cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna Saksa Gümnaasium
Saksakeelse osakonna juhatajad
1997–2006 Clemens Krause
2006–2012 Hans-Peter Wahrig
2012–2013 Markus Reischl (kohusetäitja)
2013–2016 Ulrich Wiegand
2016–2019 Wolfgang Jäger
2019–2020 Markus Reischl (kohusetäitja)
2020– ... Christian Ohler
Vilistlased
Tallinna Saksa Gümnaasiumi / 54. Keskkooli vilistlaste hulka kuulub tuntud sportlasi, näiteks
Lisaks sportlastele kuuluvad vilistlaste hulka poplauljad Epp Kõiv, Sünne Valtri, Anett Schneider, Mikk Saar ja Maarja Kivi, kirjanikud Allan Keian ja Mihkel Seeder, teadlased Grete Arro, Kristjan Liivamägi ja Erik Abner, moedisainer Katrin Aasmaa, ajakirjanikud Marko Reikop, Margus Kiiver, Heelia Sillamaa ja Henri Kõiv, poliitikud Lauri Laats, Raimond Kaljulaid ja Joonas Laks, luuletaja Maria Helen Känd, toidublogija Merilin Siimpoeg, muusikud Mikk Siemer ja Rando Arand, diskorid Jaan Jaago ja Kalev Rundu, fotokunstnik Marge Monko, Eesti Panga president Madis Müller, filmioperaator Mart Taniel.
Kooli õpilased
Lisaks vilistlastele on koolis eri aegadel õppinud ja sportinud:
Sümboolika
Koolil on oma logo, lipp, müts, laul ja sõrmus.
Tallinna Saksa Gümnaasiumi moto "Töö on elu saladus" pärineb A. H. Tammsaarelt.
Kooli laulu sõnad kirjutas vilistlane Karin Tamm ja viisi autor on Raimond Lätte.
Moržovets
thumb Moržovets (vene keeles Моржовец) on saar Valges meres Mezeni lahe suudmeosas.
Ovaalse saare pindala on 110 km², mis mere mõjul väheneb. Saare loodetipus on tuletorn. Saarest ida ja kagu poole on madalad. Taimestik on iseloomulik tundrale.
Moržovetsi saar kuulub Venemaale. Saarel on kalurite küla.
Viikingid
pisi|"Viikingipealiku matus" ([[Carl Schmidt (kunstnik)|Carl Schmidti värviline trükk lõuendil aastast 1887)]] 222px|pisi|Viikingite tegevusala ja asundused
Viikingid olid muinasskandinaavia päritolu meresõitjad, kelle iseloomuliku kultuuri õitseaeg oli umbes 8.–11. sajandil (nn viikingiaeg). 222px|pisi|Viikingilinnad Nimetus "viiking" pärineb tõenäoliselt vanapõhjakeelsest sõnast vík, mis tähendab lahte; viiking on siis "laheline" ehk meresõitja. Kuigi viikingid on nime andnud tervele ajastule, moodustasid sõjakad meresõitjad suhteliselt väikese osa tolleaegsest Põhjamaade elanikkonnast, kes valdavalt tegeles rahumeelse maaharimisega. Teise teooria järgi pärineb viikingite nimetus vanaingliskeelsest sõnast wíc, mis tähendas kaubaasulat. Lisaks vallutustele tegelesidki viikingid ka käsitöö ja kaubandusega. Viikingid olid osavad laevaehitajad; nende pikklaevade drakkarite plangutus ning suured nelinurksed purjed tagasid oma aja kohta küllalt suure merekindluse. Mereretked viisid viikingeid Islandile, Gröönimaale ning Põhja-Ameerika rannikule. Suurte maadeavastuste eelsel perioodil oli viikingitel märkimisväärne roll uute alade avastamisel, kuid teated nende retkedest ei levinud eriti, sest mõõdistamist ei tehtud ja kaarte ei koostatud.
Ida suunas purjetanud viikingeid nimetati ka varjaagideks. Nende tegevus ulatus Bütsantsini ning nad mängisid olulist poliitilist rolli Kiievi-Vene riigi kujunemisel. Prantsusmaa rannikul nimetati viikingeid normannideks.
Nõrga poliitilise organiseerituse, ristiusu leviku ning sõdimisviiside arengu tõttu jäid viikingid alates 12. sajandist Euroopas tagaplaanile. Nad rajasid mitmel pool oma asulaid ning sulasid kohaliku rahva hulka. Huvi viikingite tegevuse vastu taaselustus romantismiajastul, mil neid hakati kujutama ebaajalooliselt idealiseeritud hulljulgete võimsate sõdalastena. Hilisema popkultuuri (filmid, koomiksid jms) mõjul levisid võrdlemisi ebatäpsed ettekujutused viikingite tegevusest, välimusest ja eluolust. Tänapäeval jäljendavad ja järgivad muinasajaloo huvilised viikingiajastu ainelist ja vaimset kultuuri igapäevaelus, viikingilaagrites, -festivalidel, vabaõhumuuseumites ja teemaparkides.
Plinius Noorem
Plinius Noorem (Gaius Plinius Caecilius Secundus; umbes 63 Comum (praegu Como) – umbes 113) oli vanarooma riigitegelane, jurist, kirjanik ja teadlane.
Säilinud on tema kirjavahetus keiser Traianusega, kus ta kirjeldab ka kristlasi. Säilinud on kaks Plinius Noorema kirja Tacitusele, kus ta kirjeldab 79. aasta Vesuuvi vulkaanipurset.
Krüüdneri
Krüüdneri (kohalik hääldus Krüüneli, kasutatakse ka nime Järve) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Küla lähistel on Krüüdneri järv.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.
Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas asus Krüüdneri mõis.
NRG-tehing
NRG-tehing oli väljend 2000. aastal Mart Laari valitsuse poolt Eesti riigi omandis olnud Narva Elektrijaamade 49 protsendi aktsiate NRG Energyle müümise protsessi kohta, mis kestis rohkem kui aasta ja lõppes lepingu tühistamisega.
Eesti Energia juhatusel ja nõukogul oli nõukogu esimehe Jüri Käo sõnul arvamus, et NRG-tehing oli halb ja Eesti Energia oleks ka ise olnud võimeline Narva Elektrijaamadesse vajalikus mahus investeerima. President Lennart Meri ja opositsiooni liider Edgar Savisaar soovitasid tehingust loobuda.
Ajaleht Äripäev leidis, et tehing on positiivne ja tehingu suurim pluss on pikaajalise elektrienergia ostulepingu sõlmimine ja hinna fikseerimine. Kui siiani oli tavaline, et hinnamuutused tulid ettevõtjatele ootamatult, maksimaalselt pooleaastase etteteatamisega, siis NRG-tehingu tulemusel oleks vähemalt tootjahind 15 aastaks teada olnud. Teine kasu oli Äripäeva sõnul elektrihinna läbipaistvamaks muutumine ja Eesti Energia kui monopoli nõrgestamine. Elektri tootjahinnast varem avalikult ei räägitud. Teada oli ka elektrijaamadele müüdava põlevkivi hind. Avalikkusel olnuks lihtsam kontrollida lõpptarbijale müüdava elektri hinna põhjendatust.
Eesti Energia juhatuse esimees Gunnar Okk väitis aga, et hinna fikseerimine 15 aastaks on kahjulik, sest Euroopas energiaturg liberaliseerub. Eesti Energiale valitsuse poolt peale surutud pikaajaline kohustus osta ameeriklaste juhtimisel töötavatest jõujaamadest elektrit on tarbijale kahjulik, sest Euroopas elektri hind langeb.
2000. aasta suvel pidas opositsioon mitu rohkearvulist meeleavaldust Eesti elektrijaamade erastamise vastu. Algatati erastamise vastu allkirjade kogumine. Üle Eesti andis erastamise vastu allkirja 160 tuhat inimest. 23. augustil 2001 kogunes tehingut arutama Riigikogu erakorraline istungjärk.
6. septembril 2001 kirjutasid Eesti Energia ja NRG Energy Tallinnas alla lepingu kolme maailma juhtiva panga SG Investment Banking (Société Générale), The Bank of Tokyo-Mitsubishi, Ltd. ja KBC Bank N.V. esindajatega 285 miljoni euro suuruse laenusündikaadi korraldamiseks. 14 aasta pikkuse lepinguga laenatav raha investeeritakse Narva elektrijaamade energiaplokkide renoveerimiseks ja osaliselt ka Eesti Põlevkivi kaevanduste rekonstrueerimiseks.
2001. aasta detsembris aga teatas peaminister Mart Laar, et kui NRG ei suuda omapoolseid kohustusi enne aasta lõppu täita, võib tehing katki jääda, sest vastavalt põhitingimuste kokkuleppele pidi NRG Energy tagama rekonstrueerimislaenu rahastamise pankade poolt ilma riigi garantiideta. NRG Energy president Dave Peterson väitis, et tehingu katkemine Eesti algatusel võib raskendada Eesti pääsemist Euroopa Liitu.
Eesti Energia nõukogu otsustas 16. jaanuaril 2002 toimunud koosolekul, et tulenevalt Vabariigi Valitsuse 8. jaanuari 2002 otsusest lõpetatakse läbirääkimised NRG Energy Inc. ja NRGenerating Holdings B.V-ga. samuti soovitas nõukogu juhatusel mitte uuendada Société Générale, Bank of Tokyo-Mitsubishi ja KBC Finance Irelandi antud Narva elektrijaamade renoveerimiseks võetava laenu korraldamise mandaati. Nõukogu otsustas, et Eesti Energia juhatus peab jätkama nõukogu poolt varem heaks kiidetud investeeringute programmi täitmist senises mahus ning korraldama AS Narva Elektrijaamade kui kontserni tütaräriühingu investeeringute programmi täitmist vastavalt Narva Elektrijaamade nõukogu poolt kinnitatule, kuid mitte alustama Balti elektrijaama 11. ploki renoveerimist enne, kui sellele on tagatud vastav finantseerimine. Nõukogu otsustas, et Eesti Energia juhatus peab jätkama koostööd Narva elektrijaamade renoveerimisprojekti ettevalmistamisel Eesti Energiat nõustanud konsultantidega (Schroder Salomon Smith Barney finantsnõustajate, Slaughter & May rahvusvahelise õigusnõustaja ja Raidla & Partnerid Eesti õigusnõustajaga jt.), et töötada välja alternatiivsed ettepanekud Narva elektrijaamade renoveerimisprojekti jätkamise mahtude ja finantseerimise korraldamise osas. Nõukogu otsustas, et Eesti Energia juhatus peab esitama majandusministrile 15. märtsiks 2002 alternatiivsed ettepanekud Narva elektrijaamade renoveerimisprojekti jätkamise mahtude ja finantseerimise korraldamise kohta.
Julius von Kennel
pisi|Julius von Kennel Julius Thomas von Kennel (10. juuni 1854 Schwegenheim Germersheimi lähedal – 24. jaanuar 1939 München) oli Tartus töötanud saksa zooloog.
Ta õppis Würzburgi ülikoolis, kus teda mõjutas zooloog Karl Semper (1832–1893). Seejärel töötas ta Kieli ülikoolis Karl August Möbiuse (1825–1908). Pärast teaduskraadi kaitsmist naasis ta Würzburgi ülikooli.
Maaritsa
Maaritsa (endine nimi Vastse-Reola) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Julius von Kennel
1882–1883 osales ta ekspeditsioonil Trinidadile ja Venezuelasse, kus uuris Orinoco jõge. Hiljem oli ta lektor Baieri kuninglikus Metsaakadeemias Aschaffenburgis.
Ta oli 1887–1915 Tartu Ülikooli korraline zooloogiaprofessor. 1898–1899 oli ta Eesti Loodusuurijate Seltsi president. 1922 sai ta Riia zooloogiamuuseumi direktoriks.
1925 sai Kennel Saksa Looduseuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks. Teda peeti suureks pisiliblikate, eriti mähkurlaste asjatundjaks.
Maaritsa
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.
Küla lähistel voolab Maaritsa oja.
Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas asus Maaritsa mõis.
Viljapuu-bakterpõletik
pisi|Viljapuu-bakterpõletikuga nakatunud õunapuu oks Viljapuu-bakterpõletik on gramnegatiivse bakteri Erwinia amylovora põhjustatud taimehaigus, mis mõjutab õuna-, pirni-, küdoonia- ja teisi roosõielisi taimi.
Haigust täheldati esmakordselt New Yorgi osariigis, kust see levis väga kiiresti kogu Põhja-Ameerikasse. Haigus toodi Põhja-Ameerikast Uus-Meremaale, kust see 20. sajandil levis mujale maailma, sealhulgas Euroopasse ja Vahemere piirkonda. Euroopa Rahvusvahelise Taimekaitseorganisatsiooni andmetel hävitati aastatel 1971–1972 Saksamaal 18 000 taime ja 175 tuhat põõsast Hollandis. 1989. aastal hävitati Armeenias tuhandeid pirni- ja küdooniapuid. Praegu esineb haigus enam kui 40 Euroopa riigis ja Aasias.
Viimase kahe sajandi jooksul on see patogeen levinud kogu maailmas ja sellest tulenevalt on E. amylovora kantud karantiinorganismiks Euroopa Liidus, kus selle suhtes kehtivad fütosanitaarõigusaktid. Erwinia amylovora on kantud Euroopa ja Vahemere taimekaitse rahvusvahelise organisatsiooni (EPPO) karantiinorganismide nimekirja A2. E. amylovora saab tuvastada mitmel viisil. Tuvastamine PCR-analüüside abil on enamikul juhtudel usaldusväärne ja tuvastamine MALDI-TOF-mass-spektroskoopia valguprofiilide võrdlemise teel on kiire lähenemisviis. Enamik identifitseerimismeetodeid ei võimalda erinevate tüvede täiendavat alamrühmitamist, mis oleks kasulik epidemioloogilistel eesmärkidel puhangute allika jälgimisel.
Bakterpõletiku levik on võimalik putukate, vihma ja tuulega ning ka põllumajandustööriistaga. Nakatunud taimse materjaliga kauplemine võib samuti haigust levitada. Bakterpõletikust tekitatud majandusliku kahju ei väljendu mitte ainult saagikaos, vaid see kujutab endast hävitavat ohtu tervetele viljapuuaedadele. Haiguse sümptomiteks on pungade, noorte võrsete, lehtede ja õite mustaks muutumine/pruunistumine, taim on saanud justkui tulekahjustusi. Bakter tungib taimesse läbi õhulõhe või putukate põhjustatud vigastuste ja muude looduslike haavade kaudu. Tundlikes peremeesorganismides liiguvad bakterid kõigepealt parenhüümi rakkudevahelistest ruumidest ja hilisemas etapis ksüleemi kaudu, provotseerides sellega soodsates kliimatingimustes ulatuslikke kahjustusi ja mõnikord puu täielikku suremist. Bakteri elutsükkel pole täielikult teada, on teada, et see võib endofüütide või epifüütidena püsida muutuvate perioodide jooksul sõltuvalt keskkonnateguritest.
Bakterpõletiku levikut kontrolli all hoida on keeruline, kuna praegu ei ole saadaval sünteetilisi ühendeid, millel oleks süsteemne toime, mis mõjutavad patogeeni otseselt ja mis võiksid parandada bakterpõletiku kaitset. Bakterpõletiku haldamise lisaraskus on resistentsus antibiootikumi streptomütsiini suhtes keskkonnateguritest. Kõige tõhusam on antibiootikumide profülaktiline kasutamine õitsemise perioodil. Patogeenirakud sisenevad taimedesse õite ja muude looduslike avade kaudu ning on võimelised taimedes kiiresti liikuma ja nakkusi tekitama. Bioloogilised tõrjemeetmed võivad pakkuda paljutõotavaid alternatiive antibiootikumide kasutamise minimeerimiseks või isegi asendamiseks ja resistentsuse tekke leevendamiseks.
E. amylovora on kõrge virulentsusega ning võimeline soodsate keskkonnatingimuste korral kiireks süsteemseks liikumiseks peremeestaimes ja kiireks levimiseks roosõieliste liikide, sealhulgas õuna- ja pirnipuude vahel. Patogeeni sisemine liikumine läbi taimede soonte ja patogeeni võime nakatada õisi, aktiivselt kasvavaid võrseid ja pookealuseid raskendab bakterpõletik haldamist.
OSY-400
OSY-400 (ka Formula OSY-400) on veemotospordi üks populaarsemaid ringrajapaatide võistlusklasse.
Paat
Paadikere peab olema hüdroplaan-tüüpi. Sponsoonide pikkus võib olla maksimaalselt 60% paadi kogupikkusest. Paadi tagumise osa sponsoonide vahel oleva õhukoridori kõrgus ei tohi üheski kohas olla üle 40 mm, mõõtes ahtripeegli kohalt. Paadi miinimumkaal koos mootoriga pärast finišit on 100 kg ja koos juhiga 180 kg. Tagatud peab olema paadi ujuvus õnnetuse korral.
Mootor
Mootorina kasutatakse Rahvusvahelises Veemotoföderatsioonis homologeeritud Yamato 400 cm³ päramootori mudeleid 102, 202 ja 302. Need on suhteliselt odavad ja pika elueaga mootorid. Mootoreid lisaks forsseerida pole lubatud. Kütusepaak on mootori peal ja kütust jätkub üsna täpselt 5 miili distantsi läbimiseks. Mootori asendit paadi suhtes sõidu ajal muuta pole lubatud.
Kiirus
Maailmarekord klassis OSY-400 on 113,21 km/h. Eesti rekord on 103,52 km/h. Ringikiirus 80-85 km/h.
Võistlused
Maailmameister selgitatakse ühe võistluse tulemusena (OSY-400). Euroopa meister selgitatakse alates aastast 2008 seeriavõistlusena ja siis kasutatakse klassitunnusena Formula OSY-400. Juunioritele korraldatakse aastast 2008 alates maailmameistrivõistlusi nime all OSY-400R (R=Restricted, kus piiratakse karburaatorisse tulevat õhu hulka).
Väga tugevad sõitjad tulevad Suurbritanniast, kus tegutseb Yamato mootorite Euroopa maaletooja. Tugevad võistlejad leiduvad veel Eestis, Austrias, Slovakkias ja Itaalias.
OSY-400 paadiklass on teadaolevalt ainus, milles võisteldakse totalisaatoril nagu traavivõistlustel (Jaapanis).
Eestlaste parimad saavutused
Eestis hakati klassis OSY-400 võistlema 1991. aastal.
Rahvusvahelised võistlused Eestis
Aastal 2002 selgitati klassi OSY-400 maailmameister Tartus Anne kanalil. Euroopa meister selgitati aastal 2005 Tallinnas Harku järvel.
Rotrouenge
Rotrouenge (oksitaani keeles retroencha, retroncha, vanaprantsuse keeles ka retrowange) on keskaegne žanrimääratlus, mis esineb trubaduuride ja truvääride laulurepertuaaris teatavat liiki laulu kirjeldusena. Kõik laulud, mille kohta laulukäsikirjades ja muudes allikates on öeldud rotrouenge, on refrääniga ja see paistab olevat ainus erinevus, mis eristab neid muudest lauludest. Rotrouenge ' i muude erisuste üle veel vaieldakse, sest selle sõna tähendust pole allikates mingil viisil kirjeldatud.
On arvatud, et rotrouenge on eepilise luule ettekandmiseks kasutatud stroofilise laisse-laulu muudetud variant lüürilise luule jaoks ja et oksitaani retroncha on tuletatud sõnast retronchar 'kordama', mis vihjab korratavale refräänile.
Refrääniga trubaduurilaulud ongi küllalt haruldased, ent veel pole selge, miks kõiki neid pole nimetatud rotrouenge ' iks. Prantsuse lingvisti Alfred Jeanroy järgi kannab ainult neli oksitaanikeelset laulu käsikirjades määratlust retroencha, ja need kõik on refrääniga. Kolm neist on säilinud muusikaga ja nende autoriks on trubaduur Guiraut Riquier.
Truvääride luulest on teada kuus rotrouenge ' iks nimetatud laulu, vaid üks säilinud muusikaga, neli neist on omistatud truväär Gontier de Soignies'le.
Näited
Truväär Gontier de Soignies' rotrouenge (katkend):
Seksuaalsuhe
Seksuaalsuhe on seksuaalvahekordi ja seksuaalsust hõlmav inimestevaheline suhe või vahekord.
Seksuaalsuhtes olevaid inimesi ühendab ühine seksuaalelu.
Seksuaalsuhe tekib tavaliselt alates esimesest omavahelisest seksuaalvahekorrast. Sellele võib eelneda mitmesuguseid aseksuaalseid suhteid (sõprus, "käimine", romantiline suhe vms). Seksuaalsuhte ajal ollakse omavahel korduvalt seksuaalvahekorras. Seksuaalsuhe lõpeb, kui omavahelisi seksuaalvahekordi enam ei toimu või nendest keeldutakse. Seksuaalsuhte lõpp võib olla partnerite poolt erinevalt tõlgendatav.
Mati Pari
Mati Pari (sündinud 4. septembril 1974) on endine eesti jalgpallur ja praegune jalgpallitreener.
Teooria (täpsustus)
"Teooria" on mitmetähenduslik sõna:
Vaata ka
Paljudes mõttemängudes on avanguteooria ja lõppmänguteooria.
Majandusteadlaste loend
''Siin on loetletud majandusteadlasi ja majandusteaduse eelkäijaid.
A
Lembit Aader - Hans Aage - Leonid Abalkin - George Ainslie - George Akerlof - Maurice Allais - Lehte Alver - Richard Antons - Aristoteles - Kenneth Arrow - Olgred Aule - Cabdiweli Shiikh Axmed
B
Gary Becker - Alexander van der Bellen - Ben Bernanke - Mihhail Bernatski - William Beveridge - Pierre Boisguillebert - Mihhail Bronštein - John Broome - James Buchanan - Eugen von Böhm-Bawerk
C
Aimo Kaarlo Cajander - Cabdiweli Maxamed Cali - Richard Cantillon - Cornelius Castoriadis - Chung Un-chan - Tansu Çiller - Ronald Coase - Antoine Augustin Cournot
D
Gerard Debreu - Peter Diamond - Heinrich Dietzel - Thomas DiLorenzo - Rudi Dornsbuch
E
Raul Eamets - Francis Edgeworth - Diana Eerma - Üllas Ehrlich - Ülo Ennuste - Voldemar Ernesaks
F
Henri Fayol - Jan Fischer - Irving Fisher - Robert Fogel - Milton Friedman - Ragnar Frisch
G
Henry George - Cháris Georgiádis - Kostel Gerndorf - Silvio Gesell - Tatjana Golikova - Arancha González - Jevgeni Gontmahher
H
Trygve Haavelmo - Raimund Hagelberg - Toomas Haldma - Ardo Hansson - John Harsanyi - Jelena Hartšenko - Ruslan Hasbulatov - Aaro Hazak - Mihhail Hazin - Friedrich Hayek - James Heckman - Eli Heckscher - Ludwig Herpel - Henn Elmet - John Hicks - Albert Hirschman - Kaire Holts - Arvo Horm - Danuta Hübner
I
Andrei Illarionov - Karl Inno
J
Krista Jaakson - Rudolf Jalakas - William Stanley Jevons - Marje Josing - Bertrand de Jouvenel - Ksenija Judajeva
K
Donald Kaberuka - Ilja Kaganovitš - Hans Kaju - Jüri Kahn - Angelika Kallakmaa-Kapsta - Kaido Kallas - Edgar Kant - Leonid Kantorovich - Mark Kantšukov - Endel Kareda - Fred Karlson - Jaak Karu - Kaie Kerem - John Maynard Keynes - Kaarel Kilvits - Eneli Kindsiko - Ants Kippar - Valve Kirsipuu - Arno Kirt - Kurmet Kivipõld - Lawrence Klein - Nikola Kljusev - Leopold Kohr - Endel-Jakob Kolde - Nikolai Kondratjev - Tjalling Koopmans - Mari Kooskora - Vladimir Koslov - Valner Krinal - Peeter Kross - Paul Krugman - Arvo Kuddo - Juhan Kukk - Eduard Kull - Mihhail Kurtšinski - Simon Kuznets - Leev Kuum - Andres Kuusik - Arno Köörna - Nikolai Köstner - Finn Kydland
L
Étienne Laspeyres - Richard Layard - Lasse Lehis - Jaak Leimann - Mihhail Lemešev - Enno Lend - Wassily Leontief - Vassili Leontjev - Heino Levald - Arthur Lewis - Wilhelm Lexis - Kristjan Liivamägi - Erik Linnaks - Friedrich List - Enn Listra - Robert Lucas - Olev Lugus - Peeter Luksep - Oumar Tatam Ly
M
Tiit Made - Ülo Mallene - Friedrich Malm - Thomas Malthus - Bernard Maris – Reinhold Mark - Harry Markowitz - Alfred Marshall - Karl Marx - Jaan Masso - Daniel McFadden - James Meade - Heldur Meerits - Carl Menger - Tomás de Mercado - Asta Meressoo - Uno Mereste - Robert Merton - Herbert Metsa - Mait Miljan - James Mill - John Stuart Mill - Merton Miller - James Mirrlees - Ludwig von Mises - Theodor Carl Mithoff - Franco Modigliani - Mario Monti - Oskar Morgernstern - Dale Mortensen - Robert Mundell - Meeta Murd - Karl Müller - Roger Myerson - Gunnar Myrdal
Karl von Löwis of Menar
pisi|Löwis of Menari aadlivapp Karl Woldemar von Löwis of Menar (läti Kārlis fon Lēviss of Menārs; 7. september 1855 Pantene mõis, Väike-Salatsi kihelkond, Liivimaa – 7. mai 1930 Riia ) oli baltisaksa päritolu Baltimaade ajaloolise geograafia harrastaja, kunstiajaloolane , arheoloog ja kartograaf.
Majandusteadlaste loend
N
Hugo Narusberg - Anu Narusk - John Forbes Nash - Vallot Neumann - Adam Niedzielski - Katrin Nittim - Douglas North - Harald Martin Nurk - Aivo Nurkse - Ragnar Nurkse - Maire Nurmet - Tiina Nuuter
Karl von Löwis of Menar
Karl von Löwis of Menar õppis Stuttgardi Polütehnikumis, oli Riia Polütehnilise Instituudi ja hiljem 1925. aastani Läti Ülikooli eradotsent.
Majandusteadlaste loend
O
Fred Oelßner - Sinan Oğan - Bertil Ohlin - Tiiu Ohvril - Kaspar Oja - Elve Ojavere - Udo-Rein Okk - Avo Org - Elinor Ostrom - Aavo Otsar - Rein Otsepp - Svea Otsmaa - Alassane Ouattara
Karl von Löwis of Menar
Ta on maetud Riia Suurele kalmistule.
Majandusteadlaste loend
P
Agu Paal - Tiiu Paas - Harry Paalberg - Hillar Padu - Hardo Pajula - Eerik-August Pakosta - Tibor Palánkai - Lembit Palm - Thomas Palm - Voldemar Palm - Vilfredo Pareto - Ludvig Parkas - Reeta Parmo - Viia Parts - Tiiu Paulus - Hermann Pauts - Henno Pavelson - Lembit Pedak - Priit Peets - Elsa Pelmas - Kaia Philips - Harri Piho - Katrin Pihor - Jaan Pikk - Valentin Pikner - Valter Pilv - Christopher Pissarides - Enn Plaan - Platon - Karl Polanyi - Michael Polanyi - Eduard Poom - Raúl Prebisch - Samuel Pufendorf - Eda-Tiia Pungar - Alari Purju - Endel Purju - Tõnu Puu - Tatjana Põlajeva - Boris Pärl - Ülle Pärl - Evi Pärnits - Ilmar Pärtelpoeg - Robert Päsok - Tiia Püss
Q
François Quesnay
Karl von Löwis of Menar
Tema vend Oskar (1838–1899; läti: Oskars fon Lēviss) oli zooloog, ornitoloog ja kirjanik.
Majandusteadlaste loend
R
Ivar Raig - Raivo Rajamäe - Väino Rajangu - Rein Rajasalu - Olev Raju - Tiit Randla - Arkadi Rannes - Johannes Raudava - Matti Raudjärv - Mervi Raudsaar - Vambola Raudsepp - Mare Rebane - Robert Reich - Janno Reiljan - Aivo Reiner - Erik Reinert - Anne Reino - Vello Rekkaro - Georg Rekker - Konstantin Remtšugov - David Ricardo - Marko Rillo - Andrus Ristkok - Lionel Robbins - Joan Robinson - Erik Ronimois - Tõnu Roolaht - Ülo Rooma - Andro Roos - Neeme Roose - Signe Rosenberg - Vladimir Roslavlev - Isai Rozenfeld - Siarhiej Rumas - Ain Ruuvet
S
Maksim Saat - Mari Saat - Aleksander Sagim - Teo Saimre - Paul Samuelson - Moshe Sanbar - Jacques Sapir - Thomas Sargent - Jean-Baptiste Say - Robert J. Shiller - Myron Scholes - Theodore Schultz - Ernst Schumacher - Joseph Schumpeter - Johann Ludwig Schwerin von Krosigk - Reinhard Selten - Amartya Sen - Jüri Sepp - William Sharpe - Johanna Sild-Rebane - Juhan Sillaste - Herbert Simon - Christopher Sims - Mindaugas Sinkevičius - Robert Skidelsky - Adam Smith - Robert Solow - Varri Soo - Ivar Soone - Urmas Sepp - Hernando de Soto - Michael Spence - George Stigler - Joseph Stiglitz - Theodor Stolojan - Richard Stone - Arno Susi - Jüri Sutt - Toomas Sõmera - Aleksander Henn Schipai
Š
Dmitri Šepilov - Andrej Šircelj - Nikola Špirić
T
Villem Tamm - Paul Tammert - Hendrik Tanner - Frederick Taylor - Juhan Teder - Richard Thaler - Jan Tinbergen - James Tobin - Juhan Toomaspoeg - Henn Tosso - Maia Tskhitišvili - Jakov Tšadajev - Anne Robert Jacques Turgot - Oleksandr Turtšõnov - Kulno Türk - Vambola Türk
U
Kadri Ukrainski - Aleksei Uljukajev - Enn Uusen
V
Maaja Vadi - Urmas Varblane - Priit Vahter - Thorstein Veblen - Arnold Veimer - Vello Vensel - William Vickrey - Jacob Viner - Endel Vint - Tiia Vissak - Heido Vitsur - Ernst Volke - Vello Volt - Dušan Vujović - Juhani Väljataga
W
Adolph Wagner - Jude Wanniski - Carl Adolf Theodor Walcker - Léon Walras - Barbara Ward - Alfred Weber - Max Weber - Knut Wicksell
875
875. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad
Maailma arstid tuumasõja vastu
Maailma arstid tuumasõja vastu (inglise keeles International Physicians for the Prevention of Nuclear War (IPPNW)) on 60 meditsiiniorganisatsiooni rahvusvaheline ühendus. IPPNW korraldab uuringuid, koolitusi ja teavitust, et tuumasõda ära hoida ning hävitataks kõik tuumarelvad. 1980. aastate keskel oli IPPNW liikmeskonnas 145 tuhat liiget ja 1990. aastate alguses 200 tuhat liiget, kes asusid rohkem kui 60 riigis. Organisatsiooni peakorter asub Ameerika Ühendriikides Cambridge'is.
Selja jõgi
Selja jõgi (ka Selgejõgi, Karepa jõgi, Rutja jõgi) on jõgi Lääne-Viru maakonnas. Saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust. Ülemjooksul voolab kirdesse, keskjooksul põhjaloodesse. Alamjooksul pöörab kirdesse ja suubub Karepa külas Soome lahte.
Jõe pikkus on 46,4 km ja valgla pindala 422,6 km².
Tähtsamad lisajõed on Hulja oja, Veltsi oja, Sõmeru jõgi, Haljala oja, Soolikaoja.
Jõe org
Alamjooksul on Selja jõe org alates 1978. aastast looduskaitse all. Alates 2005. aastast kuulub Selja jõe org Varangu sillast alates Selja jõe maastikukaitseala koosseisu. Selja jõe kaldal asub Varangu lademe ja Varangu kihistu stratotüüp.
Umbru mõis
Umbru mõis (saksa keeles Ummern) oli Järlepa mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 1662 Angerja mõisast eraldatud alast.
Jääpurjetamine
pisi|DN klassi Euroopa meistrivõistlused Nasval, 2011 Jääpurjetamine on purjetamine jääl.
Jääpurjetamiseks sobib kõige paremini sile ja lumevaba jää, sest purjekal on all uisud. Kõige rohkem harrastatakse Eestis jääpurjetamist Haapsalu ja Pärnu lähedal merel, kus jääkate püsib ka kõige kauem, samuti Saadjärvel.
Jääpurjekaga võib saavutada suuremaid kiirusi kui purjelauaga, sest pole segavat lainetust, mis tugeva tuulega paratamatult kaasneb.
Loomingu talvekool
Loomingu talvekoolid olid ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kure algatusel korraldatud kahepäevased seminarid, millest võtsid osa noorema põlve kriitikud ja kirjandusteadlased.
Esimene talvekool peeti 1979. aasta veebruaris Lahemaal (Ojaäärsel). Ettekanded: Maie Kalda ja Kalle Kurg (ankeeditulemused: kriitikute arvamused kirjandusest ja oma tööst), Peeter Tulviste (mõtlemistüübid ja nüüdisaja inimese mõtlemisviis), Ülo Kaevats (globaalprobleemide esilekerkimine ja teadus), Rein Ruutsoo (sotsiaalprobleemistik) jm.
Kuninganna Elizabeth II riigivisiitide loend
pisi
Allpool on kuninganna Elizabeth II riigivisiitide loend.
Aleksander Laane
pisi|Aleksander Laane 2021. aasta Arvamusfestivalil thumb|Aleksander Laane Erakonna Eestimaa Rohelised Tallinna piirkonna asutamiskoosolekul 2008. aastal.
Aleksander Laane (sündinud 22. augustil 1968) on Eesti poliitik.
Laane on lõpetanud Tallinna 21. Kooli. Õppinud Tartu Ülikoolis arstiteadust.
Ta on ajalehe Terviseleht väljaandja.
Ta on alates 2005. aastast Erakonna Eestimaa Rohelised liige, 2010. aastast juhatuse liige ning 2011. aasta novembrist kuni 2017. aasta märtsini esimees.
Laane kandideeris Riigikogu 2011. aasta valimistel ning sai 49 häält.
Riigikogu 2015. aasta valimistel kandideeris ta EER nimekirja esinumbrina Valimisringkonnas nr 2 ja sai 404 häält, millest mandaadiks ei piisanud. Erakond valimiskünnist ei ületanud.
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 5. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 22.–25. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele).
Slaalom
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 48 Maailmameister 1934: Franz Pfnür, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 48 Maailmameister 1934: David Zogg, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 54 Maailmameister 1934: David Zogg, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Igor Prins
Igor Prins (sündinud 21. oktoobril 1966 Pärnus) on endine eesti jalgpallur ja praegune jalgpallitreener.
Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Prins 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Prins oli mängu päeval 25-aastane. 7. mail 1994 kohtumises USA vastu sai Prinsist esimene Eesti koondislane, kes pärast taasiseseisvumist teenis punase kaardi.
Treenerikarjäär
31. augustil 2010 sai Igor Prins JK Nõmme Kalju peatreeneriks, sõlmides kolmeaastase lepingu.
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Kiirlaskumine
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 33 Maailmameister 1934: Anny Rüegg, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Igor Prins
Treenerikarjäär
2016. aastal sai ta Levadia peatreeneriks. Ta oli Levadia peatreener ka aastatel 2008–2010.
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Alpi kahevõistlus
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 20 Maailmameister 1934: Christl Cranz, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Igor Prins
Treenerikarjäär
2017. aasta lõpust töötab ta Pärnu JK esindusmeeskonna peatreenerina.
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Medalid
<br style="clear:both;" />
Rannamõisa mõis (Keila)
Rannamõisa mõis (saksa keeles Strandhof) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Rannamõisa küla lähedal Harku vallas Harju maakonnas.
Mõisast on teateid alates 1589.
Mügra
Mügra (kohalik hääldus Mügrä) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.
Küla kuulus Kanepi kihelkonda.
Ahiküte
Ahiküte (kõnekeeles ahjuküte) on elu-, töö- või muude ruumide kütmine ühe või mitme kütteahjuga, mille puhul ei kasutata kuuma vee tsirkulatsiooni.
Ahjukütte puhul kasutatakse Eestis ahjukütuseks peamiselt puitu (küttepuid, puitbriketti) ja turbabriketti. Kasutatakse ka sütt, pruunsütt, kütteõli ja maagaasi.
Levik
Saksamaa vanadel liidumaadel on ahjuküttega korterite osatähtsus 10...20%, uutel liidumaadel 60%.
Kasutegur
Et tavaliste ahjudega kütmisel väljub palju kuumi heitgaase, siis on kasutegur suhteliselt madal (50...60%).
Keskkonnamõjud
Kui ahjukütusena kasutatakse sütt, kaasneb ahjuküttega süsinikoksiidi, süsivesinike ja tolmu märgatav emissioon. Vääveldioksiidi emissiooni vähendamiseks kasutatakse pruunsöebriketi valmistamisel väävlivaest pruunsütt.
Head ja halvad küljed
Ahjuküttega korteri eeliseks peetakse muuhulgas seda, et korteris säilib loomulik niiskus. Samuti võimaldab ahjuküte tavaliselt säästa raha, sest kütusekulu on hõlbus ise reguleerida. Lisaks on võimalik ahjus süüa teha.
Ahjukütet loetakse ebamugavuseks, mida kõigi mugavustega korteris ei ole. Ahju kütmisel tuleb kütus tuppa tassida, viita aega tule tegemisega, oodata, millal ahi hakkab sooja andma, tabama õige hetke siibri kinnipanemiseks ning hiljem tuhk ahjust välja kühveldada ja toast välja tassida. Kui korterist pikemaks ajaks lahkuda, siis ootab ees külm tuba ning soojasaamine võtab aega.
Basmatšid
Basmatšid (tuleneb usbeki keelest, tähendades röövratsanikke) olid 1910.–1930. aastatel Vene keisririigi, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu vastu võidelnud Turkestani islamistlikud ja enamasti turgi rahvastest koosnevad sõjasalgad.
Basmatšide liikumine algas 1916. aastal ning kestis kuni 1930. aastate alguseni. Enamasti oli tegemist väiksemate sõjasalkadega, mis aga puhuti kontrollisid üpris suurt territooriumi Kesk-Aasias. Nende nimetus oli teadlikult pejoratiivne ning kinnistati Nõukogude Liidu poolt. Hiljem tehti ka mitmeid filme punaarmeelaste võitlustest basmatšidega.
Jaska mõis
Jaska mõis (saksa keeles Jaskamois) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Basmatšid
Aastatel 1921–1922 oli basmatšide üheks kõige olulisemaks juhiks Türgi kindral Enver Paşa, kes oli Turkestani saadetud basmatše rahustama ja Nõukogude poole võitma, kuid otsustas basmatšide abil püüda ellu rakendada oma pantürkistlikku unistust Suur-Türgi riigist. Pärast Enveri hukkumist toimus basmatšide liikumises oluline langus, kuid üksikud salgad tegutsesid siiski kuni 1930. aastate alguseni.
Jaska mõis
Ajalugu
Mõisast on teateid alates 1592.
Kim Jae-ryong
Kim Jae-ryong (korea keeles 김재룡) on Põhja-Korea poliitik, alates 11. aprillist 2019 kuni 13. augustini 2020 Põhja-Korea valitsusjuht.
Ta on ka Korea RDV rahva ülemkogu liige. Kim Jae-ryong on Korea Töölispartei kauaaegne liider ning ta on olnud kõrgetel juhtivatel ja poliitilistel kohtadel tööstuses.
Alates 13. augustist 2020 on ta Korea Töölispartei esimehe asetäitja.
Lõhavere mõis
Lõhavere mõis (saksa keeles Lehowa) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil.
Choe Ryong-hae
Choe Ryong-hae (hangulis 최룡해, hanjas 崔龍海; sündinud 15. jaanuaril 1950) on Põhja-Korea poliitik ja sõjaväelane, alates 11. aprillist 2019 Põhja-Korea kõrgema rahvaassamblee presiidiumi esimees ja riigiasjade nõukogu esimene aseesimees. Ta on ka Korea Töölispartei aseesimees ning poliitbüroo presiidiumi liige. Ta on olnud Kim Chŏng-uni parem käsi riigikaitseteemadel.
Claude Jade
pisi|Claude Jade 1994. aastal Pariisis Claude Jade (Claude Marcelle Jorré; ; 8. oktoober 1948 – 1. detsember 2006) oli prantsuse filminäitleja.
Claude Jade'i kuulsaimad rollitäitmised olid filmides "Varastatud suudlused", "Abieluvoodi", "L'amour en fuite" ja prantsuse agendi tütar Michele Alfred Hitchcocki filmis "Topaas".
Mükoriisa
pisi|[[Amanita muscaria hüüfide ja Pinus radiata juurte vahel moodustunud ektomükoriisa]] Mükoriisa (kreeka keeles μυκός mykós 'seen' ja ριζα riza 'juur') ehk seenjuur on kompleksorgan, mis moodustub seene ja kõrgema taime juurte vahel. Mükoriisa ongi seeneniitidega kaetud ja/või läbipõimunud taimejuur.
Mükoriisne kooselu on mutualistlik ja selle käigus koloniseerib seen peremeestaime juure intratsellulaarselt, mis tähendab, et seen tungib peremees taime juure rakkudesse või ekstratsellulaarselt, mis tähendab, et seen elab juurerakkude pinnal. Mutualislik suhe eristabki mükoriisat teistest taime juurte ja seente vahelistest vastastikmõjudest ehk interaktsioonidest nagu parasitism, saprotroofsus ja kommensalism.
Seenehüüfidel on taimede mineraaltoitumises oluline osa. Et seeneniidid on ligi sada korda peenemad kui taimede lühijuured ning kümme korda peenemad kui juurekarvad, suudavad nad tungida ka väikestesse mullapooridesse ning omastada sealt vett ning väheliikuvaid ja raskesti lahustuvaid ioone nagu fosfaatioon. Samuti toimub seenest taime vee transport. Vastutasuks saab seen taimelt orgaanilist süsinikku. Kuna seen ise fotosünteesiks võimeline pole, muudetakse taimes fotosünteesil tekkivad suhkrud sahharoosiks, mis apoplastis ehk taime- ja seenerakkude vaheruumis lagundatakse glükoosiks ja fruktoosiks ning suunatakse edasi seende. Hinnanguliselt jõuab fotosünteesil fikseeritud süsihappegaasist ligi 30% seenorganismi, mida kasutatakse ulatusliku mütseeli ehk seeneniidistiku ülesehitamiseks, viljakehade või eoste tootmiseks ning muuks elutegevuseks.
Termini "mükoriisa" ilmumine teadusmaailma
Taime juurte ja seente kooselu avastati juba 19. sajandi keskel. Mõiste mükoriisa võttis 1885. aastal kasutusele saksa teadlane Albert Bernhard Frank.
Ajaloolised andmed
Molekulaarsed uuringud näitavad, et ektomükoriisne sümbioos on seente (hõimkondades Basidiomycota – kandseened, Asomycota – kottseened ja Zygomycota – ikkesseened) evolutsiooni käigus iseseisvalt tekkinud 66 korda. Esimesed fossiilsed leiud ektomükoriisast pärinevad 50 miljoni aasta tagusest ajast.
Kuna mükoriisa on eluvorm, mis on mikroskoopilise suurusega, koosneb pehmetest kudedest ja on ajutise iseloomuga, siis on ta fossiliseerumise tõenäosus väga väike. See on põhjuseks, miks paleontoloogilised andmed on minimaalsed.
Mükoriisa tüübid
95% taimeliikidest kuulub sugukondadesse, mis on iseloomult mükoriissed. Hinnanguliselt on pakutud, et umbes 80% taimeliike võiksid olla arbuskulaar-mükoriissed. Teadaolevatest seeneliikidest on mükoriisseid seeni umbes 5%. Nende seas on levinumaks ektomükoriisa, ligi 90%, millele järgnevad arbuskulaarset mükoriisat moodustavad seened (7%).
Arbuskulaarne mükoriisa
pisi|Arbuskulaarmükoriisa mikroskoobis vaadatuna Arbuskulaarne mükoriisa (varem nimetatud ka vesikulaar-arbuskulaarseks või endomükoriisaks) on kõige levinum mükoriisa tüüp, mis moodustub tohutult suure varieeruvusega peremeestaimede ja obligatoorselt sümbiontsete ehk selliste seente vahel, mis ilma taimejuureta hukkuksid. Arbuskulaarset mükoriisat moodustavad seened (>160 liiki) kuuluvad kõik hõimkonda krohmseened (Glomeromycota). On väga tõenäoline, et nende seente päritolu ulatub 1000 miljoni aasta taha, ehk aega enne seda, kui praegu arvatakse taimed maad koloniseerinud olevat. Seega on arbuskulaarne mükoriisa väga iidne kooseluvorm. Kuna mükoriisa osaleb toitainete omastamises mullast, siis arvatakse, et arbuskulaarmükoriissed seened olid olulised taimede levimisel Maal. Arbuskulaarset mükoriisat moodustavate taimede rühma hulka kuuluvad nii katteseemnetaimed, paljaseemnetaimed kui ka sõnajalgtaimed.
Arbuskulaarmükoriisal on kolm olulist komponenti: taimejuur, seene moodustatavad struktuurid taime juurerakkude sees ja vahel ning väljaspool taimejuurt elavad hüüfid, mis võivad peremeestaimest mullas kaugemale ulatuda. Sellele mükoriisatüübile kõige iseloomulikumaks tunnuseks on arbuskulite esinemine taime parenhüümkoe rakkudes. Arbuskulit moodustav seenehüüf tungib küll läbi juure rakukesta, kuid mitte läbi plasmalemmi ehk rakumembraani või plasmamembraani. Seenehüüfi harunemise tulemusena kasvab seeneraku ja juureraku plasmalemmi vaheline kokkupuutepind kümneid kui mitte sadu kordi. See tõstab omakorda seene ja juurerakkude vahelise ainevahetuse efektiivsust.
Ektomükoriisa
Ektomükoriisa on seenjuure tüüp, mille puhul levivad hüüfid peremeestaime juurerakkude vahel, nende sisemusse tungimata. Ektomükoriisale on iseloomulikeks anatoomilisteks tunnusteks Hartigi võrgustiku ja seenmantli olemasolu. Ektomükoriisa on erinevalt arbuskulaarsest mükoriisast nähtav ka palja silmaga. Selle teeb võimalikuks taimejuurt kattev seenmantel.
Seenmantel ehk tupp on tihe seenehüüfide võrgustik, mis ümbritseb koloniseeritud taimejuurt. Pärast seenmantli teket juurekarvad kaovad ja kogu juureosa ainevahetus saab toimuda ainult läbi tiheda hüüfivõrgustiku. Seenmantel võib värvuselt ja struktuurilt tugevasti varieeruda. Seenmantli all paikneb Hartigi võrgustik. Selle moodustavad üksikud seenmantli hüüfid, mis tungivad juure välimiste, epi- ja eksodermi rakkude vahele ning seal harunedes moodustavadki tiheda võrgustiku. Hartigi võrgustiku puhul ei tungi seenehüüfid kunagi juurekestast läbi, vaid jäävad alati rakuvaheruumidesse. Seetõttu peab ektomükoriisa puhul aktiivne ainete transport läbima ka juureraku kesta.
Seenmantlist eemalduvad mulda üksikud või sageli ka mitmekümnest hüüfist koosnevad seeneväädid, mis tavaliselt moodustavad mullas tiheda ja laiaulatusliku hüüfide võrgustiku ehk mütseeli. Hästi välja arenenud mütseel võib omavahel ühendada mitmeid lähestikku kasvavate taimede juurestikke.
Ektomükoriisat moodustavad seened kuuluvad kandseente (Basidomycota) ja üksikutel juhtudel ka kottseente (Ascomycota) hulka. Enamik kandseente hulka kuuluvaid söögiseeni, mis moodustavad jala ja kübaraga viljakehi, nagu pilvikud, riisikad, puravikud ja kukeseened, moodustavad mükoriisa puudega. Samuti kuuluvad ektomükoriissete seente alla ka paljud varem puitu või muud surnud orgaanilist ainet lagundavateks seenteks peetud seened.
Ektomükoriisa on domineeriv vorm boreaalsetes okas- ja segametsades, paiguti ka ekvatoriaalsetes vihmametsades. Herbaariumiandmed 11 suuremast biogeograafia regioonist paljastavad ektomükoriissete seeneharude kolm põhilist levikumustrit:
Ja siinkohal tasub ära märkida, et holoarktiline regioon on koduks suurimale arvule ektomükoriissetele seentele. Samas on võrreldes holoarktilise regiooniga Lõuna-Ameerikast, Kagu-Aasiast, Aafrikast ja Austraaliast kogutud andmete hulk väga väike.
Kuigi ektomükoriisseid taimi on taimede koguarvuga võrreldes vähe, on ektomükoriissed ökoloogiliselt ja majanduslikult olulised puude sugukonnad: männilised (Pinaceae), pöögilised (Fagaceae), kaselised (Betulaceae), lõunapöögilised (Nothofagaceae), mürdilised (Myrtaceae), kaksiktiibviljalised (Dipterocarpaceae) ja liblikõielised (Fabaceae), mis moodustavad domineerivaid metsakooslusi põhjapoolkera boreaalses, vahemerelises ja parasvöötmes, samuti Lõuna-Ameerikas, Aafrikas, Kagu-Aasias ja Austraalias. Seega mängib ektomükoriisa olulist rolli seemnete idanemises ja puude juurdekasvus üle kogu maakera.
Orhidoidne mükoriisa
Pärast seemne idanemist ja enne fotosünteesima hakkamist kasutavad taimed kasvuks ja arenemiseks üldjuhul seemnes olevaid varuaineid, kuid orhideede (Orchidaceae) sugukonda kuuluvad taimed moodustavad mükoriisse suhte seenega ning saavad energiat sisaldavad ühendid seenelt, mis pärinevad teiselt fotosünteesivalt taimelt. Selle põhjuseks on see, et orhideeliste seemned on tolmpeened ning seega on nad idanemis- ja kasvusubstraadi suhtes küllaltki kapriissed. Kuigi enamikul orhideedel arenevad lõpuks rohelised fotosünteetilised organid, on olemas ka liike, kes sõltuvad seenest pärinevatest energiat sisaldavatest ühenditest terve oma elutsükli vältel. Selliseid taimi nimetatakse mükoheterotroofideks.
Erikoidne, arbutoidne ja monotoidne mükoriisa
Need on kolm mükoriisa tüüpi, mis esinevad kanarbikulaadsete (Ericales) seltsi kuuluvatel liikidel. Erikoidne mükoriisa esineb sugukondades kanarbikulised (Ericaceae), mis on levinud kogu maailmas, rööpkanarbikulised (Epacridaceae) (Lõuna-Ameerika, Indoneesia, Austraalia) ja kukemarjalised (Empetraceae), mis on levinud peaaegu kogu põhjapoolkeral. Erikoidset mükoriisat iseloomustab anatoomiliselt seenehüüfide sissetung juurerakkudesse ning seenmantli ja Hartigi võrgustiku puudumine. Sellist mükoriisat moodustavad seened kuuluvad kottseente hulka.
Arbutoidse ja monotropoidse mükoriisa puhul, mida moodustavad kandseente hulka kuuluvad liigid, toimub ainete vahetus samuti juurerakkudesse tunginud seenehüüfide vahendusel, kuid neid kahte tüüpi eristab erikoidsest mükoriisast seenmantli ja Hartigi võrgustiku esinemine.
Monotropoidset mükoriisat moodustavad mittefotosünteesivad taimed. Eestis on selliseks taimeks seenlill, mis sõltub terve oma elu vältel seente transporditavast orgaanilisest süsinikust. See teeb nad mittefotosünteesivate orhideedega küllaltki sarnaseks.
Monotropoidset mükoriisat moodustvad perekond tatik (Suillus), juurepähkel (Rhizopogon) ja sugukonda pilvikulised (Russulaceae) kuuluvad liigid, mida kõiki ühendab ektomükoriisa moodustamine puudega, kust pärineb ka seenlille transporditav orgaaniline süsinik.
Aaro Hazak
Aaro Hazak (sündinud 8. juulil 1978) on Eesti majandusteadlane. Ta uurib peamiselt finantsanalüüsi ja kapitali struktuuri probleeme.
Haridus
Tema magistritöö teema oli "Finantsinformatsiooni analüüsilt ettevõtte terviklikule käsitlusele". Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "Kapitali struktuur ja dividendiotsused jaotatud kasumi maksustamise tingimustes". Mõlema teadustöö juhendaja oli Enn Listra ja need kaitsti Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse instituudi panganduse ja rahanduse õppetoolis.
2007. aastal pälvis mitu auhinda uurimuse eest, mis moodustas osa tema doktoritööst ning käsitles maksude ja seadusandlike piirangute mõju ettevõtte finantsotsustele.
Ametialane tegevus
1998. aastast töötab Aaro Hazak aktsiaseltsis PricewaterhouseCoopers Advisors kriisijuhtimise valdkonna juhtivkonsultandina.
2005. aastast on ta osakoormusega ühtlasi Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud, algselt erakorraline teadur majandusuuringute teaduskeskuses ja alates 2008. aastast erakorraline vanemteadur rahanduse ja panganduse õppetoolis. Tema juhendamisel on valminud ja valmimisel mitmed ettevõtete jätkusuutlikkust ja kapitali struktuuri puudutavad väitekirjad.
Mitmesugust
Alates 2006. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Kuulub ka audiitorkogusse.
Aaro Hazak huvitub filmindusest. Aprillis 2009 pälvis tema esimene lühimängufilm "Distinkt" Eesti Amatöörfilmide Festivalil eriauhinna parima mängufilmi eest täiskasvanute grupis.
874
874. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad - 870. aastad - 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad
Aastad: 869 870 871 872 873 - 874 - 875 876 877 878 879
Ronald Golias
José Ronald Golias (4. mai 1929 São Carlos, São Paulo osariik – 27. september 2005 São Paulo) oli Brasiilia näitleja ja koomik.
Algul töötas ta rätsepa assistendina ja kindlustusagendina. 1950. aastatel hakkas ta koomikuna esinema raadios ja televisioonis. Hiljem mängis ta kümnes filmis ja televisiooni komöödiasaadetes.
Commerzbank
Commerzbank AG on 1870. aastal Hamburgis asutatud kommertspank. Tänapäeval on tegu Deutsche Banki järel suuruselt teise pangaga Saksamaal, mille peakorter asub Frankfurdis (Commerzbank Toweris).
Commerzbank tegeleb nii äri- kui ka eraklientide teenindamisega.
Saksamaal on Commerzbankil enamusosalus pankades Comdirect, Essen Hyp ja Eurohypo, mis on Euroopa üks juhtivaid kinnisvaralaene pakkuv pank. Pangal on osalus finantsettevõtetes Hispaanias, Luksemburgis ja Poolas; samuti kuulub neile Balkani maades tegutsev Prokredit Bank. Ukrainas kuulub Commerzbankile 60% Forum Banki aktsiatest, Venemaal 15,32% Promsvjazbanki aktsiatest.
31. augustil 2008 sõlmis Commerzbank Saksamaa finantskontserniga Allianz lepingu alates 2001. aastast Allianzile kuulunud kommertspanga Dresdner Bank ostuks. Tehingu väärtuseks kujunes 9,8 miljardit eurot.
2007. aastal oli kontsernis kokku 36 767 töötajat. Töötajate arvu poolest on Commerzbank Saksamaa suuruselt kolmas finantsettevõte. Aastast 2001 on panga juhatuse esimees Martin Blessing.