cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mürkpeoleo
Mürkpeoleod on omnivoorsed linnud. Mõnede mürkpeoleode, eriti Pitohui kirhocephalus ja Pitohui dichrous nahk ja suled sisaldavad tugevaid neurotoksilisi alkaloide batrahhotoksiini rühmast. Arvatakse, et see on lindude keemiline kaitse ektoparasiitide või välisvaenlaste (maod, röövlinnud või inimesed) vastu. Mürkpeoleode organism tõenäoliselt batrahhotoksiini ise ei tooda. Kõige tõenäolisemalt saavad nad toksiini ühest oma toiduallikast - Choresine perekonna mardikatest (Dumbacher, et al., 2004). Paapua uus-guinealased kutsuvad mürkpeoleosid nende halva söödavuse pärast prahilindudeks, keda saab toiduks tarvitada alles pärast sulgede ja naha eemaldamist, liha katmist puusütega ja viimastel praadimist (Piper, 2007).
Dmitri Mamin-Sibirjak
pisi|Mamin-Sibirjak Dmitri Mamin-Sibirjak (kodanikunimi Dmitri Mamin, vene keeles Мамин-Сибиряк, Дмитрий Наркисович; 6. november 1852 Visimo, Permi kubermang – 15. november 1912 Peterburi) oli vene kirjanik.
Škoda T-15
Škoda T-15 on Tšehhoslovakkias toodetud tank.
Dmitri Mamin-Sibirjak
Dmitri Mamin sündis tehasevaimuliku pojana Visimos, Permi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Sverdlovski oblastis. Algõppe sai kodus, hiljem õppis Visimo töölislaste koolis, aastatel 1866–1868 õppis Jekaterinburgi vaimulikus koolis, seejärel aastani 1872 Permi vaimulikus seminaris (mida ei lõpetanud). Aastal 1872 astus ta Peterburi Meditsiini-Kirurgia Akadeemia (praegu Kirovi nimeline Sõjameditsiini Akadeemia) veterinaariateaduskonda. Aastal 1876 läks ta üle Peterburi ülikooli õigusteaduskonda, mille ta oli sunnitud aasta pärast majanduslikel ja tervislikel põhjustel (ta oli haigestunud tuberkuloosi) pooleli jätma.
Teoseid
Muinasjutt vaprast jänesest
Claudio Biaggio
Claudio Darío Biaggio (sündinud 2. juulil 1967 Santa Rosas) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Majavamm
pisi|Kahjustunud sein viljakehadega pisi|Tala mütseeliga Majavamm (Serpula lacrymans) on kandseente (Basidiomycota) hõimkonda kuuluv seeneliik. Kõige enam on ta tuntud pruunmädaniku põhjustajana puitkonstruktsioonidel.
Kirjeldus ja taksonoomia
Esimest korda kirjeldas liiki Franz Xaver von Wulfen kui Boletus lacrymans aastal 1781. Aastal 1884 tõstis Petter Karsten liigi ümber Serpula perekonda.
Majavammi viljakehad on materjalile liibunud ümarad paksu valge vatjas-viltja servaga ning keskosas kollakas-tumepruuni voldilise pinnaga. Viljakehad võivad olla kuni 1 m diameetriga ja 2–20 mm paksud.
Viljakehade järgi on majavamm saanud ladinakeelse nime: serpula tähendab roomavat, mis viitab näiliselt roomavale viljakehale; lacrymans tähendab nutmist, pisaraid, mis viitab majavammi võimele transportida vett lagundatavasse puitu vahel kuni hallituskoha tilkuma hakkamiseni.
Levik
Majavammi või tema alamliike võib leida sisetingimustest üle maailma, haruldane on ta aga looduses. Majavammi on kogutud Himaalajast, Põhja-Californiast, Tšehhist ja Taanist.
Majavammi evolutsiooniline päritolu pole veel kindel. Esialgselt arvati, et majavamm on arenenud välja metsikult kasvavast Himaalajast pärit iidsest Serpula himantioides (metsvammi) liigist, kuid uuemate uuringute põhjal on nad monofüleetilised sõsarliigid. ITS nrDNA, beeta-tubuliini (tub) ja translatsiooni elongatsioonifaktori (efa) 1a geenide fülogeneetiline analüüs näitas, et majavammil esineb kaks peamist alamgruppi või varieteeti: "Domesticus" (või lihtsalt S. lacrymans) ja "Shastensis". "Shastensis" on mitteagressiivne, Põhja-California looduses (Mount Shasta jalamil) esinev majavammi varieteet, mis on rohkem levinud looduses ja ei kasva edukalt maja konstruktsioonidel. Kosmopoliitse levikuga agressiivne "Domesticus" varieteet on aga tüüpiline majakahjur, mis on pärit arvatavasti Kesk-Aasiast. "Domesticuse" varieteedi DNA proovid erinevatest maailmajagudest näitavad ka seda, et liigi sees on väga väikene varieerumine, mis viitab hiljutisele kiirele levikule inimeste vahendusel.
Kasvukeskond
Majavamm kasvab peamiselt sisetingimustes, niiskel puidul. Optimaalne kasvutemperatuur on 18–20 °C ja ellu suudab jääda temperatuurivahemikus −2...+28 °C. Soojust seen ei talu ja seetõttu pole ta ka troopikas levinud. Valguse ja hapniku olemasolu kiirendab seene kasvu, kuid ei ole teada kui palju. Kasvusubstraadi (puidu) niiskusprotsent on ideaalsetes tingimustes 20–30% (kuid mitte üle 55%), suudab kasvada ka väikesema veesisaldusega puidul, transportides iseloomulike risomorfsete seeneväätide abil vett juurde. Seen vajab lisaks orgaanilistele ainetele ka anorgaanilisi, see on põhjus, miks võib majavamm ka levida üle krohvi, kipsplaadi, telliste või metalli. Optimaalsetes tingimustes võib S. lacrymans kasvada kuni 8 cm päevas. Looduses kasvab ta jahedamas niiskes kliimas, peamiselt okasmetsades langenud puutüvedel ja maapinnal, kuid spetsiifiliste vajaduste tõttu kasvab välitingimustes harva. Eestis teda metsikult ei leia.
Niiskus, õhu liikumine, puhtus ja ehitusmaterjalide kvaliteet on olulised tingimused, mida tuleb jälgida maja ehitamisel. Ebasoodsates tingimustes võivad eosed olla pikka aega idanemata. Tihti on seene vohamise põhjuseks veeavarii, lekkiv katus või katkised veerennid. Teiseks levinud põhjuseks Eesti kliimas on vee kondenseerumine ehitusmaterjalide pinnale, tihti keldrite seinte pinnal või pakettakende raamide ümbruses. Kolmandaks suurendab õhuniiskust elanike tegevusest tekkiv niiskus, näiteks pidev riiete kuivatamine umbses ruumis või vannitoa aur. Kogunenud mustus on samuti riski suurendavaks faktoriks, kogunenud eosed ja orgaanilised ained on heaks kasvupinnaks kõigile eluvormidele. Kipsplaadi kasutus niisketes tubades on eriti soodsaks kasvupinnaks majavammile – seen saab sealt palju vajalikke mineraalaineid ja niiske kipsplaat on piisavalt pehme, et seeneniidistik saaks sealt kergelt läbi kasvada. Lisaks veel on kipsplaadi kattepind tavaliselt tselluloosirikkast materjalist.
Genoom
Kolm liini majavammi on sekveneeritud, kaks neist majavamm ja üks "Shastensis" varieteedist. S. lacrymans S7.9 (v2.0) genoomi pikkus on 42.73 Mbp ja eeldatavalt 12789 geeni. S. lacrymans S7.3 (v2.0) genoom sisaldab 47 Mbp ja 14495 geeni. "Shastensis" varieteedi genoom SHA21-2 (v1.0) sisaldab 45.98 Mbp ja 13805 geeni.
Mõju inimasustustele
Parasvöötme kliimas asuvad puitmajad ja keldrid on majavammile täiuslikuks kasvukeskkonnaks jaheduse, niiskuse ja stabiilsete olude tõttu. Kiire kasv, kerge eoseline levik ja konkurentide puudumine teevad majavammist kõige suurema puitkonstruktsioonide kahjustaja maailmas.
Majavamm on kuiva pruunmädaniku tekitaja ehk ta lagundab puidust tselluloosi ja hemitselluloosi. Hemitselluloosi lagundamisel tekib vesinikperoksiid H2O2, mis aitab lõhkuda tselluloosi. Vesinikperoksiid imbub ka hüüfidest kaugemale ja põhjustab lagunemist kogu materjalis, mitte ainult seene vahetus läheduses. Tselluloos on puidu peamine strukturaalne aine, moodustades koos hemitselluloosiga kuivmassist ligi poole. Pruunmädaniku tagajärjel kaob ära puidust peamine strukturaalne tugiaine ja konstruktsioonina ei suuda enam puutalad kanda raskusi. Sellest tuleb ka pruunmädaniku nimetus – kergesti lagunevast pruuni värvi kuubikulisest puidupurust, mis jääb peale tselluloosi lagundamist alles (peamiselt ligniini ja teiste ainete kogu).
Seenetõrje
Nagu kõik seened, levitab S.lacrymans ka hulganisti spoore ja tema keha ei piirdu ainult nähtava viljakehaga, vaid sisaldab ka tunduvalt suuremat krüptilist seenevõrgustikku puidu sees. Need omadused teevad majavammi tõrjumise ehitistest keeruliseks, hallitanud puidutüki välja lõikamisest alati ei piisa. Seene eemaldamiseks kasutatakse mitut viisi:
Enne tõrjet aga on soovitatav ennetada majavammi levikut niiskuse kogunemise vältimise, piisava õhutamise ja veetõkete kasutamisega. Üldised puidukaitsevahendid ei ole efektiivsed hallitusseente tõrjeks, selleks tuleb kasutada spetsiaalseid fungitsiide.
Tallinna FC Ajax Veteranid
FC Ajax Veteranid oli Eesti jalgpalliklubi Lasnamäe FC Ajax duubelmeeskonna Lasnamäe FC Ajax II duubel.
FC Ajax Junior
FC Ajax Junior oli Lasnamäe FC Ajaxi neljas meeskond, mis eksisteeris ainult ühe hooaja.
Seaallikas
Seaallikas on ohvriallikas Oidrema külas Mihkli kihelkonnas ja Lääneranna vallas.
Allikas asub Uuetoa talu maal.
Jordan Henderson
Jordan Brian Henderson (sündinud 17. juunil 1990) on inglise jalgpallur. Ta mängib Inglismaa jalgpallikoondises ja Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ettifaq poolkaitsjana.
Ta alustas jalgpallurikarjääri Sunderlandi meeskonnas 2008. aastal. 2009. aasta alguses mängis ta laenulepinguga Coventry City klubis. Liverpooliga liitus ta 2011. aastal. Suvel 2023 liitus ta ligi 14 miljoni euro eest Al-Ettifaqiga.
Karol Kallas
Karol Kallas (sündinud 12. jaanuaril 1972) on eesti kunstikriitik ja ajakirjanik.
Jordan Henderson
Sunderland
Henderson kirjutas esimesele profilepingule alla 1. juulil 2008. Esimese mängu Sunderlandis pidas ta 1. novembril samal aastal, kui liitus vahetusest 5:0 kaotusmängus Chelsea vastu. Oma esimese mängu algkoosseisus mängis ta Blackburn Roversi vastu inglise liigakarika mängus.
Karol Kallas
Lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal.
Jordan Henderson
Coventry City
2009. aasta jaanuarist mängis Henderson laenulepinguga Coventry City klubis, kus pidas laenumängijana esimese mängu Derby County vastu. Kokku osales ta klubis 10 mängus, lüües ühe värava. Ta naasis Sunderlandi 8. aprillil 2009 pärast saadud vigastust.
Ust-Džeguta
Ust-Džeguta on linn Venemaal Karatšai-Tšerkessi Vabariigis, Ust-Džeguta rajooni keskus. Asub Kubani jõe paremal kaldal Džeguta suudmes, 15 km kaugusel Tšerkesskist.
Karol Kallas
Töötanud Pärnu Linnagalerii juhatajana.
Jordan Henderson
Naasmine Sunderlandi
2009–10 hooaeg oli Hendersoni läbimurdeaasta, kus ta pidas kokku 33 liigamängu. Oma esimese värava klubi meeskonnas lõi ta Birmingham City vastu. Samal hooajal võitis ta ka Sunderlandi parima noore jalgpalluri auhinna.
Ust-Džeguta
Linnas asub Nevinnomõsskist algava raudteeliini lõppjaam.
Jordan Henderson
Naasmine Sunderlandi
Sama auhinna võitis ta ka 2010–2011 hooajal.
Ust-Džeguta
Ust-Džegutas on sündinud Dima Bilan.
Jordan Henderson
Liverpool
9. juunil 2011 liikus Henderson 20 miljoni naela eest Liverpooli, sõlmides klubiga pikaajalise lepingu.
2011–2012
Henderson tegi oma debüüdi Liverpoolis 13. augustil 2011 hooaja esimeses mängus oma endise koduklubi Sunderlandi vastu, mis lõppes 1:1 viigiga. Oma esimese värava Liverpooli särgis lõi Henderson Anfieldil Bolton Wanderesi võrku.
26. veebruaril 2012 võitis ta Liverpooliga inglise liigakarika. Finaalis mängiti Cardiff Cityga, mängu normaalaeg lõppes seisul 1:1, lisaaeg 2:2, ja Liverpool võitis penaltitega 3:2. Henderson mängis selles finaalis 58 minutit, siis vahetati ta välja Craig Bellamy vastu. Sama aasta 5. mail mängis ta veel teiseski finaalis, kus FA Cupi finaalis kaotati Chelseale 2:1.
2012–2013
2012. aastal, pärast Brendan Rodgersi palkamist peatreeneriks, oli Henderson klubist lahkumisele üsna lähedal.
Ta lõi oma esimese värava Euroopa sarjades 6. detsembril 2012 mängus Udinese vastu.
Kogu hooajal lõi ta kokku 6 väravat.
2013–2014
2013–2014 hooajal sai Henderson regulaarselt mängida ja pidas liigas 35 kohtumist. 13. aprillil 2014 näidati talle karjääri esimest punast kaarti 3:2 võidumängus Manchester City vastu, mille tulemusena pidi ta vahele jätma kolm Liverpooli neljast viimasest liigamängust.
2014–2015
Henderson alustas hooaega hästi, andes kaks resultatiivset söötu kolmes mängus. 15. septembril 2014 tegi Liverpooli peatreener Brendan Rodgers teatavaks, et pärast Daniel Aggeri lahkumist saab Hendersonist Liverpooli uus asekapten. 29. novembril samal aastal kandis ta esimest korda Liverpooli kaptenipaela mängus Stoke Cityga, kuna kapten Steven Gerrard oli jäetud selleks mänguks varumeeste pingile. 2. detsembril mängis ta oma 150. mängu klubi särgis kõikide sarjade peale kokku.
Noortekoondised
Henderson on esindanud Inglismaad U19, U20 ja U21 tasemel. Ta tegi oma debüüdi U19 tasemel Tšehhi vastu 2009. aastal. Ta kandis mitmel puhul U21 koondise kaptenipaela.
Inglismaa koondis
Oma esimese mängu Inglismaa koondise särgis pidas Henderson 17. novembril 2010 sõpruskohtumises Prantsusmaa vastu, ta tegi kaasa kogu kohtumise.
Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juulil 2021 Euroopa meistrivõistluste veerandfinaalis Ukraina vastu.
486958 Arrokoth
Augustis 2015, kuu aega pärast NASA kosmosesond New Horizonsi möödalendu Pluutost, valiti 2014 MU69 kosmosesondi järgmise möödalennu sihtmärgiks. Möödalend toimus 1. jaanuaril 2019 Eesti aja järgi kell 7:33 ja 486958 Arrokoth sai Päikesesüsteemi kaugeimaks kosmosesondi külastatud objektiks.
Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind
Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind (inglise keeles Nordic Council Environment Prize; ka Nordic Council Nature and Environment Prize) on Põhjamaade Nõukogu iga-aastane auhind, mille eesmärk on suurendada loodus- ja keskkonnakaitsetöö tuntust Põhjamaades. See lisandus teistele Põhjamaade Nõukogu auhindadele 1995. aastal.
Loodus- ja keskkonnaauhinda antakse Põhjamaade ettevõttele, organisatsioonile, väljaandele või isikule, kes on teinud midagi silmapaistvat looduse ja ümbritseva keskkonna hüvanguks. Preemia suurus on 350 000 Taani krooni ehk 47 000 eurot.
Auhinna saaja selgitatakse kahes voorus, millest esimeses kutsutakse Põhjamaade organisatsioone ja isikuid esitama kandidaate, kes vastavad antud aastaks seatud teema kriteeriumitele. Teemaks võib olla näiteks energia säästmine, jätkusuutlik ühiskond või kultuurmaastiku kaitse. Seejärel valib iga riigi komisjon ja iga autonoomne territoorium kandidaadi, kes läheb järgmisse vooru. Riik võib esitada kõige rohkem kaks kandidaati ja autonoomne territoorium ühe kandidaadi.
Tallinna FK Sport
Tallinna FK Sport on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses 1983–1989 Eesti NSV-s Nõukogude Liidus
Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind
Finalistid ja võitja valib 13 inimesest koosnev komisjon (Nordic Adjudication Committee).
Tallinna FK Sport
Klubi oli esimene Eesti jalgpalliklubi NSV liidu meistrivõistlustel pärast 14 aasta pikkust pausi. Kaks esimest hooaega mängiti Tallinna KSMK (Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kool) nime all.
Viimasel hooajal lõpetati NSV Liidu teise divisjoni viiendas grupis 22 meeskonna seas alles 20. kohal ja pärast seda lõpetas klubi tegevuse.
Neil Delaney
Neil Francis Delaney on USA filosoof.
Ta tegeleb armastuse filosoofiaga ning on kirjutanud topelttagajärje doktriinist.
Romantiline armastus ja armastav sidumus: ühe tänapäevase ideaali artikuleerimine
Jutt on sellest, mis laadi hoiakuid, dispositsioone ja tundeid tänapäeva lääne ühiskonnas peetakse romantilise armastuse eeltingimusteks.
Märkus kavatsusest ja topelttagajärje doktriinist
Artiklis "A Note on Intention and the Doctrine of Double Effect" kaitseb Delaney topelttagajärje doktriini, muu hulgas lähtudes printsiibist, et lähedased kavatsused tuleb koondada üheks.
Topelttagajärje doktriin ütleb sisuliselt, et mõnel juhul on halba asja hea asja vahendina otseselt kavatseda halvem kui lihtsalt ette näha, et iseenesest halvemal juhul moraalselt neutraalsetel tegudel on sama halb tagajärg. See võimaldab vahet teha strateegilisel pommitajal, mis pommitab vaenlase võitmiseks relvaladu, nähes ette tsiviilohvreid, ja terroripommitajal, kes pommitab samal eesmärgil sama arvu tsiviilelanikke, et vaenlast demoraliseerida. Topelttagajärje doktriini järgi on terroripommitaja tegevus moraalselt lubamatu, aga strateegilise pommitaja tegevus on võib-olla moraalselt lubatav. Seda, kas tegevusplaani osa on vahend eesmärgi teenistuses, hinnatakse tavaliselt selle järgi, kas ta tagab eesmärgi põhjuslikult, olgu siis otseselt või vaheetapi kaudu. Strateegilise pommitaja tegevusplaanis ei ole tsiviilisikute tapmine eesmärgi saavutamiseks ega ühegi vaheeesmärgi saavutamiseks põhjuslikult mõjus, vaid on kõrvalmõju. Terroripommitaja juhtumil on tsiviilisikute tapmine põhjuslikult mõjus.
Kui nüüd Footi jälgedes omaks võtta kavatsuste koondamise printsiip, siis tuleb välja, et see, kas strateegiline pommitaja on terroripommitajast moraalselt eristatav, sõltub üksikasjadest. Üks asi on see, kui pommitatav laskemoonaladu on otse kooli all, ja teine asi on see, kui on mõistlikud šansid tsiviilohvreid vältida. Morfiumi manustamine surevale haigele kannatuse leevendamiseks, nähes ette, et see põhjustab tõenäoliselt surma, oleks lubatav, kui manustamise ja tapmise vahele jääb piisavalt "ruumi". Eristust kraniotoomia ja hüsterektoomia vahel loote tapmise seisukohast see lähenemine topelttagajärje doktriinile ei võimalda: mõlemad osutuvad lubamatuteks. Kui jutt on tapmisest enesekaitseks, siis on otsustav see, kas minimaalne jõud, mis on vajalik ründaja peatamiseks, on küllalt lähedal jõule, mis ründaja tapab: kui on, siis sellist jõudu rakendav mõistlik toimija kavatseb otseselt ründaja surma. Läheduse astme üle otsustamine nõuab otsustusvõimet ja on kritiseeritav. Delaney ei pea seda kahetsusväärseks, et topelttagajärje printsiibi rakendatavus sõltub üksikasjadest. Vastupidi, selline lähenemine aitab seda kaitsta kriitika eest, et see jätab võimaluse mõrvast puhta nahaga välja tulla, ja ka süüdistuse eest, et testjuhtumite hindamine taandub utilitaristlikule kalkuleerimisele. Konkreetsed asjaolud määravad, kas tagajärge pidada ettenähtavaks, kuid kavatsematuks, ja nii on võimalik topelttagajärje doktriini paremini rakendada.
Mõõdukas tuul
Mõõdukas tuul meres|thumb Mõõdukas tuul on tuul, mille tugevus on 4 palli Beauforti skaala järgi ehk 4 bofoori. Tuule kiirus võib olla 11–15 sõlme ehk 13–17 mph ehk 20–28 km/h ehk 5,5–7,9 m/s.
Selle tugevusega tuule korral tõmbub kerge lipp tuules sirgu. Puuladvad painduvad, keskmised oksad liiguvad. Tolm ja lahtised paberilehed hakkavad lendlema.
Mere või järve veepinnal tekivad märgatavad vahused veelained kõrgusega 1–2 meetrit (3,5–6 jalga), laineharjad hakkavad murduma, ilmuvad mõned "jänesed".
Cambrai
Cambrai (hollandi keeles Kamerijk, saksa keeles Kamerich, vanem õigekirjutus Cambray) on linn Prantsusmaal Nordi departemangus.
Ajalugu
pisi|Cambrai I maailmasõja ajal Esimest korda on paika maininud roomlased 4. sajandil kui Camaracum või Camaraco. 5. sajandiks sai sellest piirkonna administratiivkeskus. Umbes samal ajal piirkond ristiusustati, 4. sajandil on mainitud piiskop Superiori.
pisi|Cambrai ja teda ümbritsevad vallad
Keskajal kasvas linna majandus tänu kangakudumistööstusele, mis tootis villast ja linast riiet ning batisti. Ka linnamüürid nihkusid kaugemale: 11. sajandiks kasvas linn piirideni, mis püsisid kuni 19. sajandini.
Cambrail on üsna oluline koht muusikaajaloos, eriti mis puudutab 15. sajandit. Cambrai katedraal oli piirkonna muusikakeskuseks kuni 17. sajandini. Mitmed Burgundia koolkonna heliloojad kas kasvasid üles ja õppisid või õpetasid seal. 15. sajandi kuulsaim Euroopa helilooja Guillaume Dufay õppis katedraalis aastatel 1409–1412 ning naasis 1439. aastal pärast mitmeaastast Itaalias elamist. Veel on Cambrais asunud teiste seas Johannes Tinctoris, Johannes Ockeghem, Nicolas Grenon, Alexander Agricola, Jacob Obrecht. 16. sajandil töötasid seal Philippe de Monte, Johannes Lupi ja Jacobus de Kerle.
Cambrais toimus 1917. aastal Cambrai lahing.
Alcatel
Alcatel on Prantsusmaa ettevõte, mis toodab mobiiltelefone.
Nokia on Alcateli emafirma.
Lena Adelsohn Liljeroth
pisi Lena Elisabeth Adelsohn Liljeroth (sündinud 24. novembril 1955 Spångas) on Rootsi ajakirjanik ja poliitik. Ta oli alates 24. oktoobrist 2006 kuni 3. oktoobrini 2014 Rootsi kultuuriminister. Ta kuulub Mõõdukasse Koalitsiooniparteisse. 2002 valiti ta Riksdagi.
Lena Adelsohn Liljeroth on abielus Mõõduka Koalitsioonipartei endise juhi Ulf Adelsohniga.
Katehhu
pisi|Katehhupulber pisi|Katehhu apteegipurgis pisi|Katehhupastillid, illustratsioon 1879. aasta trükises thumb|left|Katehhu pisi|Cachou [[lagritsakommid]] Katehhu (rõhk teisel silbil; malai keelest kachu ladina catechu kaudu), ka kašuu (prantsuskeelse cachou kaudu) on katehhu-akaatsiast ehk beetliakaatsiast (Acacia catechu) saadav ekstrakt, mida kasutatakse värv- ja parkainena ning ravimina.
Saamine
Katehhut toodetakse Lõuna- ja Kagu-Aasias kasvava katehhu-akaatsia lülipuidust. Puitu keedetakse vees ja saadav puder aurutatakse kuivaks, nii et saadakse pruun pulber.
Rutuli keel
pisi|Rutulite asuala Kaukaasias. Rutuli keel (rutuli keeles мыхӀабишды чӀел) on Kagu-Dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad rutulid.
Katehhu
Parkainena
Katehhu sisaldab rikkalikult parkainet tanniini. Inglise keemik Sir Humphry Davy avaldas 1802. aastal uurimistöö parkimise kohta, milles tõestas, et katehhu on sama efektiivne, ent märgatavalt odavam traditsioonilisest tammekoorepulbriga parkimisest. Peale nahaparkimise on katehhuga parkimist kasutatud kalavõrkude vastupidavamaks muutmiseks nii Inglismaal (traditsiooniline nimetus cutch) kui Eestis.
Rutuli keel
Staatus ja kõnelejate arv
Rutuli keel on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kõnelejaid on umbes 36 400, neist Venemaal 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 30 360. Aserbaidžaanis räägib rutuli keelt mõni tuhat inimest.
Katehhu
Parkainena
Kootava komponendina kuulub katehhu närimistubaka koostisse.
Värvainena
Rangelt võttes pole katehhu puhul tegemist värvainega, ent seda kasutatakse tekstiilide jm pruuniks ja mustaks värvimisel. Tavaline on pruun värvitoon, must värv saadakse rauaühenditega peitsides. Värvainet katehha on Venemaal kasutatud siid- ja puuvillkangaste värvimiseks 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.
Rutuli keel
Staatus ja kõnelejate arv
Keeles eristatakse 5 murret.
Tähestik
1990. aastast kasutatakse Dagestanis rutuli keele kirjutamiseks kirillitsal põhinevat kirjasüsteemi.
Fonoloogia
Rutuli keeles on 5 vokaalfoneemi ja 59 konsonantfoneemi.
Katehhu
Toidulisandina
Katehhu on oluline komponent Lõuna-Aasia traditsioonilistes vürtsisegudes pan masala ja guthka. Seda lisatakse ka mõningatele suuvärskendajatele ja lagritsapastillidele (näiteks prantsuse pastillid "Cachou").
Ravimina
Pikk ajalugu on katehhul olnud ajurveeda meditsiinis. Tähtsaim raviomadus on ta tugev põletikuvastane toime. Tänapäeval kasutatakse katehhut seespidiselt seedeprobleemide puhul, samuti suuloputamiseks hammaste ja suuõõne põletike puhul. Välispidiselt kasutatakse seda hemorroidide ja nahaprobleemide raviks.
Tõnno Jonuks
pisi|Tõnno Jonuks 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Tõnno Jonuks (sündinud 21. aprill 1974) on eesti usundiuurija ja religiooniarheoloog.
Jonuks kaitses 2009. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Eesti muinasusund".
Tema peamised uurimissuunad on Skandinaavia saagad ja eesti muinasusund.
Ta on Tallinna Ülikooli teadur ja Eesti Kirjandusmuuseumi juhtivteadur, samuti Muinsuskaitseameti arheoloogia eksperdinõukogu liige ja ajalooliste looduslike pühapaikade komisjoni liige.
Aberdeen (LAV)
Aberdeen on rajatud 1856. aastal, linnaõigused sai 1858. aastal. Aberdeen on saanud nime Šotimaal asuva Aberdeeni linna järgi.
Silver Sonntak
Silver Sonntak sündinud 11.11 1976 Pärnus, on Eesti sõudja, Peeter Sonntaki ja Maie S-i (*Jäärats) poeg, Rein S-i vennapoeg.
Alaline esindaja
Alaline esindaja (prantsuse keeles représentant permanent; inglise keeles permanent representative) on diplomaatiline ametikoht, missiooni juht rahvusvaheliste organisatsioonide juures.
Silver Sonntak
Lõpetas 1995 Pärnu 1. keskkooli ja 2000 autoerialal Tallinna Kõrgema Tehnikakooli. Alustas 1986 Toivo Kiiratsi õpilasena jalgrattaspordiga.
Sõudmine
Sõudeliidu parim meessõudja 2002.
Alaline esindaja
Rahvusvahelisi organisatsioone, mis akrediteerivad oma liikmesriikide alalisi esindajaid: Alalisi esindajaid nimetatakse sageli mitteametlikult suursaadikuteks. Näiteks Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO juures on USA delegatsiooni ÜRO juures juht ja kannab ametlikku nimetust Ameerika Ühendriikide alaline esindaja ÜRO juures. Seejuures omab ta erakorralise ja täievolilise suursaadiku staatust.
Mõned rahvusvahelised organisatsioonid (näiteks UNESCO) nimetavad nende poolt akrediteeritud alalist esindajat alaliseks delegaadiks.
Eesti
Eestis on alaline esindaja kõrge diplomaatiline ametikoht, mis ametikohtade gradatsioonis omab kolmandat positsiooni (kantsleri ja asekantsleri järel) ning on võrdsustatud erakorralise ja täievolilise suursaadikuga.
Kase-kaksikhammas
Kase-kaksikhammas (Dicranum montanum) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Kase-kaksikhammas on kollakasroheline või roheline padjandite või tihemurusalt kasvav 0,5–3 cm kõrguste vartega sammal. Varred on harunenud, lehed kuivalt krässus ja märjalt eemaldunud, veidi kõverdunud.
Kase-kaksikhammas kasvab metsades tüvealustel, kõdupuidul, harvem ka kividel. Eestis väga sage.
Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.
Cancrin
Cancrin, varem Krebs ja Cancrinus, Venemaal tuntud kui Kankrin (vene keeles Канкрин) oli Hessenist Treysast pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Päritolu ja varasem ajalugu
Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1535. aastast, mil Hessenis Treysas on mainitud Cuntz Krebsi; 1560. aastal oli ta linna bürgermeister. Treysa linnaga jäid tema järeltulijad seotuks mitme põlvkonna vältel. Cuntzi pojapojapoeg Eckhart hakkas alates 1619. aastast kasutama ladinapärast perekonnanime Cancrinus. Tema järeltulijad oli Lippes ja Hessenis ametis vaimulikena. 1786. aasta 26. augustil tõstis Püha Rooma keiser Franz II vennad Franz Ludwigi (1738−1816) ja Johann Philippi (1741−1789) aadliseisusse ja nad said perekonnanimeks von Cancrin. Vendadest vanem rajas Venemaa, noorem Badeni liini.
Cancrinid rüütelkonna matriklis
Krahv Georg Ludwig Daniel von Cancrin (1774−1845) võeti 1830. aasta 15. veebruaril (vkj) Eestimaa ja sama aasta 27. juulil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Kuramaal immatrikuleeriti ta 8. aprillil (vkj) 1833.
Krebs
Cuntz Krebs (suri pärast 1560), Treysa bürgermeister; abiellus NN-iga (maeti 1574)
Cancrinus
Eckhart Cancrinus (1600−enne 1659), Blombergi ladinakooli (kuni 1632) ja Horni (1646−1655) rektor; abiellus Elisabeth NN-iga (suri 1660)
Venemaa liin
Franz Ludwig von Cancrin (1738–1816), Püha Rooma keisririigi aadlik (1786), tõeline riiginõunik (1801), Staraja Russa soolakaevanduse direktor (1799−1812); abiellus 1773 Maria Louisa Philippine Kroeberiga (1747−1818)
Mikael Ishak
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Assyriska FF. 2010. aastal debüteeris ta Rootsi esiliigas. 2011. aastal lõi ta Rootsi esiliigas üheksa väravat.
2011. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga 1. FC Köln. Saksamaa kõrgliigas debüteeris ta 21. jaanuaril 2012 mängus VfL Wolfsburgi vastu. Hooaja 2012/13 teises pooles mängis ta laenul Šveitsi kõrgliigaklubis St. Gallen, kus ta lõi 13 mänguga kolm väravat.
2013. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Parma, kuid samal kuul suundus ta laenule Itaalia esiliigaklubisse Crotone. Hooajal 2013/14 lõi Ishak Itaalia esiliigas 24 mänguga neli väravat.
2014. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Taani kõrgliigaklubiga Randers. Kahe ja poole hooajaga lõi ta Taani kõrgliigas 31 väravat.
2015. aastal tuli Ishak Rootsi kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Rootsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2015–2016 neli korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 6. jaanuaril 2016 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Rootsi olümpiavõistkonda. Olümpiaturniiri esimeses alagrupimängus lõi ta värava Colombia vastu.
Karlo Bručić
Karlo Bručić (sündinud 17. aprillil 1992 Zagrebis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Rumeenia kõrgliigaklubis CFR Cluj.
Klubikarjääri jooksul on ta mänginud Horvaatia kõrgliigaklubis Zagrebi Lokomotiva (2012–2016), Iisraeli kõrgliigaklubis Ashdod (2016–2019), Jaapani kõrgliigaklubis Sagan Tosu (2019), Leedu kõrgliigaklubis Sūduva (2019), Valgevene kõrgliigaklubis Minski Dinamo (2020), Kreeka kõrgliigaklubis Apóllon Smýrnis (2020–2021) ja Sloveenia kõrgliigaklubis Koper (2021–2022). 2019. aastal tuli ta Sūduvaga Leedu meistriks ja võitis samal aastal klubiga ka Leedu karikavõistlused. 2022. aastal võitis ta Koperiga Sloveenia karikavõistlused. Clujga liitus ta 2022. aasta juunis.
Aastatel 2007–2013 mängis Bručić Horvaatia noortekoondistes.
Vickers A1E1 Independent
Vickers A1E1 Independent oli kahe maailmasõja vahel Suurbritannias ehitatud mitme torniga tanki prototüüp, mille valmistas Briti relvatootja Vickers. Kuigi see tank ei läinud kunagi tootmisse, avaldas ta mõju sellistele tankidele nagu Nõukogude Liidu T-28, Saksamaa NeubauFahrzeug, Briti Medium Mk III ja Cruiser Mk I. Nõukogude rasketank T-35 on Vickersi tankiga äärmiselt sarnane.
Ajalugu
Briti Armee kindralstaap tellis 1924. aastal rasketanki prototüübi. Tanki konstrueeris peamiselt Walter Gordon Wilson ja see sai tuntuks kui Independent. Independenti 35,8-liitirise V12-mootori autor oli Armstrong Siddeley. Lisaks muule kasutati tankil ka uuenduslikku hüdraulilist pidurisüsteemi, mis oli loodud just selle tanki suurt kaalu arvestades. Prototüüp anti sõjaministeeriumile (War Office) üle 1926. aastal, kuid rahapuuduse tõttu seda tootma ei hakatud.
Tanki kavand langes tööstus- ja poliitilise spionaaži ohvriks ja jõudis Nõukogude Liitu, kus see tõenäoliselt mõjutas T-35 loomist, kuigi Vene ajaloolased tihti ei nõustu selle väitega.
Tanki prototüüp on säilinud ja asub tänapäeval Bovingtoni Tankimuuseumis Inglismaal. pisi|A1E1 Independent Bovingotn'i tankimuuseumis
Kirjeldus
Independent oli mitme torniga tank, mille pearelvaks oli 47 mm kahur (3-naelane) ja neljas väiksemas tornis paiknes neli 7,7 mm (0,303-tollist) Vickersi kuulipildujat. Kaks väiksemat torni asus ees ja kaks tagapool. Tagumisi kuulipildujaid oli võimalik kõrgemale sihtida ja õhutõrjeks kasutada. Tanki kere paiknes pikkade roomikute vahel. Tanki juhtimiseks kasutati uuenduslikku hüdraulilist süsteemi. Jõuallikaks oli 398-hobujõuline (267 kW) Armstrong Siddeley bensiinimootor ja see andis 32-tonnisele masinale maksimaalseks kiiruseks 40,25 km/h.
Nukumaja (Ibsen)
"Nukumaja" on norra dramaturgi Henrik Ibseni 1879. aastal ilmunud näidend kolmes vaatluses.
Lühikokkuvõte
Advokaat Torvald Helmerist on saanud Aktsiapanga direktor. Tema naisele, näiliselt kergemeelsele ja pealiskaudesele Norale, tuleb külla lapsepõlvesõbranna leskproua Kristina Linde, kes loodab Nora abiga Aktsiapangas töökoha saada. Helmer võtabki proua Linde tööle, kuid laseb lahti juristkonsult Krogstadi. Krogstad tahab oma kohta pangas säilitada ning pöördub selles osas Nora poole, kes talle abikaasa teadmata raha võlgu on. Selgub, et Nora oli võlakirjal oma isa allkirja võltsinud (naised ei saanud sel ajal ilma abikaasa või isa nõusolekuta finantsotsuseid teha) ning ähvardas tõe paljastada ja Helmeri maine rikkuda, kui Nora ei suuda teda veenda Krogstadi mitte lahti laskma. Krogstad tunnistab Norale, et tema jäi nooruses allkirja võltsimisega vahele ning seetõttu on Aktsiapank tema ainus võimalus elus haljale oksale jõuda. Nora proovib Helmerit veenda, kuid tulutult. Krogstad kirjutab Helmerile kirja, kus ta kõik paljastab. Helmer loeb kirja ning vihastab Nora peale ja otsustab, et iga hinna eest tuleb talitada Krogstadi soovi kohaselt, et ta naise kuritegu välja ei tuleks ning ta (Helmeri) mainet ei rikuks. Samal ajal sekkub proua Linde. Krogstad armastas proua Lindet, kuid viimane pidi abielluma teise mehega, kes oli jõukas ning suutis Kristina haiget ema ja kahte nooremat venda ülal pidada. Kuna proua Linde mees ja ema on surnud ning vennad piisavalt vanad, et enda eest ise hoolitseda, otsib kedagi, kelle jaoks elada. Ta teeb Krogstadile ettepaneku kooselu alustada ning mõjutab teda võlakirja Norale tagasi saatma. Helmer põletab võlakirja ja kustutab sellega tõendid võltsimisest. Nora avastab aga, et ta on oma abielus justkui mehe mänguasi olnud ning otsustab lahkuda. Tema mees näeb seda kui reetmist ning leiab, et Nora esimene kohus on olla hea ema ja naine, Nora aga vastab, et ta on kõigepealt inimene. Nora lahkub ning Helmer jääb oma korterisse ja katab näo kätega.
Otsemetanool-kütuseelement
pisi|310x310px|Kütuseelement Otsemetanool-kütuseelement (ingl direct methanol fuel cell, DMFC) on keemiline vooluallikas, kus metanooli- ja hapnikuvahelisel reaktsioonil eraldub keemiline energia, mis muundatakse elektrienergiaks. Otsemetanool-kütuseelementi peetakse ideaalseks kütuseelemendiks, sest kütus muudetakse otse elektrienergiaks kütuseelemendi anoodil. Näiteks prootonivahetusmembraaniga kütuseelemendis peab kõigepealt metanooli või mõne muu kütuse muutma vesinikuks. Ebamugavusi tekitavad mahukad reformeri süsteemid, mida selle jaoks on vaja, eriti kui kütuseelementi on vaja rakendada transpordis.
Siiski on otsemetanool-kütuseelemendi levik takistatud ja väiksem võrreldes vesinik/õhk süsteemide laialdasema levikuga. Oluliseks piiravaks teguriks on anoodil toimuv reaktsioon, mis vajab väga tõhusat katalüsaatorit metanooli oksüdeerimiseks. Otsemetanool-kütuseelemendid on kõrgetel rõhkudel ja temperatuuridel tõhusamad, aga need tingimused põhjustavad täielikus süsteemis nii palju kadusid, et kokkuvõttes mingeid eelised pole. Seepärast on praegusel ajal eelistatud normaalrõhul töötavad konfiguratsioonid. Viimaste aastate jooksul on leitud mitmeid viise, mis parandasid märkimisväärselt otsemetanool-kütuseelemendi probleeme. Näiteks on võetud kasutusele prootonivahetuse membraaniga elektrolüüdimaterjale, mis parandab oluliselt töötemperatuuri, mida ei ole võimalik saavutada traditsionaalsete vedelate elektrolüütidega.
Tööpõhimõte
Metanool ja vesi reageerivad elektrokeemiliselt. Metanool oksüdeeritakse anoodil ja reaktsiooni käigus tekivad süsihappegaas (CO2), elektronid ja prootonid. Anoodil tekkinud prootonid liiguvad läbi polümeerse elektrolüüdi katoodile, kus nad reageerivad edasi hapnikuga, mis saadakse tavaliselt õhust. Katoodil tekib reaktsiooni käigus vesi. Anoodil tekkinud elektronid kannavad keemilise reaktsiooni käigus tekkinud vaba energia läbi vooluahela. Tekkinud energia arvelt on seejärel võimalik käivitada näiteks elektrimootor. Probleem sellise süsteemi tulusa kasutuselevõtu juures on katalüsaatori aktiivsuses, konkreetselt anoodil. Kõige aktiivsem anoodi materjal on plaatina, mis on tavaliselt hajutatud suure eripinnaga süsinikul. Leiti, et väikeste koguste erinevate metallide, näiteks plii, tina, reeniumi või ruteeniumi lisamisel plaatinale kasvab aktiivsus märkimisväärselt. Parimaks nendest kahemetallilistest süsteemidest osutus segu plaatinast ja ruteeniumist.
Kütus
Metanool on normaalrõhul temperatuurivahemikus −97,0...64,7 °C vedel. See on tavatingimustel stabiilne. Metanooli energiatihedus (20 MJ/kg) on võrreldes bensiiniga poole väiksem. Samas on tema energiatihedus kordades suurem kui liitiumioon akudes või vesinikul. See võimaldab metanooli kasutada kütusena seadetes, mille kompaktsus on oluline.
Metanool on mürgine ja tuleohtlik. Siiski hääletas 2005. aasta novembris ICAO (Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon) ohtlike kaupade paneel, et reisijatel lubatakse kanda lennuki pardale metanoolipõhistel kütuseelementidel töötavaid sülearvuteid ja teisi tarbeelektroonikaseadmeid. 24. septembril 2007 tegi USA transpordiministeerium ettepaneku lasta lennureisijatel kanda pardale kütuseelemendi padruneid. 2008. aastal jõuti kokkuleppele, et reisijad võivad kaasas kanda kütuseelemendil töötava seadme koos kahe eraldi padruniga, milles võib maksimaalselt olla 200 ml metanooli.
Anoodi reaktsioon
CH3OH + H2O = CO2 + 6H+ + 6e-
E⁰anood= 0,046 V
Katoodi reaktsioon
1½O2 + 6H+ + 6e- = 3H2O
Igor Ljakin-Frolov
pisi|240px|Igor Ljakin-Frolov (2018)
Otsemetanool-kütuseelement
Katoodi reaktsioon
E⁰katood= 1,23 V
Igor Ljakin-Frolov
Igor Semjonovitš Ljakin-Frolov (vene keeles Игорь Семёнович Лякин-Фролов; sündinud 10. septembril 1948) on Venemaa (varem Nõukogude Liidu) diplomaat, erakorraline ja täievoliline suursaadik (2005).
Otsemetanool-kütuseelement
Summaarne reaktsioon
CH3OH + 1½O2 + H2O = CO2 + 3H2O
Igor Ljakin-Frolov
Ljakin-Frolov lõpetas 1972. aastal NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi.
Otsemetanool-kütuseelement
Summaarne reaktsioon
Erakk= 1,18 V
Igor Ljakin-Frolov
Ta on diplomaatilisel tööl alates 1978. aastast. Aastatel 1995–1999 oli ta suursaadik Burundis ja 2003–2008 Botswanas. Aastatel 2010–2013 oli ta Venemaa Föderatsiooni täievoliline esindaja Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni juures. Alates 1. augustist 2013 on ta erakorraline ja täievoliline suursaadik Tadžikistanis.
Otsemetanool-kütuseelement
Summaarne reaktsioon
Teoreetiliselt peaks metanooli oksüdeerimisreaktsioon olema spontaanne, kui anoodi potentsiaal on üle 0,046 V pöörduva vesinikelektroodi (RHE) suhtes. Samamoodi peaks toimuma ka hapniku redutseerumisreaktsioon, kui katoodi potentsiaal on alla 1,23 V. Reaktsioon kütuseelemendis võib kalduda kõrvale ideaalsetest termodünaamilistest väärtustest halva elektroodi kineetika tõttu. Seega tegelikult on reaktsiooni toimumiseks vaja palju positiivsemat potentsiaali anoodil ja negatiivsemat potentsiaali katoodil selleks, et reaktsioon toimuks mõistliku kiirusega. Lisaks sellele on elektrokeemilise raku pinge madalam tema ideaalsest väärtusest (1,18 V), mis on tingitud takistusest.
Igor Ljakin-Frolov
Ljakin-Frolov valdab inglise, prantsuse ja hiina keelt.
Otsemetanool-kütuseelement
Elektrolüüt
Otsemetanool-kütuseelemendid võivad töötada nii happelises kui ka aluselises elektrolüüdis. Ideaalsel elektrolüüdil on kõrge elektrijuhtivus, ta ei tohi korrodeerida elektrokeemilist rakku ega katalüsaatori materjale. Samuti ei tohi elektrolüüt olla mürgine ega osaleda kõrvalreaktsioonides. Üldiselt on aluselistel elektrolüütidel paremad elektrokeemilised omadused ja sellest tulenevalt suurem võimsus. Kahjuks on siiamaani lahendamatuks probleemiks karbonaatide teke rakus, kui kasutada aluselisi elektrolüüte. Seda põhjustab reaktsioon süsihappegaasi ja hüdroksiidiooni vahel. Seetõttu uuritakse põhiliselt happeliste elektrolüütidega süsteeme.
CO2 + OH- = HCO3-
Kasutus
Otsemetanool-kütuseelement on hea alternatiiv akudele. Erinevalt akudest ei ole vaja DMFC laadimiseks elektrit, selle saab kiiresti kütusega laadida. Otsemetanool-kütuseelemendi puhul on suureks eeliseks veel ka võrdlemisi ohutu kütus ja madal töötemperatuur. Kütuseks kasutatav metanool on keskkonnasäästlik ja taastuv ressurss.
Praeguste otsemetanool-kütuseelementide nõrk koht on nende vähene võimsus, aga see-eest on energiatihedus DMFC-i puhul suur, arvestades tema väiksed mõõtmeid. Energiatihedus on 5 kuni 10 korda parem võrreldes taaslaetavate akudega, mis tähendab, et nende baasil töötavaid seadmeid pole vaja nii tihti laadida. Lisaks ei kulu laadimisele mitmeid tunde, vaid on vaja lihtsalt vahetada metanooli padrun. Sellest tulenevalt sobib DMFC ideaalselt energiaallikaks tarbeelektroonikaseadmetesse. Probleemiks, mis siiamaani takistab DMFC-i laialdast levikut, on selle ehituseks vajalike komponentide kõrge hind. Pikemas perspektiivis on võimalik, et DMFC leiab kasutust ka transpordivahendites.
Probleemid
Metanooli läbilaskvus (cross-over) toimub, kui metanooli molekulid hajuvad läbi membraani ja oksüdeeruvad hapniku toimel positiivsel elektroodil. See on tõsine probleem ja vähendab kütuseelemendi pinget ja voolutihedust. Metanoolis sisalduvast keemilisest energiast saab elektrienergiana kätte ainult 30%. Ülejäänud energia muudetakse metanooli läbilaskvuse tulemusena soojuseks. Kuigi metanoolil on kõrge energiatihedus (umbes 1,7 kWh/l), tuleb metanooli lahjendada, et vähendada metanooli läbilaskvust. Lisaks muudab see nähtus hapniku redutseerimisreaktsiooni kineetikat. Siiamaani pole täpselt teada, miks see reaktsiooni kiirust muudab. Selle mõju on võimalik vähendada, kasutades erinevaid membraane. Näiteks on häid omadusi näidanud SPEEK (sulfonated polyetheretherketone). Avaldatud on ka palju uuringuid komposiitmembraanide efektist metanooli läbilaskvusele.
Kommertsiaalseks tootmiseks peaks DMFC-i valmistamise hind olema konkurentsivõimeline. Üheks põhiprobleemiks on see, et parim katalüsaatorimaterjal on plaatina, mis on haruldane väärismetall ja seega kallis. Plaatina asendamiseks on katsetatud palju erinevaid variante. Enamik metallilisi katalüsaatoreid on happelises keskkonnas ebastabiilsed ja korrodeeruvad. Stabiilsust on võimalik parandada kuumtöötlemisega. Paljulubav katalüsaator on raud ftalotsüaniin, mis on näidanud head vastupidavust metanoolile. Lisaks on sellel materjalil plaatinaga võrreldav aktiivsus. Paljud teised materjalid nagu näiteks metallilised karbiidid, metallioksiidid ja porfüriinid on samuti näidanud konkurentsivõimelist aktiivsust, aga nende stabiilsus on plaatinast halvem.
Reaktsioon otsemetanool-kütuseelemendis vajab lähteainena ühte vee molekuli, reaktsiooni produktiks on kolm vee molekuli. See tähendab, et vesi koguneb tilkadena süsteemis ja võib põhjustada lühiseid. Vesi võib ka blokeerida hapniku ligipääsu katoodile. Seega peab kütuseelemendis olema pumbasüsteem, mis eemaldab üleliigse vee. See muudab aga kogu süsteemi keerulisemaks ja vähem kompaktseks.
Ergart Männik
Ergart Männik (18. märts 1928 Oru vald, Läänemaa – 5. märts 2021) oli eesti maadlustreener.
Aastatel 1959–1984 töötas ta treenerina Haapsalu Laste ja Noorte Spordikoolis.
Tema õpilasi on Henn Põlluste, Valdur Pass, Valdek Kaurit, Olev Robam ja Rein Hamburg.
Salu (perekonnanimi)
Salu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Salu (Sallo, Sallu) on pandud 23 eri mõisas. Nimede eestistamisel määrati Salu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Konn, Limberg, Neimann, Ossokin, Salmann, Samavalenko, Sanderkoff, Schinmann, Schober, Servinski, Sidorov, Simonlatser, Sketshus, Süslich ja Teppan. Jaak-Johannes Salu palvel kanti Salu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 43 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salu Eestis 187 mehel ja 186 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Salumäe 182 mehel ja 210 naisel.
Kadri-Ann Sumera
Kadri-Ann Sumera (sündinud 5. augustil 1977) on eesti pianist.
Kadri-Ann Sumerat on tunnustatud vabariiklikel ja rahvusvahelistel konkurssidel. Ta on esinenud festivalidel ”Arvo Pärt in NRW”, ”Quantensprünge” (Saksamaa), Klaver, NYYD, Eesti Muusika Päevad jne. Lindistanud Eesti Raadiole ning Antes Editionile. Lisaks klassikale kammermuusikale kuulub Kadri-Ann Sumera repertuaari ka nüüdismuusika. Ta on teinud tihedat koostööd heliloojate Märt-Matis Lille, Mari Vihmandi, Kristjan Kõrveri, Nicolas Gilbert'i (Kanada), Steingrimur Rohloff' (Saksamaa) ja Santa Ratniecega (Läti).
Hooajal 2004/2005 tegutses Kadri-Ann Sumera Internationale Ensemble Modern Akademie stipendiaadina Frankfurdis. Hooajal 2015/2016 töötas ta õppejõuna ta Darmstadti muusikaülikoolis (Akademie für Tonkunst Darmstadt) ja muusikakoolis.
Kadri-Ann Sumera on olnud pikka aega Klassikaraadio saatejuht, töötanud pedagoogina Heino Elleri Muusikakoolis, alates sügisest 2016 on ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õppejõud. Lisaks pedagoogilisele ja kontserttegevusele on ta ka koolikontserte korraldava MTÜ Muusikasõprade Selts üks eestvedajatest.
Kadri-Ann Sumera on alates 2004. aastast Eesti Interpreetide Liidu liige, olnud ka Eesti Interpreetide Liidu juhatuses.
Isiklikku
Kadri-Ann Sumera isa oli eesti helilooja Lepo Sumera.
Neuenhaus
Neuenhaus on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis, Samtgemeinde Neuenhausi keskus. Neuenhaus asub Vechte jõel Hollandi piiri ääres ning on umbes 10 km Nordhornist loodes ja 30 km Enschedest põhjas. Valla pindala on 31,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9894 inimest.
Ajalugu
Neuenhaus asutati 1317. aastal Münsteri ja Amsterdami vahelisele kaubateele Bentheimi krahvi Johannes II korraldusel, kes ehitas ka enda kaitseks lossi. Kiirelt kasvav uus linn sai linnaõigused 1369. aastal. Linna käsutuses olid Amti kohus ja teised asutused, mis koliti kreisikeskusesse Nordhorni pärast Teist maailmasõda. Tänast Neuenhausi linna laiendati 1970. aastal endiste autonoomsete kogukondade Grasdorfi, Hilteni ja Veldhauseni liidendamise kaudu, millest viimane oli olemas juba 10. sajandil. Kahe paisu ehitamisega Vechte jõele ja veel ühega Dinkeli jõel saadi kontrolli alla üleujutused, mis olid Neuenhausi varem nii tihti ahistanud.
Neuenhausi kesklinna peatänav kaotati aastal 2005 pärast edelaümbersõidu ehitamist ümber linna.
Palju vanu Ackerbürgerhäuser ("härrastalupoegade majad") on renoveeritud või renoveerimisel.
Linnas on hea liigelda jalgrattal. Rattateed on väga hästi tähistatud ning moodustavad umbes 250 km pikkuse võrgustiku, mis viib läbi aasade ja metsade, samuti piki Vechte ja Dinkeli jõge. Teede ääres on juba üha enam kunstiteoseid vaatamiseks. Veelgi enam, kohalik võimlemis- ja spordiklubi (kohapeal tuntud kui "TuS", "Turn- und Sportverein") on tähistamas oma 100-aastast juubelit.
Veldhausen
Kõrvaline keskus Veldhausen on tegelikult rohkem kui 1000 aastat vana kihelkonnaküla, mis liidendati Neuenhausi linnaga 1970. aastal. Sellest hoolimata on Veldhausen suutnud säilitada oma autonoomiat. Siin on umbes 2200 külaelanikku.
Veldhausen tekkis, kui talunikud naaberkogukondadest Eschest, Grasdorfist ja Osterwaldist väljendasid soovi saada koht oma uuele kirikule, kuna paljudele oli liiga kauge käia Uelseni kirikus, ja halva ilmaga tõesti isegi võimatu. Seega otsiti kesksel kohal olev väheviljakas maatükk, selline kohapeal kunagi tuntud hollandi sõna veld, tähendusega "põld" (hollandi keelt kasutati Veldhausenis veel 100 aastat tagasi endiselt ametliku keelena). Esimene kirik ehitati usutavasti peamiselt puidust. Kiriku ümber asusid aja jooksul käsitöölised ja härrastalupojad (Ackerbürger). Tänane kivist kalvinistlik kirik, koos tuuleveski ja veskipargiga naabruses, loetakse Veldhauseni maamärkide hulka kuuluvaks.
Veskipargi Brauchtum- und Mühlenverein – Tavandi- ja veskiklubi – alale on ehitatud vana möldrimaja ja pagaritöökoda. Pagaritöökojas küpsetavad harrastuspagarid leiba, mis tehtud veskis jahvatatud jahust.
Transport
Neuenhaus asub Bundesstraßel 403, mis kulgeb Nordhornist Hollandisse. On ka raudteeühendus, mis järgib umbes sama teed; kuid liinil ei ole 1970. aastate keskpaigast reisijateveo teenust, kuigi kaupu veetakse siiani.
Tuntud inimesed
thumb|150px|Johannes von Miquel
Karl Lõhmus
Karl Lõhmus (9. oktoober 1891, Pärnumaa – 10. november 1936) oli Vabadussõja veteran.
Võitles Vabadussõjas Narva rindel. Autasustatud vapruse eest Vabadusristi II liigiga ning tasuta maaga elupõliseks kasutamiseks. Saadud maale rajas Pärnumaal Laiksaare vallas Urissaare külas Lehtmetsa talu. Suri haiguse tagajärjel. Maetud Häädemeeste luteri kalmistule. Haud tähistatud kalmistu stendil.
F-IV-H
F-IV-H on Tšehhoslovakkias toodetud ujuvtanki prototüüp.