cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
30. mai
Samal ööl võtsid piirivalvurid kinni kolm VF poolt piiri ületanud autot. Üks autodest, Mercedes Vito, pidi oletatavasti saatma piiripunkti mõnevõrra hiljem saabunud kahte GAZelle kaubikut. Lõpptulemusena leidsid piirivalvurid 27 AK-47 automaati, kaks püstolit, neli kuulipildujat, viis granaadiheitjat, viis snaiper vintpüssi ja 84 kasti laskemoona ja granaatidega. GAZelle reisijate seas oli ka naisterahvas, kellel oli kaasas 10 000 dollarit. Piirivalve pidas kinni kokku 13 inimest.
Ukraina julgeolekuteenistus teatas Venemaa päritolu drooni Orlan-10 allatulistamisest Ida-Ukrainas 28. mail.
Virtsu ohvrikivi
Virtsu ohvrikivi ehk Nõiakivi on ohvrikivi Lääneranna vallas Virtsu alevikus. Kivi keskel on lohk, mille läbimõõt on 38 cm.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
31. mai
Donetski rahvavabariigi esimees Deniss Pušõlin teatas 31. mail, et hukkus 6 ülestõusnut, kes olevat püüdnud lennuvälja tagasi vallutada, et saada kätte oma varem lahingus hukkunud seltsimeeste surnukehad. "Nad surid, püüdes võtta tagasi Ukraina lennujaama ja meie poisid püüdsid neid tagasi võtta," ütles Pušilin. Valitsusvägede teatel oli siiski tegemist kahe uue rünnakuga lennuvälja territooriumit valvavate sõjaväelaste vastu. "Kella viie ja seitsme ajal hommikul toimus kaks rünnakukatset Donetski lennujaamale. Illegaalsed sõjaväestatud jõud üritasid vallutada lennujaama, mõlemad rünnakukatsed löödi aga terrorismivastaste jõudude osaks olevate dessantväelaste poolt tagasi," teatas sõjaväe pressesindaja uudisteagentuurile Interfax-Ukraina.
Krasnõi Lutši juures toimunud kokkupõrkes piirivalvuritega sai 2 separatisti surma; neli haavatud piirivalvurit toimetati hospidali.
Luhanski Leninski rajoonis hõivasid relvastatud separatistid laskemoonatehase.
Virtsu ohvrikivi
Virtsu ohvrikivist 90 m kirdes on teine ohvrikivi, millel on mitu väiksemat lohku.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
31. mai
Relvastatud võitlejad hõivasid Sjevjerodonetski lennujaamast kümme turvasõidukit ja pantvangistasid kaheksa turvatöötajat. Seitse turvatöötajat lasti hiljem vabaks, pärast seda, kui neid oli kuulatud üle nende oletatava seotuse kohta parteiga "Parem sektor".
1. juuni
Teadete kohaselt on konflikti algusest saadik valitsusvastaste jõudude poolt võetud vangi ja pantvangi umbes 200 inimest.
Endine Mariupoli rahandussekretär valiti linnanõukogu ette kogunenud venemeelse rahvamassi poolt "rahva linnapeaks".
Thorezis said RPG rünnakus tugevasti kannatada Ukraina julgeolekuteenistuse ametiruumid.
2. juuni
Paarikümne kilomeetri kaugusel Venemaa Föderatsiooni piirist asuvas Luhanskis ründas kuni 500 miinipildujate, granaadiheitjate, automaatide ja muude relvadega relvastatud separatisti linna edelaserval asuvat piirivalve juhtimiskeskust, vähemalt 5 ründajat sai surma, 8 haavata. Vastaspoole võitlejatelt ja elumajadest lähtunud snaipritulest sai haavata vähemalt üksteist piirivalvurit, neist neli raskelt. Piirivalvuritele tuli appi lennuvägi, mis suutis hävitada kaks miinipilduja laskepesa, kaks mässajat hukkus. Pärast 20–30 minutit kestnud vaherahu, mille jooksul veeti ära langenud ja haavatud, lahing jätkus. OSCE 4. juunil avaldatud teate kohaselt oli olukord Luhanskis pingeline. Võitlus valitsusvastaste jõudude ja keskust kaitsvate piirivalvurite vahel vaibus pärast 17 tundi kestnud tulevahetust.
Luhanski haldushoones toimus kuni 3 plahvatust, milles hukkus kinnitamata andmetel vähemalt kaheksa inimest, teiste seas Luhanski rahvavabariigi tervishoiuminister. OSCE vaatlejate teatel sai hoone kolm raketitabamust (õhusõidukilt välja tulistatud mittejuhitavate rakettidega). Uudisteagentuuri RT väitel olevat OSCE kinnitanud, et Ukraina õhujõud tulistasid kolme lennurünnaku ja viie kopterirünnaku ajal Luhanskis välja üle 150 raketi ning pommitasid ka haldushoonet.
Moskvas teatas kaitseministeerium manöövrite korraldamisest Lääne sõjaväeringkonnas, milles katsetatakse ka suure täpsusega Iskander tüüpi maa-maa rakette.
3. juuni
OSCE Ukraina erimissiooni teatel pole 2. juuni (kell 18:00 kohaliku aja järgi) seisuga õnnestunud taastada ühendust 4 Donetski grupi ja 4 Luhanski grupi vaatlejaga, kellega oldi viimati ühenduses vastavalt 26. ja 29. mail.
Slovjanskis ja linna lähistel puhkesid valitsusvastaste võitlejate ja valitsusvägede vahel ägedad lahingud, kaasatud oli lennuvägi. Võitluses sai kaks sõdurit surma ja 42 haavata, surma sai ka vähemalt kümme separatisti, 12 separatisti sai haavata. Terroristid tulistasid alla kaks valitsusvägede Mi-24 helikopterit.
Ukraina peaprokuröri kohusetäitja teatas Kiievis antud pressikonverentsil, et aprillis alanud kokkupõrgetes Kremli poolt toetatud mässajatega on Luhanski ja Donetski oblastites saanud surma 181 inimest, teiste seas 59 sõjaväelast. Vigastatuid olevat 239.
Terrorismivastase operatsiooni pressiesindaja teatas, et Ukraina julgeolekujõud on ainuüksi Donetski oblastis neutraliseerinud üle 300 võitleja.
4. juuni
Ukraina valitud president Petro Porošenko kohtus hommikul Poolas Barack Obamaga.
Pärast päevi kestnud ägedaid lahinguid hõivasid separatistid Luhanski oblasti idaosas piirivalve baasi. Luhanskis loovutasid valitsusväed vastaspoole võitlejatel oma baasi pärast 10 tundi kestnud lahingut ja lahingumoona otsalõppemist. Võimude kinnitusel said lahingus surma kuus vastaspoole võitlejat, kolm valitsusvägede sõdurit sai haavata.
Presidendi kohusetäitja Oleksandr Turtšõnovi teatel alustati idapiiri sulgemist, eesmärgiga hoida ära relvade ja võitlejate liikumine Ukrainasse.
Mässulised hõivasid Sverdlovskist idas asuva Tšervonopartõzanski piirivalvurite baasi (80 km Luhanskist).
"Terrorismivastase operatsiooni" läbiviimise alal vigastati veejuhet, veeta jäid Družkivka, Dzeržõnsk, Kostjantõnivka ja Kramatorsk.
NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Philip Breedlove teatas, et Venemaa mitteregulaarjõud ning Venemaa poolt toetatud ja rahastatud jõud on idapoolses Ukrainas väga aktiivsed ning et "see peab lõppema".
5. juuni
Ukraina piirivalve teatas, et lõi tagasi samaaegselt nii Venemaa kui Ukraina poolt lähtunud rünnaku oma "Marõnivka" piiripunktile. Viis piirivalvurit sai haavata; purustati kolm mässuliste veoautot ja üks soomustransportöör. Ukraina kinnitusel tõmbusid separatistid pärast õhurünnakut ja maapealse abiväe saabumist tagasi Venemaale. Ukraina siseministeeriumi teatel sai surma vähemalt 15 venemeelset separatisti. Ukraina sulges kaheksa idapiiril asuvat piiripunkti. Vene meedia väitel kaotas Ukraina valitsus Luhanski oblastis kontrolli enam kui 130 km pikkuse piirilõigu üle Venemaaga.
Krasnõi Lõmani linnavalitsuse hoonele heisati taas Ukraina lipp.
Ukraina väed tõid Slovjanskit ja Kramatorskit ümbritsevate kontrollpunktide tugevdamiseks kohale tankid T-64. Terroristid on võtnud kasutusele tankitõrjerelvad.
6. juuni
Ukraina valitud president Petro Porošenko osales koos teiste riigipeadega Prantsusmaal D-päeva 70. aastapäeva tähistamisel; eelnevalt oli tal umbes 15 minutit kestnud jutuajamine Angela Merkeli ja Vladimir Putiniga.
Elada oma elu
"Elada oma elu" (prantsuse keeles "Vivre sa vie: film en douze tableaux") on 1962. aastal valminud Prantsusmaa film.
Kunimitsu Sekiguchi
Kunimitsu Sekiguchi (jaapani keeles 関口 訓充 Sekiguchi Kunimitsu; sündinud 16. detsembril 1985 Tamas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
6. juuni
Jätkusid võitlused "Marõnivka" piiripunkti juures, kus öistes valitsusvägede õhurünnakutes hukkus 16 mässajat. Idapiiril langesid mõned piiripunktid mässuliste kätte. Mässajate väitel on nende kontrolli all 150–200 km Ukraina-Venemaa piirist.
Elada oma elu
Filmi lavastas Jean-Luc Godard, peaosades mängisid Anna Karina, Sady Rebbot ja André S. Labarthe. Filmi muusika kirjutas Michel Legrand.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
6. juuni
Slovjanski kohal süttis MANPADSi (väidetavalt Verba, Venemaa uusim õhutõrje relv  ) tabamusest Ukraina õhujõudude lennuki parempoolne mootor. Alul väideti, et tegemist oli transpordilennukiga (An-26), hiljem võeti omaks, et tegemist oli Antonov An-30B luurelennukiga. Andmed hukkunute ja vigastatute kohta on vastukäivad.
Slovjanski äärel olevas valitsusvägede kontrollpunktis sai üks erivägede sõdur miinipildujarünnakus surma. Kinnitamata andmetel on valitsusväed alustanud tanki rünnakuid.
Kunimitsu Sekiguchi
Ta sündis aastal 1985 Tamas (asub Tōkyō prefektuuris).
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2011 3 mängu.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
7. juuni
Petro Porošenko inaugureeriti presidendiks.
Kreml andis FSB-le käsu võtta meetmeid Ukraina-Venemaa piiri kaitsmiseks, takistamaks inimeste illegaalset liikumist üle piiri.
Valitsusvägede pataljoni Azov komandöri teatel ületas Ukraina piiri Taganrogi suunast tulnud sõidukite kolonn, mis koosnes kuuest veoautost KAMAZ, kuuest soomustransportöörist ja järelveetavast kahurist. Veoautod suundusid Thorezi, soomukid jõudsid Snižnesse.
Atentaadis ühele Donetski rahvavabariigi liidritest Deniss Pušõlinile sai surma Pušõlini abi.
9. juuni
Terroristide teatel asuvad nende poolt 26. ja 29. mail kinni peetud OSCE vaatlejad Luhanski oblastis Sjevjerodonetskis.
Luhanski oblastis tõrjus piirivalve relvastatud rünnaku oma piiripunktile (Krasnodonist idas).
10. juuni
Ametivõimude teatel sai ööl vastu 10. juunit Kramatorski sõjalennuväljale toimunud umbes 3 tundi kestnud terroristide rünnakus esialgsetel andmetel surma ligikaudu 40 terroristi.
President Petro Porošenko andis korralduse humanitaarkoridoride moodustamiseks Ida-Ukrainas, mis looksid vajalikud tingimused tsiviilisikutele, kes soovivad konfliktipiirkondadest lahkuda.
Donetski oblasti kohtumeditsiini büroo andmetel on relvastatud konflikti jooksul registreeritud 175 hukkunut.
Karassuk
Karassuk (vene keeles Карасук) on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Karassuki rajooni halduskeskus. Linn asub Kulunda tasandikul, Kasahstani piirist 42 km kaugusel, Novosibirskist ligikaudu 350 km lääneedelas.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
11. juuni
Valitsusvastaste võitlejate rünnakus Luhanski lennujaamale lennuvälja kaitsvate dessantväelase seas kaotusi polnud, ründajate kaotused on teadmata.
Tervishoiuministeeriumi kinnitusel on kriisi jooksul Luhanski ja Donetski oblasti tervishoiuasutuste surnukuurides registreeritud 270 surnukeha, neist 14 on surnud haigustesse.
ITAR-TASSi teatel pöördus (Ukraina prokuratuuri määratluse kohaselt) terroriorganisatsioon Luhanski rahvavabariik Venemaa ja veel 14 riigi poole palvega tunnustada ühenduse iseseisvust. Pöördumine saadeti veel Armeenia, Valgevene, Kasahstani, Hiina, Serbia, Venezuela, Kuuba ja Nicaragua valitsustele.
12. juuni
pisi|Lahingutank T-64 Ukraina siseminister Arsen Avakovi teatel sisenes läbi mässuliste poolt kontrollitava kontrollpunkti üle Venemaa piiri Ida-Ukraina Luhanski oblastisse kolm Venemaa nõukogudeaegset T-72 lahingutanki (hiljem väideti, et tegemist oli tankidega T-64BV  ) ja soomustehnika, mida hiljem nähti Snižnes. President Porošenko pressiesindaja ütles, et presidendi sõnul olevat tankide sisenemine Ukrainasse "vastuvõetamatu". Valitsusvägedel õnnestus hävitada mõned kolonnis olnud sõidukid, neli Ukraina sõjaväelast sai surma, 31 haavata. NATO avaldas 14. juunil satelliidipildid ja tõendusmaterjali VF soomustehnika sisenemise kohta Ukraina territooriumile.
Rahvuskaart teatas Mariupoli isehakanud «rahvalinnapea» kinnipidamisest.
Valitsusväed lõid tagasi relvastatud võitlejate rünnaku kontrollpunktile Luhanski oblastis Kreminna linna lähistel.
Järjekordse atentaadi käigus, mis korraldati ühele Donetski rahvavabariigi liidritest Deniss Pušõlinile, lasti Donetskis hilisõhtul õhku Pušõlinile kuuluv sõiduk. kaks inimest hukkus, kaks sai vigastada, Pušõlin ei viibinud sõidukis.
13. juuni
Valitsusväed alustasid varahommikul kell 4.50 kohaliku aja järgi rünnakut separatistidest mässajate vastu Mariupoli sadamas ja linnas. Teadete kohaselt hukkus viis venemeelset separatisti, vähemalt neli valitsusvägede võitlejat sai vigastada. Siseminister Avakovi teatel heisati linnanõukogu hoonele ja Aasovi mere kaldal asuvale sadamale taas Ukraina riigilipud. Valitsusvägedel õnnestus linn taas oma kontrolli alla võtta. Valitsusväe hävitasid ühe mässajate soomustransportööri ja vangistasid umbes 30 terroristi.
President Porošenko andis Donetski oblasti valitsuse juhile Sergi Tarutale korralduse viia oblasti juhtimine ajutiselt üle Mariupoli.
ITAR-TASSi teatel ületas Rostovi oblasti Kuibõševo rajoonis Millerovo küla juures Venemaa piiri kaks Luhanski oblastist tulnud soomustransportööri. Väidetavalt olevat üks soomuk ületanud piiri ja rikki läinud, teine soomuk olevat appi tulnud ja rikkiläinud soomuki meeskonna üle piiri tagasi toimetanud.
Donetski terroristide liider Pušõlin teatas Venemaa telekanalile Russia-24 antud intervjuus, et [12. juunil] Ukrainasse sisenenud tankid on Donetskis, kuid olevat "kohatu küsida", kust need tankid pärit on.
Mõkalejevist pärit Ukraina dessantväelased sattusid Donetski oblastis Venemaa piiri lähedal mässuliste varitsusele, kaks dessantväelast sai surma, 25 haavata.
Venemaa meedia teatel heitis Ukraina sõjavägi Slovjanski lähistel asuvale külale valge fosforiga süütepomme, mille kasutamine on ÜRO tavarelvastuse kohta käiva konventsiooniga keelatud. Väite kinnituseks näidati videot 2004. aasta Iraagi sündmustest.
Kakskümmend automaatrelvadega relvastatud võitlejat võttis üle Ukraina Julgeolekuteenistuse hoone Krasnodonis.
14. juuni
pisi|[[Ukraina õhujõudude Il-76]] Separatistid lasksid öösel Luhanski lähistel alla valitsusvägede transpordilennuki Il-76. Vägesid ja varustust vedav lennuk oli maandumas linna lennuväljale. Hukkusid kõik 49 pardal olnud inimest. Tegemist on arvatavalt suurima inimkaotusega, mida valitsusväed on kriisi ajal ühes rünnakus kandnud. Ukraina president Petro Porošenko kuulutas 15. juuni leinapäevaks.
Donetski rahvavabariigi pressiesindaja teatel lasksid nende võitlejad Gorlivka lähistel alla valitsusvägede Su-24 pommitaja.
Lennuõnnetusest teadasaanud meeleavaldajad ründasid Kiievis Venemaa saatkonda, purustati saatkonna aknaid ja autosid, saatkonnalt rebiti maha Venemaa lipp. Ukraina välisministri kohusetäitja Andri Deštšõtsja poolt kaamerate ees saatkonna ees meeleavaldajate rahustamiseks öeldu ("jah, Putin on huilo, jah") põhjustas rahvusvahelise diplomaatilise skandaali.
Ukraina piirivalveteenistuse teatel hukkus Mariupoli lähistel viis piirivalvurit, seitse sai haavata.
Ukraina õhujõud teatasid kahe mässuliste kontrollpunkti hävitamisest Luhanski-Stantšino piirkonnas.
Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangu pressiesindaja kinnitas Ukraina väidet, et riigi idaosas vastaspoole poolt kasutatavad tankid on tulnud Venemaalt; satelliidipiltidel saadud andmete põhjal toetas väidet ka NATO; lisaks oli kolme T-64 tankiga Ukraina piiri ületanud kolonnis seitse raketiheitjat Grad ja muud sõjatehnikat.
15. juuni
Raketiheitja rünnakus valitsusvägede positsioonidele purustati kaks poodi, bussijaam, haigla ja mitu hoonet. Valitsusvägede teatel oli teadmata arv hukkunuid, samas kui vastaspoole teatel olid laskjateks hoopis valitsusväed, kolm tsiviilisikut sai surma.
Donetski võitlejad teatasid kaheksa Ukraina dessantlase vangistamisest.
16. juuni
Venemaa katkestas gaasitarned Ukrainale.
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär Andri Parubi kinnitusel on venemeelsete võitlejate ridades 15 000–20 000 võitlejat, kellest enam kui pooled on saabunud Venemaalt. “Meil tuleb teha tegemist sellega, et tuuakse sisse Venemaa okupante ja relvi ja võitlejaid”, ütles ta. Parubi andmetel on separatistide ülesandeks "tekitada tsiviilelanikkonna seas võimalikult suuri kaotusi". Rahvuslik Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu andis valitsusele korralduse viia "riiklikule julgeolekule olemasoleva ohu tingimustes" läbi Venemaa-Ukraina piiri ühepoolne demarkeerimine.
Donbassi omakaitseväe komandör Igor Girkin kinnitas Komsomolskaja Pravdale, et Donetski separatistid ei suudaks ilma Venemaa "kiire, otsustava" sõjalise abita pidada vastu kauem kui kuu.
Õhtul sooritas Ukraina õhujõudude hävitaja väidetavalt õhurünnaku Gorlivkas separatistidest võitlejate valduses olevale hoonele.
Donetski piirkondliku andministratsiooni pressiteenistus teatas kuue inimese surmast kokkupõrgetes Kramatorskis.
Öösel tulistati hiljuti valitsusvägede poolt hõivatud Štšastja linna väidetavalt Grad raketiheitjast.
17. juuni
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu pressiesindaja (URJKN)kinnitas, et Ukraina on viinud "viimase 24 tunni jooksul läbi sarja edukaid operatsioone", et taastada kontroll Ukraina-Venemaa piiri üle, mille käigus "neutraliseeriti umbes 80 võitlejat". Ta teatas ka seda, et eelmisel päeval oli riigipiiri juurde ja Donetski oblasti asustatud piirkondadesse paigutatud Ukraina rahvuskaardi väitlejad.
Ukraina armee pressiesindaja kinnitas, et "Luhanski piirkonna idaosas" tappis ja haavas Ukraina üksus 30 meest suurest võitlejate kolonnist".
Ukraina parlamendiliige ja endine kaitseminister kindral Oleksandr Kuzmuk teatas, et umbes 900 raske soomustehnikaga varustatud võitlejat tungis Venemaalt Ukrainasse, piirkonnas, mida kaitses 100 Ukraina piirivalvurit.
18. juuni
Pärast telefonivestlust Vladimir Putiniga teatas president Petro Porošenko lühiajalise vaherahu kehtestamisest, mille jooksul terroristid saaksid kas relvad maha panna või naasta Venemaale. Presidendi pressiesindaja teatel kuulutatakse vaherahu välja lähitundidel või -päevadel. Vastaspoole esindajad teatasid, et pole vaherahu kehtestamisest huvitatud.
USA saadik OSCE juures mõistis hukka Venemaa soovi puudumise peatamaks relvade ja võitlejate voolu Ida-Ukrainasse.
Ukraina armee pressiesindaja teatel vigastasid mässulised Slovjanski lähistel Ukraina T-64B tanki; hävitati mitmed mässuliste tulepesad, mitmed mässulised said surma või haavata.
ÜRO poolt sel nädalal avaldatud hinnangul on Ukrainas alates 7. maist hukkunud vähemalt 356 inimest, sealhulgas 257 tsiviilisikut.
19. juuni
Donetski oblastis Jampili asula juures puhkes suurem lahing, kui varem Krasnõi Lõmanis positsioonidel olnud mässajad püüdsid tungida läbi armee piiramisrõnga ja põgeneda Siverski suundas. Teadete kohaselt kasutati mõlemal poolel soomukeid ja tanke.
Mässuliste komandöri Igor "Strelkov" Girkini sõnul kasutavad valitsusväed suurtükiväge, tanke ja ründelennuväge; samas kui armee esindaja kirjeldas operatsiooni järgmiselt "Käimas on suur lahing, mis ületab jõudude suuruselt ja ulatuselt kõike senitoimunut." Hiljem ütles Girkin Komsomolskaja Pravdale antud intervjuus, et Siversi garnisoni rünnati ka lõunast tankivägedega ning et öö saabumisel võivad nii Jampil kui Siversk langeda valitsusvägede kätte, Girkin võrdles olukorda 1941. aastal toimunud Bresti kindluse piiramisega. Kaitseministeeriumi esindaja teatel hukkus Krasnõi Lõmani lähistel peetud võitluses 12 valitsusvägede võitlejat, 25 sai vigastada. Valitsusjõudude teatel hukkus piirkonnas umbes 300 separatisti, seda arvu ei saa kinnitada sõltumatute allikate alusel. Donetski maakaitseväe esindaja kinnitas, et mässulised lasksid Jampili lahingus alla valitsusvägede lennuki Su-25.
"Terrorismivastase operatsiooni" käigus vabastasid valitsusväed separatistidest Jampili ja Kirovski asulad.
Ukraina kinnitas 4 Ukraina sõduri hukkumist ja 30 haavatasaamist võitluses Slovjanski lähistel.
20. juuni
President Petro Porošenkol oli sel nädalal juba teine telefonivestlus Vladimir Putiniga, pärast mida ilmusid Ukraina meedias teated president Porošenko 15-punktilisest rahuplaanist, mis avaldati õhtupoolikul. Pakuti välja 10 km laiuse puhvertsooni loomine Venemaa-Ukraina piirile ning separatistidele ja Venemaa võitlejatele lahkumiseks koridoride võimaldamine. Kooskõlas varem avaldatud rahuplaaniga kuulutas Porošenko välja 7-päevase relvarahu.
Teadete kohaselt ei ole Venemaa poolt lähtuv sõnatehnika (raketiheitjad, rasked soomusmasinad jms) sisenemine Ukrainasse lakanud. Venemaa piiri ületanud soomustehnika kolonn tungis Donbassi piirkonda ja jõudis välja Gorlivkani. Kolonnis olid vähemalt kaks T-64B tanki, viis soomustransportööri ja mõned Grad raketiheitjad. Üks soomustransportöör peeti valitsusvägede poolt kinni ning kaitseministeeriumi teatel leiti sõiduki juurest dokumendid, mis kinnitavad sõiduki kuulumist Venemaale.
Piiriäärsetes kokkupõrgetes on hukkunud 7 valitsusvägede võitlejat. NATO teatel on Venemaa taasalustanud vägede koondamist Ukraina piiri äärde.
Luhanski oblasti teedel liiguvad suured soomustehnikat vedavad sõjaväekolonnid.
ÜRO põgenike ülemkomissari pressiteenistuse teatel on alates konflikti algusest piirkonnast lahkunud 38 000 Krimmi ja Ida-Ukraina elanikku.
Välisministrid Lavrov ja Klimkin arutasid telefonivestluses president Porošenko rahuplaani, keskendudes iseäranis piiriga seotud küsimustele.
21. juuni
NATO teatel kuulutas Venemaa Föderatsioon Kesk-Venemaal välja sõjaväe üldmobilisatsiooni.
Vaatamata valitsuse poolt väljakuulutatud ühepoolsele relvarahule, jätkusid rünnakud mitmetes kohtades, eriti kolmes piirivalve eelpostis Donetsk ja Luhanskis. Umbes 80 Ukraina piirivalvurit aeti nende positsioonilt minema ning nad põgenesid üle piiri Venemaale, kuus neist said haavata. Kahe haavatu seisund oli kriitiline. Haavatud sõdurid naasid kodumaale, kuid ülejäänud ukrainlased peeti kinni ja kuulati üle. Ukraina positsioone pommitati ka Kramatorskis, Karatšuni mäe juures ja Amvrossijivkas. Ukraina poolel hukkunuid polnud.
Losu hiiekuusk
Losu hiiekuusk on pühapuu Viljandimaal Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Räägu külas.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
22. juuni
Luhanski valitsusvastased separatistid kinnitasid Ukraina soomussõidukite kolonni hävitamist Milove asulas, Ukraina-Venemaa piiril. Separatistid kinnitasid, et hävitasid kaks tanki ja hõivasid mõned soomustransportöörid.
23. juuni
Pärast Barack Obama ja Vladimir Putini vahel peetud kõnelusi jõudsid Donetski ja Luhanski vabariikide esindajad Ukraina, Venemaa ja Euroopa esindajatest läbirääkijate vahendusel peetud kõnelustel kokkuleppele kahepoolse relvarahu väljakuulutamise suhtes kuni 27. juuni hommikuni. Separatistid lubasid vabastada ka nende poolt vangistatud OSCE vaatlejad.
Poola-Türgi sõda
Poola-Türgi sõda all võidakse silmas pidada mitut Poola kuningriigi ja hiljem Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolita poolt Osmanite impeeriumiga peetud erinevaid sõdu:
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
23. juuni
Valitsusvägede käes olevat Luhanski lennujaama piiravad valitsusvastased võitlejad olid valmis ründama rajatisi.
24. juuni
Pärast seda, kui separatistid olid nõustunud järgima president Petro Porošenko poolt välja 20. juunil välja kuulutatud relvarahu, mis kestab kuni 27. juuni hommikul kella kümneni kohaliku aja järgi, palus Venemaa president Vladimir Putin teisipäeval Venemaa parlamendi ülemkojal tühistada talle enne Krimmi annekteerimist antud seaduse, mis lubanuks Venemaal kasutada Ukraina territooriumil sõjaväge. Putin hoiatas siiski selle eest, et tema otsus ei tähenda seda, et Venemaa ei kaitse Ukrainas elavaid venemeelseid ukrainlasi ja etnilisi venelasi.
Hoolimata kehtestatud relvarahust tulistati Slovjanski lähistel separatistide poolt raketiheitjaga alla valitsusvägede Mi-8 helikopter. Hukkusid kõik pardalolnud 9 inimest. Väidetavalt hukkus Donetski rahvavabariigi peaminister Aleksander Borodai teatel Slovjanskis, Snižnes ja Slovjanski lähedases külas valitsusvägede rünnakute läbi viis inimest.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Toiduvalgust tingitud enterokoliit on haruldane mitte-IgE-vahendatud toiduallergia. Haigus ilmneb tavaliselt imikueas. Ägedale vormile on iseloomulik 1–4 tundi pärast söömist tekkiv korduv oksendamine ja diarröa, mis võivad 15% juhtudel viia dehüdratatsiooni ja hüpovoleemilise šokini. Kroonilisele vormile on iseloomulik progresseeruv vesine diarröa, oksendamine ja kasvupeetus. Haiguse sagedasemad vallandajad on lehmapiim, soja ja teraviljad (riis, kaer).
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
24. juuni
Väidetavalt teatas Donetski rahvavabariigi liider Alexander Borodai Twitteri kaudu, et Donetski ja Luhanski vabariikide parlamendid on kiitnud heaks vabariikide ühinemise.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Epidemioloogia
Toiduvalgust tingitud enterokoliit võib kujuneda igas vanuses, kuid klassikaliselt avaldub see imikutel esimese 9 elukuu jooksul. Haiguse esinemissagedus on umbes 3 juhtu 1000 vastsündinu kohta (0,34%). Haiguse riskiteguriteks on meessugu, sünd keisrilõike abil ja atoopia (patsiendil endal või perekonnas).
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
25. juuni
NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen ütles Brüsselis enne NATO välisministrite kohtumist, et puuduvad märgid selle kohta, et Venemaa järgiks Ukraina suhtes võetud kohustusi ning et Venemaa on alustanud uut tüüpi sõda. Kohtumise järel kinnitas Rasmussen, et osalenud välisministrid ja USA riigisekretär "vaatavad uuesti üle" (review) suhted Venemaaga ja otsustavad, mida teha järgmisena. USA riigisekretär John Kerry kinnitas, et Venemaa president peab kinnitama toetust rahu saavutamisele Ida-Ukrainas mitte sõnade, vaid tegudega.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Äge toiduvalgust tingitud enterokoliit
Haiguse ägedale vormile on iseloomulik pikaajaline ja tugev oksendamine umbes 1–4 tundi pärast haigust põhjustava toidu söömist, millele võib 24 tunni jooksul järgneda vesine diarröa. Sümptomite teke on hilisem võrreldes IgE-vahendatud toiduallergiaga. Sekundaarselt võivad kaasneda kahvatus, letargia ja hüpotermia. Sümptomid võivad sarnaneda sepsise või šoki omadega. Laste kasv ja areng häiritud ei ole.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
25. juuni
Ukraina presidendi Petro Porošenko, Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli, Prantsusmaa presidendi François Hollande'i ja Venemaa presidendi Vladimir Putini vahel toimus neljapoolne telefonivestlus, milles arutati Ida-Ukraina rahuplaani elluviimise võimalusi. Associated Pressi teatel nõustusid kolmapäeval (25. VI) Venemaa, Ukraina, Prantsuse ja Saksamaa liidrite vahel toimunud telefonivestluses kõik vestluses osalejad sellega, et Ida-Ukrainas vangistatud OSCE vaatlejad tuleb viivitamatult vabastada.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Äge toiduvalgust tingitud enterokoliit
Laboratoorsetes analüüsides võivad esineda neutrofiilia, eosinofiilia, trombotsütoos, metaboolne atsidoos ja methemoglobineemia.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
25. juuni
Ukraina relvajõudude ülemjuhataja president Porošenko sõnul on separatistide poolt relvarahu rikkumise tõttu hukkunud 18 inimest, 27 on saanud haavata. Eelmisel päeval teatas president, et ei välista separatistide tegevuse tõttu relvarahu varasemat lõpetamist. Kolme relvarahu kehtimise päeva jooksul oli valitsusvägede vastu toimunud vähemalt 44 rünnakut.
Dmõtro Tõmtšuki teatel ründasid separatistid Antratsõti juures valitsusvägede kontrollposti.
Ukraina relvajõudude kindralmajori teatel leiti Slovjanski lähistel asuva järve põhjast sadu terroristide surnukehi, võimalik et tegemist oli vene palgasõduritega.
Ukraina kaitseministri kohusetäitja teatel on terroristid relvarahu ajal vabastanud 10 vangi. "Terrorismivastase operatsiooni" läbiviimise ajal olevat hukkunud 142 sõjaväelast.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Krooniline toiduvalgust tingitud enterokoliit
Kroonilise vormi iseloomulikeks tunnusteks on kasvupeetus ja hüpoalbumineemia, mille alusel on võimalik haigust diferentseerida teistest mitte-IgE-vahendatud toiduallergiatest.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
25. juuni
Väidetavasti püüdsid ööl vastu 25. juunit Luhanski oblastist Venemaale naasta Ukrainas võidelnud Venemaa kodanikud. Alul vene piirivalve peatas nad, järgmisel katsel tulistati sõidukit, mida nad kasutasid.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Atüüpiline toiduvalgust tingitud enterokoliit
Kuni 24% patsientidel esinevad spetsiifilised IgE antikehad nende haigust esilekutsuva toidu vastu. Atüüpilise vormi korral sarnaneb haiguse kulg ägeda vormi omaga, kuid haiguse iseenesliku lahenemise tõenäosus on madalam.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
26. juuni
Euroopa Nõukogu Parlamentaarsel Assambleel esinenud Ukraina president Petro Porošenko teatas muuhulgas ka seda, et relvastatud isikud hoiavad pantvangis 174 inimest.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Haigust põhjustavad toidud
Sagedasemad haigust põhjustavad toiduained on lehmapiim, soja või mõlemad. Nende toiduainete suhtes tundlikele lastele on iseloomulik tavalisest varajasem toitmine imikute piimasegudega. Ainult rinnapiimatoidul olevatel imikutel esineb lehmapiimast või sojast tingitud enterokoliiti harva.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
26. juuni
Luhanski rahvavabariigi liider Bolotov avaldas Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei peasekretärile Gennadi Zjuganovile tänu humanitaarabi ja rahalise toetuse eest.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Haigust põhjustavad toidud
Tahketest toiduainetest tingitud enterokoliit tekib tavaliselt hiljem. Haiguse ilmnemise mediaanvanus on 12,1 kuud. Haigust sagedamini põhjustavad toiduained on riis, kaer, oder ja teised teraviljad, muna, juurviljad (hernes, maguskartul), banaan, linnuliha, kala, koorikloomad ja pähklid.
Ravi
Esimene ravi on haigust esile kutsuvate toiduainete range vältimine. Äge reaktsioon laheneb 4–12 tunni ja krooniline 3–10 päeva jooksul.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
27. juuni
Separatistid vabastasid Donetski äärelinnas varastel öötundidel neli Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni vaatlejat, kes olid vangistatud 26. mail. Vaatlejad on pärit Eestist, Šveitsist, Taanist ja Türgist. Ülejäänud nelja vangistatud OSCE vaatlejat hoitakse väidetavalt vangistuses Luhanski oblastis.
President Porošenko kirjutas alla Ukraina assotsiatsioonilepingule Euroopa Liiduga.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Ravi
Kuna rinnapiimatoidul olevatel imikutel esineb piimavalgust tingitud enterokoliiti harva, siis on soovitatav lapse rinnaga toitmine esimesel eluaastal. Vajadusel võib lehmapiima alternatiivina kasutada hüpoallergeenset piimasegu, täielikult hüdrolüüsitud kaseiiniga piimasegu või aminohapetel põhinevat piimasegu.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
27. juuni
Terroristid ründasid öösel valitsusvägede positsioone Kramatorski juures, Karatšuni mäel ja Slovjanski lähistel.
Kramatorski juures toimunud rünnakus kasutasid terroristid 8 vene tanki ja miinipildujaid. Valitsusväed hävitasid ühe tanki ja hõivasid teise tanki. Hukkus 4 valitsusvägede sõdurit, 5 sai haavata.
Toiduvalgust tingitud enterokoliit
Ravi
Haigus on lastel iselimiteeruv ning sellel puuduvad pikaajalised tüsistused.
Babimost
Babimost sai linnaõigused 1397. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Tagasi Poolale läks Babimost 1945. aastal.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)
27. juuni
Hommikul kella 5:10–5:50 vahel toimus terroristide tankirünnak valitsusvägede sõjaväebaasile Artemivski juures, valitsusvägede poolel kaotusi polnud, hõivati mässuliste tank. Kaitseministeeriumi teatel oli valitsusvägede poolt mässuliste käest üle võetud tank olnud arvel Budjonnovski sõjaväeosas nr 205, sõiduki aku oli valmistatud Peterburis.
Õhtul anti teada relvarahu pikendamisest 3 päeva võrra (72 tundi).
28. juuni
Separatistid tulistasid väiketulirelvadest ja miinipildujatest Slovjanski lähistel asuvat valitsusvägede kontrollpunkti, kolm Ukraina sõdurit sai surma, neli sõdurit sai haavata. Luhanski oblastis sai mässuliste rünnakutes surma 2 ja haavata 8 valitsusvägede sõdurit.
Öösel tulistasid terroristid miinipildujatest valitsusvägede positsioone Kramatorski lennuväljal ja veel kahte valitsusvägede kontrollpunkti, valitsusvägede poolel hukkunuid polnud.
Ukraina julgeolekuteenistuse töötajatel õnnestus pidada kinni üks Krimmi ja Ida-Ukraina sündmuste korraldajate, GRU alampolkovnik Igor Bezleri abilistest, hüüdnimega "Tšehh" ("Чех"). Julgeolekuteenistus esitas ka tõendeid Venemaa osaluse kohta Ukrainas toimuvas.
Vabastati veel neli mässajate käes vangis olnud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni vaatlejat.
29. juuni
Ukraina presidendi Petro Porošenko, Saksamaa liidukantsleri Angela Merkeli, Prantsusmaa presidendi François Hollande'i ja Venemaa presidendi Vladimir Putini vahel toimus järjekordne neljapoolne telefonivestlus, milles arutati Ida-Ukraina rahuplaani elluviimise võimalusi. Vestluses osalejad leppisid kokku korrata samas formaadis vestlust ka 30. juunil.
Valitsusväed tulistasid Luhanski oblastis Venemaa piiri lähedal alla vene päritolu pisidrooni ZALA 421-08.
30. juuni
Donetskist 15 km kaugusel põhjas asuva Avdijivka küla juures sattus tule alla Venemaa riikliku telekanali Pervõi Kanal võttegrupp. Operaator Anatoli Kljan sai surmava kuulitabamuse kõhtu.
Prantsusmaa presidendiameti teatel leppisid Ukraina ja Venemaa kaks tundi kestnud neljapoolsel telefonikonverentsil kokku teha tööd rahu pikendamise ja tõhusa piirikontrolli kehtestamise nimel. Vladimir Putin andis loa OSCE vaatlejate tegutsemiseks Venemaa-Ukraina piiril, kuid avaldas ka soovi arutleda relvarahu pikendamise üle.
Hiljem kohtus Porošenko Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu liikmetega, kes soovitasid relvarahu mitte pikendada. Relvarahu lõppes veidi enne keskööd, kui presidendi portaalis avaldati järgmine avaldus: "Me ründame ja vabastame oma maa. Relvarahu mitteuuendamine on meie vastus terroristidele, sõdijatele, marodööridele ja kõigile neile, kes valmistavad kannatusi kohalikele elanikele, halvates piirkonna majanduse, takistades palkade, pensionide ja toetuste väljamaksmist, õhkides raudtee, hävitades veetrassid, jättes inimesed ilma normaalsest rahulikust elust." The Wall Street Journal ja Forbes on teatanud ka märkimisväärse hulga tankide, soomukite, raketiheitjate ja vägede liikumisest Izjumist Slovjanski suunas, mis annab tunnistust mässuliste vastu ulatusliku rünnaku ettevalmistamisest.
Varem oli Krasnõi Lõmani juures mässuliste poolt tapetud üks valitsusvägede sõdur. Varahommikul hukkus Slovjanskis mässuliste ja valitsusvägede vahelises võitluses kaks tsiviilelanikku.
Juuli
Sündmused alates 1. juulist 2014 on kajastatud artiklis Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september).
Nikoloz Barathašvili
pisi|Nikoloz Barathašvili Nikoloz Barathašvili (gruusia ნიკოლოზ ბარათაშვილი, hüüdnimi Tato ტატო; 4. detsember 1817 – 21. oktoober 1845) oli gruusia poeet.
Teda on nimetatud ka Gruusia Byroniks.
Heinrich Emil August Hörschelmann
Alghariduse sai koduõpetajalt. Õppis aastatel 1827–1828 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1832–1834. Aastatel 1829–1832 töötas ta koduõpetajana Kurge mõisas ja aastatel 1835–1838 Uue-Põltsamaa mõisas. Ordineeriti 25. märtsil 1838 õpetajaks.
Aastatel 1838–1853 oli ta Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. 9. märtsist 1853 oli ta Peterburi Anna koguduse abiõpetaja.
Hörschelmann suri aastal 1854 Parkalas (Pargolovos) (praegu Peterburi linnaosa Viiburi rajoonis).
Isiklikku
Tema isa Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, teine vend Otto Friedemann Jakob Hörschelmann oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Hörschelmann oli kaks korda abielus. Tema teise naise vend Ernst Johann Georg Sokolowsky oli Vändra- ja Paldiski koguduse õpetaja.
Paulista
Paulista on linn ja vald Brasiilias Pernambuco osariigis.
Paulista asub Atlandi ookeani kaldal. Ta pindala on 97 km2, elanikke on ligikaudu 300 tuhat.
Idaaranda keel
Idaaranda keel on Põhja-Austraalias, Alice Springs'i piirkonnas kõneldav keel. Selle teised nimetused inglise keeles on Arrernte, Eastern; Arunta; Eastern Aranda; Upper Aranda; Upper Arrernte.
Arvud
Idaaranda keeles ei ole eraldi arve 1–10, vaid kasutatakse sõnu, mis tähistavad ühte ja kahte elementi. Elementide juurde kasutatakse ka sõnu ´mõned´ ja ´palju´ ning ikoonilisi representatsioone nagu sõrmed ja joonte tõmbamine liivas. Näiteks ´seitse´ väljendatakse tõmmates liivas kõrvuti seitse joont, lugedes järjest: njinta ņaņa, arbuņa ņaņa, arbuņa ņaņa, ..., kalla ņaņantma ´siin on üks, siin on veel üks, siin on veel üks, ..., siin on viimane´. Arvu ´kümme´ väljendatakse tõstes mõlemad käed üles, tõmmates sõrmed laiali ja öeldes: lakintja ´nii palju´. (Strehlow 1945: 103)
Sama süsteem töötab järgarvude puhul – kasutatakse sõnu esimese kahe järje kohta (s.t. sõna ´esimene´ ja ´teine´) ning ikoonilisi representatsioone kõrgemate järkude jaoks. Kolmas, neljas, ... väljendatakse jätkates lõpmatuseni koos sõnaga wott´ arbuņa ´kka veel üks´ või ´ja veel üks´ – õige arv jooni liivas (iga loendatud ühiku kohta) või tõstetud sõrmede arv (iga mainitud ühiku kohta). (Strehlow 1945: 104)
Keele struktuuri andmed
Aranda keeles kasutatakse ladina tähestikku.
Aranda keele üks tüüpilisemaid tunnuseid on see, et keeles puudub sibilante ja muid frikatiive, kuid on kolmeliikmeline arvukategooria (ainsus – kaksus – mitmus) ja ergatiivne käändesüsteem.
Idaaranda keeles veel :
Konsonandid
Klusiilid on aspireerimata. On preklusiilsed (ing. k. prestopped) nasaalid ja prenasaalsed (ingl. k. prenasalized) klusiilid, kuid puuduvad sõnaalguselised konsonantühendid – võrdlemiseks [mʷaɻə] ´hea´ (ingl. k. good) (nasaalklusiil), [ᵐbʷaɻə] ´tegema´ (ingl. k. make) (prenasaalne klusiil), [ᵖmʷaɻə] ´anum´ (ingl. k. coolamon) (preklusiilne nasaal).
Vokaalid
Vokaalide süsteem on üsna ebatavaline, kuna on olemas ainult kaks kontrastset vokaalfoneemi, /a/ ja /ə/. Oletatakse, et vanasti oli neid rohkem, kuid labiaalsete konsonantide arengu tõttu olevat jäänud alles ainult kaks vokaali. Ei esine allofoonide varieerumist erinevates konsonandi kontekstides, selle tõttu võib näiteks foneemi /ə/ sõltumatult kontekstist hääldada mitmeti – /ɪ/ ~ /e/ ~ /ə/ ~ /ʊ/.
Keelenäited
aherre ´känguru´, alye ´bumerang´, alkwerte ´puidust kilp´, akarnte ´peapadi´, arleye ´emu´, artnwere ´dingo´
''Anwerne Mparntwe-arenye tyerrtye mapele arrenhantherre welcome-ileme apmere anwerne-kenhe-werne. Anwerne ahentye-aneme arrantherre akaltye-irremele respectem-iletyeke apmere nhenhe''. ´Meie, inimesed, kes kuuluvad Alice Springs'i, tervitame teid meie riigis. Loodame, et õpite meie riigi kohta ja austate seda. Meie, inimesed, kes kuuluvad Alice Springs'i.´.
Midagi huvitavat
Idaaranda keel on tegelikult üks murretest. Teised aranda keele murded on veel keskaranda (kõneldakse Alice Springs'is), läänearanda (kõneldakse Alice Springs'ist läänes) ning Pertame/lõunaaranda ja alamaranda.
Hiljuti avaldatud aranda keele sõnastik sisaldab 750 lehekülge.
Aranda keelt õpetatakse kõikidele Alice Springs'i algkooli õpilastele ning valikainena ka keskkoolis ja kolledžis (Centralian College). Paljud Alice Springs'i tööandjad julgustavad oma töötajaid õppima aranda keelt ja isegi rahastavad nende õpinguid. Samuti on olemas ka mõned arandakeelsed raadio- ja telesaated.
Idaaranda keele audio: Arrernte, Eastern 01, Arrernte, Eastern 02, Arrernte, Eastern 03
Kaudviide
Strehlow, T. G. H. (1945). Aranda phonetics and grammar. Sydney: Oceania Monographs, lk 103-104.
Korku keel
pisi|Korku keele kõnelejata asuala [[India keskosas]] Korku keel (varem eesti keeles kurku keel) on Austroneesia hõimkonna munda keelkonda kuuluv keel. Seda kõnelevad korkud India keskosas Madhya Pradeshi ja Mahārāshtra osariigis. Kõnelejate arv oli 2011. aasta rahvaloenudse andmetel 730 000, 2001. aasta rahvaloenduse andmetel umbes 574 000. ISO 639-3 keelekood on kfq.
Grjazi
Asulat tekkimisajaks loetakse 1868. aastat, mil valmis Moskva-Voroneži raudtee, millel asuv raudteejaam sai nime lähedalasuva Grjazi küla järgi. Jaama juurde tekkis küla, mis 1938. aastal sai linnaõigused. 1979. aastal liideti Grjazi küla linnaga.
Linna elanike arv 2001. aastal oli 49 300 ja 2017. aastal 46 600.
Sint-Lievens-Houtem
Sint-Lievens-Houtem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Sushma Swaraj
pisi|Sushma Swaraj (aastal 2011) Sushma Swaraj (hindi keeles सुषमा स्वराज; 14. veebruar 1952 Ambala, Pandžabi osariik – 6. august 2019) oli India poliitik. Ta oli alates 26. maist 2014 kuni 30. maini 2019 India välisminister.
Ta sündis aastal 1952 Ambalas Pandžabi osariigis (praeguse haldusjaotuse järgi Haryana osariigis). Ta on lõpetanud Chandigarhis asuva Pandžabi ülikooli.
Daigo Nishi
Daigo Nishi (jaapani keeles 西 大伍 Nishi Daigo; sündinud 28. augustil 1987 Sapporos) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Vissel Kobe.
Ta on kogu oma klubikarjääri mänginud Jaapanis. Aastatel 2011–2018 mängis ta Kashima Antlersis, kellega saavutas tähtsaid võite, sh tuli Jaapani meistriks 2016. aastal. Aastatel 2017 ja 2018 on Nishi valitud Jaapani kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2011 ühe mängu.
Tigray Rahva Vabastusrinne
Tigray Rahva Vabastusrinne (tigrinja keeles ህዝባዊ ወያነ ሓርነት ትግራይ, Rahva Võitlus Tigray Vabaduse Eest; vanemates kirjutistes ja amharakeelsetes väljaannetes tihti Woyane (tigrinja keeles ወያነ) või Wayane (amhara keeles ወያኔ)) on vasakäärmuslik etnorahvuslik paramilitaarne liikumine, keelatud erakond ja endine Etioopia võimupartei. Etioopia valitsus on TRV määratlenud terroristlikuks ühenduseks.
Tigray Rahva Vabastusrinne kukutas oma endise liitlase Eritrea Rahva Vabastusrinde (ERV) abil Etioopia Rahvademokraatliku Vabariigi valitsuse ning tuli 28. mail 1991 ise võimule. TRV võimuaeg lõppes aastal 2018.
18. jaanuaril 2021 kustutas Etioopia Riiklik Valimiskomisjon TRV erakondade nimekirjast, tuues põhjuseks vägivallaaktid ja mässu, mille partei juhtkond pani 2020. aastal valitsuse vastu toime ning esindajate puudumise. Sama aasta 6. mail kuulutas rahvaesindajate koda TRV terroriorganisatsiooniks.
Lateraani palee
pisi|Lateraani palee (vasakul) ja [[Lateraani basiilika (paremal)]] Lateraani palee (itaalia keeles Palazzo Laterano) on palee Rooma kaguosas Lateraani basiilika kõrval. See oli 4. kuni 14. sajandini paavstide residentsiks.
Tänapäeval asuvad hoones Rooma dekanaadi (ld k Decanatus) ametiruumid, Rooma piiskopkonna kardinali (Vicario Generale di Sua Santità per la diocesi di Roma) korter, Paavstiriigi ajaloo muuseum ja muud asutused.
Lateraani paleel, koos Lateraani basiilika ja teiste kõrvalolevate hoonetega, on ekstraterritoriaalsuse õigus ning see on Püha Tooli täieliku ja välistava jurisdiktsiooni all.