cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fahrenheit (videomäng)
Ülevaade
"Fahrenheit" on seiklusmäng, kus iga otsus mida sa teed mõjutab mängu tegevust. Selles paranormaalses märulimängus on New Yorgi vallutanud salapärased mõrvad, millel on täpselt samasugused tunnused – kõik inimesed on võimetud oma tegevustele vastu panema, ning tapavad täiesti võõraid inimesi avalikes kohtades. Lucas Kane jagab nende saatust, kui ta leiab ennast tualetist koos tundmatu mehe laibaga ega mäleta, kuidas ta sinna sattus. Lucas peab välja uurima, mis sundis teda seda mõrva sooritama, enne kui politsei ta leiab või enne kui ta mõistuse kaotab.
Selles mängus on palju huvitavaid käsikirju ja kaameravõtteid, mis on samasugused nagu televisioonis nähtu. Mäng on disainitud olema intuitiivne ja realistlik.
Lucas Kane
Mängu peameestegelane, kelle ümber kogu furoor ja tegevus käib. Mäng algab sellega, kui ta mõrvab tundmatu mehe ühe söökla tualetis. Lucas Kane kasvas üles sõjaväebaasis Wishita Military Base, kus ta elas koos oma teadlastest vanematega. Mängu tegevustiku ajal töötab Lucas Kane tehnikaeksperdina Naser & Jonesi pangas New Yorgis Manhattanil. Juba lapsepõlvest saati on tal olnud nägemused, mis on teda teistest inimestest eemale tõuganud. Need nägemused annavad talle maagiliselt füüsilist jõudu juurde, mis aitab tal lõpuks politsei eest ära põgeneda. Tegelase hääle on sisse lugenud David Gasman.
David Cage
David Cage (pärisnimega David De Gruttola, sündinud 9. juunil 1969) on prantsuse muusik ja videomängude looja.
Fahrenheit (videomäng)
Carla Valenti
Mängu naispeategelane. Politsei inspektor koostöös NYPD-ga (New York Police Department), Carla on üks kahest detektiivist, kes uurivad Lucas Kane'i sooritatud mõrva. Teda tuntakse töökaaslaste hulgas tänu sellele, et ta on liigselt pühendunud oma tööle, mis jätab talle vähe aega eraeluks. Tema ainukesed sõbrad on kolleegid ja naaber Tommy. Carlal on tavaks töötada juhtumite kallal liiga kaua, ning tihti ei anna see mingeid tulemusi. Tal on veel klaustrofoobia, mille tulemusel ta langeb paanikahoogu, kui ta on pimedas või suletud kohtades. Tema hääle on sisse lugenud Sharon Mann.
Vagellest
pisi|Vagellest koera kõrvast Vagellest (Demodex) ehk nääpsulest on imetajate karvafolliikulites ja rasunäärmetes elavate lestaliste perekond.
David Cage
David De Gruttola nime all on ta muusikat kirjutanud mängudele "Cheese Cat-Astrophe" (1995), "Timecop" (1995) ja "Hardline" (1997).
Cage juhib 1997. aastal loodud videomängude stuudiot Quantic Dream. Ta disainis ja juhtis mänge "Omikron: The Nomad Soul" (1999), "Fahrenheit" (USA-s tuntud kui "Indigo Prophecy") (2005) ja "Heavy Rain" (2010).
Vagellest
Vagellestad on tavaliselt kahjutud kommensaalid, kuid peremeesorganismi nõrgestudes võivad olla ka parasiitideks ja tekitada demodikoosi.
Vagellestad elavad peamiselt imetajatest peremehe karvafollikulites ja rasunäärmetes. Hamstrikul (Onychomys leucogaster) elab vagellest suuõõne, keele ja söögitoru epiteelis ja nahkhiirtel ning leemuritel suuõõnes.
Etioloogia
Vagellestad on sigarja kehakujuga, 0,2–0,5 mm pikkused, helehallid, keha eesosas asuvate, natuke üle keha servade ulatuvate, nelja paari väga lühikeste, koonusjate, kahe küünisega lõppevate jalgadega. Poolkaarjad haukasmissuised on hästi arenenud. Neil on lülistumata pearindmik. Silinderja keha tagaosa on tihedalt kaetud triipudega, mis asetsevad keha telje suhtes risti.
Liigid
Demodikoosi tekitajad erinevatel imetajate liikidel  :
Koera vagellest
Koeral on kirjeldatud kahte liiki vagellesti, D. canis ja D. injai. D. canis on osa koera normaalsest nahafaunast ja esineb vähesel arvul enamikul tervetel loomadel. Kutsikad saavad nakkuse otsese kontakti teel juba 2.–3. elupäeval emalt, loodete nakatumist vagellestaga emakasiseselt ei toimu (keisrilõike abil sündinud kutsikatelt, kes on emast kohe eraldatud, vagellesti leitud ei ole). Vagellesti ei ole leitud ka surnult sündinud kutsikatel.
Koera vagellest parasiteerib peamiselt karvafolliikulis, harvemini rasunäärmes. Lümfisõlmedest, sooleseinast, põrnast, maksast, neerust, põiest, kopsust, kilpnäärmest, verest, uriinist ja roojast on leitud enamasti surnud ja degenereerunud erinevas arenguastmes koera vagellesti.
Kassi vagellest
Kassil esineb demodikoosi väga harva. Kassil parasiteerib kahte liiki demodikoositekitajaid (D. cati ja D. gatoi). D. gatoi on keha tagaosaga on lühem ja tömbilt lõppev võrreldes D. catiga. D. gatoi parasiteerib naha epidermise kõige pindmises kihis (Stratum corneum).. D. cati arvatakse olevat osa kassi normaalsest nahafaunast. D. cati parasiteerib erinevalt D. gatoi 'st kassi karvafolliikulis.
Veise vagellest
Veistel parasiteerib kahte liiki vagellesti D. bovis ja D. tauri. Veisel rasunäärmetes ja karvafolliikulites parasiteeriv D. bovis on 0,3–0,4 mm pikk. D. tauri esinemist veisel on kirjeldatud silmalaugude karvafolliikulites ja rasunäärmete juhades.
Sea vagellest
Seal põhjustab demodikoosi Demodex phylloides. Täiskasvanud isased sea vagellestad on 0,24–0,27 mm ja emased 0,23–0,26 mm pikad. Arengutsükkel munast kuni suguküpse valmikuni kestab 2–4 nädalat. Sead nakatuvad otsese kokkupuute kaudu.
Kitse vagellest
Kitsel põhjustab demodikoosi kitse vagellest Demodex carpae. Sagedamini haigestuvad noored, tiined ja lakteerivad loomad. Nahamuutused esinevad sagedamini näo, kaela ja õla piirkonnas ning udaral. Tekkivad noodulid on kuni 4 cm läbimõõduga. Sarnaselt koeraga esineb kitsel sageli generaliseerunud demodikoosi.
Hamstri vagellest
Kuldhamstril (Mesocricetus auratus) parasiteerib kahte liiki vagellesti: D criceti ja D aurati. D. criceti on lühikese kehaga, emasel keskmiselt 107 μm ja isasel 88,9 μm, millest keha tagaosa moodustab vastavalt 49,4 μm ja 41,8 μm. D. aurati on aga pikema kehaehitusega, emane on keskmiselt 190,2 μm ja isane 177,8 μm, millest tagakeha moodustab vastavalt 126,2 μm ja 121,3 μm.
Arenemistsükkel
Vagellesta arenemistsükkel kestab üheksast päevast kuni nelja nädalani. Emaste vagellestade poolt karva folliikulisse ja rasunäärmetesse munetud värtnakujulistest munadest kooruvad välja arenemata suguelundite ja kolme paari kühmjate jalgadega vastsed.
Fahrenheit (videomäng)
Tyler Miles
Carla partner, tal on rohkem pühendust elule, kuid on siiski väga tugevasti seotud oma tööga ja oma tulevase naisega, Samantha Malone ('Sam' nagu kutsub teda Tyler). Pikad külma tunnid on hakanud tema tuju madalamaks tegema ja politsei töökohta ümber mõtlema, paneb teda mõtlema lahkuma Floridasse oma tüdruksõbraga. Tema hobideks on korvpalli mängimine, Video mängud ja 1970. aastate muusikapalade kogumine. Tema hääle on sisse lugenud David Gasman. Mängu lõpus saab mängija valida, kas Tyler lahkub töölt ja kolib Floridasse oma tüdruksõbraga.
Ruhja komtuurkond
Ruhja komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet), mis eksisteeris Liivi sõja alguses, aastatel 1559–1560.
Fahrenheit (videomäng)
Marcus Kane
Lucase vanem vend, preester, kes töötab Saint Pauli kirikus. Ta muretseb oma venna olukorrast, kuid tema usk ei suuda muuta tema meelt, et ta vend tappis inimese. Kui nad olid lapsed sai Markus teada, et Lucasel on enneolematud võimed. Tema hääle on sisse lugenud Doug Rand. Tema saatus otsustatakse mängija poolt, kui ta on päästetud siis "Nähtamatud" selgitavad talle mis on sündimas ja panevad teda uskuma, et Lucas räägib tõtt.
Ruhja komtuurkond
Moodustamine ja likvideerimine
Komtuurkond loodi ordumeister Gotthard Kettleri poolt. See hõlmas tõenäoliselt alasid varem ordumeistri valduses olnud aladest ehk endisest Karksi foogtkonnast, mis aga pärast endise ordumeistri Wilhelm Fürstenbergi saamist Viljandi komtuurkonna haldajaks valitsejata jäid. Samuti oli komtuurkonna loomine ilmselt seotud lõunapoolsete orduvalduste, sealhulgas Bauska foogtkonna, minekuga Poola vägede kontrolli alla, mistõttu sealsetele käsknikele oli vaja uusi ametikohti. Ainsaks Ruhja komtuuriks saigi viimane Bauska foogt Heinrich von Galen, kes langes aga juba 1560. aastal Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati. Nõnda likvideerus komtuurkond tõenäoliselt juba vähem kui aasta pärast selle asutamist.
Fahrenheit (videomäng)
Tiffany Harper
Lucase endine tüdruksõber, kes tuleb kohale päev pärast mõrva restoranis. Tiffany kommentaaridest mängus saab aru, et nad läksid lahku tänu Lucase vaimsele olule. Lucasel on veel tundeid tema vastu ja on võimalus neid tagasi paariks panna mängu keskel, kuid Tiffany saab siiski mängu lõpu lähedal surma. Tema hääle on sisse lugenud Sharon Mann.
The Oracle
Mees kes on nähtud Lucase nägemustes pärast mõrva. Teda on nähtud ainult ühes hallis mantlis, mis varjab tema keha ja osaliselt nägu mis ei avalda tema tõelist tegelase kuju. Lõpuks avastab Lucas, et ta on Mayan Oracle ja üle 2000 aasta vana, kes töötab Orange Klanni jaoks, kes tahavad leida indigolast. Tema sundiski Lucast tapma ühes "Ohverduses" kus iga mõrva sooritaja tapab ennast või läheb segaseks. Temal on ka enneolematud võimed.
The Indigo Child / Jade
Puhas hing, kellel on saladus elu mõttele, keda otsivad Orange ja Purple Klann, et maailm oma võimule saada, ta on noor tüdruk, kes kannab selle katoliku lastekodu riietust, kust ta elab.
Agatha
Vanem inimene, pime, kes kasutab oma psüühilisi võimeid, et aidata Lucasel mõista, mis temaga juhtus. Tema hääle on sisse lugenud Jodi Forrest.
The Purple Clan
Krupp "Artificial Intelligences" kes tahavad indigolapse saladust kasutada, et maailma valitseda. Kui laps ütleb mängu lõpus Purple Klannile saladuse, siis mattub Maa jääaega ja Maa muutub elamiskõlbmatuks.
The Orange Clan
Saladuslik klann, kes juhib planeeti kõrvaltvaates. Nad soovivad lapse saladust, et maailma igavesti valitseda.
The Invisibles
Saladuslik klann, mis jälgib teisi klanne ja soovib, et indigolapse saladus ei satuks valedesse kätesse. See klann koosneb põhiliselt kodututest, kelle liidriks on kodutu mees Bogart.
Mädajärv
Mädajärv on mitme Eesti järve nimi:
Jõesuu (Tori)
Jõesuu on küla Pärnumaal Tori vallas.
MIDI
pisi|Noodi nimed ja MIDI noodi numbrid pisi|[[C (muusika)|C eri oktavites MIDI süsteemis]]
MIDI (akronüüm ingliskeelsest fraasist Musical Instrument Digital Interface, muusikainstrumendi digitaalne liides) on 1981. aastal loodud andmevahetusprotokoll, mis võimaldab elektroonilistel muusikainstrumentidel, arvutitel ja teistel seadmetel omavahel suhelda, üksteist juhtida ja sünkroonida.
MIDI standard käsitleb digitaalsed käske – sündmuste teateid ja nende edastamist, mis hõlmab teavet näiteks tempo, helikõrguse, oktavi, helitugevuse, modulatsiooni, helipanoraamis paiknemise jne kohta.
MIDI on alates oma ilmumisest 1983. aastast saanud levinud standardiks muusikariistade (näiteks elektroonilised klahvpillid, kitarriprotsessorid, trummimasinad, sekventserid jne) juhtimisel ja sünkroonimisel.
MIDI lühiajalugu
Elektrooniliste muusikainstrumentide algusaastatel olid süntesaatorid tavaliselt monotoonsed seadmed. Piirangust, taasesitada üht nooti korraga, läksid elektrooniliste muusikainstrumentide tootjad mööda tehnoloogiaga, mis võimaldas luua elektrilise ühenduse erinevate süntesaatorite vahel. Üks süntesaator määrati ülemaks ja sellega võimaldati juhtida alluvate helimoodulite taasesitusparameetreid. Nimetatud ülem-alluv-süsteemi juhtimiseks töötati välja algeline juhtsignaal. Süsteem põhines varajaste süntesaatorite omadusel, kus nende mängimisel tekkiva alalispingega oli võimalik juhtida teise instrumendi pingega juhitud võnkumisi ja pingega juhitud võimendeid. Kuna mitmed sel ajal kasutusel olnud süntesaatorid genereerisid alalissignaali, mille pinge suurenes ühe voldi võrra okaatvi kohta, siis oli võimalik kasutada seda juhtpinget normpingena. See võimaldas edastada helikõrgust sisaldavat informatsiooni teistele süntesaatoritele. Nootide algushetke ja kestuse sünkroonimiseks kasutati väravsignaali, kuid kuna tootjad kasutasid oma elektroonilistes instrumentides erinevaid sünkroonimisimpulsside taktsagedusi, oli mitteühilduvate seadmete sünkroonimine keerukas ja nõudis lisaseadmeid. Digitaalelektroonika areng võimaldas otsida alternatiive analoogjuhtimisele, mistõttu alustasid David Smith ja Chet Wood digitaalset elektrooniliste instrumendi juhtreeglistiku arendamist. Väljatöötatav protokoll nimetati süntesaatori universaalliideseks ja 1981. aasta sügisel tutvustati juhtreeglistikku heliinsenerluse kogukonnale (AES). Kahe järgmise aasta jooksul tehti koostöös elektrooniliste instrumentide suurtootjatega protokolli standardis muudatusi ja 1983. aastal nimetati süntesaatori universaalliides ümber MIDI-ks.
Standardsed MIDI rakendused
MIDI võimaldab elektrooniliste instrumentide vahel suhtluse ja teeb võimalikuks ühel seadmel juhtida teist. Näiteks MIDI-instrumendil noodi mängimine genereerib digitaalsignaali, millega on võimalik mängida noot teisel elektroonilisel instrumendil. MIDI juhtimine võimaldab instrumente paigutada väiksematesse moodulitesse ja neid samaaegselt kasutada. Samuti on MIDIga võimalik instrumendi helisid programmeerida ja muuta helide signaalide kuju. Filtrite rakendamine võimaldab muuta helide tämbrit ning luua funktsioone, mis on suutelised filtrite parameetreid määratud aja jooksul muutma. Tarkvaraliste ja riistvaraliste muusikainstrumentide juhtnuppude ja parameetrite juhtimine on võimalik määrata MIDI kontrolleri füüsiliste lülitite alla. Kasutades muundureid, mis teisendavad MIDI signaale analoogjuhtsignaalideks, on võimalik MIDI-seadmetega juhtida ka analoogsüntesaatoreid.
MIDI-ga komponeerimine
Arvutitarkvara või spetsiaalsete riistvaraliste arvutite abil on võimalik heliloomingu ja -töötluse eesmärgil MIDI sündmusi järjestada, muuta ja luua. Nii saab modifitseerida MIDI arranžeeringu tempot, helistikku ja instrumente ilma, et ühtegi instrumenti peaks uuesti salvestama. MIDIt kasutatakse ka kõrgekvaliteediliste digitaalsete helisämplite juhtimiseks. Mitmetesse tarkvaralistesse helindusarvutitesse (DAW) on projekteeritud MIDI implementatsioonide funktsioon. Teiste funktsioonide seas saavad helindusarvutid graafiliselt esitada MIDI nootide andmeid ja neid töödelda. Muuta saab MIDI nootide vältust, helikõrgust ja helitugevust ning lisada modulatsiooniefekte, nootide libistamist ühelt helikõrguselt teisele.
Muid MIDI rakendusi
MIDI reeglistikku on rakendatud ka mittemuusikaliste süsteemide juhtimiseks. MIDI-t on kasutatud lavavalgustussüsteemide lülitamiseks, sünkroonimiseks ja automatiseerimiseks. Ettevõtte Apple tarkvara "Apple Motion" võimaldab MIDI-ga juhtida videotöötlusparameetreid. 1987. aastal kasutati MIDI protokolli arvutite omavahelisse võrku lülitamiseks, eesmärgiga mängida arvutimängu "Oxyd". Lisaks kasutatakse MIDI-t kodudes valgustuse ja kodumasinate juhtimiseks.
MIDI-instrumendid
MIDI-instrument sisaldab MIDI-teadete edastamiseks ja vastuvõtmiseks sisend- ja väljundpesasid, protsessorit sisend- ja väljundsignaalide töötlemiseks, kasutajaliidest, mis võimaldaks seadet programmeerida, heli tekitamiseks vajalikku elektrilist lülitust ja juhtsüsteemi. Tavaliselt salvestatakse MIDI-instrumendi helid ja operatsioonisüsteem instrumendi püsimällu. MIDI-instrumendiks võib olla ka klaverilaadsete klahvideta üksikmoodul.
MIDI-seadmestik
pisi|vasakul|püsti=0.50|alt=Diagram of a MIDI connector|MIDI pistikseadme kontakttihvtide paigutus
MIDI riistvaraline liides töötab asünkroonse jadaühendusena boodikiirusega 31,25 kbd (+/- 1%), kusjuures andmeedastuseks kasutatakse üht algusbitti, kaheksat andmebitti ja lõppbitti. Paarsusbitte MIDI andmevahetuse käigus ei saadeta. Kokku edastatakse 320 mikrosekundilise ajavahemiku vältel 10 bitti ühe jadamisi saadetud baidi kohta. Edastatavates baitides saadetakse vähima kaaluga bitt esimesena. Algusbitt on määratud loogilise nullina ja lõppbitt loogilise ühena. Maanduskontuuride ja andmevigade vältimiseks on saatja elektriline lülitus ja vastuvõtja elektriline lülitus teineteisest optoisolaatoriga eraldatud. Ahelas kasutatava optoisolaatori tõusuaeg ja langeaeg peab olema väiksem kui 2 mikrosekundit. Vastuvõtja elektriahel peab sisselülitamiseks tarbima vähem kui 5 mA voolu. Viie kontakttihvtiga 180-kraadine DIN-pesa. MIDI andmevahetuses ei kasutata ning sellest tulenevalt ei ühendata kontakttihvte 1 ja 3 saatja ning vastuvõtja elektriahelatesse. MIDI sisendpistikseadise kontakttihvt 2 jääb samuti ühendamata. MIDI-pesade ja pistikseadiste varjestusühendusi ei lülitata ühtegi MIDI riistvaraahelasse ega korpuse maandusse. MIDI peegelduspesa kasutamisel võib MIDI-sisendpesa ja peegelduspesa vahelises andmevahetuses esineda signaali degradeerumine nelinurksignaali tõusva ja langeva serva vahel. See on tingitud optoisolaatori reageerimiskestusest. Reageerimiskestusest tingitud ajastusvead seavad jadamisi MIDI ahelasse lülitatavate MIDI-seadmete arvule piirangu. MIDI-seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatavate kaablite maksimaalne pikkus on, veatõrjekoodi puudumise tõttu, 15 meetrit. Kasutatavaks kaabliks on varjestatud keerdpaarkaabel, mille mõlemas otsas on viie kontakttihvtiga DIN-pistikseadis. Kaabli varjestus on ühendatud pistikseadiste teise kontakttihvtiga. pisi|MIDI teatetüüpide diagramm pisi|MIDI baiditüüpide diagramm
USB
USB võimaldab süsteemi lisada kuni 127 välist seadet, mis on tinginud MIDI tööstuses tendentsi luua süsteeme, kus seadmete omavaheliseks ühendamiseks kasutatakse minimaalsel hulgal lisaühendusi. USB-ühendused võimaldavad lisaseadme ja arvuti vahel kahepoolse ühenduse, mis lihtsustab lõppkasutaja jaoks süsteemi kasutamist. Lõppkasutaja kasutajamugavuse suurendamiseks võimaldatakse ka USB-seadmete käigultvahetus. USB 1.0 ja USB 2.0 standardite seadmetevahelise ühenduskaabli maksimaalne pikkus on viis meetrit ning seadmeid, mille voolutarve on suurem kui 500 mA, tuleb elektrienergiaga varustada välise toiteseadme kaudu.
FireWire
FireWire võimaldab kiudoptilisi kaableid kasutades edastada MIDI juhtimissignaale kuni saja meetri kaugusele. FireWire on suuteline MIDI süsteemi ühendama kuni 63 välist seadet ning, sarnaselt USB standardiga, kasutab kahepoolseks suhtluseks keerdpaarkaablit. FireWire-süsteemid toetavad käigultvahetust.
MIDI andmevorming
MIDI suhtlus saavutatakse mitmebaidiliste andmekogumitega, mis koosnevad ühest seisundibaidist, millele järgnevad üks või kaks andmebaiti. Tavaliselt ehitatakse MIDI instrumenti nii saatja kui ka vastuvõtja, kuid MIDI seade võib olla ka varustatud ainult ühega. Vastuvõtja teostab MIDI-käske ja võtab vastu MIDI andmevormingus teateid. Vastuvõtja riistvara koosneb optoisolaatorist, UART-seadmest ning muust kindla funktsiooni täitmiseks vajalikust riistvarast. MIDI andmevormingus informatsiooni edastamiseks kasutab MIDI saatja UART-seadet ja signaalivõimendit. MIDI-teateid võib edastada kuni üle 16 kanali ja teade koosneb ühest või enamast baidist.
Teatetüübid
MIDI teated jaotatakse kahte põhikategooriasse: kanaliteated ja süsteemiteated.
Kanaliteated
Kanaliteade kasutab teate edastamiseks ühele kanalile seisundibaidist nelja bitti ning järelejäänud nelja bitti kasutatakse teate defineerimiseks. Seega on kanaliteated mõeldud vastuvõtjatele, mille kanalinumber on kodeeritud kanaliteate seisundibaiti. MIDI teateid on võimalik edastada rohkem kui ühele kanalile korraga. Kanalit, millele edastatakse põhikäsud, nagu näiteks millisel programminumbril olla ning millist töörežiimi kasutada, nimetatakse kanali baaskanaliks. MIDI seadet on võimalik seadistada mitmel kanalil informatsiooni vastuvõtmiseks. Selliseid kanaleid nimetatakse häälkanaliteks. Eristatakse kaht tüüpi kanaliteateid: häälteated ja töörežiimiteated. Häälteateid kasutatakse MIDI instrumendi häälte juhtimiseks ning neid edastatakse üle häälkanalite. Töörežiimiteateid kasutatakse, et defineerida MIDI instrumendi reageerimine häälteatele. Töörežiimiteated edastatakse baaskanali kaudu.
Andmetüübid
MIDI edastab kaht tüüpi baite: seisundibaite ja andmebaite.
Seisundi säilitamine
Kehtib häälteadete ja töörežiimiteadete puhul. Seisundibaidi vastuvõtmisel ja tema käsu täitmisel jääb vastuvõtja seisundibaidi edastatud seisundisse seni, kuni vastu võetakse teistsugune seisundibait. Seetõttu on võimalik korduva seisundibaidi edastamise puhul korduvate baitide saatmine ära jätta ning edastada ainult andmebaite. Järelikult on seisundi säilitamise korral võimalik edastada teateid, mis koosnevad ainult andmebaitidest. Seisundi säilitamise lõpetab suvalise teistsuguse seisundibaidi edastamine. Reaalajateated ei tohi seisundi säilitamist mõjutada. Kõiki vastuvõetud seisundibaite ja nendele järgnevad andmebaite, mille ülesannet vastuvõtjas ei täideta, ignoreeritakse.
Määratlemata seisund
MIDI seadmed ei tohi edastada määratlemata seisundiga baite. MIDI süsteemis häirete vältimiseks tuleb määratlemata seisundiga baite ignoreerida. MIDI seadme käivitamisel ning väljalülitamisel ei tohi MIDI seade väljundpesast mürasignaale edastada, kuna see võib põhjustada andmevigu või andmete valest alguskohast lugemist.
Andmebaidid
Andmebaidid (v.a reaalajateated) edastatakse pärast seisundibaiti. Teate sisu kannavad üks või kaks kaheksabitilist andmebaiti, mille suurima kaaluga bitt on alati määratud loogilise nullina. Iga seisundibaidi kohta tuleb edastada õige arv andmebaite. Vastuvõtjad peavad enne teate täitmist ootama, kuni kõik andmebaidid on vastu võetud. Andmebaite, millele ei eelnenud valiidne seisundibait, tuleks ignoreerida juhul, kui tegemist ei ole seisundi säilitamisega.
Rutt Hinrikus
Rutt Hinrikus (neiuna Rutt Põld; sündinud 7. mail 1946 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane ja -kriitik.
Ta kaitses 27. juunil 2002 Tartu Ülikoolis magistrikraadi (töö pealkiri "Eesti kirjandus diasporaas").
Muu hulgas on ta koostanud Eesti rahva elulugude sarja. Elulugude tunnustatud koguja ja uurijana oli ta raamatusarja "Eesti mälu" nõustaja.
Isiklikku
Rutt Hinrikuse abikaasa on Tartu Ülikooli farmaatsiaõppejõud Toivo Hinrikus, neil on kaks tütart ja poeg; vanem tütar Mirjam on kirjandusteadlane, poeg Taavet on firma TransferWise kaasasutaja ja üks omanikke.
Rutt Hinrikuse isa oli ajaloolase haridusega vaimulik Agu Põld, vanaisa Peeter Põld oli eesti teoloog, haridus- ja riigitegelane.
Odavlennufirma
Odavlennufirma on selline (reisijaveoteenust osutav) lennufirma, mis hoiab kulusid madalana teeninduskvaliteedi arvelt.
Odavlennufirmad ei paku tavaliselt ümberistumisvõimalusega mitmeetapilisi marsruute, vaid ainult lende otse sihtkohta (nn point-to-point lennud). Lennatakse teisejärgulistesse lennujaamadesse, sest sealsed lennujaamamaksud on väiksemad. Lennu ajal salongiteenindus kas puudub või on võimalik lisatasu eest. Pagasile on sageli piirangud, et kiirendada pardale minekut ja lennuki laadimist. Pileteid müüakse kas internetist või telefonimüügist, kasutamata vahendusfirmade ja reisibüroode teenuseid. Kasutamata pileteid tagasi ei osteta. Odavlennufirmade reisidel on ainult üks pardaklass. Reisijate istekohad on märkimata, et kiirendada pardale minekut.
Odavlennufirmad kasutavad tavaliselt ainult ühte tüüpi lennukeid, et vähendada koolituskulusid.
Elbi
Elbi on küla Pärnumaal Tori vallas.
Küla idapiirile jääb Tootsi raudteejaam koos Lelle–Pärnu raudteelõiguga.
Pinnaveekogu
Pinnaveekogu on pinnaveekogum, nt järv, veehoidla, oja, jõgi või kanal, oja-, jõe- või kanaliosa, siirdevesi või rannikumereosa. Mõiste on kasutusel peamiselt veepoliitikas (nt vee raamdirektiivis).
Serov
Serov on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Kakva jõe ääres, Jekaterinburgist 338 km põhjas.
Ajalugu
Asutati 1894. aastal Nadeždinski külana. 1926 sai linnaõigused, 1934–1937 kandis nime Kabakovsk, 1937–1939 taas Nadeždinsk. 1939 nimetati linn Nõukogude Liidu kangelase Anatoli Serovi järgi.
Serov on metallurgiatööstuse keskus.
Carl Carlsson Gyllenhielm
pisi|Carl Carlsson Gyllenhielm. [[Jacob Heinrich Elbfasi maal]] Vabahärra Carl Carlsson Gyllenhielm (4. märts 1574 Nyköping – 17. märts 1650 Karlberg) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane. Ta oli Karl IX vallaspoeg. Bergkvara vabahärra, Sundbyholmi, Karlbergi ja Kasby härra.
Carl Carlsson Gyllenhielm sündis Södermanlandi hertsogi Karli ja Östergötlandist pärit preestritütre Karin Nilsdotteri pojana.
Gyllenhielm paistis silma Poola-Rootsi sõjas. 1601. aastal vallutas Liivimaal Viljandi, Tartu, Koknese ja vangistas Võnnu vojevoodkonna vojevoodi Maciej Dembiński (Mathias Dembinsky), kuid samal aastal piirasid poolakad Valmierat, ning linnust kaitsnud Gyllenhielm ja tema sugulane Jakob De la Gardie langesid vangi.Gyllenhielm jäi vangistusse 12 aastaks. pisi|Gyllenhielmi juhitud Rootsi laevastik Riia vallutamisel 1621. Riia kodaniku [[Georg von Schwengelni joonis ]] 1615. aastal sai ta Bergkvara vabahärraks Smålandis. 1616. aastal ülendati feldmarssaliks. 1617. aastal nimetati ta riiginõunikuks ja määrati Ingeri ja Käkisalmi lääni, ning Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje ja Oudova kindluste kindralasehalduriks. 1619. aastal sai ta riigiadmiraliks ja juhtis 1621 Gustav II Adolfi laevastikku Poola-Rootsi sõja Riia vallutamisel.
Pärast Gustav II Adolfi surma 1632 oli ta alaealise kuninganna Kristiina eestkostja.
Ta on maetud Strängnäsi toomkirikusse.
Kaido Kaaberma
Kaido Kaaberma (sündinud 18. novembril 1968 Haapsalus) on eesti epeevehkleja, vehklemistreener ja poliitik. Suurmeister (1990). Olnud aastaid maailma meeste epees liidrite seas (aastal 2000 oli maailma edetabelis kolmas). Osalenud olümpiamängudel 1992., 1996. ja 2000. aastal. Parim tulemus, 1992 Barcelona OM neljas individuaalne 4. koht. Treenerina osalenud olümpiamängudel 2016 ja 2021. Tokyo OM oli olümpiavõitjaks tulnud Eesti epeenaiskonna peatreener. Maailmameister (1991, Budapesti MM NSVL epeemeeskonnas), 1990 Lionis MM NSVL epeemeeskonnas pronks, 1999 Seuli MM individuaalne pronks ja 2001 MM Nimesis meeskondlik hõbe Eesti koondisega. 1991. aastal tuli meeste individuaalses epees Austraalia meistriks. Veebruaris 2009 sai temast Eesti Vehklemisliidu peatreener. Septembris 2006 töötas ta firmas Roi tootmisjuhina. Eesti parim meessportlane (1992), Eesti parima võistkonna liige (1986, 1996, 1998, 1999, 2001). Eesti riiklik spordipreemia (2013), Eesti parim treener (2021).
Sportlasteed alustas Haapsalus, kus 1977-1980 tegeles purjetamisega ja aastast 1980 alustas vehklemistreeninguid Peeter Nelise juhendamisel.
Boryeong
Boryeong (ka Poryŏng) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.
Kaido Kaaberma
Tegevus poliitikas
2009. aasta teisel poolel astus Kaaberma Eesti Reformierakonda. Tallinna Volikogu liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 175 häält ning ei osutunud valituks.
Kõrsa
Kõrsa on küla Pärnumaal Tori vallas.
Sündinud 5. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 5. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Kuiaru
Kuiaru on küla Pärnumaal Tori vallas.
Külas asus Lelle–Pärnu raudteelõigule jäänud Tammiste raudteepeatus, mis suleti 2011. aastal.
Cheonan
Cheonan (ka Ch'ŏnan, hangulis 천안, hanjas 天安) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.
900. aastad
900. aastad
900. aastad on aastad 900–909 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand / 10. sajand - 11. sajand
Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909
Levi
Levi on küla Pärnumaal Tori vallas.
Tolli mõis
pisi|Tolli mõisa koolimaja 19. sajandi lõpus Tolli mõis (saksa keeles Pargenthal) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõisast on teateid alates 1512.
Araabia numbrid
pisi|[[Brahmi numbrid (alumine rida) 1. sajandi Indiast]] pisi|Umbkaudu 3.-7. sajandi Indiast pärit [[Bakhshali käsikiri|Bakhshali käsikirjas kasutatud numbrid]] pisi|Tänapäeva araablase telefoni numbriklahvid: vasakul Lääne-Araabia/Lääne-Euroopa numbrid; paremal Ida-Araabia numbrid pisi|Euroopa õpetlased käisid 9. sajandil [[Al-Karaouine ülikoolis Marokos õppimas araabia numbreid ja matemaatikat]] pisi|Saksakeelne käsitsi kirjutatud leht Hans Talhofferi 1459. aastal kirjutatud õpikust. Sel ajal olid araabia numbrid üsna vähe tuntud, millele viitab asjaolu, et Talhoffer käsitleb neid samas teoses kõrvuti heebrea tähestiku ja astroloogiaga pisi|Araabia ja araabia-india numbrid liiklusmärgil [[Abu Dhabis]] pisi|[[Uppsala toomkiriku kella kujutav puugravüür 16. sajandist. Sellel on kaks sihverplaati. Ühel on rooma ja teisel araabia numbrid]]
Sündinud 20. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 20. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Araabia numbrid
Araabia numbrid on numbrid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 0.
Mannare
Mannare on küla Pärnumaal Tori vallas.
Araabia numbrid
Araabia numbrid on tegelikult pärit Indiast, kuna araabia numbriteks nimetatakse umbkaudu 13. sajandil (mõnede väidete kohaselt 16. sajandil) Araabiast Euroopasse imporditud, aga enne seda Indias kasutusel olnud numbreid.
Euroopas olid esimesed araabia numbrite kasutajad juudi kaupmehed, teiste allikate põhjal itaalia kaupmehed. Järgmine numbrite populariseerija või vähemalt kasutaja oli prantsuse päritolu matemaatikust paavst Silvester II (999–1003). Hiljem kasutati araabia numbreid veel tõenäoliselt normannide Roger I õukonnas Sitsiilias. 1154. aastal lasi Roger II araabia kartograafil Muḩammad al-Idrīsīl koostada maailmakaardi. Al-Idrīs koostas ka rändajatele mõeldud "Rogeri raamatu", kuhu pani kirja olulist teavet erinevate maade, teede, ajaloo ja etnograafia kohta. Araabia numbrite importijaks peetakse ka tänapäeva Alžeerias elanud itaallast, Firenze matemaatikut Leonardo Fibonaccit (u 1170 – u 1250), kes kirjutas 1202. aastal õpiku "Liber Abaci", kus ta propageeris uute numbrite kasutuselevõtmist. Ta tõi Itaaliasse kaasa araabia suguharu mairebide numbrid (Gobari tsifrid) ja tutvustas neid Euroopa kaupmeestele. Algul piirati uute numbrite kasutamist kaubatehingute sooritamisel, sest araabia numbrid võimaldasid mugavat paberil arvutamist, mis tekitas umbusaldust, sest arvutamine polnud visuaalselt jälgitav. Et kirjutamis- ja lugemisoskus levis laiemalt alles 13. sajandil, siis ei äratanud paberil arvutamine usaldust. Rooma numbritega opereeriti tavaliselt arvutuslaua abil, sest nendega oli paberil arvutamine ebamugav ja aeganõudev. Üldisemalt tulid araabia numbrid Euroopas kasutusele alles 15. sajandil, kui Johannes Gutenberg leiutas trükipressi.
Numbrite kuju sõltus kirjastiilist; Villu Tootsi järgi tuleb rangelt vahet teha näiteks klassitsistliku antiikva ja egiptienni, egiptienni ja groteski numbrite stiili vahel.
Bernhard Viiding
Bernhard Viiding (7. juuni 1932 Ariste, Valjala vald – 10. märts 2001) oli eesti publitsist, prosaist ja luuletaja.
Viiding sündis sepa ja taluniku pojana. Lapsepõlve veetis ta sama valla Jursi külas, mille kohta võib lugeda ka tema luuletustest.
Haridusteed alustas ta Kallemäe Mittetäieliku Keskkooli, 1950. aastal lõpetas ta Kuressaare Keskkooli. Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kirjanduse eriala. Hiljem oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudis aspirant.
Töökäik
Viiding on töötanud Türi ajalehe Leek põllumajandusosakonnas, Rahva Hääle kirjandus- ja kunstiosakonna juhatajana, nädalalehe Televisioon vastutava toimetajana ning firma Kodamu pressigrupi juhatajana.
Ta oli 1984–1986 vabakutseline ajakirjanik.
Aastal 1991. aastal asutas ta koos mõttekaaslastega ajakirjandusfirma Viser ning oli selle esimene tegevdirektor. Firma tegutses kuni aastani 1994.
Hävitatud teose lugu
Dokumentaaljutustus "Herman Kuning" (1982) sai kaks aastat enne ilmumist (1980) Baltimaade publitsistikavõistlusel auhinna. See oli jutustus Eesti NSV esimese sõjajärgse kolhoosi asutamisest Valjalas ning selle esimehe Herman Kuninga saatusest. Lugu oli niivõrd tõetruult pandud kirja, et selle trükk hävitati EKP KK korraldusel ning ilmus ainsa säilinud eksemplari järgi alles 1997. aastal Saare maakonna päevalehes Meie Maa.
Valjalas kogutud rikkalike ülestähenduste ja raadiolindistuste alusel kirjutas Bernhard Viiding koos Kaarel Kilveti ja Juhan Saarega ka näidendi "Kuning Herman Esimene" mida etendati aastatel 1987–1989 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris menukalt üle 100 korra.
Liikmesus
1961. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige, 1999. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.
Ta kuulus NLKP-sse.
Isiklikku
Bernhard Viidingu hüüdnimi oli Pärni.
Tema abikaasa oli kirjanik ja kirjanduskriitik Ine Viiding (1933–1990). Tema tütar on kirjandusteadlane Taive Viiding, pärast abiellumist Taive Särg.
Antoni Orgusaar
Antoni Orgusaar (8. september 1862 Võisiku mõisavald – 19. juuli 1930 Sindi) oli eesti õigeusu vaimulik.
Ta sündis Võisiku vallas Viljandimaal. Vaimuliku hariduse omandas Riia Vaimulikus Seminaris, mille lõpetas 1884. aastal I järgu diplomiga.
Tema esimeseks töökohaks oli Hiiumaal Pühalepa vallas asuv Kuri õigeusu kogudus, kus ta töötas kümme aastat preester-kooliõpetajana. Tema teenistuse ajal toimus piirkonnas suur usuvahetus – ainuüksi aastatel 1885–1887 läks Pühalepa luteri kogudusest õigeusku üle 1023 inimest. Seoses sellega tuli isa Antonil asuda rajama ka kiriku- ja kogudusehooneid, mis ehitati aastatel 1888–1891.
1894. aastal viidi Antoni Orgusaar üle Jõhvi õigeusu koguduse preestriks, kus tema juhtimisel lõpetati 1895. aastal uue Jõhvi Issanda Ristimise kiriku ehitustööd. 13. augustil 1895 pühitses uue kiriku sisse Riia ja Miitavi peapiiskop Arseni.
Töötanud kolmteist aastat Jõhvis, sai isa Antonist 1907. aastal Sindi õigeusu koguduse preester. See jäi tema viimaseks töökohaks, kus ta teenis 23 aastat kuni oma surmani 1930. aastal. Sindis oli ta samuti kooliõpetajaks; samuti oli isa Antoni mõnda aega Pärnumaa praost, siis kirikliku kohtu uurija ja ka vaimulike pihiisa.
Ta maeti 22. juulil 1930 Sindi õigeusu koguduse kalmistule. Isa Antoni matusetalitust toimetasid viis preestrit ja kolm ülempreestrit praost Nikolai Leismani eesteenimisel.
Lembit Maamets
Lembit Maamets (sündinud 22. detsembril 1957 ) on eesti metsandustegelane.
Ta on töötanud metsakorraldajana ja Eesti Metsakorralduskeskuse osakonnajuhatajana.
Ta tegeleb ökoloogiliselt tasakaalustatud metsanduse edendamisega ja kuulub Eesti FSC juhatusse.
Mari Möldre (muusik)
Mari Möldre (sündinud 16. septembril 1992) on eesti arhitekt ja tšellist, kes esindas 2009. aastal ansambli Urban Symphony koosseisus Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Hariduskäik
Ta alustas tšellomängu juba kuueaastaselt ning õppis seda Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas 2011. aastal. 2021. aastal lõpetas ta magistrikraadiga Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal.
Töökäik
Mari Möldre töötab arhitektina arhitektuuribüroos b210.
Muusika
2009. aastal osales Mari Möldre ansambli Urban Symphony koosseisus Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus "Eesti Laul 2009", esitades Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha.
Lisaks tšellomängimisele on ta tegelenud laulmise ja klaverimänguga, osalenud mitmesugustes muusikaprojektides ja -kollektiivides. Kontsertesinemised on viinud teda maailma eri paikadesse.
Kunst
2016. aastal kureeris Mari Möldre Narva Kolledžis toimunud EKA arhitektuuritudengite maketi- ja plakatinäitust “Uus vana linn”, kus oli eksponeeritud ka tema enda töid.
4. augustil 2016 avati Eesti Maanteemuuseumis Eesti Kunstiakadeemia 4. kursuse arhitektuuritudengite töödest koostatud rändnäitus “Pausid Postiteel”, mille EKA-poolsed kuraatorid olid Martin Melioranski ja Mari Möldre. Väljapanek hõlmas ka Mari Möldre töid.
Ubasalu mõis
Ubasalu mõis (saksa keeles Neu-Parmel) oli poolmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 18. sajandi alguses Liivi mõisast eraldatud alast.
Vääneljalalised
thumb|[[Harilik tõruvähk|Hariliku tõruvähi koloonia karbil]] Vääneljalalised ehk vääneljalgsed (Cirripedia) on vähkide hõimkonda (või alamhõimkonda) kuuluv üksnes mereloomade klass. Uuemais süstemaatikais paigutatakse nad aerjalgsete (Maxillopoda) klassi, andes neile siis alamklassi staatuse.
"Loomade elu" arvab nad lülijalgsete hõimkonda lõpuslülijalgsete alamhõimkonda vähkide ehk koorikloomade klassi aerjalgsete alamklassi.
Eesti rannikuvetes elab üks selle taksoni esindaja: riimvettki taluv harilik tõruvähk (Balanus improvisus). Troopilistes ja subtroopilistes meredes on ühed tavalisimad nuivähi (Lepas) perekonna esindajad.
Väliselt ei meenuta vääneljalalised üldse vähke. Täiskasvanud isendid on kinnitunud kõikmõeldavate veealuste esemete külge. Vääneljalalise keha ümbritseb tugev lubikoda. See koosneb plaatidest, millest osa on omavahel liikuvalt ühendatud. Vähk saab neid laiali ajada ja tekkinud pilust välja sirutada rindmikujalgu, millega toitu haarab.
Tugev lubikoda ja kinnistunud eluviis tekitasid pikka aega segadust vääneljalaliste süstemaatilise kuuluvuse määramisel. Cuvier paigutas nad limuste hulka. Lamarck käsitles neid üleminekurühmana usside ja limuste vahel. Nende kuuluvus vähkide hulka tõestati alles 1830. aastail, kui õpiti tundma vääneljalaliste vastseid, kes sarnanevad teiste vähkide vastsetega.
Himma
Himma on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Küla kuulus varem Põlva kihelkonda.
Aastatel 1945–1990 kuulus Himma küla Mustajõe külanõukogu koosseisu. Aastatel 1990–2017 kuulus Himma küla Laheda valda.
Hübridoom
pisi|Diagramm monokloonsete antikehade saamisest hübridoomi meetodil Hübridoom ehk hübriidne rakk on antikeha sünteesiva lümfotsüüdi ja müeloomiraku hübriid; see luuakse monokloonse antikeha saamiseks.
Hübridoomi meetod töötati välja 1975. aastal ühesuguste omadustega antikehi tootvate rakuliinide saamiseks. César Milstein ja Georges Köhler pälvisid töö eest Nobeli meditsiiniauhinna 1984. aastal.
Vaikna mõis
Vaikna mõis (saksa keeles Waikna) oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Mikitamäe
Mikitamäe (seto keeles Mikitämäe, Mikidämäe; ka Mikuta, Mäe; vene keeles Nikitina-Gora) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.
Küla on üle 700 aasta vana. Mikitamäe vana tsässon (1694) on vanim säilinud puitehitis Mandri-Eestis, selle algses asupaigas olnud Mikitamäe kalmistu ei ole enam kasutuses. Külas asub ka Mikitamäe uus tsässon.
Küla oli enne 2017. aasta haldusreformi Mikitamäe valla halduskeskus ja kuulus Põlva maakonda.
Sündinud 21. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 21. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Muti
Muti on küla Pärnumaal Tori vallas.
Muraka
Muraka on küla Pärnumaal Tori vallas.
Külas asub hiiesaar. Muraka ja Jõesuu küla vahel on ka korralik rippsild. Külas asuvad ka laudad mida endiselt kasutatakse.
Daniel Vaarik
pisi|Daniel Vaarik konverentsi Eesti IT Visioon 2020: Kick Off moderaatorina [[Kumu auditooriumis.]] pisi|Daniel Vaarik 2022. aasta märtsis Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudis Daniel Vaarik (sündinud 4. aprillil 1973) on eesti suhtekorraldaja ja ajakirjanik.
Vaarik on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust.
Daniel Vaarik on töötanud Rahva Hääle majandustoimetajana, majandusministeeriumi avalike suhete talituse juhatajana, Mart Siimanni valitsuse pressinõunikuna ja rahandusministeeriumi nõunikuna. Ta on olnud AS-i Eesti Loto nõukogu liige (1999–2001) ja AS-i Perioodika nõukogu liige.
Vaarik on asutanud ühe Eesti kodanikuajakirjanduse näidetest, blogi Memokraat ning on kuulunud EMSL-i, ja kuulub ELFi ja Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukokku.
Ta on tulundusühistu Tuleva asutajaliige.
2019. aastal asutas ta meediakanali Levila.
Ta valdab eesti, inglise ja vene keelt.
Ohtla mõis
Ohtla mõis (saksa keeles Ochtel) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
1553. aastast oli küla Haapsalu toomhärrast skolastiku Finckenow elatismaa. 1585. aastast kuulus Haapsalu toomkirikule. 14. augustil 1590 läänistas Rootsi kuningas Johan III Feodor Baranoffile suurusega 1,25 adramaad, millele see järgmisel aastal rajas mõisa. Feodor ise ja ta pojad Johan ja Gerd langesid lahingus. Ohtla läks 1631. aastal Rootsi kuninga Gustav Adolfi kinnitusega, Feodor Baranoffi väimees Christopher von Nyen/Nyn/Nyienile (1603–1684) meeslääniks.
1669. aastal läks mõis tagasi krahv De la Gardie valdusse ja ta liitis selle Martna kihelkonnaga. Magnus Gabriel de la Gardie müüs Ohtla mõisa Karl IX loaga Stockholmi kodanikule Johan Scheurmannile.
Mark Kantšukov
Mark Kantšukov (sündinud 22. oktoobril 1981) on Eesti majandusteadlane. Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on finantsanalüüs.
Haridus
Keskkooli lõpetamise järel jätkas Mark Kantšukov 2000. aastal õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, kust omandas 2004. aastal bakalaureusekraadi (cum laude) ja 2010. aastal magistrikraadi.
Praegu jätkab ta õpinguid doktorantuuris, kirjutades Toomas Haldma ja Priit Sanderi juhendamisel väitekirja teemal "Kasumi maksustamisega seotud aspektide arvestamine ettevõtete väärtuse hindamisel".
Ametialane tegevus
Mark Kantšukov on töötanud elamuehitusprojekti disainerina (1998) ja osalenud Eesti Haigekassa perearsti tulu-kulumudeli koostamises (2003).
Aastatel 2004–2007 töötas ta analüütikuna Eesti investeerimispankades, esmalt aktsiaseltsis LHV Financial Advisory Services ja seejärel aktsiaseltsis Suprema Securities.
2006. aastast on Kantšukov Tartu Ülikooli majandusteaduskonna õppejõud. 2006–2007 luges ta külalislektorina loenguid ka Estonian Business Schoolis.
Aastatel 2006–2009 osales ta Eesti Teadusfondi rahastatud ja Mart Sõra juhitavas projektis "Väike- ja kesksuurusega ettevõtete finantskeskkonna arendamine Eestis: finantsvahenditele juurdepääsu tagamine ja finantsriskide maandamine".
Mark Kantšukovi peamine uurimisvaldkond on finantsanalüüs. Tema finantssituatsioonide analüüsi käsitlevaid artikleid on ilmunud ajakirjades Raamatupidamisuudised ja Buhgalterskije Novosti.
Tammiku mõis (Jõhvi)
Tammiku mõis (saksa keeles Eichenhain) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.
Mõis hävis 19. märtsil 1943 puhkenud tulekahjus
Lahe (Põlva)
Lahe on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Aastatel 1990–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laheda vallas.
Küla kuulus Kanepi kihelkonda.
Oore
Oore on küla Pärnumaal Tori vallas.
Hitlerjugend
thumb|Hitlerjugendi lipp thumb|Jungvolki fanfaariorkester 1933. thumb|Telklaager 1933 thumb|Maastikuvõistlusel telefonikaabli paigaldamine 1933 thumb|Hitlerjugend vanametalli kogumas, 1938
Hitlerjugend ('Hitleri-noored') oli Saksamaal teise maailmasõja eel ja ajal eksisteerinud Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei skautlik paramilitaarne noorteorganisatsioon.
Sõsaraks oli tütarlasteorganisatsioon Bund Deutscher Mädel.
Asutamine ja areng massiorganisatsiooniks
Hitlerjugend asutati NSDAP noorteorganisatsioonina märtsis 1922. Suurema kõlapinna sai alles 1933. aastal pärast natsionaalsotsialistide võimuletulekut ja vastavate riiklike ja ühiskondlike meetmete võtmist.
Alates 1939. aastast oli Saksa noortel Hitlerjugendisse kuulumine kohustuslik. Sinna kuulus kuni 98% saksa poistest. Hitlerjugend muutus praktiliselt osaks haridusest ja kõigil liikmetel oli 1 päev nädalas vaba organisatsiooni tegevusse panustamiseks. Muud Saksa noorteorganisatsioonid olid kas välja suretatud või liidetud Hitlerjugendiga.
1937. aastal külastas Saksamaad skaudiliikumise looja lord Robert Baden-Powell, kes kohtus Joachim von Ribbentropi ja Hitlerjugendi staabiülema Lauterbacheriga. Tagasiside järgi jäi tal kohtumisest ja organisatsioonist positiivne mulje. Alles oktoobris 1944 tuli Briti luurelt soovitus mitte samastada Hitlerjugendit skaudiliikumisega.
Isikkoosseis ja struktuur
Hitlerjugendi juht kandis ametinime Reichsjugendführer ja organisatsiooni eksistentsi vältel teenisid selles ametis kaks meest:
Organisatsioon koosnes kahest vanuseklassist:
Hitlerjugendi põhilised struktuuriüksused ja subordinatsioon olid 1934. aasta seisuga:
Noortel oli võimalus teha organisatsioonis karjääri ja saada juhtimiskogemust, tõustes kuni Banni juhi ametikohani. Järgiti põhimõtet, et "noored peavad olema juhitud noorte poolt". Samas oli kord üsna range ja juhtimine hierarhiline. Madalama astme täiskasvanud noortejuhid olid peamiselt vabatahtlikud, alates Banni tasemest aga palgalised.
1933. aasta alguseks oli organisatsioonil vaid 108 000 liiget, 1935 juba 4 miljonit liiget, hiljem aga üle 8,7 miljoni.
Propaganda
Loomaks kangelastest eeskujusid ja kutsumaks üles organisatsiooniga liituma, valmis 1933. aastal helimängufilm Hitlerjunge Quex. Film oli seotud tõsielusündmustega, milles oli peaosa organisatsiooni liikmel Herbert Norkusel, kes suri 1932. aasta 23.–24. jaanuari öösel Berliinis kommunistidega toimunud vastasseisu tagajärjel.
Väljaõpe ja tegevus
Rühmades viidi läbi peamiselt koosolekuid, ülevaatusi, matku, laagreid, võistlusi, heategevuslikke üritusi jms. Rõhku pandi tervetele eluviisidele ja kasvatusele. Korraldati tiirulaskmisi, aga relvadega maastikule minek oli keelatud.
Sooritati ka katseid, mida oli kokku 4 astet – 1 noorematele (DJ) ja 3 vanematele (HJ) poistele. Nooremad ja vanemad tegutsesid reeglina eraldi allüksustena.
Praktiliselt kõik Kolmanda Riigi noortetegevused olid kuidagi seotud Hitlerjugendiga. Mälestustele tuginedes võttis organisatsiooni tegevus noortel ära üsna palju vaba aega, suunates ja kasvatades neid nii maast madalast vastavalt toonasele ühiskondlikule vajadusele ja vaimule. Kutsuti isekeskis isegi "organiseeritud vaba aja rööviks".
Tegevus sõja-aastail
Sõja käigus omandas organisatsioon tsiviilkaitse ja militaarse järelkasvu kasvatamise tähenduse. Liikmed osalesid sotsiaal- ja muudel ühiskondlikel või majanduslikel abitöödel, õhukaitse-päästeteenistuses ja lennuväeabiteenistuses.
Kaarma mõis (Kaarma)
Kaarma mõis (saksa keeles Karmelhof) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Hitlerjugend
Tegevus sõja-aastail
Hakati korraldama "sõjalise tubliduse laagreid" (Wehrertüchtigungslager), kuid neis ei tehtud siiski otseseid sõjalisi lahinguharjutusi, vaid õpiti lihtsalt tundma tulirelvi, sidevahendeid, varustust ja korraldati arendavaid maastikumänge. Sõja ajal asutati ka palju erialarühmasid militaarsete kutsete ja vahendite tundmaõppimiseks. Näiteks moto-HJ, side-HJ, lennu-HJ.
Alles vahetult enne sõja lõppu 1945. aastal hakati andma ka alaealistele organisatsiooni liikmetele kiiruga lahingulist ettevalmistust ja kasutama neid vahetult lahingutegevuses. Distsiplineeritud võitlejatena tegutsesid noored vapralt, kuid kandsid tänu enda ja juhtide vähestele lahinguoskustele ja üldisele juhtimiskaosele suuri kaotusi. Sõja lõpupäevade agoonias üritasid paljud pigem ellu jääda, põgeneda ja koju jõuda.
Sõja lõpus formeeriti ühtlasi 12. SS-soomusdiviis Hitlerjugend, mis komplekteeriti endiste organisatsiooni liikmete baasil.
Likvideerimine
Hitlejugend likvideeriti pärast sõja lõppu seoses denatsifitseerimisega 10. oktoobril 1945. Paljude juhtide üle mõisteti kohut Nürnbergi protsessil.
Lillkapsas
Lillkapsas (Brassica oleracea var. botrytis) on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluva kapsa teisend. Lillkapsas on üheaastane rohttaim, mille õisikut kasutatakse köögiviljana.