cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sõjalaev Galactica
Cyloni rünnak
Cyloni üllatusrünnaku ajal toimus laeval teenistusest väljaarvamise tseremoonia. Peale tseremoonia lõppu sai laeva komandör William Adama teada Cylonite rünnakust ja andis lahinguhäire, et Cylonitele vastu astuda. Laev sooritas FTL-hüppe vana laskemoona lao juurde Ragnar Ancorage´is ja taasrelvastus. Samal ajal käskis peale laevastiku peakorteri hävimist ja admiral Nagala lahingus hukkumist laevastiku kõrgeimaks juhatajaks saanud William Adama teistel sõjalaevadel Ragnar Anchorage´i koguneda, et seejärel Cylonitele vastulöök anda. Sellele kutsele reageeris haridusminister Roslini poolt juhitud tsiviillaevastik. Varsti oli laev taas lahinguvalmiduses ja sellega oli liitunud ka Roslini laevastik. Peale seda, kui Roslin informeeris ühisel nõupidamisel Adamat, et kolooniad on hävitatud ja inimkonnast on järgi kõigest 50 000 inimest, mõistis Adama, et kõige parem on oma laeva relvadega katta tsiviillaevastiku põgenemist ja loobus plaanist korraldada Cylonite laevastiku vastu rünnak. Osalt oli selle põhjuseks ka asjaolu, et Adama mõistis, et inimestest ei olnud enam kedagi nendega liitumas ja ülejäänud sõjalaevad peale Galactica olid koos meeskondadega hävitatud. Peale nõupidamist, liikus Galactica koos tsiviillaevastikuga kindlaks määratud kohta, kus Galactica asus valves olnud ja neid oodanud Cylone oma tulejõuga eemal hoidma samal ajal, kui tsiviillaevastik hüppas FTL-hüppega minema. Peale viimase tsiviillaeva lahkumist hüppas minema ka Galactica, et uut kodu otsima asuvat laevastikku kaitsma asuda.
Relvastus
Galactical on kolme tüüpi kahurid:
Tõrjekahureid kasutatakse vastase rakettide ja hävitajate tõrjumiseks. Kahur tulistab laengu, mis töötab tänapäevaste õhutõrjekahurite põhimõttel: laeng tulistatakse vastase suunas, mis vastaseni jõudes plahvatab ja puistab kõikjale laiali pommikillud. Nii Galactica, kui ka Pegasus kasutavad oma tõrjekahureid, kui ei rünnata suuri vastase laevu.
Galactica pardakahurid töötavad samamoodi nagu Viperite pardakahurid: tulistatakse kerget laskemoona ja palju korraga.
Galactical on 24 laevatõrjekahurit, mida kasutatakse suurte vastaste laevade vastu. Uuemad Mercury-klassi laevad kannavad 28 kahurit, millele lisandub neli ette kinnitatud raskekahurit.
Merseburgi mark
thumb|Merseburgi mark (punane) umbes 11. sajandi alguses
Merseburgi mark (saksa: Mark Merseburg) oli lühiajaline Saksa-Rooma riigi mark. See hõlmas polaabide maid kaugemal markkrahvi asukohast Merseburgis Saale jõe ääres.
Sarnaselt naabermarkide Meißeni ja Zeitziga loodi Merseburgi mark keiser Otto I poolt tohutu Marca Geronise tükeldamisel Elbe ja Saale jõgedest idas pärast markkrahv Gero surma 965. aastal. Merseburgis, mis paiknes Hassegaus Saksimaa hertsogiriigi idapiiril, oli kindlus ja Königspfalz, ehitatud kuningas Heinrich Linnupüüdja käsul umbes 919. aasta paiku.
Esimene ja ainus Merseburgi markkrahv oli Gunther, kes oli osutanud teenust, liitudes Ottoga selle Itaalia kampaanias. Kuid kui Gunther osales Baieri hertsogi Heinrich II mässus, kõrvaldati ta 976. aastal markkrahvi ametist ning kaotas oma territooriumi Meißeni markkrahvile Thietmarile. Veidi enne oma surma 982. aasta Stilo lahingus leppis Gunther keiser Otto II-ga ära ja sai oma margi tagasi.
Pärast Guntheri surma taasühendati Merseburg Meißeni ja Zeitzi markidega Meißeni markkrahvi Rikdagi võimu alla, kes ühendas seeläbi ajutiselt kogu lõunapoolse Marca Geronise, välja arvatud Saksi Idamark.
Merseburgi mark võib viidata varasemale Marca Geronisele, mille keskus oli samuti Merseburgis.
Õpetaja tänav
Õpetaja tänav on tänav Tartu kesklinnas.
See algab Pepleri tänavalt, kulgeb Vanemuise pargini, teeb täisnurkse pöörde paremale ja ulatub Tiigi tänavani, olles 260 meetri pikkune.
Õpetaja tänav 5 on Tartu Maarja kogudusemaja, mille juurde jääb Joona-nimeline laste mänguväljak. Õpetaja 9 on Tartu veetorn. Tänava ääres Vanemuise pargi servas asub ka endine Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna maja. Õpetaja 10 tegutseb lastesõim Mesipuu. Õpetaja 8 hoones on elanud luuletaja Anna Haava. Õpetaja 12 hoones on elanud Eesti peaminister Jüri Uluots, majale on paigaldatud tema mälestustahvel. Aadressil Õpetaja 11 paikneb tänapäeval üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis konvendihoone. Büroohoones Õpetaja 9a tegutsesid Raadio Kuku ja Raadio Elmari Tartu stuudiod.
Tänava varasem nimi oli Väike Tiigi tänav (Kleine Teich Straße), praegune nimi Õpetaja tänav (Pastoratstraße) on alates 1891. aastast Tartu Maarja koguduse õpetaja maja järgi.
Kaltys
Kaltys on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Läti piiri ääres. Kaltys jääb Kaltise jõe kaldale.
Külla jääb osaliselt Apšė biosfääri polügoon. Külas on Kaltysi kalmistu.
Eadui psalter
Eadui psalter on 11. sajandi esimesest poolest pärinev ja 12. sajandil täiendatud illumineeritud psalter, mis on nimetuse saanud anglosaksi munga, kirjutaja ja kunstniku Eadwig Basani järgi (kirjutatakse ka Eadui). Eadwig oli Canterbury Christ Churchi kloostrikogukonna munk ja teda peetakse üheks osavamaks illumineerijaks omas ajas. Käsikiri asub Briti Raamatukogus kohaviida Arundel MS 155 all.
Kirjeldus
Raamat koosneb 193 pärgamentlehest mõõdus 290 x 210 mm, tekstivälja suurus on 215 x 160 mm. Tekst on kirjutatud karolingide minusklis ja anglosaksi minuskelkirjas (Anglo-Saxon vernacular minuscule), hilisemad lisandused on tehtud varagooti ja gooti kirjas.
Käsikiri on vallutuseelsel Inglismaal loodud säilinud psaltritest kõige rikkalikuma kujundusega. See on kaunistatud kolme ülevoolavalt dekoreeritud lehtkullatud initsiaaliga, mida ümbritsevad mitmevärvilised äärised. Käsikirja lõpus on pilt rühmast munkadest, kes esitlevad püha Benedictuse kloostrireegli ümberkirjutust pühakule endale. Selles kujutises on nähtud Eadwigi enda kogukonda või vähemasti on arvatud, et rühmas võib olla teiste seas Eadwigi autoportree. Käsikirja uurimine tänapäevaste meetoditega on ilmutanud, et pühaku rüül asuvad kolmes ülemises neliksiirus sõnad Castus ('kasinus'), Humilis ('alandlikkus) and Obediens ('kuulekus'), kolm voorust, mis olid Benedictuse reeglis olulisel kohal.
Martin Hellman
pisi|Martin Hellman Martin Edward Hellman (sündinud 2. oktoobril 1945) on Ameerika Ühendriikide krüptograaf, üks avaliku võtme krüptograafiale aluse panijatest.
Nuraag
270px|pisi|[[Su Nuraxi]] 270px|pisi|[[Losa nuraag Abbasantas]] 270px|pisi|[[Ruju nuraag Oristano provintsis]]
Nuraag (itaalia keeles ainsuses nuraghe, mitmuses nuraghi) on neoliitikumi ja pronksiaja megaliitiline tüvikoonusjas ehitis. Nuraage püstitati peamiselt Itaalias Sardiinias umbes aastatel 1800 kuni 1100 eKr.
1997. aastal kanti Barumini lähistel asuv mitmeosaline Su Nuraxi (sardi murdes 'nuraag') kompleks nuraagide silmapaistvaima näitena UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Henna Virkkunen
Henna Maria Virkkunen (sündinud 4. juunil 1972 Joutsa vallas Soomes) on Soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige.
2011–2014 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse regionaal- ja transpordiminister. Ta osutus valituks 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ning töötas alates juulist 2014 Euroopa Parlamendi liikmena.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 70 687 häälega uuesti Euroopa Parlamendi liikmeks.
Isiklikku
Tema abikaasa on Matti Mäkinen.
Meldova tsässon
Meldova tsässon on Nahtsi (Anastassia) tsässon Setumaal Setomaa vallas Polovina külas, Obinitsa külast 5 kilomeetrit idas.
Üldandmed
Tsässon on pühitsetud Anastassiale. 11. november ehk nahtsipäev on lisaks Meldovale tsässonapühaks veel Uusvada, Rokina, Serga, Küllätüvä ja Säpina tsässonas. Rahvapärimuse järgi ehitas selle Saava Kirillov, kes leidnud sealt Anastassia ikooni ning otsustanud pühamu rajamise kasuks, kuna ümbruses puudus Anastassiale pühitsetud kabel. Anastassia (setu keeles Nahtsi) on kirikupärimuses märter, kellest setud räägivad kui naiste kaitsjast ja tervisepühakust. Saava lapselaps Gabril Kirillov remontis tsässonat ning ühtlasi asendas katusel olnud risti uuega.
Ehituslikud andmed
Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras. Hoone tõenäoline ehitusaeg on 1753. aasta (Läänelaid jt 2005). Tsässon on väike, nelinurkse põhiplaaniga männipuidust koerakaelatapiga ristpalkehitis, millel on üks siseruum (u 5 m2) ja lahtine eeskoda. Tsässona välismõõdud on 382 (p) x 256 (l) cm koos eeskojaga, sellest eeskoda on 83 cm. Eeskojal on saelõigetega profileeritud püstlaudadest piire. Väravat pole eeskojal ilmselt kunagi olnud. Uksepostid on kirvega käsitsi tahutud. Ukseleht koosneb kahest kirvega käsitsi tahutud väga laiast põõnadele kinnitatud plangust. Trepina kasutatakse sissepääsu ees olevat kaht maakivi. Hoone kõrgus maakividest vundamendist sarika ja seina ühenduskohani on 1,77 m. Osa palke on aja jooksul välja vahetatud. Tsässon on seest ja väljast laudisega katmata. Hoone loodeseinas on ühe ruuduga puitaken. Kaguseinas eelviimase ülemise palgi sees asub võimalik endine pajaauk. Lae- ja põrandatalad puuduvad. Põranda moodustavad pealt kirvega tahutud poolpalgid, mille läbimõõt on keskmiselt 12–17 cm. Poolpalgid on tapitud otsaseintesse. Suure tõenäosusega on põrand algupärane. Algselt on hoonel olnud laudkatus, millele osutavad pärlinkonstruktsiooniga roovid ja varasemad fotod. Praegu on hoonel kahekordne kuuselaastust katus. Varasemad pärlinroovid on asendatud tahutud lattidest roovidega. Katusel asub ka kõrge metallist keevitatud rist, mis paikneb ümaral kuplil. Praegune rist on tehtud 1990. aastail katusevahetuse ajal vana risti eeskujul.
Sisustus
Piki tagumist seina on palkide vahele kinnitatud laiast lauast ikoonilaud. Ikoonilaual paiknevad ikoonid, mis on kaetud eri tehnikates valmistatud pühaserättidega: villasest lõngast kootud rätt, maalitud rätt ja peenlinane sissekootud mustriliste otstega pühaserätt. Ikoonilaual on ka kaks küünlajalga. Ikoonilaua ees, keset tsässonat asub laud. Laest ripub lihtne õlilamp. Taga- ja külgseintele on riputatud trükitud ikoone ja pühapilte. 1974. aasta inventeerimisel on üles tähendatud mitmed tsässonas paiknenud ikoonid, millest enamus on nüüdseks kadunud: erak Serafimi kujutisega ikoon, usukannataja Anastassia ja püha Paraskeva kujutisega ikoon, kahe pühaku kujutisega ikoon, Petseri Jumalaema kujutav ikoon (koopia Petseri Jumalaema originaalist, mille trükiluba saadi 10. märtsil 1887. aastal Moskva tsensorilt). Väga huvipakkuvana on nimetatud kujude seina ees laes rippuvat õlilampi (lampatka), mis on tehtud helehallist portselanist ja tumepunasest klaasist.
Melanokortiin-1 retseptor
Melanokortiin-1 retseptor ehk melanotsüüte stimuleeriva hormooni retseptor (lüh MC1R) on melanotsüütide plasmamembraani G-valguga seotud retseptor, mis seob mitmeid ajuripatsi peptiidhormoone melanokortiine ja sünteesib melaniini.
MC1R osaleb imetajate naha ja karvastiku pigmentatsiooni regulatsioonis, määrates ära ka melanosoomides sünteesitava melaniini liigi (kas lülituda eumelaniini või feomelaniini sünteesimisele).
Mc1r geenimutatsioonid võivad põhjustada üldkehakatte värvimuutusi mitmetel loomaliikidel nagu näiteks hiirtel, lehmadel, hobustel, kanadel, koertel, rebastel, sigadel ja lammastel – dominantsed geenivariandid võivad karvastiku tumedamaks ja retsessiivsed karvkatte kas kollaseks või punaseks muuta.
Mc1r on kandidaatgeen osade roomajate, sh madude soomuste, melanistliku värvuse kujundamisel.
Seda retseptorit kodeeriva geeni muteerunud vorme seostatakse ka perekondlikku soodumusega maliigse melanoomi väljakujunemisega.
Maria Evestus
pisi|Maria Evestus Maria Evestus (sündinud 5. septembril 1986 Kuressaares) on eesti maalikunstnik ja illustraator.
Aastatel 2004–2007 õppis ta Kuressaare Ametikoolis ja 2008–2014 Tartu Kunstikoolis. Alates 2017. aastast õpib ta Tartu Ülikoolis.
Nutukramp
Nutukramp (inglise keeles breath-holding spells) on lühiajaline krambihoog lastel, millega võib kaasneda ka teadvusekaotus ja nahatooni muutumine sinakaks. Laps tõmbab kopsud õhku täis, et täiel kõril nutma hakata, kuid järgneb hoopis vaikus. Lapse hingamine seiskub, ta kaotab teadvuse ning keha tõmbub kas krampi või vajub hoopis lõdvalt kokku.
Tavaliselt väljendub nutukramp atoonilise krambina, see tähendab, et laps kaotab teadvuse ja vajub lõdvaks. Võib aga esineda ka toonilis-kloonilisi krampe. See tähendab, et laps kaotab teadvuse, tõmbub kangeks ja pärast seda järgneb klooniline faas, kus kätes ja jalgades tekivad tõmblused.
Maria Evestus
Eestis on korraldanud üle 20 isikunäituse ning osalenud enam kui 40 ühisnäitusel Eestis ja Soomes.
Nutukramp
Nutukrampe esineb umbkaudu 5% lastel. Enamasti esineb see lastel vanuses 6 kuud kuni 2 aastat ning enamik lapsi on neljandaks eluaastaks sellest välja kasvanud. Krambihoogude sagedus võib varieeruda mõnest korrast aastas kuni mõne korrani päevas, tavaliselt on aga nutukrambi esinemissagedus paar korda nädalas. Nutukramp võib kesta poolest minutist kuni üle minuti. Pärast krambihoogu on laps esialgu unine ja uimane ning läheb veidi aega, enne kui taastub krambieelne seisund.
Maria Evestus
2019. aastast kuulub Maria Evestus Tartu Kunstnike Liitu.
Nutukramp
Enamasti kutsub esile nutukrambi kas äkiline valu (nt laps lõi end ära, kukkus vms) või emotsionaalne läbielamine (solvumine või viha). Nutukrambi tekkepõhjus ei ole teada, kuid uuringutega on kindlaks tehtud, et see on ohutu ega tekita ajukahjustust. Kuigi nutukrambi ravi puudub, tuleks last kindlasti näidata neuroloogile, et välistada mõni tõsisem haigus.
Maria Evestus
2010–2012 kujundas ta huumoriajakirja Pilkaja.
2018. aastal illustreeris ta Silly Jaanuse raamatu "Tähesadu apelsinipuul".
Isiklikku
Maria Evestuse isa on kunstnik ja karikaturist Erki Evestus, tema vend on muusik Ott Evestus.
Alex McCarthy
Ta alustas klubikarjääri Readingis. Enne Readingi põhimeeskonnas debüteerimist mängis McCarthy alates 2007. aastast laenul Inglismaa madalamate liigade klubides, sh Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Yeovil Town, kus ta oli hooajal 2009–10 põhiväravavaht. Readingi põhimeeskonnas Inglismaa esiliigas debüteeris McCarthy hooajal 2010–11. Järgmisel hooajal mängis ta Inglismaa esiliigas laenul Leeds Unitedis ja Ipswich Townis. Hooajal 2013–14 sai McCarthy Readingi põhiväravavahiks.
Aastatel 2014–2015 mängis ta Inglismaa kõrgliigas Queens Park Rangersis ja aastatel 2015–2016 Crystal Palace'is, kuid oli mõlemas klubis varuväravavahiks.
2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu Southamptoniga. Southamptoni põhiväravavahi kohale tõusis ta 2017. aasta lõpus. 2018. aastal valiti ta Southamptoni aasta mängijaks.
Inglismaa jalgpallikoondise juurde kutsuti McCarthy esimest korda 2013. aastal. Koondisedebüüdi tegi ta 15. novembril 2018 sõprusmängus USA vastu.
Karin Strohm
Aastatel 2002–2010 õppis ta Tartu Kunstikoolis ja 2011–2015 Eesti Kunstiakadeemias. Lisaks on ta ennast täiendanud Imatra kunstikoolis (2006) ja Willem de Kooningi akadeemias Hollandis (2012–2013).
Tema loomingu iseloomustamiseks on kirjutatud, et see on sulam popkunstist ja ekspressionismist ning üheks läbivaks teemaks on kultuuriruumi arhetüübid, mida õgib loodus.
Ta kuulub Tartu Kunstnike Liitu, Eesti Kunstnike Liitu ja Eesti Maalikunstnike Liitu.
Kõvertrapets
pisi|Kõvertrapets abBA
Kujundit abBA, mis on piiratud joonega AB (mis võib olla mingi funktsiooni f(x) graafikuks), x-telje lõiguna [a, b] ning x-teljega ristuvate sirglõikudega aA ja aB, nimetatakse kõvertrapetsiks.
Kõvertrapetsi pindala avaldub valemiga F(b) - F(a) (kus ).
Orange'i maakond (Indiana)
Orange'i maakond (Orange County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Paoli.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 840.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
2022. aasta taliolümpiamängude medalitabel
2022. aasta taliolümpiamängude medalitabel on loetelu riikide olümpiakomiteedest nende sportlaste võidetud medalite arvu järgi.
Kui 2002. aasta taliolümpiamängudel jagati välja 78 medalikomplekti, siis 2022. aastal juba 109. Enim kuldmedaleid (16) võitis Norra, mis on ka uus taliolümpiamängude rekord.
Kandlemees Sander Karu kandlelood
"Kandlemees Sander Karu kandlelood" on Kandlemees Sanderi 2011. aastal ilmunud CD.
Skypstys
Skypstys (žemaidi Skīpstīs) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Läti piiri ääres. Skypstys jääb Kaltise jõe kaldale. Külas on kaks kalmistut.
Offshore-pank
Offshore-pank on pank, mida reguleerib rahvusvaheline panganduslitsents (mida sageli nimetatakse offshore-litsentsiks), mis tavaliselt keelab pangal asutada mis tahes äritegevust asutamise jurisdiktsioonis. Vähema reguleerimise ja läbipaistvuse tõttu kasutati deklareerimata sissetuleku varjamiseks kontosid offshore-pankades sageli.
Alates 1980. aastatest võib jurisdiktsioone, mis pakuvad mitteresidentidele suures ulatuses finantsteenuseid, nimetada offshore-finantskeskusteks. Kuna offshore-finantskeskused võtavad sageli ka vähe või üldse mitte ettevõtte tulumaksu ja/või isiklikke sissetulekuid ega pakkumisi, nimetatakse neid sageli maksuparadiisideks.
Kuna terrorismi rahastamise vastane võitlus ja rahapesu tõkestamine on kogu maailmas üha suurenenud, allusid enamiku jurisdiktsioonide offshore-pangandussektorile muutuvad määrused. Finantstegevuse rakkerühm on alates 2000. aastast välja andnud FATF-i musta nimekirja „Koostööst hoidunud riigid või territooriumid” (NCCT-d), mida rakkerühm pidas koostööst hoidumiseks ülemaailmses võitluses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu.
Välismaal asuvas välispangas hoitavat kontot kirjeldatakse sageli kui offshore-kontot. Tavaliselt peab üksikisik või ettevõte offshore-kontot enda pakutavate rahaliste ja õiguslike eeliste jaoks, sealhulgas:
Kuigi termin pärineb sellest, et Kanalisaared on Ühendkuningriigist "offshore" (eesti keeles: “ranniku lähedal”), ja kuigi enamik offshore-pankasid asuvad tänapäeval saareriikides, kasutatakse seda terminit piltlikult öeldes igale pangale, mida nende eeliste jaoks kasutatakse, olenemata asukohast. Nii võib mõnda rannikualadeta Andorra, Luksemburgi ja Šveitsi panka kirjeldada "offshore-pankadena".
Kaire Olt
Kaire Olt (sündinud 30. oktoobril 1979 Tallinnas) on eesti nahakunstnik.
Elulugu
Kaire Olt on sündinud ja kasvanud Tallinnas. Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Kopli Kunstikeskkooli, 2003. aastal Eesti Kunstiakadeemia nahakunsti eriala ja 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunsti- ja kunstiajaloo õpetaja eriala cum laude.
Töötas 2006–2014 Tallinna Kunstigümnaasiumis kunstiõpetajana. Õppis 2014–2018 Eesti Kunstiakadeemia magistriõppes nahakunsti ning aksessuaari- ja köitedisaini erialal, magistrikraad aastast 2018.
2007. aastast on Eesti Nahakunstnike Liidu liige. Näitustel osalenud 2001. aastast.
S.W.A.T. – politsei erirühm
Filmi lavastaja on Clark Johnson.
Läbipaistvustegur
Läbipaistvustegur ehk läbipaistvus on arv, mis näitab, kui suur osa pinnale langevast kiirgusvoost (ilma et see hajuks) läbib ühikulise paksusega ainekihi.
Nt valge paberilehe läbipaistvustegur on 0, optilise klaasi 1 cm paksuse kihi korral aga 0,990–0,995.
Atsidoos
Atsidoos (inglise acidosis; ladina acidus – hapu), ka happemürgistusseisund, on vere ja teiste kudede happelisus, kus suurenenud vesinikuioonide kontsentratsiooni tulemusel langeb pH alla normväärtuse. See tähendab, et happeliste ja aluseliste ainete tasakaal veres on häirunud. Atsidoos tekib põhiliselt juhul, kui alkalisereserv ehk leelisereserv väheneb. Selle tagajärjel kuhjuvad happelised ainevahetussaadused (näiteks suhkurtõve ning maksa- ja neeruhaiguste korral). Atsidoosi võib põhjustada ka hüpoventilatsioon – sel puhul alkalireserv ei vähene. Atsidoosiga seotud seisundeid liigitatakse metaboolseks ja respiratoorseks atsidoosiks.
Jeremy Hunt
pisi|Jeremy Hunt (2020) Jeremy Richard Streynsham Hunt (sündinud 1. novembril 1966 Londonis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivsesse Parteisse. Ta on 14. oktoobrist 2022 Suurbritannia rahandusminister.
Ta lõpetas Oxfordi Ülikooli Magdalen College'i, ta õppis seal filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust.
Aastal 2005 valiti ta Suurbritannia parlamendi alamkoja liikmeks South West Surrey valimisringkonnast. Samuti valiti ta Suurbritannia parlamendi liikmeks aastatel 2010, 2015 ja 2017.
Isiklikku
Tema isa oli admiral Nicholas Hunt. Ta on aastast 2009 abielus Lucia Guoga, tema abikaasa on pärit Xi'an Shist Hiinast; neil on poeg ja kaks tütart.
Korvpalli Meistriliiga 2010/2011
Neljandat korda tuli meistriks BC Kalev Cramo, kes alistas nelja võiduni peetud finaalseerias TÜ/Rocki 4:0.
Väljalangemismängud
Väljalangemismängudele pääses põhiturniiri kuus paremat meeskonda. Esimesed kaks meeskonda pääsesid otse poolfinaalidesse.
Veerandfinaalid
Veerandfinaalides läksid omavahel kokku põhiturniiri kolmas ja kuues meeskond ning neljas ja viies meeskond. Edasipääsuks oli vaja koguda kolm võitu (maksimaalselt 5 mängu).
Poolfinaalid
Poolfinaalides läksid vastamisi põhiturniiri võitja ja põhiturniiril neljanda ja viienda koha saanud meeskondade vahel peetud veerandfinaali võitja ning põhiturniiril teise koha saanud meeskond ja põhiturniiril kolmanda ja kuuenda koha saanud meeskondade vahel peetud veerandfinaali võitja. Edasipääsuks oli vaja koguda kolm võitu (maksimaalselt 5 mängu).
Kolmanda koha mängud
Kolmanda koha ehk pronksi mängudest võtsid osa meeskonnad, kes kaotasid poolfinaalides. Kodusaali õigus oli meeskonnal, kes asetses põhiturniiri lõppedes paremal kohal. Pronksmedali saamiseks oli vaja teenida 2 võitu.
Finaalmängud
Finaalmängudes osalesid poolfinaalide võitjad. Kodusaali eelise teenis põhiturniiril parema koha saanud meeskond. Meistriks tulemiseks saavutamiseks oli vaja teenida 4 võitu.
Jeff Dye
pisi|Jeff Dye ([[2016)]] Jeffrey "Jeff" Dye (sündinud 4. veebruaril 1983 Kentis Washingtoni osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.
Siseauditi liigid
Siseauditi funktsiooniks on üldistatult ettevõtte riskijuhtimise ja sisekontrollisüsteemide asjakohasuse, tõhususe analüüs ja sõltumatu hindamine. Kaasajal hõlmab siseaudit peamiselt riski-, kontrolliprotsesside hindamist ja vastavuskontrolli, mis kõik toetavad äriühingu üldjuhtimist. Viimastel aastakümnetel teadvustatakse üha enam siseauditi olulisust, millest tulenevalt on kasvamas siseauditit rakendavate organisatsioonide arv ja siseauditi ulatus. Ühtlasi toetavad siseauditi funktsiooni tähtsust teadusuuringud, mille järgi aitab siseaudit kaasa äriühingu kvaliteetse üldjuhtimise tagamisele läbi järelevalve funktsiooni, finantspettuste riski maandamise, kontrolliprotsesside ja monitoorimise keskkonna parendamise.
Organisatsioonide keerukamaks muutumisega viiakse siseauditit läbi erinevate eesmärkide ja põhjustega, millest tulenevalt diferentseeritakse erisuguseid siseauditi liike. Sealhulgas on tüüpilised siseauditi liigid operatiivaudit (operational/management/performance audit), vastavusaudit (compliance audit), finantsaudit (financial audit), järelaudit (follow up audit), juurdlusaudit (investigative audit) ja IT-keskkonna audit.
Operatiivaudit
Operatiivaudit on organisatsiooni süsteemide ja protseduuride struktureeritud ülevaade eesmärgiga hinnata, kas neid teostatakse tõhusalt ja tulemuslikult. Operatiivauditi läbi viimine eeldab, et organisatsioon on üksikasjalikult määratlenud oma protsesside eesmärgid, ühitanud operatiivsed tegevused seatud eesmärkidega, välja töötanud äriprotsesside kirjeldused ja toetavad administratiivsed ja tehnilised funktsioonid. Erinevalt enamiku finantsauditite tagasiulatuvast perspektiivist, on operatiivauditid suunatud rohkem tulevikku, defineerides tegevuse tugevused ja nõrkused, mida aluseks võtta ettevõtte arenemisvõimaluste kasutamiseks.
Vastavusaudit
Vastavusaudit hindab organisatsiooni kinnipidamist kehtivatest seadustest ja regulatsioonidest. Eriti oluline on vastavusaudit organisatsioonides, mis tegutsevad rangelt reguleeritud tegevusharudes. Eeskätt tervishoiu- ja finantssektoris, kus tulenevalt arvukatest regulatiivsetest nõuetest võib tekkida raskusi IT- ja sisekontrollide implementeerimisel. Vastavusaudit võimaldab välja selgitada, kas kavandatud turvalisuse kontrolli meetmed on rakendatud ja kasutatud korrektselt. Audiitorid lähtuvad vastavuskontrolli teostamisel standarditest ja direktiividest.
Traditsioonilise lähenemisviisi puhul valivad ja tutvuvad audiitorid asjakohaste standardite ja parimate kehtivate tavadega, mille alusel koostavad vastavalt organisatsioonile vastavuskirjed, mida testitakse seejärel põhiliselt küsimus-vastus vormis. Antud manuaalse meetodi suurimateks miinusteks on töömahukus ja vähene võimalus korduvkasutuseks. Sestap on lihtsustamiseks kasutusele võetud tarkvarad, mis on traditsiooniliselt üles ehitatud kontrollnimekirja või staatilisele reeglitele vastavuse menetlemisele. Samas, osaliselt automatiseeritud vastavusaudit nõuab samuti audiitorite sisendit.
Järelaudit
Vajadusel viiakse järelaudit ettevõttes tavapäraselt läbi kõige hiljem kuue kuu möödudes alates sise- ja välisauditi aruande välja andmisest. Neid viiakse läbi eesmärgiga et hinnata, kas auditi tulemusel tehtud tähelepanekute osas on toimunud muudatusi ja on hakatud sisse viima edasisi korrigeerivaid samme. Järelauditi eesmärk on vaadata üle eelmiste auditite tähelepanekud-soovitused ning hinnata juhtkonna tehtud plaanide adekvaatsust, piisavust ja ajastust korrektuuride elluviimise osas.
Siseauditite tulemused vaadatakse üle vähemalt üks kord aastas juhtkonnapoolse ülevaatuse raames, kuna ettevõtte juhatusel lasub vastutus kindlustada, et ettevõtteülesed protsessid- ja kontrollid (sealhulgas ka tulemuste raporteerimine valitsejatele) toimivad efektiivselt. Osa kontrollikeskkonnast moodustab ka raporteerimine auditikomiteele.
Finantsaudit
Finantsaudit on protsess, mille käigus kontrollitakse ettevõtte või organisatsiooni finantsaruannete korrektsust ja terviklikkust. Finantsaruannete auditeerimisel on üha enam kasvamas siseaudiitorite tähtsus ja koostöö välisaudiitoritega. Ühelt poolt toetuvad välisaudiitorid siseaudiitorite eelnevale asjakohasele tööle ja teisalt võivad siseaudiitorid olla assisteerivas rollis. Auditi planeerimisel hindab välisaudiitor esmajärgus kliendi finantsaruannete olulise väärkajastamise riski. Eelnev hõlmab ühtlasi ülevaadet sisekontrollisüsteemidest, millega on omakorda seotud siseauditi funktsioon. Seega hindab välisaudiitor muu hulgas siseauditi funktsiooni sobivust ja sellele seatava usalduse ulatust.
Finantsauditi käigus toetuvad välisaudiitorid mitmetele siseauditi protseduuridele, sealhulgas peamiselt sisekontrollisüsteemide testimisele ja substantiivsetele protseduuridele. Rahvusvaheliste auditeerimise standardite (näiteks ISA 610) järgi peavad välisaudiitorid siseauditi hindamisel arvestama siseaudiitorite karakteristikuid (kompetentsus, objektiivsus, töö tulemuslikkus) ja veendumuse laadi (olulisuse tase, omane risk, tõendamise subjektiivsus). Teadusuuringute põhjal on välisaudiitorite tuginemine siseauditist mõjutatud nende hinnangust siseauditi kvaliteedile, omastest riskidest ja siseaudiitorite kättesaadavusest assisteerimisel ja koordineerimisel. Seega saavad kliendid mõjutada siseauditi panust finantsaruannete auditeerimisel, investeerides siseauditi kvaliteedi tõstmisse, hallates siseauditeerimise aega ning hõlbustades sise- ja välisaudiitorite koordineeritust.
Seega on finantsauditi eesmärk siseauditist kitsam, kuid mõlemad on teineteisest sõltuvad. Finantsauditi eesmärk on anda aruannete tarbijatele kindlus, et esitatud andmed on olulises osas tõepärased. Siseauditi ülesanne on tagada, et protsess lõpptulemuseni oleks tõepärane.
IT-audit
Praktiliselt kõik toimivad ettevõtete ülesed protsessid on tänapäeval tihedalt seotud IT-süsteemidega. See muudab siseauditi valguses ka IT-keskkonna ja -riskide hindamise oluliseks. Pidevalt arenevas keskkonnas tuleb üha enam auditi riskide hindamise protsesse fokuseerida ka IT-keskkonna riskide kaardistamisele, testimisele ja vajadusel maandamisele.
IT-audit hõlmab automaatsete infosüsteemide protsesside kontrollimist. IT-auditi tulemusena antakse juhtkonnale hinnangud IT-keskkonna olemuse osas ning tehakse ettepanekud selle sisekontrollide ja olemasolevate turvasüsteemide täiendamise ja edasi arendamise osas. Hinnangud seotakse ettevõtteüleste riskihinnangutega ning seeläbi mõjutab IT-auditi tulemus ettevõtte kontrollikeskkonna hinnanguga. IT-auditi eesmärk on anda kindlus, et süsteemid kaitsevad ettevõtte vara ja toimivad parimat võimalikku tulemust silmas pidades.
Ameerika Ühendriikides on IT-audit kohustuslik vastavalt SEC-i kehtestatud reeglitele New Yorgi börsil noteeritud ettevõtetele, finantsinstitutsioonidele, tervishoiuorganisatsioonidele, riikliku rahastusega ettevõtetele ja mõnele teenuseosutajale. Lisaks peaks IT-auditi läbi viimist kindlasti kaaluma, kui ettevõtte süsteemides on esinenud tõrkeid süsteemide töös või andmete lekkeid, kui on esinenud süsteemide ründeid, kui puudub täielik ülevaade IT osakonna tööprotsessidest ja selge veendumus selle efektiivsuse kohta ning kui ettevõttel puudub kindlustunne süsteemi vastavuse osas Eesti ja rahvusvahelise tunnustusega standarditele.
IT-auditeid viivad läbi olenevalt töövõtu keerukusest vastava kvalifikatsiooniga siseaudiitorid, välised IT-audiitorid, audiitorbürood ja sertifitseerimisettevõtted.
Jegorovi maja
Jegorovi maja on maja Tallinna vanalinnas aadressil Raekoja plats 8 / Mündi tänav 3 / Pikk tänav 12 / Kinga tänav 6.
Andre Iguodala
Andre Tyler Iguodala (sündinud 28. jaanuaril 1984 Springfieldis Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Miami Heat. Iguodala on Golden State Warriorsiga tulnud kolmekordseks NBA meistriks ning USA koondisega olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.
NBA karjäär
2004. aastal NBA draft'i üheksanda valikuna Philadelphia 76ersisse värvatud Iguodala mängis esimeses koduklubis kaheksa aastat ja tõi neist parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 19,9 punkti, 5,4 lauapalli, 4,8 resultatiivset söötu ja 2,1 vaheltlõiget mängus.
Jegorovi maja
Hoone Raekoja platsi ja Kinga tänava nurgal ehitati aastatel 1923–1924 ümber arhitekt Artur Perna projekti järgi. Raekoja platsi ja Mündi tänava nurgal asuv kolmekorruseline maja ehitati ümber 1931. aastal arhitekt Eugen Habermanni projekti järgi. Hoone Pika tänava ja Mündi tänava nurgal (Pikk tänav 12) kujundati ümber 1931.
Andre Iguodala
NBA karjäär
2012. aasta suvel vahetati hinnatud kaitsespetsialist Iguodala Denver Nuggetsisse, kust ta pärast ainsat hooaega siirdus edasi Golden State Warriorsi. Kuue Warriorsis mängitud aasta jooksul kolm korda NBA meistriks tulnud (2015, 2017, 2018) Iguodala nimetati 2015. aastal vastasmeeskonna tähtmängija LeBron Jamesi eduka ohjeldamise eest NBA finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. Põhihooajal keskmiselt 7,8 punkti, 3,3 lauapalli ja 3 tulemuslikku söötu mängus toonud Iguodala keskmised näitajad kerkisid finaalseerias 16,3 punkti, 5,8 lauapalli ja 4 sööduni.
Jegorovi maja
Majaomanik Ivan Jegorovi arreteeris NKVD Nõukogude okupatsiooni alguses, 3. augustil 1940. Ta saadeti Oneglagi vangilaagrisse Arhangelski oblastis, kus ta suri 25. märtsil 1942.
Andre Iguodala
NBA karjäär
2019. aasta suvel Memphis Grizzliesesse vahetatud, kuid klubi meeskonnas mitte üheski mängus osalenud Iguodala vahetati 2020. aasta veebruaris edasi Miami Heati.
Rahvuskoondis
Iguodala tuli USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks.
Simmaniduo & Kukerpillid kassett
Simmaniduo & Kukerpillid kassett on Simmaniduo ja Kukerpillid 1992. aastal ilmunud kassett.
Lood
I pool Kukerpillid
II pool Simmaniduo
Rukiškė
Rukiškė on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külas on Rukiškė kalmistu.
Kiili Kunstide Kool
Kiili Kunstide Kool on huvikool Harju maakonnas Kiilis, kus saab õppida nii muusikat kui ka kunsti. Õppetegevus toimub kolmes hoones: peahoones aadressil Nabala tee 12 on muusikaosakond ja Kiili Rahvamaja; Kiili Lasteaia ruumides aadressil Kooli 9 on muusikaosakonna ettevalmistusklassid ja beebikool; Kiili vallamaja hoones aadressil Nabala tee 2a on kunstiosakond.
Kernavė
pisi|left Kernavė on alev (endine linn) Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Kernavė valla halduskeskus. Alev asub rajooni keskusest Širvintosest 18 kilomeetrit kagus ja 35 kilomeetrit Vilniusest loodes Nerise jõe kaldal.
Mati Laane
Mati Laane (sündinud 16. juulil 1946 ) on eesti aiandustegelane.
Kernavė
Alevis asuvad kohalik metsamajand, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Musninkai kooli filiaal. Alev asub Kernavė kaitseala serval, seal asub kaitseala muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel sealne linnuste kompleks (kokku viis linnamäge), aastal 1920 ehitatud katoliku kirik, aastal 1822 ehitatud puidust kabel ja Römerite suguvõsa mausoleum.
Mati Laane
Ta on õppinud Räpina Aiandustehnikumis, Tartu Ülikoolis botaanikat ja Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri. Ta on töötanud Tartu ja Tallinna haljastusega tegelevates asutustes ja organisatsioonides aedniku ja aiandusarhitektina.
Kernavė
Asula on nime saanud väikeselt samanimeliselt jõekeselt, mis alevi kohal Nerisesse voolab. Kernavė järgi on nime saanud Narva lademe Kernave alamlade ja Kernave kihistu.
Mati Laane
Ta on ajakirja Aed toimetaja.
Kernavė
Ajalugu
Arheoloogiliste uuringute põhjal on teada, et Kernavė kohale tekkis muinasasula IX sajandil enne Kristust. Asula kujunes III sajandil linnaks, mille tähtsusest annab aimu selle kaitseks XIII sajandil rajatud kindlustiste süsteem. Vanem asustus asus Nerise orus, tänapäevase asula kohale linnamägedest kirdes tekkis asustus alles ristisõdade ajal. Linnas elas arvukalt käsitöölisi, sealt olid pärit ka kaks vanimat teadaolevat Leedu kaupmeest Studila ja Remeišis, kes käisid XIII sajandil Riias õppimas. Hinnanguliselt oli linnas toona üle 3000 elaniku. pisi|left|Kernavė linnamäed
Esimesed kirjalikud teated Kernavė kohta pärinevad aastast 1279, pärinedes Liivimaa vanemast riimkroonikast. Kuni aastani 1321 kujunes see Leedu suurvürstide residentsiks (sisuliselt riigi pealinnaks), seal resideerisid suurvürstid alates Traidenisest kuni Vyteniseni. Toona rajati linnuste juurde ka kindlustatud eeslinn, ent suurem osa Kernavėst jäi väljapoole müüre. Kernavė kui linna kohta pärinevad esimesed teated aastast 1380. XIV sajandil oli seal umbes 500 elanikku.
Gediminas rajas Vilniuse ja see tõi kaasa Kernavė tähtsuse vähenemise, kuigi linn jäi edasi Leedu suurvürstide valduseks. Aastal 1365 põletasid ristisõdijad sealsed kindlused maha. Taas hävitas need aastal 1390 Algirdase poeg Vygantas. Aastal 1392 rajati sinna mõis, mis jäi suurvürstide lauamõisaks. Aastal 1413 võttis selle aga üle Kristinas Astikas. Hiljem kuulus sealne mõis Podbereskitele, Hlebowiczitele, Kurnickitele, Ryminskitele, Zenowiczitele, Skorulskitele, Brzostowskitele, Białozóridele, Michał Ważyński, Popovid ja viimastena Bielińskid. pisi|Kernavė [[Napoleon Orda maalil]]
Aastal 1430 lasi Vytautas Kernavėsse esimese kiriku ehitada. Nii kirik kui ka mõis asusid tänapäevase asula aladel. Alumine linnaosa jäeti maha pärast viimast kindluse rüüstamist aastal 1390. Nerise üleujutused katsid vana asustuse jäljed setete kihiga, mille peale moodustus turvas; nii säilisid varasema asustuse jäljed jõe orus erakordselt hästi.
Aastal 1572 hakkas Kernavės kehtima Magdeburgi linnaõigus. Aastal 1777 rajati linna kihelkonnakool. Aastal 1792 uuendas Stanisław II asula linnaõigusi, ent Poola jagamise järel need kaotati ja Kernavėst sai alev. Aastal 1843 konfiskeerisid tsaarivõimud sealsele kirikule kuulunud maad. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Керново, ka Керновъ. XIX sajandi seitsmekümnendatel aastatel kaotati sealne mõis.
Nõukogude võimud küüditasid 20 Kernavė elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Kernavė kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Bigemiinia
Bigemiinia (inglise bigeminy) südame arütmia vorm, kus iga teine südame löök on ekstrasüstol, mille tõttu on iga teise löögi järel kompensatoorne paus, nimetatud ka paaritiseks pulsiks.
Parke'i maakond
Parke'i maakond (Parke County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Rockville.
Ajalugu
Maakond moodustati 9. jaanuaril 1821.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 339.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Brtnice
Brtnice (varem Trhová Brtnice, saksa keeles Pirnitz) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Jihlava ringkonnas. Brtnice asub Jihlavast ligikaudu 12 km lõunakagus.
Brtnicet on esmamainitud 1234. aastal, linnaõigused sai 2000. aastal.
Brtnices on sündinud austria arhitekt ja disainer Josef Hoffmann (1870–1956).
Anu Uustalu
Anu-Leenu Uustalu (ka Anu (Aino) Helene Uustalu; 22. september 1914 Tallinn – 22. jaanuar 2011 USA) oli eesti kunstnik.
Anu-Leenu Uustalu sündis Tallinnas kooliõpetaja perekonnas. Õppis Kaarli gümnaasiumis, kus joonistusõpetajaks oli Kristjan Raud, ning seejärel 1934–1935 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Aastail 1935–1939 õppis Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maali ja skulptuuri. Noor kunstnik õppis professor Anton Starkopfi skulptuuriklassis, läks sealt üle Villem Ormissoni maaliklassi ja jätkas õppetööd Ado Vabbe ateljees. 1940–1941 tegutses vabakunstnikuna Tallinnas ning jätkas 1942–1944 õppimist Vabbe juures. Esines II maailmasõja ajal mõnel näitusel Tartus ja Tallinnas, kuid Eestis loodud teostest on säilinud vaid üks.
Pärast märtsipommitamist pöördus tagasi kodulinna Tallinna ning põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus töötas Ameerika Punases Ristis kunstnikuna ning eesti algkoolis ja gümnaasiumis joonistusõpetajana. Astus pagulaskunstnikke ühendanud organisatsiooni Eesti Kujutavkunstnike Keskuse liikmeks.
Saksamaalt siirdus Anu Uustalu koos õde Benitaga 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, jäädes elama Wisconsini osariiki Milwaukee linna. Töötas tehnilise joonestajana, hakates mõned aastad hiljem osalema ka kunstinäitustel. 1968. aastal hävis kogu tema varasem looming tulekahjus. Ta esines paljudel eesti ja ameerika kunstnike näitustel Ameerikas ja mitmel pool mujal. Isikunäitused toimusid 1975–1992 Buffalos, Torontos ja Milwaukees. 1977. aastast tegutses vabakunstnikuna. 1979. aastal kujundas Anu Uustalu eesti rahvakultuuri tutvustava riideaida Milwaukee Public Museumi püsiväljapanekusse.
Eesti põllumajandus
pisi|Vilama taluühistu laudad pisi|Lambad [[Osmussaare kadastikus]] Põllumajandus on Eestis üks traditsioonilisi majandusharusid, millel pikka aega seisis kogu Eesti majandus. Ehkki Eesti linnad hakkasid industrialiseeruma juba 19. sajandi lõpus, jäid Eesti Vabariigis põllumajandustooted üheks põhiliseks ekspordiharuks ning ka Nõukogude ajal rahuldas Eesti põllumajandus kohaliku vajaduse ja selle toodangust jätkus ka massiliseks väljaveoks ülejäänud NSV Liitu. Põllumajanduse osakaal Eesti majanduses langes järsult alles pärast taasiseseisvumist ja omandireformi, mille käigus suurmajandid (kolhoosid ja sovhoosid) lagundati ja erastati. 1990. aastate lõpust on põllumajanduses hakanud taas valitsema suurettevõtted, väikefarmid aga tegelevad maaturismi, mahepõllunduse ja nišiturgudega.
Anu Uustalu
Anu Uustalu loomingu paremiku moodustavad tugeva nägemusliku üldistusega tinglikud kompositsioonid ja figuuriseaded, samuti maskilised portreed ja ruumiliseks sulatatud suurlinnavaated ja maastikud. Ta tõukub konkreetsest, aga saavutab omanäolise tingliku maailma. Anu Uustalu maalide faktuuri mitmekesistab näpu- ja kahvlitehnika rakendamine.
Eesti põllumajandus
Maakasutus
2012. aastal oli Eestis tarvitusel 955 916 ha põllumajandusmaad. Sellest kasutati põllumajandustootmises 818 820 ha, viljapuu- ja marjaaedades (v.a maasikakasvatuses) 6255 ha, puukoolides 553 ha, loodusliku püsirohumaana 191 529 ha ning põllumaana 620 483 ha, sealhulgas koduaedades 3950 ha, teravilja tarbeks 290 473 ha, kaunviljale 10 955 ha ja tehniliste kultuuride jaoks 87 929 ha. Põllukultuuride kasvupinnast võtsid 2012. aastal 51,1% teravili, 29,7% söödakultuurid, 15,5% tehnilised kultuurid, 1,9% kaunvili, 1,3% kartul ja 0,5% köögivili. Teravilja kasvupinnast 35% hõlmas suvinisu, 31% oder, 18% talinisu, 9% kaer, 5% rukis, 1% segavili ja 2% muu.
Statistikaameti andmetel oli Eestis 2016. aastal kasutatavat põllumajandusmaad 995 103 ha. Sellest 69% moodustas põllumaa (kokku 686 556 ha) ja ülejäänud oli peamiselt püsirohumaa.
Anu Uustalu
2009. aastal valis kunstiühing Pallas Anu Uustalu oma auliikmeks.
Eesti põllumajandus
Põllumajandusmaa valdajate struktuur
pisi|[[Võlle küla põllud]]
2007. aastal jagunes põllumajandusmaa umbes pooleks füüsiliste ja juriidiliste isikute vahel. Tollal valdasid 469 735 ha maad füüsilised isikud ja 437 098 ha juriidilised isikud (48%). 2016. aastal valdasid 65% kasutatavast põllumajandusmaast juriidilised isikud (kokku 645 598 ha). See näitab, et järjest enam maast jõuab juriidiliste isikute omandusse.
Eestis on kasutatava põllumajandusmaa pindala põllumajandusliku majapidamise kohta üks Euroopa Liidu suurimaid (keskmiselt 62 ha põllumajandusliku majapidamise kohta). Meist suurem on see näitaja vaid Tšehhis, Suurbritannias, Slovakkias, Taanis ja Prantsusmaal. Eestis on 78% kasutatavast põllumajandusmaast isikute valduses, kes valdavad vähemalt 100 ha põllumajandusmaad. Euroopa Liidus keskmisena on isikute, kes valdab vähemalt 100 ha põllumajandusmaad, valduses 49% kasutatavast põllumajandusmaast. Euroopa Liidu siseselt on suurim osakaal kasutatavast põllumajandusmaast vähemalt 100 ha valdavate põllumajandustootjate valduses Slovakkias (89% kasutatavast põllumajandusmaast) ja väikseim osakaal Sloveenias (7% kasutatavast põllumajandusmaast).
Põllumajandustoodang
2011. aastal toodeti Eestis kokku 336 260 tuhande euro väärtuses taimekasvatustoodangut. Sellest 57 271 tuhande euro väärtuses oli nisu, 51 577 otra, 26 044 kartulit, 62 739 õliseemneid, 45 233 köögivilju ja 64 127 tuhande euro väärtuses rohusööta. Loomakasvatustoodangut toodeti samal aastal 387 799 tuhande euro väärtuses. Sellest 210 898 moodustas piim, 86 860 sead, 40 671 veised, 23 211 kodulinnud ja 10 985 munad.
2012. aastal osteti Eestis kokku 712 301 t teravilja. Sellest 463 220 t oli nisu, 36 206 t rukis, 171 989 t oder, 23 405 t kaer, 0 t tatar, 8824 t tritik, 8657 t segavili, 6316 t kaunviljad ning 157 257 t rapsiseeme. Veiseid osteti samal aastal 28,3 tuhat (6742 t veiseliha), sigu 390,5 tuhat (31 081 t sealiha), lambaid ja kitsi 4,6 tuhat (86,1 t liha). Piima osteti naturaalkaalus kokku 665 088 tonni.
Import ja eksport
Teraviljasaak oli Eestis 2011.–12. aastal (1. juulist 30. juunini) 771 565 t, import 154 762 ja mõlemad kokku 926 327 tonni. Sellest läks ekspordiks 280 049 tonni ja kodumaiseks tarbimiseks 638 665 tonni, sealhulgas loomasöödaks 439 261 t, inimtoiduks terakaalus 105 754 t ja tootekaalus 82 553 t, tööstuslikuks tarbimiseks (sh alkohoolsete jookide valmistamiseks) 28 377 t. Inimese kohta tarvitati teravilja terakaalus 78,9 kg, tootekaalus 61,6 kg. Liha toodeti Eestis 2012. aastal kokku 81,3 tuhat tonni, elusloomi imporditi 0,1 tuhat tonni ja liha 63,7 tuhat tonni, kokku seega 145,1 tuhat tonni. Sellest kulus elusloomade ekspordiks 16,6 tuhat tonni, liha ekspordiks 39,0 tuhat tonni ning kodumaiseks tarbimiseks 86,9 tuhat tonni. Praktiliselt kogu liha tarbisid inimesed (0,1 tuhat tonni läks kadudeks), inimese kohta tegi see 67,3 kg. Mune toodeti 2012. aastal 11,2 tuhat tonni, imporditi 9,4 tuhat tonni, kokku 20,6 tuhat tonni. Sellest kulus ekspordiks 3,2 tonni ning tarbimiseks 17,4 tuhat tonni. Tarbitust läks haudemunadeks tuhat tonni ja kõik ülejäänu inimtarbimisse, mis tegi inimese kohta 12,7 kg ehk 203 muna (ühe muna arvestuslik kaal 62,5 g).
Põllumajanduse algus
Eestisse jõuab maaviljelus 4000–3000 eKr. Vanim kaera õietolm on leitud Põhja-Eestist, pärinedes aastast u 4000 eKr. Veidi hilisemast ajast on esimesed märgid odrast Hiiumaalt Kõpu poolsaarelt ja nisust Põhja- ja Lääne-Eestist u 3500 eKr. Umbes samal ajal algab maaviljelus ka Lõuna-Skandinaavias. Tolleaegne põllupidamine jäi aga siiski erandlikuks tegevuseks, ilma, et oleks nimetamisväärselt mõjutanud asustust ja ainelist kultuuri. Pikaajalisi asulaid ei tunta, arvatavasti liiguti palju ringi. Rohkem tõendeid põlluharimise kohta on nöörkeraamika kultuuri ajajärgust – umbes 3. aastatuhat enne Kristust. Matmispaikadest ja asulakohtadest on koduloomade luid ja söestunud odra teri.
Suured muutused Eesti alade põllumajanduses leidsid aset 1. aastatuhande esimesel poolel enne Kristust. Hoogustus metsade mahavõtmine ja aletegemine, saadud metsamullal hakati kasvatama kultuuristatud taimi. Kasutusele võeti konksader ning kuuselatv- ja karuäke; samuti hakati kasutama veoloomi. Rannikualadel tekkisid esimesed põllupeenardega ümbritsetud põllusüsteemid. Neist vanimad on fikseeritud Põhja-Eesti loopealsel Saha-Lool. Vanimad seniavastatud muistsed põllud on rajatud avarale õhukeste paepealsete muldadega loopealsele. Põldudega kaetud ala võis ulatuda isegi 40–50 hektarini. Uuemate uurimistulemuste põhjal on Valter Lang Saha-Loo esimesed põllud dateerinud väga varasesse aega – 14.–11. sajandisse eKr. Arenev maaviljelus tõrjub küttimise ja kalastuse tagaplaanile.
600/500 eKr rajatakse esimesed ulatuslikud põllusüsteemid, nn keldi põllud, mis on laialdaselt levinud ka Skandinaavias ja Kesk-Euroopas. Põlde küntakse konksadraga, mida veavad hobused või härjad. Kasvatatakse põhiliselt otra, nisu ja kaera, õlikultuuridest lina. Põllumajanduslik asustus koondub valdavalt Põhja- ja Lääne-Eestisse, kus paiknevad kergemini haritavad õhukesed paepealsed mullad.
50/100 pKr muutub maaviljelus järjest tähtsamaks ja inimesed jäävad paiksemaks. Arvatakse, et sel ajal Põhja- ja Lääne-Eesti asulakohtades välja kujunenud külad püsivad samal kohal tänapäevalgi.
Keskaja lõpuni
Nii saksa vallutuse eel kui ka ülejäänud keskaja vältel oli Eesti ennekõike põllumajandusmaa. Esimene suurem muutuste laine tuli balti ja germaani hõimude mõjul, kellelt on pärit ka hulk põllumajandusterminoloogiat (nt vasikas). 11.–12. sajandil võeti kasutusele talirukis, millest sai kiiresti peamine leivavili.
Pikka aega oli kasutusel eelkõige alepõllundus, mida mõnel pool pruugiti veel 19. sajandilgi. Algselt jäeti põld külviaastate vahel sööti, 8.–10. sajandil levis künni- ehk pärispõllundus. See vajas rohkelt sõnnikut, mis oli tollal põhiline väetis, seepärast muutus eriti oluliseks karjakasvatus. Liha- ja piimaloomade (veised, lambad, kodukitsed) kõrval olid tähtsad ka veoloomad (härjad ja hobused). Kaheväljasüsteemi vahetas 13.–16. sajandil välja kolmeväljasüsteem (kesa, talivili, suvivili). Põllupidamise ja karjakasvatuse kõrval oli oluline ka mesindus, rannarahvas ja Peipsi-äärne elanikkond tegeles kalapüügiga, saartel harrastati hülgeküttimist.
Pärast Eesti vallutamist kehtestatud mõisate süsteem põhines teataval määral varasemal suurmaaomandil. Mõisate ja talude vahel polnud kohati silmatorkavat vahet veel 17. sajandilgi, valitses puitarhitektuur. Kapitali akumuleerumine väljendus pigem kindlusarhitektuuri ja linnade arengus, suure osa majanduse niigi madalast tootlikkusest neelasid Vana-Liivimaa väikeriikide omavahelised ja välisvaenlastega peetud sõjad.