cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
X86 assembler
Registrid
Andmeregistrid: Aadressiregistrid: Igal üldregistril on vastav 64-bitine ja 16-bitine osa (nt. EAX: RAX ja AX), andmeregistritel on ka 8-bitised osad (nt. EAX: AL ja AH) nagu näha järgnevalt skeemilt:
Wake Me Up When September Ends
Kontsertesitused
Revolution Radio tuuri keskel, 18. juunil 2017 Budapestis, lisati laul kontserdi esitusnimekirja tagasi, kuid seda ei esitatud igal kontserdil, vaid osaliselt ja harvadel juhtudel. Vähemalt ühe korra esitati laulu ka pikemalt, samamoodi nagu 2010. aastal (kaks salmi ja kitarrisoolo ning terve bändiga).
X86 assembler
Registrid
Lisaks üldregistritele leidub veel:
x86 registreid saab kasutada vastavate käskudega, näiteks käsuga MOV. Et teha arvutusi, peab andmed lugema mälust registrisse ja siis pärast vajadusel tagasi mällu. Üldreeglina ei saa mäluga otseselt opereerida ja on vaja registreid. Näiteks: Loeb globaalse muutuja integer_value registrisse EAX, liidab juurde 4, loeb globaalse muutuja other_value ja liidab selle EAX-ile. Lõpuks kirjutatakse tulemus globaalsesse muutujasse integer_value.
Programmeerimiskeeles C oleks vastav koodijupp: "integer_value = integer_value + 4 + other_value;".
Käsutüübid
x86 protsessoril on suur kogus erinevaid opkoode, kuid tähtsamad neist tuleks ka esile tuua.
MOV ja adresseermine
MOV – Move data. Kopeerib andmeid registrite ja mälu vahel. Inteli assembler süntaks järgib alati kuju DST <- SRC. Paar lihtsat näidet: MOVZX – Move with zero extend. Kopeerib andmed väiksema laiusega registrist suuremasse ja väärtustab ülejäänud bitid nullidega. Näiteks bait 0x28 (40) loetaks sisse kui 0x00000028: MOVSX – Move with sign extend. Töötab nagu MOVZX, aga arvestab sign-bitti. Näiteks negatiivne bait 0xE0 (-32) loetaks sisse kui 0xFFFFFFE0:
Adresseermimine
x86 mäluadresseerimise saab kokku võtta valemiga [baas + indeks*skalaar + nihe], kus: Lühike näide koos analoogse C programmiga: Üleval toodud näide katab kõige keerulisema juhu adresseermisest, kuid muidugi saab ka adresseerida kasutades ainult ühte väikest osa tervest adresseerimisest. Näiteks: Seega on võimalikke kombinatsioone piisavalt iga vastava juhu jaoks.
Põhikäsud
push – Push to stack. Lükkab väärtuse stack-segmenti ja lahutab ESP registrist väärtuse laiuse. pop – Pop from stack. Võtab väärtuse stack-segmendist ja liidab ESP registrile väärtuse laiuse. lea – Load effective address. Arvutab adresseeringu aadressi ning salvestab selle aadressi. Mälust ei loeta midagi.
Aritmeetika ja Loogika
add,sub – Integer Addition/Subtraction. Liidab/lahutab kaks operandi ja salvestab tulemuse esimesse operandi. inc,dec – Integer Increment/Decrement. Suurendab/vähendab operaatorit 1 võrra. imul – Integer Signed Multiplication. Omab kahte erinevat süntaksit. Esimene variant korrutab kaks operandi ja paigutab tulemuse esimesse operandi. Teine süntaks korrutab teise ja kolmanda operandi ning paigutab tulemuse esimesse operandi. idiv – Integer Signed Division. Jagab 64-bitise täisarvu EDX:EAX määratud väärtusega läbi. EDX tuleb vajadusel käsitsi nullida. Tulem on alati EAX registris ja jagatise jääk on EDX registris. Operand ei saa olla EDX register või vahetu väärtus. and, or, xor – Bitwise logical and, or, exclusive or. Teostab bitt-loogilised tehted kahe operandi vahel. Tulem paigutatakse esimesse operandi. not – Bitwise logical not. Pöörab bitid ümber. Väärtus võib olla register või adresseeritud mälu. neg – Arithmetic negate. Väärtustab täisarvu selle vastandarvuga i = -i. shl,shr – Logical Shift Left/Right. Nihutab bitte loogiliselt vasakule/paremale, üle ääre nihutatud bitid kaovad ja lisatud bitid on nullid. Näiteks 0b10011100 << 2 = 0b00111000 sar,sal – Arithmetic Shift Left/Right. Nihutab bitte aritmeetiliselt vasakule/paremale. Arvestab, et tegu võib olla negatiivse arvuga ning säilitab vajadusel negatiivsusbiti.
Programmivoo käsud
Programmivoo käske kasutatakse programmi loogiliseks juhtimiseks. Madalamal tasemel implementeeritakse nende käskudega if/else/while käitumist.
jmp – Unconditional jump. Hüppab määratud sümbolile, muutes programmi käivitusasukohta. Otseselt muutub EIP register. jcondition – Conditional jump. Hüppab sümbolile ainul siis, kui kindel tingimus on täidetud. Need käsud sõltuvad protsessori FLAGS registrist. Kõige tähtsamad bitid on Zero Flag (ZF) ja Sign Flag (SF). Kõik aritmeetilised käsud mõjutavad protsessori FLAGS registrit. Näiteks käsk xor eax, eax tõstab Zero Flagi (ZF). Täpsemalt saab lugeda FLAGS registrist Wikipedias. cmp – Signed compare. Teostab märgitundliku lahutustehte kahe operandi vahel ja uuendab protsessori FLAGS registrit. Märgatavalt ZF ja SF. Võrdluskäsku kasutame ainult siis, kui on vaja võrrelda kahe operandi vahet (suurem/väiksem?). test – Equality test. Teostab loogilise AND tehte kahe operandi vahel ja uuendab FLAGS registrit. Uuenevad ZF ja SF. Test käsku kasutame ainult siis kui on vaja testida kahe operandi võrdsust või juhul kui mõni register on väärtusega 0. loop – Looping instruction. Teostab tsüklihüppe juhul kui ECX != 0 ja vähendab ECX-i 1 võrra.
Näited
Paar näidet Windowsi ja Linuxi platvormi peal lihtsast Hello world programmist. Microsoft Macro Assembler (MASM) töötab ainult Windowsi platvormil ning on üpriski keerukas ja detailne.
Monika Komorova
Monika Komorova (sündinud 23. mail 1971 Rimska Sobotas Slovakkias) ehk õde Veronika on Tartu Katoliku Hariduskeskuse president aastast 2013.
Ta on lõpetanud 2005. aastal Ružomberoki Katoliikliku Ülikooli magistrikraadiga (Slovakkias). Ta on Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Õdede Kongregatsiooni liige. thumb|Õde Veronika
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna kogudus Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.
Reno jõgi
Reno (bologna murdes Raggn, ladina keeles Rhenus) on jõgi Põhja-Itaalias Emilia-Romagnas. Reno on pikkuselt Itaalia kümnes jõgi. Suurim linn jõe orus on Bologna.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus
Ajalugu
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus avati Venemaa õigeusu kiriku Pühima Valitseva Sinodi ukaasiga 1847. aasta lõpus. Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskop Platon I pühitses Karksi-Nuia õigeusu koguduse esimeseks preestriks Kiprian/Küprian Sarneti (sündis Virumaal Roela vallas 1815. aastal ja lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari väga hea eesti keele oskusega).
Reno jõgi
Jõe keskmine aastane vooluhulk suudmes on 95 m³/s, lättel 25 m³/s. Suurim registreeritud vooluhulk suudmes on 2300 m³/s, üleujutuste ajal on tavaline vooluhulk umbes 1000 m³/s.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus
Ajalugu
Aastatel 1847–1851 peeti jumalateenistusi Karksi mõisa ruumides. Kogudus kolis Vana-Kariste mõisa sõjaväe kortermajja 1851. aastal ja sealt tagasi Karksi mõisa 1853. aastal.
Reno jõgi
Reno oli Po lisajõgi kuni XVIII sajandi lõpuni. 1797. aastal muudeti kaitseks üleujutuste eest jõe sängi.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus
Ajalugu
Kogudus sai oma pühakoja pärast arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi ehitatud kivikiriku valmimist. Karksi-Nuia Püha Aleksei kiriku pühitses Riia ja Miitavi piiskopkonna ülempiiskop Veniamin (Karelin) 1868. aastal 14. sajandil elanud Moskva ja kogu Venemaa metropoliidi Aleksiuse auks.
Reno jõgi
Reno kallastel asuvad järgmised asulad: Porretta Terme, Vergato, Marzabotto, Sasso Marconi, Casalecchio di Reno, Bologna, Cento, Argenta.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus
Ajalugu
==Koguduses teeninud preestrid ==
Notholepista
Notholepista on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Robert Pirès
thumb|Pirès 2014. aastal Robert Emmanuel Pirès (sündinud 29. oktoobril 1973 Reimsis) on Prantsusmaa endine jalgpallur, poolkaitsja.
Kasaritsa vald (Rõuge kihelkond)
Kasaritsa vald (saksa keeles Kasseritz) oli vald Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Kasaritsa külas.
Robert Pirès
Prantsusmaa rahvuskoondises on Pires mänginud 79 mängu ja löönud 14 väravat.
Kasaritsa vald (Rõuge kihelkond)
Vald loodi 1866. aastal kui Vana-Kasaritsa vald (saksa keeles Alt-Kasseritz).
1890. aastal liideti sellega Vastse-Kasaritsa vald. Pärast seda oli valla pindala 8300 ha. 1922. aasta rahvaloenduse andmeil oli vallas eestikeelseid elanikke 3092 (mehi 1465, naisi 1627), venekeelseid 49 (mehi 29, naisi 20), saksakeelseid 14 (mehi 8, naisi 6), juute 3 (mehi l, naisi 2), muukeelseid 17 (mehi 8, naisi 9), kokku 3175 (mehi 1511, naisi 1664).
Vallas oli 58 küla: Ando, Hando, Hannuste, Harikase, Hinni, Hindo, Hololapi, Holopi, Holsta, Issaku, Jaama, Kaabistu, Kabüna, Kahrumõtsa, Kallaste, Kalli, Kolepi, Kolo, Koloreino, Kose, Kusma, Lalli, Luusi, Lüüsi, Luuste, Meegumäe, Meeliko, Meeldemäe, Mäe, Mõisamae, Müta, Möksi, Mõlgamäe, Oru, Palgi, Palomõtsa, Pangi, Puiga, Raudsepa, Rootsi, Räppo, Räppomõtsa, Sammuka, Sibula, Sika, Soe, Soemõtsa, Sossi, Sossioru, Tinnuste, Toiga, Tootsi, Tulba, Tõrsa, Utra, Vagulasoo, Vadsa ja Võha.
Vallas oli harjatööstus, keemiatööstus "Kosmoliit", nahavabrikud, lubjatööstus, saeveskid ja muid ettevõtteid.
Vald eksisteeris kuni 1939. aastani, kui loodi uutes piirides Kasaritsa vald.
Kasaritsa vallas Räpo külas sündis 1880. aastal laulu "Haanja miis" autor Jaan Räppo.
Emlichheim
thumb|Kalvinistlik kirik, aastast 1150 thumb|Emlichheim, luterlik Rahu kirik
Emlichheim (alamsaksa Emmelkamp) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Vald asub umbes 20 km Emmenist lõunas ja 25 km Nordhornist loodes ja selle pindala on 48,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7393 inimest.
Emlichheim asub otse Saksa-Hollandi piiril. Vald külgneb lõunas Vechte jõega ja põhjas Coevorden-Piccardie kanaliga. See on Samtgemeinde Emlichheimi halduskeskus, mille liikmed on ka Hoogstede, Laar ja Ringe. Viimastel aastatel on küla elanike arv märkimisväärselt kasvanud Hollandi kodanike sissevoolu tõttu.
Ajalugu
Emlichheim oli olemas vähemalt Karl Suure ajal. 1312. aasta dokumendis on valla nimeks Emminchem.
Vanades Hollandi dokumentides (16. kuni 19. sajand) ja isegi tänapäeval alamsaksa murretes kutsutakse Emlichheimi Emmelkamp.
Volikogu
Volikogu koosseis (19 kohta kokku):
(kohalikud valimised toimusid 11. septembril 2011)
Majandus
Emlichheimis asuv ettevõte Emsland-Stärke on suur tärklisetootja. Igal aastal töödeldakse seal tärkliseks üle miljoni tonni kartulit, mis tarnitud umbes 150 km raadiusega piirkonnast, mis teeb Emsland-Stärkest valla suurima tööandja.
Umbes 8 km Emlichheimist läänes, Laari vallas Saksamaal ja Coevordeni vallas Hollandis asub piiriülene tööstuspark, mida tuntakse nime all EUROPARK. Üks Hollandi erainvestor plaanib ehitada sinna prügipõletusjaama Müllverbrennungsanlage Emlichheim, millest on kujunenud terava vaidluse objekt.
Veel üks Samtgemeinde Emlichheimi majanduslik tegur on plastide töötlemise tööstus. Nende ettevõtete hulgas on Synco ja BekuPlast Ringes ning Ringoplast Ringe-Neugnadenfeldis.
Haridus
Emlichheimis on algkool, Hauptschule-Realschule, gümnaasium ja erikool. Need koolid tagavad põhihariduse vajaduse, kuid täiendavaid vajadusi tuleb otsida kas Neuenhausist (Lise-Meitner-Gymnasium) või Nordhornist. Nordhornis on õpilaste käsutuses peaaegu kõik võimalused (üldharidusgümnaasium, erigümnaasium, kutsehariduskoolid, jne).
Louis Aliot
Louis Aliot (4 september 1969 ) on Prantsusmaa poliitik.
Aliot kuulub Rahvusrinde parteisse ja oli 2002. aasta presidendivalimistel üks Jean-Marie Le Peni lähikondlasi. 1998. aastal valiti ta Midi-Pyrénées piirkonna volikokku Haute-Garonne'i departemangust ja valiti tagasi 2004. aastal. 2010. aastal kandideeris ta aga Languedoc-Roussilloni piirkonnas Pyrénées-Orientalesi departemangus ja oli ametis kuni 2015. aasta lõpuni.
Alates 4. aprillist 2014 on ta ka Perpignani linnavolikogu liige. 2014. aastal valiti ta ka Euroopa Parlamendi liikmeks, kuni astus tagasi 20. juulil 2017. Juunis 2017 valiti ta Rahvuskokku Pyrénées-Orientalesi 2. ringkonnast, mis hõlmab departemangu põhjaosa ja ka väikese osa Perpignanist.
2020 valiti ta Perpignani linnapeaks, olles nii Rahvusrinde esimene linnapea üle 100 000 elanikuga linnas.
Kirke
pisi|[[John William Waterhouse. Kirke ulatab Odysseusele võlujoogi. 1891]] Kirke (vanakreeka keeles Κίρκη, Kírkē) on vanakreeka mütoloogias päikesejumal Heliose ja okeaniid Perseise tütar, nõiatarist nümf, kes elas Aiaie saarel. Homerose eeposes "Odüsseia" moondas Kirke Odysseuse kaaslased sigadeks, kuid vabastas nad hiljem nõidusest. Odysseus jäi Kirke juurde üheks aastaks, nende poeg on Telegonos.
Tsükliinid
pisi|Veise A3 tsükliini struktuur Tsükliinid on rühm valke, mis kontrollivad raku arengut läbi rakutsükli, aktiveerides tsükliinsõltuvaid kinaase (CDK – ingl cyclin-dependent kinase).
Ajalugu
Tsükliinid avastas Richard Timothy Hunt 1982. aastal, uurides meresiiliku rakutsüklit. Leland Harrison Hartwell, Richard Timothy Hunt ja Paul Maxime Nurse võitsid 2001. aastal Nobeli füsioloogia-meditsiiniauhinna tsükliinide ja tsükliinsõltuvate kinaaside avastamise eest.
Intervjuus ajakirjale The Life Scientific seletas R. Timothy Hunt, et nimetus tsükliin tuli algselt Hunti jalgrattasõiduharrastusest. Pärast nimepanekut sai ta aga aru, kui tähtsad on tsükliinid rakutsüklile. Kuna nimi oli asjakohane, jäi see samaks.
Funktsioon
Tsükliinid said oma nimetuse tsükliliselt varieeruva kontsentratsiooni järgi rakutsüklis. Nüüdsest on tsükliinid klassifitseeritud oma konserveerunud järjestuse järgi ja mitte kõik tsükliinid ei muuda oma kontsentratsiooni taset läbi rakutsüklite. Tsükliin moodustab kompleksi CDK-ga, alustades CDK aktiveerimist, kuid lõplikuks aktiveerimiseks on vajalik fosforülatsioon. Kompleksi tekkimine aktiveerib CDK aktiivsaidi. Tsükliinidel endal pole ensümaatilist aktiivsust, kuid neil on seondumiskohad mõnedele substraatidele ning tsükliinid märgistavad CDK-d spetsiifilistesse subtsellulaarsetesse asukohtadesse.
G1/S-tsükliinide tase kasvab hilises G1-faasis ning langeb varajases S-faasis. CDK-G1/S-tsükliini kompleks kutsub esile esmased sündmused DNA replikatsioonis, põhiliselt peatades süsteeme, mis hoiavad ära S-faasi CDK aktiivsuse G1-faasis. Tsükliinid soosivad ka teisi sündmusi rakutsükli edasiminekuks, nagu tsentrosoomi duplikatsioon selgroogsetes või käävipooluse keha pärmis. Kasv G1/S-faasi juuresolekul on paralleelne S-tsükliinide tõusuga.
Elki maakond
thumb|Quehanna Wild Area
Tsükliinid
Funktsioon
S-tsükliinid seonduvad CDK-ga ja see kompleks kutsub esile DNA replikatsiooni. S-tsükliini tase jääb kõrgeks mitte ainult S-faasis, vaid ka läbi G2-faasi ja varase mitoosi, et soodustada varaseid sündmusi mitoosis.
Elki maakond
Elki maakond (Elk County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.
Tsükliinid
Funktsioon
M-tsükliini kontsentratsiooni tase kasvab, kui rakk alustab mitoosi ning kontsentratsiooni tase saavutab oma maksimumi metafaasis. Rakud muutuvad rakutsükli käigus: mitootilise käävi kokkupanek ja tütarkromatiidide joondumine mööda kääve on indutseeritud M-tsükliin-CDK kompleksi poolt. M-tsükliinide hävitamine metafaasi ja anafaasi ajal, peale seda kui käävi kokkupaneku kontrollpunkt on rahuldatud, põhjustab mitoosist ja tsütokineesist väljumise.
Elki maakond
Maakonna halduskeskus on Ridgway ja suurim linn St. Marys.
Tsükliinid
Funktsioon
G1-tsükliinid ei käitu nagu teised tsükliinid. Nende tsükliinide tase tõuseb järk-järgult, ilma võnkumiseta läbi kogu rakutsükli, põhinedes raku kasvul ja välistel kasvuregulatsiooni signaalidel. G-tsükliinide kohalolek koordineerib raku kasvu minnes uude rakutsüklisse.
Elki maakond
Maakonna pindala on 2155 km². Veepindala on 83 km².
Tsükliinid
Domeeni struktuur
Primaarstruktuuri või aminohappelise järjestuse poolest erinevad tsükliinid üksteisest väga. Siiski on kõik tsükliinid sarnased 100 aminohappe ulatuses, mis moodustab tsükliinile omase järjestuse. Tsükliinid koosnevad kahest sarnasest α-voltumise domeenist. Esimene nendest asub N-terminuses ning teine C-terminuses. Kõik tsükliinid koosnevad sarnasest tertsiaarstruktuurist, mis koosneb viiest α helikaasist kahes kompaktses domeenis. Esimene nendest on konserveerunud tsükliini järjestus, millest väljaspool on tsükliinid erinevad. Näiteks S- ja M-tsükliinide aminoterminaalsed regioonid koosnevad lühikesest konserveerunud motiivist, mida kasutatakse märklauana tsükliinide proteolüüsis mitoosi käigus.
Elki maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 31 946. Aastal 2000 oli elanike arv 35 111.
Tsükliinid
Tüübid
Rakutsükli eri osades on aktiivsed mitmed erinevad tsükliinid ja nad põhjustavad CDK fosforülatsiooni erinevates substraatides. On veel mitmed üksikud tsükliinid, millele pole veel leitud ühtegi CDK-d partneriks. Näiteks tsükliin F, mis on oluline G2/M üleminekuks, millele pole leitud ühtegi CDK-d partneriks. Mitootiliste tsükliinide spetsiifilised rollid said selgeks uuringutega C. elegans’iga. Viimased uuringud näitavad tsükliin A omadust tekitada rakulist keskkonda, mis parandab prometafaasis mikrotuubulite eemaldumist kinetohoorist ning see omakorda tagab korrektse vigade paranduse ja kromosoomide eraldumise. Kromosoomide bi-orienteeritud kinnitumine mikrotuubulite käävidele läbi kinetohooride võimaldab rakkudel väga täpselt kromosoomid eraldada. Mitmeid vigu tekib rakujagunemise varajastes staadiumites just kinetohoori seondumisel mikrotuubuli käävidele. Ebastabiilne seondumine kutsub esile vigade parandamise, tekitades pideva lahti seondumise, ümberkorralduse ning mikrotuubulite uuesti seondumise kinetohoorile, kuni saadakse õige seondumine. Tsükliin A hoiab sellist seondumise protsessi pidevalt töös kuni kõik vead on parandatud. Pidev tsükliin A ekspressioon takistab normaalsetes rakkudes kinetohooridele seondunud mikrotuubulite stabiliseerimise isegi juba joondunud kromosoomidega. Tsükliin A taseme vähenemisega muutub mikrotuubulite seondumine stabiilsemaks ning kromosoomid jaotatakse võrdselt. Tsükliin A puuduse korral stabiliseeritakse mikrotuubulite seondumine enneaegselt ning see võib viia kromosoomide vale eraldumiseni.
Elki maakond
Ajalugu
Elki maakond moodustati 18. aprillil 1843 Jeffersoni, Clearfieldi ja McKeani maakonna osadest.
Tsükliinid
Põhigrupid
Tsükliinid jaotuvad kahte põhigruppi:
G1/S-tsükliinid on olulised kontrollimaks rakutsüklit G1/S üleminekul.
G2/M-tsükliinid – olulised rakutsükli kontrollis G2/M üleminekul. G2/M-tsükliinid akumuleeruvad ühtlaselt G2-faasi ajal ning hävitatakse pärast mitoosi ehk M-faasi lõpus.
Pärmi tsükliinid
Pärmi rakutsüklit kontrollivad mitmed geenid. Paljud rakutsükli reguleeritavad geenid on seotud protsessidega, mis vaid korra rakutsükli jooksul toimuvad. Nende protsesside hulka kuuluvad DNA süntees ja tsütokinees. Lisaks mõned geenid kontrollivad ka rakutsüklit ennast. Rakutsükli ühe faasi alustamiseks on vajalik tsükliinide süntees vastavate geenide poolt ning faasist lahkumiseks tsükliin-CDK kompleksi lagundamine. Saccharomyces cerevisiae ja Schizosaccharomyces pombe rakutsüklist võtab osa vaid üks CDK. Nii S. cerevisiae kui ka S. pombe on head mudelsüsteemid rakutsükli mehhanismide kontrollimiseks.
Saccharomyces cerevisiae
Rakutsükkel käivitatakse hilises G1-faasis, mida tuntakse ka START faasina. START faasi alustamisega sunnitakse rakk uuele mitoosi tsüklile ja vajalik on Cdc28 aktiveerimine. Cdc28 on ainuke CDK, mis võtab osa S. cerevisiae rakutsüklist ning moodustab kompleksi mitme erineva tsükliiniga: Cln1, Cln2, Cln3, Clb1, Clb2, Clb3, Clb4, Clb5 ja Clb6. Cdc28 aktiivsust kontrollitakse tsükliinidega. Lisaks reguleeritakse proteolüüsiga tsükliinide rohkust. Tsükliin-CDK kompleksi kontrollitakse läbi inhibiitorite seondumise kompleksile ning läbi CDK fosforülatsiooni.
Schizosaccharomyces pombe
S. pombe rakutsüklis on üksainus CDK, mis loob tsükliiniga kompleksi – Cdc2. Teada on, et Cdc2 moodustab kompleksi nelja tsükliiniga: Cig1, Cig2, Puc1 ja Cdc13. Läbi rakutsükli jääb Cdc2 hulk konstantseks, vaid tsükliinide tase võngub. Enne uue faasi alustamist elimineeritakse eelmise faasi tsükliin-CDK kompleks proteolüüsi teel.
Päikese aktiivsus
Päikese aktiivsus on Päikese kesta füüsikalise seisundi perioodiline aktiveerumine, mis väljendub Päikese laikude ja nendega kaasnevate ilmingute (protuberantside, loidete, faklite, flokkulite) rohkenemises, krooni hiidmulli tekkes ning Päikese korpuskulaar- ja ultraviolettkiirguse samaaegses tugevnemises.
Vildanden
Vildanden oli Norra lennukompanii, mis tegutses 2005–2011.
Violaines
pisi|Tee Violaines'i
Violaines on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Endine söekaevanduspiirkond Violaines asub u. 11 km Béthune'ist idas ja 27 km Lille'ist edelas, teede D167 ja D947 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Rüütlikslöömine
pisi|[[Edmund Leightoni õlimaal "Rüütlikslöömine" (1901)]] Rüütlikslöömine ehk akolaad on sümboolne tseremoonia rüütliseisusse tõstmisel ja rüütelkonna liikmeks saamisel.
Ajalugu
Rüütlikslöömine pärineb vanade germaanlaste tseremooniast, millega noorukid arvati täisealisteks ja nad said õiguse kanda relva, sageli nimelist relva. Tänapäevases mõistes, kehtivana mitte enam kõigile, vaid üksnes aadlikele, hakkas see välja kujunema 10.–11. sajandil. Esialgu oli see tseremoonia väga lihtne ja toimus sageli sõjaväljal.
Esialgu kaasnes rüütlikslöömisega kõrvakiil, mis pidi alatiseks meelde jääma. Näiteks kasutas seda William Vallutaja, kui ta oma poja Henry I rüütliks lõi. Hiljem asendus see mõõga lapiku külje puudutusega vastu kaela.
12. sajandil koosnes see tseremoonia mitmest etapist, mille tähtsaimas osas pani üks vanemaid rüütleid või senjöör noorele rüütliks pürgijale mõõga vööle. Prantsuse keeles tähendaski "mõõka vööle panema" rüütlikslöömist. Hiljem muutus rüütlikslöömine keeruliseks tseremooniaks, kuid kulminatsiooniks jäi ikkagi mõõgarituaal.
Mingit kindlat teksti, mida rüütlikslöömisel kasutati, ei olnud. Kasutati lihtsalt lühikest teadet, millega teine inimene (tavaliselt Jumala nimel) rüütliks löödi, näiteks prantsuse keeles Advances Chevalier au nom de Dieu.
Pärastpoole muutus rüütliks saamise protsess formaalsemaks. Poiss, kellest pidi saama rüütel, alustas 7-8 aasta vanuselt paažina, õppides kuulekust, kombeid ja muud. See vastas umbkaudu õpipoisi staatusele. 12–14 aasta vanuselt sai temast relvakandja, mis vastas umbkaudu selli staatusele. Rüütliks löödi nooruk siis, kui ta täiskasvanuks sai.
Tänapäeval
pisi|Kuningas [[George VI lööb kindral Oliver Leese'i rüütliks otse sõjaväljal (1943)]] Suurbritannias põlvitab rüütliks valitu tseremoonia ajal monarhi ees madalale rüütlipingile. Monarh, hoides mõõka lapiti käes, paneb selle lameda küljega esmalt väljavalitu paremale õlale, tõstab seejärel mõõga üle kandidaadi pea ja paneb mõõga selle vasakule õlale. Pärast rüütlikslöömist tõuseb uus rüütel püsti ja monarh annab talle kätte tiitlitunnistuse.
Libratsioon
pisi|Simulatsioon Kuu libratsioonist 2007. aasta oktoobri jooksul
Libratsioon (ld sõnast librare 'tasakaalus hoidma, tasakaalustama') on Kuu perioodiline võnkumine, mille tõttu Maalt on vaadeldav 50% asemel kuni 59% Kuu pinnast.
Kuu telg pole täpselt risti orbiidi tasandiga (nendevaheline nurk on 6.68°) ning Kuu liigub orbiidil ebaühtlaselt, pöörlemine on tal aga ühtlane. Need kaks nähtust kokku annavad libratsiooni.
Rüütlikslöömine
Tänapäeval
Juuresoleval fotol on kujutatud hetk, kus kahe rüütliordu (Bathi ja Briti) liige, kuid rüütliseisust mitteomav kindral Oliver Leese ülendatakse 1943. aastal Briti impeeriumi ordu rüütelkomandöriks ning see annab talle automaatse õiguse pääseda rüütliseisusse. Kuid ka automaatse õiguse korral toimub rüütlikslöömise sümboolne tseremoonia.
Libratsioon
Eristatakse optilist ehk näivat libratsiooni ja tõelist libratsiooni.
Tõnis Vint ja tema esteetiline universum
"Tõnis vint ja tema esteetiline universum" (rööppealkiri "Tõnis Vint and his aesthetic universe") on aastal 2012 ilmunud eesti- ja ingliskeelne raamat, mis sisaldab Eesti Kunstimuuseumis 2012. aastal üleval olnud Tõnis Vindi näituse "Tõnis vint ja tema esteetiline universum" fotosid kunstiteostest ja artikleid selle kunstinäituse kohta.
Surnud 19. juulil
Siin loetletakse 19. juulil surnud tuntud isikuid.
Sam J. Jones
Samuel Gerald Jones (sündinud 12. augustil 1954 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Stato da Mar
pisi|350px|Veneetsia koloniaalimpeeriumi kaart Stato da Mar ehk Domini da Mar ('mereriik/-valdused') tähistas Veneetsia vabariigi mere- ja ülemerevaldusi, mille hulka kuulusid Istria, Veneetsia Dalmaatsia, Veneetsia Albaania, Euboia saarel asunud Veneetisa Negroponte kuningriik, Peloponnesosel asunud Veneetsia Morea kuningriik, Egeuse saared (nn "Saarestiku hertsogiriik"), Kreeta (tollase nimega Candia kuningriik) ja Veneetsia Küpros.
Stato da Mar oli üks osa Veneetsia valduste kolmest osast. Teised kaks olid doodžile alluv Dogado ja Domini di Terraferma (maismaavaldused Põhja-Itaalias).
Ajalugu
Veneetsia meretaguse impeeriumi loomine algas aasta 1000 paiku Dalmaatsia vallutamisega ja impeerium jõudis oma suurima ulatuseni Neljanda ristisõja lõppedes aastal 1204, mil Veneetsia vabariik omandas suure osa Bütsantsi maadest. Ent enamikku neist aladest Veneetsia tegelikult ei kontrollinud ja neid valitsesid Bütsantsi riigi järglased Epeirose despootkond, Nikaia keisririik ja Trapezundi keisririik. Lisaks kaotati suur osa valdustest peagi taas kui Nikaia Bütsantsi keisririik suutis Bütsantsi aastal 1260 tagasi vallutada.
Üha suureneva Osmanite riigi surve all kaotati ja korraldati ümber paljud territooriumid. Olulisemad riikidevahelised konfliktid olid seitse Osmanite-Veneetsia sõda (vahemikus 15. sajandist 18. sajandini alguseni), Kreeta sõda (1645–1669) ja Morea sõda (1684–1699).
Vabariigi lõpuajaks aastal 1797 (vaata Campo Formio rahu) olid vabariigi ülemerevaldustest alles jäänud Istria, Dalmaatsia, Korfu ja Joonia saared.
Cukurfabrika raudteepeatus
pisi|Cukurfabrika vana ootepaviljon Cukurfabrika raudteepeatus (tõlkes Suhkruvabriku raudteepeatus) on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgavas.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 40,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.
Peatus avati aastal 1928 selle läheduses asuva suhkruvabriku tööliste tarbeks. Aastal 2008 suhkruvabrik suleti, ent peatus säilitas oma vana nimetuse. Aastal 2015 peatus renoveeriti ja vana ootepaviljoni asemele püstitati uus.
Leova
Leova on linn Moldovas, Leova rajooni keskus. Linn asub Pruti jõe vasakul kaldal, Moldova ja Rumeenia piiril.
Leova on asutatud 1495. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal.
Pat Finn
Pat Finn (õieti Patrick Finn; sündinud 31. juulil 1965 Evanstonis Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Saaremaa Ralli 2010
Saaremaa Ralli 2010 toimus 8.-9. oktoobril Saaremaal. 43. Saaremaa Ralli võitsid Mads Østberg/Jonas Andersson Subaru WRCl. Teisena lõpetas 1.26,4 võitjale kaotanud Georg Gross/Raigo Mõlder Ford Focus WRCl. Kolmas oli Ott Tänak/Kuldar Sikk Ford Fiesta S2000l, kes kaotas võitjale 1.36,7.
Männiste
Männiste on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Männiste 441 inimesel: 205 mehel ja 236 naisel. Perekonnanimede levikult on Männiste meeste puhul 282. kohal ja naiste puhul 255. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,67.
Astuuria keel
pisi|Astuuria murded (lilla ja sinine) ja miranda keel (punane) Hispaania kaardil Astuuria keel on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas.
Astuuria keel on Astuurias kaitstud keel, kuid mitte ametlik keel. Seda saab valikainena õppida koolis.
Horisontaallaudis
Horisontaallaudis ehk rõhtlaudis on sise- või välisseina või mõne muu pinna (profileeritud) laudadega katmise viis, kus pool- või täissulundiga lauad paigaldatakse seinale rõhtsalt. Populaarseim ning laialdasemalt levinud laudise materjal on puit, vähemal määral kasutatakse tehismaterjale.
Astuuria keel
Esimesed astuuriapäraste joontega keeles dokumendid pärinevad 10. sajandist. 17. sajandil tekkis astuuriakeelne ilukirjandus. 1974. aastal loodi liikumine astuuria keele toetuseks. 1970. aastatel loodi keskmurretel põhinev kirjakeel. 1980. aastal loodi Astuuria Keele Akadeemia. Tänapäeval ilmub aastas umbes 150 astuuriakeelset raamatut.
Leóni provintsis kõneldavaid astuuria keele murdeid peetakse mõnikord leoni keeleks. Astuuria keelele lähedane keel on miranda keel.
Keelenäide
Meieisapalve astuuria keeles:
Ortvin Sarapuu
Ta lõpetas 1942. aastal Narvas gümnaasiumi. Ta tuli 1940. aastal Eesti koolinoorte esivõistlustel teiseks.
Teise maailmasõja ajal 1943. aastal siirdus ta Soome ja sealt edasi Taani. Ta oli Kopenhaageni meister males 1946. aastal.
1950. aastast elas ta Uus-Meremaal. Ta on kokku 20-kordne Uus-Meremaa meister males.
Siim Veski
Siim Veski (sündinud 13. veebruaril 1964 Tallinnas) on eesti geoloogiateadlane ja üldise maateaduse professor.
Ortvin Sarapuu
Ta on osa võtnud 10 maleolümpiast (Uus-Meremaa võistkonna koosseisus). 1966. aastal võitis ta Aucklandis FIDE tsooniturniiri ja osales 1967. aastal Sousse'is tsoonidevahelisel turniiril, saavutades 21. koha.
Siim Veski
Haridus
Lõpetas Tallinna 44. Keskkooli 1982; Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia osakonna cum laude 1989 ; Uppsala Ülikooli maateaduste osakond, doktorantuur 1991–1998; järeldoktoriõpe 1999–2000.
Doktorikraad (Lääne Eesti taimestiku ja inimmõju areng ning paleogeografia. Õietolmu-uuringud soo- ja järvesetetest, juh. Leili Saarse, Lars-König Königsson), Uppsala Ülikool 1998; vanemteadur 1999; professor 2017.
Töökäik
Eesti NSV / Eesti TA Geoloogia instituut, nooremteadur, teadur 1989–1996; Uppsala Ülikooli Maateaduste osakond, doktorant 1991–1998; TTÜs 1997–…: TTÜ Geoloogia Instituut, teadur 1997–1999; vanemteadur 1999–2015; füüsikalise geoloogia õppetool, üldise maateaduse professor 2016; loodusteaduskond, geoloogia instituut, üldise maateaduse professor 2017–2020.
Teadustöö põhisuunad
Loodusteadused ja tehnika, maateadused: stratigraafia; kronoloogia, vanusemääramise tehnoloogia; sedimentoloogia; geoloogia, pärastjääaja ja Holotseeni (bio-, lito-, krono)stratigraafia, Läänemere areng, eelajaloolise inimese mõju loodusele, paleolimnoloogia, -geograafia, -klimatoloogia, -botaanika, õietolmuanalüüs, geosündmused, meteoriitikageosündmused. Bio- ja keskkonnateadused, keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud: keskkonnatehnoloogia, reostuskontroll. Avaldanud 180 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 3 magistri- ja 4 doktoritööd, juhendanud 3 järeldoktorit.
Teaduskorralduslik tegevus
Keskkonnaministeeriumi teadusnõukogu liige 2001–2003; ETF Reaalteaduste ja Tehnika ekspertkomisjoni liige 2003–2009; TTÜ Geoloogia Instituudi teadusnõukogu liige 2001–…; TTÜ Geoloogia Instituudi Pärastjääaja geoloogia osakonna juhataja kt 2006–…; SA Eesti Teadusagentuuri Järeldoktoritoetuse taotluste hindamise ekspertkomisjoni liige 2015–…; SA Eesti Teadusagentuur hindamisnõukogu Bio- ja keskkonnateaduste ekspertkomisjoni liige 2015 –…; Eesti TA Meteoriitikakomisjoni liige 2017–…; vabariiklike ja rahvusvaheliste seltside liige; ISI WoS ajakirja "Estonian Journal of Earth Sciences" toimetaja; Äksi Jääaja keskuse teadussisu konsultant; projekti European Astrobiology Campus under the Erasmus+ programme TTÜ koordinaator.
Taiga Film
OÜ Taiga Film on Eesti filmitootja. OÜ asutati 2013. OÜ on tootnud dokumentaalfilme.
Greenwoodi maakond
thumb
Greenwoodi maakond (Greenwood County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus on Greenwood.
Maakonna pindala on 1199 km². Veepindala on 18 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 69 661. Aastal 2000 oli elanike arv 66 271.
Ajalugu
Greenwoodi maakond moodustati 1897. aastal Abbeville'i ja Edgefieldi maakonna osadest. Maakond on saanud nime maakonna keskuse Greenwoodi järgi.
Ērgļi vald
Valla pindala on 131 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2360 inimest. Valla keskuseks on Ērgļi küla, valda haldab piirkonnavalitsus.
Ajalugu
Aastal 1935 oli Ērgļi valla pindala 185,1 km² ja seal elas 2281 inimest. Aastal 1945 moodustati vallas Ērgļi ja Katrīna külanõukogud, aga vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1950 sai Ērgļi töölisasula (alevi) staatuse. Aastal 1957 liideti Ērgļi külanõukogu Ērgļiga, kus see moodustas Ērgļi alevi maaterritooriumi. Aastal 1962 liideti Ērgļi alevi maaterritooriumiga Jumurda külanõukogu, aastal 1964 aga likvideeritav Katrīna külanõukogu. Aastal 1967 loodi taas Jumurda külanõukogu, mille maad eraldati Ērgļi alevi maaterritooriumist. Aastal 1990 kaotas Ērgļi alevi staatuse ja ühendati   Ērgļi alevi maaterritooriumiga Ērgļi vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Ērgļi piirkonda.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ērgļi vasallilinnus, Ērgļi Kantsikünka linnamägi, Baltiņi muinaskalmed ehk Kuradisüli, Kaivēni linnamägi, muusikutest vendade Jurjānsite elukoht, Ķikuti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Rezēni muinaskalmed ehk Kalmemägi, Indrāni muinaskalmed ja kirjanik Rūdolfs Blaumanise elukoht. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Danderi Ohvritamm, Ērgļi keskaegne kalmistu ja Jaunāķēni muinaskalmed.
Loodus
Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Vallas voolavatest jõgedest tähtsaim on Ogre jõgi. Seal asub ka mitmeid järvi, nende seas Pulgosnis (93,3 ha), Vecmuiža järv ja Laišķēni järv.
Looduskaitse all on Silakalnsi teine tamm, Biopuu, Augļēni mäe tamm, Augļēni mäe kraavitamm ja Lapsalase hiidtamm. Lisaks on looduskaitse all veel kaks nimetut põlispuud. Valla lõunaosa asub osaliselt Ogre oru looduspargis. Valla lääneosa asub Vestiena kaitstaval maastikul. Osaliselt jääb valda ka Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 2166 lätlast, 96 venelast, 24 valgevenelast, 7 ukrainlast, 20 poolakat ja 4 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
24th Street
228px|pisi|509 West 24th Street 24th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Tee harutänavatena
Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).
Tavatu tee
"The Road Less Traveled: A New Psychology of Love, Traditional Values and Spiritual Growth" ('Vähem käidud tee: armastuse, traditsiooniliste väärtuste ja vaimse kasvu uus psühholoogia') on M. Scott Pecki raamat. Selle esmatrükk ilmus 1978. aastal. Raamat on ilmunud eesti keeles 2011. aastal Kaarel Tamre tõlkes.
Probleemid ja valu
Elu on raske. Kui me seda päriselt mõistame ja aktsepteerime, siis ta ei ole enam raske. Kui seda ei mõisteta, siis nurisetakse elu raskuste üle, just nagu elu peaks kerge olema. Elu on probleemide jada. Kas me tahame õppida neid lahendama ja õpetada seda oma lastele? Distsipliin on põhiline tööriistakomplekt probleemide lahendamiseks. Ilma distsipliinita ei saa ühtegi probleemi lahendada, vähese distsipliiniga saab lahendada vähesed probleemid, täieliku distsipliiniga kõik probleemid. Elu teeb raskeks see, et probleemidega silmitsi seismine ja nende lahendamine tekitab valu: frustratsiooni, leina, kurbust, üksindustunnet, süütunnet, kahetsust, viha, hirmu, ärevust, ängi, meeleheidet. Need tunded on ebamugavad, talumatu valuni välja. Valu pärast me nimetamegi teatud sündmusi või konflikte probleemideks. Et elu pakub lõputult probleeme, on ta peale rõõmu ka täis valu. Ent probleemidele vastuminemises ja nende lahendamises ongi elu mõte. Probleemid eristavad õnnestumist ebaõnnestumisest, nõuavad julgust ja tarkust, loovadki julguse ja tarkuse. Nende tõttu me kasvamegi vaimselt. Et julgustada vaimu kasvu, esitame väljakutse probleemide lahendamise võimele ja julgustame seda. Me õpimegi probleemidega silmitsi seismise ja nende lahendamise valu läbi. Targad inimesed õpivad probleeme mitte kartma ning neid ja nende valu tervitama. Peaaegu kõik me oleme valu pärast püüdnud probleeme vältida. Me prokrastineerime, lootes nende kadumist, ignoreerime neid, unustame neid, teeme näo, et neid ei ole, võtame rohtusid, mis aitavad neid ignoreerida, end tuimendades unustame valu tekitavad probleemid. Käime ümber palava pudru, püüdes kannatamise asemel neist lahti saada.
Kalduvus probleeme vältida on vaimuhaiguste põhiline alus. Enamik meist ei ole vaimselt täiesti terved. Mõned meist lähevad oma fantaasiatega välja reaalsuse täieliku välistamiseni. Carl Jung on öelnud, et neuroos on alati õiguspärase kannatuse aseaine. See aseaine on lõpuks valusam, kui kannatus, mida see pidi vältima. Neuroosist endast saab suurim probleem, mida paljud püüavad omakorda vältida, tekitades uusi neuroosikihte. Mõnel on julgust oma neuroosidele näkku vaadata ning hakata, tavaliselt psühhoteraapia abiga, õppima õiguspärase kannatuse läbielamist. Igatahes me väldime kannatust vältides ka kasvu, mida probleemid nõuavad, seetõttu peatab krooniline vaimuhaigus kasvu. Kui vaim ei tervene, hakkab ta närbuma. Sellepärast õpetagem endale ja lastele, kuidas jõuda vaimse terviseni: et kannatus on vajalik ja väärtuslik, probleemidega tuleb silmitsi seista ja valu läbi elada. Distsipliin on kannatamise tehnikad, mille abil me elame probleemide valu läbi nii, et me töötame need läbi ja lahendame edukalt, õppides ja kasvades.
Kannatuse tehnikad on rahulduse edasilükkamine, vastutuse võtmine, tõele pühendumine ja tasakaalustamine. Need on lihtsad tehnikad, mis on jõukohased kümneaastastele. Ometi unustatakse neid kasutada, sest puudub tahe. Nende kasutamist välditakse, sest neid kasutades seistakse valuga silmitsi. Tahtmine neid kasutada on armastus.
Rahulduse edasilükkamine
Rahulduse edasilükkamine tähendab, et naudingu suurendamiseks ollakse kõigepealt silmitsi valuga ja saadakse sellega ühele poole. See on ainuke sünnis elamise viis. See võidakse ära õppida juba viieaastaselt. Kool kasvatab seda koduste ülesannete kaudu. 15- või 16-aastase puhul peetakse normaalseks, et ta teeb enne televiisori vaatamist kodutöö ära. Mõned ei saa siiski sellega hakkama. Nad on impulsiivsed, teevad poppi, kaklevad, tarvitavad narkootikume, satuvad politsei kätte. Psühhoterapeutidel on neid raske aidata, sest isegi kui soojus ja sõbralikkus ületavad nende vimma sekkumise pärast, ei tule nad impulsiivsuse tõttu kohale. Nad langevad koolist välja, nende abielud ebaõnnestuvad, nendega juhtuvad õnnetused, nad satuvad hullumajja või vanglasse. Pole teada, miks mõnedel noorukitel see võime välja ei arene. Enamik märke viitab kasvatuse puudujääkidele.
Isa patud
Enesedistsipliinita laste kodudes on enamasti palju füüsilist karistamist, aga selline distsipliin on distsiplineerimata ja seetõttu mõttetu. Vanematel endal ei ole enesedistsipliini. Kui isa peksab ema regulaarselt, mis mõte sellel siis on, kui ema peksab poega selle eest, et ta peksis õde? Laps jäljendab vanemaid tahes-tahtmata.
See, kui palju ja kui kvaliteetset aega vanemad lastele pühendavad, näitab lastele, kui palju vanemad neid väärtustavad. Mõned vanemad püüavad hoolimise, aja pühendamise puudumist peita kinnituste taha, et nad armastavad lapsi ja väärtustavad neid. Õõnsad sõnad ei peta lapsi ära. Teadlikult tahavad nad uskuda, et nad on armastatud, alateadlikult aga teavad, et sõnad ja teod pole kooskõlas. Lapsed, keda tõeliselt armastatakse, tunnevad või ütlevad ärrituse hetkedel, et nendest ei hoolita, aga alateadlikult teavad, et on väärtustatud. Kui nad seda teavad ja sisimas tõeliselt tunnevad, siis nad tunnevad end väärtuslikena.
Tunne, et ollakse väärtuslik, on vaimse tervise jaoks hädavajalik ning on enesedistsipliini üks nurgakive. Selle veendumuseni saab jõuda lapsepõlves, täiskasvanuna on seda väga raske saavutada. Kui laps on õppinud end väärtuslikuna tundma, siis peaaegu ükski katsumus täiskasvanueas ei saa tema vaimu purustada. Kui peetakse end väärtuslikuks, siis tahetakse enda eest kõigil vajalikel viisidel hoolt kanda. Enesedistsipliin on iseenda eest hoolitsemine. Näiteks, kui ma tunnen end väärtuslikuna, siis ma tunnen, et minu aeg on väärtuslik, ja siis ma tahan seda hästi kasutada. Kes tahab oma aega hästi kasutada, see ei prokrastineeri, sest ta ei taha veeta suurt osa ajast õnnetu ja ebaproduktiivsena. Kes ei tunne end väärtuslikuna, see ei tunne, et ta on väärt, et ta end distsiplineeriks.
Lapsed, keda järjekindlalt armastatakse, saavad täiskasvanuks ka sügava seesmise turvatundega. Kõiki lapsi hirmutab hülgamine. See hirm algab umbes kuuekuuselt, niipea kui laps hakkab tundma end eraldi indiviidina. Siis ta taipab, et ta on abitu, vanematest sõltuv ja nende armul. Lapse jaoks on hülgamine vanemate poolt sama hea kui surm. Enamik vanemaid on vaistlikult selle hirmu suhtes tundlikud ning sellepärast kinnitavad lapsele lugematuid kordi, et nad ei jäta teda maha. Kui teod seda kinnitavad, siis noorukieaks on hülgamise hirm asendunud sügava sisetundega, et maailm on turvaline koht, kus kaitse on vajaduse korral saadaval. Niisugune laps on vaba rahuldust edasi lükkama, tal on kindel teadmine, et nii nagu kodu ja vanemadki, on ka rahulduse võimalus vajaduse korral saadaval.
Hulk lapsi hüljatakse surmaga, mahajätmisega või hoolimatusega. Teisi küll ei hüljata, aga nad ei saa vanematelt kinnitust, et neid ei hüljata. Mõned vanemad tahavad distsipliini saavutada otses hülgamise ähvardamisega või vihjega hülgamisele. Nii ohverdatakse armastus laste üle domineerimise vajadusele, ja lapsed hakkavad liiga palju tulevikku kartma. Psühholoogiliselt või tegelikult hüljatud lastel ei ole täiskasvanuna sügavat tunnet, et maailm on turvaline ja kaitsev. Maailm tundub neile ohtlik, ja nad ei loobu oleviku rahuldusest või turvatundes tuleviku suurema rahulduse või turvatunde nimel, sest tulevik tundub neile kahtlane.
Et lastel tekiks rahulduse edasilükkamise võime peavad neil olema enesedistsipliiniga eeskujud, iseenda väärtuslikkuse tunne ning usaldus, et nende elu on turvaline. Ideaaljuhul saadakse see vanemate enesedistsipliinist ja järjekindlast hoolimisest. Need on parimad kingid, mis vanematelt saada võidakse. Need võidakse saada ka mujalt, aga siis on see vaevaline mäest üles minek, mis sageli kestab eluaja ja sageli ebaõnnestub.
Probleemide lahendamine ja aeg
Rahulduse edasilükkamise võime ei ole meil tavaliselt täiuslik ega täielik, ja siis ka elu probleemide lahendamise võime ei ole täiuslik ega täielik.
Peck õppis 37-aastasena asju parandama. Ta oli arvanud, et tal puudub selleks anne, kuid naaber ütles, et tuleb lihtsalt aega võtta. Peck avastas, et ta suudabki asju parandada, kui ta võtab aega ja järele mõtleb. Edaspidi ta jättis parandustööd mehaanikutele ainult sellepärast, et ta eelistas tegelda teiste probleemidega. Paljud inimesed ei võta lihtsalt aega, et parandada oma elu intellektuaalseid, sotsiaalseid ja vaimseid probleeme. Nad kas teevad muutuse, mis neil mõne sekundiga pähe tuleb, või ütlevad psühhoterapeudile, et probleem käib neil üle mõistuse, ning küsivad nõu. Isiklik probleem tekitab ebamugavust, ja sellepärast püütakse lahendus leida kohe. Kui probleemi analüüsitaks, kestaks ebamugavustunne kogu selle aja. Lahendus oleks rahuldus, aga seda ei suudeta kauemaks edasi lükata. Nii ei leia probleemid adekvaatset lahendust. Veel suurem puudus on lootus, et probleemid lähevad ise ära. Probleemid ei lähe ära. Need tuleb läbi töötada või need jäävadki vaimu kasvu ja arengut takistama. Kalduvuses probleeme ignoreerida ilmneb tahtmatus rahuldust edasi lükata. Probleemiga vabatahtlikult varakult silmitsi olemine, enne kui asjaolud selleks sunnivad, tähendab valikut kannatada kohe, lootes rahuldust tulevikus, mitte jätkata praegust naudingut, lootes, et tulevikus pole tarvis kannatada.
Vastutus
Elu probleeme ei saa lahendada teisiti kui neid lahendades. Asi on selles, et probleemi eest tuleb kõigepealt vastutus võtta. Probleemi ei saa lahendada, kui ütleme, et see pole minu probleem, ja loodame, et keegi teine lahendab selle. Paljud püüavad oma probleeme ignoreerida, öeldes endale, et probleemi on põhjustanud teised inimesed või ühiskondlikud asjaolud, mis minust ei sõltu, ning sellepärast peavad selle lahendama teised või ühiskond.
Neuroosid ja iseloomuhäired
Neuroosid ja iseloomuhäired on vastutusehäired, ja need on maailmasse ja probleemidesse suhtumise vastandlikud viisid. Neurootik võtab liiga palju vastutust, iseloomuhäirega inimene liiga vähe. Kui neurootik on maailmaga vastuolus, siis ta eeldab, et tena on süüdi; iseloomuhäirega inimene eeldab, et maailm on süüdi. Neurootikud ütlevad: "ma peaksin", "ma ei tohiks", näidates, et nad peavad end alaväärseks, lati alt läbijooksjaks, valede valikute tegijaks. Iseloomuhäirega inimesed ütlevad "ma ei saa", "ma ei saanud", "ma pidin", näidates, et neil oma enesepildi järgi ei ole valikuvõimu, nende käitumise määravad ära välised jõud, mis pole nende kontrolli all. Neurootikutega on psühhoteraapias kergem töötada, sest nad võtavad oma raskuste eest vastutuse ja näevad, et neil on probleemid. Iseloomuhäiretega inimestega on palju raskem, kui mitte võimatu, töötada, sest nad ei näe end probleemide allikana, arvavad, et muutuma peab maailm, ega tunnista, et neil tuleb iseennast läbi katsuda.
Paljudel inimestel on nii neuroos kui ka iseloomuhäire; neid nimetatakse iseloomuneurootikuteks. Mõnes eluvaldkonnas on neil süütunne, sest nad on võtnud võõra vastutuse, teistes valdkondades ei võta nad enda eest realistlikku vastutust. Kui nende neurootilise osaga tegeldes on saavutatud usk ja usaldus, siis on sageli võimalik panna neid korrigeerima oma tahtmatust võtta vastutust juhtudel, kui see oleks kohane.
Vähe on neid, kel pole kas või mingil määral neuroosi ega iseloomuhäiret, nii et psühhoteraapiast võiks igaühel kasu olla. Asi on selles, et vahetegemine, mille eest me oleme vastutavad, mille eest mitte, on üks suuremaid probleeme elus. Seda ei lahendata kunagi täielikult ja see nõuab alalist ümberhindamist. See hindamine ja ümberhindamine pole ka valutu, kui seda adekvaatselt ja kohusetundlikult tehakse. Mõlemad nõuavad valmisolekut ja võimet taluda pidevat enese läbikatsumist. Ja see ei tule iseenesest. Mingis mõttes on kõikidel lastel iseloomuhäired, sest nad kalduvad vaistlikult eitama oma vastutust konfliktides. Samuti on kõikidel lastel neuroosid, sest nad võtavad vaistlikult vastutuse teatud ilmaolekute eest, mida nad läbi elavad, kuid veel ei mõista. Laps, keda vanemad ei armasta, peab alati ennast armastust mitte väärivaks ega omista vanematele puudulikku armastamisvõimet. Nooremad noorukid, kellel kohtamised või sport veel ei õnnestu, peavad end tõsiste puudustega inimesteks, mitte hilisõitsejateks või keskmisteks, kuid täiesti adekvaatseteks, mida nad tavaliselt on.
Ainult tohutu kogemus ning pikaajaline ja edukas küpsemine annavad võime näha maailma ja oma kohta realistlikult, nii et saab realistlikult hinnata meie vastutust iseenda ja maailma eest. Vanematel on palju võimalusi laste küpsemisele kaasa aidata. Nad saavad lastele kätte näidata, kus nad vastutust väldivad, või kinnitada, et teatud olukorrad ei ole nende süü. Selleks on tarvis tundlikkust laste vajaduste suhtes ning tahtmist võtta aega ja neile vastu tulla, kuigi see on sageli ebamugav. See nõuab armastust ja tahtmist võtta vastutust oma laste kasvu eest.