cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Xiangshu yixue
Käsitlus- ehk lähenemisviisid Xici-nimeliste representantideta
Selline käsitluse liigendus on omane ka Piiblile. Selles on nii ajalooline (episoodid), kunstiline (metafoorne), seadustav (käsud) ja lunastuslooline (prohvetlik) osa (raamatud), kui ka lähenemisviis. Eriti selgelt tuleb see välja Uue testamendi neljas evangeeliumis. Johannese evangeelium on kujundlik ja täis metafoore. Ratsionalistlikust vaatepunktist on tekst täis vasturääkivusi. Matteuse evangeelium on äärmiselt korrastatud ja Jeesus esitab selles viies suures kõnes üldist õpetust ja uut seadust. Markuse evangeelium, millest enim filme ja näidendeid on tehtud, on täis tegevust, imesid ja sellega seotud sündmusi. Luuka evangeelium toob juba alguses esile suuri ettekuulutusi ja läbivalt üksikasju. Tuues esile, et lunastus on tulnud kadunuile (üksildlased). (Sarnane ainekäsitluste liigendatus iga selles esitatava üksikseaduse osas on omane ka raamatule "48 võimuseadust".)
Käsitlusviisid Xici zhuani suurte ühisnimeliste representantidega
Abstraktne on etümoloogiliselt "peen" ja konkreetne "jäme". Hiina metafoori järgi tekkis Taevas läbi "qi" (hinguse, õhu) hõrenemise (peen) ja Pinnas (Maa) läbi "qi" tihenemise (jäme).
Järgnev tabel toob ära lisa abstraktseima liigenduse, mille läbi liigendatakse ka Yijingi sisu. Tabelis on guad nimetatud astmikuks (sisuliselt astmikmärk). Esmaseks on ühised vormid-kujundid (xiang) mõtete ammendamiseks. Teiseks ühesed astmikud-ehitised (guad), mis kujutavad ühesemaid olukordi (seisundeid), nende ammendamiseks. Kolmandaks on üldised otsused (xi) sõnade (kõnede) ammendamiseks. Neljandaks on (muudatusi) läbivad üksikud endelised hinnangud kasu(likkuse) ammendamiseks. Nende omavahel veel terviklikus mõttes ähmaselt seotud mõistete selginemist tagavad järgnevad Xici sisu kokkuvõtvad konkreetsemad tabelid. Konkreetsemalt koosneb Yijingi põhitekst järgnevatest osistest.
Otseselt moodustavad omavahel polaarseid paare:
Mõiste xiang tähenduste koormuse vähendamiseks on järgnevas tabelis kasutatud Xicis vaid üks kord esinevat mõiste li’ga paari moodustavat mõistet wen. Li ja wen on lisa väljendis "Taeva mustrid" (wen), mis tähendab ka astronoomiat ja "Maa jooned" (li), mis seostub feng-shui maa jõujoontega. Wen ja li tähendavad tänapäeval humanitaar- ja reaalteadusi. Wen ka kultuuri ja li on seotud ratsionalismiga. Ennustamine oli seotud arvude saamisega. Luude kuumutamisel saadud pragusid tõlgendati arvudena ja raudrohuvartega ennustamisel saadi arve varte rühmitamisel.
Läänelik arusaam vormarvu-õpetust konstrueerivatest elementidest
Aristoteles: Olevast saab kõnelda mitmeti. (To on legesthai pollachos. (Met. 1028a10))
Praegu on läänes leitud, et õpetuse matemaatilised või matemaatikalaadsed ruumilis-arvulised ehitised on omavahel seotud paljude sidemetega. Konkreetselt on need: matemaatilised, sümboolsed, assotsiatiivsed, faktilised, esteetilised, mnemootilised (mnemotehnilised), prognoosivad ja sugestiivsed. Eelnevalt Xicis toodud lähenemisviisidega seostatult saab neid kujutada selle liigendustele vastavas tabelis.
Tabeli võib omakorda esitada graafikuna, muutes vastavalt selle üldrea ja üldveeru graafiku horisontaal- ja vertikaalteljeks.
Tasandite (yaode) ja astmike (guade) rida
Tasandiline liigendus (positsioonid yao). Daodejing XLII: Kulg sünnitab (tekitab) ühe; ühest sünnib kaks; kahest sünnib kolm; kolmest sünnib paljusus. Jutt käib kolme lätte (san cai) tekkest : esmalt Taevas, siis Maa ja lõpuks Inimene. Paljusus (müriaad või musttuhat) kui objektid (wu) on nii olendid kui asjad, nende hulgas ka inimene. Inimene on aga samas ka neist esimene ja viimane, nende algus ja lõpp, seetõttu pannakse ta ka eraldi ja ainsana nende esindajaks. (Eriti nn "esmainimene", kelle jaotamise läbi osadeks juba inimlik asine maa-ilm tekkibki.) Järgnevalt on omakorda inimeste (paljususe) keskelt (riigist) valitud selleks repsentandiks valitseja. (Mõelduna enam esmavalitsejatele vastavaid kultuuriloojaid.)
Astmike liigendus (märgid gua). Lihtsamate ja seega esmaste guade vahekorra tasandilise liigendusega toob välja Xici Zhuan I 11. :'' Muutustes (Yi) on Suur Piir (Taiji), see tekitab Kaks Seadet (Liang-yi). Kaks Seadet tekitavad Neli Vormi (Si-xiang), Neli Vormi tekitavad Kaheksa Märki (Ba-gua).''
Nii tekkib lõpuks kuue positsiooni läbi 64 guad. Neist esimesed on Ilm ja Maa. Maalimas ehk ilmamaal saab inimesest lähtuma Taevase ja Pinnase vahel asjade (objektid kui asjad ja olendid) paljusus. "Xugua zhuan" 1.-2. kuusjoone kohta : ''On Taevas ja Pinnas (Taevasmaa), tekkib asjade paljusus. Taeva ja Pinnase vaheline ruum täitub nimelt asjade paljususega.''
Tasandid ja nende kaks poolt
"Shuo gua zhuan" 2.: ''Kunagi lõid targad (inimesed) "Muutused" võttes aluseks kooskõla (kuulekuse) seaduse looduses ja saatuses. Sellega nad piiritlesid Taevase Tee, millest räägitakse kui valgusest ja varjust, piiritlesid Pinnase Tee, millest räägitakse kui pehmest ja kõvast, piiritlesid Inimese Tee, millest räägitakse kui headusest ja kohusest.''
"Shuo gua zhuan" 2. : ''Ühendades kolm allikat nad kahekordistasid neid, seetõttu moodustavad kuus joont täieliku märgi gua. Jagades yiniks ja yangiks kasutasid järjestikku kord kõvadust ja pehmust, seetõttu Muutustes moodustavad positsioonid täieliku ehitise (osajaotuse).''
Elementaarsed elemendid
Aluselisteks elementideks (kategooriateks) olid
Numbrite hieroglüüfid: 1 – 一 ; 2 –二; 3 – 三; 4 – 四; 5 – 五; 6 – 六; 7 – 七; 8 – 八; 9 – 九; 10 – 十.
Seejuures on vastandus yin-yang vaid Xici’le omase ühisema vastanduse Qian-kun ühene esindaja (representat). Yin-yangiga algab konkreetsete vastanduste teke ja sellega ka lõppeb konkreetsete vastanduste teostumine. Selle kõrval on paralleelselt kasutusel ka vastandus kõva-pehme.
Viit elementi kasutati konkreetselt väga erinevat moodi. Nii neljaste, viieste, kui ka kuueste tsüklite liigendamiseks. Samuti toodi välja neis olevate üksikelementide kaks poolust. Nii said nad ka kahekordse kuju. Sellisel juhul esindavad viit elementi tsüklis juba kümme arvu: neist esimesed viis esitavad elemente nende faasides tekkivatena ja viis viimast teostuvatena.
Komplekssed elemendid
Õpetuse väljaarenduseks on kolme tüüpi konstruktsioonid, millest igaüks on esindatud kahe eri elemendiga:
Seejuures oli läbivaks nendest iga üksiku liigendamine ja käsitlemine lähtuvalt yin-yangist ja wuxingist. Samas seostati neid ka omavahel. Tüüpiliseks on ringskeemidel nende, nende arendite ja teiste (näiteks 28 tähtkogu) koosesitamine erinevate sfääridena. Guad ei piirdunud vaid kakskolmjoontega, kuid need olid nende lihtsaimaks väljenduseks. 60 tsüklit analüüsiti ka 5 ja 6 elemendilisi ridu kasutades. Lo Shu maagilisest ruudust on ka suuremaid ruute ja kuupe.
Radosław Jedynak
pisi | Radosław Jedynak (2021)
Piibli tegelaste loend
''Siin loetletakse Vana Testamendi ja Uue Testamendi tegelasi.
Radosław Jedynak
Jedynak jagas 1994. aastal Szegedis noorte maailmameistrivõistlustel koos tulevase FIDE maailmameistri Ruslan Ponomarjoviga 3.–4. kohta. Aastatel 1999–2005 mängis Jedynak seoses õpingutega ülikoolis turniiridel harvemini. 2002. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 2005. aastal lõpetas ta Varssavi ülikooli politoloogia teaduskonna. Samal aastal naasis aktiivsesse võistlusmalesse. Suurmeistriks sai ta 24-aastaselt 2006. aastal.
Jedynak tegutseb ka malefunktsionäärina. Ta on 2018. aastast Poola Maleföderatsiooni president. Ühtlasi on ta valitud FIDE täitevkomitee liikmeks.
137
137. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad
Aastad: 132 133 134 135 136 - 137 - 138 139 140 141 142
Kaitsepataljonid
Kaitsepataljonid  (saksa keeles Schutzmannschaft, lühendatult Schuma) olid Teise maailmasõja käigus Saksamaa relvajõudude juurde okupeeritud territooriumite Generalbezirk Estland, Generalbezirk Lettand, Generalbezirk Litauen, Generalbezirk Weißruthenien, Reichskommissariat Ostland, Reichskommissariat Ukraine elanikest lepingulisel alusel vabatahtlikest moodustatud ja 1943.–1944. aasta vahetusel politseipataljonideks ümber nimetatud väeüksused.
Schutzmannschafti üksustele eraldati järjekorranumbrid: väegrupi Nord tagalapiirkonna ja Ostlandi riigikomissariaadi jaoks 1–50, väegrupi Mitte tagalapiirkonna jaoks 51–100 ning väegrupi Süd tagalapiirkonna ja Ukraina riigikomissariaadi jaoks 101–200. Pataljonide lisandudes anti ka suuremaid numbreid.
Kõik kaitse- ja politseipataljonid allusid administratiivselt SS-i ja politsei Kõrgeimale Komandörile Reichsführer-SS Heinrich Himmlerile läbi Saksa Korrapolitsei juhi SS-Oberstgruppenführer ja Generaloberst der Polizei Kurt Daluege.
Lahingutegevuspiirkondades ja Wehrmachti tagalapiirkonnas olid kaitse- ja politseipataljonid operatiivselt allutatud erinevatelele Wehrmachti rinde- või tagalajulgestusüksustele.
Kaitsepataljonid formeeriti erinevate ülesannete (vahiteenistus ehk valvepolitsei (Schutzpolizei), rannakaitse, võitlus rindel ja partisanidega jms) täitmiseks, sellest ka nimelised erinevused moodustatud relvaüksustel: Politseirügement, Politseipataljon, Kaitse Vahipataljon, Kaitse Rindepataljon, Politsei Jalaväepataljon. Politseipataljone kutsuti ka järgnevalt rahvapäraselt kaitsepataljonideks.
Eestis
Eestis moodustati kaitsepataljonid 1941. aasta Suvesõjas tekkinud Eesti Omakaitse liikmetest, välispolitseinikest, Punaarmeest ületulnutest ja mobiliseeritutest. Enamus väeosadest formeeriti, algselt kas Wehrmachti armeede juhtkondade või tagalapiirkonnas SS-i ja saksa Korrapolitsei Komandöri korraldusel väegruppi Nord tagalateenistuse. 1942.–1943. aasta talvel reorganiseeriti H. Himmleri 16. detsembri käskkirja alusel Omakaitse senised palgalised üksused kas rinde- või vahipataljonideks ja viidi Omakaitse alluvusest välja.
1942. aasta detsembris saadeti osa 1941. aasta sügisel moodustatud "esimese laine" kaitsepataljone laiali ning nende 1941/1942 lahingutest ellujäänutest umbes 1000 värvati moodustatavasse Eesti SS-leegioni.
1942. aastal moodustatud 200-seeria kaitsepataljonid nimetati osaliselt ümber laialisaadetud kaitsepataljonide numbritega: 287. kaitsepataljon > 29.; 288. kaitsepataljon > 30.; 289. kaitsepataljon > 31.; 290. kaitsepataljon > 32.; 293. kaitsepataljon > 33.; 30. kaitsepataljon > 35. Kaitsepataljoniks.
9. detsembrist 1943 nimetati Kaitsepataljonid ümber politseipataljonideks.
6. juulist 1941 komplekteeriti esimene eestlastest ja lätlastest koosnenud Saksa relvajõududele allunud üksus Berliini lähistel järelümberasujatena Saksamaale evakueerunud eestlastest ja lätlastest ja allus Saksa Korrapolitseile – politseipataljon Ostland 1942. aasta suvel ja sügisel suunati osa mehi formeeritava Eesti SS-leegioni tuumikuks. Järelejäänud mehed saadeti 1943. aastal samuti Heidelaagrisse, kus nendest sai Narwa pataljoni tuumik. Seejärel pataljon Ostland likvideeriti.
Lätis
Lätis moodustati Saksamaa sõjaadministratsiooni poolt lätlaste loodud nõukogudevastased relvaformeeringud vabatahtlikkuse alusel moodustatud politseiteenistuse abipolitseipataljonid, 1941. aasta juulis, mille komandöriks oli Läti endine ohvitser Voldemārs Veiss. Pataljon võitles Läti territooriumil tegutsevate Punaarmee väeosadest taganemisel mahajäänud punaväelaste ja nõukogude partisanide vastu.
1941. aasta septembris taastati Lätis kohalikud politseiosakonnad ning kohaliku omakaitse baasil ka Schutzmannschaft der Ordungspolitzei, ehk Saksa Korrapolitsei allüksused. 1943. aasta lõpuni formeeriti Lätis 45 sarnast pataljoni, mis kandsid järjekorranumbreid 16.–28., 266.–283. ja 311.–322., kuhu kuulus umbes 15 000 meest. Vahipataljonide kohustuste hulka kuulus põhiliselt Saksa armee varustusteede turvamine ja tagala korrakaitseteenistus Lätis, kuid osa allüksusi saadeti ka Ukrainasse ja Valgevenesse partisanide vastu võitlema ja sõjamajandusobjektide valveteenistusse ning osa pataljonidest tegutses Armeegrupp Nord rindelõigus.
Leedus
1941. aasta novembris reorganiseeriti pärast Leedu täielikku hõivamist Saksa vägede poolt seal moodustunud 23 omakaitsepataljonist ja ühest ratsapataljonist, milles oli 500–600 meest Leedu omakaitse abipolitsei üksusteks. Aastatel 1942–1944 kuulus Leedu Schutzmannschaft der Ordnungspolitzei 22 pataljoni isikkoosseisu 8000 meest. Pataljonid kandsid järjekorranumbreid 1–15 ning 251–257, 1944. aasta märtsis alustati veel 13-e pataljoni moodustamist, mis pidid saama järjekorranumbrid 263–265 ning 301–310, kuid pataljonide formeerimine jäi lõpuni viimata. Nominaalselt juhtis Leedu pataljone Leedu Vabariigi armee kolonel Antanas Spokevićius, kuid tema roll oli siiski põhiliselt suhtlemise vahendamisele Saksa okupatsiooniarmee kaitsestruktuuridega hõivatud Leedu territooriumil.
Kaitsepataljonide ülesanded olid sõjamoonaladude ja kommunikatsioonide valve ning võitlus nõukogude partisanidega. Enamus pataljone sõdis partisanidega väljaspool Leedu piire – Leningradi oblastis, kus võitlesid 5. ja 13. pataljon; Valgevenes, kus sõdisid 3., 12., 15., 254. ning 255. pataljon; Ukrainas, kus võitlesid 4., 7., 8. ning 11. pataljon ning Poolas, kus tegutses 2. pataljon.
Schutzmannschaft Wacht Bataillone (neli pataljoni) reorganiseeriti 1944. aasta juulis 1. Leedu Politseirügemendiks, ehkki algselt oli rügement oli mõeldud partisanidega võitlemiseks, suunati rügement hoopis rindele Punaarmee vastu. 1944. aasta oktoobris tegid sakslased katse moodustada Danzigis kaheksa politseipataljoni baasil 2. ja 3. Leedu vabatahtlike rügemendid 2., 3., 9., 15., 253., 254., 255. ning 256. pataljonide baasil. Enamus Leedu politseipataljonidest saadeti 1944. aasta lõpus sakslaste poolt laiali ning nende isikkoosseis liideti Luftwaffe õhutõrjeteenistusega. Osa pataljoni võitlejatest viidi üle Wehrmachti maavägede koosseisu ning osalesid Berliini kaitsmisel 1945. aasta kevadel. Kolm pataljoni – 5., 13. ja 256. – jäid Kuramaal piiramisrõngasse ning kapituleerusid 1945. aasta mais.
Valgevenes
Valgevene territooriumil Armeegrupp Mitte tagalas tegutsesid pärast valgevene okupeerimist saksa vägede poolt valgevenelastest moodustatud relvaühendused, mis kandsid nime Ordnungsdienst – korrateenistus, lühendatult OD. Neid juhtis valgevenelasest emigrant kindral Michał Vituška. Salkades teenis 100–150 meest, komandörideks olid Saksa sõjavangist vabastatud valgevenelastest ohvitserid. OD-i salkades oli kokku 3000 meest.
Esimeste Valgevene kaitsepataljonide formeerimist alustati Minskis 1942. aasta suvel, pataljonid koosnesid neljast roodust ning neis teenis 500 meest, igas pataljonis oli siiski ka 8 Saksa ohvitseri ja 58 allohvitseri.
1943. aasta oktoobris korraldati Baranavičy, Smolenski ja Słucki piirkondades teine formeerimisetapp ning seal moodustati 48. ja 60. politseipataljon ning 36. politsei jäägrirügement. Kolmas laine politseipataljonide moodustamisel toimus 1944. aasta märtsis, mille käigus formeeriti 11 Valgevene kaitsepataljoni, mis kandsid numbreid 45, 46, 47, 48, 49, 60, 64, 65, 66, 67 ja 69, kus teenis 3000 meest.
1944. aasta suvel taganesid 60., 64. ja 65. politseipataljonid ja valgevenelaste omakaitseüksused koos Wehrmachti vägedega läände, kus nendest moodustati relva-SS 30. grenaderidiviis, mille koosseisus oli kolm rügementi: 75., 76. ja 77. ning 56. kahurväe ja 68. ratsaväe kasakadiviis. 1944. aasta septembris pärast liitlasvägede poolt Teise rinde edukat avamist Normandias Normandia dessandiga, suunati 30. diviis Läänerindele võitluseks prantslastest partisanide ja angloameerika liitlasvägede vastu. 1944. aasta detsembris saadeti 30. relva-SS diviis laiali ning selle riismed ühinesid Vene Vabastusarmee 1. diviisiga.
Kindralkubermang
Poola kindralkubermangu territooriumil moodustati ukrainlastest kümme politseipataljoni, mis kandsid numbreid 203–212.
Ukraina Riigikomissariaat
Ukraina Riigikomissariaadi (Reichskommissariat Ukraina) territooriumil moodustati kokku 53 pataljoni ning lisaks sellele veel 9 pataljoni Ida-alade Riigikomissariaadi alluvuses, kus teenis kokku 35 000 ukrainlast. Teenistusülesandeks oli nimetatud pataljonidel põhiliselt valveteenistus ning võitlus kohalike partisanidega. Lisaks politseipataljonidele oli Ukrainas veel kohalikuks valveteenistuseks ja korrahoidmiseks Ukraina omakaitseüksused, kus 1942. aastal teenis 180 000 meest.
Sõjaväelised auastmed kaitsepataljonides
1. juunist 1942 kehtestas Saksa SS-i ja Politsei kõrgeim juht Heinrich Himmler Saksa Korrapolitseile alluvates kaitsepataljonides järgmised auastmed:
Viktor Masing
Viktor Masing (11. aprill 1925 Tartu – 18. märts 2001) oli eesti botaanik, biogeograaf, sooteadlane, ökoloog ja loodusteaduste populariseerija, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1993). Ta oli üks Eesti mitmekülgsemaid loodusetundjaid.
Elukäik
Ta lõpetas 1946. aastal Tartu 5. Õhtukeskkooli ja 1951 Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-zooloogina. Töötades aastatel 1951–1956 Eesti Põllumajandusülikoolis, omandas Viktor Masing väärtuslikke kogemusi metsanduse ja soode uurimise alal, seal valmis ka 1958. aastal kaitstud kandidaaditöö Ida-Eesti soode kohta. 1956 asus tööle Tartu Ülikooli, kus töötas vanemõpetaja, dotsendi ja professorina. 1969 kaitstud doktoritöö käsitles taimekoosluste struktuuri. 1971 sai professori kutse, alates 1993 oli Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
1993. aastast oli Viktor Masing Eesti Teaduste Akadeemia liige biogeograafia alal. Ta kuulus akadeemia bioloogia. geoloogia ja keemia osakonda.
Teadustöö
Viktor Masingu peamisteks uurimisvaldkondadeks olid metsa- ja sooteadus ja biotsönoloogia, aga ta kirjutas uurimusi ka geobotaanika, ornitoloogia, looduskaitse (eriti soode kaitse), maastikuteaduse, linnaökoloogia jm alal. Ökoloogias arendas ta konsortsiumide õpetust. Tema tegevus oli alati suunatud looduse kui terviku mõistmisele ja tänu sellele saavutas ta rahvusvahelise tuntuse.
Viktor Masingust on jäänud nii Eesti kui maailma teadusvaramusse kümneid sageli tsiteeritavaid töid, kirjutiste üldarv ületab 600 piiri. Masing arendas eestikeelset teadusterminoloogiat, eriti botaanika ja ökoloogia alal. Ta oli "Eesti entsüklopeedia" toimetajaid, samuti lasteentsüklopeedia ENEKE peatoimetaja. Tema koostatud on ka "Ökoloogialeksikon" ja ta oli kõrgkooliõpiku "Botaanika" (I 1965, II 1970, III 1979) üks autoreid. Ühtlasi kirjutas ta loodusõpetuslikke ja looduskaitselisi lasteraamatuid, nagu 1986. aastal ilmunud lasteluuleraamat taimedest "Sa vaata vaid".
Suuresti tänu Viktor Masingu tööle moodustati 1981. aastal 30 Eesti sookaitseala.
Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi looduskaitse ja botaanika sektsiooni esimees, aastast 1985 ELUSi auliige.
Alates 1996. aastast valitakse tema ettepanekul Eestis igal aastal aasta puu.
Tõlketöö
Masing tõlkis saksa keelest eesti keelde rea etoloogide ja teiste loomade käitumise uurijate (Niko Tinbergen, Konrad Lorenz, Irenäus Eibl-Eibesfeldt, Bernhard Grzimek, Karl von Frisch) töid. Samuti on ta tõlkinud vene keelest paleobotaanilist (Sergei Meien) ja maastikuteaduslikku (Boriss Rodoman) kirjandust.
Isiklikku
Viktor Masing oli abielus Linda Pootsiga. Tema poeg on zooloog Matti Masing ja tütar arst Tiiu Märtson.
Viktor Masing on maetud Tartu Vana-Jaani kalmistule.
Guus Hiddink
pisi|Guus Hiddink (2012) Guus Hiddink (sündinud 8. novembril 1946 Varsseveldis Hollandis) on Hollandi jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Veebruarist maini 2009 oli Hiddink Londoni Chelsea ajutine peatreener. Detsembris 2015 sai ta pärast José Mourinho vallandamist taas Londoni Chelsea ajutiseks treeneriks.
Holland
Hollandi jalgpallikoondise peatreeneriks sai Hiddink 1. jaanuaril 1995. Tavaliselt rakendas ta 4-4-2 taktikat, kus ääremängijad tulid appi keskväljamängijatele ja sellise taktika mõjul lõid palju väravaid poolkaitsjad, näiteks Philip Cocu ja Edgar Davids.
Sel ajal oli koondises palju andekaid isiksusi, kes aga pahatihti konfliktidesse sattusid. Hiddink võttis selles suhtes jäiga hoiaku, näiteks 1996. aasta EM-ilt saatis ta koju Edgar Davidsi pärast nendevahelist vaidlust.
1996. aasta EM-valikturniiril oli Hollandil Hiddinki ametisseasumise ajaks 2 võitu Luksemburgi jalgpallikoondise üle ja 2 viiki. Alles viimases voorus suutis Holland koduvõiduga Norra jalgpallikoondise üle saada teise koha tänu väravate vahele. Siiski kuulus Holland kahe kõige halvema teiseks tulnud meeskonna hulka ja pidi pidama lisavalikmängu Iirimaa jalgpallikoondisega, mille Holland 2:0 võitis.
1996. aasta EM toimus Inglismaal. Holland viigistas 8. juunil Šotimaa jalgpallikoondisega 0:0, alistas 13. juunil Šveitsi jalgpallikoondise 2:0 ja lõpuks kaotas 18. juunil Inglismaa jalgpallikoondisele 1:4. Inglismaa võitis alagrupi, Hollandil ja Šotimaal oli võrdne nii punktide arv kui väravate vahe, aga löödud väravate arvuga pääses Holland teisena edasi. Veerandfinaalis Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu 22. juunil väravaid enne penaltiseeriat ei löödud, aga seal oli ainus eksija Clarence Seedorf ja Prantsusmaa võitis 5:4.
1998. aasta MM-valikgrupi võitis Holland Belgia jalgpallikoondise ees, kes samuti lisavalikmängudelt edasi pääses.
Finaalturniir toimus Prantsusmaal ning Holland ja Belgia tegid 13. juunil avavoorus 0:0 viigi. 20. juunil alistas Holland 5:0 Lõuna-Korea jalgpallikoondise ja viigistas 25. juunil 2:2 Mehhiko jalgpallikoondisega. Tänu heale väravate vahele võitis Holland alagrupi Mehhiko ees. 29. juunil alistas Holland Jugoslaavia jalgpallikoondise 2. üleminutil Edgar Davidsi löödud väravast 2:1 ja 4. juulil veerandfinaalis Argentina jalgpallikoondise samuti 2:1 eelviimasel minutil löödud Dennis Bergkampi iluväravast. 7. juulil peetud poolfinaalis suutis Patrick Kluivert 87. minutil viigistada 1:1, aga penaltiseeriaga kaotas Holland pärast 4 lööki 2:4. 11. juulil kaotas Holland 1:2 ka pronksimängu Horvaatia jalgpallikoondisele.
Lõuna-Korea
1. jaanuaril 2001 sai Hiddink Lõuna-Korea jalgpallikoondise peatreeneriks.
Hiddinki esimene tähtis turniir sel ametikohal oli 2001. aasta konföderatsioonide karikavõistlused, mis peeti Lõuna-Koreas. Lõuna-Korea kvalifitseerus sinna järgmise aasta MM-i korraldajana. Avamängus kaotas Lõuna-Korea 30. mail Prantsusmaale 0:5, aga alistas siis Mehhiko 2:1 ja Austraalia jalgpallikoondise 1:0. Prantsusmaa, Austraalia ja Lõuna-Korea vahel tekkis surnud ring, kus Lõuna-Koreale maksis kätte avavooru suur kaotus, ta jäi kolmandaks ega pääsenud edasi.
Lõuna-Korea kutsuti külalisena 2002. aasta Põhja-Ameerika meistrivõistlustele. Need toimusid USA-s. Lõuna-Korea kaotas 18. jaanuaril USA jalgpallikoondisele 1:2 ja viigistas 22. jaanuaril 0:0 Kuuba jalgpallikoondisega. Tänu enamlöödud väravale tuli ta USA järel alagrupis teiseks ja pääses veerandfinaali Mehhiko vastu, kelle alistas 27. veebruaril väravateta lõppenud mängu järel penaltiseerias. 30. jaanuaril kaotas Lõuna-Korea poolfinaalis 1:3 Costa Rica jalgpallikoondisele ja 2. veebruaril pronksimängu 1:2 Kanada jalgpallikoondisele. Kim Do-Hoon lõi pronksimängus küll kaks väravat, kuid teise neist oma väravasse.
Poolfinaali jõudmise eest sai Hiddink esimeseks Lõuna-Korea aukodanikuks ning eluaegse tasuta sõidu õiguse Korean Airi ja Asiana Airlinesiga, lisaks eramaja Cheju saarel ja teisi autasusid. Gwangju staadion nimetati tema auks Guus Hiddinki staadioniks. Kuid Hiddink astus Lõuna-Korea peatreeneri kohalt tagasi.
Austraalia
Maailmameistrivõistlused toimusid Saksamaal. Alagrupis alistas Austraalia 12. juunil 3:1 Jaapani jalgpallikoondise, kusjuures Jaapan läks 26. minutil juhtima ja Austraalia viigistas alles 84. minutil. 18. juunil kaotas Austraalia 0:2 Brasiilia jalgpallikoondisele ja viigistas 22. juunil teist edasipääsejat otsustavas mängus 2:2 Horvaatiaga, jäädes kaks korda taha. Brasiilia võitis täiseduga, Austraalia pääses teisena edasi ja sai esimeseks Okeaania meeskonnaks, kes jalgpalli MM-il alagrupist edasi pääsenud. Järgmises mängus Itaaliaga jäi Itaalia 50. minutil vähemusse, aga pidas lõpuni vastu ja 5. üleminutil määrati Austraalia väravasse kahtlane penalti, mille Francesco Totti realiseeris. Austraalia langes välja ja see tähendas Hiddinki töö lõppu Austraalia peatreenerina.
Venemaa
pisi|Guus Hiddink (2008) pisi|[[Dmitri Medvedev ja Guus Hiddink (2008)]] 14. aprillil 2006 sai Hiddink Venemaa jalgpallikoondise peatreeneriks. Tema eesmärk oli Venemaa viimine 2008. aasta EM-ile. Hiddink suutis seda üksnes seetõttu, et viimases mängus alistas edasipääsu juba taganud Horvaatia võõrsil Inglismaa 3:2. Venemaa edestas punktiga Inglismaad ja Iisraeli.
Finaalturniiri alustas Venemaa 10. juunil 1:4 kaotusega Hispaaniale, kuid alistas siis 14. juunil Kreeka jalgpallikoondise 1:0 ja 18. juunil 2:0 Rootsi jalgpallikoondise. Täiseduga alagrupi võitnud Hispaania järel läks Venemaa teisena edasi. Veerandfinaalis alistas Venemaa 21. juunil Hollandi lisaajal 3:1, aga kaotas poolfinaalis taas Hispaaniale 0:3. Pronksimängu ei peetud.
2010. aasta MM-valikturniiril loositi Venemaa samasse valikgruppi Saksamaaga, kes võitiski valikgrupi. Venemaa kaotas talle mõlemad mängud, kuid tuli siiski teiseks ja pääses lisavalikmängudele Sloveenia jalgpallikoondise vastu. Venemaa võitis kodus 2:1, kuid kaotas võõrsil 0:1 ja langes välja, sest oli võõrsil vähem väravaid löönud. Seetõttu Hiddinki lepingut ei pikendatud ja ta lahkus Venemaa koondise treeneri ametist 30. juunil 2010.
Türgi
1. augustil 2010 sai Hiddink Türgi jalgpallikoondise peatreeneriks. Tema eesmärk oli Türgi viimine 2012. aasta EM-ile. Türgi loositi samasse valikgruppi Saksamaaga, kes võitis kõik mängud. Türgi suutis lõpetada teisena ja pääses lisavalikmängudele Horvaatia vastu. 11. novembril kaotas Türgi kodus 0:3 ja viigistas 15. novembril võõrsil 0:0, langedes välja. Pärast seda astus Hiddink ametist tagasi.
Ester Pruuden
Ester Pruuden (sündinud 24. augustil 1972) on Eesti Õdede Liidu president.
Ta on lõpetanud Tallinna Meditsiinikooli.
Ester Pruuden on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Andres Ellamaa
Andres Ellamaa (24. september 1944 Suhhobezvodnoje, Semjonovi rajoon, Gorki oblast, Vene NFSV – 5. mai 2023) oli eesti arst (neurokirurg) ja poliitik, Eesti Keskerakonna liige.
Ta sündis 1944. aastal Suhhobezvodnoje vanglas Gorki oblastis (tema ema arreteeriti 24. juunil 1941 Tallinnas ja oli saadetud Vene NFSV-sse); 1946. aastal pääses ta koos emaga Eestisse.
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1974. aastast meditsiinikandidaat.
Töötanud neurokirurgina Tallinna Vabariiklikus Haiglas ja Mustamäe haiglas II neurokirurgia osakonna juhatajana. Aastatel 2005–2008 oli ta Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse liige ja ülemarst. Lisaks töötas ta arst-konsultandina erakliinikus Clinic.
Ta on olnud ajakirja Nõukogude Eesti Tervishoid toimetaja.
Andres Ellamaa oli Eesti Arstide Liidu asutajaliige ja asepresident 1989–1990 ning Tallinna Arstide Liidu juhatuse esimees 1993–1998.
Ta oli aastatel 1990–1992 Eesti Vabariigi tervishoiuminister. Kuni 2009. aastani oli ta Tallinna Linnavolikogu liige ja on olnud Kesklinna Halduskogu liige.
Autasud
Lisaks on ta pälvinud Tallinna teenetemärgi, Eesti Arstide Liidu kuldmärgi, Ludvig Puusepa nimelise neuroloogide ja neurokirurgide teadusliku seltsi medali, Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tunnustusdiplomi ning PERH-i grand old man-i aunimetuse.
Faye Dunaway
Faye Dunaway (õieti Dorothy Faye Dunaway; sündinud 14. jaanuaril 1941 Bascomis Florida osariigis) on Oscariga pärjatud USA filminäitleja ja produtsent.
Elulugu
Faye Dunaway sündis sõjaväelase peres. Näitekunsti õppis ta Bostoni Ülikoolis ning lühikest aega osales Lincolni Keskuse näitetrupi töös, mida tollal juhtis Elia Kazan.
1967. aastal tegi ta filmidebüüdi Otto Premingeri teoses "Hurry Sundown", milles Dunaway pälvis Briti Filmiakadeemia auhinna. Samal aastal mängitud roll filmis "Bonnie ja Clyde" tõi talle Oscari-nominatsiooni.
Aastatel 1974–1979 oli ta abielus rokkmuusik Peter Wolfiga. Samal aasta sisse mahtus ka roll Sidney Lumet' filmis "Televõrk", mis tõi Oscari.
1980. aastatel mängis ta väga paljudes telefilmides ja lühiseriaalides.
1984–1987 oli ta abielus Briti fotograafi Terry O'Neilliga. Neil on poeg Liam O'Neill (sündinud 1980). 2003. aastal paljastas Terry O'Neill, et laps oli hoopiski adopteeritud – Dunaway oli seda fakti kaua eitanud.
1995. aastal ilmus tema elulooraamat "Otsides Gatsbyt: minu elu".
Veterinaaria mõisteid
''Siin on loetletud veterinaaria mõisteid.
B
botulism
D
demodikoos - dermatoloogia – diabeet – diagnoos - diagnostika - düsplaasia - düstroofiad
E
eksudaat - elektrilöök - elektrokardiograafia – emaskulaator - empüeem – endometriit – eosinofiilne dermatiit ja turse – erlihhioos - erüsipeloid – erütropoees – etioloogia - etüleenglükool
G
Gamavit - glomerulaarhaigused
H
haavand – haavandiline pododermatiit - haigus – heaoluveterinaaria - hemoperitoneum – hemotooraks – hoburaudneer – holistiline veterinaarmeditsiin – hüaliintilgaline düstroofia – hüdromeetra - hüperkaleemia – hüpertensioon
I
ihtüopatoloogia - immuunsus – immuunsüsteem – immuunvahendatud hemolüütiline aneemia – infarkt - inhalatsioon – insuliin – isheemia
K
kaaliumhüdroksiid – kandidoos - karbunkul – kasside alumiste kuseteede haigus - kasside diabeet - kasside leukeemiaviirus - kasside nakkuslik peritoniit - kastratsioon - ketoatsidoos – ketonuuria – ketoos – kirurgia – koerte glaukoom - kolli silmaanomaalia - krooniline pindmine keratiit
L
lahkamine - laminiit - LD50 - loomakliinik
M
maohaavandid hobusel - maropitant - marutaud - megaösofagus – membranoproliferatiivne glomerulonefriit – mesilaste haigused - metaplaasia – mikroobikandlus – mukomeetra – mäda – mädaemakas – mädaemakas koeral
N
naaritsate aleuudi haigus - neeruamüloidoos – neeru aplaasia – neeru hüpoplaasia – nefrootiline sündroom – nekroos
O
orf-viirusnakkus - ovariohüsterektoomia
R
ravi - ravim
S
sarkoptoos – sarvdüstroofia – sigade Aafrika katk - sobivustest – suu- ja sõrataud – söögitoru – söögitoruahend – söögitorulahi - sümptom - süüdiklest
Z
zooantroponoos - zoonoos
T
trihhinelloos - trombotsütopeenia sündroomiga tõsine palavik - tümoom – tüümus – tüümuse hüpoplaasia
U
udarapõletik - ussiviin
V
vagellest – vakuoolne düstroofia – veiste katk – veiste libediku paigaltnihkumine - veregrupid koeral – verirind - veterinaarne hambaravi - virulentsusfaktor - vivisektsioon - vähikatk
Ü
üldpatoloogia
Meedium (seriaal)
"Meedium" on Emmy ja Kuldgloobuse nominatsioonidega USA draamasari naisest (Allison – Patricia Arquette), kes töötab Phoenixi ringkonnaprokuröri juures ja kellel on meediumi võimed.
Sari põhineb tõelise Allison DuBois' elul, kes on aastaid aidanud kohalikke politseijõude väidetavalt kasutades oma meediumivõimeid ja suheldes surnutega.
Eestis on seda seriaali näidanud Kanal 2.
Virtuaalreaalsus
pisi|[[Euroopa Kosmoseagentuuri teadlased katsetamas virtuaalreaalsust võimaliku vahendina planeetidel tegutsevate kulgurite ja orbiidil olevate satelliitide juhtimiseks]] Virtuaalreaalsus (inglise keeles virtual reality, lühend VR), tuntud ka kui virtuaalne reaalsus, virtuaalne tegelikkus, libategelikkus, tehistegelikkus, tehistõelisus, on simuleeritud keskkond, mis on loodud riistvaralisi ja tarkvaralisi vahendeid kasutades.
Inimene saab simulatsiooni tajuda nägemis-, kompimis-, kuulmis- ja/või lõhnameelte abil ning inimene ja virtuaalne maailm saavad üksteist vastastiku mõjutada. Näiteks saab objekte lähemale liigutada või kaugemale lükata, inimene saab maailmas ringi liikuda ja võib isegi objekte puutuda, meisterdada ning lõhkuda. Virtuaalne reaalsus peab muutuma vastavalt kasutaja tegevusele ning paus inimese tegevuse ja muutuse vahel peaks olema võimalikult väike.
Samasse virtuaalreaalsusse võib sageli korraga siseneda mitu inimest, isegi mitu tuhat, mis on võimalik interneti kaudu. Lisaks inimeste juhitavatele tegelastele võib virtuaalreaalsus sisaldada arvuti tekitatud ja juhitavaid tegelasi. Seetõttu on vahel väga keeruline eristada, kas mingit tegelast juhib inimene või arvuti.
AR / VR turg on juba muutunud miljardi dollari turuks ja prognooside kohaselt kasvab see mõne aasta jooksul jätkuvalt suuremaks kui 120 miljardit dollarit.
Enne 1950-ndaid
Esimesena kirjutas tehistegelikust maailmast Stanley G. Weinbaum oma lühijutus "Pygmalion's Spectacles", mis ilmus 1935. Teos kirjeldas virtuaalreaalset süsteemi, millesse sai siseneda kaitseprillidega ning koos holograafilise salvestusega sai kogeda väljamõeldisi, tunda lõhnu ning puudutusi.
1950–1970
1950 kirjeldas ühiskonda, kus virtuaalreaalsus on niisugusel tasemel, mis ületab tänapäeva oma, USA kirjanik Ray Bradbury jutus "Rohtla". USA kirjanik Henry Kuttner kujutas esimesena oma 1953 ilmunud jutus "Year Day" inimesi, kellest suur osa on langenud virtuaalreaalsuse kütkesse ja veedavad oma elu pigem virtuaalmaailmas.
Kaks nimetatud teost käsitlevad virtuaalreaalsust nii-öelda väljastpoolt, selles mitte elava inimese vaatekohalt.
1950-ndatel kirjutas Morton Heilig "kogemusteatrist" (Experience Theatre), mis võiks hõlmata tõhusalt kõiki meeli, tõmmates vaataja ekraanil toimuvasse. Ta ehitas 1963 enda nägemuse järgi prototüübi, mida hakati kutsuma Sensoramaks, koos viie lühifilmiga, mis seal sees kuvati ning millega kaasnes mitmesuguste meelte kasutamine (nägemine, kuulmine, lõhna tundmine, puudutamine). Eelnedes digitaalarvutitele, oli Sensorama mehaaniline seade, mis väidetavalt funktsioneerib tänapäevani. Umbes samal ajal kasutas Douglas Engelbart arvutiekraane nii sisend- kui väljundseadmetena.
1966 tutvustas Thomas A. Furness III virtuaalreaalsuse tehnoloogiat õhujõududele visuaalse lennusimulaatori vormis.
1968 lõi Ivan Sutherland koos oma õpilase Bob Sproull abiga seadme, mida peetakse esimeseks virtuaalreaalsuse ja liitreaalsuse pähekinnitatavaks ekraanisüsteemiks (head-mounted display (HMD) system). See oli algeline nii kasutajaliidese kui ka realismi poolest ning seadeldis oli nii raske, et see tuli lakke riputada. Hirmuäratava välimusega seade saigi nime oma väljanägemisest – Damoklese mõõk (The Sword of Damocles).
1970–1990
1978 lõi MIT Aspeni Filmikaarti (Aspen Movie Map). Programm oli läbitöötamata virtuaalsimulatsioon USA Colorado osariigis asuvast Aspeni linnast, kus kasutajad said rännata tänavatel ühes kolmest režiimist: suvi, talv ja hulknurgad. Esimesed kaks režiimi põhinesid fotodel – uurijad pildistasid kõikvõimalikke kohti, kuhu oli võimalik linnas liikuda mõlemal aastaajal. Kolmas režiim oli elementaarne 3D-linnamudel.
1980. aastateks oli mõiste "virtuaalreaalsus" populaarseks muudetud Jaron Lanieri poolt, kes oli üks selle valdkonna pioneere. Lainer oli asutanud firma VPL Research juba 1985. aastal. See firma on välja töötanud mitu VR-seadet, näiteks Data Glove'i (otsetõlkes andmekinnas), Eye Phone'i (otsetõlkes silmatelefon), Audio Sphere'i (otsetõlkes audiosfäär). VPL Research andis Data Glove'i volitused üle New Yorgi videomängude firmale Mattel. Mattel kasutas seda tehnoloogiat ning tegi sellest aksessuaari nimega Power Glove (otsetõlkes jõukinnas). See ei osutunud populaareks, kuna seda oli raske kasutada. Kinda hinnaks oli 75 USA dollarit, mis võis eeldatavasti olla varaseim taskukohane VR-seadeldis.
1990. aastal esitles Jonathan Waldern Virtualityt näitusel "Computer Graphics 90" Londonis Alexandra palees. See uus süsteem oli mänguautomaat, mis kasutas VR-peakomplekti, et mängijaid rohkem mängu sisse kaasata.
1990–2000
Sega avaldas 1990 Sega VR-peakomplekti mänguautomaadi mängude jaoks ja Mega Drive'i konsooli.
Samal aastal Virtuality käivitati ning see sai esimeseks masstoodanguna toodetud, võrgustatud, mitme mängijaga VR-meelelahutussüsteemiks.
1991. aastal lõid Carolina Cruz-Neira, Daniel J. Sandin ja Thomas A. DeFanti Electronic Visualizationi laborist kuubikujulise ruumi, mis tekitas virtuaalreaalse efekti, asendades kaitseprillid mitmeprojektorilise keskkonnaga, kus inimesed said näha oma keha ja teisi inimesi enda ümber.
Neal Stephensoni "Lumevaring" (1992) on sarnaselt teosega "Neuromant" tähtis, kuna räägib virtuaalsest reaalsusest ja selle võimalustest.
Sega avaldas 1994 Sega VR-1 liikumissimulatsiooniga mänguautomaadi atraktsiooni SegaWorldi mängusaalides.
Samal aastal väljastas Apple QuickTime VR-i. See on laialdaselt saadav toode suhtlemiseks teiste VR-mudelitega.
Nintendo avaldas "Virtual Boy" 21. juulil 1995 Jaapanis ja 15. augustil 1995 Põhja-Ameerikas.
Forte avaldas 1995 personaalarvuti toitega VR-peakomplekti VFX1, mis toetas selliseid mänge nagu "Descent", "Star Wars: Dark Forces", "System Shock" ja "Quake".
Aastal 1999 moodustas ettevõtja Philip Rosedale Linden Labi, keskendudes algul riistvara arengule, mis võimaldaks arvutikasutajatel olla täielikult kaasa haaratud 360-kraadisesse virtuaalreaalsesse kogemusse.
2000 – tänapäev
2007 tutvustas Google'i Street View' teenust, mis näitab panoraamvaadet üha rohkematest maailma paikadest nagu teed, hooned ja maapiirkonnad. Samuti võeti 2010. aastal kasutusele stereoskoopiline 3D-režiim.
Viimasel ajal on tavakasutajatele arendatavatest projektidest suurimat tähelepanu pälvinud riist- ja tarkvara platvorm Oculus Rift. 2014. aastal ostis Facebook seda arendava ettevõtte 2 miljardi USA dollari eest. Ettevõtte juht Mark Zuckerberg põhjendas seda ostu muuhulgas väitega, et ta usub, et tehistõelisusest saab järgmine suur asi pärast praegust mobiilseadmete võidukäiku.
Tänapäeval piirdub virtuaalreaalsus peamiselt nägemismeele abil tajutavaga ning tihti kasutatakse ka heli. On olemas ka tehnoloogia, mille abil edastada taktiilset teavet. Juba aastakümneid on prognoositud, et peatselt leiutatakse lõhna edastamise tehnoloogia, kuid see on katsetamisjärgus.
Tänapäevane tehnoloogia ei võimalda üldjuhul luua tehistegelikkust, mida inimene tõelisusega segi ajaks. Seda takistavad piirangud protsessori võimsuses, pildi resolutsioonis ja side ribalaiuses. Sellegipoolest on nendes valdkondades toimunud viimastel aastakümnetel tohutu progress ning kui protsessorid muutuksid võimsamaks ja andmesidetehnoloogia odavamaks, suudetaks tulevikus need probleemid kõrvaldada.pisi|Eriprillid langevarjuri väljaõppel
Immersioon
Immersioon (inglise keeles immersion) tähistab kasutaja kohalolekutunnet virtuaalruumis. Kohalolekutunde kvaliteet oleneb VR-seadmete kvaliteedist, tehnoloogiast ja tehismaailma detailsusest. Kõige puhtama immersiooni puhul kaob kasutajal piiritunnetus, kus lõpeb pärismaailm ja algab virtuaalsus.
Virtuaalreaalsuse üheks olulisemaks aspektiks on arvuti loodud maailma keskkond. See peab olema hästi läbi mõeldud, et tagada kasutaja sügav immersioon ja saavutada rahuldav tulemus. Kui keskkonnas peaks esinema kasvõi üks pisike viga, ei suudaks kasutaja tunnetada täisväärtuslikku immersiooni.
Immersiooni tüübid
Taktikaline immersioon – kasutaja peab tehismaailmas midagi tegema. Näiteks tuleb lennusimulaatorites lüliteid ja nuppe plõksutada, rooli näppida ja mõõdikuid jälgida, et edukalt virtuaalset lennukit lennutada.
Strateegiline immersioon – vaimne immersioon. Näiteks malet mängides "sisenevad" mängijad mõttes malelauale, et läbi mõelda kõik võimalikud head käigud.
Narratiivne immersioon – inimene kogeb virtuaalmaailmas olekut hoomates kujutletavas maailmas toimuvat. Näiteks raamatut lugedes või filmi vaadates.
Ruumiline immersioon – kujutis tekitab kasutajas tunde, et tema keha ja vaim asuvad tehismaailmas. Näiteks kasutades virtuaalset reaalsust simuleerivaid seadmeid.
Ruumilise immersiooni tekitamiseks peaks VR-seadmel olema järgmised parameetrid:
Virtuaalreaalsed keskkonnad
SiVR ehk Semi-immersive Virtual Reality (otsetõlkes pooleldi kaasa haarav virtuaalreaalsus) – esineb kõikvõimalikes simulaatorites; kasutaja on teadlik välismaailma eksisteerimisest. Eelisteks on madal hind ja kasutushõlpsus, puudusteks aga see, et vahendid, millega saab virtuaalset maailma mõjutada, on kohmakad, ja mitut kasutajat korraga samasse keskkonda paigutada on keerukas ülesanne.
Näide: lennusimulaator, millel on üldjuhul suure lahutusvõimega ekraan või võimsad projektorid. Lisaks ekraanile on simulaatori lahutamatuks osaks reaalsed objektid (iste, juhtpaneel, rool, pedaalid jm simulaatori jaoks vajalik).
CAVE ehk Fully Immersive Virtual Reality (otsetõlkes kõikehõlmav virtuaalreaalsus) – ruum, mille seintele, põrandale ja lakke on projitseeritud virtuaalmaailma kujutis. Ruumi nurkades asuvad kõlarid ja liikumisandurid. Kasutaja paneb ette VR-prillid või peakomplekti, mis näitab kolmemõõtmelist pilti. Tehismaailma kujutisi tekitavad võimsad arvutid ning kujutis ruumiseintel muutub vastavalt inimese liikumisele. Muutuvat pilti näeb kasutaja tänu VR-seadmele kolmemõõtmelisena. Kõrglahutusega kujutis, täpne kasutaja liikumise jälgimine ja realistlik heli tekitavad kasutajas immersiooni kõrgeima taseme.
Collaborative Virtual Environments (otsetõlkes koostöö-virtuaalkeskkonnad) – virtuaalne töökeskkond, kus on koos rohkesti inimesi, kes saavad üksteisega suhelda, ehkki pärismaailmas asuvad nad üksteisest kaugel. Seda sorti tehistegelikkusse eesmärgiks on tagada sujuv inimeste koostöö ning võimaldada efektiivselt jagada ideid ja kogemusi.
Virtuaalne koostöökeskkond tuleb kasuks: pisi|Lennusimulaator
Kinnisvara
Virtuaalreaalsus annab võimaluse koduotsijatele kuvada kinnisvaraarenduse lõpptulemust. Ajal, mil enamus uusarendusi müüakse kinnisvaraostjatele paberil, annab virtuaalreaalsus võimaluse koduotsijale visualiseerida, milline tema uus kodu tulevikus välja nägema hakkab, milliste planeeringutega kortereid parasjagu ehitatakse ja millised vaated avanevad nende uuest kodust. Eestis on esimesena virtuaalreaalsust kasutanud Uus Maa Kinnisvarabüroo Järve Tornide uusarenduse puhul.
Ehitus ja tootmine
3D-(ehitus)mudeli loomine ja võimalus seda iga nurga alt vaadelda – aitab leida võimalikke vigu ning simuleerida pärismaailma ohuallikaid, näiteks ilmaolusid.
Näiteks raudtee ehitusega ja hooldusega tegelev ettevõte Balfour Beatty Rail kasutab oma toodete arenduses mõningal määral virtuaalreaalsust, et plaanida korrektseid raudteid, luua prototüüpe ja ehitusmakette.
Autotööstus kasutab virtuaalset maailma oma autode prototüüpide loomises ja disainiprotsessis. See võimaldab korraga luua soodsa hinnaga mitu prototüüpi ja neid testida. See teeb arendusprotsessi kiiremaks ning jätab rohkem raha reaalsete masinate loomiseks. Näiteks kasutatakse tehismaailma Land Roveri mudelite arendamisel.
Juhikoolitused
Liikumisvahendi juhi koolitamine – säästab kütust ja aega ning võimaldab ohtlike olukordade modelleerimisega nendes käitumise õppimist. Näiteks autojuhid, meremehed, lendurid, kosmonaudid, vastava liikluse korraldajate ja juhtijate väljaõpe.
Virtuaalreaalsuse seadmed on laialdaselt kasutusel lennuvägedes pilootide treenimisel ning maavägedes tankistide ja muu raske transpordi juhtide ettevalmistamisel. Simulaatorid on tänapäeval üsna tõetruude juhtpaneelide, roolide, näidikute, vibratsioonide ja veateadetega, mis aitavad sõduritel valmistuda igaks olukorraks.
Samamoodi treenitakse ka näiteks tuletõrjeautode juhte, pannes ette ülesandeks jõuda simulaatorit kasutades võimalikult kiiresti ja väikese arvu vigastustega õnnetuskohale. Tulevikus võidakse hakata samal viisil ette valmistama kiirabiautojuhte.
Virtuaalsel õppel on eeliseks, et kui kogenematu õpilane liikumisvahendiga õnnetuse põhjustab, siis ei kahjusta ta sellega iseenese tervist ega materiaalset vara.
Tervishoid
Erinevat sorti teraapiad – näiteks foobiate ravimine või insuldi üleelanud inimese taastusravi.
Foobiaravis modelleeritakse ning kujutatakse patsiendi hirmu allikat virtuaalreaalsuses. Samuti kasutatakse virtuaalreaalsust veteranide posttraumaatiliste stressihäirete (PTSH) ravimiseks. Endised sõdurid paigutatakse virtuaalreaalsesse keskkonda, mis simuleerib sõjatsooni. Nii foobia kui ka PTSH ravil pannakse patsient tema hirmu allika ette ning pidev kordamine toob kaasa hirmu või stressi vähenemise.
Asutused ja haridus
Teadmiste kogumise köitvamaks ja lõbusamaks tegemine – näiteks muuseumid, näitused, galeriid, teatrid, teemapargid, avastus- ja teaduskeskused.
Virtuaalreaalsus võimaldaks külastajal vaadelda haruldast eksponaati iga nurga alt, sellega kergemal ja lõbusamal moel tutvuda ning tehnoloogia arenedes tulevikus isegi mõnda ookeani põhja, ürgmetsa või teise ajastu keskkonda sattuda.
Simulatsioonide, animatsioonide ja graafikute loomine – kasulik näiteks koolides ja erinevates tööasutustes, kuna teeks erinevate esitluste ettekandmise huvitavamaks ja info vaatlemise lihtsamaks.
Sport
Treeningud – aitab mõõta ja jälgida sportlase parameetreid, analüüsida treeningumeetodit ning seda parandada. Näiteks golf, suusatamine, rattasport.
Mängud
Mängimine aitab mängijal mängu rohkem sisse elada ning tunda end nagu osa mängust. Tänapäeval on olemas igasuguseid seadmeid, nagu Oculus Rift, mis on võimeline simuleerima virtuaalset maailma, kuid mis ei tekita kasutajale peavalu ega aja iiveldama. Samuti on olemas jooksurajad, nagu Virtuix Omni, mis teeb kohalolekutunnetuse veelgi realistlikumaks, kuna enam pole vaja vajutada klahvidele, vaid mängumaailmas liikumiseks tuleb endal liikuda.