse nimetab president parlamendi heakskiidul.
Front
Külm front
Külmad frondid jagunevad kaheks:
Põhja-Osseetia
Riiklus
Venemaa Föderatsiooni kodanikud, kes alaliselt elavad Põhja-Osseetias, on Põhja-Osseetia kodanikud.
Front
Külm front
Esimest liiki ehk aeglaselt liikuv külm front kujutab pilvedesüsteemi poolest tagurpidi sooja fronti, sest kõigepealt ilmuvad teavasse kihtsajupilved (Nimbostratus), seejärel muutuvad pilved üha kõrgemaks – kõrgkihtpilvedeks (Altocumulus). Viimasena tulevad kiudkihtpilved (Cirrostratus) ja kiudpilved (Cirrus).
Põhja-Osseetia
Riiklus
Põhja-Osseetia riigikeelteks on osseedi keel ja vene keel.
Konstitutsiooni kohaselt on Põhja-Osseetia suhted Lõuna-Osseetiaga "üles ehitatud etnilise, ajaloolis-territoriaalse ühtsuse ja sotsiaal-majandusliku integratsiooni alusel".
Front
Külm front
Esimest liiki külma frondi liikumise kiirus on suurem (30–40 km/h) kui soojal frondil, pilvesüsteemi laius on kuni 300 km, sademed esinevad kuni 200 km-l. Pilved ulatuvad suvel 6000–10 000 m kõrguseni, talvel 4000–5000 m kõrguseni.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerumiseteooriad
Erving Goffmann töötas 1959. aastal välja sotsialiseerumise dramaturgilise mudeli, mis tegeleb peamiselt sotsiaalsete suhete struktuuri väljaselgitamisega rollimängude kirjeldamise abil, aidates mõista mehhanisme, mille abil me loome ja säilitame endast kujundatud muljet, ning seda, kuidas me konkureerime ja teeme koostööd teistega oma rollide täitmisel.
Põhja-Osseetia
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas vabariigis 710 275 inimest, neist 464 875 (65,5%) linnalistes asulates ja 245 400 maa-asulates. Ligi pool rahvastikust elas pealinnas Vladikavkazis. Mehi oli 336 035 (47,3%) ja naisi 374 240 (52,7%). Elanike keskmine vanus oli 33,8 aastat. 445 310 (62,7%) olid osseedid, 164 734 (23,2%) venelased, 21 442 (3,0%) ingušid. Eestlasi oli 44.
Välis-Himaalaja
Välis-Himaalaja on mäestik Aasias.
Põhja-Osseetia
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Osseetia elanikest osseete 65,1%, venelasi 20,8%, ingušše 4,0%, armeenlasi 2,3%, kumõkke 2,3% ja grusiine 1,3%.
Välis-Himaalaja
Välis-Himaalaja kulgeb Himaalajast edelas ja lõunas, olles selle eelmäestikuks.
Põhja-Osseetia
Rahvastik
Võrreldes varasemate loendustega oli osseetide koguarv ja osakaal tõusnud ja venelaste oma aga langenud. 1959. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid osseedid rahvastikust 50 ja venelased pea 40 protsenti.
Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
Põhja-Osseetial on territoriaalseid lahkarvamusi inguššidega Pravoberežnõi rajooni osas. See Terekist itta jääv ala koos Vladikavkazi eeslinnadega kuulus enne inguššide küüditamist Sise-Aasiasse Teise maailmasõja lõpus Tšetšeeni-Inguši ANSV koosseisu ja oli asustatud inguššidega. Tšetšeeni-Inguši ANSV kaotati 1944 ning tema alad jagati muude haldusüksuste vahel ära. Hiljem, pärast inguššide rehabiliteerimist ja Tšetšeeni-Inguši ANSV taastamist 1957. aastal jäi kõnealune rajoon aga edasi Põhja-Osseetia koosseisu.
Sotsialiseerumine
Sotsialiseerumiseteooriad
Sigmund Freud uuris teadvuse tasandeid:
Isiksuse struktuur:
Sotsialiseerumine on protsess, mille käigus ühiskonnalt inimesele ette kirjutatud reeglid ja normid muutuvad osaks inimese isiksusest, mistõttu inimene täidab neid ettekirjutusi vabatahtlikult ja nende rikkumine kutsub esile süütunde. Esimesed normid, mida laps internaliseerib, on vanemate käsud ja keelud. Freudi üks olulisemaid panuseid inimese arengu uurimisse seisneb varase lapsepõlve tähtsuse mõistmises. Enne teda oli levinud arvamus, et varases lapsepõlves inimesega toimuv ei saa inimese kujunemises mingisugust tähtsust omada, kuna inimene pole veel liiga kogenud, et toimuvat mõista. Peale Freudi on üldlevinud arvamus, et paljude inimese omaduste ja probleemide juured on lapsepõlves. Isiksuse kujunemine toimub Freudi arvates varases lapsepõlves.
Erik Eriksoni kohaselt inimene areneb ja sotsialiseerub kogu elu, mitte ainult esimese elukümnendi jooksul nagu Sigmund Freud oli arvanud. Inimese elukäik seisneb teatavate üldinimlike probleemide lahendamises, mida on kokku kaheksa (ja seega ka arengustaadiume). Iga probleem iseloomustab teatud vanuses inimesi, vanusele vastava probleemiga seotud küsimused on selles vanuses inimese jaoks kõige olulisemad.
Inimese arengustaadiumid:
Mariano Gálveze Ülikool
Mariano Gálveze Ülikool (Universidad Mariano Gálvez) on ülikool, mis asub Guatemala linnas Guatemalas.
Ülikooli õppekeel on hispaania keel. Ülikool on asutatud aastal 1966.
Ülikool on nimetatud José Mariano Gálveze (1794–1862) järgi, kes oli Guatemala riigipea aastail 1831–1838 ning oluline hariduse edendaja ja haridussüsteemi reformija.
Front
Külm front
Talvel kaasnevad aeglaselt liikuva külma frondiga põhiliselt laussademed, kuid suvel võib sellel frondil areneda ka rünksajupilvi (Cumulonimbus) ja äikest. .
Mait Metsanurk
thumb|Mait Metsanurk, 1911 Mait Metsanurk (kodanikunimega Eduard Hubel; 19. november 1879 Tartumaa – 21. august 1957 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Elukäik
pisi|[[Nikolai Triik|Nikolai Triigi joonistus "Mait Metsanurga portree" (1928)]]
Töötas kantseleiametnikuna, kooliõpetajana ja 1906. aastast ajakirjanikuna. Viimastel eluaastatel elas ta Tallinnas. Metsanurk on maetud Metsakalmistule.
Front
Külm front
Frondi saabumisel langeb kiiresti õhurõhk ja temperatuur, tugevneb tuul ning muutub puhanguliseks. Pärast frondi lahkumist muutub tuulesuund järsult paremale. .
Mait Metsanurk
Elukäik
8. märtsil 1938 valiti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali poolt Riiginõukogu liikme valijameheks.
Katõni massimõrv
pisi|300px|Katõni massimõrvas tapetud Katõni massimõrv (vene keeles Катынский расстрел, poola keeles zbrodnia katyńska) on üldnimetus kõikidele 1940. aastal Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee korraldusel läbi viidud massihukkamistele, kus hukati Poola sõjavange. Üldistava nimetuse võtsid natsid kasutusele 1943. aastal Nõukogude Liidust Smolenski oblastist Katõni külast leitud massihaua järgi. Ohvriterohkeid mahalaskmisi toimus ka mujal, näiteks Minskis, Harkivis ja Tveris. Massimõrva pani toime NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaat (NKVD).
Mait Metsanurk
Elukäik
20. aprillil 1939 valiti Eduard Hubel Tallinna Kirjanike Ühingu esimeheks.
Eduard Hubel oli vabamüürlane.
Katõni massimõrv
16. aprillil 2012 tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus NKVD korraldatud hukkamised sõjakuriteoks.
Eellugu
Teine maailmasõda algas 1. septembril 1939 Saksamaa kallaletungiga Poolale. Vastavalt NSV Liidu ja Saksamaa vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktile alustasid 17. septembril 1939 Poolale kallaletungi ka Nõukogude väed.
Poola päritolu kinnipeetud NSV Liidus
Pärast Poola vallutamist Saksamaa ja NSV Liidu vägede poolt ning ühist võiduparaadi koondati NSV Liidu poolses sõjategevuses vangi võetud ja vangi langenud Poola armee ohvitserid Ukraina NSV territooriumil asuvatesse sõjavangilaagritesse. NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadile alluv Sõjavangide Peavalitsus loodi juba enne sõjategevuse algust Poolaga. Vastavalt NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja poliitilise juhtkonna korraldusele hukati vangi langenud 21 857 Poola kodakondsusega poola, ukraina, valgevene ja juudi rahvusest isikut. pisi| Vangi langenud Poola sõjaväelaste ning NSV Liidu julgeolekuorganite vahistatud Poola sisejulgeolekut taganud riigiametnikud (piirivalvurid, politseinikud, kohtute töötajad, vangivalvurid ja sõjaväelased, kellest viimaseid oli ligi 250 000) ning Poola katoliku kiriku vaimulikkonna esindajad koondati kolmes oblastis asunud laagritesse ja vanglatesse:
Poola päritolu sõjaväelaste ja tsiviilisikute hukkamiskäsk
Sõjakuriteo kohta on Venemaa kinnistes arhiivides säilinud NKVD ülema Lavrenti Beria 1940. aasta märtsi ettekanne nr 794/Б "tehtud tööst", mis esitati ÜK(b)P KK peasekretärile Jossif Stalinile ning mida säilitati NLKP Keskkomitee eriarhiivis.
Hukkamiste täideviimine
NSV Liidu Sõjaväeprokuratuuri Peavalitsuse uurimisgrupi liikme Anatoli Jablokovi andmetel kuulati 1991. aastal alustatud eeluurimise käigus üle 90-aastane kindralmajor Dmitri Tokarev, kes oli hukatute leiukoha Tveri oblasti (sellel ajal Kalinini oblasti) Siseasjade Rahvakomissariaadi Valitsuse ülem. Dmitri Tokarev andis tunnistusi, et 1940. aastal kutsuti ta Kalinini oblasti NKVD Valitsuse ülemana koos asetäitja komandandiga Moskvasse. Bogdan Kobulov, NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissari Lavrenti Beria usaldusisik ja NKVD Uurimisosakonna ülem, teostas ÜK(b)P KK Poliitbüroo korralduse läbiviimiseks NKVD Valitsuste juhtkondade instruktaaži kolmes oblastis, milles asusid Poola sõjavangide laagrid. Pärast kuuajalist ettevalmistusaega saabus nimetatud oblastitesse olukorda kontrollima kõrge NKVD juhtkonna kontrollkomisjon, lisaks NKVD Transpordi Peavalitsuse ülem Solomon Milstein, tema asetäitja, konvoivägede staabiülem M. Krivenko ja NKVD Administratiiv-haldusvalitsuse Komandandiosakonna ülem (ka Lubjanka sisevangla ülem ja hukkamiste täideviija), riikliku julgeoleku major Vassili Blohhin.
pisi|Katõni massimõrva memoriaal
Saksamaa
Alates 29. märtsist 1943 avati Saksa vägede vallutatud Ukrainas propaganda eesmärgil koos Poola Punase Risti esindajatega hauad ja osa hukatud isikuid tuvastati. Sõjakuriteo toime pannud Nõukogude võimu esindajate vastu ning rahvusvahelise avaliku arvamuse mõjutamiseks teostas Saksamaa psühholoogilisi sõdu.
Front
Külm front
Teist liiki ehk kiiresti liikuva külma frondi korral sunnib kiiresti liikuv külm õhk sooja õhu järsult tõusma. Sooja õhu kiirel tõusmisel arenevad võimsad rünksajupilved (Cumulonimbus), mis annavad tugevaid sajuhoogusid, esineb äike ja tugev tuul. Võib sadada rahet ning esineda pagisid, trombe või vesipükse.
Katõni massimõrv
NSV Liit
Nõukogude väed hõivasid piirkonna 1944. aastal ning jaanuaris moodustasid Saksa fašistlike vallutajate poolt Katõni metsas toime pandud Poola sõjavangidest ohvitseride mahalaskmise asjaolude tuvastamise ja uurimise erikomisjoni ehk nn Burdenko komisjoni («Специальная комиссия по установлению и расследованию обстоятельств расстрела немецко-фашистскими захватчиками в Катынском лесу военнопленных польских офицеров»/комиссия Н. Бурденко).
Front
Külm front
Teist liiki külma frondi liikumiskiirus on keskmiselt 50–60 km/h ning pilvesüsteemi laius kitsas – 20–30 km.
Kiiresti liikuva külma frondi saabumisel langeb õhurõhk, temperatuur ja õhuniiskus järsult. Pärast frondi lahkumist tõuseb õhurõhk niisama kiiresti ning tuul pöördub paremale.
Katõni massimõrv
Nõukogude Liidu ja Venemaa poolne kuriteo varjamine
1941. aasta detsembris tegi ÜK(b)P Keskkomitee peasekretär Jossif Stalin esimesed katsed kuritegu varjata. Pärast sõjalist ebaedu vajas Jossif Stalin toetust Suurbritannias formeeritava Poola armee juhilt, kindral Władysław Sikorskilt ning teatas, et ei tea 1939. aastal vangilangenud Poola sõjaväe ohvitseride saatusest midagi.
Front
Sekundaarsed frondid
Sekundaarsed ehk teisesed külmad frondid kujutavad endast kitsamaid pilvede ja sademete ribasid, mis tekivad külma frondi lahkudes (1. või 2. liiki) sissevoolava külmema õhu tagajärjel. Nendes piirkondades, kus õhu omadused muutuvad kõige kiiremini, moodustubki sekundaarne front.