cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tonaarium
Tonaarium (ladina keeles tonarius, tonarium) on keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat (libellus tonarium, 'toonide raamat'), mis sisaldas helilaadide (ladina keeles tonus, modus) kaupa korrastatud Gregoriuse laulude kogumikku.
Esimesed tonaariumid koostati 9. sajandil ja nende kasutus jätkus hiliskeskajani. Tegemist oli toetava materjaliga meloodiate meelespidamiseks. Meloodia märgiti teksti kohale kirjatähtede või neumade abil. Neumadega märgitud mitmetimõistetavate üksikmeloodiate väljalugemisel ja nende tonaalsuse tuletamisel oli helilaadide järgi süstematiseeritud tonaarium oluline abivahend, keskaegsed tonaariumid on ka tähtis allikmaterjal keskaegse muusikateooria uurimisel.
Olulisemad tonaariumide koostajad olid Regino Prümist, Hartker Sankt Gallenist, Odo Clunyst ja Berno Reichenaust.
Mõni arvab olevat tulnud sõnast tonarius muusikatermini tonaalsus.
Franjo Tuđman
Franjo Tuđman, vahel kirjapildis ka Franjo Tudjman (14. mai 1922 – 10. detsember 1999), oli Horvaatia poliitik, ajaloolane ja sõjaväelane. Ta oli 1990. aastal Jugoslaaviast iseseisvunud Horvaatia esimene president, olles ametis 30. maist 1990 kuni oma surmani 1999. aasta detsembris. Varem oli ta 1990. aasta maist juunini olnud Horvaatia Sotsialistliku Vabariigi üheksas ja viimane president.
Tudman sündis Veliko Trgovišće külas Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigis. Teise maailmasõja ajal võitles ta kommunistlike Jugoslaavia partisanide seas okupeeritud Jugoslaavias teljeriikide (eeskätt Saksamaa) vastu. Sõja lõppedes jätkas ta karjääri Jugoslaavia Rahvaarmees, töötades alates 1945. aastast peastaabi poliitilises osakonnas ning õppides aastatel 1955–1957 Belgradis Kõrgemas Sõjaväeakadeemias. 1960. aastal edutati ta kindralmajoriks.
1961. aastal läks ta erru ja asutas Zagrebis Töölisliikumise ajaloo Instituudi, mis tegeles Jugoslaavia sotsialismi uurimisega. 1963. aastal sai Tuđman Zagrebi Ülikooli politoloogia teaduskonna juures "sotsialistliku revolutsiooni ja kaasaegse riikliku ajaloo" professoriks. 1965. aastal anti talle Jugoslaavia monarhiat käsitlenud väitekirja eest doktorikraad, kuid hiljem sattus oma rahvuslike vaadete pärast ta valitseva režiimiga ajalooküsimustes vastuollu. Aastatel 1965–1969 kuulus ta ka Horvaatia parlamenti. 1971. aastal osales ta Horvaatia kevade sündmustes ja mõisteti selle eest vangi, ehkki Jugoslaavia presidendi Josip Broz Tito sekkumise tõttu pääses ta ettenähtust kergema karistusega ja vabanes kahe aasta pärast. Pärast Tito surma 1980. aastal kritiseeris ta üha enam valitsevat kommunistlikku korda ja mõisteti selle eest uuesti vangi.
1989. aasta veebruaris asutas ta Horvaatia Demokraatliku Liidu (HDZ), mis nägi oma eesmärgina Jugoslaavia muutmist konföderatsiooniks või Horvaatia iseseisvust. HDZ võitis 42,5% häältega 1990. aastal toimunud Horvaatia esimesed parlamendivalimised ja Tuđmanist sai Horvaatia Sotsialistliku Vabariigi president. Presidendina kehtestas ta uue põhiseaduse ja propageeris iseseisva Horvaatia riigi loomist. 1991. aasta 19. mail toimus riigis iseseisvusreferendum, mille poolt hääletas 93 protsenti osalenutest. 25. juunil 1991 kuulutas Horvaatia end ametlikult Jugoslaaviast iseseisvaks. Riigis elanud etnilised serblased, keda toetas Jugoslaavia armee ja valitsus, alustasid seepeale vastuhakku Tuđmani valitsusele ja riigis puhkes sõjategevus. 1992. aastal allkirjastati vaherahu, kuid sõjategevus oli levinud ka Bosnia ja Hertsegoviinasse, kus horvaadid võitlesid liidus bosnialastega. 1992. aasta oktoobris liit lagunes ning Tuđman asus koos Horvaatia Hertseg-Bosnia Vabariigi valitsusega võitlema bosnialaste vastu eesmärgiga ühendada kõik piirkonna etnilised horvaadid ühe riigi alla. Samm päädis ta jaoks rahvusvahelise kriitikaga ja 1994. aastal allkirjastas ta koos Bosnia ja Hertsegoviina presidendi Alija Izetbegovićiga Washingtoni leppe, mis lõpetas omavahelise sõja ja taastas ühise liidu serblaste vastu. 1995. aastal kiitis ta heaks relvajõudude operatsiooni Torm, mis sisuliselt lõpetas sõjategevuse Horvaatias. Ta valiti uuesti presidendiks nii 1992. kui ka 1997. aastal ja jäi ametisse kuni oma surmani 1999. aastal.
Kuigi toetajad on rõhunud tema rollile Horvaatia iseseisvuse saavutamisel, on kriitikud kirjeldanud teda autoritaarse presidendina. Tuđmani surma järgsed küsitlused horvaatide seas näitavad üldiselt tema kõrget toetust.
Marek Hamšík
pisi| Marek Hamšík (sündinud 27. juulil 1987 Banská Bystricas) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliiga klubis Trabzonspor ja Slovakkia jalgpallikoondises ründava poolkaitsjana. Ta on rahvuskoondise kapten.
2004. aastal kolis Hamšík Slovakkia klubist Slovan Bratislava Itaalia klubisse Brescia. 28. juunil 2007 siirdus ta 5,5 miljoni euro eest SSC Napoli. Napolis mängis ta aastatel 2007–2019 ning lõi Napoli meeskonnas Itaalia kõrgliigas kokku sada väravat. Aastatel 2014–2019 oli ta Napoli kapten.
Aastatel 2019–2021 mängis ta Hiina kõrgliiga klubis Dalian Professional. 2021. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga IFK Göteborg. 2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Trabzonsporiga.
Hamšík on valitud Slovakkia aasta jalgpalluriks kokku kaheksal korral.
Otto Hiiop
Otto Hiiop (ka Ott Hiiop, Ott Hiiob, Talve Otto ; võru keeles Hiiobi Otto; 17/29. detsember 1865 Patküla vald, Viljandimaa – 12. veebruar 1950 ) oli Võrumaal Urvaste kihelkonnas tegutsenud külapillimees (viiulimängija).
Ta käis koolis Vaabina vallas, kus hiljem pidas väikest talu.
Tema repertuaari (100 lugu) märkis 1936. aastal üles Herbert Tampere. 1937. aastal märkis tema repertuaari (14 lugu) üles August Pulst.
1937. aastal osales ta ka Riigi Ringhäälingu helisalvestamisel.
Ta on maetud Urvaste kalmistule.
Pacific Jewel
Pacific Jewel on Suurbritannia ristluslaev, mis kuulub Carnival Corporation & plc tütarettevõttele P&O Cruises Australia ja mida käitab laevakompanii P&O Cruises Australia.
Laev tehasenumbriga 5839 ehitati Fincantieri-Cant. Nav. Italiani laevatehases Itaalias. Laev lasti vette 25. mail 1989. Laev ristiti Itaalias, laeva ristiemaks sai Oscariga pärjatud itaalia näitleja ja seksisümbol Sophia Loren. Seejärel asus Crown Princess 8. juulil 1990 esmareisile. Selle nime all kasutati laeva kuni aastani 2002.
2002. aastal nimetati laev ümber A'Rosa Bluks, 2004. aastal AIDAbluks ning aastail 2004–2007 opereeris seda Saksamaa laevakompanii AIDA Cruises. 2007. aastal nimetati laev ümber Ocean Village Twoks ning alates 2009. aastast sõidab ta praeguse nime all. 2012. aastal sõidab Pacific Jewel Sydneyst Vaikse ookeani saartele.
Dosso Dossi
right|pisi|Nooruki portree, ainus kindlalt tuvastatud portree [[Lucrezia Borgiast (1514–1516), Victoria Rahvusgalerii.]] Dosso Dossi (u 1490–1542), tegeliku nimega Giovanni di Niccolò de Luteri, oli Itaalia renessansi maalikunstnik Ferrara koolkonnast.
Jüri Vilmsi tänav
Jüri Vilmsi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru, Raua ja Torupilli asumis. Tänav algab Narva maanteelt ning lõpeb Lubja tänaval.
Ajalugu
1818. aastal ostis Tallinna raehärra ja bürgermeister Carl Eberhard Riesenkampff (1758–1825) Narva maantee ja praeguse Vilmsi tänava nurgal kaupmees Johann Duborgi kõrtsi kinnistu. Selle kinnistu koosseisu kuulus ka suurem maa-ala praeguse Vilmsi, Koidula ja Faehlmanni tänavate vahelises kolmnurgast, kust hiljem subobrokikrunte hakati eraldama. pisi|Ajalooline Kadrioru apteegi hoone, J. Vilmsi 2 // Narva maantee 50 Ajaloolise Kadrioru apteegi hoone projekti J. Vilmsi 2 tellis Tallinna bürgermeistri naine Marie Fredericke Riesenkampf ja hoone projekteeris 1844. aastal kubermanguarhitekt August Gabler (1820–1884). Algselt kasutati maja suvemõisa peahoonena. 18. mail 1873 avas proviisor Georg Heinrich Haetge hoones apteegi, mis tegutses kuni 21. sajandini. 1989. aastal võttis Tallinn hoone muinsuskaitse alla ja 1997. aastal kanti see riiklike kultuurimälestiste nimekirja. Tallinna linn müüs apteegihoone, abi- ja kõrvalhoone 2001. aastal.
J. Vilmsi tn 17 asus ühekorruseline mansardkorrusega puust kortermaja, mille lasi 1860 aastatel ehitada raehärra Gabriel Gleiss. 1980 tunnustati elumaja elamiseks vähekõlblikuks, elanikud paigutati ümber ja elumaja ja samal krundil asuvad tööstushoone ja kuurid lammutati. 2016. aastal ehitati J. Vilmsi tn 17 / Vesivärava tn 16 uus korterelamu.
J. Vilmsi 50 majas, kus elas öövaht Johan Rakfeld, kus politseiga peetud tulevahetuses said surma 7. detsembril 1924 end pärast 1. detsembri riigipöördekatset varjanud Georg Kreuks, Rudolf Pälson ja Vladimir Bogdanov. pisi|Endine Tallinna linna[[Tallinna Tapamaja|tapamaja kontorihoone, J. Vilmsi 53a]] J. Vilmsi 53a asub endise Tallinna linnatapamaja kontorihoone. Teised Tallinna Tapamaja kompleksi hooned, endise aadressiga Jüri Vilmsi 37, on kas lammutatud või kapitaalselt ümber ehitatud. Tallinna linnatapamaja asukohaks valiti Vilmsi tänava pikendusel asunud heinamaa, mis jäi väljapoole selleaegset linnapiiri. Linnainsener Carl Gustav Jacoby projekti järgi ehitati seda aastatel 1891–1893. Hoone esimesel ja katusekorrusel paiknesid teenistujate korterid ja teine korrus oli kasutusel kontoripinnana.
Eesti NSV aunimetused
Eesti NSV aunimetused on aunimetused, millega Eesti NSV-s tunnustati paljude erialade inimesi ja töökollektiive, kellel oli erilisi teeneid Eesti NSV riiklikus, majanduslikus ja kultuurilises ülesehitustöös. Aunimetusi andis välja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium andis välja ka Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirju.
Jüri Vilmsi tänav
Ajalugu
17. jaanuaril 1923 nimetati 1883. aastal rajatud Riesenkampfi tänav (Narva maanteest kuni Tartu maanteeni) Jüri Vilmsi tänavaks ning 22. jaanuaril 1936 sai (Juhan Kunderi tänava ristmikust Tartu maanteeni) omaette tänavaks Johannes Kappeli tänav.
Eesti NSV aunimetused
Esimesed Eesti NSV aunimetused kehtestati Eesti NSV Ülemnõukogu presiidiumi seadlusega 31. märtsil 1941. aastal. Hiljem täiendati aunimetuste loetelu mitu korda.
Jüri Vilmsi tänav
Ajalugu
Aastail 1940–1941 ja 1944–1991 kandis Jüri Vilmsi tänav Jaan Tombi nime. 27. augustil 1940 nimetati Jüri Vilmsi tänav Eesti kommunisti Jaan Tompi nimeliseks. Saksa okupatsiooni ajal tänava vana nimi taastati, kuid 1944. aastal sai tänav taas nimeks Jaan Tompi tänav. Jüri Vilmsi tänava nimi taastati 18. oktoobril 1991.
Eesti NSV aunimetused
Aunimetused
sulgudes aastaarv, millal aunimetust välja andma hakati
Johannes Uustal
Uustal õppis 1889–1893 Järve vallakoolis, aastatel 1893–1896 ministeeriumikoolis Jõhvis, aastal 1897 pedagoogilises klassis. Ta töötas aastatel 1897–1900 õpetajana Varjal. Aastatel 1900–1903 õppis ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1903–1906 õppis ta Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas, aastatel 1906–1911 usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastal 1912 Tarvastu Peetri koguduses Mihkel Jürmanni juures. Ordineeriti 11. jaanuaril/24. jaanuaril 1913 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1913–1914 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1915–1948 oli ta Helme Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1935–1939 oli ta Viljandi praostkonna abipraost, aastatel 1939–1948 praost.
Aastal 1948 arreteeris NKVD Johannes Uustali. Talle mõisteti 10 aastat vangistust. Ta suri 30. mail 1954 Karagandõ oblastis Karlagi vangilaagris.
Semjon Krivošein
Semjon Krivošein (vene keeles Семён Моисеевич Кривошеин; 28. november 1899 Voronež – 16. september 1978 Krasnogorsk) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (tankivägede kaardiväe kindralleitnant, 1943).
Ta sündis 1899. aastal Voronežis juudi käsitöölise perekonnas. Ta lõpetas Voroneži gümnaasiumis 7. klassi.
Ta astus juulis 1918 Punaarmeesse. Seejärel suunati ta 107. laskurpolku Voroneži kubermangus. Maist 1919 teenis ta Luhanskis dislotseerunud Lõunarinde 12. laskurdiviisi 12. ratsaväepolgus.
Vilkaviškise rajoon
Vilkaviškise rajoon (leedu keeles Vilkaviškio rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Marijampolė maakonna territooriumil Leedus. Rajoon piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga, lõunas aga Poolaga.
Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1259 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 40 258 inimest.
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Bartninkai, Gižai, Gražiškiai, Keturvalakiai, Klausučiai, Kybartai, Pajevonysi, Pilviškiai, Šeimena, Virbalise ja Vištytise vald. Eraldi omavalitsuse moodustab veel Vilkaviškise linn.
Vilkaviškise rajooni territooriumile jääb Vištytise regionaalpark.
Jacksoni maakond (Alabama)
pisi|Asend Alabama osariigis pisi|left|Jacksoni maakonna kohtumaja Scottsboros Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Scottsboro.
Maakonna pindala on 2918 km², millest 124 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 227. Aastal 2000 oli elanike arv 53 926.
Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 13. detsembril 1819. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Cody Franson
pisi|Cody Franson (2009) Cody Franson (sündinud 8. augustil 1987 Sicamousis Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana AHL-i klubis Rockford IceHogs.
Ta alustas klubikarjääri Western Hockey League'i (WHL) klubis Vancouver Giants. 2006. aastal tuli ta Giantsiga WHL-i meistriks. 2007. aastal võitis ta klubiga Canadian Hockey League'i Memorial Cup'i.
2005. aastal valiti ta NHL-i draft'is Nashville Predatorsi poolt 79. valikuna. Predatorsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2009–10. NHL-is on ta mänginud veel Toronto Maple Leafsi, Buffalo Sabresi ja Chicago Blackhawksi ridades.
2018. aasta septembris liitus Franson KHL-i klubiga Omski Avangard. Hooajal 2018–2019 jõudis ta Avangardiga Gagarini karika finaalmängudele, kus kaotati Moskva CSKA-le. KHL-i hooaja 2018–2019 väljalangemismängudes andis ta kõikidest kaitsjatest enim väravasööte – kokku 14 – ja oli 18 punktiga resultatiivseim kaitsemängija.
2020. aasta septembris naasis Franson Põhja-Ameerikasse, liitudes Rockford IceHogsiga, kus ta oli mänginud ka hooajal 2017–18.
2007. aastal tuli ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.
Järva Politseiprefektuur
Järva Politseiprefektuur oli 1990–2003 tegutsenud Eesti Politsei territoriaalne politseiprefektuur.
Prefektuur asus Paide linnas aadressil Tallinna tänav 12. Prefektuuri tööpiirkond oli Järva maakond. 2004. aastal moodustati Järva Politseiprefektuuri, Hiiumaa Politseiprefektuuri, Rapla Politseiprefektuuri, Lääne Politseiprefektuuri, Pärnu Politseiprefektuuri ja Saare Politseiprefektuuri baasil uus politseiprefektuur: Lääne Politseiprefektuur.
Oxfordi Ülikooli struktuuriüksuste nimistu
pisi|140px| Oxfordi Ülikooli vapp
Oxfordi Ülikooli täiskasvanukoolituse osakond allub otse rektoraadile.
Divisjonid
Ülikooli suurim akadeemiline allüksus on divisjon. Neid on ülikoolis kokku neli :
Humanitaarteaduste divisjon
pisi|240px| [[Ruskin School of Art]]
Matemaatika, füüsika ja eluteaduste divisjon
pisi|240px| Oxfordi Ülikooli keemialaborihoone aatrium
Meditsiiniteaduste divisjon
pisi|240px|Oxfordi Ülikooli biokeemia osakond
Sotsiaalteaduste divisjon
pisi|240px| [[Blavatnik School of Government asub 2015. aastal valminud arhitektuurifirma Herzog & de Meuroni projekteeritud hoones]]
Kolledžid
Oxfordi Ülikooli koosseisu kuulub 39 kolledžit. Vanimad kolledžid on University College, Balliol ja Merton, mis asutati ajavahemikus 1249–1264, noorim kolledž loodi 2019. aastal (Reuben College).
Rõuge mõisa park
Rõuge mõisa park on kaitsealune park Võru maakonnas; see jääb Rõuge ürgoru servale. Pargi pindala on 6,5 ha.
Pargis leidub ka välismaalt sisse toodud puuliike: nt ginnala vaher (Acer ginnala) ja siberi nulg (Abies sibirica).
Tõendamiskohustus
Tõendamiskohustus (ingl burden of proof) on kohtu ja/või menetluse osapoolte kohustus tõendada osapoole süüd või süütust.
Tõendamine kriminaalmenetluses
Kriminaalmenetluses on tõendamiskohustus prokuröril ja kaitsjal. Prokuröril on kohustus leida tõendid, mis näitavad süüdistatava süüd, ja esitada need kohtule. Kriminaalmenetluses on süü tõendamine keeruline, sest kõik kahtlused, mida kohus ei suuda menetluse käigus kõrvaldada, tõlgendatakse süüdistatava kasuks (ld in dubio pro reo). See tuleneb süütuse presumptsioonist, mille kohaselt on isik süütu, kuni teda ei ole süüdi tunnistatud. Kahtlusalune ei pea tõendama oma süütust, kuid kui ta otsustab seda teha, on ta kohustatud esitama tõendid oma väidete õigsusest või andma kohtule juurdepääsu/võimaluse neid andmeid kontrollida.
Hagimenetlus
Kohus võib tõendeid koguda omaalgatuslikult juhul, kui tegemist on abielu, põlvnemist ja lapse huve puudutava vaidlusega. Ülalpidamisasjas on kohtul õigus nõuda teavet osapoole kohta tema tööandjalt (ka endiselt), sotsiaalkindlustusametilt, kindlustusseltsidelt, Maksu- ja Tolliametilt ja krediidiasutustelt. Nimetatud isikud ja asutused on kohustatud andma korrektset teavet.
Hagita menetlus
Hagita menetluses on kohtu roll suurem, vajadusel kogub kohus tõendeid omal algatusel. Hagita menetluses on tõendamiskoormus vaidluse osapooltel väiksem. Näiteks on maksekäsku saamine kiirem ja väiksema tõendamiskohustusega, kui seda teha hagita menetluse korras. Kohtul on õigus koguda tõendeid omal algatusel, kui seaduses ei ole teisiti ette nähtud.
Tõendamine halduskohtumenetluses
Halduskohtumenetluses on tõendamiskohustus igal menetlusosalisel, kes peavad tõendama asjaolusid, millel nende väited tuginevad. Menetlusosaline ei pea asjaolusid tõendama, kui seadus võimaldab seda mitte teha. Kui tõendeid ei ole võimalik esitada, tuleb seda põhjendada ning anda kohtule teada, kust tõenditele ligi pääseda. Kui ka kohtul ei ole ka võimalik tõenditele ligipääsu saada, võib kohus hinnata asjaolu menetlusosalise kahjuks. Kohus võib tõendeid koguda ka omal algatusel.
Tõendamiskohustuse puudumine
Kui asjaolu on üldtuntud, siis tõendamiskohustust ei ole. Üldtuntuse otsustab kohus, samuti võib lugeda üldtuntuks asjaolu, mille kohta on usaldusväärset infot menetlusvälistes allikates.
Kui osapool võtab teise poole esitatud väite omaks, ei vaja see samuti tõendamist. Osapool saab väidet omaks võtta kirjaliku avaldusega kohtule või kohtuistungi(mida protokollitakse) ajal. Omaksvõttu eeldatakse, kuni pool ei esita vastuväiteid talle esitatud faktilise asjaolu kohta. See kehtib ainult tsiviilmenetluses. Haldusasjades ei piisa asjaolust, et pool võtab teise poole esitatud faktilise väite omaks.
Tartu Ülikooli arvutimuuseum
Tartu Ülikooli arvutimuuseum on muuseum, mille eesmärk on eksponeerida arvutustehnika ajalugu Eestis.
Muuseumi püsiekspositsioon koosneb 50 arvutist, mille hulgas on 1959. aastast Eestis töötanud esimese elektronarvuti Ural nimeplaat ja komponente, 1988. aastal seeriatootmisse läinud kooliarvuti Juku täiskomplekt, Apple'i seadmete ajajoon, 1980. aastate sülearvutite ajajoon, 2000. aastal maailma 500 võimsaima arvuti nimekirjas olnud superarvuti SGI Origin 3400 jpm.
Muuseum asub Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi Delta maja esimesel korrusel ruumis 1039.
Muuseumile pani 2000. aastatel alguse Meelis Roos, ametlik avamine toimus 2. novembril 2009 seoses 50 aasta möödumisega Tartu Ülikooli esimese arvuti käivitamisest.
Valeri Horoškovskõi
Valeri Horoškovskõi (ukraina keeles Валерій Іванович Хорошковський; sündinud 1. jaanuaril 1964 Kiievis) on Ukraina poliitik ja riigitegelane.
Eesti NSV teeneline arhitekt
Eesti NSV teeneline arhitekt oli Eesti NSV-s alates 1967. aastast Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt arhitektidele välja antud aunimetus.
Venemaa Föderatsiooni kangelane
Venemaa Föderatsiooni kangelane (vene keeles Герой Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni antav aunimetus. See on kõrgeim aunimetus, mida antakse kangelaslike teenete eest Venemaa riigi ja rahva ees. Aunimetusega kaasneb Kuldtähe medal.
Aunimetust antakse alates 20. märtsist 1992.
2022. aasta lõpu seisuga on seda antud 1245 inimesele.
Prudnik
Prudnik ([ˈprudɲik], saksa Neustadt, Neustadt in Oberschlesien, Neustadt an der Prudnik; tšehhi Prudník; sileesia saksa Neustoadt) on 21,237 (2017) elanikuga linn Poola edelaosas Opole vojevoodkonnas, 53 km Opolest edelas. Prudnik asutati kolmeteistkümnendal sajandil, linnaõigused sai 1255 aastal. Prudnik on Prudniki maakonna ja Prudniki valla halduskeskus.
Põhja-Lapimaa piirkond
Põhja-Lapimaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Lapimaa maakonnas. See on Soome suurim ja hõredaimalt asustatud majanduspiirkond.
Jaundziras
Jaundziras on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Zante vallas.
Küla asub valla kirdeosas merepinnast 120 meetri kõrgusel. Jaundziras jääb valla keskusest Zantest 6 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Jaundzirase mõisa (Neu-Dsirren) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Aastal 2006 oli külas 12 elanikku.
Šlavantai vald
Šlavantai vald (leedu keeles Šlavantų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 45 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 590 inimest. Valla keskuseks on Avižieniai küla. Vallavanem on Julija Maziukienė.
pisi|Buteliūnai linnamägi pisi|Gegutė
Çanakkale provints
Çanakkale provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provints asub (nagu ka İstanbuli provints) nii Euroopas kui ka Aasias Dardanellide väina ääres. Provintsi keskus on Çanakkale.
Välislingid
🇹🇷
Rovaniemi piirkond
Rovaniemi piirkond on piirkond Soomes Lapimaa maakonnas.
Lääne-Aafrika vodun
pisi|Voodoo altar erinevate kujukestega. [[Abomey, Benin]] Vodun (foni ja eve 'vaim'), ka vudun, vodon, vodoun, voudou, voodoo on Lääne-Aafrikas Ghanast kuni Nigeeriani levinud usund. Vodun'i praktiseerivad näiteks Ida- ja Lõuna-Ghanas elavad eved, Kesk- ja Lõuna-Togos elavad kabjed, minad ning Kesk- ja Lõuna-Benini fonid, samuti Edela-Nigeerias elavad jorubad.
Vodun'i üldiseloomustus
Vodun'is on kesksel kohal vaimolendid ja teised vaimuderiigiga seotud elemendid. Vaimolendid moodustavad hierarhilise süsteemi, mis põhineb nende arvataval mõjuvõimul ehk nende väe tugevusel. Hierarhiliselt kõrgematel positsioonidel on vaimolendid, kes kontrollivad uskumuse järgi loodusjõude või inimühiskonna saatust. Madalamatel positsioonidel on vaimolendid, keda seostatakse näiteks ojade, puude või kividega (individuaalne seos, näiteks teatud kivil on oma vaim). Usutakse ka, et kindlad kaitsevaimud on etnilistel gruppidel, näiteks sugukondadel, hõimudel või rahvustel. Erinevaid vaimolendeid austatakse küllaltki sarnaselt kristluses levinud pühakute ja inglite austamisega. Seetõttu sobib usund hästi kokku kristlusega (katoliiklusega), on tekkinud sünkretistlikke usundeid, nagu Haiti voodoo. Tähtsal kohal on ka esivanemate austamine. Usundi järgijad usuvad, et surnute hinged elavad kõrvuti elavatega.
On üks peajumal, kellel on palju abistajatest vaimolendeid ehk orisha'sid. Peajumal ja kõige looja, keda kutsutakse kas Mawuks või Nana Bulukuks, on androgüünne olend.
Ühe seletuse järgi sünnitas Mawu ehk Nana Buluku seitse last, kellest igaühele andis valitseda osa loodusest. Loodus oli jagatud loomariigiks, maaks ja mereks. Teise seletuse järgi ei kuulu Mawu lapsed ühtegi kindlasse etnilisse gruppi: nad seostuvad erinevate loodusseaduste või ajalooliste ja mütoloogiliste isikutega. Vodun'i peajumal võib ühtlasi kehastada duaalset kosmogoonilist printsiipi, milles Mawu (Kuu) ja Lisa (Päike) sümboliseerivad vastavalt naiselikkust ja mehelikkust. Tihti kujutatakse Mawut ja Lisat Looja kaksikutest lastena.
Mawu noorim laps, Legba, on Mawu alatine kaaslane ning täidab Mawu ja teiste laste vahel vahendaja rolli. Mõnedes kogukondades kujutatakse teda kui noort ja tugevat meest, näiteks Haitil on ta aga vana mees. Vaimolendite hulka kuuluvad veel Mami Wata, jumalanna, keda seostatakse veega, Gu, raua ja seppadega seostuv jumalus, ning Sakpata, haiguste valitseja. Esineb veel inimeste ja orisha'de maailma vahendaja Eshu ehk käskjalg või sõnumitooja, keda kujutatakse kui tõmmut, lühikest meest, kelle on suur sau ja tihti suus ka piip, mõnikord hoopis pulgakomm või sõrmed, mida ta imeb. Eshu kui jumalate ja inimeste vahelüli on seotud tasakaalu, korra ja rahu hoidmisega kahe maailma vahel. Ta võimaldab suhtlust kõrgemate vaimolenditega. Kogu loomingut peetakese vodun'is päritolult jumalikuks ning seega jumalikku väge sisaldavaks. Sellest lähtuvalt kasutatakse näiteks taimesid ravimisel ja erinevaid esemeid rituaalides. Vodun’i talismanid on erinevad kujud või kujukesed ja loomade kuivatatud osad, mida müüakse kui ravivaid või vaimse väega objekte.
Preestrinnad
Lääne-Aafrikas peetakse kogukonna kõige tähtsamaks liikmeks naist, keda tihti on kirjeldatud kui leskkuningannat (ingl. k Mother Queen'i). Perekonnas on leskkuninganna isapoolse liini vanim tütar. Kui ta on perekonnast, kuhu kuuluvad külas juhtivad isikud, siis on ta enamasti kogu küla naiste juht. Kogukonna tähtsaimale naisele kuulub õigus juhtida tseremooniaid: vodun'ipäraseid ristimisi, matuseid ja abiellumisi. Ta võtab osa kauplemiskohtade-turgude organiseerimisest ja vastutab nende eest. Kauplemiskohad on eluliselt tähtsad, kuna need on peamised rahva sotsiaalsed keskused ja kogunemiskohad. Minevikus juhtis küla tähsaim naine palvetseremooniaid, kui mehed sõtta läksid. Palvetseremooniast võtsid naised igal hommikul osa. Selle eesmärk oli kindlustada meeste sõjakäigult tagasitulek. Küla mõjukaimat naist ei tohiks siiski segi ajada ülempreestrinnaga. Ülempreestrinnad on naised, kelle oraakel on välja valinud teiste naiste vaimseks juhiks ja hoolekandjaks. Preestrinna- ja preestrikandidaadid saavad kõigepealt oraaklitelt kutsungi, mis võib tulla suvalisel hetkel. Seejärel liituvad nad vaimse kogukonnaga, kus nad saavad õpetusi ning kus hiljem valitakse pühendunute hulgast välja preestrinnna ja preester.
Vodun ja bò
Vahel samastatakse vodun’i jorubadel levinud nõiduspraktikatega, mida kutsutakse bò’ks ehk O bò’ks ehk juju’ks. Nõiduspraktikate kogum bô pole sama mis vodun, kuigi see on seotud tihti vodun’is esinevate vaimolendite välja kutsumisega. Bò’ga tegelevaid isikuid nimetatakse bòkônon’ideks või bòkôtônon’ideks, erinevalt vodun’i vodunsi’dest (vodun’i preestrinnadest) ja vodunon’idest (vodun’i preestritest). Vodun’i ja bò’d on hakatud ilmselt samastama seetõttu, et võõrvaatlejad on vodun’i rituaalidest valesti aru saanud ja pidanud neid bò rituaalideks. Üldine, kuid nüüdseks pigem minevikuline ettekujutus Lääne-Aafrika vodun’ist põhineb bò’l (jorubade juju’l) ja Euroopa-pärasel nõidusel. Erinevalt levinud arvamusest ei seisne Lääne-Aafrika vodun peamiselt loitsude abil kellegi äranõidumises või needmises. Vodun’i tähtsaim osa on esivanemate kultus. Kuigi vodun’’i jumalate panteonis on olemas ka kõikvõimas jumal-looja, ei pöördu vodun’i järgijad tema poole otse. Kõikvõimsa jumal-loojaga on vodun’i järgijate arvates võimalik vaid kaudselt ühendust saada surnud esivanemate abiga loa’de ehk jumalike vahendajate-vaimolendite kaudu.
Vodun tähendab ka surnu vaimu. Selleks et suhelda kõrgemate vaimolenditega ja nende kaudu kõikvõimsa jumal-loojaga, on igal sugukonnal, harvem perekonnal, oma vodun, keda vahel nimetatakse assanyì’ks. Vodun’i seostatakse tihti ühe tuntud kõrgema vaimolendiga standardsest panteonist, kuid see on perekonniti või sugukonniti erinev. Seetõttu on kultus sugukondlikult erinev: vaimude poole pöördumine loob kollektiivipõhise identiteedi ja näitab päritolu.
Demograafia
Vodun’i järgib ligikaudu 17% Benini elanikkonnast, niisiis umbkaudu 1,6 miljonit inimest. 41,5% Benini elanikkonnast peab ennast kristlasteks. Nende seast paljud praktiseerivad ühtlasi Haiti voodoo või Brasiilia Candomblé sarnast sünkretistlikku religiooni. Paljud sünkretistlike religioonide järgijatest on Brasiilia vabastatud orjade järeltulijad, kes on asunud elama Ouidah ' rannikule.
Togos moodustavad põlisusundite järgijad umbes poole elanikkonnast. Vodun on üks populaarsemaid põlisusundeid, mida järgib ligikaudu 2,5 miljonit inimest. Lisaks võib umbkaudu miljon vodunlast olla Ghana evede hulgas, kuna Ghana 20-miljonilisest elanikkonnast moodustavad ewed 13% ja 38% Ghana elanikest praktiseerivad põlisusundeid. Nigeerias on tõenäoliselt 14 miljonit vodunlast, kellest enamik on jorubad, kuid kindlaid andmeid selle kohta pole.
Euroopa kolonialismile järgnenud Lääne-Aafrika totalitaarsete režiimide ajal üritati vodun’i ja muid Aafrika põlisusundeid maha suruda. Et vodun’is levinud vaimolendid on igal sugukonnal, hõimul või rahvusel erinevad ja kohalik vaimulikkond on külades keskne moraali, sotsiaalse ja poliitilise korra tagaja ning põliskultuuri säilitaja, siis pole režiimide püüdlused olnud väga edukad. Beninis on hakatud kindlustama vodun’i kohta riigi ühiskonnas. Alates 1991. aastast peetakse Beninis Ouidah' linnas iga-aastast rahvusvahelist vodun’i konverentsi.
Arloni ringkond
Neufchâteau on üks viiest haldusringkonnast Belgias Luxembourgi provintsis.
Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 5 vallast ja 21 osavallast.
{|
Rahvusvaheline Ökoturismi Ühendus
Rahvusvaheline Ökoturismi Ühendus (TIES – The International Ecotourism Society) on mittetulundusorganisatsioon, mis tegeleb ülemaailmse ökoturismi edendamisega.
Eesmärgid
Rahvusvahelise Ökoturismi Ühenduse missioon on värvata, võimendada ja inspireerida inimesi ökoturismi osas. Korraldatakse konverentse ja õpetatakse inimesi järgima ökoturismile omaseid nõudeid.
Terminid
Ökoturismiks nimetatakse keskkonnahoidlikku ja sotsiaalselt vastutustundlikku reisimist, mis ei ole ohuks loodusele, majandusele ega elanikele.
Põhimõtted
Tänu järjest kasvavale populaarsusele on ühenduse loojad loonud ka kriteeriumid, mille alusel saab reisi liigitada ökoturismiks, sest mitte iga loodusturism ei ole öko. Ökoturismiks saab lugeda vaid neid reisimisviise mille tähtsaimaks osaks on looduse ja kultuuri kogemine, haridus, võimalikult väikese mõjuga reisimine ning sotsiaalse ja kultuurilise väärtuse säilitamine sihtkohas. Enne kui võtta ette ökoturismireis peab olema kindel, et järgitakse järgmisi põhimõtteid:
Neid põhimõtteid peaksid järgima kõik ökoturistid kui ka ökoreiside pakkujad.
Ajalugu
Ökoturismi Ühenduse asutas 1990. aastal Megan Epler Wood. Ühenduse idee tekkis 1989. aastal USA-s Floridas toimunud konverentsil. Megan Epler Wood värbas oma ühendusse esimese ühenduse direktori David Westerni juba avamise aastal. Aasta hiljem oli organisatsioonil olemas ökoturismi definitsioon ja missioon.
1993. aastal ilmus esimene ökoturismiteemaline raamat "Ecotourism: A Guide for Planners and Manager and popular pamphlet Ecotourism Guidelines for Nature Tour Operators". 1996. aastal korraldati esimene ökoturismi töötuba Hawaiil.
Aastal 2000 muudeti nime ja Ökoturismi Ühenduse uueks nimeks sai Rahvusvaheline Ökoturismi Ühendus, et liituda Maailma turismiorganisatsiooniga (ingliskeelne lühend UNWTO). Ühingu peakontor kolis North Benningtonist Burlingtoni. Korraldatakse koolitusi ja kampaaniaid. 2007. aastal korraldas ühing esimese globaalse ökoturismi konverentsi Norras Oslos. Samuti korraldati konverents Põhja-Ameerikas. 2009. aastal loodi „ecoDestinationsi“ programm, mille raames kokku tuua reisihuvilised, kes leiavad programmi kaudu infot ökoturismi sihtkohtade kohta üle maailma. Haritakse ja teavitatakse inimesi järjest rohkem.
2010. aastal täitus organisatsioonil 20. tegevusaasta. Samal aastal korraldati esimene Euroopa sisene ökoturismi konverents (EuroEco), mis toimus Eestis, Pärnus. Liituti Maailma Reisi- ja Turisminõukoguga.
Liikmed ja partnerid
Rahvusvaheline Ökoturismi Ühenduse partneriteks on valitsusvälised organisatsioonid, reisibürood, looduskaitsjad ja muud organisatsioonid, kellel on sarnane maailmavaade ja kes hoolivad üleilmsest jätkusuutlikust arengust. Liikmeteks on asutajad ja vabatahtlikud 190 riigist.
Matti Tammelin
Matti Kalervo Tammelin (6. september 1926 Helsingi – 16. veebruar 1998 Turu) oli Soome poksija.
Tammelin sai Soome meistrivõistlustel 1950. aastal kergekaalus (kuni 62 kg) II koha ja 1951. aastal kergekaalus (kuni 60 kg) III koha.
Tammelin osales 1948. aasta Londoni olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 58 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ķelles
Ķelles on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Ķelles asub valla keskosas merepinnast 140 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Küla on endine leivude asuala.
Internet lennukis
pisi|Ku-band tehnoloogia kasutamine lennukil pisi|Ka-band tehnoloogia: leviala katvus üle maailma (2015. a) Internet lennukis on internetisignaali levimine lendavas lennukis. Selleks on kaks peamist moodust: maapealsed mobiilimastid ning satelliidid.
Maapealsed mobiilimastid
Üks võimalus, kuidas võimaldada lennuki pardal ligipääsu internetile, on see, et maa peal asuvad mobiilimastid (ingl air-to-ground ehk ATG) saadavad lennuki kereosa põhjas asuvatele antennidele signaali. Kui lennuk õhuruumis ringi liigub, ühendab see end automaatselt lähima mastiga, mis tagab katkematu internetiühenduse, suuri veekogusid ületades võib aga internetiühendus kaduma minna.
Satelliidid
Teine meetod interneti võimaldamiseks õhus on satelliitide tehnoloogia kasutamine lennuk loob ühenduse geostatsionaarsel orbiidil asuvate satelliitidega, mis saadavad signaale Maale ning omakorda võtavad neid sealt vastu. Internetti kasutavast seadmest saadetakse informatsioon läbi lennukiantenni satelliidini, edasi Maale ning sama teed pidi sealt tagasi seadmesse.
Võrgu infrastruktuuri maksumus ja kiirused
Võrgu infrastruktuuri maksumus on tunduvalt odavam satelliitide tehnoloogiast. Uue ATG-4 tehnoloogia kiirus on lennuki kohta ning jagatuna kõikide kasutajate vahel 9,8 megabitti sekundis. Selline internetikiirus on piisav tavaliseks veebis surfamiseks ning meilide saatmiseks, taolist teenust pakub peamiselt Gogo. Gogo standardse ATG teenuse kiirus on keskmiselt 3,1 megabitti sekundis.
Satelliidiühenduse maksumus ja kiirused
Satelliidiühenduse puhul on tegemist tulevikutehnoloogiaga, kus internetiühendus igal juhul tagatud, ka üle suurte veekogude lennates. Modernsel satelliidil on mitmeid transpondereid, mis tagavad suure hulga ühenduste olemasolu samal ajahetkel. Transponderite ülalpidamine on aga küllaltki kulukas ning seetõttu on ka vastav teenus kallim.
Ku-band tehnoloogia
Ku-band (Kurtz-under band) tehnoloogia poolt tagatav interneti kiirus jääb vahemikku 20–40 megabitti sekundis, sõltuvalt sellest, kui palju lennukeid ühe satelliidi transporderiga seotud on. Gogo pakub uut teenust, mis kasutab kahekordseid satelliitidega ühenduses olevaid antenne, lubades lennusisese interneti kiiruseks saavutada kuni 70 megabitti sekundis.
Lennusisest internetiteenust pakkuvad tuntumad lennufirmad
JetBlue kasutab Fly-Fi süsteemi, mis põhineb kõige uuemal Viasati poolt varustatud Ka-band tehnoloogial ning selle kiirus on umbes 15 megabitti sekundis. Lisaks pakub ta kiirendatud Fly-Fi+ teenust, mille maksumus on 9 $ tunnis.
Virgin America kasutab Gogo pakutavat ATG-4 teenust, mis on tagatud kõigile selle firma õhusõidukitele. Gogo teenus maksab 5 $ tunnis, 16 $ päevas ning 60 $ kuus.
Delta kasutab Gogo pakutavat ATG ja ATG-4 teenust, mis on saadaval kõikidel firma õhusõidukitel.
Southwest kasutab Ku-band tehnoloogial põhinevat internetiteenust, mis on saadaval umbes kolmandikul firma õhusõidukitel. Teenuse päevamaksumus on 8 $.
Alaska Airlines kasutab Gogo pakutavat ATG-4 teenust, mida pakutakse kõikidel selle firma õhusõidukitel.
Tornio oru piirkond
Tornio oru piirkond on majanduspiirkond Soomes Lapimaa maakonnas.
Sovetiseerimine
thumb|300px|[[Läti rahvusteater kaunistatud Nõukogude sümbolitega (sirp ja vasar, punane täht, punased lipud ning Lenini ja Stalini topeltportree) pärast Nõukogude okupatsiooni 1940. Ülaosas on tekst "Elagu NSVL!"]] Sovetiseerimine (vene cоветизация, inglise sovietization) oli NSV Liidu keskvõimu ideoloogia elluviimine.
Uno Mereste arvates on sovetiseerimine nähtus, mille puhul NSV Liidu okupatsiooni või ideoloogilise mõju alla sattunud riigi majanduskord muudetakse järk-järgult sarnaseks NSV Liidu majanduskorraga.
Euroopa kaitsealade diplom
Euroopa kaitsealade diplom on 1965. aastal asutatud diplom, millega Euroopa Nõukogu tõstab esile Euroopa erandliku tähtsusega kaitsealasid. Diplom antakse viieks aastaks ja see on uuendatav. XXI sajandi teise kümnendi seisuga oli diplomi saanud üle 60 kaitseala 23 riigist.
Sovetiseerimine
Michael Lemke on sovetiseerimist seletanud nii: "Mõiste "sovetiseerimine" /---/ tähistab Nõukogude mudeli ülekandmise ja ülevõtmise struktuurilisi, institutsioonilisi ja kultuurilis-vaimseid protsesse, mille eesmärk on mittenõukogude ühiskondade sarnastamine Nõukogude Liidu ühiskondlike ja poliitiliste oludega."
Euroopa kaitsealade diplom
Eestis on ainsana diplomi saanud Matsalu rahvuspark.
Sovetiseerimine
Olaf Mertelsmanni arvates tähistab sovetiseerimise mõiste Nõukogude valitsemis- ja ühiskonnakorralduse mudeli elementide ülevõtmis-, ülekandmis- ja pealesundimisprotsessi keerulist kogumit, mis hõlmavad nii ühiskonna, majanduse kui ka riigi institutsioonilisi ja struktuurilisi muudatusi, samuti kultuuri- ja vaimuelu, aga ka igapäevaelu ümberkorraldamist. Sovetiseerimine algab vägivallafaasiga, millele järgneb saavutatu kinnistamise ja süvendamise ajajärk.
Sovetiseerimise mõiste võtsid kasutusele bolševikud oktoobripöörde ja sellele järgnenud kodusõja käigus.
Kevadine krookus
Kevadine krookus (Crocus vernus) on Eestis hästi tuntud ja peamiselt kasvatatav krookuseliik.
Vana-Salatsi mõis
pisi|left| Vana-Salatsi mõisa hoonetekompleks Vana-Salatsi mõis ehk Vecsalaca mõis (saksa keeles Alt-Salis, läti keeles Vecsalacas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Salatsi valla Vecsalaca küla maadele.
Mõisa omanikele kuulus (koos Uue-Salatsi mõisa omanikega) Salatsi kihelkonnas patronaadiõigus, kaaspatrooniks oli Ķirbiži mõisa omanik.
Ajalugu
Mõis kujunes Salatsi piiskopilinnuse maadele, mis läksid hiljem Poola kuningate valdusse. Mõisale pandi alus 1564. aastal, mil 3. veebruaril Poola kuningas Zygmunt II August rentis Salatsi linnusele kuuluvad kaks küla 4000 taalri eest oma sekretärile Justus Claudius Clodtile, kes need omakorda 13. veebruaril 1565 müüs 2000 taalri eest Thomas von Embdenile.
1596. aasta 2. augustil müüs Embden oma valdused Kuramaa hertsogi kantslerile Georg von Tiesenhausenile juba 22 000 taalri eest.
1625 läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu Salatsi lossipiirkonna oma riiginõunikule Peter Banérile, kelle pojad müüsid selle omakorda 23. juulil 1653 Riia raehärrale Michael von Diepenbrockile, kelle järglased selle mõisate reduktsiooni käigus jälle kaotasid.
Gustav Wilhelm von Ferseni surma järel usaldas tema lesk mõisa oma venna ja õe hoolde. Aastal 1853 müüsid õe pärijad mõisa 90 000 hõberubla eest Hermann Maximilian Behaghel von Adlerskronile (1808−1885). Viimane läks aga pankrotti ja mõisa omandas tulevane kaardiväeporutšik parun Friedrich Adolf Woldemar Pilar von Pilchau (1814-1870). 2. mail 1870 müüs ta mõisale kuuluva Emmashöhe karjamõisa koos kahe talukohaga 13 800 hõberubla eest Pärnu linnareviisor Bernhard Bachile. Vana-Saltsi mõisa − ilma varem müüdud talumaa ja Heinaste mõisale loovutatud metsatükita − müüs ta veidi enne oma surma 10./16. septembril 1870 Conrad Friedrich Gottlieb von Brockdorff-Ahlefeldtile. Viimane omanik oli aastatel 1893−1920 parun Heinrich Stael von Holstein.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal (koos Kliķi mõisaga) 12 ja 1/8 adramaad, sellele allus 419 mees- ja 513 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Kliķi ja Uue-Salatsi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. Hiljem arvestati mõisa pindala ikka koos Kliķi mõisaga. Aastal 1688 oli mõisate suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/2, aastal 1757 aga 14 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisate suurus 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 12 ja 1/20. 1881. aastal oli mõisamaa suurus 22 ja 15/60, talumaa oli 15 adramaad.
Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale kaks karjamõisa: Zaki (Karra, ka Karr) ja Zonepe (Fersenhof, hiljem Sohnep). 1870. aastal müüdi ära Emmashöhe karjamõis. XX sajandi algul oli mõisal kolm karjamõisa: Lagast, Marthahof ja Schlangenhof.
Tunturi-Lapimaa piirkond
Tunturi-Lapimaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Lapimaa maakonnas.
Adnan Januzaj
Adnan Januzaj (sündinud 5. veebruaril 1995 Brüsselis) on Belgia jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla ja Belgia jalgpallikoondises poolkaitsjana.
2011. aastal liitus Januzaj 16-aastaselt Manchester Unitedi noorteakadeemiaga. Manchester Unitedi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2013–2014. Hooajad 2015–16 ja 2016–17 veetis ta laenul Dortmundi Borussias ja Sunderlandis. 2017. aasta juulis sõlmis ta viieks aastaks lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Real Sociedad.
Koondisekarjäär
2014. aasta mais kinnitati Januzaj Belgia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks.
Ametliku debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi ta 7. juunil 2014 sõprusmängus Tuneesia vastu. Rahvuskoondises oli ta mänginud juba kaks nädalat varem sõprusmängus Luksemburgi vastu, kuid FIFA kuulutas selle mängu mitteametlikuks, kuna Belgia koondise peatreener Marc Wilmots tegi selles mängus lubatava kuue vahetuse asemel seitse.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel pääses ta platsile viimases alagrupimängus Lõuna-Korea vastu, alustades algkoosseisus.
Jaak Kõdar
Jaak Kõdar (7. juuli 1940, Nava talu, Lilli küla, Karksi vald – 22. märts 2023) oli eesti prosaist, näitekirjanik ja kultuurikorraldaja.
Nõukogude ajal töötas ta tootmiskoondises Desintegraator. Asutust juhtinud Johannes Hindi poliitilise protsessi tõttu kandis Kõdar 1984-1987 karistust Rummu ja Murru vanglates, karistuse lõppedes ta rehabiliteeriti.
2005. aastal ehitas ta oma isatallu Navale (Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas) etenduspaiga nimega Nava lava. Samast aastast korraldas ta seal Mulgi kultuuri festivali, kus etendati ka tema kirjutatud näitemänge.
Jaak Kõdar kirjutas ligi 30 raamatut, sh näidendeid, luulekogusid ja lasteraamatuid nii eesti kirjakeeles kui ka mulgi murdes. Ka andis ta välja oma isa mälestusteraamatu "Kaks elu".
2014. aastal nimetati ta Karksi valla aukodanikuks.
2017. aastal pälvis Kõdar Mulgi Kultuuri Instituudi auhinna Mulgimaa Uhkus.
Kõdar oli 2009. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 1994. aastast kuulus ta Eesti Keskerakonda.
Sõmerpalu mõisa kalmistu
Sõmerpalu mõisa kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sõmerpalu alevikus Võru vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Sõmerpalu mõisa südamest linnulennult umbes 1 km kaugusele itta.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Moellerid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule on arvatavasti maetud vähemalt 10 inimest.
Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed.
Luís Vaz Pereira Pinto Guedes
Luís Vaz Pereira Pinto Guedes, Montalegre vikont (18. august 1770 – 10. mai 1841) oli Portugali sõjaväelane.
Ta oli sõjaväeteenistuses alates 1784. aastast ja võitles ka Napoleoni sõdades prantslaste vastu.
Veendunud absoluutse monarhia poolehoidjana alustas ta 1823. aastal Trás-os-Monteses absolutistide mässu, mis viis lõpuks 1822. aasta põhiseaduse tühistamiseni. Kui 1828. aastal puhkesid miguelistide sõjad, asus Montalegre vikont kuningas Miguel I poolele ja temast sai üks peamisi absolutistide väejuhte.
Pärast kodusõja lõppu 1834. aastal saadeti ta sõjaväeteenistusest minema. Enne surma kirjutas ta memuaarid, milles õigustas oma tegusid ja valikuid.
Mazzante
Mazzante on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Tukumsi piirkonnas Zante vallas.
Küla asub valla kaguosas merepinnast 110 meetri kõrgusel. Mazzante jääb valla keskusest Zantest 5 ja Riiast 100 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Zante (Mazzante) karjamõisa (Klein-Santen) keskuse juurde. Mõisakompleksist on säilinud häärber, teenijate maja ja tallid. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Aastal 2015 oli külas 3 elanikku.
Makapanstad
Makapanstad on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Moretele valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Makapanstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21%, valgeid 0,19%, värvilisi 0,04% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 82,62% inimesi, pedi keelt 5,37%, tsonga keelt 4,67%, inglise keelt 1,52%, ndebele keel 1,34%, viipekeelt 1,10%, suulu keelt 1,07% ja sotho keelt 1,06%.
Saunamäe tiik
Saunamäe tiik on tehisjärv Järvamaal Türi vallas.
Saunamäe tiigi geograafilised koordinaadid on.
Järve pindala on 3,3 ha ja kaldajoone pikkus 1,445 km.
Semiofest
Semiofest on majanduslikke ja ärilisi rakendusi käsitlevate rahvusvaheliste semiootikaalaste konverentside sari.
Konverentsid, millega kaasnevad ärikonsultatsioonid ja praktilised töötoad, toimuvad kord aastas. Teemad on seotud turunduse, brändide arendamise, sotsiosemiootika rakenduslike aspektidega jpm.
Ajalugu
Semiofesti algatas rühm Inglismaa semiootilise konsultatsiooni ettevõtteid.
Piiri väljendav kohamäärus
Piiri väljendav kohamäärus ehk piiri märkiv määrus ehk terminatiivne määrus on latiivse ehk sihti väljendava kohamääruse erijuhtum.
Piiri väljendav kohamäärus vastab küsimusele kustsaadik ning kuulub sageli suunduvat tegevust või ulatumist väljendavate tegusõnade vabade laiendite hulka. S.t et piiri väljendav kohamäärus sõltub lauses sageli tegusõnast, mis väljendab suunduvat tegevust või ulatumist.
=Eesti keel=
Žagatas (Kalncempji vald)
Žagatas (kohalikus murdes ka Žogotas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Žagatas asub valla lõunaosas merepinnast 142 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 20 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusele.