cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maris Valk-Falk
Maris Valk-Falk oli klaveriõpetaja aastatel 1952–1959 Tallinnas Nõmme Lastemuusikakoolis ja 1960–1974 Tartu Muusikakoolis, seejärel kuni 1989. aastani Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaverikateedri vanemõpetaja ning 1989–2004 Eesti Muusikaakadeemia interpretatsioonipedagoogika instituudi vanemõpetaja ja lektor. Ta õpetas klaverit, klavessiini, pianismi ajalugu ja klaveriõpetuse metoodikat, varase klahvpillimetoodika ajalugu ja mitmeid valik­aineid ning juhendas ka pedagoogilist praktikat ja magistritöid. Tema õpilaseks või juhendatavaks on teiste hulgas olnud näiteks Taissia Filippova, Nata-Ly Sakkos, Vaike Sarv, Jüri Tallinn, Kristi Kärmas, Jaan Ross ja Irina Zahharenkova.
Suur huvi muusikateoreetiliste teemade vastu klaveri- ja klavessiinimängu kõrval viis Maris Valk-Falgu ka teadusmaailma. 1990. aastatest esines ta sageli rahvusvahelistel teaduskonverentsidel, oli Euroopa Kognitiivsete Muusikateaduste Ühingu asutajaliige (1991) ning ühingu teadusajakirja Musicae Scientiae toimetuskolleegiumi liige (2001–2015). Samuti oli Valk-Falgu oluline tegevusvaldkond eestikeelse muusikateoreetilise kirjasõna arendamine nii artiklite kui ka muusikaarvustuste autorina, tõlkijana, toimetajana, samuti kirjastuse Scripta Musicalia arendajana. Tema artikleid ja konverentsiettekannete teese on avaldatud Eesti, Suurbritannia, Itaalia ja Poola teadusväljaannetes. Aastast 2005 oli Maris Valk-Falk tegev Pärnu Nüüdismuusika Päevade korraldamisel, ta oli ka Eesti Arnold Schönbergi Ühingu aktiivne liige.
Pedagoogina iseloomustas Maris Valk-Falku tolerantsus repertuaari valikul, mistõttu õpilane sai tutvuda klaveriliteratuuriga nii-ütelda seinast seina, isegi kui keerulisemate teoste puhul tehnilistest oskustest päris ei piisanudki. Inimesena oli ta hämmastavalt vitaalne kuni elu lõpuni, innustades enesega koostööle teiste hulgas ka temast märksa nooremaid kolleege.
Tähelaev
"Tähelaev" oli portreesaadete sari, mis oli Eesti Televisiooni eetris aastatel 2004–2014 (pühapäeviti kell 10).
Esimene saade läks eetrisse 2004. aasta jaanuaris, kui "Tähelaev" vahetas välja senise pühapäevase hommikuprogrammi "Pühapäevitaja". Viimane saade oli eetris 2014. aasta jaanuaris ja ühtekokku valmis sarjas 350 saadet.
Tegemist oli 75-minutise portreesaatega, milles saate külaline rääkis oma elust, tööst, loomingust ja lähedastest. Sõna said portreteeritava kolleegid, mõttekaaslased ja pereliikmed. Stuudios oli üllatuskülalisi ja kõlas muusikat saatekülalise soovil või maitse järgi.
Carl Johann Koch
pisi|Carl Johann Koch, 1861-1864
Carl Johann Koch (12/24. aprill 1803 Tallinn – 9/21. jaanuar 1864 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827. Pärast seda õppis ta mõne aja ka Saksamaal ülikoolis. Oli koduõpetajaks Eestimaal. Ordineeriti õpetajaks 24. juunil 1835.
Oli aastatel 1835–1864 Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Valiti detsembris 1846 Tallinna Toomorbudekodu kaasjuhatajaks ja toomvaestekassa valitsejaks. Ta suri Tallinnas, kuid on maetud Hageris.
Koch oli 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Laskis aastal 1838 trükkida laululehe (3. lk.) eesmärgiga koguda raha kirikusse oreli ehitamiseks.
Isiklikku
Koch oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Wilhelmine Anna Caroline isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja David Friedrich Ignatius (vahetult enne Kochi). Tema teise naise Aleksandrine Henriette isa oli tsaar Nikolai I ihuarst von Freymann
Mehaaniline arvuti
Mehaaniline arvuti on arvuti, mis kasutab elektrooniliste komponentide (nt transistor) asemel mehaanilisi komponente (nt kangkaalud, hammasrattad). Mehaaniliste arvutite hulka võib lugeda näiteks arvutuslükatid, mehaanilised kalkulaatorid ja Teise maailmasõja ajal levinud pommisihikud ja tulejuhtimisseadmed.
Mehaanilised arvutid võivad olla nii analoogseadmed kui ka digitaalsed. Esimesel juhul kasutatakse arvutis mehhanisme, kus informatsiooni edastamine käib ühtlaste pindade või vedrudega, nagu näiteks arvutuslükatites. Digitaalsetes mehaanilistes arvutites kasutatakse komponente, mis saavad omada diskreetseid väärtuseid või asendeid, näiteks hammasrattaid. Erinevalt elektroonilistest arvutitest ei ole mehaanilistes arvutites üldiselt levinud kahendsüsteemi kasutamine, vaid tihti rakendatakse suurema baasiga arvusüsteeme, sest siis on võimalik vähendada komponentide arvu seadmes. Näiteks Johann Helfrich Mülleri poolt 1784. aastal loodud arvutusseadmes oli võimalik numbriplaatide vahetamisega muuta kasutatava arvusüsteemi baasi kahest kaheteistkümneni.
Laiemas mõistes on paljusid süsteeme võimalik vaadelda mehaanilise arvutina, näiteks kärbsepüünist või Origami mudelit. Sellisel juhul on need süsteemid võimelised endas mingil kujul mehaaniliselt infot talletama, näiteks Origami mudeli asendina, ja seda peab olema ka võimalik töödelda ja edastada. Sellised süsteemid erinevad oluliselt tavaliselt ettekujutatud arvutist ning ka von Neumanni arhitektuurist.
1960. ja 1970. aastatel tõrjusid elektroonilised arvutid mehaanilised arvutid turult välja. Pöördepunktiks võib lugeda hetke kui elektroonilised seadmed läksid diskreetsetelt transistoridelt üle integraalkiipidele, mille tulemusena nende hinnad odavnesid ja mõõtmed kahanesid kordades. Samuti on mehaaniliste arvutite puhul tihti probleemiks nende töötamisel tekkiv müra ja piirangud seoses mehaaniliste komponentide tootmise täpsusega. Näiteks Babbage'i analüütilise mootori ehitamine oleks selle väljatöötamise ajal (19. sajandi keskel) olnud võimatu, sest nii täpsete komponentide valmistamiseks puudusid nii tehnoloogiad kui ka seadmed.
Tööpõhimõtted
pisi|Leibnizi ratas
Näiteid
pisi|300x300px|Üks osa Charles Babbage'i poolt 19. sajandil disainitud ja osaliselt valmis ehitatud analüütilisest mootorist. Seda loetakse tihti esimeseks modernseks digitaalseks [[Arvuti|arvutiks.]]
pisi|Curta 1. tüüpi kalkulaator|keskel
Valter Puidak
Aastatel 1920–1940 oli ta Puhja algkooli juhataja, hiljem Maidla lastekodu juhataja Juurus.
Sparanise
Sparanise on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Sparanise sai linnaõigused vabariigi presidendi 2002. aasta 10. detsembri dekreediga.
Sparanise kõrgus merepinnast on 65 meetrit, asustustihedus keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sparanise asutati 988. aastal.
Varbola sovhoos
Varbola sovhoos oli sovhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Varbola asulas. Sovhoosi pindala oli 9800 ha.
Ambert
Ambert [amb'äär] on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.
Linna territoorium asub 514–1365 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnas asub gooti stiilis Püha Jaani (kihelkonna)kirik (Église paroissiale Saint-Jean), ehitatud aastatel 1471–1550.
Nolgimõisa mõis
Nolgimõisa mõis (saksa keeles Schultzenhof) oli eramõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Ambert
Linnapea on Myriam Fougère.
Ipiku
Ipiku (läti keeles Ipiķi; eesti keeles ka Ööbiku) on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Eesti piiri ääres. Küla on Ipiku valla halduskeskus.
Ambert
pisi|tühi|Amberti plaan ja linna ümbritsevad vallad
Nolgimõisa mõis
Mõisa omanikud olid teiste seas Nolckenid.
Ipiku
Ipiku on kujunenud endise Ööbiku mõisa juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda.
Ipikus on raamatukogu.
Enne Eesti ja Läti liitumist Euroopa Liiduga paiknes Ipiku külas piiripunkt. Küla territooriumile jääb Läti põhjapoolseim punkt, mille koordinaadid on raiutud endises piiripunktis asuvasse kivvi.
Külas asus 1997. aastal suletud Riia–Ipiku raudteeliini üks lõppjaam (Ipiku raudteepeatus). Varem oli raudtee ühendatud Valka–Pärnu liiniga (Valga–Ruhja–Pärnu raudteega). Külas on Ipiķi bussipeatus.
Ipiku külas veetis oma lapsepõlve Vingali talus ning elu viimase kolmandiku Eglītise (kirjanduses ekslikult ka Eglitesi) talus eesti proosakirjanik, luuletaja ja tõlkija Rein Sepp.
Tallinna JK Visadus
2015. aastast on Visaduse õigusjärglane Tallinn C.F.
Muremäe
Muremäe on eesti perekonnanimi.
Rein Muremäe palvel kanti Muremäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 64 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Unterberg (Alam-Austria)
Unterberg on väljapaistev tipp (1342 m) Gutensteini Alpides Alam-Austria lõunaosas. See asub Hainfeldist u. 10 km lõunas ning on ebamäärase mäeaheliku, kuhu kuuluvad Hocheck (1037 m) ja Kieneck (1106 m), läänepoolseim ja kõrgeim tipp. Selle hari jätkub edelasuunas, ehkki vähemkõrgena, Brunntaler Höhe (1090 m) ja Leitermauerni (1025 m) poole.
Tipuväljal asub kabel nimega Maria Einsiedl.
Mägi koosneb lubjakivist ning selle järsku ja metsast loodekülge läbistavad kaljurünkad, samas kui kagus langeb mägi poole laugemalt. U. 150 m tipust allpool asub mägihütt Unterberghaus. See on mitme suusarajaga kohalik talispordikeskus ja on kevadel populaarne suusaalpinismks. Suusatõstuk tõuseb kagupoolsel nõlval üles tippu ja selle juurde pääseb Muggendorfi kaudu Pernitzist Piestingi orus.
Myrabachi oja algab Unterbergi idaküljelt Myraluckest ja langeb mõne kilomeetri pärast maalilise Myra kosena Piestingi jõe orgu. Umbes 8 km Unterbergist lõunas asub Rohrer Sattel (864 m), oluline maanteeühendus Piestingi orust ja Viini nõost Schneebergi piirkonda ja Traiseni orgu.
Kõik müügiks!
"Kõik müügiks!" on ansambli Kuldne Trio album, mis ilmus 1996. aastal produktsioonifirma Bermuda kaudu.
Šluota
Šluota ('luud') oli satiiri- ja huumoriajakiri, mida anti välja Leedus: aastatel 1934–1936 ja 1940–1941 Kaunases, 1956–1994, 1995–1998 ja 2000–2004 Vilniuses.
Ajakiri oli Nõukogude Leedus populaarne huumori- ja satiiriajakiri, oli kommunistliku propaganda ajakiri, mille eesmärk oli jälgida nõukogude päevakorda ja aidata kaasa nõukogude ühiskonna ülesehitamisele. Ajakirjas trükiti satiirilisi ja humoorikaid jutustusi, esseesid ja karikatuure poliitilistel, kultuurilistel ja kodumaistel teemadel.
1934–1936
Šluota esimene number ilmus 1934. aasta kevadel Kaunases. Selle asutas ja avaldas rühm revolutsioonilisi kunstnikke, kellele Leedu Kommunistliku Partei Kaunase rajoonikomitee andis selleks ebaseadusliku loa. Esimesi numbreid kutsuti satiiriajalehtedeks. Rasketes oludes anti välja 5 numbrit, kus oli ka linoollõikes karikatuure. Esimene number oli 16 lehekülge paks ja mõõtmetega 32 x 23 cm, kuid välja antud väljaannete arv on vaieldav. 1940 Šluota juhtkirjas on kirjutatud, et "... välja andnud 5 numbrit ...". Samal ajal väidavad Nõukogude Leedu allikad, et avaldati 7 numbrit. Täpsem on siiski öelda, et ajakirja ilmus viis numbrit ja täiendavalt ilmus veel lisaks kaks informatiivse-agitatiivse iseloomuga agitpropagandalist trükist. Kokku ilmus 1934 – 5 numbrit, 1935 (mai) – ainult 1 number (puudus tekst, olis ainult joonistused ja üks koomiks) ja 1936. (suvel) ainult 1 number.
1940–1941
1940. aastal 12. juulil ilmus esimene (juba seaduslikult avaldatud) Nõukogude Leedu ajakiri Šluota. Algul andis ajakirja välja toimetus Agitpropas ja alates 1941. aasta maist kirjastus Tiesos. Vähem kui aasta jooksul (juuli 1940 kuni juuni 1941) avaldati kokku 48 numbrit (1940. aastal 23 ja 1941. aastal 25 numbrit). Viimane number (48.) ilmus sõja teisel päeval (23. juunil 1941). Kõigi numbrite peatoimetaja oli Stepas Žukas. Toimetuse aadress oli Kaunases, Aušros tn.15, kuid hiljem kolis Stalini (nüüd Laisvės alėja (Vabaduse puiestee)) 41b. Ajakirja esimesed numbrid maksid 50 senti, hiljem (1940. aastast, alates nr 20) oli ajakirja hind 50 kopikat. Aastatel 1940–1941 olid ajakirja Šluotal kõik lehenumbrid pidevad: ajakirja esimeses numbris ilmus esimene leht ja viimase numbri (48.) viimane leht oli lk 810.
1941–1956
See, et ajakiri ei ilmunud sõja-aastatel, oli peamiselt tingitud sellest, et peatoimetaja Stepas Žukas varjus Nõukogude Liidu tagalas. Kuid miks Šluota väljaannet endise toimetaja jaoks ei pikendatud, kui ta naasis Kaunasesse? Võib-olla sellepärast, et kuna ta on oma ameti poolest õppejõud ja tal polnud rohkem aega satiiri- ja huumoriajakirja väljaande värskenduseks? (1944.– 1946. aastal oli Stepas Žukas tollase Kaunase tarbekunsti- ja dekoratiivkunsti instituudi õppejõud). On suhteliselt tõenäoline, et ainult tänu Stepas Žukas initsiatiivile ilmus 1940. aastal Šluota. Pärast seda, kui 1946. aastal Stepas Žukas suri 42-aastaselt. ei olnud ühtegi inimest, kes oleks suutnud funktsionääre veenda Šluotat edasi andma.
1956–2004
1956. aasta detsembris ilmus uuesti ajakohastatud satiiri- ja huumoriajakiri Šluota esimene number, millel oli 16 lehekülge ja maksis 2 rubla. Ajakiri ilmus kaks korda kuus (24 numbrit aastas). Tiraaž hüppas 1957. aastal kaks korda ja ulatus kuni 40 tuhande eksemplarini.
Liceo Tommaso Gulli
Liceo Tommaso Gulli on muusika, keelte, humanitaarteaduste ja seltskondlikkuse keskkool Itaalias Reggio Calabrias.
Selle ajalugu algab pärast 1908. aasta maavärinat, kui asutati eranditult naissoost magistrikolledž, kus nad õppisid õpetajaks, kuni aastani 1923. Praegu on see 4 kursusega keskkool.
Õpetustaseme poolest on see üks esimesi Euroopa koole.
Alatskivi sovhoos
Alatskivi sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Alatskivi ja Peipsiääre külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Alatskivi asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha.
Naissaare mõis
Naissaare mõis (saksa keeles Nargön) oli riigimõis Naissaarel Keila kihelkonnas Harjumaal.
Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Viimsi valla Lõunaküla territooriumile.
Lewis Fry Richardson
pisi|Lewis Fry Richardson Lewis Fry Richardson (11. oktoober 1881 – 30. september 1953) oli inglise matemaatik, füüsik, meteoroloog, psühholoog ja patsifist ning Londoni Kuningliku Seltsi liige.
Ta oli pioneer kaasaegsete matemaatiliste meetodite rakendamisel ilmaennustuses ning samade meetodite kasutamisel sõdade põhjuste ja sõdade ärahoidmise uurimisel. Ta on ka tuntud tänu oma teedrajavatele fraktaliuuringutele ja lineaarvõrrandisüsteemi lahendusmeetodi, muudetud Richardsoni iteratsiooni tõttu.
Grenfell Toweri tulekahju
Grenfell Toweri tulekahju oli 14. juunil 2017 Londoni Grenfell Toweri korterelamus puhkenud tulekahju, milles hukkus 72 inimest.
Tulekahju puhkes öösel kella ühe paiku ning selle põhjustas hoone neljanda korruse korteri külmkapp. Korteriomanik andis põlengust teada kell 0.54 ja esimesed päästjad saabusid maja juurde viis minutit hiljem. Tulekahju levis varsti hoone välisküljele ning hakkas seal väga kiiresti levima. Teadlased arvavad, et ilmselt tekkis maja seina ja välisvooderduse vahele nn korsten, mis juhtis leegid mööda seina üles. Kell kaks öösel kuulutas Londoni päästeteenistus välja suurõnnetuse häire. Leegid levisid vähem kui tunniga hoone kõigile neljale küljele ja kell pool viis hommikul põles üle 100 korteri.
Grenfell Toweri kustutamisel osales üle 250 päästetöötaja 70 päästeautoga üle kogu Londoni. Tulekahju kuulutati kustutatuks umbes 60 tundi pärast põlengu algust.
Tulekahjus hukkus 72 inimest ja 74 sai vigastada. See oli Suurbritannia ohvriterohkeim elumaja põleng pärast II maailmasõda. Juulis 2017 teatati, et hoone lammutatakse ja lammutustööde tähtaeg on 2022. aastal.
Keeljas keerik
Keeljas keerik (Tortula lingulata) on pisisamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas liivakivikaljude juurest.
Värvid (film)
"Värvid" (ameerika inglise "Colors"; eesti keeles on kasutatud ka pealkirju "Vägivalla värvid" ning "Colors - Jõugud") on Dennis Hopperi lavastatud põnevusfilm. Film esilinastus 1988. aastal. Filmi tegevus toimub Los Angeleses, kus kaks politseinikku – kogenud Bob Hodges, keda kehastab Robert Duvall, ja tema kollanokast partner Danny McGavin, keda kehastab Sean Penn – üritavad võidelda jõuguvägivallaga.
Johann Robertus von Geldern
Johann(es) Robert(us) von Geldern (umbes 1515 – 29. mai 1572 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.
1550. aastal sai ta Tallinna Oleviste koguduse abivaimulikuks. 1551. aastal ordineeriti ta Oleviste koguduse diakoniks, 1561. aastal sealsamas pastoriks. Aastatel 1561–1572 oli ta Tallinna superintendent.
1565. aasta mais kinnitas Rootsi kuningas Erik XIV baltisakslasest Johannes Robertus von Gelderni esimeseks Liivimaa (Eestimaa) luterlikuks ordinaariuseks (ordinarius – valitsev piiskop), kellest sai esimene Uppsalas ordineeritud Eestimaa piiskop.
Isiklikku
Tema poeg, kes oli Tallinna vaimulik, kandis isaga sama nime (Johann Robertus von Geldern noorem).
Senoji Varėna
pisi|left|Katoliku kirik Senoji Varėna (poola Stare Orany) on küla (endine alev ja linn) Leedus endise Alytuse maakonna aladel Varėna rajooni Varėna vallas. Küla asub Varėna linnast neli kilomeetrit põhja pool Merkysi jõe kaldal. Külas on raamatukogu, postkontor ja keskkool.
Ajalugu
Küla on esmamainitud aastal 1413. Hiljem rajati sinna mõis, mis kuulus Brzostowskitele. Sealset asulat on esimest korda aleviks nimetatud aastal 1486. Aastal 1582 sai see ka linnaõigused, kuigi selle linnastaatust hiljem ei kinnitatud. See kannatas XVII-XVIII sajandi sõdades rängalt ja kaotas suure osa oma rahvastikust.
Aastal 1862 tekkis Varssavi–Vilniuse–Peterburi raudtee äärde, kus asus Varėna raudteejaam, uus asula, mis hakkas kandma nime Varėna II, varasem alev kandis siis vastavalt nime Varėna I. Aastal 1891 põles Varėna I maha ja paljud sealsed elanikud asusid elama raudtee äärde, aidates uuel asulal nii aleviks kujuneda, kuigi ka vanem Varėna I säilitas alevi staatuse. Erinevalt uuemast Varėna II alevist jäi Varėna I Esimese maailmasõja järel Leedu territooriumile.
9. septembril 1942 hukkasid Saksa okupatsiooniväed sealses sünagoogis 831 Varėna juuti. Aastal 1946 asustati ligi 2000 sealset poolakat ümber praeguse Poola aladele.
Aastal 1980 liideti Varėna I alev ja Varėna II linn ühiseks asulaks, mis hakkas kandma nime Varėna. Aastal 1994 eraldati sellest Varėna I alad, mis hakkasid kandma nime Senoji Varėna. Uue asula alevistaatus jäi sealjuures taastamata ja nii on Senoji Varėna küla.
Värsijalg
Värsijalg (ladina keeles pes, kreeka keeles ποῦς) on värsis korduv rütmiühik.
Värsijalg koosneb tavaliselt kahest kuni neljast rõhulisest või rõhutust silbist.
Värsijalga võiks võrrelda muusikas rütmifiguuriga.
Sarnaselt marsi- või tantsurütmiga peab värsijalg sisaldama nii arsist (kohta, kus jalg tõuseb) kui ka teesist (kohta, kus jalg läheb maha).
Värsijalgade teooria pärineb Vana-Kreekast.
Värsid liigitati vastavalt neis sisalduvate värsijalgade arvule, näiteks pentameeter. Leidus ka värsse, mis ei sisaldanud ühtegi värsijalga, näiteks 11-silbiline värss (hendekasüllabus).
Šķirotava
pisi|Šķirotava asendikaart Šķirotava on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 10,057 km². Asub Ķengaragsist kirdes ning Dārzciemsist ja Pļavniekist lõunas. 2256 elanikku (2010).
Värsijalg
Teatud värsimõõtudes, näiteks kreeka jambilises trimeetris, on kaks värsijalga ühendatud suuremaks üksuseks, mida nimetatakse metroniks (metron) ehk dipoodiks (kaks ühesugust värsijalga).
Šķirotava
Šķirotava asumi alad kuulusid kunagi Mazā Jumpravmuiža mõisale. Aastal 1799 eraldati sellest Dreiliņi mõis, mille peahoone asus Šķirotavas.
Värsijalg
Värsijalg on puhtalt värsimõõduühik, millel pole mingit pistmist seda moodustavate sõnade või fraaside kui tähenduse ja süntaksi üksustega, mistõttu värsijalgade omavaheline koostoime on seotud puhtalt luuletaja oskuste ja kunstnikunägemusega.
Klassikaline meetrika
Klassikalised värsijalad on rühmitatavad ühest küljest silpide arvu järgi: disüllaabilised ehk kahesilbilised (disüllabus), trisüllaabilised ehk kolmesilbilised (trisüllabus) ja tetrasüllaabilised ehk neljasilbilised (tetrasüllabus) ja teisest küljest klassikalistes keeltes vokaalide pikkustest või muudes keeltes rõhulistest silpidest tulenevate mustrite põhjal.
Šķirotava
Aastal 1905 rajati Daugavpilsi-suunalisele raudteeliinile jaam, mis kandis algul nime ''Platforma Nr. 8, seejärel ka Dreiliņi ja Šķirošana''. Jaama lähedale ehitati 1920. aastatel veduridepoo. Depoo juurde rajati teine peatuspunkt, mis kandis algul nime Depo, seejärel C parks. Aastast 1974 kannab see tänapäevast nime Daugmale. Depoo oli paigas, kus Daugavpilsi liinist hargnes Ērgļi suunas minev raudtee, mis rajati aastal 1937. Viimaseks ühiseks peatuseks Daugavpilsi ja Ērgļi raudteeliinidel oli aastal 1935 rajatud Jāņavārti raudteepeatus. Ērgļi raudteeliinil asus veel aastal 1965 avatud Rīga Preču raudteejaam, mis kandis algul Promišļennaja jaama nime. Kaubajaamana tegutseb see veel tänapäevalgi, aga reisirongide liiklust sellel liinil enam ei ole. Raudteede ümbrusse kerkis tööstusettevõtteid, nii et asumist kujunes tööstuspiirkond.
Värsijalg
Klassikaline meetrika
Silpide tähistus:  = rõhuline/pikk silp,   = rõhuta/lühike silp
Disüllaabilised ehk kahesilbilised värsijalad:
Šķirotava
Riia linnaga liideti Šķirotava alad osaliselt aastal 1861 ja osaliselt aastal 1939, aga suurem osa asumist liideti Riiaga aastal 1968. Tänapäeval on seal lisaks tööstusettevõtetele ka aianduskrunte ja korterelamuid.
Sealne D20 puurauk on Rīga kihistu stratotüüp ja selle Jugla kihtide stratotüüp.
Värsijalg
Klassikaline meetrika
Trisüllaabilised ehk kolmesilbilised värsijalad:
Tetrasüllaabilised ehk neljasilbilised värsijalad:
Mariupoli haigla pommitamine
9. märtsil 2022 pommitasid Venemaa relvajõud Mariupoli linna haiglakompleksi, mis toimis nii lastehaigla kui sünnitusosakonnana. Rünnakutes hukkus kokku 5 inimest ja vähemalt 17 said vigastada.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi, Euroopa Liidu välisasjade juht Josep Borrell ja Briti relvajõudude minister James Heappey kirjeldasid pommitamist sõjakuriteona. Paljud meediaorganisatsioonid lükkasid Venemaa väited ümber kui valed. 13. aprillil 2022 järeldasid OSCE vaatlusmissiooni eksperdid, et tegemist oli sihiliku rünnakuga ja tunnistasid selle sõjakuriteoks. 29. juunil 2022 kinnitas ÜRO inimõiguste nõukogu oma raportis, et pommitamises on süüdi Vene relvajõud.
OSCE raport tegi kokkuvõtte, et tegu oli Venemaa sõjakuriteoga.
Taust
24. veebruaril 2022 algas Venemaa sissetung Ukrainasse ning kaheksa aastat eesliinil olnud Mariupoli linna ümber algasid lahingud. Vahelduva eduga olid osapooled korduvalt leppinud kokku tsiviilelanike evakueerimises humanitaarkoridoride kaudu, kuid sageli neid kokkuleppeid rikuti, mille tõttu paljud ei saanud linnast lahkuda. Linna kommunikatsioonid said esimestel päevadel kahjustada ning haiglad olid sunnitud rasketes tingimustes toime tulema suurenenud patsientide arvuga. Maailma Terviseorganisatsiooni sõnul leidis kinnitust 24 meditsiiniasutuse pommitamine sõja esimese 12 päeva jooksul.
Mariupoli haigla nr 3 ühes hoonetest toimis linna viimane sünnitusmaja. Mõne patsiendi pereliikmed olid tulnud elama haigla keldrisse, et aidata söögitegemisel väliköögis ja muul võimalikul viisil.
Pommirünnak
9. märtsi 2022 lõuna paiku oli linna kohal kuulda lennukimüra ja kaks tugevat plahvatust, millest üks tabas haiglat. Pomm tuli mere (kagu) suunast ja tabas kolmest hoonest moodustunud U-kujulise sisehoovi kaugemat lahtist nurka. Plahvatus oli nii tugev, et lööklaine lõi 90 meetri kaugusel olevatel majadel aknaraamid välja ja purustas 70 meetri kaugusel otse selle teele jäänud lastekliiniku kiviseinad. Pommi tabamuskohta jäi vähemalt viie meetri sügavune kraater.
Associated Pressi ajakirjanikud jõudsid veerand tundi hiljem kohale ja just nende kaadrid rääkisid maailmale juhtunust.
Ohvrid
9. märtsil 2022 teatas Donetski oblasti kuberner, et pommirünnakus sai vigastada 17 inimest, sealhulgas sünnitavad naised. Neuroloog Oleksandra Štšerbeti sõnul tapeti naisi, vastsündinuid ja meditsiinitöötajaid. 10. märtsil teatasid kohalikud võimud, et pommirünnakus hukkus üks tüdruk ja veel kaks inimest.
Pommirünnakus pildistatud nimetu rase naine viidi teise haiglasse ja suri pärast lapse surnult sündimist. Ta oli pommirünnakus saanud mitmeid vigastusi, sealhulgas muljutud vaagnaluu ja eraldunud puusa, mis aitas kaasa tema lapse surnult sündimisele. Arstid opereerisid neid küünlavalgel.
Teine pommirünnakus pildistatud rase naine, populaarne Instagrami blogija Marianna Võšehõrskaja (neiuna Podhurskaja), sünnitas järgmisel päeval tütre. Aprilli alguses filmis Võšehõrskaja intervjuu, milles ta ütles, et haiglat ei tabanud õhurünnak, vaid pigem pommitati mürsuga, mida Associated Press kirjeldas kui tõenditega vastuolus olevat. Võšehõrskaja andis mais BBC-le intervjuu, kus ta ütles, et haigla töötab ja et sünnitusmajas ei viibinud ühtegi Ukraina sõjaväelast, mis on vastuolus Venemaa väidetega, et haigla ei tööta ja selle on üle võtnud sõdurid.
Sõjakuritegude väited
Euroopa Liidu välisasjade juht Josep Borrell kirjeldas pommitamist sõjakuriteona. Briti relvajõudude riigiminister James Heappey ütles, et olenemata sellest, kas haigla tabamine oli valimatu või tahtlik sihtimine, "oli see sõjakuritegu". Ukraina liidrid on väljendanud sarnaseid tundeid.
Ukraina
Mariupoli abilinnapea Sergei Orlov märkis: "Me ei saa aru, kuidas on tänapäeva elus võimalik lastehaiglat pommitada." Mariupoli linnavolikogu kirjeldas Venemaa lennukite korraldatud pommitamist tahtlikuna. Zelenskõi väitis, et rünnak oli "tõend, et ukrainlaste genotsiid toimub". Mariupoli abilinnapea Sergei Orlov kirjeldas rünnakut nii sõjakuriteona kui ka genotsiidina.
Venemaa
10. märtsil väitsid Venemaa välisminister ja kaitseministeerium avalikult, et pommitamine oli põhjendatud. Ukrajinska Pravda teatel kinnitas välisminister Sergei Lavrov, et haigla pommitamine oli tahtlik tegevus. Ta märkis: "Mõne päeva eest esitas Venemaa delegatsioon ÜRO Julgeolekunõukogu koosolekul faktilist teavet selle kohta, et selle sünnitusmaja on ammu üle võtnud Aasovi pataljon ja teised radikaalid ning et kõik sünnitavad naised, kõik õed ja üldiselt kõik töötajad oli sealt juba lahkuma sunnitud. See oli üliradikaalse Aasovi pataljoni baas." Kaitseministri pressiesindaja Igor Konašenkov teatas, et "Vene sõjalennukid ei täitnud absoluutselt mitte ühtegi ülesannet maapealsete sihtmärkide tabamiseks" ja et "väidetav õhurünnak" oli "täielikult lavastatud provokatsioon, et säilitada lääne publiku seas Venemaa-vastast avalikku pahameelt". Varem on Venemaa sõjavägi väitnud, et Aasovi ja Aidari pataljonid "avasid tuld" Mariupoli "koolidest, haiglatest ja lasteaedadest".
10. märtsil 2022 eemaldas Twitter Venemaa saatkonna Ühendkuningriigis säutsu, milles väideti, et Mariupoli haigla rünnak oli "võlts" ja et üks ohvritest (Marianna Võšehõrskaja) oli "näitleja", viitas tema blogijakarjäärile, mis oli Twitteri reeglite rikkumine. Briti poliitikud tervitasid seda sammu ja süüdistasid Venemaa saatkonda desinformatsioonis.
22. märtsil 2022 esitati Venemaa ajakirjanikule Aleksandr Nevzorovile süüdistus Venemaa "valeinformatsiooni" seaduse alusel pärast seda, kui ta avaldas teabe Mariupolis asuva sünnitusmaja pommitamise kohta Venemaa poolt. 4. märtsil vastu võetud uue seaduse järgi võib teda karistada kuni 15-aastase vangistusega.
Rahvusvaheline
Briti peaminister Boris Johnson nimetas rünnakut "paheliseks". Ameerika Ühendriikide presidendi Joe Bideni pressisekretär Jen Psaki ütles, et "on kohutav näha... barbaarset sõjalise jõu kasutamist süütute tsiviilisikute vastu suveräänses riigis." Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell kirjeldas pommitamist kui "koledat sõjakuritegu". Vatikani kardinal Pietro Parolin väljendas pommitamise pärast nördimust, nimetades seda "vastuvõetamatuks rünnakuks tsiviilisikute vastu". ÜRO peasekretär peasekretär António Guterres kirjutas, et rünnak oli "õudne" ja "see mõttetu vägivald peab lõppema."
Rahvusvahelises ajakirjanduses pälvis pommitamine laialdase hukkamõistu: Daily Mirror ja The Independent nimetasid seda tegu "barbaarseks", Daily Express ja Daily Mail nimetasid seda "paheliseks", The Guardian, Financial Times ja El País aga " julmaks." Itaalia ajaleht Il Giornale kirjeldas Putinit kui "sõjakurjategijat", samas kui la Repubblica taunis "süütute surma".
Kreeka Vabariigi peaminister Kyriákos Mitsotákis säutsus 18. märtsil Twitteris, et Kreeka "on valmis üles ehitama sünnitusmaja Mariupolis, Kreeka vähemuse keskuse Ukrainas, linnas mis on meie südames nii kallis ja sõja barbaarsuse sümbol".
OSCE raport
13. aprillil 2022 avaldas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) raporti, mis käsitles Mariupoli haigla pommitamist. Raport kinnitas, et sünnitusmaja oli selgelt tuvastatav ja töökorras ning et Vene väed panid seetõttu toime sõjakuriteo.
Seetõttu järeldab missioon, et haigla hävitas Venemaa rünnak. Venemaa selgituste põhjal pidi rünnak olema tahtlik. Tõhusat hoiatust ei antud ja tähtaega ei seatud. See rünnak on seega IHL selge rikkumine ja selle eest vastutavad isikud on pannud toime sõjakuriteo.
Dreiliņi mõis
Ajalugu
Mõisa asukohas peatusid Riia piiramisel Boriss Šeremetevi väed, ka kirjutati Riia kapitulatsioonile alla just seal. Juba toona asus seal hoonekompleks, mis pani hiljem aluse aastal 1799 Mazā Jumpravmuiža mõisast eraldatud Dreiliņi mõisale. Mõisa rajasid suvemõisana XVII sajandil Dreilingid.
Mõisa järgi on nime saanud Riia linna Dreiliņi asum. Ehkki mõisa peahoone asus Šķirotavas, asus suur osa selle maadest Dreiliņi aladel.
Ķirbiļi raudteepeatus
Ķirbiļi raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Valmiera piirkonna Ipiku vallas Ķirbēnis. Peatus asus Riia raudteejaamast 157,4 km kaugusel.
Esialgu oli tegemist jaamaga, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 57,1 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Põhja-Ruhja kihelkonda Kürble mõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju algselt Ķirbeļi, eestipäraselt oli see Kirbla raudteejaam. Algselt rongid selles jaamas ei peatunud. Aastast 1930 kuni Teise maailmasõjani asus Ķirbeļi ja Ruhja vahel veel Pendiga raudteepeatus.
Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Nagu algselt, nii ei peatunud ka toona seal reisirongid. Peatus avati uuesti alles aastal 1986, nüüd kandis see aga Ķirbiļi raudteepeatuse nime.
Viimane reisirong peatus Ķirbiļis aastal 1996, kui suleti Ipiku–Ruhja vaheline raudteelõik.
Issoire
Issoire (hääldus iss'oar) on linn Prantsusmaal Puy-de-Dôme'i departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 360–560 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linn asub endise piirkonna pealinnast Clermont-Ferrandist lõunas ja jagab temaga ühtset linnaruumi (espace urbain).
Tema linnapeaks on Bertrand Barraud Vabariiklaste Parteist (Les Républicains) (endise nimega UMP).
pisi|tühi|Issoire'i plaan ja teda ümbritsevad vallad
Elva sovhoos
Elva sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Rõngu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Käärdi asulas. Sovhoosi pindala oli 5400 ha.
Likviidsuse suhtarvud
Efektiivsuse suhtarvud e indikaatorid (inglise keeles liquidity ratios) on ettevõtte likviidsuse hindamiseks kasutatavad suhtarvud. Levinumad likviidsuse suhtarvud on:
St. Bartholomew' kirik
St. Bartholomew' kirik (inglise keeles St. Bartholomew's Episcopal Church), mida tavaliselt nimetatakse St. Bart'siks, on 1835. aastal asutatud New Yorgi koguduse kirik Midtown Manhattanil, mis asub Park Avenue kaguküljel tänavate 50th Street ja 51st Street vahel. Praeguse ehitise projekteeris arhitekt Bertram Goodhue ja see valmis 1903. aastal.
Kiriku kõrval asuvad Waldorf Astoria New York ja General Electric Building.
Tõrva Immanueli Kogudus
Eesti EKB Koguduste Liidu Tõrva Immaanueli Kogudus on baptistlik kogudus Tõrvas ning kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu. Tõrva Immaanueli Koguduse juht on pastor Valdo Maamägi.
St. Bartholomew' kirik
31. oktoobril 2016 määrati kirik ja selle kogudusehoone riiklikuks ajaloomälestiseks (inglise keeles National Historic Landmark).
Tõrva Immanueli Kogudus
Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00 Tõrvas aadressil Aia 6.
Raili Marling
Raili Marling (kuni 2010 Põldsaar; sündinud 29. oktoobril 1973 Võrus) on eesti keeleteadlane ja kultuuriuurija.
Elulugu
Lõpetas 1991 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1995 Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal, M.A. samal alal (2000), väitekiri "American cultural influence and the re-construction of gender in recent Estonian public course"; 2001–06 doktorant, Ph.D. (2006, TÜ), väitekiri "Critical discourse analysis of anti-feminist rhetoric in the emergence of the conservative universe of discourse in the United States in the 1970s–1980s" (Tartu, 2006). Õppis 1993 TEMPUS-e stipendiaadina Groningeni Ülikoolis Hollandis, täiendas end 1996–97 Fulbrighti stipendiaadina Notre Dame'i Ülikoolis (Indiana, USA), 2001 CEU suvekoolis, 2006 Canterbury Ülikoolis (Uus-Meremaal). Oli aastast 1996 TÜ filosoofiateaduskonna germaani-romaani filoloogia osakonna inglise filoloogia õppetooli inglise keele assistent, aastast 2001 lektor; 2006. aastal külalislektor Canterbury Ülikoolis Uus-Meremaal. Õpetanud teksti- ja diskursuseanalüüsi, keele ja soo problemaatikat, kultuuri- ja kommunikatsiooniteooriaid ning Ameerika Ühendriikide ühiskonda ja kultuuri käsitlevaid aineid.
Tunnustus
2021 Tartu Ülikooli aumärk
Vanderbijlpark
Vanderbijlpark on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas, Emfuleni valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe kaldal.
Vanderbijlpark on esmajoones tööstuslinn. Linn on saanud nime inseneri ja töösturi Hendrik van der Bijli järgi, kes etendas linna tööstuse arengus olulist rolli. Asula on rajatud 1949. aastal, linnaõigused sai 1952. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderbijlparki elanikest valgeid 54,44%, mustanahalisi aafriklasi 42,52%, värvilisi 1,27%, India või Aasia päritolu inimesi 0,89% ja teisi 0,87%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,99% inimesi, sotho keelt 19,95%, inglise keelt 10,02%, suulu keelt 4,87%, koosa keelt 3,07%, tsvana keelt 2,30%, pedi keelt 2,05% ja tsonga keelt 1,12%.
Göran Magnus Sprengtporten
thumb|Göran Magnus Sprengtporten Göran Magnus Sprengtporten (16. detsember 1740 – 13. oktoober 1819) oli Rootsi krahv ja Soome separatistliku liikumise juht, kes kavatses luua iseseisva Soome riigi Venemaa kaitse all. Sprengtporten koostas ka iseseisva Soome riigi konstitutsiooni, mille eeskujuks oli Madalmaade põhiseadus.
Zillingtal
Zillingtal (horvaadi: Celindof, ungari: Völgyfalva) on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Eisenstadt-Umgebungi ringkonnas.
pisi|tühi|Vallamaja
Vallas on vähemusrahvus Burgenlandi horvaadid.
Vald asub Burgenlandi põhjaosas Alam-Austria piiri lähedal.
Ajalugu
Enne Kristust oli kogukond osa keldi Noricumi kuningriigist ja osa mäetipul asuva keldi Burgbergi asula ümbruskonnast.
Hiljem, Rooma riigi valitsemise all, asus Zillingtali kogukond Pannoonia provintsis.
Seal on avaaride kalmuväli 7. ja 8. sajandist, mis avastati 1927. aastal.
Zillingtali on ametlikult esmamainitud 1271. aastal. 1529. ja 1683. aastal hävitas Zillingtali Türgi armee. Seejärel taastäitsid Türgi sõdades hävitatud elanikkonda horvaadid. 1920./21. aastani oli Zillingtal Ungari osa, nagu ka ülejäänud Burgenland. 1898. aastast tegi Ungari valitsuse poolt Budapestis jõustatud Ungari madjariseerimispoliitika Zillingtali ungarikeelse nime Völfyfalu kasutamise kohustuslikuks.
Pärast Esimese maailmasõja lõppu liideti Burgenland pärast mitmeid läbirääkimisi St. Germainis ja Trianonis 1919. aastal Austriaga.
Mälgu mõis
Mälgu mõis (saksa keeles Melgun) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati ajavahemikul 1738-1744 Kotlandi mõisast eraldatud alast.
Šakyna
Šakynas on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1790 püstitatud katoliku kirik ning aastal 1802 kalmistule püstitatud kabel.
EssilorLuxottica
EssilorLuxottica on Prantsuse-Itaalia vertikaalselt integreeritud rahvusvaheline ettevõte, mis asub Pariisi lähedal Charenton-le-Pontis ja mis asutati 1. oktoobril 2018 Prantsuse Essilori ja Itaalia Luxottica ühinemisel. See on üks juhtivaid rühmi silmaläätsede, optiliste seadmete, retseptiprillide ja päikeseprillide kujundamisel, tootmisel ja turustamisel.
Kontserni käive on 14 miljardit eurot ja turuväärtus on 33 miljardit eurot. Ettevõte on noteeritud Pariisi Euronext turul ja on osa CAC 40 indeksist, kuhu kuuluvad 40 suurimat Pariisi börsil noteeritud ettevõtet, ja Euro Stoxx 50, kuhu kuuluvad 50 suurimat eurotsooni ettevõtet.
Tundra vesisirbik
Tundra vesisirbik (Warnstorfia tundrae) on teravtipuliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida mageveekogudest ja madalsoodest.
Bertram Goodhue
Bertram Grosvenor Goodhue (28. aprill 1869 – 23. aprill 1924) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt.
Less
Less (kirjapilt võib olla ka LESS) on dünaamiline laadilehekeel, mida on võimalik kompileerida CSS-iks ja jooksutada nii kliendi- kui ka serveripoolel.
Less loodi 2009. aastal Alexis Sellier' algatusel. Lessi loomisel saadi väga palju inspiratsiooni Sassist, kuid erinevalt Sassist kasutas Less rohkem CSS-i sarnast süntaksit (hiljem võttis Sass eeskuju omakorda Lessist ning lõi CSS-i sarnase süntaksi SCSS). Less on avatud lähtekoodiga. Esimene versioon tarkvarast kirjutati programmeerimiskeeles Ruby, kuid hilisemates versioonides kasutatakse Ruby asemel JavaScripti.
Legaalne CSS on ka legaalne LESS, kuid vastupidine ei pruugi kehtida. Seega kasutab Less CSS-iga väga sarnast süntaksit. Less pakub kasutajale järgnevaid mehhanisme: muutujad, pesastamine, operaatorid, funktsioonid ja mikserid (ingl mixin). Peamine erinevus Lessi ja teiste sarnaste eelprotsessorite (ingl preprocessor) vahel on asjaolu, et Less kompileerib koodi reaalajas.
Muutujad
Less lubab muutujaid deklareerida. Muutujad on Lessis defineeritud @|ätt-märgiga (@). Muutujaid väärtustatakse kasutades koolonit. Muutujate väärtustamisel võib sarnaselt paljude programmeerimiskeeltega kasutada ka juba olemasolevaid muutujaid. Transleerimise käigus asendatakse muutujad vastavate väärtustega ning väljastatakse legaalne CSS-dokument. Ülevalolev kood kompileeritaks järgnevasse CSS-koodi: Esialgses koodis kasutatakse ka funktsiooni Darken, mis muudab etteantud värvi teatud protsendi võrra tumedamaks. Sarnaseid funktsioone leidub Lessis palju. Täpsemalt tuleb sellest juttu funktsioonide alapeatükis.
Tapa Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus
Eesti EKB Koguduste Liidu Tapa Baptistide Kogudus on baptistlik kogudus Tapal.
Less
Mikserid
Mikserid on üks Lessi kasutatavamaid omadusi. Miksimine võimaldab ühe klassi seest teisi klasse välja kutsuda sarnase süntaksiga, nagu paljudes programmeerimiskeeltes funktsioone välja kutsutakse. Seetõttu saab korduvat koodi oluliselt vähendada ning olemasolevat koodi uuesti kasutada. Ülevalolev kood kompileeritaks järgnevasse CSS-koodi. Sulud klassi nimetuse taga on vabatahtlikud. Võib olla nii .a kui ka .a. Miksimisega saab klassile ette anda ka parameetreid. Näiteks võime defineerida järgneva klassi "border-radius", mis võtab sisse ühe parameetri. Kasutada saame klassi näiteks järgnevalt:
Funktsioonid ja tehted
Lessiga on võimalik kasutada eri funktsioone ja teha erinevaid tehteid.
Tapa Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus
Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Kooli 1, Tapa, Lääne-Virumaa. Koguduse pastor on Artur Klimov
Less
Funktsioonid ja tehted
Tehteid saab teha nii numbriliste väärtustega kui ka näiteks kuueteistkümnendsüsteemis olevate värvikoodidega.
Näide funktsioonide ja operaatorite kasutamisest: Ülevalolev kood kompileeritaks järgnevasse CSS-koodi.
Dzintars Rasnačs
thumb|Dzintars Rasnačs (aastal 2005) Dzintars Rasnačs (sündinud 17. juulil 1963 Jūrmalas) on läti jurist ja Rahvusliku Liidu "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK" poliitik; ta oli 21. detsembrist 1995 kuni 26. novembrini 1998 Läti justiitsminister. Ta oli uuesti Läti justiitsminister alates 5. novembrist 2014 kuni 23. jaanuarini 2019.
Ta omandas põhihariduse Riia 24. Keskkoolis. Seejärel õppis ta Riia Polütehnikumis, mille lõpetas aastal 1982. Seejärel oli ta ajateenistuses Nõukogude armees. Aastal 1990 lõpetas ta Läti Ülikooli õigusteaduskonna.
Bekkeri asundus
Bekkeri asundus oli Kopli poolsaarel Bekkeri laevatehase elamupiirkond, mis asus Kopli tänava ja Kopli lahe vahel. Tänapäevani on sellest säilinud rida elemente, koloonia pole enam nii terviklik kui Vene-Balti või Balti puuvillavabriku asundus. Koplit on jaotatud neljaks allasumiks: Bekkeri ja Vene-Balti (kunagiste laevatehaste järgi), Neeme (aedlinn, 1930 rajatud Neeme tänava järgi) ning Telliskopli (kunagise mõisa lähem ümbrus). Kopli tänavaga külgnevale ja tootmishoonest kagu poole jäävatele aladele ehitati Bekkeri laevatehase haldus- ja eluhooneid peahoone, politseimaja, direktori elamu, inseneride elamu, vanemteenistujate majad, tööliste majad (kolm põhitüüpi), söökla, saun, tuletõrjedepoo hooned jm. thumb|left|Endine [[Bekkeri laevatehase inseneride elamu, Kopli 77]]
Bekkeri asulas ei olnud tänavatel nimesid ega majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti asulaski), vaid kogu tehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.
Säilinud algupärastest Bekkeri laevatehase ehitistest pole kaitse all tuletõrjedepoo peahoone (Bekkeri nr 11a; tänapäeval Ankru tänav 12), aga ka mõned väiksemad tööstushooned, mis on kohati olulisel määral ehitatud ümber. Samuti polnud kaitse all 2005. aastal lammutatud väike kortermaja (Bekkeri nr 53; tänapäeval Kopliranna tn 37 alal), 2005. aastal lammutatud suur U-kujuline tööliskasarm (Bekkeri nr 33; tänapäeval Vasara tänav 30 alal), 2008. aastal lammutatud suur sepi- ja katlakoda (Bekkeri nr 84; tänapäeval Marati tänav 12 alal) ning 2017. aastal lammutatud väike kortermaja (Bekkeri nr 53a; tänapäeval Kopliranna tn 39 alal).
1933. aastal moodustati Vene-Balti ja Bekkeri asunduse hoonete haldamiseks riiklik ettevõte, hilisema nimega AS Kopli Kinnisvarad. Tegu oli suurima kinnisvaraomanikuga Eestis, millele kuulus Kopli poolsaarel 160 ha suurune ala, kus paiknes 310 ehitist, sealhulgas 144 elumaja 2200 korteriga. Piirkonna jaoks asuti koostama ümberplaneerimisprojekte, tolleaegsete arvestuste järgi tuli Vene-Balti asunduses lammutatavate majade asemele ehitada u 150 000 m2 uut elamispinda ning Bekkeri asunduses 125 000 m2. Tähtsaimaks ehituskavaks oli Bekkeri piirkonnas nn Ranna aedlinna rajamine Bekkeri tööstuskvartali ja Telliskopli kalmistu vahelisele alale ning Kopliranna ajaloolise kaluriküla naabrusse. Algselt insener A. Lotmani koostatud ning seejärel arhitekt Roman Koolmari ja Karl Tarvase lõpetatud plaani järgi kavandatud aedlinna pidid tulema korterid 240 perekonnale. Tsaariaegsed puidust tööliselamud oli plaanis lammutada, maa-ala jagada korrapäraselt kitsasteks kruntideks ning krundid hoonestada ühe-, kahe- või neljapereelamutega. Linnajao keskele taheti rajada sirge tee jalakäijatele, mis ühendaks turgu ja selle kõrval asuvat kirikut mererannaga.
Konguta sovhoos
Konguta sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Konguta külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Annikoru asulas. Sovhoosi pindala oli 9300 ha.
Vao soo
Vao soo on soo Järva maakonnas Järva vallas Vao küla lähedal. Soo jääb Endla looduskaitsealale.
Soo piirneb lõunas Udeva rabaga. Soos voolab Oostriku jõgi.
Teadjamees
"Teadjamees" on ansambli Justament 2000. aastal ilmunud album.
Ramon Zenhäusern
pisi|Ramon Zenhäusern (2018) Ramon Zenhäusern (sündinud 4. mail 1992 Bürchenis) on Šveitsi mäesuusataja, kelle põhialaks on slaalom.
Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2013. aasta maailmameistrivõistlused Schladmingis, kus ta oli sunnitud slaalomis katkestama.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis sai ta slaalomis 19. koha.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis ei saanud ta slaalomis taas tulemust kirja, kuid võitis aasta hiljem 2018. aasta taliolümpiamängudel samal alal hõbemedali. 2018. aasta mängudel võitis ta lisaks kuldmedali võistkonnavõistluses.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta slaalomis viienda koha ja võitis võistkonnavõistluses kuldmedali.
Maailma karikavõistlustel tegi Zenhäusern debüüdi 2012. aasta novembris. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta 2018. aasta jaanuaris Stockholmis paralleelslaalomis.
Maailma karikavõistlustel
Ramon Zenhäusern on osalenud ( <FONT COLOR=Purple>seisuga 11. märts 2019</FONT> ) 65 MK-etapil ja jõudnud poodiumile viis korda, neist kolm etappi on ta võitnud.
Latvijas enciklopēdija
"Latvijas enciklopēdija" on viieköiteline lätikeelne entsüklopeedia.
Ajalugu
Esimene köide anti välja 2002. aastal, viimane 2009. aastal. Entsüklopeedia anti välja Valērijs Belokoņsi kirjastuses ja trükiti Riias.
Kolme esimese köite peatoimetaja oli Heinrihs Jubels, neljanda ja viienda peatoimetaja oli Sigita Hirša.
Sisu
Entsüklopeedia käsitleb selliseid teemasid nagu Läti loodus, elanikud, ajalugu, teadus, kultuur, sport jt.
Entsüklopeedias on kokku 24 292 artiklit, millest 7992 on biograafiaartiklid. Teoses on ka 111 kaarti, 210 tabelit ja 7421 illustratsiooni.
Nurmenuku tänav (Pärnu)
Nurmenuku tänav on umbtänav Pärnus Tammiste linnaosas, mis saab alguse Tammiste teelt. See jääb Pärnu linna piirile.
Tänava pikkus on ligikaudu 266 meetrit.
5MIINUST
5MIINUST on Lääne-Virumaal Võsul loodud Eesti hiphopansambel.
Bänd loodi 2016. aastal ning muutus noorte seas väga populaarseks. Laulude sõnades on palju ropendamist ja slängi.
Algusaastatel sai ansambel palju vastukaja just vanema generatsiooni poolt.
Lääneringtee
Lääneringtee on tänav Tartu lääneosas.
Tänav asub Tartu läänepiiril Emajõest edelas ja on umbes 3,5 km pikk. Lääneringtee on kogu ulatuses osa Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest.
Tänav algab Ilmatsalu tänava ristmikust ning põhjast lõuna poole minnes ristub tänav veel Pihlapuu, Lootuse, Viljandi maantee, Raja, Metsmaasika, Riia ja Aardla tänavaga. Lääneringtee lõpeb Variku viaduktiga. Ristmikud Ilmatsalu tänava ja Viljandi maanteega on ringristmikud ning ristmikud Riia ja Aardla tänavaga on eritasandilised.
Oma praeguse nime sai tänav 2022. aastal, enne seda oli tänav osa Ringtee tänavast.
14. septembril 2007 avati Ringtee ja Aardla tänava ristmikul jalakäijatele ja jalgratturitele mõeldud Ringtee-Aardla ristmiku tunnel. Aastatel 2021–2022 toimusid Lääneringteel suuremahulised ehitustööd, mille käigus ehitati ristmikud Riia ja Aardla tänavaga eritasandiliseks.