cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Geopolümeerid
Teised keskkonnaprobleemid
Erinevalt tavabetoonist, kus toksilised raskmetallid asetsevad poorilahustes ja kapillaarses võrgustikus, kapseldavad geopolümeervõrgustikud need, sidudes nad oma polümeersete ahelate osaks või isoleerides nad võrgustiku sisse. See võib anda hea meetme, saamaks lahti toksilistest jäätmetest, isoleerimaks tahkunud kaevandusjäätmeid, tööstuslikke keemiajäätmeid ning lihtsamaid radioaktiivseid jäätmeid. Geopolümeersed ehitusmaterjalid nagu betoonid, ehitusvahud ja laminaadid pakuvad paremaid alternatiive tavabetoonidele ja orgaanilistele polümeeridele (plastid, PVC, polüestrid, jne). Erinevalt antud orgaanilistest materjalidest, nad kas ei põle või ei vabasta põledes toksilisi gaase ning ei killustu plahvatuslikult, kui neid tugevalt kuumutada (nagu juhtub tavabetooniga).
Geopolümeerid on happeresistentsed, luues pikaajalisi lahendusi ka probleemidele kanalisatsioonisüsteemides. Seal, kus on kasutatud tavabetooni, on süsteemi eeldatav kasutusaeg umbes 50 aastat, samas kui geopolümeerset betooni kasutades võib sama hinna eest selle tõsta kuni 300 aastani. Selle tõttu oleks tulevikus harvem vaja remonditöid teha ning langeks kasvuhoonegaaside emissioon.
Nikolai Erna
Tema trükikoda asus kuni 1938. aastani Rakvere postkontoris.
Nikolai Erna õppis Maaritsa kihelkonnakoolis, hiljem Tartu linnakoolis ja aastatel 1883–1887 Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas õpetaja kutsega. 1888–1894 aastatel oli ta Rakveres köster-kooliõpetaja. Ta oli tegev Rakvere laenu- ja hoiuühisuse asutamisel ja tegutses mitmetes muusikaseltsides. 1891. aastal asutas ta raamatukaupluse Rakveres Pikal tänaval apteegi kõrvale, 1895. aastal ka trükikoja. 1899. aastal kolis pood Pikalt tänavalt Lossi lähedale. 1904. aastal kolis Peterburi ja Laia tänava nurgale oma majja (nr 98). Ta võttis oma poes vastu ajalehetellimusi (1894, 1897–1899, 1900); Eesti Postimehes raamatumüügikuulutus (1901); Eesti Postimehe abikontori asukoht N. Erna raamatukaupluses (1903); võttis vastu ja jagas Eesti põllu- ja käsitöö näituse teateid (1903). Trükkis palju Ernst Peterson-Särgava teoseid, tegeles väikselt ka kirjastamisega. 1906. aastast juhtis tema raamatukauplust õde Sophie Erna. Kauplus tegutses kuni 1940. aastani. pisi|144x144px|Nikolai Erna trükikojas trükitud Eesti esimene ületrükiga postmark (1918) Tema trükikojas trükiti 1918. aastal ka esimesed Eesti postmargid. Pärast Eesti iseseisvumist ilmus Rakvere postkontori trükikotta ametnik, kes tegi Nikolai Ernale teatavaks Eesti iseseisvuse väljakuulutamise ja palus kohe Vene postmarkidele trükkida pealetrükid, muutes need sedasi Eesti Vabariigi esimesteks markideks. Trükikojaomanik Nikolai Erna asus ise tööle ja tema trükkis pealetrükina Vene kahekopikalistele postmarkidele peale „Eesti (Rakwere)". Trükiti 10 ja 15 kopika väärtusega marke. Esimesel päeval trükiti vaid 15 pealetrükiga marki ja umbes kümmekonnale postkaardile (10/3 kop ja 10/5 kop).
Nikolai Erna surma järel päris trükikoja sisseseade tema õde Sophie.
Olga Stefanišõna
Olga Stefanišõna (ukraina keeles Ольга Віталіївна Стефанішина, sündinud 29. oktoobril 1985) on Ukraina riigiametnik.
Riigi teenistuses
Ta on alates 4. juunist 2020 Ukraina asepeaminister Euroopa ja euroatlantilise integratsiooni küsimustes.
Uimastitarvitamise vähendamise poliitika valge raamat
Dokument paneb paika Eesti uimastipoliitika kolm peamist suunda: kättesaadavuse vähendamine, tarvitamise alustamise ennetamine ning sõltlaste abistamine.
Narkootikumide kättesaadavuse vähendamine
Narkootikumide pakkumise vähendamise all mõistab "Valge raamat" narkoturu tõkestamist ja organiseeritud kuritegevuse vähendamist. Narkootikumide kättesaadavust piiratakse seadusandluse kaudu, keelates või reglementeerides psühhotroopsete ainete kasutamist ja käitlemist, ning tugeva järelevalve kaudu, mis peab piirama narkootiliste ja psühhotroopsete ainete illegaalset ringlemist mustal turul.
Valge raamat rõhutab ka vajadust kiiremini seadusandlikult reageerida uutele uimastitele, mida viimastel aastatel on pidevalt turule tulnud, ning vajadust paremini kontrollida sõltuvusohtlike ravimite sattumist mustale turule.
Tarvitamise alustamise ennetamine
Ennetamismeetmed on peamiselt suunatud noortele eesmärgiga ära hoida varajast tarvitama asumist. Rõhk on suunatud teavitamisele, märkamisele, sekkumisele ning ametkondade, asutuste ja lapsevanemate koostööle.
Sõltlaste abistamine
Kahjude vähendamise süsteemi peamiseks eesmärgiks nimetab "Valge raamat" nakkushaiguste leviku piiramist süstivate sõltlaste hulgas ning surmaga lõppevate üledooside vähendamist. Eraldi rõhutab dokument vajadust opioidide vastumürgi naloksooni kättesaadavaks tegemise järele. Lisaks süstaldele ja nõeltele nähakse vajadust ka muude süstimistarvikute (vatt, filter, vedelik, kuumutusnõu) paremaks kättesaadavuseks ja nende steriilsuse tagamiseks.
Sõltuvusravi osas on võetud suund vabatahtlikule ja tõenduspõhisele abistamisele, mille eesmärgiks on uimastivaba elu ning isiku integreerimine töövõimelisena ühiskonda. Siiski on eraldi välja toodud sõltuvusravi kui alternatiivkaristus:
Teistes riikides sarnase meetme rakendamine on oluliselt moonutanud sõltuvusstatistikat, kuna inimesed kalduvad vanglakaristusele eelistama sõltuvusravi ka juhul, kui neil tegelikult haiguslikku uimastisõltuvust pole, mis jätab statistikas ekskliku mulje, nagu põhjustaksid mõned ained tegelikkusest oluliselt suuremat ja ohtlikumat sõltuvust.
Taasühiskonnastamise teenuste süsteemi raames soovitab valge raamat haridusvõimaluste, majutusvõimaluste ning tööturule sisenemise võimaluste pakkumist.
Balti psalteerium
Balti psalteerium on Läänemere idapoolsetes piirkondades levinud näppekeelpillide perekond. Siia kuuluvad läti kokles, leedu kanklės, liivi kāndla, eesti kannel, soome/karjala kantele, mari kusle, vene gusli ja saami harf (harpu).
Põlgaste raamatukogu
Põlgaste raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas Põlgaste külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Irina Kruusla.
Hispaania lauljate loend
''Siin on loetletud Hispaania lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Hispaania ooperilauljate loendis.
Leedumaa kuberneride loend
Leedumaa kuberneride loend on tänapäeva Leedu territooriumi valitsenud Leedu kubermangu kindralkuberneride, Leedu-Vilno kubermangu kindralkuberneride, Vilno kubermang juhtide loend, ajavahemikus, kui Leedu territoorium kuulus Venemaa Keisririigi koosseisu. Vilno kindralkuberneri ametikoht likvideeriti 1912. aastal.
Semjon Mogilevitš
Semjon Mogilevitš (ukraina: Семен Юдкович Могилевич, vene Семён Юдкович Могилевич; sündinud 30. juuni 1946 Kiievis) on Ukraina päritolu globaalse haardega kuritegelik autoriteet, kellel on Venemaa, Ungari ja Iisraeli kodakondsus.
Puhverserver
Puhverserver (inglise keeles Caching Proxy Server, slängis ka proksiserver) on server, mis toimib vahetalitajana brauseri ja veebiressursside vahel.
Semjon Mogilevitš
2009. aastal nimetas Föderaalne Juurdlusbüroo Mogilevitšit kümne kõige tagaotsitumat kurjategija (FBI's Ten Most Wanted Fugitives) hulgas. FBI on teda seostanud relvaäri, prostitutsiooni vahendamise, väljapressimiste, palgamõrvade korraldamise, finantspettuse ja rahapesuga.
Puhverserver
Puhverserverid aitavad paremini veebi sisu kätte toimetada, kuna salvestavad regulaarselt enimkasutatavate veebilehtede koopiaid oma vahemällu. Kui brauser taotleb veebilehte, mis on juba talletatud puhverserverisse, edastab selle puhverserver. See toimib kiiremini kui lehe otse algsest veebiserverist edastamine ja vähendab ka võrguväliste serverite koormust. Peale selle aitavad puhverserverid parandada turvalisust, kuna filtreerivad välja pahaloomulist veebisisu ja ründetarkvara. Samuti leidub puhverservereid, mis vähendavad andmemahtu, mis tuleb Internetist alla laadida (näiteks Opera Mini kasutab sellist puhverserverit). Eriti oluline on see siis, kui Interneti-teenuse eest makstakse andmemahu pealt, nagu näiteks mobiilsidevõrkudes.
Semjon Mogilevitš
2008. aasta jaanuaris vahistati Mogilevitš Moskvas maksupettuse kahtlustusega. 2009. aastal juulis vabastati ta kautsjoni vastu. 2011. aastal loobus Venemaa siseministeeriumi uurimisüksus kriminaalasjast Mogilevitši vastu kuriteokoosseisu puudumise tõttu.
Puhverserver
Puhverservereid kasutatakse palju organisatsioonide ja ettevõtete võrkudes. Tihtipeale on nende kasutamine seal kohustuslik. Tavaliselt ei ole puhverserveri kasutamine kohustuslik koduse Interneti-ühendusega, kuid võimalus selleks on reeglina siiski olemas. Kõigil suurematel internetiteenuse pakkujatel on olemas oma puhverserverid.
Semjon Mogilevitš
USA on korduvalt taotlenud Venemaalt Mogilevitši väljaandmist, kuid Venemaa seaduste kohaselt SRÜ kodanikke välisriikidele välja ei anta.
Puhverserver
Eksikult on puhverserveriteks nimetatud kõiki proksiservereid, kuid proksiserverid, mis andmeid ei talleta, ei ole puhverserverid.
Semjon Mogilevitš
Mogilevitšil arvati olevat mõjuvõimu Venemaa ja Ukraina vahelistes tülides maagaasitarnete üle.
Ta on lõpetanud Lvivi ülikooli majanduse erialal.
Nora Bumbiere
pisi|Nora Bumbiere mälestusmärk Jelgavas Nora Bumbiere (13. märts 1947 Jelgava – 12. jaanuar 1994 Riia) oli läti estraadilaulja.
Lauljana sai Nora Bumbiere laiemalt tuntuks 1960. aastate lõpus. Ta laulis Jelgava kultuurimaja ansamblis. Sealt avastas ta Raimonds Pauls, kes kutsus Bumbiere laulma Riia Estraadiorkestrisse.
1973. aastal asutas Raimonds Pauls ansambli Modo, mille solistideks said Nora Bumbiere ja Viktors Lapčenoks (sündinud 16. jaanuaril 1947). Lapčenoks oli Bumbiere abikaasa aastatel 1970-1980. Ansamblist Modo lahkus Bumbiere 1977. aastal.
Seejärel oli ta ansambli Tip Top solist ja tegi koostööd mitme vähem tuntud ansambliga, kuid tema lauljakarjääri paremad ajad olid möödas.
Laulja äkksurma põhjuseks oli tähelepanuta jäetud hepatiit. 1993. aasta lõpul sattus Nora Bumbiere haiglasse, kus tal diagnoositi maksatsirroos, kuid midagi ei saanud enam teha ja ta suri 12. jaanuaril 1994. Bumbiere maeti Jelgavas Balozhu kalmistule.
2010. aastal asutati Nora Bumbiere fond, see on Läti artistide ühendus, mis korraldab igal aastal Nora Bumbiere mälestuseks noortele vokalistidele kontserte ja konkursse. 2012. aasta 20. oktoobril avati Jelgava kultuurimaja lähedal asuvas pargis Nora Bumbierele pühendatud monument. 2018. aastal valmis tema elust jutustav Läti teledokumentaal "Nora".
Ristete tuulik
pisi|Ristete tuulik 2011. aastal pisi|Ristete tuulik 2022. aastal Ristete pukktuulik asub Kassaril Hiiumaa vallas Esikülas külas. Tuulik valmis 19. sajandi teisel poolel ja on arvatud ehitismälestiseks.
Liisa Puusepp
pisi|Liisa Puusepp (2017) (Foto: Piret Räni) Liisa Puusepp (sündinud 5. juunil 1980 Tallinnas) on eesti ökoloog, teaduse populariseerija, 2021. aastast Rakvere Riigigümnaasiumi direktor.
Haridustee ja töökäik
Liisa Puusepp on lõpetanud 1998. aastal Haljala Keskkooli ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogia eriala (sh 2001. aasta sügisel õppis vahetusüliõpilasena Kreekas Ioánnina ülikoolis (School of Natural Resources and Enterprises Management)). Aastatel 2002–2004 jätkas ta õpinguid Tallinna Pedagoogikaülikooli geoökoloogia magistriõppes (sh 2004. aasta kevadel vahetusüliõpilasena Norras Bergeni Ülikoolis), mil kvaternaarigeoloog Maire Sakson õpetas talle ränivetikaanalüüsi.
2004. aastal kaitses ta teadusmagistri kraadi tööga "Perifüütsete ja planktiliste diatomeede jaotus Väike-Juusa järve pindmistes setetes" (Distribution of periphytic and planktonic diatoms in surface sediment in Lake Väike Juusa) (juhendaja prof Jaan-Mati Punning). pisi|Välitöödel Lätis Ķūži järvel (foto: Jaanus Terasmaa) 2011. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö teemal "Spatio-temporal variability of diatom assemblages in lake sediments" ("Diatomeekoosluste ajalis-ruumilised jaotused järvesetetes", juhendajad prof Jaan-Mati Punning, prof Tiiu Koff, Jan Risberg).
Aastatel 2013–2014 töötas Liisa Puusepp JSPS järeldoktorandina Jaapanis Ehime Ülikoolis (Center for Marine Environmental Studies (CMES)).
Aastatel 2019–2021 õppis ta Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudis magistriõppes mitme aine õpetaja erialal (magistritöö "Õpetajate ökoloogiline maailmavaade ja arusaamad keskkonnateemade käsitlemisest koolis").
Aastatel 2003–2021 töötas Liisa Puusepp teadurina Tallinna Ülikooli Ökoloogia keskuses, mis kandis kuni 2015. aastani nime ökoloogia instituut. Alates 2019. aasta märtsist oli ta ka Keskkonnaministeeriumi keskkonnateadlikkuse nõunik. Ta lahkus neist mõlemast asutusest 30. juunil 2021. Peale selle on ta töötanud mitteakadeemilistel ametikohtadel Tallinna Ülikoolis ja juhendajana Riigimetsa Majandamise Keskuse Sagadi looduskoolis. 2015. aasta sügisel oli praktikal Eesti Teadusagentuuri Brüsseli kontaktbüroos.
2021. aasta maikuust on Liisa Puusepp 2022. aasta septembris avatud Rakvere Riigigümnaasiumi direktor.
Teadustöö
pisi|Õietolmuterad mee seest (suurused jäävad vahemikku u 20–50 µm). Foto: Liisa PuuseppLiisa Puuseppa teadustööd (nii alus- kui ka rakendusteadused) on seotud kolme suurema temaatikaga:
Liisa Puusepp on juhendanud arvukalt üliõpilastöid (sh Tallinna Ülikooli ELU projekte), pidanud loengukursuseid (sh ka Eesti Kunstiakadeemias ja CETYS ülikoolis Mehhikos) ja viinud läbi praktikume ning koolitusi kõigis kolmes teadustöö suunas.
Ta on panustanud mitmesse teadusprojekti, avaldanud kõrgetasemelisi teaduspublikatsioone, populaarteaduslikke artikleid ja reisikirju. Ta on üks Eesti inimarengu aruande (2015) autoreid ning 2018. aasta Eesti elanike keskkonnateadlikkuse uuringu koostajaid.
Detailsem loetelu artiklitest ja projektidest Liisa Puusepa ETISe kontol.
Doktoritööst
Liisa Puuseppa doktoridissertatsiooni "Spatio-temporal variability of diatom assemblages in lake sediments" laiem eesmärk oli hinnata mõningate keskkonnaparameetrite mõju diatomeekoosluste ajalis-ruumilisele jaotusele järvesetetes ja leida vastused järgmistele küsimustele:
Väike-Juusa järve näitel vaadeldi, kas veetaseme muutused väikejärvedes avaldavad mõju ka ränivetika kooslustele. Tulemused kinnitavad, et uuringus kasutatud kompleksset metoodikat (koos ränivetikaanalüüsile kasutati ka makrojäänuste ja OC/N analüüsi tulemusi) saab rakendada järvede veetaseme kõikumiste rekonstrueerimisel minevikus. Vastavalt veetasemete kõikumisele muutub ka setteläbilõikes planktiliste ja perifüütsete diatomeeliikide suhe. Olulised on ka faktorid, kas tegemist on pikema- või lühiajaliste veetasemete kõikumistega ning kas aja jooksul on muutunud näiteks järve toitelisus. pisi|Mikroskoopilised ränivetikad Eesti järvesetetest (foto: Liisa Puusepp) Juhul kui järve veetase on pikema perioodi jooksul olnud küllaltki stabiilne (Ķūži järve näitel), kuid on registreeritud ränivetikate koosluste muutused, siis neid muutusi järve ökosüsteemis põhjustavad muud tegurid, milleks võivad olla muutused järve ümbritsevas taimkattes ning inimtegevus järve ümbritseval alal. Näiteks perioodil, mil järve ümbruses olid ülekaalus kuusemetsad, muutus ka uuritud järves vesi happelisemaks ning suurenes happelistele veekogudele omaste ränivetikate osakaal. Inimtegevuse mõju on samuti vaadeldav diatomeekoosluse muutustes – ilmnevad suuremat toitainete hulka vajavad ränivetikate liigid.
Suur ja madal piiriveekogu Peipsi järv on juba aastakümneid olnud erinevate uuringuvaldkondade huviorbiidis. Töö käigus kirjeldati diatomeekooslusi Peipsi järve pindmistes proovides ja võrreldi saadud tulemusi 1970. aastatel tehtud töödega. Kahe uuringu (1970. aastad ja 2006) diatomeede liiginimekirjad oluliselt ei erine ning järves domineerivad samad liigid. Diatomeerakkude kontsentratsioonid ning nn tuumikalad, kus esinevad suuremad kontsentratsioonid, on aga veerandsajandi jooksul muutunud.
Teaduse populariseerimine
Liisa Puusepp on juhtinud Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudis Looduse Akadeemiat – laste huviringi. Ta teeb koolitusi õpetajatele ja huviringijuhtidele ning käib tihti koolides lastele rääkimas enda uurimisvaldkondadest.pisi
Tunnustus
pisi|Wikimedia Eesti Teadusfoto 2017. Ajakirja Imeline Teadus eripreemia. Foto: Liisa Puusepp
Liikmesus
Liisa Puusepp on Eesti Geograafia Seltsi juhatuse liige (aastani 2020 asepresident), Eesti Teadushuvihariduse Liidu ja Eesti Keskkonnahariduse Ühingu liige ning Eesti Jaapani Ülikoolides Õppinute Seltsi liige. Ta on olnud EÜKÜ "Sorex" liige ning Eesti Geograafia Seltsi Noorteklubi esimees (2004–2005).
Varia
Liisa Puusepp on fotograafia-, matka- ja rattasõiduhuviline, tegelenud koduloouurimise ja korvpalliga (olnud 1990ndatel Lääne-Virumaa meister).
Richard Rorty
Richard McKay Rorty (4. oktoober 1931 New York – 8. juuni 2007 Palo Alto) oli Ameerika Ühendriikide filosoof.
Tunnustus
Richard McKay Rorty valiti 2005. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Ta oli valitud ka Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liikmeks.
Saami jalgpallikoondis
Saami jalgpallikoondis on saamide rahvuskoondis jalgpallis. Koondis pole FIFA ega UEFA liige ja seetõttu ei saa vastavatel turniiridel osaleda. Koondise peatreener on norrakas Isak Ole Hætta.
Koondise esimene mäng toimus juulis 1986, kui mängiti Ahvenamaa jalgpallikoondise vastu. Mängu võitis Ahvenamaa 4:2.
Koondis on neli korda mänginud ka Eesti jalgpallikoondise vastu:
Kanepi raamatukogu
Kanepi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi asulas. Raamatukogu juhataja on Heli Adamson.
Topeltmäng
"Topeltmäng" on mitme teose eestikeelne pealkiri.
Mimicry
Mimicry on Eesti ansambel.
Võistlusel Eesti Laul 2010 osaleti lauluga "New" koosseisus Timmo Linnas, Kaspar Ehlvest, Ivar Kaine, Kene Vernik, Paul Lepasson ja saavutati 851 häälega 8. koht.
2010. aasta Raadio 2 Aastahitil saavutas ansambel lauluga "Heat" 34. koha Eesti esitajate kategoorias (111 häält).
Võistlusel Eesti Laul 2011 osales ansambel lauluga "The Storm", millega saavutati 10. koht (885 häält). Koosseisust olid välja jäänud Ivar Kaine ja Kaspar Ehlvest, bändiga oli liitunud Jaanus Telvar.
Võistlusel Eesti Laul 2012 osales bänd lauluga "The Destination", millega saavutati oma poolfinaalis 6. koht (1086 häält).
Kene Vernik lahkus bändist 2012. aastal. Viimane kontsert tema osalusel toimus Eesti Rahvusringhäälingu ürituse R2 Live raames 27. septembril 2012 Rock Cafés.
Olgino
Olgino (vene keeles Ольгино) on kohanimi:
Rutti Luksepp
Rutti Luksepp (sündinud 19. juunil 1974 Türil) on eesti mitmevõistleja.
Lõpetas 1992 Türi 1. Keskkooli ja 2000 TPÜ KKT. Hakkas kergejõustikku harrastama 1982 vanemate innustusel ja õe Piia eeskujul. Treeninud Paide SK-s Leonhard Soomi ning Tallinnas Valter Espe ja Andrei Nazarovi juhendamisel.
Töötanud a-st 2000 Rocca al Mare koolis kehalise kasvatuse õpetajana.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Bernhard III (Baden-Baden)
Bernhard III (7. oktoober 1474 – 29. juuni 1536) päris 1515. aastal osa oma isa Badeni markkrahvkonnast.
Tema kaks venda Ernst ja Philipp pärisid teised osad; pärast Philippi surma pärisid tema ja Ernst kumbki poole Philippi osast. See tekitas kaks valitsejaliini:
Markkrahv Bernhard kaldus oma hilisematel eluaastatel protestantismi poole ja tutvustas ülemises markkrahvkonnas reformatsiooni.
Abielu ja lapsed
Bernhard III abiellus 1535. aastal, kaks aastat enne oma surma, Ligny krahvi Charles I tütre, Brienne'i ja Ligny krahvinna Franziska von Luxemburgiga (suri 17. juunil 1566). Nad said kaks poega; noorem, Christoph, sündis pärast Bernhardi surma:
Veenilaiendid
Veenilaiendid ehk vaariksid ehk veenikomud on veenide (eriti alajäsemeveenide) seinte väljavenimisest tekkinud laiad kohad (veeniklapid ei ulatu enam kokku ja veri voolab tagasi, sellest tekib omakorda suurem surve seintele). Põhjuseks on enamasti kaasasündinud veeniseinte "nõrkus", kuid otseseks tekitajaks on staatilised asendid (pikka aega ühel kohal seismine või istumine).
Sheinwoodi lade
Sheinwoodi lade on Siluri ladestu Wenlocki ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Much Wenlockist põhjas asuv Sheinwoodi küla. Lademele andis nime aastal 1975 piirkonnas töötanud Michael G. Bassetti juhitud geoloogide grupp.
Lademe alumist piiri määratleb märgib Hughley oja põhjakaldal graptoliitide Cyrtograptus centrifugus esinemistsooni algus Buildwase kihistus. Hilisemate uuringute põhjal on selgunud, et nende esinemise varaseim piir on määratletud ebatäpselt, pigem peaks lademe alumist piiri märkima graptoliitide Cyrtograptus murchisoni ilmumine sealsamas. Lademe ülempiiri märgib graptoliit Cyrtograptus lundgreni ilmumine Coalbrookdale'i kihistu Apedale'i kihistikku Homeri talust ligi 500 meetrit põhjas asuva väikese oja põhjakaldal.
Sheinwoodi lade lasub Telychi lademel ja see lamab Homeri lademe all. Lademe vanus on 428,2...426.2 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Jaani lademe ülemine osa ja Jaagarahu lademe alumine osa.
Sheinwoodi lademe moodustamise ajal jätkus Telychi lademe moodustamise ajal alanud Irevikeni väljasuremine. Selle käigus kadusid ligi pooled Irevikenis esinenud trilobiidid, hävis ka 80 % konodontide liikidest. Väljasuremislaine põhjused paiknesid tõenäoliselt sügavamates meredes, kuna enim kannatasid pelaagilised organismid nagu graptoliidid, konodondid ja trilobiidid, sellal kui rifielustikku see väljasuremislaine ei mõjutanud peaaegu üldse.
Haava tuulik
Haava pukktuulik asub Hiiumaal Kõrgessaare vallas Pihla külas. Tuulik valmis aastal 1919. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.
Alam-Burgundia
Alam-Burgundia oli kuningriik tänapäeva Kagu-Prantsusmaa aladel. Seda kutsuti nii sellepärast, et see asus Rhône'i orus, Ülem-Burgundiast madalamal. Alam-Burgundiat kutsutakse mõnikord Arelaadiks või Tsisjuraania Burgundia kuningriigiks. Alam-Burgundia piirideks olid Vahemeri lõunas, Septimaania edelas, Akvitaania läänes, Ülem-Burgundia kuningriik põhjas ja Itaalia kuningriik idas.
Alam-Burgundia asutas krahv Boso aastal 879, pärast Lääne-Frangi kuninga Louis II surma. Boso oli ebapädev valitseja ja aastaks 882 sai kuningriik Louis' poja Carloman II abil taas Lääne-Frangi riigi osaks. Alam-Burgundia läks aastal 884, pärast Carlomani surma, Karl Paksu kätte ja aastal 890, pärast Kärnteni Arnulfi mässu ja Karli surma aastal 888 krooniti Boso poeg Louis III Pime Alam-Burgundia kuningaks.
Louis III Pime kutsuti Itaaliasse Adalbert II poolt, kes soovis takistada Berengaril kontrolli saavutamist Apenniini poolsaarel. Louis alistas Berengari ja krooniti paavst Benedictus IV poolt 901. aastal Frangi keisriks. Berengar alistas Louis järgmisel aastal, sundis ta Itaaliast põgenema ja lubama mitte kunagi tagasi tulla. 905. aastal tungis Louis jälle Itaaliasse, kuid alistati ja torgati vande murdmise pärast pimedaks. Louis kaotas oma Itaalia kuninga ja Frangi keisri tiitli Berengarile.
Pimedana kasutas Louis regendina Provence'i krahvi Hugues'd. Hugues valiti Itaalia kuningaks 924. aastal kodusõja ajal ja ta kulutas kaks järgmist aastat oma vastase, Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II Itaaliast väljatõrjumiseks. Louis suri 928. aastal ja tema trooni päris Hugues. Pärast Maroziaga (Rooma tegelik valitseja) abiellumist oma võimu laiendamise püüde nurjumist kulutas Hugues viis järgmist aastat oma valitsusajast võitlusele madjari rüüstajate ja Andaluusia piraatidega. 933. aastal tegi Hugues Ülem-Burgundia Rudolf II-ga rahu, andes talle Alam-Burgundia kuningriigi, ja kahest Burgundiast moodustati Arelaat.
Puidu painutamine
pisi|Brad Ascaloni "Tivola Chair" aastast 2004 Puidu painutamine on üks puidutöötlemise tehnoloogiatest.
Auruga painutamine
Auruga puidu painutamine on traditsiooniline töövõte. Seda meetodit kasutatakse paljude erinevate toodete valmistamiseks. Auru abil vormitud puitu kasutatakse näiteks laevaehituses, muusikainstrumentide valmistamises ja ka mööblitööstuses. Auruga puidu painutamine on ökoloogiline ja ökonoomiline puidutöötlemise viis, mis ei vaja palju energiat. Auruga painutamisel aurutatakse puidu ribasid aurukappides. Aurukapp on spetsiaalne puidust kapp, milles on võimalik aurutada puidust latte, liiste ja laudu. Kapile peab olema tehtud kaks ava, üks ava, kust pumbatakse aur sisse ja teine, kust väljub aur (koos kondensiga), et ei tekiks kapisisene rõhk, mis võib kapi purustada. Rakendatav kuumus ja niiskus muudab puidu piisavalt painduvaks, et sellele saab anda vajaliku kuju. Painutamise protsessi tehakse tavaliselt nii, et puit klammerdatakse valitud vormi külge. Tegutseda tuleb kiiresti, puit peab olema soe ja painduv kuni klambrite kinnitamiseni. Vältimaks pinge alt vabanemist, tugevdatakse puidu liistud/latid tavaliselt väljast poolt metallnaeltega. Puitu tuleb vormis hoida tema täieliku kuivamiseni. pisi|Aalto tool
Painutamine lamineerides
Puidu painutamine lamineerimismeetodiga eeldab prussi lõikamist liistudeks. Pruss lõigatakse serviti ribadeks, pikemalt, kui painutatava materjali mõõtmed. Liist kaetakse korgilehega (ribaga). Korgilehed võimaldavad saeräsa jälgedega liistud paremini kokku liimida. Kokkuliimitud toore paigaldatakse võimalikult kiiresti vormi, et liim saaks hakata kuivama. Klambreid pingutatakse iga natukese aja tagant, et saavutada võimalik liistude omavaheline tihedus.
Painutamine lõikemeetodiga
Puitu saetakse iga 3mm tagant soone. Kui soon on liiga sügav, võib puit puruneda. Saagida tuleb ristikiudu, siis on võimalus, et puidu painduvus on suurem, kui pikikiudu. Puidu paines oleku ajaks tuleb sooned täita liimiga, et säiliks kuju.
Georgsdorf
Georgsdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Valla pindala on 19,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1251 inimest.
Georgsdorf asub Nordhornist põhjas Süd-Nord-Kanali ja Coevorden-Piccardie-Kanali ääres. See kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Neuenhaus.
Kultuur ja vaatamisväärsused
Georgsdorfi tuntuim maamärk on traditsioonilises Hollandi stiilis 1875. aastal ehitatud tuuleveski, tellistest ja õlgkatusega.
Transport
Autobahn A 31 kulgeb vallast umbes 10 km läänes.
Päikeseenergia
Üleriigiliselt on Georgsdorfis kõige rohkem päikeseenergia süsteeme rahvaarvu kohta.
Verwaltungsgemeinschaft Ershausen/Geismar
pisi|
Ershausen/Geismar on Verwaltungsgemeinschaft ("vallaliit") Eichsfeldi kreisis Tüüringis Saksamaal. Vallaliidu keskus on Schimberg.
Verwaltungsgemeinschaft Ershausen/Geismar koosneb järgmistest valdadest:
Pena
Pena (makedoonia keeles Пена, albaania keeles Shkumbin) on jõgi Põhja-Makedoonias.
Jõe pikkus on 29,7 km.
Pena algab Šar Planina mäestikust ja suubub paremalt Vardari.
Jõe kaldal on Tetovo.
Stephensoni maakond
Stephensoni maakond (Stephenson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1837. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 711.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Rüütli tuulik
pisi|Rüütli tuulik 2022. aastal Rüütli pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Allika külas.
Tuulik valmis aastal 1896. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.
Hanikase raamatukogu
Hanikase raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas.
Rootsi lauljate loend
''Siin on loetletud Rootsi lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Rootsi ooperilauljate loendis.
Dovženko-nimeline filmistuudio
Dovženko-nimeline filmistuudio on Ukraina riiklik filmistuudio, mis asub Kiievis ja on saanud nime režissöör Aleksandr Dovženko järgi.
Stuudio ajaloost
Kiievi kinostuudio otsustati rajada 1925. aastal ning ehitustöid teostati aastatel 1926–1928. See oli esimene suurem kinostuudio Nõukogude Liidus, mis pidi tootma 60–100 filmi aastas ehk sama palju kui teised Nõukogude Liidu kinostuudiod kokku.
Filmistuudio on rajatud 30 ha suurusele maa-alale ning ehituskompleksi hoonete kogumaht on ligikaudu 135 000 m³. Stuudio kasutab kuut paviljoni, keskse filmipaviljoni mõõtmed on 36x105 m, kõrgus 16 m.
Filmid
Esimese mängufilmi tootmist alustati 1927. aastal, kui ehitus polnud veel lõpetatud. Dziga Vertov filmis Kiievi kinovabrikus esimese nõukogude helindatud dokumentaalfilmi "Donbassi sümfoonia". 1929. aastal valmis juba 10 filmi. 1930. aastatel toodeti ka helindatud värvifilme. Kõige silmapaistvamad sõjaeelsetest filmidest olid Aleksander Dovženko "Maa" ning Dziga Vertovi "Mees filmikaameraga", mis said rahvusvahelise tunnustuse. Ameerika Ühendriikide filmikriitikute auhinna sai 1944. aastal Mark Donskoi film "Vikerkaar".
Ukraina filmikunsti ja filmistuudio ajaloos olid kõige edukamad 1960.–1970. aastad. Valmisid Nõukogude Liidus suure populaarsuse saanud filmid: "Lahingusse lähevad ainult ässad" (В бой идут одни старики), "Unustatud esivanemate varjud" (Тени забытых предков), "Musta märgiga valge lind" (Белая птица с чёрной отметиной), "Kivirist" (Каменный крест) jt. 1981. aastal valmis ajalooline mängufilm "Jaroslav Tark".
90 tegutsemisaasta jooksul valmis filmistuudios ligi tuhat filmi.
Minotauros (maal)
"Minotauros" on inglise kunstniku George Frederic Wattsi õlimaal lõuendil.
1885. aastal valminud teosel on kujutatud Kreeka mütoloogiast tuntud Minotaurost ootamas talle ohvriks valitud Ateena 14 teismelisega laeva Kreetalt.
Vesiku jõgi
Vesiku jõgi (ka Vesiku oja) on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Vesiku jõe orus suudme lähedal on tähelepanuväärne paljand. Paljand on Rootsiküla lademe Vesiku kihtide stratotüüp ja lademe enda neostratotüüp. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Seal paljanduvad erinevates lõikudes mitme meetri ulatuses Vesiku kihtide lubjakivid.
Jõe järgi on nime saanud Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu Vesiku kihid.
Lendler
Lendler on Austria rahvatants, valsi eelkäija.
See 3/4 taktimõõdus paaristants oli populaarne Austrias ja teistes saksakeelsetes maades 18. sajandi lõpul.
Tantsule on iseloomulik hüplemine ja trampimine.
Lendleri muusika võis olla täielikult instrumentaalne või koos vokaalpartiiga. Lendlerit kasutasid oma muusikas mitmed heliloojad, näiteks Ludwig van Beethoven, Franz Schubert ja Anton Bruckner.
Uus (perekonnanimi)
Uus on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Uus 374 inimesel: 175 mehel ja 199 naisel. Perekonnanimede levikult on Uus meeste puhul 371. kohal ja naiste puhul 345. kohal. Perekonnanimi Uus on levinuim Saare maakonnas.
Tromboflebiit
Tromboflebiit on veenilaiendite tüsistus, mille puhul laiendites seisvas veres areneb põletik ja vere hüübimine, mistõttu tekivad trombid, mis muutuvad emboliteks. Tekib sagedamini aordil.
Eesti NSV Vabariiklik Kaitsekomitee
Eesti NSV Vabariiklik Kaitsekomitee oli 1941. aastal, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja EK(b)P Keskkomitee 11. juulil 1941  ühise otsusega loodud organ, mis kuulutati kogu võimu kandjaks Eesti NSV-s.
24. juunil 1941 oli Eestis moodustud EK(b)P KK otsusel partei-, nõukogude ja sõjaväeliste organisatsioonide töö koordineerimiseks sõjaolukorras vabariiklik operatiivstaap. Vabariiklik operatiivstaapi kuulusid EK(b)P KK I sekretär Karl Säre, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees Johannes Lauristin, Eesti NSV riikliku julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm ning rahvakomissari asetäitjad Aleksei Škurin ja Venjamin Gulst, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar Andrei Murro, NSV Liidu siseasjade rahvakomissariaadi NSV Liidu Piirivalve Eestis asunud Balti piirivalvevalitsuse ülem kindralmajor Konstantin Rakutin, Eesti NSV sõjakomissar polkovnik Pavel Ljusin ja Tallinna garnisoni komandant Konõšev. 30. juunil 1941 moodustati Moskvas NSV Liidu Riiklik Kaitsekomitee ja Eesti NSV-s, 11. juulil 1941 Eesti NSV Vabariiklik Kaitsekomitee.
Eesti NSV Vabariiklik Kaitsekomitee tegevus lõppes Eesti NSV juhtkonna evakueerumise järel Eestist 25. augustil 1941.
Orava raamatukogu
Orava raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.
Alfred Teaste
Alfred Teaste (kuni 23. märtsini 1935 Alfred Fluss ; 15. veebruar 1895 Vastseliina vald, Võrumaa – 3. november 1992 Tallinn) oli eesti pedagoog ja koolijuht.
Alfred Fluss oli aastatel 1924–1927 Valga Poeglaste Gümnaasiumi õpetaja ja inspektor, 1927–1931 Läänemaa Õpetajate Seminari direktor, seejärel 1931–1940 ja 1941–1944 Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor (1931–1940, 1941–1944).
Suurel määral Alfred Teaste initsiatiivil võttis Nõmme linnavolikogu 1936. aasta vastu otsuse ehitada uus Nõmme Gümnaasiumi hoone.
Okupatsioonivõimud ei lubanud Alfred Teastel direktorina töötada, kuid kuni 1949. aastani sai ta jätkata koolis tööd õpetajana, seejärel ta vallandati. Kaks aastat hiljem saadeti ta vangilaagrisse.
Mälestuse jäädvustamine
12. novembril 2018 avati Nõmme Gümnaasiumi hoovis kooli pikaaegse direktori Alfred Teaste nimeline mälestuspink. Aasta hiljem, 2. septembril 2019 avati Alfred Teaste pingi kõrval veel teinegi pink – mälestuspink Nõmme Gümnaasiumi vilistlasele president Lennart Merile.
Isiklikku
Alfred Fluss abiellus 1927. aastal Elisa­beth Sternfeldtiga (1891–1978), kelle vennad oli Asutava Kogu liige August-Voldemar Sternfeldt ja vaimulik Alek­s­ander Täheväli (1888–1955).
Tallinna Euroopa Kool
Kool alustas tegevust 26. augustil 2013 Sihtasutus Innove struktuuriüksusena, et pakkuda Eestis resideerivale rahvusvahelisele kogukonnale õpet Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel välja töötatud õppekava järgi. 2016/2017. õppeaastal toimusid õpingud inglise, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia, soome ja eesti keeles. 2016. aastal õppis ja töötas koolis ligi 190 õpilast ja 65 töötajat 40 riigist.
Nexus 6
Nexus 6 (koodnimega Shamu) on Google'i ja Motorola Mobility poolt Androidi operatsioonisüsteemi kasutav tahveltelefon, mis sarnaneb riistvara poolest teise generatsiooni Motorola Moto X-i telefoniga. Nexus 6 on kuues nutitelefon Google Nexuse seerias.
Kättesaadavus
Nexus 6 esitleti 15. oktoobril 2014, esimesed telefonid jõudsid poodi novembris 2015 USA-s maksab 32 GB mudel 649 $, 64 GB 699 $. Telefoni saab osta USA-s Google Play Store'i, Motorola Mobility, Best Buy, T-Mobile'i, AT&T, Sprinti, Verizon Wirelessi ja U.S. Cellulari kaudu. Eestis müüvad seda mudelit Tele2 ja mõned veebipoed.
Telefoni andmed
Nexus 6 on 2,7 GHz quad-core Snapdragon 805 protsessor 3 GB RAM-iga ning 32 või 64 GB sisemäluga. Telefoni aku mahutavus on 3220 mAh, mis laseb töötada telefonil kuni 6 tundi. Nexus 6 QHD AMOLED-ekraani diagonaal on 5,96 tolli, resolutsioon 2560 x 1440 (493 PPI). Telefonil on 13-megapiksline tagakaamera ja 2-megapiksline esikaamera. Telefonil puudub microSD-kaardi kasutamise võimalus, pole eemaldatavat akut ega FM-raadiot. Nexus 6 operatsioonisüsteemiks on Android 5.0 Lollipop, mis on uuendatav Android 6.0 Marshmallow.
Kuntsevo rajoon
Kuntsevo on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Lääne haldusringkonda.
5. sajandil eKr asus Kuntsevo kohal soomeugrilaste asula, 15. sajandi allikates on mainitud Moskva jõe paremal kaldal asunud Kuntsevo küla. 19. sajandil kujunes küla moskvalaste suvilarajooniks. 1926. aastal nimetati asula linnaks, mis liideti 1960. aastal Moskva linnaga. 1991. aasta haldusreformiga lahutati endisest Kuntsevo linna alast Možaiski, Filjovski Parki ja Fili-Davõdkovo rajoon.
Rajoonil oli 2012. aastani Moskva oblastis 2 eksklaavi: Rubljovo ja Mjakinino.
Prii
Prii on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Prii (Brie, Pri, Prie, Prü) on pandud 14 mõisas Järvamaal, Läänemaal, Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Prii uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andrei, Freimann, Frey, Kerb, Liber, Lieber, Mitter, Nibauer, Prifka, Priidemann, Prinkmann, Prints, Viliberg ja Vriedberg. Karmen Prii palvel kanti Prii perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 394 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Prii Eestis 75 mehel ja 85 naisel.
Pihla tuulik
Pihla talu pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Kõpu külas. Tuulik valmis aastal 1762. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks. Tegemist on teadaolevalt vanima säilinud Eesti tuuleveskiga.
Luidja tuulik
Luidja pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Luidja külas. Tuulik valmis aastal 1872. aastal Metsakülas ja on arvatud ehitismälestiseks.
Unioni maakond (Illinois)
Unioni maakond (Union County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Jonesboro.
Ajalugu
Maakond moodustati 1818. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 808.
Pihla tuulik
Pihla talu tuulik pole alati seisnud samas paigas. 20. sajandi alguses toodi tuulik kilomeeter eemalt Leesiku talust praegusele asukohale. Küll on tuulik kuulunud algusest peale ühele suguvõsale. Pihla talu tuuliku muudab unikaalseks asjaolu, et see on sisuliselt töökorras ning sellega on aeg-ajalt prooviks ka paar kotti vilja jahvatatud. Väärikast vanadusest tingituna vajab Pihla talu pukktuulik jahvatamiseks keskmisest tublisti tugevamat tuult. Pihla talus on praegu ühtlasi ka turismitalu.
Unioni maakond (Illinois)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Lauri Almann
Lauri Almann (sündinud 12. oktoobril 1975 Tartus) on Eesti jurist ja riigiametnik.
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning Georgetowni Ülikooli rahvusvahelise õiguse magistrina 2004. aastal kiitusega. Georgetownis oli ta Fulbrighti stipendiaat.
Aastatel 1995–1998 töötas Almann välisministeeriumis Konsulaarosakonna õigusbüroo atašeena (töötas Eesti Vabariigi Peakonsulaadis Peterburis ja Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Kiievis), seejärel 1999. aastani Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Belgias poliitika- ja konsulaarametnikuna (III sekretär).
Seejärel asus ta tööle kaitseministeeriumi nõunikuna. 2004. aastal nimetati ta kaitseministeeriumi kantsleriks. Karjäär kaitseministeeriumis oli seotud nn Iisraeli relvatehingus liigselt makstud summade eduka tagasinõudmisega.
2008. aasta alguses käis Lauri Almanni nimi läbi võimaliku õiguskantslerikandidaadina.
Oktoobris 2008 esitas Almann minister Jaak Aaviksoole lahkumisavalduse, mille järgi tema viimaseks kaitseministeeriumi tööpäevaks jääks 14. november 2008.
Lauri Almann on kaasautoritega välja andnud rahvusvahelise eraõiguse loengute kogumiku, mis on ilmunud mitmes trükis.
Isiklikku
Ta on Arno Almanni poeg.
Michael Thompson
Michael Thomson on USA filosoof, kes tegeleb praktilise filosoofiaga.
Ta on Pittsburghi Ülikooli filosoofiaprofessor.
Jendrik Sigwart
Jendrik Sigwart (27. august 1994 Hamburg) on saksa laulja ja muusikaliesineja.
Ta esindas oma koduriiki 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus Rotterdamis.
Harilik sirel
Nimi
Sireli nimetus arvatakse tulenevat kreekakeelsest sõnast syrinx, mis tähendab seest õõnsat toru ja viitab sireli õõnsatele okstele.
Levila ja kasvukoht
Looduslik levila on Balkanil ja Lõuna-Karpaatides. Eestis kasvatatakse kultuurtaimena. Kasvab ka poolvarjus ja kuivemal mullal.
Kirjeldus
Sirel on 2–5 (7) m kõrgune püstine põõsas või madal puu. Koor on hallikaspruun, rõmeline. Noores võrsed rohekashallid või hallikaspruunid. Võrse lõpeb kahe külgpungaga. Vastakud lehed on nahkjad, terveservalised, südaja lehelabaalusega. Varisevad sageli rohelisena.
Õied moodustuvad eelmise aasta võrsetel. Lõhnavad väikesed õied paiknevad suurtes, enamasti kahekaupa asuvates, tihedates kuni 20 cm pikkustes püramiidjates pööristes. Õied on värvuselt lillad, sinised, violetjad või valged. Õitseb mai–juunis. Vili on kahepesaline kupar, mis avaneb kaheks pooleks, mõlemas pooles kaks tiivaga seemet. Viljad valmivad augustis–septembris.
Kasutamine
Ennekõike kasutatakse ilutaimena hekkide rajamisel. Rahvameditsiinis kasutatakse värskeid sirelilehti mädaste haavade tohterdamiseks, lehetõmmis sobib haava pesemiseks. Sirelist tehtud preparaatidel on palavikku alandav, higile ajav ja põletikuvastane toime.
Sireli puit on kõva, tihke, raske ja kergesti poleeritav. Kasutatakse jalutuskeppide, rehapulkade jms tegemisel. Sireli puidust saab valmistada häid piipusid.
Välislingid
नीलक
Endel Ruberg
Endel Ruberg (21. mai 1917 Sõmeru vald – 28. detsember 1989 Stockholm) oli soomepoiss, skaudijuht ja eesti kunstnik Kanadas.
Ta astus 17-aastaselt vabatahtlikuna kaitseväkke, temast sai allohvitser. 1941. aastal oli ta metsavend. Oktoobris 1941 läks Soome, ta osales Jätkusõjas Hanko vabastamises. Aastal 1942 sai ta raskelt haavata, ta läbis Soomes ohvitseride kursused. Augustis 1944 naasis Eestisse, sõdides soomepoistega pealetungiva Punaarmee vastu. Septembris 1944 põgenes laevaga üle mere Rootsi. 1951. aastal siirdus Rootsist Kanadasse.
Ta oli Montréalis skautmaster. Lisaks sai temast lasketreener ja kunstnik.
Ta maalis "külmutustehnikas" akvarelle, on teinud puunikerdusi ja nahkehistööd. Tema töid leidub Jaapani keisrikojas, Briti kuningakojas, Toronto Eesti Majas, Montréali kunstimuuseumis. Tema tööd on olnud näitustel Rootsis, USA-s, Austraalias, Soomes jm.
Endel Ruberg suri 28. detsembril 1989 Stockholmis eesti kiriku trepil, olles Rootsis külas. Ta on maetud Montréalis.
Temast on ingliskeelse filmi teinud Harri Kivilo ja tolle poeg Alar.
Köhler
Köhler on aadlisuguvõsa (parunid).
Ajalugu
Suguvõsa esindaja Johannes Koler tuli Saksamaalt Halberstadtist Riiga, kus 1555 oli Riia toomkapiitli sekretär. 1569 sai ta koos vennaga Saksa-Rooma riigilt aadlitiitli. Vendade hilisem järeltulija Nikolaus von Köhler oli Vaikna ja Niinja mõisnik ja ühtlasi aastal 1670 Rootsi asehaldur Tallinnas. Suguvõsa kanti 1752 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Ridala (perekonnanimi)
Ridala on eesti perekonnanimi.
Lars Valerian Ahlfors
pisi Lars Valerian Ahlfors (18. aprill 1907 Helsingis – 11. oktoober 1996 USA-s Pittsburghis) oli Soome päritolu matemaatik, kes alates 1946. aastast elas USA-s.
Ridala (perekonnanimi)
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ridala Eestis 17 mehel ja 15 naisel.
Lars Valerian Ahlfors
Ta õppis 1924–28 Helsingi Ülikoolis, kus tema õppejõudude seas olid Ernst Leonard Lindelöf ja Rolf Nevanlinna. 1930 sai ta Helsingi Ülikoolist doktorikraadi. Seejärel viibis ta muu hulgas Zürichis ja Pariisis. 1933–36 töötas ta Helsingi ülikoolis abiprofessorina. Kui algas Talvesõda, siis Ahlforsi ei mobiliseeritud, sest ta oli sõjaväeteenistuseks kõlbmatu.
1933 abiellus Ahlfors austerlase Erna Lehnertiga, kes oli koos oma vanematega kolinud algul Rootsi ja siis Soome. Abielust sündis 3 tütart.
Ta oli 1938–44 Helsingi Ülikooli professor, 1945–46 Zürichi ülikooli professor ja 1946–77 Harvardi ülikooli professor.
Ahlfors avaldas väljapaistvaid töid kompleksmuutuja funktsioonide teooria alal. Ta uuris Riemanni pindu, analüütilisi funktsioone, kvaasikonformseid kujutusi, jätkates oma õpetaja Rolf Nevanlinna tööd.
Aastal 1936 toimunud rahvusvahelisel matemaatikute kongressil Oslos sai ta ühena esimestest Fieldsi medali. 1981 sai ta Wolfi preemia. Ükski teine soomlane pole kumbagi neist auhindadest pälvinud.
Erasmuse programm
pisi|Erasmuse programmi voldik Augsburgis, Tartu ülikooli pildiga kaanel 2019. aastal. Erasmuse programm (inglise keeles Erasmus Programme) on Euroopa Liidu õpilasvahetuse programm, mis loodi aastal 1987. Nimi ERASMUS on akronüüm programmi pikemast ingliskeelsest nimetusest European Community Action Scheme for the Mobility of University Students.
1987. aastal alustati programmi täitmist 11 tolleaegse Euroopa Liidu liikmesriigiga. 2019. aasta seisuga on osalevaid riike 35 ning lisaks kümneid partnerriike väljaspool Euroopat. Kokku on Erasmuse programmis osalenud üle 4 miljoni üliõpilase.
Programm on nime saanud filosoofi, teoloogi, humanisti ja dogmatismivastase Rotterdami Erasmuse (1465–1536) järgi. Erasmus elas ja töötas mitmel pool Euroopas, soovides saada teadmisi ja kogemusi, mida suudab anda vaid kontakt eri maade ja rahvastega. Ta jättis kogu oma vara Baseli ülikoolile, saades sellega õpirändestipendiumide algatajaks.
Algus ja eesmärgid
Erasmuse programm loodi Euroopa Nõukogu otsusega 15. juunil 1987. Programmi loomisel võeti eeskujuks Euroopa esimene haridusprogramm Joint Study Programmes (1976–1986), kus kõrghariduse vallas oli programmi põhieesmärk kõrgkoolide koostöö, ühisõppekavade arendamine ja tingimuste loomine üliõpilaste mobiilsuseks. Erasmuse programmi eesmärgiks oli arendada koostöövõrgustike kaudu kõrgkoolide koostööd, toetada rahaliselt mobiilsusskeeme ning parandada välisriigis sooritatud õpingute ja kvalifikatsioonide akadeemilist tunnustamist. Erasmuse programm pani aluse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi ECTS (European Credit Transfer System) arengule.
Katusprogrammid
Aastate jooksul on Erasmuse programm kuulunud mitme katusprogrammi alla: Socrates 1995–2006 ja Euroopa elukestva õppe programm 2006–2014. Socratese aegadel said lisaks üliõpilaste mobiilsusele tähtsaks ka õppejõudude vahetus ja õppekavade arendusprojektid. Euroopa elukestva õppe programmi alla kuuludes sai võimalikuks saata oma üliõpilasi praktikale ning kõrgkooli personali koolitustele välisriikidesse. Ühtlasi tekkis võimalus kutsuda välisspetsialiste ja erialaeksperte koolitama oma kõrgkooli ning arendada mitmekülgset koostööd nii partnerkõrgkoolide kui ka ettevõtetega.
Erasmus+
2014. aastal pandi programmi nimeks Erasmus+. Ühise katuse alla viidi senised koostööprogrammid “Euroopa elukestva õppe programm”, “Euroopa Noored” ja Euroopa komisjoni rahvusvahelised kõrgharidusprogrammid ning spordiprogramm.
Erasmuse programm Eestis
Eesti liitus Erasmuse õpirändeprogrammiga 1998. aastal ning esimesed üliõpilased osalesid üliõpilasvahetuses 1999/2000. õppeaasta sügisel.
Eestis korraldas Erasmuse programmiga seonduvat kuni 2020. aastani Sihtasutus Archimedes. Alates 2020. aasta lõpust tegeleb Erasmuse programmi küsimustega Haridus- ja Noorteamet.
Verwaltungsgemeinschaft Hanstein-Rusteberg
pisi|
Hanstein-Rusteberg on Verwaltungsgemeinschaft ("vallaliit") Eichsfeldi kreisis Tüüringis Saksamaal. Vallaliidu keskus on Hohengandern.
Verwaltungsgemeinschaft Hanstein-Rusteberg koosneb järgmistest valdadest:
Kopenhaageni metroo
thumb|Skeem thumb|Kopenhaageni metroo logo Kopenhaageni metroo (taani keeles København Metro) on Taani pealinnas Kopenhaagenis töötav metroosüsteem.
Metrool on kaks liini. Esimene liin avati Nørreporti ja Lergravsparkeni vahel 19. oktoobril 2002. Teine liin Nørreporti ja Frederiksbergi vahel avati 29. mail 2003. Praegu on metrool 22 jaama. Kogupikkus on 21,3 kilomeetrit. Rajamisel on veel kaks liini (M3, M4), neist 17 jaamaga ringliin ümber kesklinna (avati 2018). Kasutusel on ilma juhtideta rongid, mida jälgitakse ühtsest juhtimiskeskusest.