cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Talinisu
Mullaharimine
Põldheinakesa harimisel on esimeseks tegevuseks I niite rohusaagi koristus või rohusaagi mittekasutamisel enne õitsemist mahaniitmine. Enne pritsimist üldhävitava herbitsiidiga (tavaviljeluses) või koorimist (maheviljeluses) võiks lasta ädalal kasvada 15–20 päeva. Seejärel koorida/künda. Taliviljade väetamisel orgaanilise väetisega võiks sõnnikut anda enne kündi.
Rapsi- ja rüpsikesa sobivad eeskätt talinisule; varem valmivad sordid ka talirukkile. Rapsipõllud on tavaliselt suhteliselt umbrohupuhtad, küll on aga siin oht, et koristamisel põllupinnale varisenud seemned hakkavad sügisel tärkama ja taliteraviljataimi alla suruma. Konkurentsi vähendamiseks on soovitav künda või harida pindmiselt; tärganud rüpsi- ja rapsitaimede hävitamiseks võib kasutada kaheiduleheliste tõrjeks sobivaid herbitsiide.
Arvestama peab, et taliteraviljade külvi eel peab muld olema küllaldaselt tihenenud. Hilisemate kündide korral tuleks põldu rullida (adra tihendusrull, rihvelrullid), et tagada taliteraviljadele sobivaim külvisügavus (2–4 cm). Külvieelne kerge kultiveerimine hävitab umbrohte ja loob seemnetele soodsa idanemiskeskkonna. pisi|Kui talinisu sordid on valminud, koristatakse lappidelt saak väikese kombainiga, iga sort eraldi kotikestesse. Iga lapi koristusaeg on aretaja poolt paika pandud küpsusfaasi määramisega. Koristada ei saa liiga vara: terade niiskusesisaldus on siis liiga suur ja kombain ei peksa korralikult teri viljapeast välja. Samuti ei tohi koristada liiga hilja: iga vihmasadu võib küpse vilja kvaliteedi ära rikkuda. Mullapind tuleks harida võimalikult siledaks, et talvel lohukestesse kogunev vesi ei ohustaks taimi.
Loomulikult on hästikultuuristatud aladel võimalus piirduda pindmise (8–10 cm) randaaliga vms harimisega või mullaharimisest loobuda ja külvata talivili otsekülvi meetodil (eelkõige pärast rapsi või suviteravilja külvikorda).
De hebdomadibus
Tekst
Ent ma olen ise sulle tunnistajaks, kui elavalt sa varem seda oled vastu võtnud.
Seitsmikke aga arutan ma iseendaga ja hoian vaadeldut pigem oma mälus, kui jagan kellegagi, kelle kergemeelsus ja ülemeelikus ei talu, et miski oleks lahus naljast ja naerust. Seepärast ära ole vastu lühiduse hämarustele, mis on küll saladuse ustavad valvurid, kuid millel on see eelis, et nad kõnelevad üksnes nendele, kes on selle väärilised. Niisiis, nagu on tavaks matemaatikas ja teistes teadusharudes, panin algusesse terminid [piirid] ja reeglid, mille abil ma kõik järgneva järeldan: I. Vaimu ühine kontseptsioon communis animi conceptio on ütlus, millega nõustub igaüks, kes seda kuuleb. Neid on kahesuguseid. Nimelt, ühed on "ühised" nõnda, et ta on kõigil inimestel, nagu näiteks siis, kui sa esitaksid, et kui sa kahest võrdsest võtad ära võrdsed, siis järelejäävad on võrdsed, ei eitaks seda keegi, kes sellest aru saab.
Teised aga on ainult õpetajatele, kuigi ka need tulevad sellistest vaimu ühistest kontseptsioonidest, nagu näiteks: "mis on kehatu, see ei ole kohas" ja teised; mida ei tunnusta lihtrahvas, vaid õpetajad. II. "OLEMINE" ja "see, mis on," on erinev; OLEMINE ju veel ei "ole", vaid see, mis on, "on" ja esineb OLEMISE vormi võtnuna.
III. See, mis on, võib millestki osa saada, aga OLEMINE ise ei saa kuidagi millestki osa. Osasaamine leiab aset ju siis, kui miski juba "on"; miski "on" aga siis, kui ta on võtnud vastu OLEMISE. IV. Sellel, mis "on", saab olla miski peale selle enda, et ta "on"; aga OLEMISELE endale ei ole peale enda midagi juurde lisatud.
V. Selle puhul, mis on, erinevad "ainult miski olemine" ja "miski olemine"; seal tähistatakse nimelt aktsidenti, siin substantsi. VI. Kõik, mis "on", saab sellest, mis on "OLEMINE", osa selleks, et ta "oleks"; muust aga saab ta osa selleks, et ta oleks miski. Ja seeläbi saab see, mis "on", osa sellest, mis on "OLEMINE", selleks, et ta "oleks"; "on" ta aga selleks, et ta saaks osaks millest tahest muust.
VII. Kõigel lihtsal on tema OLEMINE ja see, mis "on", üks. VIII. Kõigel liitsel on OLEMINE muu kui ta ise. IX. Igasugune erinevus on lahknev, aga tuleb püüelda sarnasuse poole; ja see, mis püüdleb muu poole, osutub olevaks loomu poolest ise niisugune, nagu on see ise, mille poole ta püüdleb. Niisiis piisab nendest, millega me alustasime; aga tark mõtete tõlgendaja kohandab igaühe oma argumentidele. Aga küsimus on niisugune:
See, mis "on", on hea; nimelt on õpetajate ühine arvamus, et kõik, mis on, püüdleb hea poole, aga kõik, mis on, püüdleb sarnase poole. Järelikult asjad, mis püüdlevad hea poole, on ise head. Aga kuidas nad on head, seda tuleb uurida: kas osasaamise läbi või substantsi läbi? Kui osasaamise läbi, ei ole nad iseenesest kuidagi head; see, mis on osasaamise läbi "valge", ei ole selles, mis ta ise on, iseenesest "valge".
Ja teiste kvaliteetide puhul samamoodi. Nii et kui nad on head osasaamise läbi, ei ole nad ise iseenesest mitte kuidagi head: järelikult nad ei püüdle hea poole. Aga seda on mööndud.
Järelikult ei ole nad head osasaamise läbi, vaid substantsi läbi. Aga asjad, mille substants on hea, on head selle poolest, et nad "on"; aga see, et nad "on", on neil sellest, mis on "OLEMINE". Järelikult on nende OLEMINE hea; järelikult on kõikide asjade "OLEMINE ise" hea. Aga kui "OLEMINE" on hea, on asjad, mis "on", head selle poolest, et nad "on", ja nende puhul on "OLEMINE" sama mis "hea-olemine"; järelikult on nad head substantsiaalselt, sest nad ei saa osa headusest.
Sest kui "OLEMINE" ise on nendes hea, siis pole kahtlust, et kuna nad on substantsiaalselt head, on nad kõigepealt hea sarnased ja seeläbi ise hea; miski ei ole ju selle sarnane peale selle enda. Millest tuleb, et kõik, mis "on", on jumal, mida on võimatu öelda. Järelikult nad ei ole substantsiaalselt head ja seeläbi ei ole nendes ka OLEMINE hea; järelikult ei ole nad head selle poolest, et nad "on"? Aga nad ka ei saa osa headusest; kas nad siis mitte kuidagi ei püüdle hea poole? Kas nad järelikult ei ole mitte kuidagi head?
Selle küsimuse puhul võib appi võtta niisuguse lahenduse. On palju asju, mida küll tegelikkuses lahutada ei saa, mida aga vaimus ja mõtlemises lahutatakse. Nagu näiteks: kuigi kolmnurka ja muud keegi tegelikkuses ei lahuta allutatud mateeriast, ometi vaatleb ta mentaalselt eraldades kolmnurka ennast ja selle omapära, arvestamata mateeriat. Eemaldame niisiis natukeseks ajaks vaimust esmahüve kohalolu, kuigi selle olemine on kindel ning seda on võimalik teada saada kõikide õpetajate ja mitteõpetajate arvamusest ning barbarirahvaste arvamusest.
Olles selle niisiis natukeseks ajaks eemaldanud, postuleerime, et kõik, mis on hea, on, ja mõtleme järele, kuidas need asjad saavad olla head, kui nad üldse ei pärine esmahüvest.
Siit ma näen, et üks asi on neis see, et nad "on head", teine asi, et nad "on". Sest postuleeritagu, et üks ja seesama hea substants on "valge", "raske", "ümmargune"; siis on üks asi see substants ise, teine asi tema ümarus, kolmas värv, neljas headus; kui need üksikud oleksid sama mis substants ise, siis oleks ju raskus sama mis värv, värv sama mis hüve ja hüve sama mis raskus – mida juhtuda loodus ei luba.
Järelikult oleks neis siis üks asi "OLEMINE" ja teine asi "miski-olemine", ja siis nad oleksid küll head, aga head "OLEMIST" neil üldsegi ei oleks. Järelikult kui nad kuidagi "oleks", siis nad ei oleks hüvest ega head ega oleks samad, mis head, vaid nendel oleks üks asi "OLEMINE" ja teine asi "headest olemine". Sest kui nad ei oleks üldse midagi muud kui "head" ega mitte "rasked" ega "värvilised" ega "ruumimõõtmes laiuvad" ning neis poleks mingit kvaliteeti peale selle, et nad on "head", siis nad ei näiks asjadena, vaid asjade printsiibina, pigem mitte "NAD ei näiks", vaid "TA ei näiks", ja ainult ÜKS on ju niisugune, et ta on ainult "hea" ja mitte midagi muud. Et nad ei ole lihtsad, ei saa nad ka "olla" üldse, kui see, mis on ainus hüve, ei oleks tahtnud, et nad on. Sellepärast, et nende OLEMINE pärineb hüve tahtest, öeldakse, et nad on head. Nimelt on esmahüve hea sellepärast, et ta "on", on hea selle poolest, et ta on; aga teine hüve on hea sellepärast, et ta on välja voolanud sellest, mille "OLEMINE ise" on hea, on ise samuti hea.
Aga kõikide asjade "OLEMINE ise" on sellest välja voolanud, mis on esmahüve ja mis on niisugune hüve, et õigusega öeldakse, et ta on hea selle poolest, et ta "on". Järelikult on nende "OLEMINE" ise hea; siis ju ka temas. Millega on küsimus tegelikult lahendatud. Sellepärast on asjad küll head selle poolest, et nad "on", kuid nad ei ole sarnased esmahüvega, sest nende OLEMINE ise ei ole hea mingi viisi pärast, kuidas asjad on, vaid sellepärast, et asjade OLEMIST ennast ei saa olla, ilma et see pärineks esmaOLEMISEST, see on hüvest; sellepärast on OLEMINE ise hea ega ole sarnane sellele, millest ta on.
Seetõttu, sellepärast, et see, kes tahtis, et nad OLEKSID valged, oli mittevalge, valged asjad ainult "on"; et aga seda, et asjad OLEKSID head, tahtis see, kes oli hea, on nad head selle poolest, et nad "on". Kas sel põhjendusel peab järelikult kõik asjad olema õiglased, sest see, kes tahtis, et nad OLEKSID, on õiglane? Ka seda mitte! Tuleb nimelt silmas pidada, et hüve on olemus, õiglus aga on akt.
Tema puhul aga on OLEMINE sama mis toimimine; "hea-olemine" on järelikult sama mis "õiglane-olemine". Meie puhul aga ei ole "OLEMINE" sama mis "toimimine"; meie ei ole ju lihtsad. Meie puhul ei ole järelikult hea-OLEMINE sama mis õiglane-OLEMINE, aga selle poolest, et me "oleme", on meie kõikide puhul OLEMINE sama.
Järelikult kõik on hea, aga mitte õiglane. Peale selle, "hüve" on miski üldine, õiglus aga eriline; ja see liik ei käi kõige kohta. Sellepärast on ühed asjad "õiglased", teised "muud", aga kõik "head".
Zestaphoni rajoon
Zestaphoni rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Imerethis.
Aru (Saaremaa)
Aru (Aruküla, Arumõisa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Meeme Saareväli
Meeme Saareväli (sündinud 4. veebruaril 1941 Metskülas Tudulinna vallas) on eesti kontrabassist ja muusikapedagoog.
Nooruses juhtis Saareväli oma kodukandis Tudulinnas mitme muusikakollektiivi tööd. Seetõttu õppis ta mängima paljusid puhk- ja keelpille, Tallinna Konservatooriumis õppis ta aga Vladimir Luhti käe all kontrabassi.
1966. aastal läks ta tööle Estonia teatri orkestrisse, kus töötab siiani. Alates 1969. aastast on ta selle kontrabassirühma kontsertmeister. Ta on mänginud ka Tallinna Kammerorkestris (1969–1975), ERSOs (1975–1979, kontrabassirühma kontsertmeister), Eesti Raadio Estraadiorkestris (1980–1990) ja Estonia teatri kammerorkestris ning andnud mitu soolokontserti. Lisaks sellele on ta õpetanud kontrabassimängu, tema õpilased on näiteks Toivo Unt ja Mihkel Mälgand.
2007. aastal andis Saareväli oma sünnipäeval välja albumi "Contrabasso romantico", kus ta esitab tuntud heliloojate (Johann Sebastian Bach, Antonín Dvořák, George Gershwin jt) kontrabassipalu. Plaat tähistab ühtlasi ka Saarevälja 40. tööaastat Estonia orkestris, sest see on salvestatud 2006. aasta jooksul. Klaveril saadab Saarevälja Tiiu Maasing.
Rohukoskel
Rohukoskel (Mergus serrator) on partlaste sugukonda koskla perekonda kuuluv veelinnuliik. Pesitseb ka Eestis, kus tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 800 – 1200 paarile, talvist arvukust 300 – 1000 isendile.
Soojuskiirgus
300px|pisi|Joonis näitab, kuidas lainepikkuse haripunkt ja kogu kiiratud energia muutub temperatuuri muutudes [[Wieni nihkeseadus|Wieni nihkeseaduse kohaselt. Kuigi joonisel on tegemist kõrgete temperatuuridega, kehtib see ka madalamate jaoks. Nähtav valgus on 380 nm ja 750 nm vahel]] pisi|Näide soojuskiirgusest. Kuum metall on piisavalt kõrge temperatuuriga, et olla nähtav inimese silmale Soojuskiirgus on laetud osakeste soojusliikumise tõttu tekkiv elektromagnetiline kiirgus. Kõik ained, mis on absoluutsest nullist kõrgema temperatuuriga, eraldavad soojuskiirgust, mis on üks soojusülekande vormidest (lisaks soojusjuhtivusele ja konvektsioonile).
Soojuskiirguse näideteks on hõõglambist eralduv nähtav valgus, loomadelt eralduv infrapunane valgus ja kosmiline mikrolaine-taustkiirgus. Soojuskiirgus erineb soojusjuhtivusest ja konvektsioonist – lõkke lähedal olev inimene tunneb sealt tulevat soojuskiirgust, isegi kui teda ümbritsev õhk on väga külm.
Liivimaa kuningriik
Liivimaa kuningriik oli Eestis aastatel 1570–1577 eksisteerinud Moskva tsaaririigi vasallriik.
Soojuskiirgus
Päikesevalgus on kuuma päikese poolt kiiratav soojuskiirgus. Ka Maa eraldab soojuskiirgust, kuid madalama temperatuuri tõttu on see palju väiksema intentsiivsuse ja erineva spektrijaotusega. Maa temperatuuri mõjutavad kõige rohkem päikesekiirguse neeldumine ning samas ka Maa poolt ära kiiratav kiirgus.
Kui elektromagnetlaineid kiirgav keha on samade omadustega nagu soojuslikus tasakaalus olev absoluutselt must keha, siis kutsutakse seda musta keha kiirguseks. Plancki kiirgusseadus kirjeldab musta keha kiirguse spektrit, mis on sõltuv vaid keha temperatuurist. Wieni nihkeseadus määrab kõige tõenäoseima kiirguse sageduse ja Stefani-Boltzmanni seaduse abil saame leida pealelangeva valguse kiiritusustiheduse.
Liivimaa kuningriik
Territoorium
Liivimaa kuningriik koosnes Liivimaa kuninga Magnuse valdustest Põltsamaa ja Karksi ümbruses. Ambitsioonikas Magnus lootis, et kui Põhja-Eesti vallutatakse, liidetakse ka need alad tema võimu alla, kuid Põhja-Eesti vallutamine ebaõnnestus, sest Magnuse formaalsel juhtimisel toimunud ligi pool aastat kestnud Tallinna piiramine (1570–1571) lõppes edutult. Tema valdused Saaremaal ja Kuramaal (endine Kuramaa piiskopkond) kuningriigi valduste hulka ei loetud. Kuningriigi keskuseks oli Põltsamaa.
Soojuskiirgus
Ülevaade
pisi|[[Termokaamerad võimaldavad soojuskiirgust registreerida. Teaduskeskus Ahhaa Tartus]] Soojuskiirgus on absoluutsest nullist kõrgemal temperatuuril olevate kehade kiiratav elektromagnetiline kiirgus. See on soojusenergia muundumine elektromagnetiliseks energiaks. Soojusenergia on aatomite ja molekulide juhusliku liikumise kineetilise energia keskmine. Aatomid ja molekulid koosnevad laetud osakestest, näiteks prootonitest ja elektronidest, ning nende ostsilleerimine tekitab elektri- ja magnetvälja. Selle tulemusena kiiratakse footoneid, mis vähendavad keha entroopiat ja energiat. Elektromagnetiline kiirgus ei vaja aine olemasolu ning saab vaakumis liikuda lõpmatult kaugele, kui teele ei jää ühtegi takistust.
Liivimaa kuningriik
Territoorium
Kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumidega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linna (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territooriumiga, kus suuremal osal vallutatud alast kehtis Moskva tsaaririigi võim kuni 1582. aastani.
Soojuskiirgus
Ülevaade
Soojuskiirguse omadused sõltuvad mitmetest teguritest: aine pinnast, temperatuurist, neelamis- ja kiirgamisvõimest. Kiirgus ei ole monokromaatiline, mis tähendab, et see ei koosne sama sagedusega lainetest, vaid eri sagedustega komponentidest, mis moodustavad ainele iseloomuliku spektri. Kui kiirgav keha ja selle välispind on soojuslikus tasakaalus ning pind neelab kogu pealelangeva valguse, siis on tegemist musta kehaga. Must keha on ideaalne kiirgur. Tavalise keha ja musta keha neelduvuse suhet kutsutakse neelamisvõimeks ning seega on musta keha neelamisvõime võrdne ühega.
Liivimaa kuningriik
Valitsemine
Sisuliselt ei erinenud selle staatus eriti vojevoodkonna omast, kuid Moskva tsaar Ivan IV rajas selle propagandistliku eesmärgiga, meelitamaks saksa päritolu Holsteini Oldenburgi dünastiast põlvneva kuningaga Liivimaa aadlikke Liivi sõjas enda poole üle tulema. thumb|right|[[Ivan Julm – Viktor Vasnetsovi maal]] Enne kokkulepet Magnusega proovis Moskva tsaaririigi tsaar moodustada Liivimaal vasallriiki pakkudes selle juhi kohta 1560. aastast vangistuses viibivale eelviimasele Liivi ordu maameistrile Wilhelm Fürstenbergile, kes aga viidates tema poolt Saksa Rahva Püha Rooma Riigi keisrile antud vandele, keeldus Moskva tsaari Ivan IV Julma ettepanekust. W. Fürstenberg surigi vangistuses 1568. aastal.
Magnuse õuemarssaliks ja nõunikuks 1560–1571 oli Johann von Uexküll (surnud 1583) Mõniste mõisast.
Osalus Liivi sõjas
Liivimaa kuningas Magnus osales vasallina Moskva tsaari ebaõnnestunud katses vallutada aastatel 1570–1571 toimunud, juba 1561. aastast Rootsi krooni võimu alla läinud piiramisega Tallinna. pisi|Vana-Liivimaa kaart aastatel 1573–1578
Soojuskiirgus
Ülevaade
Neelduvus, peegelduvus ja kiirgavus on kõik sõltuvad kiirguse lainepikkusest. Temperatuur määrab elektromagnetilise kiirguse lainepikkuste jaotuse. Näiteks värske lumi, mis on väga suure peegelduvusega (0,90), tundub valge peegelduva päikesevalguse tõttu, mille intensiivsus on tugevaim umbes 500 nanomeetri juures. Selle kiirgavus −5 °C juures on aga 0,99 ning sel juhul kiiratakse maksimaalselt 12 mikromeetri juures.
Liivimaa kuningriik
Kuningriigi likvideerumine
Liivimaa kuningriik likvideeriti pärast seda, kui Magnus oli tsaariga tülli läinud ja viimase Kuramaa piiskopina oma Kuramaa piiskopkonna valdustesse põgenenud, hakates koos Kuramaa hertsogkonna hertsogiga Rzeczpospolita Poola kuninga vasalliks.
Soojuskiirgus
Ülevaade
Majapidamises kasutatavate hõõglampide spekter katab nii päikese kui ka maa musta keha spektrit. Osad hõõglambist eralduvatest footonitest asuvad nähtavas spektris, kuigi enamus neist on seotud pikemate, infrapunalainepikkustega. Infrapunast kiirgust me küll ei näe, kuid tunneme seda soojusena. Elektromagnetlainete kiirgamisel ja neeldumisel toimub soojusülekanne.
Erinevalt konduktiivsest ja konvektsioonilisest soojusülekandest saab soojuskiirgust koondada peeglite abil üheks väikeseks punktiks, mida kasutatakse näiteks päikese energia koondamiseks. Peeglite asemel võib soojusvoo koondamiseks kasutada fresneli läätsesid. Mõlema meetodiga on võimalik kiirelt päikese abil vett aurutada. Näiteks on võimalik sellisel meetodil kuumutada vett 285 kraadini Celsiuse järgi.
Kattepinna efektid
Heledamad värvid ja metallilised ained neelavad vähem pealelangevat valgust ning seega ei soojene nii hästi. Üldiselt aga pinna värvus normaaltingimustel kehade vahelisel soojusülekandel väga suurt rolli ei mängi, sest kiiratud footonid asuvad enamasti infrapunases piirkonnas, mitte nähtavas. Nendel lainepikkustel on kiirgusel vähe tegemist nähtava valguse kiirgusvõimega; infrapunases piirkonnas on enamik objekte kõrge kiirgusvõimega. Seega, välja arvatud päikesevalguse käes, ei oma riiete värvuse valik soojuse mõttes vahet.
Erandjuhuks on läikivad metallpinnad, millel on madal kiirgusvõime nii nähtavas kui ka infrapunases keskkonnas. Selliseid pindu saab kasutada soojusülekande vähendamiseks kahes suunas. Üheks näiteks sellest on mitmekihiline isoleermaterjal, mida kasutatakse kosmosesõidukite soojustamisel.
Keerukam tehnoloogia on madala kiirgusvõimega aknad, sest need peavad olema lisaks madalale kiirgusvõimele suure spektriala ulatuses ka läbipaistvad nähtavale valgusele.
Omadused
Soojuskiirgusel on neli põhiomadust, mis seda iseloomustavad:
Need omadused kehtivad siis, kui vaatleme vahemaid, mis on palju suuremad vaadeldava spektri lainepikkustest.
Energiavahetus
Soojuskiirgus on üks põhilisi soojusülekande liike. See on elektromagnetilise kiirguse eraldumine keha temperatuuri tõttu. Soojuskiirguse energiavahetuse vastastikmõju iseloomustab järgmine võrrand:
kus \alpha \, iseloomustab spektraalse neelduvusvõime komponenti, \rho \, spektraalse peegelduse komponenti ja \tau \, spektraalse ülekande komponenti. Need elemendid on elektromagnetkiirguse lainepikkuse (\lambda\,) funktsioonid. Spektraalne neelduvus on võrdne kiirgusvõimega \epsilon \,. Seda suhet tuntakse kui soojuskiirguse Kirchhoffi seadust. Keha kutsutakse mustaks kehaks, kui kõigil sagedustel kehtib valem:
Reaalsetes tingimustes kaotab toasoojas inimene märgatava osa energiast soojuskiirguse tõttu. Samas, võidab keha osa kiiratud energiat tagasi, neelates soojust konduktsiooni kaudu ümbritsevatelt objektidelt ja metabolismi käigus eralduvast soojusest. Inimnaha kiirgavus on üsna lähedane ühele. Allpool olevaid valemeid kasutades näeme, et inimene, kelle pindalal on umbes 2 ruutmeetrit ja temperatuur 310,15 K, kiirgab pidevalt umbes 1000 vatti. Kuna inimesed on enamasti siseruumides ümbritsetud kehadest temperatuuriga umbes 296 K, siis nad saavad tagasi 900 vatti ning seega on kogu kaotus vaid 100 vatti. Need arvutused on väga umbkaudsed ning sõltuvad erinevatest teguritest, nagu näiteks riiete kandmine.
Päikese energiat saab efektiivselt kasutada erinevate pindade omaduste tõttu. Näiteks kasvuhooned, mille seinad ja katus tehakse enamasti klaasist. Klaas on läbipaistev nähtavale (umbes 0,4 µm <λ< 0,8 µm) ja lühematele infrapunase piirkonna lainepikkustele, kuid see ei lase läbi pikemate lainepikkustega infrapunakiirgust (umbes λ>3 µm). Seega laseb klaas läbi nähtavat valgust, kuid ei lase välja kasvuhoones olevate kehade soojuskiirgust. "Lõksu jäänud" kiirgust tunneme me soojusena. Sellist nähtust nimetatakse kasvuhooneefektiks ning seda nähtust tunneme näiteks ka siis, kui istume päikese käes seisnud autosse.
Therdžola rajoon
Therdžola rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Imerethis.
Aruste
Aruste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Neutronkiirgus
Neutronkiirgus on radioaktiivse kiirguse liik, mille puhul tuumalagunemise (või tuumalõhustumise) tagajärjel kiiratakse vabu neutroneid. Neutronkiirgus on kaudselt ioniseeriv kiirgus.
2010. aasta noorte suveolümpiamängud
2010. aasta noorte suveolümpiamängud olid esimesed noorte olümpiamängud ning toimusid 14.–26. augustil 2010 Singapuris. Osales 3600 sportlast, vanuses 14 kuni 18 eluaastat, 800 ametnikku 205-st rahvuslikust olümpiakomiteest, 800 ajakirjanikku, 20 000 kohalikku ja rahvusvahelist vabatahtlikku ning üle poole miljoni pealtvaataja.
Neutronkiirgus
Neutronkiirguse allikad
Neutroneid eraldub tavaliselt tuumareaktsioonide, sealhulgas tuumaühinemise ja tuumalõhustumise käigus. Samuti eraldub neutroneid suure energiaga osakeste kokkupõrkel aatomituumadega näiteks elementaarosakeste kiirendis või kosmilise kiirguse sisenemisel maa atmosfääri.
2010. aasta noorte suveolümpiamängud
Võisteldi 26 spordialal ning osaleti kultuuri- ja haridusprogrammides.
Neutronkiirgus
Neutronkiirguse allikad
Neutronkiirgus avastati berülliumi kiiritamisel alfaosakestega, mille tulemusena tekkis süsinik ja eraldus vaba neutron.
2010. aasta noorte suveolümpiamängud
Purjetamises olid tüdrukutel ja poistel võistlemiseks samad alused, svertpaat Byte CII ja purjelaud Techno 293, kuid medaliarvestust peeti eraldi.
Edukaim riik oli Hiina 30 kullaga ja 51 medaliga, kellele järgnesid Venemaa ja Lõuna-Korea.
Neutronkiirgus
Kiired ja aeglased neutronid
Sõltuvalt vabade neutronite liikumise kiirusest jagatakse neid kiireteks ja aeglasteks neutroniteks. Aeglased neutronid liiguvad enam-vähem sama suure kiirusega nagu ülejäänud aatomid ja molekulid tänu soojusliikumisele. See teeb aeglaste neutronite neelamise tuuma jaoks lihtsaks ning just aeglased neutronid põhjustavad tuuma massiarvu muutuse. See tähendab, et aatomituum muutub sama keemilise elemendi ühe võrra suurema neutronite arvuga isotoobiks, mis omakorda võib tänu tuumalagunemisele muutuda mõne teise keemilise elemendi aatomiks.
Selleks, et suurendada ahelreaktsioonist osavõtvate neutronite arvu, tuleb enamikus tuumareaktorites tuumalõhustumise tagajärjel tekkinud kiireid neutroneid aeglustada. Selleks kasutatakse neutronite aeglusteid, mis tehakse puhtast grafiidist või veest (kasutatakse nii tavalist kerget vett, kui ka rasket vett).
Mõned reaktoritüübid töötavad ka kiiretel neutronitel. Selleks on vaja muuta reaktori konstruktsiooni ning see vajab ka teistsugust tuumkütust. Berüllium on väga kasulik aine tänu oma suurepärasele neutronite peegeldamise võimele. Tänu berülliumile on võimalik tuumareaktsioonis tekkinud, kuid reaktsioonialast välja lennanud neutroneid tagasi reaktorisse peegeldada ning selle võrra vähendada tuumakütuse kriitilist massi. Just tänu berülliumpeeglitele on näiteks võimalik luua tuumapommist väiksema plahvatusjõuga neutronpomme.
Neutronkiirguse ioniseeriv toime
Neutroni kokkupõrkel aatomituumaga võib toimuda tuumapurunemine, mille käigus neutroni energia lööb tuumast välja ühe või mitu prootonit muutes aatomi negatiivseks iooniks. Minemalöödud prootonid omavad positiivset elektrilaengut ning on samuti ioniseeriva toimega.
Neutroni neeldumisel aatomituumas võib tuum muutuda ebastabiilseks isotoobiks, mis laguneb kas läbi alfa- või beetalagunemise. Mõlemal juhul tekib teisene kiirgus, mis on ioniseeriva toimega. Samuti viib neutroni neeldamine tuuma suure tõenäosusega ergastatud olekusse. Ergastatud olekust väljumiseks kiirgab tuum gammakvandi, mis tekitab teisest gammakiirgust (samuti ioniseeriv kiirgus).
Neutronkiirguse ohtlikkus
Neutronkiirgus on kõige ohtlikum radioaktiivne kiirgus. Neutronkiirgus on ohtlik kahel moel. Neutronkiirgus on ioniseeriv kiirgus tänu oma võimele ioniseerida aatomeid läbi tuumapurunemise või tekitades gammakiirgust tänu tuuma ergastamisele. Sellest veel ohtlikum on neutronkiirguse võime muuta aatomituum peale neeldumist radioaktiivseks isotoobiks, mistõttu varem mitteradioaktiivne aine muutub radioaktiivseks. Seetõttu on tugeva neutronkiirgusega kokkupuutunud objektid ja esemed veel tükk aega peale kiirguse lõppu ohtlikult radioaktiivsed. Tänu oma mitmekesistele ioniseerimisvõimalustele on neutronkiirgus näiteks kümme korda ohtlikum kui sama tugev gammakiirgus
Tarmo Randver
2000. aastatel mängis ta IV liiga klubis Kristiine JK.
Ta on klubi Kristiine JK peatreener.
Hummuli
Hummuli on alevik Valgamaal, Tõrva vallas, endise Hummuli valla keskus.
1702. aastal, Põhjasõja ajal, toimus Hummuli lähedal lahing, kus Vene väed võitsid otsustavalt Rootsi välivägesid Liivimaal.
30. jaanuaril 1919 toimus Hummuli mõisa läheduses ka üks Eesti Vabadussõja lahing.
Alevik loodi 1977 Hummuli asundusest.
Gellérti mägi
pisi|Gellérti mägi pisi|Gellérti mägi Gellérti mägi (ungari keeles Gellért-hegy, saksa keeles Blocksberg, ladina keeles Mons Sancti Gerhardi, türgi keeles Gürz İlyas Bayırı) on Budapesti keskuses Doonau jõe parema kalda kohal kõrguv 235 meetri kõrgune mägi. Mägi moodustab osa linna I ja XI ringkonnast.
Gellérti mägi on saanud nime püha Gellérti järgi, kes mäelt surnuks heideti. Mäe jalamil Vabadussilla kõrval paikneval Gellérti väljakul asub kuulus samanimeline hotell ja Gellérti ravitermid. Hotelli ja Doonau poole avaneb Gellérti mäe koobas.
Mäe otsas asub Budapesti tsitadell, kust avaneb vaade linna läbivale jõele mõlemas suunas.
Nimi
pisi|vasakul|Budapesti Naphegy ja Tabáni piirkonnad 1905. aasta "[[Meyers Konversations-Lexikon|Meyers Lexikonis"]]Mäe esimesed keskaegsed jäädvustatud nimed olid Kelen-hegy, Pesti-hegy ja Blocksberg. Alates 15. sajandist kutsuti mäge nimega Szent Gellért hegye ('Püha Gellérti mägi'), viidates legendile pühaku surma kohta. Pühakust piiskopi tapsid paganad 1046. aastal toimunud paganate ülestõusu ajal: ta pandi tünni ja veeretati mäe otsast alla sügavikku.
Mäe endine nimi Pesti-hegy (ladina keeles Mons Pestiensis) viitas mäe nõlval asuvale suurele koopale, mida tänapäeval tuntakse Gellérti mäe koopa nime all. Sõna pest on slaavi päritolu ja tähendab 'ahju' või 'koobast'.
Osmanite riigi türklased kutsusid mäge nimega Gürz Elyas bayiri. Gürz Elyas oli Bektaši vennaskonna pühamees, kelle haud Gellérti mäe otsas oli 17. sajandil palverändude sihtkohaks.
Ajalugu
pisi|Budapesti vaade Gellérti mäelt. Esiplaanil [[Buda (Budapest)|Budat ja Pesti ühendav Kettsild üle Doonau jõe.]] 18. sajandil olid Gellérti mäe nõlvad kaetud viinamarjaistandustega. Mäe jalamil asunud Tabáni piirkond oli väga oluline veinivalmistamise keskus Budas. 1789. aastast pärineva maaregistri järgi hõlmasid viinamarjaistandused mäel 128 hektarit ja vaid 7,62 hektarit kasutati karjamaadena.
17. sajandil püstitati mäele väike avalik krutsifiks, mis ehitati 1820. aasta paiku ümber. Ülestõusmispühade teisel pühal ronis krutsifiksini viivat järsku teed mööda mäe otsa protsessioon, et tähistada Kristuse surnuist ülestõusmist. Kõrvalasuvale aasale püstitati palju telke ja müügilette. 18.–19. sajandini oli emmausjárás ('Emmause-käik') ehk tojásbúcsú ('munadepüha') üks aasta populaarsemaid katoliiklikke pühasid.
Riigivolikogu 70. valimisringkond
'''Riigivolikogu 70. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Rakvere, Assamalla, Küti, Rägavere ja Roela.
Gellérti mägi
Ajalugu
Gellérti mäel oli oma osa täita nii Teises maailmasõjas kui ka 1956. aasta ülestõusu ajal, mil Nõukogude Liidu tankid mäe otsast linna tulistasid. Sellest annavad tunnistust veel tänaseni nähtavad kahjustused mõnedel hoonetel. Tsitadelli alal asub ka väike militaarmuuseum. Tsitadelli ühes servas asub Vabadussammas (Szabadság Szobor) – Teises maailmasõjas saavutatud võidu mälestuseks püstitatud Punaarmee monument.
Tänapäeval
pisi|[[Citadella|Budapesti tsitadell|alt=|vasakul]]Gellérti mäe ümbrus on tänapäeval jõukate elanike elamurajoon ning mäkke tõusvaid tänavaid ääristavad arvukad saatkonnad ja saadikute elukohad. Alates aastast 1987 kuulub piirkond UNESCO maailmapärandi nimistusse kui osa "Doonau kallastest".
Riigivolikogu 70. valimisringkond
Kandideerisid Karl-Eduard Pajos (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaak Triefeldt, kes said vastavalt 4245 ja 1801 häält, seega valiti 70. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Eduard Pajos.
Gellérti mägi
Tänapäeval
Suur osa mäest koosneb tänapäeval parkidest, kus suveöödel on sageli võimalik kohata nahkhiiri ja siile.
2007. aasta jaanuaris avastati Gellérti mäel eravalduses tehtud ehitustööde käigus uus koobas, mis on 60 meetrit pikk, 18 meetrit lai ja mis koosneb kolmest ruumist. Koopa sisemus on kaetud pimestavalt valgete kipsist, kaltsiidist ja aragoniidist kristallidega. Koopa tekitas 300 000 kuni 500 000 aastat tagasi tänaseks kadunud kuumaveeallikas. Kristallkoobas võeti kohe juriidilise kaitse alla.
Aleksander Loit
Aleksander Loit (5. augustini 1936 Aleksander Sitan ; 11. juuni 1925 Pärnu – 16. jaanuar 2021 Uppsala) oli eesti päritolu Rootsi ajaloolane.
Loit sündis sõjaväeametnik Heinrich Siitani (alates 1936. aastast Hendrik Loit) peres. 1944. aasta märtsis lõpetas ta Tallinna 2. Gümnaasiumi.
Aastatel 1943–1944 kuulus ta Saksa lennuväe õhuvaatlejate üksusse. Aastal 1944 põgenes ta paadiga Rootsi, randudes 25. septembril Ojamaal.
1945. aastal asus ta õppima Uppsala Ülikoolis, mille ta lõpetas 1950. aastal ajaloolasena. 1955. aastal sai ta litsentsiaadikraadi ning asus seejärel tööle ülikooli õppejõuna, tema õpilaste hulka kuulus ka tulevane kuningas Carl XVI Gustaf. 1975. aastal sai Loit doktorikraadi, tema väitekirja teemaks oli "Võitlus feodaalrendi ümber. Reduktsioon ja domeenipoliitika Eestimaal 1655–1710". Tööd hinnati Uppsala Ülikooli auhinnaga Gejierska priset ning ta sai dotsendiks, 1981. aastal professoriks.
Samal aastal sai temast ka Balti uurimiskeskuse juhataja, kellena ta asus toimetama teadusväljaannete sarja "Studia Baltica Stockholmiensia" (selle 26 köidet ilmusid 1985–2006, Loit toimetas neist pooled). Loit edendas juba varasemast ajast, Balti Instituudi juhatuse liikmena (1970–1996) sidemeid Eesti, Läti ja Leedu ajaloolastega. 1980. aastatest kuni pensionile siirdumiseni 1993. aastal korraldas Loit mitmeid teaduskonverentse, kuhu kutsuti esinema ka Baltikumi teadlasi.
Loit tegeles peamiselt 17. sajandi Eesti ja Rootsi ajaloo uurimisega. Samas uuris ta ka 20. sajandi alguse Eesti ja Rootsi vahelisi suhteid, aga ka Baltisaksa rüütelkondade tegevust Eesti Vabariigi iseseisvuse väljakuulutamisel.
Loit oli tegev nii väliseesti kui ka Eesti ajaloo- ja teadusorganisatsioonides.
Asuka
Asuka (Aruküla, Arumõisa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Rwanda riigipeade loend
pisi|Rwanda presidendi lipp Rwanda riigipeade loend loetleb Rwanda teadaolevad riigipead kuni iseseisvuse kaotamiseni 1890. aastal Saksamaale ja alates autonoomia saamisest 1960. aastal ÜRO käest.
Monofüsitism
Monofüsiidid (kreeka k. monos 'üks' ja physis 'olemus, loomus') on Kristuse ühe loomuse õpetuse pooldajad. Monofüsiidid lähtuvad kõik süüria kristlusest. Täpsem oleks neid nimetada miafüsiidid, aga eestikeelses erialakirjanduses pole see juurdunud.
Monofüsitismi kohaselt on Kristusel ainult üks olemus, erinevalt Halkedoni kirikukogu poolt 451. aastal vastu võetud seisukohast, et Kristusel on kaks olemust: jumalik ja inimlik.
Apollinarism (apollinarianism) on seisukohal, et Kristusel oli inimlik keha, kuid jumalik meel. See seisukoht kuulutati ketserluseks juba 361. a. Konstantinoopolis toimunud esimesel kirikukogu, kuna Kristus oli ametlikult määratletud täielikult inimlikuks ja täielikult jumalikuks. Monofüsitism on seisukohal, et Kristuses on jumalik ja inimlik olemus saanud üheks olemuseks.
Monofüsitism tekkis Egiptuses vastuseisust nestoriaanlusele. Monofüsiitlikud vaated lükati tagasi Halkedoni kirikukogul 451. a.
Vanaida kirikuid, kes Halkedoni kirikukogu otsustega ei nõustunud, hakati seetõttu nimetama monofüsiitlikeks kirikuteks, ehkki nad ise selle nimetusega pole nõustunud, eelistades nime "mitte-halkedoni" või "miafüsiidi" kirikud. Samuti on vanad idakirikud eitanud Eutychose monofüsiitlikku õpetust.
Aitsra
Aitsra on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Küla territooriumil asuvad Roksi järv, Vilgjärv ja Sarapuu järv.
Aitsrast lääne poole jääb Koorküla järvestik, mille rohketest järvedest on tuntumad Koorküla Valgjärv ja Udsu järv (väga sügav) ja Pikre järv. Külast itta jääb Tolljärv.
Külas asub ohvrikivi.
Satšhere rajoon
Satšhere rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusia keskosas Imerethis.
Seal on Bidzina Ivanišvili sünnikoht Tšorvila.
Alamõisa
Alamõisa on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Samtredia rajoon
Samtredia rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Imerethis.
Beatrix Potter
Ta on tuntud eelkõige tänu oma lasteraamatute sarjale, mille peategelasteks olid loomad, kellest tuntuim on Peeter Pikk-kõrv.
Lapsepõlv
Potter sündis jõukas perekonnas. Tal oli noorem vend Walter Bertram (1872–1918). Tema vanemad huvitusid kunstist ja loodusest ning nautisid maaelu. Isa Rupert William Potter oli kohtuadvokaat, kes oma investeeringutega aktsiatesse sai 1890. aastatel väga rikkaks. Vanaisa Edmund Potter oli 1861–1874 parlamendi liige. pisi|left|Beatrix Potter (keskel) isa (vasakul) ja vennaga (paremal, 1894) Lapsena oli Beatrixil ja Bertramil palju pisikesi loomi, kelle käitumist nad hoolikalt jälgisid ja keda nad palju joonistasid. Nende hulka kuulusid hiired, küülikud, siil, mõned nahkhiired, lisaks oli perekonnal liblikate ja teiste putukate kogu. Suved veetsid nad Šotimaal ja Loode-Inglismaal Cumbrias. Beatrixile palgati koduõpetajaid, kuni ta oli 18 aastat vana. Ta oli innukas õpilane ning omandas laialdased teadmised keeltest, kirjandusest, bioloogiast ja ajaloost. Potter sai seltsidaami väljaõppe, aga ei töötanud seltsidaamina kunagi.
Ka tema kunstiannet märgati varakult ja talle palgati joonistamisõpetajaid. Beatrixil kujunes välja isikupärane stiil. Peamiselt joonistas ta vesivärvidega. Lisaks tõelistele ja väljamõeldud loomadele joonistas ta putukaid, fossiile, arheoloogiamälestisi ja seeni.
Teadus
pisi|Beatrix Potteri joonistatud seened Potter oli huvitatud kõigist loodusteadustest peale astronoomia. Kuid see huvi oli eklektiline: ta kogus fossiile, uuris Londonis väljakaevamistel leitud arheoloogilisi leide ja huvitus putukateadusest. Kõigil neil aladel joonistas ta oma uurimisobjekte järjest suuremate oskustega.
1890. aastatel hakkas ta keskenduma mükoloogiale. Seeni joonistada meeldis talle juba lapsena, sest need olid ilusad värvilised, ei jooksnud eest ära ja püsisid samas asendis. 1892 tutvus ta loodusteadlase Charles McIntoshiga, kes aitas tal parandada joonistuste täpsust ja õpetas talle taksonoomiat.
Potterit hakkas huvituma seente paljunemine, ta hakkas seente eoseid mikroskoobiga uurima ja nähtut üles joonistama. 1895 töötas ta välja teooria, mille järgi seened võivad eostest idaneda. Tema onu Henry Roscoe oli Londoni ülikooli asekantsler ja tema kaudu konsulteeris ta Kew' botaanikaaia töötajatega. Kuid botaanikaaia direktor William Thiselton-Dyer keeldus tema joonistusi isegi vaatamast nii sellepärast, et Potter oli naine, kui ka sellepärast, et ta oli amatöör. Seejärel pani Potter oma järeldused kirja artiklisse "Seeneeoste idanemisest" ja esitas selle Linné ühingule. Potteril kui naisel ei lubatud oma artikli arutamisel osaleda, ühing leidis, et käsikiri vajaks enne publitseerimist veel toimetamist, aga seejärel Potter võttis artikli tagasi, see läks kaduma ja tõenäoliselt hävitati. Nähes, et tal ei ole võimalik teadlaseks saada, loobus Potter selle poole püüdlemisest.
Lasteraamatud
Pärast seda, kui teda saatis mõningane edu postkaartide ja brošüüride illustreerimisel, kirjutas ja illustreeris ta oma esimese raamatu. See oli lasteraamat "Lugu Peeter Pikk-kõrvast" (1901). Järgmisel aastal ilmus kordustrükk juba suuremas kirjastuses. Raamat oli menukas ja naine hakkas kirjanikuks, avaldades 23 lasteraamatut, mille peategelasteks olid loomad. Neist 19 raamatut ilmus enne esimest maailmasõda.
Pärand
Oma valdused (1600 hektarit koos hoonetega) pärandas ta Suurbritannia loodus- ja kultuuripärandi alalhoiuga tegelevale organisatsioonile National Trust for Places of Historic Interest or Natural Beauty.
Tema elust on tehtud biograafiline draamafilm "Preili Potter" ("Miss Potter"; 2006), kus teda kehastas Renée Zellweger.
Hiievälja
Hiievälja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Ransi
Ransi on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Külas asub Alamõisa mõisa kalmistu.
Rahvusmõtte auhind
Rahvusmõtte auhind on Tartu Ülikooli poolt alates 2004. aastast välja antav auhind, millega tunnustatakse inimest, kelle looming on silmapaistvalt edendanud eesti rahvuslikku ja Eesti riiklikku eneseteadvust.
Laureaadid
Tartu Ülikooli Rahvusmõtte auhinna on saanud:
Léon Flameng
Léon Flameng (30. aprill 1877 – 2. jaanuar 1917) oli prantsuse jalgrattasportlane, kes võitis 1896. aasta suveolümpiamängudel esimese, teise ja kolmanda koha. Klubi: Association Vélocipédique Internationale.
8. aprillil võitis ta 100 km trekisõidu (300 ringi ajaga 3:08.19,2). Ilm oli üsna vilets, mistõttu 22 registreerunust ainult 9 startis. Neist lõpetas kaks. Kuigi Flameng vahepeal kukkus, jätkas ta sõitu kiiresti ja edestas lõpuks Giorgios Kolettist 11 ringiga. pisi|vasakul|Léon Flameng (Ateena 1896)
11. aprillil sai ta 2000 m trekisprindis kolmanda koha ajaga üle 5 minuti ja teise koha 10 000 m trekisõidus (17.54,8). Samal päeval toimunud 1 ringi (333,33 m) trekisprindiks ei jõudnud ta end enam koguda ja jagas 5.–7. kohta (27,0). Kõik need kolm ala võitis tema kaasmaalane Paul Masson.
729
729. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - 720. aastad - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad
Aastad: 724 725 726 727 728 - 729 - 730 731 732 733 734
Kerttu Tänav
Kerttu Tänav (sündinud 5. mail 1986 Tartus) on eesti võistlustantsija. Ta võitis 2007. aasta saate "Tantsud tähtedega", kus ta tantsis koos Koit Toomega.
15 aastat hiljem, 6. novembril 2022 tantsis Kerttu koos Ragnar Klavaniga saates “Tantsud tähtedega”.
Hiie sõber
Hiie sõber on Maavalla Koja poolt alates 2008. aastast antav tunnustus hiite ja teiste looduslike pühapaikade hoidmisel tehtud töö eest.
Hiie sõbraks on kuulutatud
Jõiste
Jõiste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
pisi|tühi|Jõiste paadisild
Riigivolikogu 71. valimisringkond
'''Riigivolikogu 71. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Erra, Lüganuse ja Maidla vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7292 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Nikolai Andresen, Juhan Piirimaa (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Adam Randalu, kes said vastavalt 1149, 2717 ja 1321 häält, seega valiti 71. valimisringkonnast Riigivolikogusse Juhan Piirimaa.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aliide Pesur, vastaskandidaat August Meremaa.
Mirjam Mesak
Mirjam Mesak (sündinud 23. augustil 1990) on eesti laulja (sopran).
Muusikaharidus
Mirjam Mesak laulis Eesti Televisiooni Lasteekraani Muusikastuudios ja ETV Noortekooris.
Klassikalist laulu õppis ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas 2012. aastal. 2016. aastal sai laulu erialal bakalaureusekraadi Londonis asuvast koolist Guildhall School of Music & Drama, kus jätkab ka magistriõpinguid.
Ooperilaul
Seoses Londonis õppimisega on ta esinenud solistina paljudes Londoni esinduslikes kontserdisaalides (nt Barbican Hall, Milton Court Concert Hall, Wigmore Hall).
2018. aasta märtsis jõudis ta Euroopa noorte ooperilauljate võistlusel Glyndebourne Opera Cup poolfinaali.
Alates hooajast 2018/19 praktiseerib Mirjam Mesak Saksamaal Münchenis asuva Baieri Riigiooperi ooperistuudios ning teeb kaasa sellistes ooperites nagu Puccini "Boheem", Verdi "Rigoletto", Janáčeki "Jenůfa", Humperdincki "Hansuke ja Greteke", Mozarti "Võluflööt" jne.
Popmuusika ja Eurovisioon
2007. aastal oli Mirjam Eesti Eurolaulu valimisel koos Johanna Münteriga Gerli Padari taustalaulja ning esines selles koosseisus ka mais Soomes toimunud Eurovisioonil.
2009. aastal osales Mirjam Mesak Eurovisioni Eesti eelvoorus ansambli Urban Symphony koosseisus taustalauljana, esitades Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul tuli poolfinaalis 3. ja finaalis 6. kohale.
Mirjam Mesaki debüütalbum "Samas kaugel ja siin" ilmus 2007. aasta novembri lõpus.
Riigivolikogu 72. valimisringkond
'''Riigivolikogu 72. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kohtla, Mäetaguse, Illuka, Iisaku ja Tudulinna vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 228 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Hugo Kukke (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Alfred Offenbach ja Eerik Suurväli, kes said vastavalt 3486, 942 ja 2675 häält, seega valiti 72. valimisringkonnast Riigivolikogusse Hugo Kukke.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Otto Milder, vastaskandidaat Mart Tarum.
Honi rajoon
Honi rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Imerethis.
Puide
Puide on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Leer
Leeriks (saksa sõnast Lehre 'õpetus'; murdekeeles ka peakool) nimetatakse mitmes kirikus (sealhulgas katoliku kirikus ja luteri kirikus) nii leeriõnnistamisele eelnevat õpetuse andmist kui ka sellele järgnevat õnnistamist ennast. Leeri käigus õpetatakse lapsele selgeks kristliku õpetuse põhitõed. Leeriõnnistuse (konfirmatsiooni) saanu loetakse täiskasvanuks. Tänapäeval käivad leeris ka täiskasvanud.
Eeldused
Leeri läbimiseks peab inimene olema ristitud.
Dokumentatsioon
Leeri läbinule antakse pärast leeriõnnistust vastav dokument – leeritunnistus.
Sloveenia riigipeade loend
Sloveenia riigipeade loend loetleb Sloveenia riigipead alates riigi esmakordsest iseseisvumisest 1991. aastal.
Patent (õigusakt)
Patent oli Liivimaa ja Kuramaa kubermangus 18. ja 19. sajandil kindralkuberneri, kuberneri või kubermanguvalitsuse trükis avaldatud seadus, määrus või muu õigusakt. Patendid tehti teatavaks plakatitel ja loeti harilikult ka kirikus ette. Eestimaa kubermangus nimetati seda publikaadiks.
IAAF-i finaalvõistlused
IAAF-i finaalvõistlused (IAAF World Athletics Final) oli aastatel 2003–2009 iga-aastane tippsportlaste kergejõustikuvõistlus. Seda korraldas rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF hooaja lõpus. Kuni 2003. aastani kandis võistlus nime IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused.
Kui varem pääsesid GP-finaali sportlased ainult hooaja GP-võistluste edukuse alusel, siis IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel said sportlased osaleda IAAF-i punktitabeli alusel. Õiguse osaleda finaalvõislusel sai punktitabeli seitse esimest. Kuni 800 m jooksus lubati punktitabeli alusel osalema 7 jooksjat, sellest pikematel distantsidel aga 11 sportlast. Lisaks valis IAAF igale alale veel ühe sportlase.
Finaalvõistlused toimusid algusaastatel Monacos, kuid Stade Louis II staadion oli liiga väike vasaraheitevõistluse pidamiseks. Sellepärast toimus vasaraheide Ungaris Szombathelys nädal aega varem. Alates 2006. aastast toimus finaalvõistlus IAAF-i poolt määratud kohas.
Finaalvõistlustel jagati rahalisi preemiaid. Iga ala võitja sai 30 000 USA dollarit ja pikkade jooksude kõiki lõpetajaid preemeriti 5000 dollariga. Maailmarekordi eest maksti veel lisaks 100 000 dollarit.
Haragauli rajoon
Haragauli rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Imerethi piirkonnas.
Mugavuslipp
Mugavuslipp tähendab seda, et teatud maksu eest lubavad odavamad riigid laevaomanikul, kellel oma kodumaal laevapidamiseks tehtavad kulutused on liiga suured, registreerida oma laev mugavuslippu pakkuva maa lipu alla, et kulutusi vähendada.
Kaisa
Kaisa ehk Kaisaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Leisi jõgi on mõnes allikas nimetatud Kaisa ojaks.
Preisi armee
pisi|350px|[[Hohenfriedbergi lahing – Preisi jalaväerünnak, 4. juuni 1745, Carl Röchling]]
Kuninglik Preisi armee (saksa: Königlich Preußische Armee) teenis kui Preisi kuningriigi armee. See sai oluliseks Brandenburg-Preisimaa kui Euroopa suurriigi arengus.
Preisi armee juured on Brandenburgi palgasõdurite väe tuumikus Kolmekümneaastase sõja ajal 1618–1648. Kuurvürst Friedrich Wilhelm arendas sellest elujõulise alalise armee, samas kuningas Friedrich Wilhelm I kasvatas järsult selle suurust ja parandas selle doktriine. Kuningas Friedrich Suur, suurepärane lahingukomandör, viis distsiplineeritud Preisi väed võidule 18. sajandi Sileesia sõdades ja kasvatas suuresti Preisi kuningriigi prestiiži.
Armee oli Napoleoni sõdade alguses iganenud ja Prantsusmaa võitis Preisimaad Neljanda koalitsiooni sõjas. Kuid Gerhard von Scharnhorsti juhtimisel hakkasid Preisi reformaatorid Preisi armeed uuendama, mis aitas suuresti kaasa Napoleon Bonaparte'i võitmisele Kuuenda koalitsiooni sõjas. Konservatiivid peatasid siiski mõned reformid ja seejärel muutus Preisi armee konservatiivse Preisi valitsuse kaitsevalliks.
Riigivolikogu 73. valimisringkond
'''Riigivolikogu 73. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Jõhvi, Vaivara, Alutaguse ja Narva vald.
Preisi armee
19. sajandil võitles Preisi armee edukalt sõdades Taani, Austria ja Prantsusmaa vastu, võimaldades Preisimaal ühendada Saksamaa ja rajada aastal 1871 Saksa keisririik. Preisi armee moodustas keiserliku Saksa armee tuumiku, mille pärast Esimest maailmasõda asendas Reichswehr.
Riigivolikogu 73. valimisringkond
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8861 hääleõiguslikku kodanikku.
Preisi armee
Armee loomine
pisi|300px|[[Brandenburg-Preisimaa kasv, 1600–1795]]