cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Penkule
pisi|Penkule kirik Penkule on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Penkule valla halduskeskus.
Penkulet on esmamainitud 1272. aastal (Wanpen). Hiljem rajati sinna Penkule mõis (Pankelhof). Tänapäevane asula ongi kujunenud selle mõisa keskuse ja Penkule riigivalla vallamaja ümbrusesse. 2022. aastal oli külas 291 elanikku.
Nidõm
Nidõm on küla Venemaal Krasnojarski krais Evengi rajoonis. Küla asub Alam-Tunguska jõe paremal kaldal.
Nidõm on asutatud 1940. aastal.
Selõdove
Selõdove (ukraina Селидове) on linn Ukrainas Donetski oblastis Pokrovski rajoonis. Asub 45 km Donetskist loodes. Selõdove haldusalasse kuuluvad ka Girnõki ja Ukrajinski linn ning 5 alevit.
Asula rajati 1770. aastatel kasakate poolt Selõdivka külana. 1956. aastal sai linnaks ja praeguse nime.
2001. aastal oli linnas 26 793 elanikku.
Dea Oja
Dea Oja (sündinud 22. veebruaril 1979 Tallinnas) on eesti ujuja.
Lõpetanud 2001. aastal informaatika erialal Põhja-Dakota ülikoolis Ameerika Ühendriikides.
Telset AS
Telset AS või Telset on Eesti telekommunikatsiooni- ja internetiteenuste osutaja. Ettevõte on asutatud 1991. aastal, peakontor asub Tallinnas.
Telsetil on tütarettevõte Ukrainas, mis tegutseb seal nimega ТОВ «ТЕЛСЕТ-РІВНЕ». ТЕЛСЕТ-РІВНЕ asutati 1998. aastal ja see osutab kaabeltelevisiooniteenuseid Rivnes ja Sarnõs.
Garwolin
Garwolin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Garwolini maakonna halduskeskus. Garwolin asub Varssavi kesklinnast umbes 56 km kagus.
Asulat on esmamainitud 1369. aastal. Garwolin sai linnaõigused enne 1423. aastat. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast.
Jalgpalliklubi
Jalgpalliklubi (lühendina JK või FC) on spordiklubi, mis koosneb ühest või mitmest jalgpallivõistkonnast ja tugipersonalist. Klubi koosseisus võivad olla esindusmeeskond, -naiskond, noorteklasside võistkonnad, treeningurühmad lastele jne.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 15. ja 16. juunil 2002 Tallinnas Kadrioru staadionil.
100 m jooks
Eesti rekord: 10,34 Mihhail Urjadnikov, 20. juuni 1984 Kiiev Eesti meistrivõistluste rekord: 10,49 Andrei Morozov, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2001: 10,86 Garol Pärn <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Eesti rekord: 21,03 Erki Nool, 10. aprill 1995 Krugersdorp Eesti meistrivõistluste rekord: 21,34 Andrus Hämelane, 23. juuli 1995 Kuressaare Eesti meister 2001: 21,67 Martin Vihmann <br style="clear:both;" />
Nashville Predators
Nashville Predators on USA jäähokiklubi, mis tegutseb Tennessee osariigis Nashville'is. See mängib NHL-i Läänekonverentsis Keskdivisjonis.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
400 m jooks
Eesti rekord: 45,99 Aivar Ojastu, 6. juuli 1990 Kiiev Eesti meistrivõistluste rekord: 46,96 Aivar Ojastu, 28. august 1984 Tartu Eesti meister 2001: 48,06 Urmet Uusorg <br style="clear:both;" />
Nashville Predators
Klubi on asutatud 1998. aastal. Kodumänge peab see Bridgestone Arenal.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
800 m jooks
Eesti rekord: 1.45,87 Urmet Uusorg, 10. juuni 1999 Helsingi Eesti meistrivõistluste rekord: 1.48,8 Rein Tölp, 29. august 1965 Pärnu Eesti meister 2001: 1.51,46 Urmet Uusorg <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Eesti rekord: 3.39,0 Mart Vilt, 17. juuni 1966 London Eesti meistrivõistluste rekord: 3.46,3 Mart Vilt, 29. august 1965 Pärnu Eesti meister 2001: 4.09,50 Rainis Mitt <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
pisi|Putkaste mõisa peahoone (2012) Putkaste mõis (saksa keeles Putkas) oli rüütlimõis Käina kihelkonnas Hiiumaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Mõisat on esmamainitud 1529. aastal. Saulepa külla moodustatud mõisake on esinenud dokumentides mitme nime all: Hösenshof, Tittfershof, Saulep ja alates 1606. aastast Putkas. 1609. aasta vakuraamatus oli mõisal kahekordne nimetus (Saulep eller Putkas).
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
5000 m jooks
Eesti rekord: 13.17,2 Enn Sellik, 28. juuni 1976 Podolsk Eesti meistrivõistluste rekord: 13.56,2 Toomas Turb, 28. august 1984 Tartu Eesti meister 2001: 15.16,43 Risto Ütsmüts <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
Mõisal on olnud palju rentnikke ja omanikke, tähtsamad neist De la Gardied, Stenbockid, Ungern-Sternbergid ja Stackelbergid. 1816. aastal omandasid mõisa Stackelbergid, kelle valduses oli see 1919. aasta mõisate võõrandamiseni.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
10 000 m jooks
Eesti rekord: 27.40,61 Enn Sellik, 29. august 1978 Praha Eesti meistrivõistluste rekord: 28.49,0 Toomas Turb, 17. august 1980 Tallinn Eesti meister 2001: 30.45,58 Pavel Loskutov <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
Putkaste mõisas tegutses 18. sajandil ka Putkaste tellisetehas.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
Poolmaraton
Finaal: 7. september Koht: Tallinn Eesti rekord: 1:03.00 Pavel Loskutov, 12. mai 2001 Göteborg Eesti meistrivõistluste rekord: 1:03.23 Pavel Loskutov, 3. september 2000 Tallinn Eesti meister 2001: 1:04.29 Pavel Loskutov <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
Putkaste mõisa peahoone, sõiduhobuste tall-tõllakuur , ait , kelder, mõisatööliste maja on võetud riikliku kaitse alla.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
Maraton
Finaal: 7. juuli Koht: Tallinn Eesti rekord: 2:12.37 Pavel Loskutov, 31. oktoober 1999 Frankfurt Eesti meistrivõistluste rekord: 2:21.19 Margus Pirksaar, 21. juuni 1997 Tallinn Eesti meister 2001: 2:40.51 Kaupo Sabre <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
Praeguse Putkaste mõisa peahoone ehitati 19. sajandi I poolel. Tõenäoliselt algas intensiivsem ehitus siis, kui mõis läks 1816. aastast parun Peter von Stackelbergi valdusse. Ehitusaega kinnitavad ka mitmed stiilitunnused, teatud ümber- ja juurdeehitused tehti 19. sajandi II poolel. Suuremad ümberehitused aga 20. sajandi 50. aastatel, mil hoone kohandati majandi keskuseks ja kultuurimajaks.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
110 m tõkkejooks
Eesti rekord: 13,6 Andrei Nazarov, 14. juuni 1987 Minsk Eesti meistrivõistluste rekord: 14,05 Hendrik Leetmäe, 13. august 1989 Tallinn Eesti meister 2001: 14,40 Rene Oruman <br style="clear:both;" />
Putkaste mõis
Aastatel 1934–1938 töötas Putkastes põllutöökool, 1944. aastal rajati mõisa baasil Putkaste sovhoos ning 1977. aastal muudeti see Putkaste sovhoostehnikumiks.
2002. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
3000 m takistusjooks
Eesti rekord: 8.29,6 Ilmar Ruus, 31. juuli 1971 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 8.30,96 Aivar Tsarski, 21. juuli 1990 Tartu Eesti meister 2001: 9.08,06 Kaupo Tiislär <br style="clear:both;" />
20 000 m käimine
Eesti rekord: 1:27.21,0 Vassili Matvejev, 7. september 1985 Tallinn Eesti meister 2001: 1:45.46 Margus Luik <br style="clear:both;" />
50 km käimine
Finaal: 24. august Koht: Haapsalu Eesti rekord: 4:07.09,8 Olav Laiv, 14. juuni 1975 Kohtla-Nõmme Eesti meister 2001: 4:52.30 Lauri Lelumees <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Eesti rekord: 2.30 Marko Turban, 5. juuni 1996 Rakvere Eesti meistrivõistluste rekord: 2.21 Tiit Pahapill 27. juuni 1978 Tartu 2.21 Tiit Pahapill 1. juuli 1979 Tallinn 2.21 Tarmo Valgepea 20. august 1983 Tallinn 2.21 Kalev Martsepp 28. august 1984 Tartu 2.21 Ain Evard 17. juuli 1994 Tallinn 2.21 Marko Turban 20. juuli 1997 Tartu Eesti meister 2001: 2.15 Ramon Kaju <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Eesti rekord: 5.86 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1994 Somero Eesti meistrivõistluste rekord: 5.65 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2001: 4.60 Eigo Siimu <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Eesti rekord: 8.10 Erki Nool, 27. mai 1995 Götzis Eesti meistrivõistluste rekord: 7.88 Priit Soosaar, 9. august 1998 Tallinn Eesti meister 2001: 7.60 Risko Nuuma <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Eesti rekord: 17.35 Jaak Uudmäe, 25. juuli 1980 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 16.65 Ilja Tumorin, 7. juuli 2001 Haapsalu Eesti meister 2001: 16.65 Ilja Tumorin <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Eesti rekord: 20.53 Heino Sild, 11. juuni 1979 Budapest Eesti meistrivõistluste rekord: 19.92 Ants Savest, 15. august 1981 Tallinn Eesti meister 2001: 17.67 Margus Tammaru <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Eesti rekord: 67.75 Aleksander Tammert, 23. mai 2002 Tartu Eesti meistrivõistluste rekord: 63.54 Aleksander Tammert, 8. juuli 2001 Haapsalu Eesti meister 2001: 63.54 Aleksander Tammert <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Eesti rekord: 84.40 Jüri Tamm, 9. september 1984 Banska Bystrica Eesti meistrivõistluste rekord: 76.78 Jüri Tamm, 17. juuli 1994 Tallinn Eesti meister 2001: 58.88 Martti Merila <br style="clear:both;" />
Odavise
Eesti rekord: 85.28 Donald-Aik Sild, 10. juuni 1994 Saint Denis Eesti meistrivõistluste rekord: 84.84 Marek Kaleta, 8. september 1985 Tallinn Eesti meister 2001: 71.65 Heiko Väät <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 17.–18. juuli Koht: Haapsalu linnastaadion Eesti rekord: 8815 Erki Nool, 7. august 2001 Edmonton Eesti meistrivõistluste rekord: 8221 Valter Külvet, 23. august 1981 Viimsi Eesti meister 2001: 7943 Indrek Kaseorg <br style="clear:both;" />
100 m jooks
Eesti rekord: 11,58 Rutti Luksepp, 16. august 1997 Haapsalu Eesti meistrivõistluste rekord: 11,88 Anu Kaljurand, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2001: 11,92 Katrin Käärt <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Eesti rekord: 24,16 Milena Alver, 23. juuli 1995 Kuressaare Eesti meistrivõistluste rekord: 24,16 Milena Alver, 23. juuli 1995 Kuressaare Eesti meister 2001: 24,58 Katrin Käärt <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Eesti rekord: 53,87 Rutti Luksepp, 20. juuni 1997 Tartu Eesti meistrivõistluste rekord: 54,74 Rutti Luksepp, 23. juuli 1995 Kuressaare Eesti meister 2001: 56,27 Julia Krasnova <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Eesti rekord: 2.02,1 Raissa Ruus, 20. juuli 1972 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 2.06,1 Katrin Rehemaa, 15. august 1982 Tallinn Eesti meister 200: 2.06,53 Maile Mangusson <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Eesti rekord: 4.14,05 Ille Kukk, 18. september 1981 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 4.17,94 Ille Kukk, 28. august 1984 Tartu Eesti meister 2001: 4.29,10 Maile Mangusson <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Eesti rekord: 15.30,84 Ille Kukk, 1. august 1985 Leningrad Eesti meistrivõistluste rekord: 17.01,76 Külli Kaljus, 13. august 2000 Tartu Eesti meister 2001: 17.48,72 Kadri Kelve <br style="clear:both;" />
Poolmaraton
Eesti rekord: 1:10.10 Jane Salumäe, 27. märts 1994 Haag Eesti meistrivõistluste rekord: 1:14.24 Külli Kaljus, 2. september 2001 Tallinn Eesti meister 2001: 1:14.24 Külli Kaljus <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 7. juuli Koht: Tallinn Eesti rekord: 2:27.04 Jane Salumäe, 11. mai 1997 Torino Eesti meistrivõistluste rekord: 2:46.05 Sirje Eichelmann, 15. august 1992 Vändra Eesti meister 2001: 3:18.12 Sirje Velba <br style="clear:both;" />
100 m tõkkejooks
Eesti rekord: 13,18 Anu Kaljurand, 16. mai 1992 Modesto Eesti meistrivõistluste rekord: 13,36 Anu Kaljurand, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2001: 13,92 Mirjam Liimask <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Eesti rekord: 57,34 Tiia Eeskivi, 19. aprill 1997 Gainesville Eesti meistrivõistluste rekord: 58,53 Tiia Eeskivi, 6. juuli 1996 Tallinn Eesti meister 2001: 1.00,29 Julia Krasnova <br style="clear:both;" />
10 000 m käimine
<br style="clear:both;" />
20 km käimine
<br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Eesti rekord: 1.89 Kärt Siilats, 27. august 1999 Sevilla Eesti meistrivõistluste rekord: 1.85 Kärt Siilats, 13. august 2000 Tartu Eesti meister 2001: 1.83 Tiina Mägi <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Eesti rekord: 3.90 Merle Kivimets, 8. juuli 2000 Kaunas Eesti meistrivõistluste rekord: 3.80 Merle Kivimets, 13. august 2000 Tartu Eesti meister 2001: 3.60 Margit Randver <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Eesti rekord: 6.64 Anu Kaljurand, 30. mai 1986 Riia Eesti meistrivõistluste rekord: 6.34 Riina Vals, 8. august 1999 Tartu Eesti meister 2001: 6.05 Diana Nikitina <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Eesti rekord: 14.19 Virge Naeris, 3. aprill 1996 Pietersburg Eesti meistrivõistluste rekord: 13.91 Virge Naeris, 9. august 1998 Tallinn Eesti meister 2001: 13.18 Diana Nikitina <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Eesti rekord: 18.03 Veronika Minina, 25. mai 1980 Nokia Eesti meistrivõistluste rekord: 17.06 Helgi Parts, 1. juuli 1979 Tallinn Eesti meister 2001: 14.50 Eha Rünne <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Eesti rekord: 65.00 Elju Kubi, 26. august 1987 Tallinn Eesti meistrivõistluste rekord: 61.60 Elju Kubi, 8. september 1985 Tallinn Eesti meister 2001: 52.00 Eha Rünne <br style="clear:both;" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 17.–18. juuli Koht: Haapsalu Eesti rekord: 6155 Virge Naeris, 6. september 1998 Tartu Eesti meistrivõistluste rekord: 6155 Virge Naeris, 6. september 1998 Tartu Eesti meister 2001: 4457 Moonika Kallas <br style="clear:both;" />
Pigiliuake
Pigiliuake (Tryblidiopsis) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
International avenue
pisi|Ülevalt rahvusvaheline avenüü pisi|Kilp ja rahvusvahelised lipud mööda rahvusvahelist avenüüd Rahvusvaheline avenüü on äriline elavdustsoon Albertas Calgarys. Naabruskond asub kesklinnas 17. avenüü SE metsamuru naabruses linna idaosas. Naabruskond loodi 1993. aastal, et tähistada Calgary idaosas keskosas asuvat rikkalikku kultuurilist mitmekesisust. Sellest piirkonnast on alates sellest ajast saanud populaarne sihtkoht etniliste restoranide ja poodide jaoks. Rahvusvaheline avenüü asutati ka endise Forest Lawni linna taaselustamiseks, mille linn 1961. aastal annekteeris. Naabruskond on juba ammu omandanud kuriteo ja narkootikumide varjupaiga maine. Viimastel aastatel on see piirkond aga tunnustatud oma mitmekultuurilisuse poolest ja sellest on aeglaselt kujunenud nii Calgary elanike kui ka turistide peamine sihtkoht. Linn ja viivad praegu ellu uusi linnakujunduse ja rekonstrueerimise algatusi. Alates 2003. aastast korraldab International Avenue suurt multikultuurset festivali GlobalFest. GlobalFest on ühinenud Park Ellistonis toimuva mitmekesisuse tähistamisega, mida nimetatakse ühe maailma festivaliks ja rahvusvaheliseks ilutulestiku meistrivõistlusteks. Üritus toimub igal aastal augusti lõpus.
Rahumäe kalmistu (Tartu)
Rahumäe kalmistu on kalmistu Tartus, osa territooriumist asub Luunja valla Lohkva külas.
Kalmistul asub Tartu krematoorium.
Kristi Boyce
Kristi Boyce (sünninimega Kristi End; sündinud 27. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti võistlustantsija.
Ta lõpetas aastal 1998 Tallinna 21. Keskkooli.
Penkule vald
Penkule vald (läti keeles Penkules pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tērvete, Auri, Naudīte, Bukaiši ja Bēne vallaga.
Valla pindala on 74,1 km². 2021. aasta seisuga elas seal 831 inimest. Valla keskus on Penkule küla. Vallavanem on Ērika Karro (ühine Naudīte vallaga).
Ajalugu
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ālave (Alauen), Cimele (Zimmern) ja Penkule (Pankelhof) mõisade maadele. Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuuluva valla pindala 62,5 km² ja seal oli 1351 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Ālave ja Penkule külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti Penkule külanõukoguga Tērvete külanõukogu Zemgale kolhoosi alad, ent Tērvete sovhoosi alad liideti Tērvete külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ruņģi asulakoht, Kamradži muinaskalmed, Ķūri muinaskalmed, Laģi asulakoht ja Kamradži linnamägi ehk Ahjumägi.
Kohaliku kaitse all on Ķūri asulakoht, Penkule luteri kirik ja Ālave mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka tall-laut ning häärber.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 33 venelast, 42 valgevenelast, 8 ukrainlast, 11 poolakat ja 60 leedulast.
Valla keskus Penkule on staatusega 'vidējciems ja aastal 2022 oli seal 291 elanikku. Staatusega mazciems on Ābeles 32 elanikuga aastal 2005, Ālave 30 elanikuga aastal 2005, Baldonas 43 elanikuga aastal 2005, Ezeriņi 45 elanikuga aastal 2005, Sējas 9 elanikuga aastal 2005, Skujaine 78 elanikuga aastal 2005 ja Vecvagāres 86 elanikuga aastal 2005.
Korotša
Kaitseks krimmitatarlaste rünnakute vastu ehitatud kindluse juurde tekkis asula 1638. aastal. 1708. aastal sai linnaõigused.
Tallinna Tööstushariduskeskus
Tallinna Tööstushariduskeskus on kutsekool Tallinnas.
Kooli direktor on Paul Alekand.
Kooli ajalugu ulatub 1983. aastasse. Siis alustas tegevust Tallinna 43. Kutsekeskkool, mis ühendati 1990 V. Klementi nimelise 32. Kutsekeskkooliga ja moodustati Tallinna Kergetööstuskool. Sinna liideti 1993. aastal ka Vanalinna Õmbluskool. Samuti alustas 1983. aastal tegevust Tallinna 42. Kutsekeskkool, kuhu liideti hiljem Tallinna 19. Tehnikakooli autoeriala ja mis nimetati algul ümber Tallinna Lilleküla Mehaanikakooliks ja siis Tallinna Mehaanikakooliks. Tallinna Kergetööstuskool ja Tallinna Mehaanikakool liideti 1999. aastal ning alates sama aasta 1. septembrist on kooli nimeks Tallinna Tööstushariduskeskus. Hiljem on kooliga liidetud ka Tallinna Kristiine Teeninduskool ja Tallinna Transpordikool.
Harri-Reinhold Saemets
Harri-Reinhold Saemets VR I/3 (kuni 1937 Harry Reinhold Saebelmann; 23. veebruar (vkj)/ 6. märts 1892 Holstre vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 16. detsember 1940 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1924) ja politseinik.
Ta lõpetas 1916 Odessa sõjakooli, 1912–1918 ja 1920–1926 õppis Tartu Ülikooli usu- ja 1926–1928 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Ta osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus ning Vabadussõjas 2. Diviisi sideülemana. Arvatud reservi 2. Diviisi staabist 1924.
Alates 1925. aastast teenis ta politseis (algul 2. politseijaoskonna ülem Tartus, viimaks Tartumaa 1. politseijaoskonna abikomissar). 16. mail lahkus ta haiguse tõttu (halvatus) politseiteenistusest.
Isiklikku
Tema isa oli helilooja Friedrich Saebelmann.
Tartu Krematoorium
Tartu Krematoorium on krematoorium Tartus Rahumäe kalmistul.
See ehitati 1996. aastal (arhitekt Ott Ojamaa) projekti järgi.
Belfasti leping
Lepingu kinnitasid Iirimaal ja Põhja-Iirimaal toimunud referendumid.
Kattumisvastane värv
Kattumisvastane värv ehk kasvutõrjevärv (kõnekeeles ka patentvärv, mürkvärv) on sageli mürgise koostisega värv, millega värvitakse laeva veealune osa, vältimaks selle kattumist meretaimede (sh vetikate) ning merekarpidega.
Laevakerele kinnitunud organismid (bioreostumine) võivad oluliselt vähendada laeva sõidukiirust ja suurendada hooldekulusid. Kattumisvastast värvi kasutatakse rohkem lõunameredes sõitvatel laevadel, sest soojemas vees on laevakerele kinnituvate organismide kasv kiirem.
RSA Insurance Group
RSA Insurance Group plc (varasema nimega Royal & Sun Alliance) on Suurbritannia päritolu kahjukindlustuskontsern.
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil. Aktsia hinda jälgib börsi indeks FTSE 100.
Eestis tegutseb RSA Eesti kaubamärgi all Taanis registreeritud RSA gruppi kuuluva kindlustusseltsi Codan Forsikring A/S-i Eesti filiaal.
Tartu juudi kalmistu
Kalmistu asub Roosi tänava ja Jänese tänava ääres, Vanausuliste kalmistu kõrval.
Vana-Juudi kalmistuks on nimetatud ka üht Raadi kalmistu osa, mis praeguseks on kadunud.
Ajalugu
Tartu esimene juudi kalmistu asus Raadi kalmistu taga. 1895. aastaks ei olnud seal enam matmiseks ruumi. Juudi koguduse esindajad rabi Meier Kropman ja Elieser Ferkin kirjutasid Tartu linnavalitsusele maa saamiseks kirja. Linn andis uue kalmistu jaoks maad Tartu vanausuliste kalmistu kõrval Roosi ja Jänese tänava ristmikul. Tartu juudi kogukond maksis iga ruutmeetri eest linnale 1 kopika renti. Värava ja ümbritseva aia ehitamiseks annetas raha rikas juudi kaupmees Itschok Kahn. 1896. aastal ehitas kogudus kalmistule matusekambri.
Tartu linn andis kalmistu juudi kogukonnale 2000. aastal.
Colin Kaepernick
Colin Rand Kaepernick (sündinud 3. novembril 1987 Milwaukees Wisconsin osariigis) on USA Ameerika jalgpalli mängija. Ta mängib 2011. aastast alates NFLi meeskonnas San Francisco 49ers mängujuhina.
Aprillis 2011 toimunud NFL-i draft ' is valis 49ers Kaepernicki teises ringis (36. valikuna) oma meeskonda.
Tuulas
Tuulas (Artamus) on linnuperekond värvuliste seltsist. Nad arvatakse tuulaslaste sugukonda.
Levik
Tuulased on levinud Indias, Sri Lankal, Lõuna-Hiinas, Kagu-Aasias, Filipiinidel, Palaul, Indoneesias, Uus-Guineas, Melaneesias, Austraalias ja Fidži saartel. Tuulaseid on umbes kümme liiki.
Kirjeldus
Tuulastel on jässakas kehaehitus, lühikesed jalad ja lühike sirglõikeline saba, pikad ja teravad kolmnurkjad tiivad, mille tõttu nad sarnanevad lennul kuldnokaga. Neil on tugev keskmise pikkusega ja kergelt kõverdunud lai nokk. Tuulased on värvuliste seas parimad lendajad, nad on väheseid värvulisi, kes teevad purilendu. Samuti on tuulased ainsad värvulised, kellel on puuderudusuled.
Paljunemine
Tuulased elavad lagedamatel aladel, nad väldivad tihedaid metsi. Põhjapoolsematel aladel pesitsevad kevadel, troopikas märjal aastaajal. Pesa teevad nad oksaharude, lahtimurdunud puukoore vahele või vana tüvetüüka õõnsusse. Okstest tehtud kausjas pesa paikneb kõrgel puu otsas või madalal maapinna kohal. Kurnas on 2–4 kreemikasvalge tausta ja tumeda mustriga muna. Pesa ehitavad, mune hauvad ja poegi toidavad mõlemad vanalinnud. Perekonnad püsivad koos veel kaua pärast pesitsemist ning kohendavad tihti üksteise sulgi.
Liigid
Perekonda kuulub 11 liiki:
Punakõht-lehenaksur
Punakõht-lehenaksur (Athous haemorrhoidalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Springfield Armory M1A
Springfield Armory M1A on Ameerika Ühendriikide poolautomaatvintpüss, mida toodab aastast 1974 ettevõte Springfield Armory, Inc. See on konstrueeritud vintpüssi M14 põhjal tsiviilisikutele ja õiguskaitseorganitele. Esimesed mudelid valmistati sõjaväest üle jäänud osadest, hiljem hakkas Springfield Armory relva osi ise tootma.
Punakõht-lehenaksur
Putukat on ka Eestis.
Baltisches Wappenbuch
pisi|Raamatu kaas "Baltisches Wappenbuch" (täispealkirjaga "Baltisches Wappenbuch: Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechten") on baltisaksa aadlisuguvõsa vappide raamat, mis ilmus 1882 Stockholmis. Raamatu toimetas Carl Arvid von Klingspor ja selle illustreeris Adolf Matthias Hildebrandt. Raamatu kirjastas F. & G. Beijer.
Raamatus on 798 Liivimaa, Eestimaa, Saaremaa ja Kuramaa rüütelkonna aadlisuguvõsa vappi.
Jakk
pisi|Jakk pisi|Videolugu jakkidest USA-s 2018. aastal Jakk (Bos mutus) on veislaste sugukonda veise perekonda kuuluv loom.
Jakk erineb teistest veistest nii palju, et mõned asjatundjad eraldavad ta omaette alamperekonda Poëphagus. See pole õigustatud selles mõttes, et jakid on võimelised ristuma teiste veistega.
Teaduslikult kirjeldas jakki esimesena Linnaeus 1766. Ta tegi seda kodujaki põhjal ja kasutas ladinakeelset nime Bos grunniens. Selle nime all mõistetakse tänapäeval eeskätt kodujakki. Esimesena kirjeldas jakki kodujakist eraldi Nikolai Prževalski 1883. Tema võttis kasutusele ka tänapäevase ladinakeelse nime.
On nii neid, kes peavad kodujakki omaette liigiks nimetusega Bos grunniens, kui ka neid, kes peavad metsikut ja kodujakki samaks liigiks. "Loomade elu" peab neid samaks liigiks, kuigi neil on nii suuruses kui välimuses märkimisväärseid erinevusi.
Jakil ei ole alamliike, kui selleks mitte pidada kodujakki.
Tänapäeval piirdub jaki levila Tiibetiga. Ajaloolisel ajal on jakid elanud ka Nepalis ja Bhutanis, aga neis riikides välja surnud. Juttude järgi ulatus levila minevikus Sajaanide ja Altaini, aga need jutud võivad käia ka sekundaarselt metsistunud kodujakkide kohta.
Välimus
Jakk on väga suur loom. Ta on lühikeste jalgade, pika kere ja raske langetatud peaga. Õlakõrgus on kuni 2 m, vanade pullide mass küündib tonnini. Jaki tüvepikkus on 4 m. Jaki turjal on väike küür, mistõttu tema selg tundub tugevasti kaldus olevat. Sarved on pikad, aga mitte jämedad. Sarved suunduvad alguses külgedele, siis koolduvad ette ja üles. Jalgadel, külgedel ja kõhul kasvavad pikad sakris karvad moodustavad peaaegu maani ulatuva kasuka. Ka saba on kaetud pikkade jäikade karvadega ja meenutab hobuse saba. Ülejäänud kerel on karvastik tihe ja ühtlane.
Kohastumusena eluks kõrgmäestiku hõredas õhus on jakil suhteliselt suured kopsud ja süda. Kohastumusena eluks külmas on neil paks karvkate, mis katab keha kõikjalt, isegi udar ja peenis on karvased. Jakk ei talu temperatuuri üle +15 °C ja hakkab siis kannatama ülekuumenemise tõttu.
Jakil on vähe higinäärmeid ja need, mis on, ei toimi. Jakk ei lõhna peaaegu üldse ja see käib ka tehistingimustes hoitava jaki kohta, kui teda hästi hoida. Isegi jaki sõnnik on vähese lõhnaga.
Eluviis
Nad söövad lume alt välja kraabitud rohtu. Jakid vajavad joogikohta ja üksnes hädakorral söövad nad lund. Toitumas käivad nad hommikul ja õhtul enne hämardumist. Öösel nad magavad, peitudes tuule eest kalju taha või lohku.
Jakil on kiidekaga võrreldes suhteliselt suur vats, mis nähtavasti aitab tal täielikumalt seedida suures koguses ebakvaliteetset toitu. Jakk sööb päevas 1% oma kehakaalust, teised veised 3%.
Prževalski andmetel moodustasid jakilehmad ja -vasikad veel 19. sajandil sadadest ja isegi tuhandetest loomadest koosnevaid karju. Tänapäeval moodustavad nad üksnes salku. Vanad pullid elavad erakutena. Ainult noored loomad kogunevad pisut suurematesse rühmadesse.
Täiskasvanud jakid on väga tugevad ja vihased. Hundid julgevad neid rünnata üksnes suure karjana ja sügavas lumes, kui jakkide liikumine on takistatud. Isased jakid ründavad neid jälitavat inimest provotseerimata, eriti kui jakk on haavatud. Ründav jakk hoiab nii pead kui saba sõjakalt püsti.
St. Valentine's Day Massacre
"St. Valentine's Day Massacre on 1981. aastal avaldatud EP, mille andsid välja plaadifirma Bronze Recordsi all tegutsenud ansamblite Motörhead ja Girlschool liikmed. Ühise plaadi esitajanimeks oli valitud Headgirl. EP jõudis Briti singlimüügitabelis 5. kohale.
Jakk
Eluviis
Meeltest on jakil kõige paremini arenenud haistmine. Nägemine ja kuulmine on tunduvalt nõrgemad.
St. Valentine's Day Massacre
EP-l on kolm laulu. Üks nendest on mõlema bändi ühistööna kaver Johnny Kidd & The Piratesi laulust "Please Don't Touch." Teised lood on kaverid üksteise lugudest: Motörhead kaverdab Girlschooli laulu "Emergency" (trumme mängib küll Denise Dufort) ja Girlschool Motörheadi laulu "Bomber."
Jakk
Eluviis
Jakk ei tee häält. Üksnes jooksuajal on kuulda tema kutsehüüdu.
George Smoot
pisi George Fitzgerald Smoot (sündinud 20. veebruaril 1945) on Ameerika Ühendriikide astrofüüsik ja kosmoloog.
Jakk
Sigimine
Jakkide jooksuaeg on septembris-oktoobris. Sel ajal ühinevad isased emaste salkadega. Pullide vahel toimuvad sel ajal kahevõitlused, mis lähevad väga ägedaks. Teiste veiste turniirid on rohkem rituaalsed, aga võitlevad jakid püüavad teineteist sarvega külje sisse lüüa. Nii võivad nad tekitada raskeid haavu, kuigi surmaga need üldjuhul ei lõpe.
George Smoot
2006. aastal anti talle ja John C. Matherile Nobeli füüsikaauhind kosmilise reliktkiirguse spektri täppismõõtmise ja selle kiirguse ruumilise ülipeenstruktuuri avastamise eest.
Jakk
Sigimine
Jaki tiinus kestab 9 kuud ja vasikas sünnib juunis. Emane otsib poegimiseks eraldatud koha, kuid vasikas on võimeline kõndima juba kümme minutit pärast sündimist ja nad ühinevad varsti ülejäänud karjaga. Noor jakk käib peaaegu aasta aega emaga kaasas.
Emane jakk poegib esimest korda 3–4 aasta vanuselt. Tavaliselt poegib ta üle aasta. Üksnes hea toidu korral võib ta igal aastal poegida. See kehtib nii metsiku kui kodujaki kohta.
Nii kodujakid kui vangistuses peetavad jakid elavad üle 20 aasta vanaks. Arvatavasti nad vabas looduses päris nii kaua ei ela.
Jakil on 60 kromosoomi.
Looduskaitse
Jakkide arvukus väheneb mitmel põhjusel. Esiteks ei talu ta inimeste asustatud piirkondi. Teiseks on ta ihaldusväärne jahiobjekt. Kuigi jakk on kantud maailma punasesse raamatusse, on tema elupaigad nii raskesti ligipääsetavad, et tema kaitsmist on väga keeruline kontrollida.
Kodustamine
Jakk kodustati juba ammuilma, 1. aastatuhandel e.m.a. Kodustatud jakid on oluliselt väiksemad, täiskasvanud isaslooma kaal on 350–580 kilo, emasel 225–255 kg. Kodujakid on flegmaatilisemad. Nende värvus on varieeruv ja tihti kohtab sarvedeta isendeid. Kodujaki eest pole vaja hoolitseda, kuid ta annab head piima, liha ja villa.
Óscar Rodríguez
pisi|Óscar Rodríguez 2020. aastal [[Sevilla FC|Sevillas särgis]] Óscar Rodríguez Arnaiz (tuntud lihtsalt ka kui Óscar; sündinud 28. juunil 1998 Talavera de la Reinas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründav poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubi Celta de Vigo ja Hispaania jalgpallikoondises.
Eestlanna Pariisis
"Eestlanna Pariisis" on Eesti, Prantsusmaa ja Belgia koostöös 2012. aastal valminud draamafilm, mille on lavastanud Ilmar Raag. Peaosades on Jeanne Moreau, Patrick Pineau ja Laine Mägi.
Jakk
Kodustamine
Kodujakke kasutatakse Sise-Aasias, Mongoolias, Tõvas, Altais, Pamiiris ja Tjan-Šanis.
Kodujaki paaritamisel lehmaga saadavat ristandit nimetatakse hainõkiks. Need on hinnatud veoloomad. Nende kasutamist reisidel piirab asjaolu, et nad ei söö vilja, mida saaks kaasa vedada, vaid nõustuvad sööma üksnes rohtu ja kui seda ei ole, siis lihtsalt nälgivad, kuni jõuavad rohumaadele. Neid ristandeid saab kasutada ka lihaloomadena, aga mitte tõuaretuses, sest teises põlvkonnas on nende sigivus väga madal.
Kodujakki on ristatud ka bantengi, gauri ja piisoniga, kusjuures tulemused on olnud samasugused kui lehmaga ristamisel.
Eestlanna Pariisis
Algselt kandis film pealkirja "Veel üks croissant". Filmiti 2011. aastal Eestis Harju-Madisel, Turbas, Türil ja Paides ning Prantsusmaal Pariisis. Maailma esilinastus toimus 4. augustil 2012 Šveitsis Locarno filmifestivali põhivõistlusprogrammis.
Filmi leviõigused on müüdud Saksamaa, Austria, Jaapani, Šveitsi, Uus-Meremaa ja Austraalia turule.
Film arvudes
2012. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 36 621 inimest.
Óscar Rodríguez
Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Hooajal 2017–18 mängis ta Madridi Reali reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas, kus ta lõi sel hooajal kuus väravat. Madridi Reali põhimeeskonnas debüteeris 28. novembril 2017 karikamängus CF Fuenlabrada vastu.
Tumekilbik
Tumekilbik (Anthostomella) on kottseente perekond.
Óscar Rodríguez
Aastatel 2018–2020 mängis ta Madridi Realist laenul Hispaania kõrgliigaklubis Leganés. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 16. septembril 2018 mängus Villarreali vastu. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas kaheksa päeva hiljem mängus FC Barcelona vastu. Hooajal 2019–20 oli Óscar üheksa väravaga Leganése suurim väravakütt, kuid ei suutnud sellega vältida klubi langemist kõrgliigast välja.
Madude oru needus
Filmile kirjutas muusika Sven Grünberg.
Óscar Rodríguez
Hispaania jalgpallikoondises debüteeris Óscar 3. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Ukraina vastu.
Madude oru needus
Sisu
Prantsuse lendur Traven leiab 1950. aastate algul ühe sõjalise operatsiooni käigus Indohiinas budistlikust templist kalliskividega kaunistatud laeka ja viib selle Euroopasse kaasa. Kolmkümmend aastat hiljem tuleb ta koos poola orientalisti Jan Tarnasiga ekspeditsioonile Tuhande Mao orgu, kuhu juhatab laekast leitud kaart. Peatselt on nende kannul mustad jõud ja kurjad maod.
Rivne (Murovani Kurõlivtsi rajoon)
Rivne (ukraina keeles Рівне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 971. Pindala on 2,604 km².
Lihamass
Lihamass ehk mehaaniliselt konditustatud liha (inglise keeles Mechanically Deboned Meat) on lihatoode, mis saadakse pärast käsitsi konditustamist järele jäänud kontide mehaanilisel töötlemisel.
Mehaaniliste võtetega liha kontidelt eemaldamisel lihaskiu struktuur hävib või muutub nii, et see ei ole võrreldav tavalise lihaga. Lihamassi kasutatakse lihatoodete valmistamiseks, see võib aidata suurendada liha tootmisel saadavat majanduslikku kasu. Siiski on minevikus selle tootmismeetodiga seoses kerkinud esile potentsiaalsed ohud rahva tervisele, kaasa arvatud transmissiivse spongiforse entsefalopaatia (TSE) ehk hullulehmatõve risk. Mäletsejaliste kontide kasutamine toormaterjalina lihamassi tootmiseks on Euroopa Liidus keelatud alates 2001. aastast.
TSE määruse läbivaatamise käigus 2006. aastal paluti komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatis mäletsejaliste ja muude liikide kontidest saadud lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta EL-is, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta. TSE määruse kohaselt on kõikides liikmesriikides keelatud veiste, lammaste ja kitsede kondiga liha või kontide kasutamine lihamassi valmistamiseks. Lisaks ei tohi veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud imporditud tooted sisaldada veiste, lammaste või kitsede kontidest mehaaniliselt eraldatud lihamassi ega olla saadud sellisest lihamassist. Teistelt liikidelt saadud lihamassi tootmine ja import on lubatud, kui järgitakse teatavaid hügieeni- ja märgistusnõudeid.
Kerasüsik
Kerasüsik (Daldinia) on kottseente perekond.
Gražiškiai vald
Gražiškiai vald (leedu keeles Gražiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis. Vald piirneb lõunas Poolaga.
Valla pindala on 120 km². 2011. aasta seisuga elas seal 921 inimest. Valla keskus on Gražiškiai alev (2011. aastal elas seal 349 inimest). Vallavanem on Ramutė Didvalienė.
Tartu Aleksander Nevski kalmistu
pisi|Tartu Aleksander Nevski kalmistu värav Tartu Aleksander Nevski kalmistu on kalmistu Tartus.
Kalmistu on praegusajal osa Pauluse kalmistust (selle kagunurgas).
Kalmistu on regulaarse planeeringuga, hõreda kõrghaljastusega (valdavalt lehtpuud). Võru tänava poolsel küljel on lihtne betoonpostidele kinnitatud metallvärav ning metallist piirdeaed. Kalmistu lõunakülg on piiratud osaliselt sepisaiaga, osa metall-lehtedest valmistatud aiaga.
Roy Glauber
pisi Roy Jay Glauber (1. september 1925 New York – 26. detsember 2018) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.
2005. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind panuse eest optilise koherentsi teooriasse. Ta sai poole auhinnarahast, teise poole jagasid võrdselt John Hall ja Theodor Hänsch.
Aandi nina
Aandi nina (ka Aanda nina) on nina Hiiu maakonnas. Nina jääb Kassari maastikukaitseala piiridesse.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass
'''1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass''' oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste teine tase.
2. klassi meistriks tuli ESS Kalevi teine meeskond Tallinna ESS Kalev 2.
Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.
Osalejad
Lühendid; VS = Võimlemise Selts ESS = Eesti Spordiselts SR = Spordring SS = Spordiselts KS = Karskuse Selts SÜ = Spordiühing
Finaal
300px|pisi|2. kl meister 1924
Novõi Oskol
Novõi Oskol on linn Venemaal Belgorodi oblastis, Novõi Oskoli rajooni halduskeskus. Asub Oskoli jõe vasakul kaldal, Belgorodist 109 km kaugusel.
2020. aasta alguses oli elanike arv 18 478.
Pinterest
Pinteresti arendamine algas 2009. aasta detsembris ja veebisait käivitati 2010. aasta märtsis. Selle saidi asutajad on Ben Silbermann, Paul Sciarra ja Evan Sharp. 2018. aasta oktoobris oli Pinterestil üle 250 miljoni aktiivse kasutaja.
Ristnaksur
Ristnaksur (Selatosomus cruciatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Heinrich Arro
Heinrich Arro (1. august 1898 Avanduse vald, Virumaa – 10. detsember 1985 Tallinn) oli Eesti lendur, lennusportlane ja riigiametnik.
Elukäik
Heinrich Arro lõpetas 1909. aastal Simuna Noorsoo Kasvatuse Seltsi kooli, 1916. aastal Rakvere Linna III algkoolis ja 1920. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi (õhtukeskkoolis).
1. jaanuarist 1919 teenis Arro Lennuroodus. 4. veebruaril 1919 esitas ta avalduse, et soovib saada motoristiõpilaseks. 1. septembrist 1919 oli ta õppejaoskonnas kirjas lenduriõpilasena. Sai lenduri kutse 15. juulil 1921 ja sõjaväelenduri kutse 2. novembril 1922.
Kuuludes Tartus asuvasse lennurühma üksusse, kasutas Arro võimalust ülikoolis keemia õppimiseks ja lõpetas ülikooli 1928. aastal. 1930. aastal kaitses Arro keemia erialal magistrikraadi. Aastatel 1928–1935 töötas Arro Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia laboratooriumi assistendina, seejärel oli samas õppejõud. Heinrich Arro kuulus üliõpilaste seltsi Raimla.
Arro eestvõttel moodustati Kaitseliidu Tartu maleva lennuring, ta oli ka selle õppepealik. Hiljem kuulus Eesti Aeroklubisse.
1935. aastast oli Arro Tallinnas siseministeeriumi õhu- ja gaasikaitse ning tuletõrje inspektor. 1940. aastal avaldas ta raamatu "Sõjagaasiasjandus: õhukallaletung ja kaitse", mis oli koostatud Tartu Ülikoolis 1940. aasta I semestril peetud loengute järgi.
1940. aasta juunipöörde järel töötas Arro algul inseneri, seejärel asedirektorina kummitööstuses Põhjala.
Saksa okupatsiooni ajal aastatel 1941–1944 oli Heinrich Arro Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi õhukaitsenõunik. 1945. aastast töötas Arro Eesti NSV Tallinna Polütehnilises Instituudis, aastatel 1945–1970 oli dotsent ja 1953–1956 anorgaanilise keemia kateedri juhataja.
Ka Heinrich Arro poeg Hendrik oli sõjaväelendur.
Senninbari
pisi|Senninbari valmistamine Senninbari, tõlkes “1000 inimese pisted”, kuid laiemalt tuntud kui “1000 piste vöö”, on religiooniga seotud sümboolse tähendusega ese, mis anti kaasa sõduritele, kes olid teel lahingusse. Senninbari kuju võis olla varieeruv, kuid kõige populaarsem neist oli vöö, mida kanti vormiriietuse all. Kõige levinum vöö pikkus oli 90–120cm, kuid leidus ka pikemaid, mida kanti kui tasuki: pikk kanderiba, mis mähiti risti üle selja ja ümber õlgade selleks, et kimono varukaid lahinguks üles voltida.
Legend
Senninbari eesmärk oli kaitsta kandjat kurja ja kuulide eest, tekitades justkui kaitsekilbi kandja ümber. Lisaks kaitsele andis senninbari kandjale ka osavust lahingus ja meisterlikkust relva käsitlemisel. Kaitseks pidi kandja hoidma senninbari enda lähedal, mistõttu kandsid enamus sõdureid neid vööna keha vastas või kiivri all.
Naised  kes valmistasid senninbari, olid kindlad, et senninbari kandmine kaitseb kurja eest ning aitab sõduril tervena koju naasta. Kandjate hulgas leidus neid, kes ei uskunud senninbari kaitsvasse jõusse, kuid kandsid vööd austusest oma lähedaste vastu või selleks, et end kodustega lähedasemana tunda. Oli ka neid, kes uskusid, et vöö mitte ei kaitse neid, vaid annab neile jõudu juurde oma vaenlase alistamisel.
Shinto usk
Shinto usk, mis on andnud tähenduse senninbari’le, peab oluliseks puhtust, harmooniat, austust perekonna vastu ja indiviidi alluvust ühiskonna ees. Olles animistliku filosoofiaga, on Shinto järgi loodusel vägi ning jumalad ja vaimud, tuntud kui kami, paiknevad just silmapaistvalt ilusates ja looduslikes keskkondades. Austus perekonna ja esivanemate ees on kooskõlas usulise ja ühiskondliku mõtteviisiga, mitte niivõrd individualismiga. Võrreldes Budismiga on Shinto usk pühendatud rohkem elule, mitte niivõrd surmajärgsele.
Ajalugu
Esimesed teated senninbari kasutamisest ja levikust pärinevad Hiina-Jaapani sõjast (1894–1895), kuid lähiminevikus mäletatakse neid kui teise maailmasõja esemetena. Algsed senninbari’d olid pigem rätiku-laadsed sõduritele kaasas kandmiseks. Aja jooksul nende funktsionaalsus muutus ning neid kanti näiteks vööde ning vestidena. Globaalse sõja tagajärjena ei ole senninbari levinud ainult Jaapanis, vaid ka läänes. Eriti populaarseks on senninbari osutunud Ameerikas ja seda kahel põhjusel. Esiteks võitlesid teises maailmasõjas Jaapani päritolu ameeriklased Jaapani sõdurite vastu ning järgides traditsioone valmistati ka neile senninbare. Teiseks oli senninbari läänemaailmas populaarne lahingust kaasatoodud trofee. Erakogudes olevatel sennibari’del võib leida USA armee kulunud templi jälgi. Kõik trofeed, mille sõdurid endaga lahinguväljalt kaasa tõid, anti esmajärgus üle võimudele, kes kontrollisid esemed hoolikalt üle, et neisse ei oleks peidetud julgeolekut ohustavat olulist informatsiooni.
Ajalooliselt esimesed senninbari’d valmistati kandja pere naiste poolt. Teise Maailmasõja päevil hakkasid Jaapanis senninbare massiliselt tootma erinevad naiste organisatsioonid kuna sõdurite hulk oli kasvanud ja nõudlus oli suurem .
Konstruktsioon
Senninbari on traditsiooniliselt õmmeldud valgest puuvillasest kangast, kuid selle puudumisel kasutati kõiki käepäraseid materjale, kaasa arvatud taaskasutatud riisikotte. Senninbari’d erinesid oma vormi ja kuju poolest. Tüüpiliselt on senninbari valmistatud laia vööna, mille sõdurid said endale ümber keha siduda, kuid on olemas ka väiksemaid, mida kasutati pearätina kiivri all. Lisaks erinevatele vöödele õmmeldi senninbari’d ka vestidena, mida sõdurid kandsid vormi all. Suurematel senninbari’del võisid olla ka väikesed taskud, kuhu sõdurid said peita teisi õnnetalismane. Kinnitamise mugavuseks lisati vöödele nööpe või rihmasid. Nende puudumisel volditi otsad vormipükste vahele.
Kui senninbari konstruktsiooni oli valmis, asusid naised neid kaunistama. Sõdurite naispereliikmed seisid tihti rahvarohketes kohtades, näiteks nagu rongijaamad ja populaarsed tänavad, ning palusid naissoost möödujatel teha kangale 1000 punast pistet, üks piste iga naise kohta. Mehed ei tohtinud senninbari valmistamises osaleda. Tiigri aastal sündinud naised võisid vööle oma vanusele vastava arvu pisteid teha. Pisted olid tihtipeale vastavalt mustrile ette märgitud ning iga senninbari oli ainulaadne. Paikkonniti oli traditsiooniks ka pistet tehes nõelaga sõrme torgata ning jätta veretilk piste peale.
Lisaks punastele pistetele kaunistati senninbari tihtipeale erinevate elementidega. Populaarseks osutusid ütlused, mis tegid au mitte ainult kandjale, vaid kogu Jaapani impeeriumile. Näiteks on senninbari’dele tikitud loosungeid nagu Dai-nippon teikoku bu-un cho-kyu o inoru, umbkaudselt tõlgitult “Me palvetame, et Jaapani impeeriumil oleks alati sõjas õnne” ning mamore gunkoku - “Kaitse meie riiki sõjas”. Jaapani kultuuris on keiser kõige olulisem isik, kuna legendi järgi on ta jumalate järeltulija ning seetõttu peetakse tema kaitsmist ääretult tähtsaks. Shinto usk põhineb eeltoodud printsiibil ja selle kohaselt ei ole sõduri jaoks kõrgemat au kui oma riigi ja rahva teenimine ja kaitsmine. Shinto usu militaarne mõju sennibari’de valmistamisel on tuntav ning on tõendeid, et senninbari personaliseeriti ka kandja nimega, mõnikord koos militaarse auastme ja sünnikuupäevaga.
Värvid
Populaarseimad värvid senninbari disainis on valge ja punane. Valge on Jaapanis traditsiooniliselt nii puhtuse ja süütuse (nii füüsiliselt kui spirituaalselt) kui ka jumalate rikkumatuse värv. Viimane aspekt on oluline Shinto usus. Punasel värvil on mitu erinevat tähendust. Punane, eriti kombinatsioonis valgega, on õnnetoov ja heaendeline värv. See on väekuse värv, mis aitab hoida eemal kurjad vaimud ja kaitsta kandjat.
Tiiger
Tiigril on Jaapani kultuuris sümboolselt oluline tähendus. Loomuselt on tiigrid tugevad loomad, kes jõuavad alati tagasi koju, kui kaugele nad ka ei rändaks. Senninbari kandja jaoks sümboliseerib tiigri kujutis sama: lootust, et sõdur jõuab tervena lahingust tagasi. Mütoloogilises mõistes on tiigrid kaitsjad kurjade vaimude ja halva energia eest. Usutakse ka, et tiigri aastal sündinud on erilise kaitse all. Tõenäoliselt just sellel põhjusel oli just tiigri aastal sündinud naistel luba tikkida senninbari’le rohkem kui üks piste, et oma kaitsvat energiat kandjaga jagada.
Õitsevad puud
pisi|136x136px|Ploomipuu õied Jaapani kultuuris on nii õitseval kirsi- kui ka ploomipuul erilised tähendused, mis on üle kandunud ka senninbari uskumustesse. Kirsipuu õied on üürikesed, nagu ka kirsipuud ise: nende eluiga ei ole pikk. Seetõttu sümboliseerivad õied ka elu ajutisust ja inimeste surelikkust. Kõrvutatud on ka sünd ja surm ning ilu ja vägivald. Kirsipuu õitega käivad tihti kokku sõnad mono no aware, ehk umbkaudselt tõlgituna “Ajutisuse ilu”.
Kui kirsipuu õied on elu ajutisuse sümbol, siis ploomipuu õied omavad positiivsemat tähendust. Ploomipuu õitseb jaanuaris, isegi lumega. Selle tõttu võetakse õisi kui lootuse, uuenemise, elujõu ja sihikindluse sümbolit. Jaapanis on tavaks istutada ploomipuid aia nurkadesse, kuna usutakse, et puud hoiavad kurjad vaimud eemal.
Mündid
Eelpool sai mainitud, et senninbari’l kujutatud müntide tähendus pärineb sõnamängust. Olenevalt kanji kirjapildist on üks viis hääldada ‘neli sen’i’ shisen, mis tõlkes tähendab “Surmavat lahingut või sõda”. Idee on, et viis sen’i on neljast üle ehk tõlgendus oleks “Surmavast sõjast üle olema”, see tähendab ellu jääma. Kümne sen’iga on põhimõte sama. Alternatiivne hääldus üheksale sen’ile on kusen, tõlgituna “Sõja raskus”. Kümme aga, olles üheksast üle, tõlgendatakse kui “Sõja raskustest üle olema”.
Rootsituru plats
Rootsituru plats  on haljak Haapsalu vanalinnas Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal aadressil Karja tänav 1.
Rootsiturult algab Haapsalu peatänav Karja tänav, platsiga piirneb Ehte tänav.
Rootsiturg oli veel 20. sajandi algul lage plats, kus peeti kalaturgu. 1930. aastatel rajati pisike haljasala linnakaevuga, mille kaunistamiseks telliti skulptor Juhan Raudsepalt skulptuur “Poiss kalaga”, mis paigaldati 1936. aastal.
Aleksandr Gorkin
Aleksandr Fjodorovitš Gorkin (vene Александр Фёдорович Горкин; 5. september (vkj 24. august) 1897 Rameški küla, Tveri kubermang – 29. juuni 1988 Moskva) oli NSV Liidu riigiametnik.
Elulugu
Sündis talupoja peres. 1916. aastal liitus VSDTP-ga. 1917. aastal lõpetas gümnaasiumi Tveris. Augustist 1917 kuni juunini 1919 oli Tveri linna tööliste deputaatide nõukogu sekretär. Detsembrist 1918 kuni veebruarini 1919 Tveri täitevkomitee esimees. 1919. aastal Kurski kubermangu Tšekaa kolleegiumi liige. 1920–1921 poliitilisel tööl Punaarmees.