cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lucius Cornelius Sulla
Varane sõjaline karjäär
Pärast Liitlassõda alustas Pontose kuningas Mithridates Rooma idapoolsete provintside vallutamist ning tungis Kreekasse. Senat valis Lucius Cornelius Sulla 88 eKr konsuliks ning ta pidi juhtima armeed Pontose kuninga Mithridates VI vastu, kes oli Rooma idaprovintsidesse tunginud. Kuid Gaius Marius tahtis ise armeed juhtida ning kahe väejuhi vahel puhkes konflikt. Seaduslikult oleks väge juhtima pidanud konsul Sulla, ent kuna Gaius Mariusel oli palju toetajaid, siis kinnitas rahvakoosolek armeejuhiks just Gaius Mariuse.
Sulla esimene kodusõda
Sulla keeldus Assamblee teguviisi tunnustamast ning ta liikus itta, Nolasse, kus teda ootas Mithridatese vastu võitlemiseks mõeldud armee. Sulla käskis leegionidel Assamblee käske eirata ja tunnustada teda armee õige juhina. Leegionid nõustusid antud käskudega ning kohale saabunud Assamblee esindajad loobiti sõdurite poolt kividega surnuks. Seejärel võttis Sulla endaga kuus leegioni ning marssis nendega Rooma, et alustada kodusõda. Ükski Rooma armee polnud kunagi varem Rooma peale marssinud, see oli seadusega ning vana traditsiooni kohaselt keelatud.
Sulla vallutas 88 eKr Rooma ning Gaius Marius pidi Aafrikasse maapakku minema. Sulla tõrjus Mithridatese peagi Rooma aladelt välja, kuid Marius haaras vahepeal taas võimu, mistõttu Sulla pidi sõja lõpetama ning taas Roomasse tungima. Pärast Rooma vallutamist Sulla jätkas peagi sõjakäigu juhtimisega Mithridatese vastu ning viis oma leegionid Roomast välja, marssides itta. (88–87 eKr)
Sulla teine kodusõda
Sulla väed naasid Itaaliasse 83 eKr, sellega algas teine kodusõda. Gaius Marius Noorem suri Praeneste linna kaitstes ning Sulla liikus Rooma poole. Peale Rooma jõudmist algatas Sulla uue hirmuvalitsuse, mis oli varasematest kõige hullem. (82–81 eKr)
Sulla diktatuur
82 eKr kehtestas Sulla diktatuuri ning valitses terroripoliitika abil, lastes hukata nii poliitilisi vastaseid kui ka lihtsalt jõukaid kodanikke, et nende vara omastada. Ülikud, kes olid vähegi Mariust toetanud, kuulutati lindpriideks ning nad hukati. Ta viis läbi reforme, mis tugevdasid senati positsioone ning nõrgendasid rahvatribuuni ja rahvakoosoleku omi. , (83–72 eKr), Rooma ja Gaius Mariuse toetaja Quintus Sertoriuse juhitud Hispania provintside vahel 79 eKr loobus Sulla aga ootamatult võimust ning tõmbus tagasi oma villasse, kus asus kirjutama memuaare. Kuid juba järgmisel aastal suri ta ootamatult, ilmselt maksahaiguse tagajärjel.
Isiklikku
Sulla oli abielus viis korda, abikaasad:
Valga–Riia rongiliin
Valga–Riia rongiliin on rongiliin Eestis ja Lätis. Liin läbib Eesti osas vaid Valga linna, kuid Läti osas tervet Põhja-Lätit.
Valga–Riia rongide lõppjaam viidi aastal 2001 üle Valgast mõne kilomeetri kaugusele Lugažisse, mistõttu katkes Eesti ja Läti vahel reisirongiliiklus. See taastati aga 25. aprillil 2008 ning toimib siiani. Päevas sõidab mõlemasse suunda kolm reisirongi (seisuga 2009).
Peatused Valga–Riia rongiliinil
pisi|[[Seda raudteepeatus ]] pisi|Līgatne jaamahoone pisi|[[Zemitāni raudteejaam ]]
Ajalugu
Rongiliin rajati aastatel 1886–1889 (avati 22. juuli 1889) osana Liivimaa ja Pihkva kubermangu läbiva Riia–Pihkva raudteeliinist (selle alla arvati ka Tartu–Valga rongiliin), rongiliini pikkus oli 287 versta ehk 306 km.
1893. aastal riigistati Eestimaa kubermangus tegutsenud Balti raudtee ja Riia–Pihkva raudtee liideti Balti raudteega, 1907. aastal Balti raudtee ja Peterburi–Varssavi raudtee ühendamisel moodustati Loode raudtee (vene Северо-Западныя казенныя железныя дороги).
Ajaloolised raudteejaamad ja peatused
Esimese maailmasõja ajal, aastatel 1917–1918, kui raudtee oli Saksa keisririigi armee käes, ehitati raudtee Riiast Ieriķini normaalrööpmeliseks (1435 mm).
Aastatel 1919–1921 võttis Lätis vähehaaval võimust vene rööpmelaiusega laiarööpmeline raudtee (1524 mm), mis on tänapäevani kõikides endistes Nõukogude liidu vabariikides.
Aastail 1941-1942 otsustasid Saksa okupatsioonivõimud rongiliiklust liinil laiendada. Sel eesmärgil avati terve rida uusi peatuseid, mis enamikus pärast sõja lõppu suleti ja mitmest neist pole teada isegi asukoht. Taolised sõja ajal avatud peatused on Krīvupe, Aizvēji ehk Paltmale, Autīne ehk Bumburi, Abula ja Tālava. Samal ajal avati ka Lugaži raudteejaam, mis jäi aga kasutusse. Melturi ja Seda peatused küll sõja järel suleti, ent need on hiljem taastatud.
.sn
.sn on Senegali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Aleksei Savitš
pisi|Aleksei Savitš Aleksei Nikolajevitš Savitš (ukrainapäraselt Oleksi Mõkolajovõtš Savõtš; 9. märts 1810 Puškarivka (praegu Sumõ rajoonis), Ukraina – 15. august 1883 Blagodat) oli astronoom.
Sõjaväelase poeg. Õppis 1834–1839 Tartu ülikoolis, samuti õppis Harkivi ja Moskva ülikoolis. Töötas 1839–1840 Tartu ülikoolis astronoom-vaatlejana, töötas hiljem Peterburis.
Lauter
2013. aastal liideti ta Lauter-Bernsbachi linnaga.
pisi|tühi|Pastoraadi hoone Lauteris
.yu
.yu oli Jugoslaavia Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1989–2010.
Seoses sellega, et Serbiale ja Montenegrole eraldati 2007. aastal domeenid .rs ja .me, algas kaheaastane üleminekuaeg. Domeeni .yu kasutamine pidi lõppema 30. septembril 2009, kuid Serbia sai ICANNilt loa tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Domeeni kasutus lõppes 30. märtsil 2010.
Marcello Gandini
Marcello Gandini (sündinud 26. augustil 1938) on Itaalia autodisainer. Kuulsaimad tema loodud disainiga autod on Lamborghini Miura, Countach ja Lamborghini Diablo ning tavalisematest autodest 1. põlvkonna BMW 5. seeria ja Citroën BX.
Gandini töötas Bertone disainistuudios disaineri ja hiljem peadisainerina.
1980. aastast on ta vabakutseline, tegeledes disainiga autonduses, tööstuses ja sisearhitektuuri valdkonnas.
Maribor
Maribor on linn Sloveenias Drava jõe ääres; Štajerska (Sloveenia Steiermargi) ja Maribori valla keskus.
Ajalugu
Maribori lossi (Marchburch) on kirjalikult esmamainitud aastal 1163. aastal. Sõnaga march tähistati keskülemsaksa keeles marke, Frangi riigi piirialasid, ning burch oli kindlus, niisiis 'piirikindlus'. Maribor kuulus Steiermarki. Linna mainiti esimest korda 1204. 1254 sai Maribor linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama pärast Rudolf I Habsburgi võitu Böömimaa kuninga Otokar II Přemysli üle 1278.
1532 ja 1683 piirasid linna türklased.
Linn jäi Habsburgide ja Austria valdusse kuni Esimese maailmasõjani, mille eel oli linnaelanikest 80% sakslased ja 20% sloveenid. Seevastu linnaümbruse talupojad olid peaaegu eranditult sloveenid. Austria-Ungaris kuulus Maribor Austriale.
Maailmasõja ajal deporteeris Austria Kärntenist ja Steiermargist sloveene, kahtlustades neid kui slaavlasi venemeelsuses. Õigupoolest see õhutaski sloveenide ja sakslaste vahelisi konflikte. Pärast sõda taotlesid Maribori endale nii Austria kui ka Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik (Jugoslaavia). 27. jaanuaril 1919 hõivasid linna sloveenist väejuhi Rudolf Maisteri väed ja ilma rahvaküsitluseta kuulutati Maribor koos ümbruskonna aladega Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi osaks.
thumb|left|Vaade Maribori vanalinnale üle Drava Suur hulk sakslasi emigreerus, ent ometi oli 1930. aastatel veel veerand linlastest sakslased. Nii, nagu Austria-Ungari oli enne alla surunud slaavlaste rahvuslust, nii sulges Jugoslaavia kõik saksakeelsed klubid, koolid ja muud organisatsioonid.
1941 okupeeris Saksamaa Štajerska. Adolf Hitler lubas selle piirkonna uuesti germaniseerida. Ta külastas sama aasta aprilli lõpus isiklikult Maribori, kus kohalikud sakslased teda vabastajana vastu võtsid. Nende üldise natsistliku meelsuse tõttu aeti kõik sakslased 1945 Štajerskast välja. Teise maailmasõja ajal pommitasid liitlased Maribori kui tööstuskeskust süstemaatiliselt.
Maribor oli Jugoslaavia tähtis tööstuskeskus. 1961 asutati Maribori ülikool. Pärast Jugoslaavia lagunemist, kui suure riigi turg kadus, ulatus tööpuudus Mariboris 25%-ni. 1990. aastatel olukord paranes väikeettevõtluse arenemisega.
Maribor oli 2012. aastal Euroopa kultuuripealinn.
Soojusülekanne
Soojusülekanne on soojuse levimine kõrgema temperatuuriga kehalt madalama temperatuuriga kehale. Niisugust energia kuumemast keskkonnast jahedamasse keskkonda edasikandumise protsessi nimetatakse ka soojusvahetuseks.
Soojusülekande vormid
Soojusülekanne toimub kolmel viisil: soojusjuhtivus, konvektsioon ja soojuskiirgus. Soojus levib enamasti korraga kõigis kolmes vormis.
Soojusjuhtivus
Soojusjuhtivuse korral kandub energia tahkistes edasi mikroskoopiliste aineosakeste vahetu kontakti teel, näiteks kristallivõre sõlmede kooskõlalise võnkumise tulemusena (osakesed ise edasi ei liigu) ja samuti vabade elektronide põrkumisega omavahel ja võresõlmedega; niisuguste põrkumistega seletub metallide hea soojusjuhtivus. Vedelikes ja gaasides kandub soojusliikumise energia edasi molekulide omavaheliste korrapäratute põrgetega (vt termiline energia).
Soojusjuhtivust kirjeldab soojusjuhtivuse seadus, mille kohaselt ajaühikus pinnaelement läbiv soojushulk kus \lambda on aine soojusjuhtivustegur ja on temperatuuri gradiendi projektsioon pinnaelemendi \Delta S normaalile n.
Konvektsioon
Konvektsioon on makroskoopiliste ainehulkade liikumisega kaasnev soojuse levimine vedelikus või gaasis.
Konvektiivse soojusülekande intensiivsust tahke ja vedela või gaasilise keskkonna eralduspinnal iseloomustab soojusülekandetegur, tähis \alpha (ehitusfüüsikas ka h) ja ühik vatt ruutmeetri ja kelvini kohta (W/(m2·K)). Seega väljendab soojusülekandetegur soojusvoolu vattides (soojushulka sekundis, J/s = W), mis läbib 1 m2 suurust eralduspinda keskkonnatemperatuuride 1 K erinevuse korral.
Soojustehnikas on kasutusel ka soojusläbikandetegur, tähis k ja mõõtühik nagu soojusülekandetegurilgi W/(m2·K). Soojusläbikande puhul siirdub soojus läbi piirdetarindi (seina) ühest keskkonnast teise soojusülekande ja soojusjuhtivuse teel. Näiteks kandub soojus kõrgema temperatuuriga õhult seina pinnale, läbib seina soojusjuhtivuse teel ja kandub seina pinnalt üle madalama temperatuuriga õhule.
Soojusläbikandeteguri tähenduses on kasutusel ka termin U-arv ja vastavalt teguri tähis U.
Soojuskiirgus
Soojuskiirgus on pideva spektriga elektromagnetkiirgus, mida põhjustab soojusliikumine kiirgavas kehas. Soojuskiirgus oleneb keha temperatuurist ja optilistest omadustest, eriti kiirgamis- ja neelamisvõimest. Soojus levib infrapunakiirgusena peamiselt lainepikkuste vahemikus 0,4 µm kuni 800 µm.
Basaniit
Basaniit on aluseline vulkaaniline kivim.
Mineraloogiliselt koosneb basaniit peamiselt kaltsiumirikkast plagioklassist, monokliinsest pürokseenist ja feldšpatoididest.
Basaniidi süvakivimist analoogid on foiddioriit ja foidgabro.
Välimuselt sarnaneb basaniit enamasti väga basaldiga. Neid aitab eristada keemiline analüüs või kivimist valmistatud õhiku uurimine polarisatsioonimikroskoobiga.
Basaniit on suhteliselt tavaline kivim ookeanilistel saartel. Paljud ookeaniliste saarte "basaldid" on tegelikult basaniidid.
Nimetuse "basaniit" pakkus välja Alexandre Brongniart aastal 1813.
thumb|500 px|left|Basaniit TAS-diagrammil. Koordinaadid (41, 3; 41, 7; 45, 9,4; 49,4, 7,3; 45, 5; 45, 3).
Viited
Basalte
Metsla (Viljandi)
Metsla (kohalik hääldus Mõtsla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külast voolab läbi Ärmä jõgi, millele on paisutatud Hansuveske järv, samuti voolab külas Virastuoja, mis suubub Hansuveske järves Ärmä jõkke. Virastuojale on külas paisutatud Sumbaku järv ja Uue-Olde järv.
Väike-Rakke
Väike-Rakke on mitme koha nimi:
.bf
.bf on Burkina Faso Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Seloodid
pisi|Jeruusalemm Seloodid (kr zelotai) nimetasid ennast heebrea keeles gannä'im ja aramea keeles gan'anayya. Termin seloodid (inglise keeles Zealots) on laialt levinud tõlge heebreakeelsest sõnast kanai (קנאי, sageli kasutatakse mitmuses קנאים, kana'im), mis tähendab seda, kes on innukas Jumala nimel. Termin tuleneb kreekakeelsest sõnast ζηλωτής (zelotes), tõlkes jäljendaja, innukas austaja või järgija. Seloodid moodustasid võitlusliku kallakuga, puristliku Rooma-vastase judaismi sekti, mis ootas messia (kuninga) saabumist, kelle valitsusaeg pidi kestma tuhat aastat. Messia kuningriigi pealinnaks pidi saama Jeruusalemm. Seloote juhtis tugev rahvustunne. Nende eesmärk oli roomlaste väljakihutamine vahendeid valimata. Selle tagajärjel toimus 66. aastal Juudi sõda. Lisaks Rooma-vastasusele olid seloodid peaaegu sama vaenulikud ka rikka ja võimuka juudi kõrgema klassi vastu. Lihtrahvas aga imetles seloote, sest neid nähti rahva eest seisvana.
Ajalugu
pisi|Flavius Josephus Seloodid alustasid tegevust pärast Herodes Suure surma 4 eKr. Pole kindlalt teada, mis perioodil end nõnda määratlema hakati, kuid neid on esmamainitud 66. aastal. Josephuse teoses "Juudi muinsused" on kirjas, et sel ajal olid olemas kolm peamist juudi sekti: variserid, saduserid ja esseenid. Seloodid olid "neljas sekt", mille asutas Juudas Galileast 6. aastal pärast Quiriniuse rahvaloendust, kui Rooma impeerium oli kuulutanud Herodes Arhelaose tetrarhia Rooma provintsiks. Selootidel oli juhtiv roll esimeses Juudi-Rooma sõjas (66.–73. aastal). Seloodid olid vastu Rooma valitsusele ja püüdsid seda vägivaldselt välja juurida, võttes sihikule roomlased ja kreeklased. Teine rühm, mis tõenäoliselt oli selootidega seotud, olid sikarid, kes tapsid juute ja rüüstasid nende elukohti. Sikarid pidasid juute usust taganejateks ja kollaborantideks ning õhutasid neid võitlema roomlaste ja teiste juutide vastu. Josephus maalib selootide ja sikarite tegevusest väga sünge pildi, sest nad algatasid enne juudi templi hävitamist mõrvarliku hirmuvalitsuse, nagu ta seda iseloomustab. Josephuse sõnul järgisid seloodid Gišala Johannest, kes oli Galileas roomlaste vastu võidelnud, seejärel põgenenud, tulnud Jeruusalemma ja innustanud kohalikke oma fanaatiliste seisukohtadega, mis viis templi hävitamiseni. Gišala Johannesel ja tema järgijatel õnnestus Jeruusalemm vallutada ning nad hoidsid seda kuni 70. aastani, mil Rooma keisri Vespasianuse poeg Titus võttis linna tagasi ja hävitas Jeruusalemma laastamise käigus Herodese templi.
Aastal 73 sooritas üle 900 seloodi enesetapu, et mitte langeda Rooma võimu kätte. Roomlased tungisid läbi Masda kindluse viimase müüri ja leidsid surnud seloodid.
Jeesus ja seloodid
Jeesuse suhtumine selootidesse pole otsestest allikatest teada. Mõned ajaloolased (Reimarus, Kautsky, Eisler) on välja pakkunud, et Jeesus oli seloot või vähemalt selootide pooldaja. See vaade eeldab, et Jeesuse jüngrid olid need, kes ta patsifistlikule teele ümber juhatasid. Jeesuse tõelist revolutsioonilist olemust tõendaks pühakiri vaid sellega, et tema jüngrite hulgas oli seloot Siimon (Lk 6:15, Mt 10:4, Mk 3:18, Ap 1:13), tuntud ka kui Siimon Kananaios, Luuka 22:36 järgi ütleb Jeesus oma jüngritele, et nood oma kuued maha müüks ja nende asemel mõõgad ostaksid. Luuka 12:51 järgi ütleb Jeesus: "Kas te arvate, et ma olen tulnud rahu andma maa peale? Ma ütlen teile, ei sugugi, vaid hoopis lahkmeelt."
Teised ajaloolased nõustuvad Jeesuse revolutsioonilisusega ideedemaailmas, ent heidavad kõrvale pildi Jeesusest kui seloodist. Selline nägemus olevat nende arust vastuvõetamatu Jeesuse vägivallatu (Mt 26:52) ja tolerantse poliitika taustal. Jeesus sallis ka neid juute, kes töötasid Rooma maksukogujatena (Mk 2:15–17) ja kuulutas oma vaenlaste armastamise tähtsust (Mt 5:44, Lk 6:27–31, 35).
Lößnitz
Lößnitz on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis. Linn kuulub Silberbergi linnade liitu.
Kohta on esmamainitud 1238. aastal Lesnitzi nime all koos märkusega "metsane koht". Algupärane nimi arvatakse olevat slaavikeelne Lesnice 'metsane koht'.
Väike-Rakke (Elva)
Väike-Rakke on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
1944. aasta 30. augustil pommitasid Saksa hävitajad küla lähedal soo kohal alla Nõukogude ründelennuki IL-2. 21-aastane lendur Leonid Ivanovitš Gorodetski ja 18-aastane laskur Nikolai Aleksandrovitš Volodtšenko hukkusid. 2020. aasta jaanuaris kaevati välja lennuki rusud ja piloodi säilmed kohaliku elaniku leiu tõttu.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rannu valda.
Petseri vald
Petseri vald oli vald Eesti Petseri maakonnas aastail 1920–1945. 1939. aasta vallareform valla piire ei muutnud.
Vald ümbritses Petseri linna, selle pindala oli 435,5 km² ja elanike arv 1934. aastal 7042, neist eestlasi 28,2%. Vallamaja asus Petseris.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938
Petseri valda kuulusid: Kunitsina Gora, Bogdanovka, Sloboda, Suur-Tsaltsovo, Väike-Tsaltsovo, Abramihino, Košelovka, Moškovo, Uus-Butõrka, Tivikovo, Podovalitsa, Kosje Zagorje, Väike-Patškovka, Suur-Patškovka, Ragosino, Mõlnikovo, Gorki Lebedõ, Bobkovo, Pitalovo, Rõsevo, Herkovo, Demidovo, Bulatnovo, Jandovino, Šamihino, Tišinka, Kalugino, Gološtšenkovo, Gorka Goruška, Uljantsevo, Ševelevo, Lõsihino, Pavlovo, Babino, Ulanovo, Muraškino, Belousovo, Väike-Goruška, Suur-Goruška, Morozovo, Marino, Kurjanovka, Tailovo, Novaja, Teterkino, Amskovo, Pometkino, Tsernojarovo, Tšavõdovo, Tšerepovo, Laasarevo, Katelevo, Petseri raudteejaam, raudteevahi maja, Petseri haigla, Kesk-Netsaja, Jupatovo, Lahnovo, Vedernika, Vaartsi, Säpina, Plastõrkovo, Vammuste, Matsuri, Vorobi, Koidula, Puravitsa Võselok, Suur-Puravitsa, Väike-Puravitsa, Golovino, Nutretsovo, Podtekalovo, Fomina veski, raudteevahi majad nr. 605, 604 ja 602, raudteevahi maja, raudtee kasarm nr. 606, Zalesje, Stukolovo, Golino, Volodino, Dekšino, Gorelõi Rei, Väike-Zadrebje, Suur-Zadrebje, Tsivilevo, Gvosdnikovo, Dõmkova, Jemeljanovo, Verebkovo, Rogova Gora, Ülem-Bõstra, Alam-Bõstra, Belska, Volkovo, Slähovo, Repino, Rozikovo, Laptevo, Mednikovo, Borok, Zatulje, Kudrovo, Zašino, Rossolovo, Gorohovo, Aristovo, Krivonožka, Poljanõ, Sõromjatino, Romanovo, Plitanovo, Uspensko külad, Založje mõis, Dõmkovo, Rogova Gora, Roroki puustus ja Kudrovo puustused.
Gangnihessou
Gangnihessou, ehk Ganye Hessou, oli traditsiooni järgi esimene "Dahomee kaheteistkümnest kuningast".
Põlvnemine
Rahvapärimuse põhjal pärines Gangnihessou dünastiast, mille liikmed olid 16. sajandil tulnud Tadost Moro jõel (kuulub kaasajal Togole) Alladasse ja saanud seal Suure Ardra kuningateks. Ta oli üks neljast vennast. Üks neist oli Suure Ardra kuningas ja pärast tema surma jagati talle kuulunud maa-ala tema kolme venna vahel. Sel moel saigi Suure Ardra ja Väikese Ardra vahel asunud Dahomee iseseisvaks, ehkki see polnud algselt suurem kui Abomey platoo.
Ajalugu
Ajalooliselt pole päris kindel, kas Gangnihessou tõepoolest kuningas oligi. Võib ka olla, et ta oli tähtis juht, kes korraldas ühiskondlikke asju oma nõuannete läbi, samas kui tema vend Dakodonou oli esimene, kes võttis endale kuningatiitli. Igatahes on selge, et omal ajal peeti Dakodonoud kuningaks.
Suur Ardra
Kui jälgida rahvajutte võimalikult täpselt, viitab vendade arv tegelikult Gangnihessoule kui sellele vennale, kes oli Suure Ardra kuningana kõigi kolme maa ülemkuningas. On tõepoolest lugusid, mis teda sellisena ka nimetavad. Neis on Dogbagrigenu see vend, kes saab Dahomee ja Dakodonou on Dogbagrigenu poeg.
Bode Miller
Samuel Bode Miller [b'õudi] (sündinud 12. oktoobril 1977 New Hampshire'is Eastonis) on endine USA mäesuusataja, olümpiavõitja ja mitmekordne maailmameister.
Miller on neljakordne mäesuusatamise maailmameister neljal alal. Ta on kahekordne maailma karika üldvõitja (2005 ja 2008). Lisaks on ta kolm korda võitnud Alpi kahevõistluse karika (2003, 2004 ja 2008), kaks korda ülisuurslaalomi karika (2005 ja 2007) ning korra suurslaalomi karika (2004). Ta oli üks vähestest mäesuusatajatest, kes osales kõikidel aladel, ning üks viiest meessportlasest läbi aegade, kes on võitnud maailma karika etapi igal viiel mäesuusatamise alal: slaalomis, suurslaalomis, ülisuurslaalomis, kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses.
Bode Miller kasvas koos vanema ja noorema õe ning noorema vennaga üles looduseusku perekonnas, kes elas palkmajas, kus muu hulgas ei kasutatud elektrit ja polnud kanalisatsiooni. Tema noorema õe nimi on Genesis Wren Bungo Windrushing Turtleheart (lühidalt Wren) ja venna nimi on Nathaniel Kinsman Ever Chelone Skan (lühidalt Chelone). Kooliskäimise asemel õpetati teda kodus. Kui vanemad lahutasid, läksid lapsed siiski kooli. Bodel õnnestus saada stipendium Maine'is asuvasse suusakooli.
Maailma karikavõistlustel hakkas Bode osalema 18-aastaselt, aastal 1996. Ta pääses kiiresti USA mäesuusakoondisse ning osales 1998. aasta taliolümpiamängudel Jaapanis Naganos slaalomis ja suurslaalomis.
Aastal 2001 sai ta oma esimese MK-etapivõidu Prantsusmaal Val-d'Isère'is suurslaalomis. Laiemalt tuntuks sai ta aga kahe hõbemedaliga 2002. aasta taliolümpiamängudel USA-s Salt Lake Citys suurslaalomis ja Alpi kahevõistluses.
Bode Miller tuli maailmameistriks 2003 suurslaalomis ja Alpi kahevõistluses (lisaks oli ta teine ülisuurslaalomis) ning 2005 ülisuurslaalomis ja kiirlaskumises.
Enne 2006. aasta taliolümpiamänge Itaalias Torinos peeti Millerit olümpiamängude potentsiaalseks kangelaseks, sest ta osales kõigil viiel alal ja oli igaühel medalisoosik. Siiski ei saanud ta sealt ainsatki medalit. Ta jäi kiirlaskumises 5. kohale, diskvalifitseeriti Alpi kahevõistluse slaalomis pärast kiirlaskumise võitmist, katkestas ülisuurslaalomi, jagas 6. kohta suurslaalomis ja lõpuks katkestas slaalomis.
Miller võitis üldarvestuses maailma karika mäesuusatamises 2005 ja 2008. Enne teda võitsid ameeriklastest viimati maailma karika 1983 Phil Mahre ja Tamara McKinney.
2008./09. aasta hooaeg oli kaheksa aasta jooksul tema kõige halvem. Ta ei võitnud ainsatki MK-etappi ja saavutas üksnes kaks esikolmikukohta, mõlemad teised kiirlaskumises. Hooaja lõpu jättis ta vigastuse tõttu vahele ja vihjas isegi spordist loobumisele.
2010. aasta taliolümpiamängudel Kanadas Vancouveris valiti ta taas kõiki viit distantsi sõitma. Avadistantsil kiirlaskumises võitis ta pronksmedali 0,09-sekundilise kaotusega Šveitsi sportlasele Didier Défagole ja 0,02-sekundilise kaotusega Norra sportlasele Aksel Lund Svindalile. Seejärel võitis ta ülisuurslaalomis hõbemedali, kaotades Svindalile 0,24 s. Alpi suurslaalomis oli ta kiirlaskumise järel alles 7., aga slaalomis saavutasid USA sportlased 3 parimat aega (Miller kolmanda) ja Bode Miller tõusis esimest korda elus olümpiavõitjaks. Ta edestas hõbeda saanud Horvaatia sportlast Janica Kostelići 0,33 sekundiga. Kiirlaskumise võitja Svindal katkestas slaalomis. Kuid rohkem medaleid Miller võita ei suutnud ning ta katkestas nii suurslaalomis kui slaalomis.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta ülisuurslaalomis pronksmedali, saades toona 36-aastaselt vanimaks olümpiamedalistiks mäesuusatamises. Hooaeg 2013–14 jäi ka tema viimaseks. Lõplikult teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest 2017. aastal.
Bode Miller on lisaks oma hulljulgele sõidustiilile tuntud ka oma otsekohese ütlemise ja isepäise käitumise poolest.
Saavutused
thumb|Bode Miller [[Torino olümpiamängude suurslaalomirajal]] thumb|Bode Miller pesapalli mängimas (2009)
Maailma karika etapivõidud
Bode Miller osales karjääri jooksul 438 MK-etapil ja võitis neist 33: 8 etappi kiirlaskumises, 5 ülisuurslaalomis, 9 suurslaalomis, 5 slaalomis ja 6 Alpi kahevõistluses. Sellega on ta USA läbi aegade edukaim meesmäesuusataja. Poodiumile jõudis ta kokku 79 korda: 21 korda suurslaalomis, 20 korda kiirlaskumises, 13 korda Alpi kahevõistluses, 12 korda slaalomis ja ülisuurslaalomis ning üks korda paralleelslaalomis.
Saitama
Saitama on linn Jaapanis, Saitama prefektuuri keskus.
Linn loodi 2001. aastal Urawa, Ōmiya ja Yono linna liitmisel. 2005. aastal liideti Iwatsuki linn.
Saitamas toimusid 24. – 30. märtsil 2014 iluuisutamise maailmameistrivõistlused.
Haldusjaotus
Saitama on jaotatud 10 ringkonnaks (区, ku), millel on alates aprillist 2005 ametlikud värvid:
left|230px
Paljud elanikud käivad tööl Tōkyōs, mis asub 15 minuti rongisõidu kaugusel.
Juura mäed
pisi|Juura mäed Juura (prantsuse Jura) on mäestik Euroopas. See kulgeb edela-kirde suunas Reinist Rhône'ini. Mõlemad moodustavad mäestiku otsast läbi murdes kärestikke, Rein ka joa. Juura mägede suurim kõrgus on 1719 meetrit.
Juura mäed on andnud nime Juura kronostratigraafilisele üksusele.
Matt LeBlanc
pisi| Matthew Steven LeBlanc (sündinud 25. juulil 1967 Newtonis Massachusettsis) on Emmy auhinnale ja Kuldgloobusele nomineeritud USA filminäitleja, kes on tuntuks saanud eelkõige kui Joey Tribbiani seriaalist "Sõbrad".
Schneeberg
Schneeberg on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis. Linn kuulub Silberbergi linnade liitu.
.be
pisi .be on Belgia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.
Domeeni haldab mittetulundusorganisatsioon DNS Belgium.
Tagamõisa
Tagamõisa on kahe Eesti küla nimi:
Tagamõisa (Viljandi)
Tagamõisa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külast voolab läbi Tarvastu jõgi. Külas asub Tulba-Tõnise paisjärv ja küla läänepiiril asub Purgi järv.
Hõbekuuse tee
Tänav algab Lodjapuu tee ja Ida tee ristumiskohast ja lõppeb Ranna tee lähedal.
Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959. Varem kandis see nime Põhja tee.
Toomas Algma
Toomas Algma (kuni 1934 Toomas Adamson, 15. veebruar 1896 Holstre vald, Viljandimaa – 17. oktoober 1971 Tartu) oli eesti õpetaja.
Haridus
Õppis Vastemõisa ja Kärstna ministeeriumikoolis. Lõpetas 1917. aastal Tartu Õpetajate Seminari ja 1923. aastal eksternina gümnaasiumi. Aastail 1923–1927 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Teenistuskäik
Töötas aastail 1917–1918 Vastemõisa Kõrgemas Algkoolis, 1918–1919 Viljandi Linna 1. Algkoolis, 1919–1920 Viljandi Eesti Hariduse Seltsi Tütarlastegümnaasiumis ja 1920–1921 Viljandimaa Poeglaste Reaalgümnaasiumis õpetajana. Oli aastail 1921–1923 Tartu Reaalkooli võimlemisõpetaja ning 1923–1927 õpetaja mitmes Tartu algkoolis. 1926–1940 Tartumaa tagavaraõpetaja.
Oli aastail 1940–1941 Tartumaa rahvahariduse inspektor ja 1941–1942 Tartu linna metoodikakabineti ametnik. 1942–1944 viibis vangistuses Saksa koonduslaagris.
Pärast vabanemist töötas 1944. aastal lühikest aega Tartu koolide inspektorina.
1945–1946 oli Tartu 3. Keskkooli direktor. Seejärel kuni 1957. aastani Tartu Ehitustehnikumi direktor.
Isiklikku
Tema vend oli Peeter Algma.
Sergei Scharbe
Sergei Bakonovitš Scharbe (vene keeles Сергей Баконович Шарбе; 18. september 1871 Peterburi – 22. oktoober 1932 Dnepropetrovsk, Venemaa) oli astronoom.
Ta oli arsti poeg, aadlik.
Scharbe õppis Peterburis, lõpetas 1893. aastal sealse ülikooli matemaatikaosakonna. Õpingute ajal osales ta linna nivelleerimisel.
1895. aastal lõpul määrati ta Tartu tähetorni assistendiks. 1904. aastal kaitses ta dissertatsiooni teemal "Komeedi 1898 X orbiidi lõplik määramine" loengute pidamise õiguse saamiseks. Scharbe töötas Tartu Ülikoolis astronoomia eradotsendina 1904-1907, olles edasi ka tähetorni assistent. Pärast seda läks ta Jekaterinoslavi kõrgemasse mäekooli matemaatika õpetajaks. 1917. aastal kaitses ta Tartus magistridissertatsiooni teemal "Oppolzneri meetod komeedi 1900 III lõpliku orbiidi määramiseks". Scharbe jätkas Jekaterinoslavis (hilisema nimega Dnepropetrovskis) matemaatikaõpetajana ja hiljem avatud ülikoolis astronoomia professorina.
Alexander Scherer
Kirjanikust professori poeg. Töötas Tartu Ülikoolis keemiaprofessorina 1803–1804, hiljem ka Halle Ülikoolis ja Peterburis.
Kantaabria mäed
thumb|Kantaabria mäed Kantaabria mäed (hispaania Cordillera Cantábrica) asuvad Biskaia lahe lõunarannal ja kulgevad ida-lääne suunas. Nad piirnevad lõunas Meseta kiltmaaga. Kantaabria mäed on kuni 2648 meetrit kõrged.
.bd
.bd on Bangladeshi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1999. aastast.
Schwarzenberg
Schwarzenberg on linn Saksimaal Maagimäestiku kreisis. Linn kuulub Silberbergi linnadeliitu.
Marcus Licinius Crassus
Marcus Licinius Crassus Dives (umbes 115 eKr – 53 eKr) oli Vana-Rooma väejuht ja poliitik (optimaat), kes surus maha aastal 74 eKr Spartacuse juhitud orjade mässu. Aastal 60 eKr moodustas ta esimese triumviraadi koos Caesari ja Pompeiusega. Ta oli üks oma aja rikkamaid mehi.
Ta oli konsul 70 eKr ja 55 eKr.
Crassus tapeti 53 eKr Partia sõjaväelaste poolt ebaedukal Partia sõjakäigul, Carrhae lahingus, tema kolbast tehti veinikarikas.
Vladimir (täpsustus)
Vladimir on mitme isiku ja koha nimi.
Valitsejad:
Linnad:
Saint Lawrence'i laht
pisi|Saint Lawrence'i laht Saint Lawrence'i laht on Atlandi ookeani laht Põhja-Ameerika idakaldal.
Loodes piirab lahte Labradori, kagus aga Nova Scotia poolsaar. Lahe suus asub Newfoundland.
Lahe pindala on umbes 250 000 ruutkilomeetrit, sügavus kuni 572 meetrit.
Lahte suubub Saint Lawrence'i jõgi.
Adonis Georgiadis
pisi|Adonis Georgiadis (2015) Spyridon-Adonis Georgiadis (kreeka keeles Σπυρίδων-Άδωνις Γεωργιάδης; sündinud 6. novembril 1972 Ateenas) on Kreeka poliitik, ta on aastast 2016 paremtsentristliku erakonna Uus Demokraatia aseesimees. Ta oli aastatel 2013–2014 Kreeka tervishoiuminister. Ta on 9. juulist 2019 Kreeka arenguminister.
Ta sündis aastal 1972 Ateenas. 15-aastaselt töötas ta oma isa raamatukaupluses. Ta on lõpetanud Ateena ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo- ja arheoloogia osakonna.
Johann Robert Schindelmeiser
Johann Robert Schindelmeiser (18. märts 1868 Kiperriški, Venemaa – surmaaeg teadmata) oli arstiteadlane ja farmakoloog.
Schindelmeiser oli puusepa poeg. Ta õppis Tartu Ülikoolis 1893–94. Ta oli sealsamas õpetatud apteeker farmaatsia ja farmakognoosia alal 1901–15, eradotsent 1915–17 ja dotsent 1917–18.
Peter Fendi
Peter Fendi (4. september 1796 – 28. august 1842) oli Austria kunstnik. Ta tegeles kõige enam maalikunsti ja litograafiaga.
.az
.az on Aserbaidžaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
.aw
.aw on Aruba Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Domeeni haldab Aruba telekommunikatsiooniettevõte SETAR.
.ba
.ba on Bosnia ja Hertsegoviina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Puudosi
Puudosi on linn Venemaal Karjalas Vodlajoki ääres, Puudosi rajooni keskus.
Arahnofoobia
Arahnofoobia (ka: arahnefoobia, araknofoobia) on haiglaslik hirm ämblike ees. Seda loetakse maailma kõige enam esinevaks foobiaks.
Arvatakse, et selle all kannatavad ligi pooled naistest ning neljandik meestest Ameerika Ühendriikides.
Foobia raskusastmed on väga erinevad.
Päite maastikukaitseala
Päite maastikukaitseala on kaitseala Ida-Viru maakonnas Toila vallas, mis jääb Pühajõe, Voka, Konju, Vaivina ja Päite küla territooriumile.
Kaitse alla on võetud kitsas (50...300 m laiune) rannikuriba Päite ja Pühajõe panga ning Voka klindilahega. Kaitstakse rusukaldeid, jäärakutega metsi ja lubjakivipaljandeid.
Arshile Gorky
pisi|Arshile Gorky (1936) Arshile Gorky (sünninimega Vostanik Manoug Adoian; 15. aprill 1904 – 21. juuli 1948) oli Türgi-Armeenia päritolu USA kunstnik. Arshile Gorky kujutas oma teostes traumasid, mida ta koges Armeenia genotsiidi ajal. Ta on tuntud ka abstraktse ekspressionismi ühe rajajana 1940ndatel. Teda on peetud üheks mõjukamaks kunstnikuks 20. sajandi Ameerika Ühendriikides.
Elulugu
Arshile Gorky sündis 1902. aastal, kuid sünnitunnistuse puudumisel on pakutud tema sünniajaks ka 1904. aastat. Ta pere elas Khorkumi külas Vani järve ääres. Tänapäeval on see Türgi territooriumil, kuid 20. sajandi alguses oli see Armeenia provintsis Ottomanide Türgi piiri ääres. Kuna pere kuulus armeenlastest vähemusse, elasid nad usulise tagakiusamise ohu all. Ta isa suutis sõjaväeteenistusest eemale hoida, põgenedes 1908. aastal Ameerika Ühendriikidesse. 1915. aastaks oli tagakiusamine türklaste poolt suurenenud ning tungiti Vani järve ääres olevatele armeenlastele kallale. Arshile Gorky ja ta ema põgenesid, lootes jõuda Venemaa võimu all olnud Armeenia aladele. Külma talve, toidupuuduse ja katusealuse puudumise tõttu suri Gorky ema Sushraning 1919. aastal. Arshile Gorky ja ta õde liikusid edasi Ameerika Ühendriikidesse, kus elasid juba nende isa, õed ja poolvend. Ta õed elasid Massachusettsis Armeenia kogukonnas ning isa ja poolvend olid farmerid Rhode Islandil. Kunstnik muutis oma nime Arshile Gorkyks, nimi oli austusavaldus vene kirjanikule Maksim Gorkile. Arshile Gorky ja ta isa vaheline suhe oli kaugenenud ning nende läbisaamine ei paranenud. Arshile Gorky hoidis oma identiteeti saladuses kuni oma surmani, varjates seda teiste eest. Ta mõtles endale välja teistsuguse eluloo, väites, et ta on kõrgelt haritud ja on saanud Pariisis kunstihariduse. Ta käis mitmes kunstikoolis ning üritas jäljendada Paul Cézanne'i, Joan Miró ja Pablo Picasso maalimisstiili. Arshile Gorkyt vaevas läbi elu depressioon. 1947. aastal, kui ta oli teist korda abiellunud, hakkas ta rääkima enesetapust. Tema õnnetu meeleolu ja alkoholism rikkusid 1948. aastal peresuhted, kuna lastel ja ta abikaasal Agnes Magruderil oli raske seda taluda. Kolmel korral läks Arshile Gorky metsa, eesmärgiga end üles puua, kuid tema tütred peatasid ta. Autoavarii, milles ta oli olnud 1948. aasta juunis, murdis ta kaelaluu ning ta maalimiskäsi oli halvatud, mis omakorda suurendas mehe depressiooni. Samuti muutus Gorky kodus järjest vägivaldsemaks, mis tõi kaasa tema elukaaslase ja laste pagemise naise ema kodusse. Üksilduses tegi Gorky 21. juulil 1948 enesetapu.
Looming
alt=|paremal|277x277px|Arshile Gorky varajane maal " Still life with a skull" Arshile Gorky varajane looming sündis ajal, mil ta töötas Grand Centrali kunstikoolis (1924–1931). Tema varajastes teostes on leitud väga palju paralleele Paul Cézanne'i maalimisviisiga, kuid on ka erandeid, näiteks ta üks varasemaid teoseid "Vaikelu" on tuletatud Paul Cézanne'i stiilist, kuid pintslitõmbed olid palju vabamad ning õrnemad. Varajasel perioodil oli Arshile Gorky teosed võtnud eeskuju Cézanne'i teemadest nagu maastikumaalid, natüürmordid pirnid või koljuga. Gorky varaste maalide värvid meenutasid samuti Paul Cézanne'i loomingut.
Gorky 1930. aastate teostes on näha mõjutusi Pablo Picasso teostest, näiteks maal "Vaikelu" (1929–1932) oli värvide poolest homaaž Pablo Picasso stiilile. 1936. aastal valmis esimene versioon teosest "Kunstnik ja ema", mis oli paljude kriitikute arvates tema teoste kulminatsioon. Arshile Gorky teosed muutusid 1930. aastatel mastaapsemaks ja avatumaks. alt=|paremal|220x220px|Arshile Gorky teos "The dervish and the tree" 1940ndate looming oli Arshile Gorkyl eripalgeline, kuna ta katsetas ning hakkas ellu viima ideesid, mis tal olid kogunenud kahe aastakümne jooksul. 1940. aastate algus polnud Gorkyle edukas. Ta maalis sel ajal palju, kuid tema teoseid ka kritiseeriti palju. Näiteks väideti, et need on ebaveenvad, neil on kas struktuuriline nõrkus või ületähtsutatakse mõnda värvi liiga palju. See tõi kaasa ulatuslikuma kriitikalaine tema teoste teemal, mis oli Arshile Gorky jaoks esmakordne. alt=|paremal|220x220px|Arshile Gorky teos "The liver is cock`s comb" 1944. aastal valmis Gorky kõige kuulsam teos "The liver is the Cock's Comb", milles on näha Kandinsky mõjutusi, näiteks pikad sinised ovaalid on ümbritsetud punaste ja mustade rõngastega. Vassili Kandinsky mõjutused on Arshile Gorky teostes 1940ndatel üldse läbivad, näiteks maalil "The sun, The Dervish in the Tree" on jooni, mis on iseloomulikud Kandinsky teostele, kus koos on punane ja kollane värv ning töötlemata värve ümbritsevad kontrastsed toonid. 1944.–1948 maalidel muutusid värvid rikkalikumaks ja ühtsemaks, ta hakkas neid lõuendile kandma õrnemate ja peenemate pintslitõmmetega. Elu lõpuks suutis Arshile Gorky luua maalimisviisi, mis oli talle iseloomulik ning milles oli ka näha mõjutusi teistelt kunstnikelt.
.tz
.tz on Tansaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Karhumäki
Karhumäki ('karumägi') on linn Venemaal Karjalas Äänisjärve loodekaldal, Karhumäki rajooni keskus.
Linnaks sai 1938. aastal. Selle ajani kandis vene keeles tõlkenime Медвежья Гора.
Jätkusõja ajal vallutasid Soome väed linna 5. detsembril 1941. Punaarmee vallutas Karhumäki tagasi 23. juunil 1944.
Chuuki saared
Chuuki saared on saarestik Mikroneesias, osa Karoliinid.
Saarte pindala on 100 ruutkilomeetrit. Saared on künklikud, kõrgus kuni 443 m.
Saared kuuluvad Mikroneesiale.
Jack Root
pisi|Jack Root Jack Root (26. mai 1876 – 10. juuni 1963) oli USA profipoksija, esimene poolraskekaalu maailmameister.
Sündinud Böömimaal, emigreerus koos vanematega kolmeaastaselt Chicagosse. 1897. aastal hakkas elukutseliseks poksijaks. Teda treenis keskkaalu maailmameister Tommy Ryan.
Järgmine tiitlimatš toimus 3. juulil 1905 Renos, kus Root kaotas kaasmaalasele Marvin Hartile 12. raundis nokaudiga.
On andmeid, Jack root oli esimene, kes korraldas raadioülekande poksimatsist.
Pärast poksijakarjääri tegeles Jack Root kinnisvaraäriga.
.tw
pisi .tw on Taiwani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.
26. september
26. september on Gregoriuse kalendri 269. (liigaastal 270.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. september (1901–2099).
.tv
pisi .tv on Tuvalu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Bertone
pisi|Bertone logo Bertone on Itaalia autodisaini- ja kerefirma ning ühtlasi autotootja.
Torinos asuv ettevõte asutati 1912. aastal Carozzeria Bertone nime all Giovanni Bertone poolt. Pärast teist maailmasõda võttis firma üle disainer Nuccio Bertone ja firma jagati kaheks: Carozzeria Bertone, mis toodab kuni 40 000 autot aastas, ning disainistuudio Stile Bertone. Praegu on firma omanik Nuccio lesk Lilli Bertone.
Bertone disainitud autode iseloomulikuks jooneks on omavaheline sarnasus, isegi kui tegu on erinevate autotootjate mudelitega. Lisaks autodele on Bertone kujundanud ka näiteks Lambretta motorolleri.
Bertone disainitud autod ja motorollerid
pisi|Lamborghini Miura pisi|Iso Grifo pisi|Alfa Romeo 2600 Sprint pisi|BMW 3200 CS
Qanıx
Qanıx (aserbaidžaani keeles; gruusia keeles ალაზანი (Alazani)) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.
Jõe pikkus on 351 km, valgla pindala 10 800 km².
Jõe vett kasutatakse niisutuseks ning tema org on tähtis viinamarjade kasvatamise piirkond.
Naisekandmine
thumb|Naisekandmine eesti stiilis thumb|Naisekandmine eesti stiilis Naisekandmine on spordiala, kus mees peab naist kandes läbima takistustega raja. Võisteldakse kaheliikmeliste segavõistkondadena.
Valkla oja
Valkla oja (ka Tohila oja, Tohilka oja, Valkla jõgi) on oja Harjumaal Kuusalu vallas.
Valkla oja lähe asub Kuusalust 5,5 km edelas ja see suubub Kolga lahte 10,5 km Jägala jõe suudmealast idakirde pool. Oja on 12,5 km pikk ja 46,5 km² valglaga.
Veekogu kuulub Valkla paisust kuni suudmeni lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse.
Nicolás Trotta
pisi|Nicolás Trotta (2019) Nicolás Alfredo Trotta (sündinud 20. jaanuaril 1976 Buenos Aireses) on Argentina poliitik, ta kuulub peronistliku erakonna Partido Justicialista ridadesse. Ta on 10. detsembrist 2019 Argentina haridusminister.
Ta sündis aastal 1976 Buenos Aireses. Ta on lõpetanud Belgrano ülikooli.
Ta on 10. detsembrist 2019 Argentina haridusminister.
Karakoram
Mäestikus on neli üle 8000 meetri kõrgust mäge:
Diskursus
Diskursuse all mõeldakse sotsiaal- ja humanitaarteadustes ükskõik millist ütluste organiseeritud kogumit. Diskursust organiseerivatest normidest ja tavadest ei ole selle kasutaja üldjuhul teadlik.
Diskursus on (ajalooliselt) ühiskondade, institutsioonide ja organisatsioonide tähenduse süsteem. Kogu inimolemine saab tähenduse tavade, normide, süsteemide ja reeglite poolt, mida taastoodetakse ühiskondliku tegevuse kaudu. Arutlemine mingi "ideoloogia" tähenduse süsteemi raamides ongi diskursus.
Bad Schlema
Bad Schlema on Aue-Bad Schlema linna osa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.
Diskursus
Algselt on "diskursus" tähendanud formaalset arutlust mingil teemal, näiteks Descartesi "Discours de la méthode" (eesti keeles "Arutlus meetodist"). Keeleteaduses on mõistet kasutatud analüüsiühikuks olevale tekstihulgale (ka selle verbaalsele vastele) viitamiseks. Kaasaegne lõtv kasutus tuleneb strukturalismist, mis propageeris keelt igasuguse kommunikatsiooni mudelina. Teine mõiste piire lõdvendav tegur on asjaolu, et prantsuse keeles on sõnal discours arvukalt tähendusi ja konnotatsioone. See kajastub ka prantsuse autorite vastuvõtul teistes keeltes; vrdl Lacani "alateadvuse diskursus", mida võiks tõlkida ka "alateadvuse kõne".
Bad Schlema
Vald kuulus Silberbergi linnadeliitu.
Diskursus
Diskursuse teooriad on üldjuhul mõjutatud Émile Benveniste'i käsitlusest. Enamik neist rõhutab seda, et diskursus on intersubjektiivne nähtus ning et tal on inimkogemust konstitueeriv roll.
Bad Schlema
Praegustes piirides eksisteerib 1994. aastast. Schlema vald sai õiguse kanda Bad Schlema nime 18. jaanuaril 2005.
Barri kehake
Barri kehake ehk Barry kehake ehk sugukromatiin (inglise sex chromatin)  on emasimetajate (sealhulgas naiste) keharakkude tuumas paiknev kromatiinivärvidega tugevalt värvuv kehake (läbimõõduga ca 1 µm), mis tavaliselt asub tuuma perifeerias tihedalt vastu tuumamembraani.
Rannu
Mõisat on esimest korda mainitud 1471. Rannu küla paiknes Rannu kiriku lähedal lõunas (tänapäeval on see Kaarlijärve küla maal), kuid oli 19. sajandi lõpuks ilmselt juba mõisastatud või sulandunud Kurekülla. Mõisasüdamesse tekkis 1920. aastatel Rannu asundus, mis 1977 muudeti külaks.
Barri kehake
Sugukromatiini olemasolu või puudumise järgi saab väheste interfaasirakkude (näiteks suuõõne limaskestakaape või juuksekarva juurenääpsu preparaadi) mikroskoopilisel uurimisel tuvastada indiviidi kromosoomset (st geneetilist) sugu (gonosoom).
Rannu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Rannu valda.
Barri kehake
X-kromosoomide arvu anomaaliate avastamise järel leiti, et sugukromatiinkehakeste arv on alati ühevõrra väiksem X-kromosoomide arvust karüotüübis: Turneri sündroomiga naistel (karüotüüp 45, X) puudub nagu normaalsetel meestelgi (46, XY), Klinefelteri sündroomiga meestel (47, XXY) üks nagu normaalsetel naistel, X-trisoomiaga naistel (47, XXX) kaks jne.
Sugukromatiinkehakesed kujutavad endast kondenseerunud (inaktiveeritud) X-kromosoome – imetajate somaatilistes rakkudes on aktiivseisundis ainult üks X-kromosoom.
.tt
.tt on Trinidadi ja Tobago Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.
Ferdinando I
Ferdinando või Ferdinando I nimelisi monarhe on olnud mitu:
Mats
Mats on üks paljudest mehenimedest, mis pärineb heebrea keelest - nimest Mattay, Mattithayu tähendas Jumala andi.
Seda nime kandis ka üks evangelistidest. Ladina keelde jõudis nimi kujul Matthaeus ning sealt edasi paljudesse keeltesse eri kujudel, sh Eestis levinud Mattias, Madis, Mats, Mati. Mads on levinud mehenimi Skandinaavias.
A. H. Tammsaare vastandas matsi kui alalhoidlikkuse ja visaduse kehastust ja vurlet kui iseloomutut konjunkturisti: "Mats on traditsiooniline, püsiv, visa, alalhoidev. Mis tal on, sellest peab ta kinni, sest selle on ta omandanud mitte uisapäisa, vaid tasa ja targu, oma loomu ja tarvete kohaselt. Tema armastab isegi seda, mille käes ta kannatab ja millega peab verist võitlust."
Nimepäev eestikeelse kalendri järgi on 24. veebruaril.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 87 inimest eesnimega Mats. Perekonnanimega Mats oli 67 inimest.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mats 88 mehel. Mats oli populaarsuselt 676. mehenimi. Mats oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). Kõige populaarsem oli eesnimi Mats vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,64.
Kose tee (Tallinn)
thumb|Kose tee
Kose tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis.
Tänav algab Pirita teelt ja lõppeb Narva maanteega ristudes.
Ajalugu
Tänav sai eestikeelse nime 1882 ja selle saksakeelne nimi oli Koschscher Weg ja venekeelne nimi Кошская дорога. Tänava nimi pandi lähedal asuva Kose suvemõisa (saksa Höfchen Kosch) järgi.
Kose teel asuvad endised Kose, Carlshof (Kose põik tn 9, Kose tee 9), Tannenrode (Kose tee 27) ja Annenhofi suvemõisad (Kose tee 66) ja Kose mõisahoone (Kose tee 55, 57; Vabaõhukooli tee 1 ja 3).
Ferdinando II
Ferdinando II nime all on tuntud mitu monarhi:
Suudim
Suudim on puhkpillimängu huuletehnika.
Berkshire'i maakond
pisi|Asend Massachusettsi osariigis Berkshire'i maakond (Berkshire County) on maakond USA-s Massachusettsi osariigi lääneosas. Piirneb Vermonti, New Yorgi ja Connecticuti osariigiga.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pittsfield.
Maakonna pindala on 2450 km², millest 52 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 219. Aastal 2000 oli elanike arv 134 953.
Ajalugu
Maakonna põliselanikud on mohikaanlased, kes elasid seal 18. sajandi alguseni. Berkshire'i maakond moodustati 24. aprillil 1761. aastal Hampshire'i maakonna osast.
.tp
.tp oli Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel alates 1997. aastast. 2015. aastal domeen suleti.
.tr
.tr on Türgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
Domeeni haldab Lähis-Ida Tehnikaülikooli arvutikeskus.
Kuldre Kool
pisi|Kuldre kool Kuldre Kool on lasteaed-põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Kuldre külas.
.to
.to on Tonga Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Kuldre Kool
Kooli ajalugu
Kuldre Kool on välja arenenud kahest 3-klassilisest vallakoolist: Möldri koolist ning Kadastiku koolist. Idee Kuldresse uus koolimaja ehitada andis Uue-Antsla Haridusselts (1906–1944). Oma aja kohta moodne maja valmis 1910. aastal.
.to
Domeeni haldab Tonga Network Information Center (Tonic).
Kuldre Kool
Kooli ajalugu
Esialgu töötas kool 4-klassilisena kahe liitklassiga, umbes 1922. aastast 6-klassilisena viie klassikomplektiga.
Pärast sõda rajati kooliaed, elektrifitseeriti koolimaja ning asuti rajama kooliesist haljasala.
.to
Kuna to on inglise keeles tihtikasutatav eessõna, millega väljendatakse kuhugi suundumist, on domeeni kasutatud näiteks URL-ide ümbersuunamisplatvormi go.to jms jaoks. Seda on kasutatud ka saitide nagu cr.yp.to või p.ota.to jaoks. Lisaks kasutavad seda mõned Toronto ja Torinoga seotud saidid.
Kuldre Kool
Kooli ajalugu
1960. aastast oli kool 8-klassiline. Sama aasta 29. oktoobril tähistati kooli 50. tegevusaastat. 1960. aastate lõpust kimbutas kooli pidev ruumipuudus, sest järjest sulgeti ümbruskonnas – Uue-Antslas, Viselas ja Urvastes – asunud väikese õpilaste arvuga koole.
Uue koolimaja ehitamist alustati 1990. aasta detsembris. Ehituse põhiosa valmis augustis 1995. Võimla ehitus lõpetati 1996. aasta septembris. 1989. aastal nimetati kool Kuldre 9-klassiliseks Kooliks, 1990. aastal Kuldre Põhikooliks. 2005/2006. õppeaastal liideti Kuldre Põhikool ja lasteaed Sipsik ühise nime alla Kuldre Kool.
Vanas koolimaja hoones tegutsevad lasteaed ja raamatukogu.