cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Harilik ussikeel
Rahvapärased nimetused
Ussikeelt tuntakse ka selliste rahvapäraste nimetustega nagu karuhänd, hundihambad, hundiohakas, loomamaksarohi, hobusekärnarohi, hobuseköharohi, pahasilmarohi, härjakeel, jänesenõges, ussipää, kahetsmeõied, meritsed, sinine ohakas ja siniohtja.
Iseloomustus
Ussikeel on kaheaastane, enamasti puhmikutena kasvav 30–90 cm kõrgune rohttaim. Kasvab peamiselt kuivematel aladel, mida võimaldab kuni 2,5 meetri sügavusele ulatuv peajuur. Ussikeelt võib võtta kui kuivadel nõlvadel, põllu- ja jäätmaadel kasvavat umbrohtu.
thumb|220px|left|Ussikeele õied
Õied
Harilik ussikeel on ühekojaline taim.
Õied on kahehuulelised ja ebakorrapärased. Võrdlemisi suured. Värvilt on õied pungas roosakaspunased, puhkenult taevasinised (harva valged). Õied moodustavad ladvas pika kobara (kuni 2/3 varre pikkusest).
Robert De Niro
De Niro sündis kunstnike perekonnas. Isa Robert De Niro vanem oli itaalia-iiri päritolu abstraktne ekspressionistlik maalikunstnik ja skulptor, ema Virginia Holton Admiral oli inglise-saksa-prantsuse-hollandi päritolu maalikunstnik ja luuletaja. Vanemad lahutasid abielu, kui Robert oli kolmeaastane. Robert kasvas koos emaga New Yorgis Manhattanil Little Italy linnaosas, aga ka isa elas kõigest jalutuskäigu kaugusel ja Robert käis tal sageli külas.
Harilik ussikeel
Õied
Õied on mõlemasugulised, kaheli õiekattega ja ühe sümmeetriateljega. Nii tupp kui kroon on liitlehised. Tupp peaaegu aluseni lõhestunud eripikkusteks karvasteks tipmeteks. Kroon kuni 2,5 cm pikk, viltuselt kellukjas, helesinine või lillakas, harva roosa või valge. Tolmukad (arvult 5) on erineva pikkusega ja värvilt roosad. Ulatuvad ühes emakakaelaga kroonist välja. Emakakael on karvane, kaheharulise tipuga ja ulatub koos tolmukatega kroonist välja. Putuktolmleja. Õitseb juunist augustini (septembrini).
Robert De Niro
De Niro lõpetas riikliku põhikooli ja õppis mõnda aega kahes humanitaarkallakuga erakeskkoolis, aga neid ta ei lõpetanud. 16-aastaselt lahkus ta koolist, et hakata näitlejaks. Näitlemist õppis ta Stella Adleri konservatooriumis ja Lee Strasbergi näitestuudios.
Harilik ussikeel
Viljad
Ussikeelel on liitvili, mis laguneb neljaks üheseemneliseks pähklikeseks. Hallid kolmekandilised pähklikesed on krobelise pinnaga. Seemned valmivad augustis.
Robert De Niro
Filmikarjäär
De Niro tegi oma esimesed osatäitmised Brian De Palma väikese eelarvega filmides. De Palma tutvustas De Nirot Martin Scorsesele ning Scorsese filmiga "Agulitänavad" tuli ka tunnustus. De Niro on mänginud veel seitsmes Scorsese filmis: "Taksojuht", "New York, New York", "Raevunud härg", "Komöödiakuningas", "Omad poisid", "Hirmu neem" ja "Kasiino". Nendes mängis De Niro peamiselt võluvat, emotsionaalselt ebastabiilset, psühhopaatiliste kalduvustega tegelast.
Harilik ussikeel
Lehed
Lehed on piklikud ja kitsad, tipupoole terituvad. Karedakarvalised. Lehed on tavaliselt kuni 10 cm pikkused ja 0,5–1,5 cm laiused, ning värvilt hallikasrohelised. Enamasti ühe rooga (alumised rootsulised, ülemised rootsutud). Leheserv on terve. Lehed asetsevad varrel vahelduvalt.
Robert De Niro
Filmikarjäär
1989. aastal asutas De Niro koos Jane Rosenthaliga produktsioonifirma, mis sai ta kodukoha järgi nimeks TriBeCa Productions. 2002. aastal sai temast üks Tribeca filmifestivali algatajaid.
Harilik ussikeel
Vars
Vars on püstine ja lihtne või oksine. Valdavalt on igal taimel ainult üks vars. Ussikeele vars on tugev, juba juurekaelal harunenud (teisel eluaastal) ja valkjatel või pruunikatel konaratel esinevate pikkade harjastega. Hästi kare.
Robert De Niro
Filmikarjäär
Filmi "Ristiisa 2" tarvis õppis ta neli kuud Sitsiilia murrakut ja kasutas seda pea kõikjal filmis. Filmi "New York, New York" jaoks õppis ta saksofoni mängima. "Raevunud härja" tarvis õppis ta poksima ja võttis ligi 30 kg kaalus juurde. Filmi "Taksojuht" rolliks valmistudes töötas ta ka päriselt taksojuhina.
Harilik ussikeel
Levik
right|300px|thumb|Harilik ussikeel kasvamas [[Osmussaare klibuvallil.]] Umbes 40 liiki Euroopas, Lääne-Aasias ja Aafrikas. Ida-Siberis ja Põhja-Ameerikas esineb tulnukana. Eesti alal tavaline alates keskajast.
Robert De Niro
Filmikarjäär
1998. aastal süüdistati teda Pariisis prostitutsiooni levitamises. Ta eitas kõiki süüdistusi ja lubas enam mitte iial Prantsusmaale oma jalga tõsta.
Harilik ussikeel
Levik
Kasvab niitudel, liivikutel, teeäärtel, liivastel jäätmaadel, kivistel nõlvadel. Eelistab kuivemaid liiva ja lubjarikkaid muldi, kuid suudab edukalt kasvada ka mujal.
Robert De Niro
Filmikarjäär
Sageli on teda võrreldud Al Pacinoga. Koos mängisid nad kahes filmis: "Ristiisa 2" ja "Pinge". Filmis "Pinge" ("Heat") oli ka stseen, kus mõlemad istusid laua ääres ja rääkisid juttu.
Harilik ussikeel
Kasutamine
Õitest ja juurtest saadakse punast värvainet.
Ussikeel meetaimena
Ussikeele õietolm on tumesinine.
Ussikeel ravimtaimena
Rahvameditsiinis on kasutust leidnud peamiselt langetõve korral ja köha vaigistava vahendina. Vanasti kasutati ka maohammustuse korral (siit ka nimetus). Tarvitatakse taime maapealset tipmist osa, keedisena. Kasutatud ka veterinaarias.
Kõik taimeosad sisaldavad alkaloide tsünoglossiini, tsünoglossofiini (teise nimetusega heliosupiin) ja koliini. Glükoalkaloididest konsolidiini ja selle aglükooni konsolitsiini. Juurtes on rohkesti naftokinoonderivaate (üldiselt antimikroobse toimega). Võimalik, et siit tuleb ka ussikeele kasutamine köhavastase vahendina. Samas on taimes sisalduvad alkaloidid küllaltki mürgised ja paralüseerivad perifeerseid närvilõpmeid. Eriti tsünoglossofiinil on kuraaretaoline toime. Seetõttu ei soovitata seda taime ravimina kasutada.
Bavlõ
Bavlõ on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Bavlõ rajooni keskus. Asub Tatarstani kaguosas Baškortostani piiril, 369 kilomeetrit pealinnast Kaasanist kagus.
1997. aastal sai linnaõigused.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bavlõ elanikest tatarlasi 69,1%, venelasi 21,6%, tšuvašše 3,5% ja udmurte 2,5%.
Leina (Häädemeeste)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Viies sektor
Viies sektor on majandussektor, mille koosseisu kuuluvad teeninduse harud, kus on hõivatud intellektuaalse töö tegijad nagu teadus, haridus, tervishoid, kultuur, politsei ja muud avaliku sektori teenused, mille eesmärk ei ole kasumi saamine. Traditsiooniliselt kuuluvad need harud tertsiaarse sektori koosseisu.
Usinitsa
Usinitsa (kohalik hääldus Uusinitsa; ka Suurõ-Usinitsa, Suure-Usenitsa, Usenitsa, Suure-Uusinitsa, Suur-Usenitsa, Usenitsa-Suure, Suure-Usenitsõ, Uuseni, Uusna, Usenitse) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Francis Poulenc
thumb|right|Francis Poulenc Francis Jean Marcel Poulenc (7. jaanuar 1899 Pariis – 30. jaanuar 1963 Pariis) oli prantsuse helilooja.
Lepaküla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Jõgisoo mõis (Kullamaa)
Jõgisoo mõis (saksa keeles Joeggis) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1680 Päri mõisast eraldatud alast.
Toomasmäe
Toomasmäe (kohalik hääldus Toomasemäe; ka Tomasovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla asub Setumaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Aastatel 1977–2018 kuulus Käre küla Toomasmäe koosseisu.
Piirumi
Piirumi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Metsaküla (Häädemeeste)
Metsaküla on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Väikesed lapsed
"Väikesed lapsed" on Oscarile nomineeritud 2006. aasta USA draamafilm, mille stsenaariumi on kirjutanud ja lavastanud Todd Field.
Film põhineb Tom Perrotta 2004. aastal ilmunud samanimelisel romaanil ja räägib äärelinnas elavatest koduperenaistest, kelle igapäevarutiini hulka kuulub oma lastega mänguväljakule minemine. Nende suurimaks hirmuks on see, et lastega midagi juhtub, ja kuna naabruses elab ka äsja vanglast vabanenud pedofiil Ronald James McGorvey (Jackie Earle Haley), on nad pidevalt valvel.
Gregorius II
Gregorius II (ka Gregorius Junior; 669 – 11. veebruar 731) oli paavst 715–731. Ta oli 89. paavst.
Gregorius oli pärit Roomast. Ta oli patriitsi Marcelluse ja tema naise Honesta (Onesta) poeg. Savelli suguvõsa peab teda pärimuse järgi oma kaugeks sugulaseks. Ta oli esimene roomlane pärast Benedictus II-t, kes sai paavstiks.
Gregorius õppis paavstlikus kirikukoori õppeasutuses. Ta ordineeriti paavst Sergius I ajal alamdiakoniks. Temast sai varahoidja (sacellarius) ja raamatukoguhoidja. Ta osales diakonina (kardinaldiakon) paavst Constantinuse kaaskonna koosseisus visiidil Konstantinoopolisse aastatel 710–711.
Mõnede allikate järgi oli ta benediktiini munk.
Paavstiks saamine
Gregorius II pühitseti paavstiks 19. mail 715, kui Bütsantsi eksarh oli teda tunnustanud.
Suhted Bütsantsiga
Paavst toetas eksarh Eutychiost võitluses usurpaator Tiberius Petasiuse vastu.
Pilditüli
Aastatel 726–730 üritas Bütsantsi keiser Leo III veenda paavsti hukka mõistma kirikus pühapiltide kasutamist. Gregorius II oli vastavas küsimuses kompromissitu ja väitis, et ikoonidel ja iidolitel on erinevus. Ta kuulutas ikonoklastia ketserluseks ning hoiatas keisrit, et dogma kehtestamine pole printside, vaid preestrite pärusmaa. Keiser ähvardas tulla Rooma ja paavsti vangistada, kuid paavst vastas, et võib sel juhul siirduda Campagnasse. Paavst võttis endale tüli käigus dux i tiitli.
Gregorius II tunnustas Konstantinoopoli patriarhi Germanos I vastuseisu pühapiltide keelustamisele ja nõudis patriarh Anastasioselt kiriku õpetuse järgmist.
Suhted langobardidega
Gregorius II mõjutas aastal 716 langobardide kuningat Liutprandi andma paavstile tagasi varem langobardide poolt ära võetud valdused.
Aastal 729 suundus Liutprand koos Bütsantsi eksarhi Eutychiosega Rooma peale. Paavst külastas Rooma lähedal asunud langobardide laagrit ja veenis kuningat lahkuma.
Suhted Itaalia piiskoppidega
Gregorius II tunnustas Cividale ja Grado patriarhe Aquila patriarhaadi õigusjärglastena.
Liturgilised otsused
Gregorius II sätestas Suure Neljapäeva missa.
Gregorius II ordineeris 150 piiskoppi, 35 preestrit ja 4 diakonit. Tema ajast on teada 25 kardinali, tema ajal said kardinalideks hilisem paavst Gregorius III ja Albano piiskop Andreas.
Manilus
Gregorius II nimetas Aafrikat maniluse kasvulavaks.
Misjon
Aastal 716 käisid Roomas palverännakul Baieri hertsog Theodo ja abt Ceolfrid ning aastal 726 Wessexi endine kuningas Ine.
Ta ordineeris piiskopiks ka misjonär Corbinianuse.
Munklus
Gregorius II soosis munklust. Ta lasi taastada ja uuesti asustada tühjaks jäänud kloostreid. Ta muutis kloostriks ka oma perekonnale kuulunud mõisa ja pühendas selle püha Agathale. Ta kohustas aastal 720 Brescia abti Petronaxi taastama Monte Cassino kloostrit.
Buea
Buea on linn Kamerunis, Edelpiirkonna halduskeskus. Buea asub Guinea lahe ranniku lähedal Kameruni mäe idajalamil.
Gregorius II
Gregorius II kultuuriloos
Gregorius II lasi parandada Rooma linnamüüri ja taastada mitmete kirikute katuseid. Tema ajal rajati Roomas anglite õppeasutus.
Surm
Gregorius II suri 11. veebruaril 731 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Teda austatakse katoliku kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 11. veebruar, varem ka 13. veebruar.
Buea
Põhiline rahvusrühm linna ümbruses on bakverid, ent Bueasse kui provintsikeskusse on elama asunud muudestki rahvustest inimesi, sealhulgas prantsuskeelseid.
Linnas asub Buea ülikool, Kameruni ainus inglise õppekeelega ülikool.
Asukoha tõttu Kameruni mäe jalamil on kliima linnas mõõdukam kui mujal riigis. See-eest kasnnatab linn äikesetormide ja mägedest laskuva udu käes.
pisi|tühi|Buea
Isabelle Caro
Isabelle Caro (12. september 1982 – 17. november 2010) oli prantsuse modell Marseillest, kes sai tuntuks pärast seda, kui fotograaf Oliviero Toscani oli teda pildistanud kampaanias "No Anorexia" 2007. aastal.
Laossina
Laossina (ka Laosina, Laosino, Klavšino, Klavišno ja Laose) on Setumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas asuv küla.
Isabelle Caro
Isabelle Caro kannatas anorexia nervosa all alates 13. eluaastast.
Laossina
Küla kuulub Poloda nulka.
Laossina asub Lämmijärve kaldal Kulkna saare vastas. Laossinas asub üks kahest Setumaal säilinud külakalmistust Laossina kalmistu ja Jumalaema sündimise püha auks õnnistatud tsässon ehk külakabel. Laossina külapüha peetakse 21. septembril.
Isabelle Caro
Caro pandi esimest korda haiglasse 20-aastaselt. 2006. aastal langes ta koomasse, kui ta kaalus kõigest 25 kilogrammi. Arst ütles, et koomat ta üle ei ela, aga see õnnestus tal.
Ahrensburg
Ahrensburg on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaa edelaosas, Stormarni kreisi suurim linn.
Laossina
Laossinasse on registreeritud külaseltsing ja MTÜ Laossina Arenduskoda. Tegutsevad üks nakkevõrgu loaga põline harrastuskalur ja kaks väikest lambapidajat. Tegu on Mikitamäe valla aasta külaga 2013.
Laossina küla lähedal piki Mikitamäe–Võõpsu maanteed asub Laossina kääbaskalmistu.
Küla on esmamainitud 1780. aastal nimega Klavšina.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Isabelle Caro
Caro suri 17. novembril, olles naasnud tööotsalt Tokyost.
Ahrensburg
Aastal 1949 anti Ahrensburgile linnaõigused.
Vaatamisväärsused
thumb|270px|Ahrensburgi loss, Alexander Duncker, litograafia, 1869
Tallinna–Rakvere rongiliin
Tallinna–Rakvere rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin Põhja-Eestis. Liin läbib Harjumaad ja Lääne-Virumaad.
Liin avati 29. mail 2005 Tallinna–Tapa rongiliini pikendamisega Rakvereni. Lisaks Tallinna–Rakvere rongile saab Rakverre sõita ka Tallinna–Narva rongiga.
Mõlemal suunal sõidab päevas üks reisirong.
Selise
Selise (seto keeles Selissä; ka Selisä, Selisa, Selištše, Selistše, Selitsa) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla asub Setumaal Poloda nulgas.
Läbi küla voolab Varsaoja (Selise peakraav).
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Tallinna–Tapa rongiliin
Tallinna–Tapa rongiliin oli rongiliin Põhja-Eestis Harju- ja Lääne-Virumaal. 28. mail 2005 muudeti liin Tallinna–Rakvere rongiliiniks. Rongiliini viimane operaator oli AS Edelaraudtee, kes opereeris diiselrongidega.
Aastatel 1967–1969 katsetati Tallinna ja Tapa vahelisel liinil ka SR3A6M tüüpi akuronge, mille laadimiseks rajati Tapa jaama eraldi kontaktvõrk.
Protistid
pisi|Protistid
Protiste uurivat teadusharu nimetatakse protistoloogiaks.
Termini ja mõiste ajalugu
Termin "protistid" võeti kasutusele 19. sajandi teisel poolel. Enne seda jaotati kogu elusloodus peaasjalikult taimedeks (ka bakterid ja seened) ja loomadeks Praegu taimedest eraldiseisvaid riike liigitati tollal lihtsalt "alamateks taimedeks" ja loomadest eraldiseisvaid riike "algloomadeks" või "alamateks loomadeks". Vetikatel on fülogeneesi seisukohast vähe tegemist taimedega ja algloomadel loomadega, mistõttu selline liigitamine on eksitav. Selline jaotamine tingis ka protistide uurimise killustatuse teadusasutustes ja takistas nende organismide uurimist mitme sajandi vältel. Iseäranis segasteks kujunesid botaanilised ja zooloogilised klassifikatsioonid ja nomenklatuurid, kus samad organismid ja organismirühmad esinesid nii zooloogiliste kui botaaniliste objektidena ning mõnikord ka erinevate nimede all.
Protistide kontseptsiooni kasutuselevõtt oli teaduses oluline läbimurre, sest võimaldas täpsustada praegu eukarüootidena tuntud organismide rühma võrreldes varasema tingliku jaotamisega "taimseks" ja "loomseks". "Protistide" alla sai võrdlemisi vabalt ühise nomenklatuuriga koondada eluslooduse "taimse" ja "loomse" poole organismid, mis aga reaalsetest taimedest ja loomadest paljus erinesid.
Mittefülogeneetilised liigitused
Protiste saab tinglikult mitmel moel välistunnuste põhjal jaotada. Selliseid liigitusi kasutati varem ka protistide süstemaatikas.
Jaotus toitumistüübi ehk nutriotüübi alusel
Toitumistüübi alusel eristatakse:
Jaotus liikumistüübi alusel
Liikumistüübi alusel jaotatakse protistid järgmisteks rühmadeks:
Teised jaotused
Kuna mõnedel protistidel puuduvad mitokondrid, saab neid ka jaotada mitokondriaalseteks ja amitokondriaalseteks protistideks ja vastavalt rakkude hulgale ainu- ja hulkrakseteks protistideks.
Fülogeneetiline klassifikatsioon
Protistide fülogeneetiline klassifikatsioon on muutumas vastavalt uurimistulemustele.
Buinsk
Asub Karla jõe vasakul kaldal, 137 km Kaasanist ja 80 km Uljanovskist.
Protistid
Fülogeneetiline klassifikatsioon
Protistide rühmad:
Buinsk
1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buinski elanikest tatarlasi 62,3%, venelasi 25,5% ja tšuvašše 10,9%. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli tatarlasi 71,1%, venelasi 19,2% ja tšuvašše 8,4%.
Protistid
Elukeskkond
Algloomad on kohastunud väga erinevate elutingimustega. Enamik neist elab temperatuurivahemikus +4 °C kuni +30 °C, kuid mõned liigid taluvad ka karmimaid tingimusi. Näiteks on algloomi leitud nii kuumaveeallikates (kuni +54 °C) kui ka jäisest mereveest (−2 °C). Algloomad on vastupidavad hapnikupuudusele, keskkonna suurele süsihappegaasisisaldusele ja muudele äärmuslikele mõjutustele.
Elu
Protistid on valdavalt lihtsad organismid, suurem osa neist on üherakulised. Vaatamata sellele loetakse neid füsioloogiselt sõltumatuteks indiviidideks, kelle paljud füsioloogilised protsessid, ka kaitse ja paljunemine, on täiuslikult kohanenud ja aktiivses suhtlemisseisundis teda ümbritseva keskkonnaga.
Ökoloogiline tähtsus
Protistide ökoloogilist tähtsust on raske ülehinnata, kuna nad moodustavad eukarüootide biomassist konkurentsitult suurima osa. Atmosfääri peamised hapnikuga rikastajad on protistid ja tsüanobakterid – ookeanide fütoplankton produtseerib ligi kolmveerandi atmosfääris sisalduvast hapnikust. Protistid on samuti paljude toiduahelate alguslülideks.
Paljud protistid on parasiitse eluviisiga ja võivad muudel elusorganismidel (sh ka inimesel) põhjustada mitmeid haigusi, näiteks:
Jelena Hartšenko
Jelena Hartšenko (sündinud 23. detsembril 1975) on Eesti majandusteadlane. Tema uurimisvaldkonnaks on jaepanganduse areng Eestis ja maailmas.
Aastast 1993 õpib ta Tallinna Tehnikaülikoolis, kus kaitses 1998 bakalaureusekraadi ja 2000 magistrikraadi. Viimane anti talle Enn Listra juhendatud uurimuse "Jaepanganduse arenguperspektiivid konsolideeruvas ja internatsionaliseeruvas finantskeskonnas" eest. Alates 2002. aastast on ta sama ülikooli doktorant, kirjutades August Aarma juhendamisel väitekirja jaepanganduse arengust Eestis.
Alates 1998. aastast töötab Jelena Hartšenko Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna statistika ja ökonomeetria õppetoolis lektorina.
Ta on osalenud arvukates Eesti Teadusfondi rahastatud uurimisprojektides ning avaldanud artikleid Eesti erapankade efektiivsusest, Baltimaade pankade finantsinstrumentide ja finantssektori arengust.
2007. aastal pälvis ta Rein Otsasoni Fondi stipendiumi.
Antiseerum
Antiseerum on immuunseerum, mis sisaldab antikehi kas ühe või mitme antigeeni vastu, kusjuures iga antigeen on põhjustanud mitme erineva antikeha tekke. Antiseerumit saadakse tavaliselt suurtelt loomadelt, näiteks hobustelt, keda on varem immuniseeritud kindla antigeeniga.
Laiusstõbi
Laiusstõbi (ladina keeles diphyllobothriasis) ehk difüllobotrioos on paljudel imetajatel esinev helmintaas (imaginaalne tsestodoos), mille põhjustajaks peetakse mageveekalades elulevaid perekonda Diphyllobothrium liigitatud täiskasvanud laiusse.
Lisaperemehed ja säilitusperemehed
Laiusside munad satuvad haigestunute väljaheitega vette, kus nad satuvad koorikloomade ja kalade organismi.
Laiusside lisa- ja säilitusperemehed on kalad, kes toituvad väiksematest nakatanud veeloomadest.
Lõpp-peremehed
Inimene nakatub, kui sööb pooltoorest või vähesoolatud mageveekala. Peensooles kinnitub laiuss iminappadega sooleseina külge ning muneb päevas ligi miljon muna, mis väljuvad organismist pärasoole kaudu. Seega on laiussiga nakatunud inimene pidevalt nakkusohtlik. Inimeses võib laiuss elada kuni 25 aastat.
Haigusnähud ja patogenees
Tavaliselt ei kaeba laiussiga nakatunud inimene millegi üle. Vahel esineb ebamugavustunne kõhus, iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, kaalulangus, nõrkus ja/või jõuetus. Harva võib laiuss põhjustada soolesulgust. Sel juhul tekib äge kõhuvalu ning haige vajab operatsiooni.
Laiuss kahjustab peensoole limaskesta, põhjustades atroofiat ja nekroosi.
Et laiuss tarbib hulgaliselt B12-vitamiini ja foolhapet, võib ta põhjustada selle vitamiini puudumisest tingitud laiussaneemia.
Diagnoos
Laiusstõbi on koerte, kasside, ulukkarnivooride, sigade jpt imetajate haigus.
Inimestel
Kehtivas rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis RHK-10-s liigitatakse laiusstõbi alamjaotisesse: B70.0.
Labordiagnostika
Diagnoosimiseks tehakse väljaheidete analüüs, tuvastamaks laiussi mune või fragmente.
Ravi
Raviks kasutatakse tablette: Niclosamidi 1,0 × 2 skeemi järgi ja Praziquanteli 25 mg/kg skeemi järgi. Haigus allub hästi ravile, paranemine on täielik.
Alexander von Drenteln (1868–1925)
Alexander von Drenteln (vene keeles Александр Александрович фон Дрентельн) (19. jaanuar 1868 – 1. mai 1925 Vologda kubermang) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor).
Elulugu
Alexander von Drenteln pärines Eestimaa rüütelkonda kuulunud Drentelnide aadlisuguvõsast. Ta sündis jalaväekindral Alexander von Drentelni ja Maria Aleksandrovna Vjatkina (suri 1914) pojana. Tema emapoolne vanaisa Aleksandr Sergejevitš Vjatkin (1796–1871) oli jalaväekindral ja Vilno komandant. Ta astus Peterburi ülikooli, kuid tegi seejärel valiku sõjaväelise karjääri kasuks. Vene sõjaväeteenistusse astus 1890. aastal. Järgmisel aastal õiendas 2. Konstantini sõjakooli juures ohvitserieksamid. Teenis järgnevalt Preobraženski kaardiväepolgus, kus ülendati alamporutšikuks. 1902−1906 oli ta roodukomandör, 1903. aastal sai temast keisri tiibadjutant. Aastatel 1909−1915 teenis Keiserlikus Peakorteris staabiohvitserina. Aastal 1910 ülendati polkovnikuks. I maailmasõja ajal oli aastatel 1915−1917 Preobraženski kaardiväepolgu komandör. 1916. aastal ülendati kindralmajoriks. Pärast oktoobripööret jäi Venemaale, kus surigi.
Perekond
==Sugupuu ==
Berthold Maack
Berthold Maack (24. märts 1898 Hamburg-Altona – 26. september 1981 Merano, Itaalia) oli Saksamaa sõjaväelane ja 20. märtsist 1945 sõja lõpuni 20. Eesti Relva-SS Diviisi ülem.
Gia
"Gia" on 1998. aasta USA biograafiline telefilm, mis räägib 1970. aastate lõpus kuulsaks saanud supermodelli Gia Marie Carangi (Angelina Jolie) elust. Film näitab tema karjääri kõrghetki ja madalpunkte, tema võitlust narkootikumidega ja tema tormilist armusuhet jumestaja Lindaga (Elizabeth Mitchell).
Sisu
Gia Marie Carangi on Philadelphiast pärit 17-aastane tüdruk, kes kolib New Yorki et saada modelliks. Oma värske ja omapärase välimuse tõttu õnnestub tal saada leping Wilhelmina Cooperi (Faye Dunaway) modelliagentuuriga Wilhelmina Models ja temast saab kiiresti üks enimnõutavamaid modelle. Väliselt julge ja tähelepanu nõudev Gia on sisimas väga üksik ja hakkab eneseolu parandamiseks kokaiini tarbima. Gial tekib kirglik suhe jumestaja Lindaga, mis aga Linda kõhkluste ja Gia narkosõltuvuse tõttu pikka aega vastu ei pea. Kui Gia agent Wilhelmina sureb, hakkab Gia heroiini tarbima ning tema karjäär läheb allamäge. Ta kolib mõneks ajaks tagasi Philadelphiasse oma ema Kathleen Carangi juurde ja üritab narkootikumitest loobuda. Seejärel õnnestub tal veel veidi aega modellina töötada, aga tema karjääri kõrgaeg on läbi ja keegi ei taha teda enam palgata. Olles heroiinisõltlasena jagatud nõelast HIV-i saanud, sureb ta 1986. aastal, olles vaid 26-aastane, AIDS-i.
Auhinnad
Kuldgloobus 1999
Emmy 1998
Margaret Tudor
Margaret Tudor (28. november 1489 – 18. oktoober 1541) oli Inglismaa kuninga Henry VII tütar ja Šotimaa kuninga James IV abikaasa.
Margaret sündis Tudorite dünastiast Inglismaa kuninga Henry VII ja tema abikaasa Yorki Elizabethi vanima tütrena. Tema noorem vend oli tulevane Inglise kuningas Henry VIII.
Aastal 1503 abiellus ta Stuartite dünastiast Šotimaa kuninga James IV-ga. Abielust sündisid:
1514 abiellus ta Archibald Douglase, kuuenda Anguse krahviga. Abielust sündis:
Aastal 1528 abiellus ta Matthew Stewarti, esimese lord Methveniga.
Rõsna
Rõsna (ka Rõsna-Vanaküla, Suurõ-Rõsna, Suure-Rõsna, Suur-Rõsna, Rosna-Suure, Suure-Trostna, Trostno-Bolšoi, Tõstna ja Rõstna) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Asub Pihkva järve kaldal.
Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Liitlasriik
Liitlasriik ehk liitlane on kas
Tahkuranna
Tahkuranna (saksa keeles Tackerort) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud (inglise search for extraterrestrial intelligence ehk lühendina SETI) on katsed leida tõendeid maaväliste tsivilisatsioonide (või mis tahes maaväliste eluvormide) kohta.
Üldiselt tunnustatud elu tunnused on keemiliselt püsiv sisekeskkond, ainevahetus, kasv, keskkonnaga kohastumine, stiimulitele reageerimine ja paljunemine. Maaväline elu võib, kuid ei pruugi neile tunnustele vastata. Valdavalt lähtuvad maavälise elu otsingud siiski maisega sarnase süsinikupõhise ja maistele lähedastes tingimustes arenenud elu otsingutele. On pakutud, et need arenenud eluvormide omadused, mis Maal on korduvalt eri evolutsioonilisi teid pidi välja arenenud (nt lennuvõime, fotosüntees, nägemine või jäsemed) võivad esineda ka maaväliste eluvormide puhul. Arvatakse, et ka räni (mis võimaldaks kõrgemat temperatuuri taluvust, sh suuremat lähedust süsteemi kesksele tähele) või lämmastiku ja fosfori põhjal oleks saanud elu areneda. Vee või süsiniku asemel võib olla ka ammoniaak, mis võimaldaks elu külmemates tingimustes nagu Saturni Titanil. Räägitud on veelgi eksootilisematest eluvormidest nagu tähtedevaheliste tolmupilvede organiseeritud elu, nukleonelu ning tehiselu. Seega on elu leidumise võimalik tsoon sisuliselt määratlematu.
Ajalooline taust
Loodusrahvad ja muistsed tsivilisatsioonid ei arutlenud maavälise elu teemal. Lihtsamaid maaväliseid organisme poleks nad olnud võimelisedki tuvastama. Võimalikud inimestega võrreldavad maavälised mõistuslikud olendid kadusid aga mahuka ja mitmekihilise jumalate, deemonite, maailmaloojate, hingede ja muude üleloomulike olendite sekka. Mitmete jumalate ja kultuurheeroste tegude kirjeldustes on aga nähtud iseloomulikke jooni maavälistele mõistuslikele olenditele. See on viinud mitmesuguste antiikastronautide ja "vanemate" rassi teooriate tekkele.
Kreeka filosoof Thales ja atomistid arvasid, et lõputus universumis peab leiduma ka lõputu hulk eluga täidetud maailmu. Need mõtted jäid varju pärast Aristotelese maailmakäsitluse avaldamist, kus Maa oli keskel ja peale Kuud algas algaine eeter, kus ei saanud enam midagi eksisteerida.
1214. aastal väitis Pariisi piiskop Étienne Tempier jumala kõikvõimsuse kaitseks, et Jumal võinuks luua siiski mitu maailma, aga ta ei teinud nii. 15. sajandil arvas kardinal Nicolaus Cusanus, et Päikesel ja Kuul on elanikud. Teleskoobi leiutamise järel (17. sajandi algul) hakkasid teooriad päikesesüsteemi teiste kehade elanike olemasolust ja kosmilisest pluralismist laiemalt levima. Sellel teemal arutlesid Immanuel Kant, Benjamin Franklin ja Henry More, kes kõik uskusid maavälistesse olenditesse. 1822 arvas Franz von Gruithuisen nägevat Kuul põllumajanduse jälgi, samuti Veenusel tulesid, mida pidas metsapõletamiseks. 1877 nägi Giovanni Schiaparelli optilist illusiooni, mida pidas Marsi kanaliteks ning muutuvaid täppe nendes põllupidamiseks. See tõi kaasa mitmekümne aasta pikkuse laialdase uskumise elusse Marsil. Ka 1920. aastate Eesti kooliraamatutes oli kirjas, et Marsi osade piirkondade muutused on põhjustatud sealse taimkatte vahetumisest. Suuremad teleskoobid ja lõpuks kosmosereisid lükkasid selle teooria ümber, kuid ameeriklaste sügavat uskumist maavälistesse olenditesse näitab 1938. aasta paanika, mis järgnes Herbert George Wellsi romaani "Maailmade sõda" esitamisele uudisesaate vormis. Jutustus rääkis vaenulike marslaste maandumisest maale.
Budismi maailmapildis olid hingede maad teistel taevakehadel. Judaismi pühakiri talmud ütleb, et on vähemalt veel 18 000 teist maad; küsimusele, kas need on samasugused või hingelised, pole aga vastust. Selle põhjal arvab keskaegne kirjutis "Sefer HaB'rit", et eksisteerivad küll maavälised olendid, aga nad erinevad samapalju meist nagu vee ja maismaa loomad omavahel ning et neil ei ole ka vaba tahet. Islami pühakiri koraan räägib Jumalast kui maailmade valitsejast, kes on loonud Maa ja taevad ning mõlemasse elusolendeid paigutanud. Samuti ütleb koraan, et kui Jumal tahab, võib ta nad kõik kokku tuua, mida võib käsitleda kui maavälise eluga kontakti asumist.
Drake'i valem
Maaväliste tsivilisatsioonide arvu teoreetiliseks hindamiseks kasutatakse Frank Drake'i loodud valemit. Frank Drake oli esimene, kes püüdis 1960. aastal lähimatelt tähtedelt raadiosignaale vastu võtta, ja asutas hiljem SETI.
Drake'i valem koosneb seitsmest liikmest, mille korrutamise tulemuseks oleks nende tsivilisatsioonide arv meie Galaktikas, kellega on võimalik ühenduse loomine:
kus
N – meiega suhtlemiseks võimeliste tsivilisatsioonide potentsiaalset hulk R* – aasta jooksul galaktikas tekkivate Päikese-sarnaste tähtede arv fp – planeete omavate tähtede osakaal neist tähtedest, ne – Maa tüüpi planeetide keskmine arv planeedisüsteemis fl – märgib nende planeetide osakaalu, kus tekib elu fi – nende planeetide osakaal, kus bioloogilise evolutsiooni käigus tekib intelligentne eluvorm fc – intelligentsete eluvormidega planeetide osakaal, kes suudavad jõuda vajaliku tehnoloogia ja suhtlusoskuseni L – tähtedevaheliseks suhtlemiseks võimelise tsivilisatsiooni hinnanguline eluiga.
Kuna kõik valemis sisalduvad suurused on hinnangulised, on ka arvutustulemus kõikunud vahemikus 0,0000001 – 5000. Drake ise sai 1961. aastal tulemuseks 10. Tänapäeva parimate astronoomiliste teadmiste valguses oleks arvutustulemus 2. Kõige vaieldavamad on kolm viimast suurust.
SETI otsingud
Frank Drake'i algatusel loodi 1961. aastal organisatsioon nimega SETI (Search For Extra-Terrestrial Intelligence, eesti kl maavälise intelligentse elu otsing). SETI koondab erinevaid üritusi leida kosmosest tulevaid raadiosignaale, mida saaks tõlgendada intelligentsete olendite saadetuna. Tuntuim algatus on SETI@home, mis kasutab Interneti kaudu miljonite projektiga liitunud arvutite töötlemisressursi, leidmaks mõistusliku tegevuse tundemärke Puerto Ricos asuva Arecibo observatooriumi raadioteleskoobiga püütud signaalidest. Projekt suudab töödelda 30% teabest ning SETI projektide tüüpilisest 9 miljardi kanaliga 1–10 GHz sagedusvahemikust katab see ainult nn veeaugu 1420–1720 MHz, mis vastab vesiniku aatomi ja hüdroksüüli (OH) molekuli väljastatavale raadiolainetele.
SETI pole siiamaani leidnud mitte ühtegi tõendit intelligentsete raadioülekannete olemasolust kosmoses, kuid siiski on mõeldud, mismoodi esimese kontakti korral tegutseda. Kõigepealt kontrollib laiapõhjaline komitee, et tegu pole eksitusega ja siis avaldab ÜRO peasekretär selle kogu maailmale. Kuivõrd kõrgemalt arenenud tsivilisatsioon on meie raadiosignaalide emiteerimist niikuinii märganud, siis vastatakse seni veel kokkuleppimata tekstiga, mis tutvustaks meid kui inimkonda tervikuna.
Ruhja komtuur
Ruhja komtuur oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Ruhja komtuurkonda.
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Inimese saadetud sõnumid
Arecibo raadioteleskoobi abil saadeti 1974. aastal teele esimene spetsiaalne sõnum Päikesesüsteemi välistele olenditele. See koosnes 1679 kahendkoodi (0 ja 1) märgina esitatud kahemõõtmelisest kujutisest (23 korda 73 märki), mis edastas infot mõnede Maad iseloomustavate andmete kohta (sh kümnendsüsteem, DNA koostis, Päikesesüsteemi ehitus, inimese skemaatiline kujutis). Signaal edastati raadiosagedusel 2380 MHz moduleerituna 10 Hz sagedusega võimsusel 1000 kW. Raadiolainete kiir oli väga kitsas ja edastus kestis 169 sekundit. Tegu on tugevaima seni kosmosesse edastatud inimtekkelise signaaliga. Samas levivad kõik meie toodetud raadiosignaalid kosmosesse, nii et tegelikult on inimkonna saadetus raadiolained tänaseks levinud ligi saja valgusaasta raadiusega sfääris.
Tahkuranna
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Ruhja komtuur
Ainsaks komtuuriks oli viimane Bauska foogt Heinrich von Galen, kes oli oma ametikoha kaotanud tänu Poola vägede majutamisele mitmetesse Liivi ordu ja Riia peapiiskopkonna linnustesse. Ta jõudis olla ametis aga vähem kui aasta (1559. aasta sügisest 1560. aasta augustini), sest ta langes Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati.
Tahkuranna
Tahkurannas asub Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik. Tahkurannas asub ka Konstantin Pätsi ausammas.
Reiu
Reiu on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Assisi
Assisi on linn Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis.
Reiu
7. septembril 2015 eraldati Reiu küla maadest Mereküla küla.
Assisi
Assisi on ehitatud Subasio mäe nõlvadele.
Reiu
pisi|upright|[[Reiu rand, kus pole ühtegi kivi, nägi 2009. aasta algul jääkamakate tõttu mõned päevad välja selline.]]
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Inimese saadetud sõnumid
Neli kosmosesondi, mis on praeguseks meie Päikesesüsteemist väljunud, kannavad Arecibo sõnumiga sarnase ülesehitusega läkitust maavälistele olenditele. Kahel Pioneeril on alumiiniumplaat joonistega ning Voyageridel grammofoniplaadi moodi kasutatav kuldplaat, millele on salvestatud eri keeltes tervitusi, muusikat ja pilte maailmast. Sondid liiguvad erinevate lähimate tähtede (1,7 valgusaastat) suunas, milleni jõudmiseks neil kulub u 40 000 aastat.
Assisi
Ta on tuntud Püha Franciscuse (1182–1226) linnana.
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Inimese saadetud sõnumid
Kui seni kasutatakse staatilisi sõnumeid, siis tulevikus hakatakse arvatavasti kasutama algoritmilisi lahendusi, kus matemaatika ja loogika elementidele on üles ehitatud arvutiprogrammi meenutav interaktiivne sõnum, millest vastuvõtja saaks enda küsimustele vastuseid ja tagasisidet, ootamata pikki aastaid tähtedevahelise signaaliedastuse uut seanssi.
Kohatu mõis (Kullamaa)
Kohatu mõis (saksa keeles Kohhat) oli eramõis, mis asus Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Assisi
Välislingid
thumb|left|600px|Assisi panoraam
Kohatu mõis (Kullamaa)
Mõis rajati ajavahemikul 1726–1733 Vaikna mõisast eraldatud alast. Kuid nimekuju Kohhat esmamainiti alles 1798. Mõis oli Kullamaa, Kohatu küla Märjamaa kihelkonnas.
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Inimese saadetud sõnumid
On kerkinud kahtlused, kas tundmatutele eluvormidele sõnumite saatmine on ohutud, sest pole kindel, kas kõik võimalikud vastuvõtjad oleksid meie suhtes heatahtlikud, ega ole ka võimalik kindlustada, et kontakt isegi heatahtliku tsivilisatsiooniga ei tooks endaga kaasa tõsiseid tagasilööke.
Kohatu mõis (Kullamaa)
1920. aastatel tekkis mõisa maadele asundus, mis pärast 1940. aastaid liideti Kohatu külaga.
Kullamaa kihelkonnas asus Kütke mõis, mis oli Kohatu kõrvalmõis. Kütke mõis asub tänapäeval samuti Kohatu külas.
Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud
Fermi paradoks
Vastuolu potentsiaalse arvukate tsivilisatsioonide olemasolu ja täieliku tõendite puudumise vahel nendest on viinud Fermi paradoksi sõnastamiseni. On kaks võimalust – kas maaväliseid tsivilisatsioone ei eksisteerigi või siis ei saa me mingil põhjusel nendega ühendust. Esimesel juhul on võimalik, et intelligentne elu hävib iseenda, teiste või mõne looduskatastroofi tagajärjel. Samuti on võimalik, et universumis toimuvad sagedased gammakiirguse puhangud steriliseerivad regulaarselt suure osa universumist. On viidatud ka sellele, et keeruka replitseeruva molekulaarstruktuuri teke võib eeldada väga täpseid tingimusi või suurt juhust ja seega elu tekkeni Maal viinud tingimused võivad olla väga haruldased.
Kui Maa-välised tsivilisatsioonid on olemas, siis nad ei pruugi tahta ühendust võtta või on meie otsingutes vigu. Näiteks ei otsita raadiosignaale piisavalt põhjalikult – nüüdisajal otsitakse ainult lihtsaid korrapärasid, aga maavälised saatjad võivad ka kasutada tihedat signaali pakkimist. Samuti jälgitakse tänapäeval põhiliselt Päikese-sarnaseid tähti, kuid elu võib olla just mujal. Isegi SETI ei ole oma tänase varustusega võimeline vastu võtma näiteks meie võrdse arengutasemega tsivilisatsioonide signaale rohkem kui 0,3 valgusaasta kauguselt. Loodetakse tugevatele ja/või kindlalt suunatud signaalidele, mida edastaks mõni oluliselt kõrgemalt arenenud tsivilisatsioon; nende jaoks võib aga raadiolainete kasutamine olla aegunud tehnika. Ka meie enda tehnika liigub järjest kõrgema sageduse ja laiema spektri peale, mille leviala on väiksem ja seega on ka meid raskem märgata kui analoogtelevisooni ajastul.
Arvatakse ka, et just inimkonna madala arengutaseme tõttu ei kaasata meid suurte kõrg-kosmosetsivilisatsioonide ühendusse, samamoodi nagu inimene ei suhtle sipelgatega, või hoitakse meid tahtlikult loomaaialooma taoliselt isoleeritult. Kõrgemal arengutasemel võivad ehk tsivilisatsioonid (sh kunagi ka meie) tõdeda, et erinevatest kohtadest pärit olendid võivad olla liiga erinevad, et suhtlusel oleks mõtet. Võib ka olla, et tsivilisatsioonid on universumis liialt suurte vahedega ruumis ja/või ajas. Kui valguse kiirus on tõesti piirkiiruseks, võib suhtlemistakistusena otsustav olla tsivilisatsiooni lühike keskmine eluiga. Neid teemasid on laialdaselt käsitletud teadusulmes.
Uued planeedid
Pidevalt lisandub argumente Maa-välise elu tekke võimaluse kasuks astronoomia uusimalt leiualalt – Päikesesüsteemi-väliste planeetide otsingult. Esimesed kinnitust leidnud planeedileiud tehti 1988.–1989. aastal; tänaseks on neid juba üle 227. Leidude sekka mahub erinevaid planeete: 12,5 miljardi aasta vanuseid, atmosfääriga, Maa-sarnaste parameetritega, 10 tunniga ümber tähe pöörlevaid, ligi 1600-kraadise pinnatemperatuuriga, räni ja hapnikku välja purskavaid surevaid hiidplaneete, samuti mitme planeediga tähesüsteeme. Enamik avastatud planeete väljaspool meie süsteemi on Jupiteri-sarnased gaasihiiglased, mida on kergem leida tänu enim kasutatavale meetodile – tähe asukohamuutusele, mida põhjustab pöörleva planeedi gravitatsioon. Lähim leitud planeet asub Maast 10,4 valgusaasta kaugusel. Leidude seas on ka mõni planeedi massiga moodustis, mis ei ole ühenduses ühegi tähega ja paikneb tähtedevahelises ruumis. Sellisel planeemol võib ka endal olla planeete, kuid erinevalt tähest ei toimu ta sees tuumareaktsioone. Kuivõrd valgust sinna süsteemi ei saabu, ei teki seal ka suure tõenäosusega elu.
21. veebruaril 2007 jälgiti esmakordselt planeeti otse, läbi spektraalanalüüsi. See meetod võib kunagi kaasa aidata maavälise elu otsingutele, sest organismid mõjutavad oma elutegevusega atmosfääri koostist.
Otsingud Päikesesüsteemist
Jätkuvad ka mikroorganismide tasemel elu otsingud meie süsteemi teistel planeetidel ja nende kuudel. Maapealsetest vaenulikest tingimustest leitud erinevad organismid panevad oletama, et elu tekkeks on tarvis ainult süsinikpõhist orgaanilist keemiat, vett ja energiaallikat. Marss on Maaga sarnaseim planeet, mis tänu oma väiksemale suurusele võis jahtuda kiiremini ja võimaldada elu teket isegi varem kui Maa. Kui varajane Marss võis olla samuti vesine planeet, siis nüüdseks on maapind seal kuiv ja külm. Siiski võib elu püsimiseks leiduda oaase maapinna all, kus on samalaadsed tingimused kui Antarktikas, kus kivimite sees ja jääga kaetud järvekestest on leitud elu. Jupiteri kuu Europa on kaetud jääga, samuti on seal kindlasti süsinikku. Pole teada, kas kuu sisemus on kuum või mitte, sest paksust jääkorrast ei tule läbi piisavalt päikesevalgust, käivitamaks keemilisi protsesse. Sarnaste omadustega kuusid on Päikesesüsteemis veel – Callisto, Ganymedes jt. Saturni kuu Titan on ainult poole väiksem Marsist. Seal on paks atmosfäär, mis meenutab Maad 4 miljardit aastat tagasi, enne kui taimed hakkasid hapnikku tootma. Sellistest "ajamasinastest" saame teadmisi ka iseenda ja Maa arengu kohta, nagu ka võib-olla kunagi maavälist elu uurides. Komeedid võivad oma sisemuses peita elu, sest tõenäoliselt on just nemad varustanud planeete orgaanilise materjaliga nagu süsinik. Praeguseks on kuni 13-aatomilises struktuuris orgaanilist materjali leitud ka tähtedevahelistes gaasipilvedes.
Teisi otsingusuundi
Üks tõenäoline tähtedevahelise kommunikatsiooni viis on veel laserühendused. Nende eelis seisneb selles, et laserikiir ei haju tähtedevahelistes tolmupilvedes; samas peavad need olema täpselt suunatud ning ka sagedusala on väike, nii et neid on raske leida. Kui selline kiir oleks meile otse suunatud, siis võiks ta tunduda kuni tuhandeid kordi heledamana kui mõni täht taevas. SETI raames on alates 1980ndatest selliseid signaale otsitud, kuid vähe ja tulemusteta. Uute projektidega aga tegeletakse ja soovitakse terve taevas läbi uurida.
On otsitud ka pikki gammakiirguse jälgi, mida peaks maha jätma tuumaenergiat kasutavad kosmosesõidukid. 1983 otsiti kõik läbi tähed 20 valgusaasta raadiuses, et leida triitiumi jälgi, mis on sagedusega 1516 MHz nn veeaugu keskel ja mis on võimalik maaväliste olendite tuumareaktsioonide kõrvalprodukt. Sõidukeid, mis oleks tulnud otsima elu, on otsitud ka Maa ja Kuu orbiitidelt. On arvutatud, et kui sõiduaeg pole tähtis, on kosmosesond energiasäästlikum, kui elektromagnetiliste lainete saatmine. Nagu algoritmilisel raadiosõnumil, on ka sellel viisil eelis, et tänu hilisemale väiksemale vahemaale saab kosmosesondi tehisintellekt kiiremini suheleda ja edastada kogu informatsiooni, mida selle teinud olend tahab. Sond võib olla ka isepaljunev, tehes oma koopiaid teiste taevakehade materjalist, ja ta suudab leida ka vähearenenud elu, kes ei suuda tähtedevahelist kommunikatsiooni teostada. Selline sond võiks terve Linnutee galaktika läbi uurida ainult poole miljoni aastaga, lennates vaid 10% valguse kiirusega.
Päikesepurjedega, heelium-3 või antiaine mootoriga suured mitmekümnetuhandelise elanikkonnaga põlvkondade viisi reisivad kosmoselaevad võiksid terve meie Galaktika 200–300 miljardit tähesüsteemi asustada 5–50 miljoni aastaga, kui kasutada oleks kogu planeedisüsteemi ressursid. Just see viis Fermi omanimelise paradoksi sõnastamiseni – võrreldes tähe keskmise elueaga on terve galaktika koloniseerimiseks kuluv aeg väike ning galaktikas leidub palju meie tähesüsteemist mitu korda vanemaid tähti.
Oletatavad kontaktid maaväliste olenditega
On neid, kes arvavad, et meil on olnud juba kontakte maaväliste olenditega. Teistel planeetidel ja kuudel arvatakse nägevat erinevaid ülisuuri struktuure: Marsi nägu, püramiidid, hammasratas Kuul, suur müür Saturni kuul Iapetusel jt. Nn antiikastronautide teooriad otsivad kosmosekülaliste kirjeldusi vanadest kirjalikest allikatest, kunstiteostest ja arheoloogiast. Näiteks üritatakse leida vastust, kas püramiide, Lihavõttesaare kujusid, "Bagdadi patareid" jms olid võimelised iseseisvalt ehitama tolleaegsed inimesed. Samuti analüüsitakse tekste, näiteks Vana Testamenti, kus on kirjeldatud nähtusi mida võib tõlgendada lennuaparaatide või astronautide tegevusena (Hs 1, 2Kn 2:1,11, Ilm 4:1). Ka teatud India pärimuslikes tekstides toimuvad väidetavalt õhulahingud, kus kasutatakse mh pomme.
Popkultuuris on alates 20. sajandi teisest poolest levinud uskumused, et maavälised olendid külastavad Maad, jälgivad ja röövivad inimesi ja loomi ning teevad nendega katseid või on üldse Maa okupeerinud ning valitsevad seda varjatult.
Maavälise elu otsingud popkultuuris
Maaväliste elusolendite teema on saanud populaarseks kirjanduses, filmides ja laiemalt popkultuuris. Tulnukaid kosmosest kujutatakse tihti vaenulike ja agressiivsetena ("X-Files", "Alieni" filmid, "Independence Day" jne), vahel ka mittesekkuvate, omaette olevate olenditena (E.T., Alf, "Kolmas kivi päikesest" jne). Selgelt vähemuses on inimeste suhtes potentsiaalselt sõbralikud ja abistavad tulnukad (Superman, Doctor Who).
Kaugele tulevikku vaatavad ulmeteosed kujutavad inimesi universumis reisivate vaatlejatena, kellel on tavaliselt teiste olenditega neutraalne suhe. Esineb ka mõnevõrra vaenlasi, selgeid sõpru on neist kahest aga märksa vähem.
Sündinud 19. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 19. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Aesoo
pisi|Viidika bussipeatus Aesoo külas Aesoo on küla Pärnumaal Tori vallas.
Maidla mõis (Kullamaa)
Maidla mõis, varem Mäemõisa mõis (saksa keeles Tockumbeck) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Ajalugu
Mõis rajati 1631.
Riinu Rannap
pisi|Riinu Rannap Tartus, [[Vanemuise tänav 46 (Tartu)|Vanemuise 46 ees 2011. aastal. Foto: Lauri Kulpsoo]] Riinu Rannap (sündinud 23. oktoobril 1966) on eesti zooloog.
Ta on uurinud Eesti kahepaikseid, samuti tegelnud kahepaiksete elupaikade kaitse korraldamisega.
Boutros Boutros-Ghali
pisi|Boutros Boutros-Ghali [[1995]] Boutros Boutros-Ghali (araabia بطرس بطرس غالي, sündinud 14. november 1922 – 16. veebruar 2016) oli Egiptuse poliitik ja diplomaat, kes oli 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 1996 ÜRO 6. peasekretär. Ameerika Ühendriikide veto tõttu ei valitud teda 1996. aastal järgmiseks viieaastaseks ametiajaks tagasi.
Ta sündis Kairos kopti kristlaste perekonnas. Tema vanaisa Boutros Ghali oli olnud Egiptuse peaminister aastatel 1908–1910. Boutros-Ghali lõpetas 1946. aastal Kairo ülikooli. Hiljem kaitses ta Pariisi ülikoolis doktoriväitekirja rahvusvahelises õiguses ning õppis rahvusvahelisi suhteid Prantsuse rahvusvahelises uuringute- ja teaduskeskuses Sciences Po's.
Fahrenheit (videomäng)
"Fahrenheit" (Ameerika Ühendriikides ja Kanadas nimega "Indigo Prophecy") on arvutimäng, mis avaldati 2005. aasta septembris. Mäng tehti Prantsuse stuudio Quantic Dream kaudu ja avaldati Atari poolt. Mängu kirjutas ja selle loomist juhendas David Cage.