cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teaduslik visualiseerimine
Kiirtejälitusmeetod
"Kiirtejälitusmeetod (ingl ray tracing) on arvutigraafikas kasutatav meetod pildile realistlikuma ilme andmiseks varju- ja värviintensiivsuse muutmise ning ühest või mitmest valgusallikast tekitatud varjude lisamise teel. Kiirte jälituse tarkvara modelleerib iga üksiku valguskiire teed, kui see neeldub või peegeldub kujutise objektidelt. Et see meetod hästi töötaks, peab visualiseerija ära määrama valgusallika parameetrid (intensiivsus, värv jne) ning samuti objektide parameetrid (kui palju nad valgust peegeldavad või neelavad)."
Radiosity
"Radiosity on valgusalgoritm, mis järgneb valguskiirele läbi stseeni. Iga objekti pinna puute korral valgusenergia väheneb. Valgusenergia peegeldatakse edasi ümbritsevasse keskkonda. Mida rohkem valguse peegeldusi arvutatakse, seda realistlikum on tulemus, suurendades sellega aga visualiseerimisaega."
Thomas Cranmer
Tegevus Edward VI valitsusajal
Pärast Henry VIII surma 1547. aastal, kui võimule sai tema alaealine poeg Edward VI, said protestandid eesotsas Cranmeriga võimaluse asuda Inglismaa kirikukorraldust otsustavalt protestantlikuks muutma. Edwardi valitsusajal saabusid Inglismaale mitmed Mandri-Euroopa protestantlikud ja kalvinistlikud õpetlased, kelle mõjul muutusid ka Cranmeri ideed radikaalsemateks. Cranmerist sai Edwardi valitsusajal peamine uute liturgiliste raamatute koostaja. 1549. aastal andis ta välja Book of Common Prayeri, mis pidi määrama liturgiate läbiviimise korra kogu Inglismaal. Selle raamatuga püüdis Cranmer lepitada nii katoliiklike riituste toetajaid kui ka protestante, kuid tegelikult ei sobinud see kummalegi. Kui protestantide mõjuvõim pärast 1550. aastat veelgi enam kasvas, asus Cranmer koostama ka uut liturgiaraamatut, mis valmis 1552. aastaks. Seal jõuti üheselt protestantliku kirikukorralduse sisseseadmiseni. 1553. aastal anti välja ka Inglismaa kiriku usutunnistuse alus, "42 artiklit", mis oli pea ainuisikuliselt Cranmeri koostatud.
Teaduslik visualiseerimine
Mahurenderdus
Mahurenderdus on meetod, mis renderdab valgust, kui see läbib midagi, milles hajuda. Blenderi füüsikasimulaatorisse on ehitatud füüsikal põhinev mudel, mis suudab valguse käitumist eri keskkondades üsna realistlikult modelleerida. Tahke pinna renderdamise protsessis otsib kaamera mõne pinna ning arvutab seejärel välja valgusallikatest (valgusti objektidest, mitte teistest geomeetrilistest objektidest) tuleva valguse, mis objekti pinnalt kaamera suunas võiks hajuda. Kaamerasse jõudev valgus tähistab lõplikku värvi, mis ka renderdatakse.
Mahtude renderdamine töötab teisiti. Valgus siseneb ruumis olevasse keskkonda (mis on määratletud mahuna), milles on väikesi osakesi: suits, udu või pilved. Valgus põrkab molekulide vahel ringi ning seda paisatakse laiali, või see neeldub, kuni mingi osa valgusest mahust väljub ja kaamerasse jõuab. Et see maht oleks nähtav, peab renderdi arvutama, kui suurest kogusest materjalist valgus läbi liikus ning kuidas see keskkonnas reageeris. Mahuobjekt peab olema ruumiline, näiteks suletud kinnine võre nagu kuup, ning ei tohi lihtsalt olla lame tasapind. Pildini jõudmiseks peab renderdi sellest alast läbi liikuma ning vaatama, kui palju "mateeriat" ala sisaldab (tihedus); sellest järeldub, kuidas valgus neeldub ja hajub. See võib võtta aega, sest tuleb üle kontrollida, kui palju ruumipunkte on, ning hinnata neist igaühe tihedust.
Thomas Cranmer
Vangistus ja hukkamine
1553. aastal, kui Edward VI suri, püüdis Cranmer koos teiste protestantidega toetada valitsejannana Jane Grey'd, kelle oli Edward VI oma surivoodil enda järglaseks määranud. Kuid et Henry VIII ja Catherine'i katoliikliku tütre Mary toetus osutus nii rahva kui ka ülikkonna seas valdavaks, siis protestantide plaan ebaõnnestus, Cranmer oli aga üks väheseid, kes Jane'ile kuni tema 9-päevase valitsusaja lõpuni ustavaks jäi.
Cranmer vangistati 1553. aasta septembris ja teda kuulati korduvalt üle. Mary katoliiklastest kaaskond süüdistas Cranmerit ketserluses ja riigireetmises. Esialgu peeti Cranmeri üle kohut vaimulikus kohtus ning 1555. aasta lõpus ekskommunitseeris paavst Cranmeri ning tagandas ta Caatnerbury peapiiskopi kohalt. 1556. aasta 14. veebruaril anti ta edasiseks kohtumõistmiseks üle ilmalikele võimudele.
Mary kaaskond soovis reformatsiooni kahjustamiseks saavutada võimalikult paljude silmapaistvate protestantide tagasipöördumise katoliiklusesse ja seda nõuti ka Cranmerilt. 1555. ja 1556. aastal tunnistaski Cranmer mitmel korral toonaste Inglismaa katoliiklike võimude õigsust ja legitiimsust, kuid Mary I otsustas ta sellest hoolimata ketserina tuleriidal põletada. Enne oma hukkamist kinnitas Cranmer aga oma protestantlikke veendumusi ja võttis oma varasemad sõnad, mis toetasid katoliiklust, tagasi. Seetõttu loetakse teda anglikaani kiriku ja protestantide poolt märtriks. Cranmer põletati tuleriidal 21. märtsil 1556.
Pärast 1558. aastat, mil troonile tõusis Elizabeth I, tõusid Cranmeri seisukohad ja kirjatööd taas au sisse ning tema algatatud tegevussuunda anglikaani kirikus jätkati. Enamik anglikaani kiriku liturgilistest normidest pärinevad Cranmerilt.
Teaduslik visualiseerimine
Loodusteadustes
Tähe moodustumine – 1. graafik on Enzo tähe ja galaktika simulatsiooni ruumalagraafik gaasi/tolmu tihenduse logaritmist. Kõrge tihedusega piirkonnad on tähistatud valgelt ning vähem tihedad piirkonnad on sinised või läbipaistvad.
Gravitatsioonilained – teadlased kasutasid Globus tööriistakomplekti (Globus Toolkit) ja rakendasid mitut superarvutit, et simuleerida gravitatsiooniefekte mustade aukude kokkupõrgetest.
Supernoova plahvatused – kolmemõõtmelise pildi loomiseks kasutati DJEHUTY täheevolutsioonikoodi, et kalkuleerida SN 1987A tähe plahvatust.
Molekulaarne renderdamine – parempoolse pildi jaoks kasutati VisIt analüüsitööriista võimalusi, et visualiseerida molekulaarset renderdamist. Algandmed olid pärit Protein Data Bankist ja konverteeriti enne renderdamist VTK-failiks.
Geograafias ja ökoloogias
Maastiku visualiseerimine – VisIt analüüsitöörist võimaldab mitmete geograafiliste infosüsteemide (GIS) uurimisvaldkonnas kasutatavate failivormingute sisselugemist, mis omakorda võimaldab visualiseerida andmeid näiteks maastiku kohta. Lisatud pilt illustreerib DEM-andmekogumi graafi, mis illustreerib Kanadas Dunsmuiri lähedal asuvaid mäestikke. Graafile on lisatud tõusujooned, et määratleda paremini kõrguse muutusi.
Matemaatikas
Kõvera graafik – VisItit saab kasutada, et joonestada kõveraid failidest loetud andmete põhjal ning et ekstraktida ja joonestada kõveraid mitmedimensioonilistest andmetest kasutades joonvälja (ingl lineout) operaatoreid ja päringuid. Pildil nähtavad kõverad vastavad kõrgusandmetele, mis on joonestatud DEM andmetele ja on loodud joonvälja võimalustele vastavalt. Joonväli lubab kasutajal interaktiivselt joonistada joont, mis määrab teekonna andmete ekstraheerimiseks.
Hajusgraafik – VisIti hajusgraafik võimaldab kuvada kuni neljamõõtmelisi andmeid. Hajusgraafik võtab sisse mitu skalaarsuurust ja kasutab neid eri telgede jaoks faasiruumis. Erinevad muutujad kombineeritakse, et moodustada koordinaadid faasiruumis. Neid kuvatakse kasutades glüüfe ja on värvitud kasutades veel üht skalaarsuurust.
Vali Tali
Vali Tali (toonases kirjapildis Wali Tali) oli poliitilise satiiri ja huumori ajaleht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas. Ajalehe maht oli 8 lehekülge. Ajalehes avaldati luuletusi, mõttekilde, jutukesi. Toimetaja oli Juhan Lilienbach (kasutas pseudonüümi Maamees) ja väljaandja K. Osweld. Ajalehte trükiti 3000 eksemplari Narva trükikojas R. Põder ja müüdi hinnaga 7 kopikat. Ajalehte ilmestasid Hans Möldermanni karikatuurid.
Välislingid
Digar.ee – Wali Tali
Draakoni sild
pisi|Draakoni sild üle [[Ljubljanica jõe Ljubljanas (foto 2013)]] pisi|Draakoni sild Ljubljanas (postkaart [[1914)]] Draakoni sild (sloveeni Zmajski most) on kaarsild üle Ljubljanica jõe Ljubljanas Vodniki väljaku lähedal.
Draakoni sild on Sloveenia pealinna tuntumaid vaatamisväärsusi, see on arvatud ehitismälestiseks.
Silla nimi
Silla algne nimi oli Keiser Franz Joseph I juubelisild Austria-Ungari monarh Franz Joseph I 40. valitsemisaasta juubeli tähistamiseks. Sellele viitavad ka silla balustraadil suurelt märgitud kaks aastaarvu: 1848 ja 1888. Sild sai tuntuks siiski Draakoni sillana (1919. aastast ka ametlik nimi) tänu draakonit kujutuvale pronksskulptuuridele silla otstes.
Rajamine
Kaarsild püstitati samas asukohas 1895. aasta maavärinas kannatada saanud puitsilla asemele. Silla projekteerisid austria insener Joseph Melan, kes tegi konstruktoritöö, ja dalmaatsia arhitekt Jurij Zaninović, kes andis sillale Viini moderni stiilis väljanägemise.
Tarinduselt üheavaline kaarsild üleval asuva sõiduteega. Sild avati 1901. aastal. Sillakaare sildeava on 33,34 m. Sild oli esimesi raudbetoonist sildu Euroopas.
Renoveerimine
Kaarsild renoveeriti aastatel 1983–1984.
Schuster
Schuster (saksa keeles 'kingsepp') on saksa perekonnanimi.
Sanaseppä
Sanaseppä ('sõnasepp') oli Ingeri Seltsi ajaleht.
Ajaleht ilmus Narva-Jõesuus aastatel 1927–1938 sagedusega kord kuus.
Ajalehe peatoimetaja oli Leander Reijo. Ajalehte on toimetanud ka A. Harakka.
Selle tagasihoidliku väljaande sisus domineerisid vaimulikud kirjutised, millele lisandusid kohalikud teated ja bolševismi vastane propaganda.
Naase Elusalt
Naase Elusalt (ukraina keeles Повернись живим) on valitsusväline organisatsioon, mis loodi Ukraina sõjaväe abistamiseks ühisrahastuse najal Donbassi sõja ajal 2014. aastal ning jätkas tegevust Venemaa sissetungi ajal 2022. aastal. See on üks suuremaid sellelaadseid organisatsioone, mis keskendub tehnilisele toetusele, eriti termokaameratele ja öövaatlusseadmetele. Lisaks korraldab organisatsioon meditsiini- ja psühholoogiaalaseid koolitusi ning muid projekte.
Ajalugu
2020. aasta kevadel sai organisatsiooni juhiks Ajutiselt Okupeeritud Alade minister Oksana Koljada ja alates sama aasta sügisest juhib organisatsiooni endine merejalaväelane ja uudisteportaali Militarnõi Portal rajaja Tarass Tšmut.
Tegevus
Organisatsiooni juhtpõhimõte on poliitiline neutraalsus, läbipaistvus ning suurimat abi vajajate toetamine – vahendeid saadetakse peamiselt kõige intensiivsemalt kokkupõrgetes tegutsevatele üksustele. Kallid seadmed markeeritakse inglis- ja ukrainakeelse kirjaga "Naase elusalt" ja "Edasimüük keelatud". Lisaks on organisatsioon varustanud vägesid droonide ja tahvelarvutitega.
2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimised
2017. aasta Prantsusmaa presidendivalimised toimuvad kahes voorus: esimene voor toimus 23. aprillil ja teine voor toimus 6. mail. Valimised võitis Emmanuel Macron, kes sai 66,1% antud häältest; tema vastaskandidaati, Rahvusrinde juhti Marine Le Peni toetas 33,9% valijatest. Valimisaktiivsus oli 74,6%
Esimene voor
pisi|vasakul|Esimese vooru võitja departemangudes {{legend|#f1c136|Emmanuel Macron}}{{legend|#0d378a|Marine Le Pen}}{{legend|#0066cc|François Fillon}}{{legend|#dd0000|Jean-Luc Mélenchon}} Esimeses voorus kandideeris 11 poliitikut. Teistest suuremad lootused olid neljal kandidaadil: parempoolsel François Fillonil, natsionalistliku Rahvusrinde juhil Marine Le Penil, tsentristil Emmanuel Macronil ning vasakäärmuslasel (ka vasakpopulist) Jean-Luc Mélenchonil. Nende toetus oli arvamusuuringute järgi 20% ringis.
Valimiste tulemused:
Teine voor
Emmanuel Macron sai 66,1% antud häältest; Marine Le Peni toetas 33,9%. pisi|Teise vooru võitja departemangudes
Psühhedeelikum
Psühhedeelikum on psühhoaktiivne aine, mille peamine toime on tunnetuse ja taju muutumine. Tuntuimad psühhedeelikumid on LSD, psilotsübiin, meskaliin ja dimetüültrüptamiin.
Enamik psühhedeelikume on serotoniini retseptorite agonistid ning kuulub keemiliselt lüsergamiidide, trüptamiinide või fenetüülamiinide klassi. Sünteesitud ja inimestel katsetatud on sadu psühhedeelse toimega aineid.
Toime
Psühhedeelikumi toime sõltub lisaks konkreetsele tarvitatud ainele ja selle doosile tugevalt ka tarvitaja eelhäälestusest ja tarvitamise olukorrast. Toime kestus varieerub sõltuvalt ainest, doosist ja manustamisviisist mõnest minutist kuni mitme ööpäevani. Psühhedeelikumi toimel värvide ja helide taju enamasti intensiivistub, esineb sünesteesiat. Ilmneda võivad illusioonid ja nägemused (näiteks geomeetrilised mustrid või fantastilised olendid), välispõhjuseta kehalised tundmused (paresteesiad), muutub aja-, ruumi- ja enesetaju. Tajumuutustega võivad kaasneda tugevad positiivsed või negatiivsed emotsioonid, eufooria ja müstilised kogemused või hirm, paanika ja paranoia. Lühimälu, kehaline koordinatsioon, keskendumisvõime ja enesekontroll psühhedeelikumi toime ajal tavaliselt halvenevad, kuid need nähud mööduvad koos aine toimega. Psühhedeelikumi toimel saadud intensiivsed kogemused võivad omandada tarvitaja jaoks eksistentsiaalse, religioosse või müstilise tähenduse.
Ohutus
Psühhedeelikumide tarvitamine ei põhjusta kehalist sõltuvust, psüühiliste funktsioonide kestvat kahjustust ega võõrutusnähtusid. Ajutiselt muutunud taju ja mõttetegevuse ning halvenenud kehalise koordinatsiooni tõttu võib psühhedeelikumide tarvitamine ebaturvalises keskkonnas õnnetusi põhjustada. Võimalikud on ainele spetsiifilised füüsilised kõrvaltoimed (nt iiveldus ja oksendamine, vererõhu ja pulsisageduse tõus või langus) ja koostoimed teiste ravimitega. Vastava soodumusega inimestel võib psühhedeelikumide tarvitamine mõnikord põhjustada psühhoosi, seega soovitatakse psühhedeelikumide tarvitamisest hoiduda inimestel, kellel on või on olnud psühhootilisi häireid. Populatsiooniuuringutes on leitud, et psühhedeelikumide tarvitamine ei suurenda vaimsete häirete riski.
Kasutus
Mitmeid loodusliku päritoluga psühhedeelikume kasutatakse rahvameditsiinis ravimitena ja usundites sakramentidena. Paljude psühhedeelikumide tarvitamine on tänapäeval enamikus riikides ja ka Eestis keelatud. Psühhedeelikumide tarvitamise mõjude ja nende meditsiinilise kasutuse võimaluste teaduslik uurimine on viimasel aastakümnel oluliselt elavnenud.
Mihkel Varblane
Mihkel Varblane (sündinud 12. detsembril 1999) on eesti võrkpallur.
Alates 2018. aastast on ta valitud turniiridel esindanud Eesti võrkpallikoondist ning hooajast 2022/23 esindab ka Austria meistriliigaklubi Hypo Tirol Innsbruck.
Noortekoondis
Aastatel 2015–2018 kuulus Mihkel Eesti noormeestekoondisse (sündinud 1999. aastal ja hiljem), kelle treeneriteks olid Urmas Tali ja Toomas Jasmin. Koondisega osaleti omavanuste EM-valikturniiridel, kuid finaalturniirile ei jõutud.
Klubivõrkpall
Mihkli esimene hooaeg Eesti meistriliiga klubis oli 2016/17 Selver Tallinna ridades, kus ta mängis kokku kuus hooaega. Esimesel hooajal teeniti Eesti meistritiitel ning Eesti karikavõistlustel teine koht. Mihkel täitis noormängijana meeskonnas Selver Tallinn Spordikooli kasvandikuna varumängija rolli. Teisel hooajal (2017/18) tegi esindusmeeskond läbi noorenduskuuri ning Mihklist sai üks meeskonna põhimängijatest. Järgneval viiel hooajal suudeti võita Credit24 Meistriliiga, jõuda mitmel korral Eesti karikavõistlustel finaali (ja korra see ka võita) ning teenida Eesti meistrivõistlustel kolmas koht.
Hooajaks 2022/23 sõlmis Varblane esimese välislepingu ning läks mängima Austria meistriliigaklubisse Hypo Tirol Innsbruck. Klubiga võideti Austria karikas ja Austria meistritiitel.
Saavutused
Riikide meistrivõistlused
Riikide karikavõistlused
Individuaalsed auhinnad
Willibald Raud
Elulugu
Willibald Raud oli veskiomaniku poeg.
Lõpetas 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja 1924 Tartu Ülikooli; majandusteaduse doktor (1934, Berliini Ülikool), doktoriväitekiri "Die Grundlagen der Milchwirtschaft Estlands und die estnischen Molkereiprodukte auf dem Weltmarkt". Õppis 1916–1917 Moskva Teedeinseneride Instituudis ja 1924–26 TÜ õigusteaduskonnas. Osales 1917–1918 I maailmasõjas ja 1918–1920 Vabadussõjas. Oli 1920–1923 Eesti sõjaväes üleajateenija, 1924–1925 kaubandus-tööstusministeeriumi ametnik, 1925–1930 Eesti saatkonnas Londonis ja Eesti saatkonnas Berliinis põllumajandusatašee, 1930–1932 põllutööministeeriumi väliskaubandusnõunik, 1932–1935 EV Londoni saatkonna põllumajandusatašee, aastast 1935 kaubandusnõunik ja peakonsul, 1953–1954 EV esinduse nõunik Madridis. Aastail 1964 (pärast Karl Robert Pusta surma) – 1979 oli ta Eesti esindaja Hispaanias.
Endel Pihelgas
Endel Johannes Pihelgas (7. november 1927 Rae vald, Harjumaa – 22. jaanuar 1997 Tartu) oli eesti metsateadlane.
Elulugu
Endel Pihelgas oli töölise poeg.
Ta lõpetas aastal 1946 Tallinna 2. Keskkooli, 1951 Tartu Ülikooli metsandusteaduskonna (Tallinna metsamajandi Viimsi metskonna 1948–1950. a. metsakultuurid ja paealade metsastamise küsimusi), bioloogiakandidaat (1956, Eesti Põllumajandusakadeemia), väitekiri "Loometsade raiestike ökoloogilised tingimused ja neile vastavad kultiveerimise meetodid", põllumajandusdoktor (1973, EPA), väitekiri "Hariliku männi selektsiooni alused Eesti NSV tingimustes". Oli 1951–1953 EPA metsakultuuride kateedri assistent, 1953–1960 vanemõpetaja, 1960–1973 metsakasvatuse ja metsakultuuride kateedri dotsent, 1973–1992 metsakasvatuse kateedri juhataja (aastast 1976 professor), 1985–1989 ühtlasi metsandus- ja maaparandusteaduskonna dekaan, 1992–1993 metsakasvatuse õppetooli juhataja, aastast 1994 emeriitprofessor. Õpetas metsakultuure, -melioratsiooni, -botaanikat, -selektsiooni ja -kasvatust, ulukite bioloogiat ja jahindust; koostanud õppevahendeid.
Aastatel 1980–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu saadik.
Isiklikku
Nii tema esimene abikaasa Dagmar Pihelgas (1929–1977) kui ka teine abikaasa Nilla Pihelgas (1929–2016) oli arst.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: peamiselt loometsade majandamine, metsaselektsioon, seemneteadus ja metsakultuurid. Uuris ka maipõrnika kahjustusi männikultuurides ja Loode-Eesti looalade metsastamise võimalusi. Välmis männi geograafia muutlikkuse selgitamiseks ainulaadsed katsed, sedastas, et harilik mänd koosneb geograafilistest rassidest. Koostas plusspuude eraldamise juhendi. Selgitas sobivaimad pookimisviisid ja -ajad ning lõi vegetatiivsete seemlate rajamise põhialused. Pihelga doktoriväitekiri on Eestis põhjalikem uurimus metsanduses rakendatava valikaretuse kohta. Käinud uurimisekspeditsioonidel Kaug-Idas, Siberis, Kasahstanis, Kaukaasias, Karjalas jm. Oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia geneetika ja selektsiooni nõukogu liige, NSV Liidu Agrotööstuskoondise metsakasvatuse sektsiooni esimees. Üle 70 teadustrükise, sh 8 monograafiat.
Corte Franca
Corte Franca on vald (comune sparso) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Timolines.
Corte Franca moodustati 1928. aastal Borgonato, Colombaro, Nigoline ja Timoline ühendamisega
Corte Franca piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Adro, Cazzago San Martino, Iseo, Passirano, Provaglio d'Iseo.
Corte Franca halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Borgonato, Colombaro, Nigoline Bonomelli, Timoline (halduskeskus).
Yovanna
Yovanna (ka Giovanna, Γιοβάννα, Ιωάννα Φάσσου Καλπαξή, sündinud 14. novembril 1940) on Kreeka laulja.
Teatri- ja operetilaulja. On esitanud ka pop- ja filmimuusika laule ("Κάπου υπάρχει η αγάπη μου" 1959, "Θυμήσου το Σεπτέμβρη", "Η πέτρα", "Μυρτιά", "Αν θυμηθείς το όνειρο μου" jt).
1965. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Non, À Jamais Sans Toi".
Stencibility
Stencibility on 2010. aastal Tartust alguse saanud Eesti igakevadine tänavakunstifestival, mis toimub samal ajal ka teistes asulates. Festivali nimi viitab stencil-tehnikale. Stencibility eestvedaja on kunstnik Sirla.
Festivali raames tutvustatakse, propageeritakse ja luuakse uut tänavakunsti, toimuvad giidituurid ning antakse välja tänavakunsti kaarte.
2015. aastal toimus Stencibility Tartus, Rakveres ja Pukas.
Rui Barbosa riigikool
Rui Barbosa riigikool on 1970. aastal asutatud riigikool Campo Grande linnas.
Lugu
1970. aastal ehitati juba kogukonnas töötavate lastevanemate soovil 3 tuba saleslaste misjonitööks katehheesiks. Kirjaoskuse tunnid algasid oktoobris. 1971. aastal ehitati kogukonna ühisel jõul veel 14 klassiruumi.
Ehitusmaterjali annetas Saleesia Misjoniga seotud Campo Grande selts.
Edutamine viidi läbi eesmärgiga leida rahalisi vahendeid töö lõpetamiseks. Kuna SED tõestab vajadust luua ja volitada Paulo VI kihelkonnagümnaasium, siis alates 1. märtsist 1972 sõlmiti SED ja Paulo VI sotsiaaltöö vahel leping, millega loodi Rui Barbosa osariigi kolledž. See nimi valiti Rui Barbosa surma tõttu.
<references group="" responsive="1">
Yasuyuki Konno
Yasuyuki Konno (jaapani keeles 今野 泰幸 Konno Yasuyuki; sündinud 25. jaanuaril 1983 Sendais) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on mänginud 87 mängu ja löönud 2 väravat.
Sammatti vald
Sammatti vald on endine vald Soomes Uusimaa maakonnas. See liideti Lohja linnaga 2009. aastal. Ajalooliselt vanim teade Sammatti piirkonnast on aastast 1406.
Valla pindala oli 85 km² (millest maismaad 72 km²) ja 2008. aasta lõpus elas seal 1365 inimest.
Valla territooriumil asusid Elias Lönnroti ja Eeva Joenpelto sünnikohad.
Sammatti kirik
Esimesest kirikust on teada, et see oli olemas juba 1590. aastal n-ö Kirikunòval, praeguse Elias Lönnroti kodumajanduskooli territooriumil. Teine kirik ehitati aastal 1666 ja paiknes praeguse kiriku kõrval. Kolmas, praegune kirik ehitati aastatel 1754–1755 ehitusmeister Mickel Jöranssoni eestvõtmisel. Kellatorni ehitas aastal 1763 Arvela talu peremees Erik Stenström. Altarimaali kinkis Elias Lönnrot 1879. aastal surnud tütre Tekla mälestuseks. Altarimaali on teinud prof. A. von Becker. Kirik kapitaalremonditi 1954. aastal arhitekt Paavo Riihimäe juhtimisel. Viimati korrastati ja remonditi kirikut nii seest- kui ka väljastpoolt, lisaks väljastpoolt ka kellatorni, aastatel 2000–2002 arhitektuuribüroo Jari Reponen as juhtimisel.
Lääne-Harju praostkond
EELK Lääne-Harju praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. Evangeelse luterliku kiriku praostkond Harjumaal moodustati  1627. aastal.
Ajalugu
1627. aastal nimetas Rootsi kuningas Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius Eestimaal ametisse Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumile allunud maapiirkondade praostid, sh Harju praostkonda. Evangeelse luterliku kiriku Harju praostkond moodustati 1627. aastal. 1650. aastal jagati Harjumaa kaheks praostkonnaks:
20. sajandi alguses olid Harjumaa Lääne-Harjumaa praostkonna kirikukihelkonnad: Rapla kihelkond, Hageri kihelkond, Nissi kihelkond, Madise kihelkond,  Risti kihelkond, Paldiski linna khk, Keila kihelkond.
Viiding
Viiding on eesti perekonnanimi.
Voltveti kõrts
pisi|Voltveti kõrtsihoone (oktoober 2010) Voltveti kõrts (ka Suur kõrts) on endisaegne kõrts Pärnu maakonnas Saarde vallas Tihemetsa alevikus. Endisajal oli see Eesti suurim kõrts, mille mõõtmed olid 85,05×15,3 m. Kõrtsihoone varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Peter Lorre
Peter Lorre (26. juuni 1904 – 23. märts 1964) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -lavastaja.
Tuntuse saavutas Lorre lapseahistaja rolliga filmis "M" (1931). 1930. aastatel, kui Saksamaal tulid võimule natsid, emigreerus näitleja Ameerika Ühendriikidesse. Kehastas kuuel korral populaarses filmisarjas "Hr. Moto" tuntud jaapani detektiivi Kentaro Motot. Peter Lorre ainukene lavastajatöö "Kadunud mees" ("Der Verlorene") valmis Saksamaal 1951. aastal
Tunnustus
Alates 1960. aastast on Lorrel Hollywoodi kuulsuste alleel (Hollywood Walk of Fame; aadressil 6619 Hollywood Boulevard) ka omanimeline täht.
Coco (film 2017)
"Coco" on Ameerika Ühendriikide 2017. aasta 3D-animafilm. Filmi tootis Pixar Animation Studios ja andis välja Walt Disney Pictures.
Algne idee tuli filmi lavastajalt Lee Unkrichilt, kaaslavastaja oli Adrian Molina. Film on Mehhikos toimuvast surnute pühast. "Coco" räägib 12-aastasest poisist Miguel Riverast, kes on kogemata sattunud surnute maale, kus püüab aidata oma surnud muusikust vanavanavanaisa tagasi elavate sekka oma pere juurde.
Filmi stsenaariumi kirjutasid Adrian Molina ja Matthew Aldrich. Pixar hakkas tegelema animatsiooniga 2016. aastal; Unkrich ja mõned teised filmimeeskonna liikmed külastasid Mehhikot, et ammutada inspiratsiooni. Helilooja Michael Giacchino, kes on varem Pixariga koostööd teinud, kirjutas filmi muusika. Filmi dubleerisid Anthony Gonzalez, Gael García Bernal, Benjamin Bratt, Ubach Alanna, Renée Victor, Ana Ofelia Murguía, ja Edward James Olmos. "Coco" on esimene film, mille dubleerijad olid kõik latiinod. Film läks maksma 175–200 miljonit dollarit.
"Coco" esilinastus 20. oktoobril 2017 Morelia rahvusvahelisel filmifestivalil Morelias Mehhikos. Film tuli Mehhikos ekraanidele järgmisel nädalal, nädalavahetusel enne surnute püha (Día de los Muertos), ning sai riigis kõigi aegade menukaimaks. Ameerika Ühendriikides tuli see ekraanidele 22. novembril 2017. Kriitikute tunnustust pälvisid animatsioon, vokaal, lavastus, muusika, loo emotsionaalsus ja seos Mehhiko kultuuriga. "Coco" on teeninud tulu 780 miljonit dollarit üle maailma.
Film on saanud mitmeid auhindu. "Coco" valiti 2017. aastal National Board of Review' parimaks animafilmiks. Film võitis kaks akadeemia auhinda parima funktsionaalse animatsiooni ja parima algupärase loo eest ("Mäleta mind"). Lisaks võitis ka parima animafilmi kategoorias BAFTA auhinna, Kuldgloobuse, kriitikute valiku kategoorias Movie Awardsi ja Annie auhinna.
Süžee
Santa Cecilias Mehhikos elas Imelda Rivera, muusiku naine, kelle mees jättis ta koos nende kolmeaastase tütre Cocoga maha, et jätkata karjääri muusikuna. Kuna mees ei tulegi tagasi, eemaldab Imelda muusika enda ja oma pere elust täielikult ning tema pere avab kingsepa firma.
96 aastat hiljem elab tema lapselapselapselaps, 12-aastane Miguel, koos Coco ja oma perega. Miguel unistab salaja muusikuks saamisest nagu oli ka Ernesto de la Cruz, kes oli populaarne näitleja ja laulja Coco generatsioonist. Ühel päeval, Miguel tahtmatult kahju raam hoides foto Coco koos vanematega keskel pere ofrenda ja eemaldab foto, avastades, et tema vanavanavanaisa (kelle nägu oli väljarebitud) oli käes Ernesto kuulsa kitarr.
Järeldades, et Ernesto on tema vanavanavanaisa, Miguel ignoreerib tema vanaema Jelena vastuväiteid ja jätab sisestage talent show eest Päeval Surnud. Ta siseneb Ernesto mausoleumi ja võtab oma kitarri kasutada näitusel, kuid muutub nähtamatuks igaühel külas plaza. Aga ta saab suhelda oma Xoloitzcuintli koer Dante ja tema skeleti surnud sugulasi, kes külastavad Maalt Surnud puhkus. Võttes teda seal, nad mõistavad, et Imelda ei saa külastada, sest Miguel on eemaldatud tema foto alates ofrenda. Avastanud, et ta on neetud varastamine surnuist, Miguel tuleb tagasi Maa Elu, enne päikesetõusu, või ta on saanud üks surnud; et seda teha, peab ta saama õnnistuse tema pereliikme kasutades Asteekide saialill kroonleht, et saab tagasi võtta needus pandud teda, kui ta varastas Ernesto on kitarr. Imelda pakub Miguel õnnistus, kuid tingimusel, et ta loobuks tema muusikaline ajaviidet, kui ta naaseb Maa Elu; Miguel keeldub ja üritab otsida Ernesto on õnnistus.
Miguel kohtab Héctorit, skeletti, kes kunagi mängis koos Ernestoga muusikat ja nüüd pakub ta Miguelile oma abi. Vastutasuks tahab Héctor, et Miguel võtaks tema foto tagasi Maa ellu nii, et Hector saaks külastada oma tütart enne, kui ta teda unustada jõuab ja selleläbi ta kaoks täielikult. Pärast õppimist ta on sugulased, aga Héctor üritab tagasi Miguel neile, kuid Miguel põgeneb ja imbub Ernesto ' s mansion, õppe teel, et vana sõprus kahe halvenenud enne Héctor surma. Ernesto tervitab Miguel kui tema järeltulija, kuid Héctor kimbutab neid, imploring Miguel võtta oma foto, et Maal Elavad. Pärast argument vahel Ernesto ja Héctor, Miguel peagi mõistab, et Ernesto tappis Héctor kasutades mürgitatud jook ja varastas laulud Héctor oli kirjutanud, kui ta sai koduigatsust ja otsustas koju tagasi pöörduda. Ernesto siis edasi Héctor on laule maha, nagu tema oma, et saada kuulsaks.
Shoemaker
Shoemaker (inglise keeles 'kingsepp') on inglise perekonnanimi.
Meida
Meida on naisenimi.
Coco (film 2017)
Süžee
Et säilitada tema pärand, Ernesto varastab ja foto on Miguel ja Héctor visatud cenote auku. Miguel mõistab, et Héctor on tema tegelik vanavanavanaisa ning et Coco on Héctor tütar, ainus elav inimene, kes veel mäletab teda. Abiga Dante, kes lülitab sisse alebrije – surnud Riveras leida ja päästa kaks. Miguel selgub, et Héctor otsust naasta koju, et Imelda ja Coco tulemusena tema surma ja Imelda ja Héctor järk-järgult lähendada. Nad tungida Ernesto on päikesetõusu kontsert laadida Héctor on foto Ernesto ja tema kuriteod on näidanud, et kõigile. Ernesto on purustatud kuuluvad kiriku kellatorn nagu tema eelmine elu, kuid foto kukub vette ja kaob.
Mare Erik
Mare Erik (sünninimi Mare Roosiväli) (26. märts 1936 — 3. detsember 1995) oli eesti muusikaõpetaja ja kooridirigent.
Coco (film 2017)
Süžee
Kui päike tõuseb, Héctor on oht, et unustatud Coco ja kaovad. Imelda ja Héctor õnnistagu Miguel nr tingimused, et ta saaks tagasi Maa Elu, kus ta mängib laulu, Kookos, et Héctor kirjutas tema ajal oma lapsepõlve. Laulu revitalizes tema mälu Héctor, ja ta annab Miguel on rebitud välja tükk foto alates ofrenda, mis näitab, Héctor nägu ja räägib oma pere lugusid tema isa, kes hoiavad oma mälu elus. Elena reconciles koos Miguel, nõustudes muusika tagasi pere.
Pälkäne vald
Pälkäne vald on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.
Coco (film 2017)
Süžee
Aasta hiljem, Miguel uhkelt esitleb pere ofrenda – sh taastatud foto Héctor ja Imelda – tema uus laps, õde, kui Elena lisab foto nüüdseks surnud Coco. Kirjad säilitatakse Coco sisaldama tõendeid selle kohta, et Ernesto varastas Héctor on lood. Selle tulemusena Ernesto on unustatud, tema pärand on hävitatud, ja ühenduse kiitusega Héctor asemel. Land of the Dead, Héctor ja Imelda liituda Coco külastada elu Riveras nagu Miguel laulab ja mängib oma surnud ja elavad sugulased.
Pälkäne vald
Valla pindala on 738 km² (millest maismaad 560 km²) ja 2014. aastal elas seal 6740 inimest.
Naabervallad on Hattula vald, Hämeenlinna linn, Kangasala vald, Padasjoki vald ja Valkeakoski linn.
Mare Erik
Ta oli pärit muusikalembesest Tudulinnast. Ta lõpetas Tartu Muusikakooli (praegune Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool) koorijuhtimise eriala 1957. aastal (prof. Richard Ritsing) ja õppis lühemat aega Tallinna Konservatooriumi kaugõppes.
Mare Erik oli Suure-Jaani segakoori Ilmatar dirigent alates koori taasloomisest 1959. aastal kuni 1963. aastani, koos Jaan Joandiga (dirigent kuni 1970). Töötas Suure-Jaanis ja Jõgeval muusika- ja klaveriõpetajana. J. Järv Jõgevalt: "''Õhkkond oli muusikakoolis meeldivas mõttes akadeemiline." --- Tolle aja õpetajatest meenutab ta sooja tundega veel Ilmar Läänet ja Mare Erikut, kumbagi pole enam elavate kirjas. “Mare Erik oli nagu tulesäde, selline südamlik, siiras ja naerusuine."''” Hiljem töötas ta Tartu II Lastemuusikakoolis.
Mare Eriku abikaasa oli metsandustegelane Ain Erik.
Madis Salum (muusik)
Madis Salum (25. oktoober 1955 – 21. november 2009) oli eesti muusik (peamiselt kitarrist), helilooja ja muusikaprodutsent.
Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 4. Keskkooli.
Ta oli ansambli Hübriid asutajaliige ja enamasti ka kitarrist. Ta oli ka ansambli omaloomingu peamine autor. Ta on kirjutanud muusikat ka teistele lauljatele.
1992. aastal asutas ta muusikaproduktsiooni ettevõtte OÜ SALUMuusik ja oli üks selle omanikke.
Šveitsi Föderaalne Tehnoloogiainstituut
Šveitsi Föderaalne Tehnoloogiainstituut võib viidata ühele kahest asutusest:
Mérida (Mehhiko)
Mérida on linn Mehhikos, Yucatáni osariigi pealinn ja suurim linn Kagu-Mehhikos. Linn on ka samanimelise omavalitsuse keskus. See asub Yucatáni poolsaare loodenurgas umbes 35 km Mehhiko lahe rannikust. 2020. aastal elas seal 921 770 elanikku, samas kui suurlinnapiirkonnas, kuhu kuuluvad ka Umáni ja Kanasíni omavalitsused, elas 1 316 090 inimest.
Méridat peetakse sageli Mehhiko turvalisimaks linnaks ja üheks turvalisemaks linnaks Ameerikas. 2019. aastal toimus seal 17. Nobeli rahuauhinna laureaatide tippkohtumine.
Linna rikas kultuuriline pärand on maiade ja hispaania kultuuri segunemise tulemus. 2000. aastal oli Mérida esimene Ameerika kultuuripealinn. Teist korda kandis see seda tiitlit 2017. aastal. 16. sajandi lõpust pärinev Mérida katedraal ehitati lähedalasuva maiade ehitise varemeist võetud kividest ja on üks vanimaid katedraale Ameerikas.
Snappertuna vald
Snappertuna vald on endine vald Soomes Uusimaa maakonnas.
Alates 2009. aastast on endise valla territoorium osa Raseborgi linnast.
Valla pindala oli 172 km² ja 1973. aastal elas seal 1379 inimest.
Mõisaküla postijaam
Mõisaküla postijaam on endisaegne postijaam Viljandi maakonnas Veelikse külas.
Postijaama hooned said valmis umbes 1800.
Meila
Meila on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3956. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Meila 6 naisel.
Géraldine Gaulier
Géraldine Gaulier (sündinud 1947) on Šveitsi laulja.
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "Quel Coeur Vas-Tu Briser?".
Helitöötlus
Helitöötlus (inglise keeles audio editing) on muusikaproduktsioonis salvestatud heli muutmise protsess, et saavutada soovitud efekt.
Helitöötlust rakendatakse näiteks helisalvestise kvaliteedi parandamiseks, soovimatu müra või helide eemaldamiseks või heliklipi pikkuse või helikõrguse muutmiseks.
Helitöötlus võib olla keeruline protsess, kuid on olemas mitmeid helitöötlusprogramme, mis muudavad selle lihtsamaks. Helitöötlusprogrammidest levinuim on digitaalne helitööjaam (DAW), millel võib olla heli töötlemiseks mitmesuguseid tööriistu. Näiteks on võimalik muuta helisagedust, lisada heliefekte (nt kaja või viivitust) või filtreerida helist ekvalaiseri (EQ) abil välja teatud helisagedusi.
Helitöötlusel on neli peamist sammu:
Rihhard Iher
Rihhard Iher (1. aprillil 1910 Osula alevik Sõmerpalu vald, Võrumaa – 31. august 1980 Rannu) oli Võrumaalt Osulast pärit kirjanik ja kooliõpetaja.
Elukäik
Rihhard Iher omandas kooliõpetajakutse Tallinna Pedagoogiumis 1937. aastal, töötas Võrumaal algul Peetri, alates 1939. aasta sügisest Osula koolis kuni 1944. aasta veebruarini, mil asus Võrumaa Teataja tegevtoimetajaks.
Nõukogude okupatsiooni ajal alates 1944. aasta sügisest töötas Harjumaal esmalt masina-traktorijaamas, seejärel paar aastakümmet põllumajanduses, alates kolhoseerimisest kolhoosnikuna kuni 1967, mil südamerikke tõttu jäi pensionile.
Rihhard Iher suri 31. augustil 1980 ja on maetud Osula kalmistule.
Looming
Loomingulised katsetused algasid gümnaasiumiaastail. Suurema üldise huvi pälvis tema romaanivõistluse auhinnatöö „Kaheksa kellalööki” Nõukogude esimesest okupatsioonist, avaldatud ajalehes Eesti Sõna 1943. aasta lõpukuudel. Esimese küüditamise teemal romaani „Tagasi ellu” avaldas ajaleht Võrumaa Teataja detsembrist 1943 kuni veebruarini 1944.
Invaliidsuspensionärina sai Rihhard Iher võimaluse sügavamalt tegelda kirjandusliku loominguga, sellal peamiselt luuletuste kirjapanekuga, luuletuste hulgas on pea võrdselt eesti kirjakeelseid ja võrukeelseid, samuti olulises mahus vaimulikku ainet.
Veel autori eluajal, 1980, avanes võimalus avaldada tema võrukeelne luulekogu „Kassimärss”. Postuumselt on ilmunud veel võrukeelset luulet valikkogus „Havva kivi. Ikupilli ja loriluku" (1998) ja jutustus „Kaheksa kellalööki" autori 90. sünnipäeva tähistavalt Osula kooli eestvõttel.
Vello Pihelgas
Vello Pihelgas (14. august 1935 Mõisaküla, Pärnumaa – 26. oktoober 2014 Tallinn) oli eesti biofüüsik ja kabetaja.
Elulugu
Vello Pihelgas oli tisleri poeg.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: molekulaarne biofüüsika; uurinud lihase fosforülaaside füüsikalis-keemilisi omadusi ja kvaternaarstruktuuri, molekulide dissotsiatsiooni keskkonnafaktorite mõjul ja selle seost bioloogilise aktiivsusega. Määras kindlaks fosforülaas B molekuli põhilised füüsikalis-keemilised parameetrid, täpsustas ja täiendas fosforülaasi B kvaternaarstruktuuri. 15 teadustrükist, aimeartikleid.
Sporditegevus
Meistersportlane kabes (1969). Võitis 1969–1971 ja 1973–1974 Eesti võistkonnas NSV Liidu meistrivõistlustel kirikabes esikoha. Eesti meistrivõistlustel vene kabes võitis ta 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit.
Vello Pihelgas tegeles mälumänguga ja võitis medaleid mälumängu Eesti meistrivõistlustelt.
Isiklikku
Tema tütar on luuletaja Carolina Pihelgas.
Kārlis Baumanis (skulptor)
Kārlis Baumanis (3. mai 1916 Rauna – 8. jaanuar 2011 Riia) oli läti skulptor, graafik ja kunstiajaloo uurija, üks moodsa läti skulptuuri alusepanijaid.
Eluloolist
Sündis Rauna asulas, 1930. aastate alguses kolis pere Limbažisse. Pärast Limbaži gümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastail 1936–1947 Riias Läti Kunstiakadeemias, alguses maalimist Eduards Vītolsi stuudios, kus tema õpingukaaslasteks olid Augusts Annuss, Kārlis Miesnieks ja Konrāds Ubāns. Varsti hakkas ta õppima skulptuuri koos endast vanemate tuntud skulptoritega nagu Burkards Dzenis, Kārlis Zāle, Kārlis Zemdega, Emīls Melders ja Kārļis Jansons. Diplomitööd, kahemeetrist monumentaalskulptuuri, juhendas Teodors Zaļkalns. 1944. aastast alates hakkas kunstnik oma skulptuurportreede ja figuurikompositsioonidega esinema näitustel. Juba üliõpilasaastatel võttis Baumanis osa ka graafikanäitustest ja lõi raamatuillustratsioone.
Alates 1958. aastast kuulus Kārlis Baumanis Läti Kunstnike Liitu. Aastail 1946–1976 õpetas kunstnik Läti Ülikoolis ja Riia Polütehnilises Instituudis noortele arhitektidele joonistamist, akvarelli, skulptuuri ja kunstiajalugu.
Cadiz (Ohio)
Cadiz on küla USA-s Ohio osariigis, Harrisoni maakonna halduskeskus.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3353. Aastal 2000 oli 3308.
Karusmarjad metsikus looduses
"Karusmarjad metsikus looduses" (inglise keeles originaalpealkirjaga "The Wild Thornberrys") on Ameerika Ühendriikide animakomöödiasari, mille autorid on Arlene Klasky, Gábor Csupó, Steve Pepoon, David Silverman ja Stephen Sustarsic.
Kārlis Baumanis (skulptor)
Eluloolist
1976. aastal anti Baumanisele Läti NSV teenelise kunstitegelase aunimetus.
Cadiz (Ohio)
Cadiz rajati 1803. aastal. Cadiz on saanud nime Hispaania linna Cádizi järgi.
II liiga 2007
II liiga 2007 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2007. aasta hooaeg.
Kārlis Baumanis (skulptor)
Looming
Baumanis on kujundanud ka üle 110 kahepoolse medali, teemaderingis on olnud nii Läti kultuuriajalugu kui maailmakultuur, kunstniku enda lähedased ja tema õpetajad Zaļkalns ja Zāle. Ta on kinkinud oma medaleid mitmesugusele muuseumidele ja erakogudele, neid leidub Rodini Muuseumis Pariisis, Shakespeare'i muuseumis Stratford-upon-Avonis Suurbritannias, Middelheimi muuseumis Antwerpenis, Tretjakovi galeriis Moskvas, ka Ungaris, Austraalias ja mujal. Rundāle lossi 250. aastapäeva puhul kinkis Kārlis Baumanis oma medalikollektsiooni linnale ja kohalikule ajaloomuuseumile Limbažis.
Cadiz (Ohio)
Cadizis sündis näitleja Clark Gable.
Kārlis Baumanis (skulptor)
Isiklikku
Tema abikaasa oli kunstnik Biruta Baumane (1922–2017).
Balti keti mälestusmärk
pisi|Balti keti mälestusmärk (september, 2013) Balti keti mälestusmärk on Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus asuv mälestusmärk, millega meenutatakse Balti ketti. Mälestusmärk on kohas, mille lähedalt läks mööda Balti kett.
Sama maantee ääres asub sarnane mälestusmärk ka Säreveres.
Alan Goldman
Alan H. Goldman (sündinud 1945) on USA filosoof. Tema uurimisvaldkonnad on epistemoloogia, eetika, esteetika ja õigusfilosoofia.
Ta on olnud Miami Ülikooli õppejõud ning oli 2002. aastast College of William & Mary professor.
Lihtsalt seks
Artiklis "Plain Sex" (1977) määratleb Goldman seksi soovi kaudu saada naudingut füüsilise kontakti kaudu teise inimesega.
Võiks arvata, et seks (erinevalt pornograafiast) ei vaja mõisteanalüüsi, sest me peaksime teadma, mis see on, ning oskama vähemalt paradigmaatilistel juhtudel suguiha ja seksi raskusteta ära tunda. Filosoofiat on siin siiski tarvis kas või sellepärast, et seksi mõiste on ühiskonna moraaliteadvuse ja ühiskondliku teadvuse keskmes. Mõistlik vaade seksi suhte kohta moraaliga, perverssusega, ühiskondliku reguleerimisega ja abieluga nõuab seksi mõiste mõistlikku analüüsi, mis ei alahinda selle loomalikku naudingut ega ülehinda selle tähtsust väärtuste seas. Nagu mujalgi moraalifilosoofias, on küsimused siin ühtaegu mõistelised ja normatiivsed. Seksi mõiste määrab osalt moraalse vaate sellele, aga filosoofias tuleb sõnastada seksi mõiste, mis vastaks seksi moraalsele staatusele. Nagu mujalgi, on siin tarvis reflektiivset tasakaalu, mida seni pole saavutatud. Et seks, nagu teisedki loomulikud talitlused, nagu söömine, on kattunud kultuuri, moraali ja ebausu kihtidega, siis on seda raske käsitada selle lihtsaimal kujul. Aga osalt just sellepärast saab hakata mõistelise tasakaalu poole liikuma ainult alustades mõtlemisega lihtsalt seksist.
Goldmani meelest on seksi filosoofias kuni viimase ajani vääriti käsitletud, ja ta kritiseerib "vahendi ja eesmärgi analüüsi", mis omistab seksile paratamatu välise eesmärgi või otstarbe, olgu see siis paljunemine, armastuse väljendamine, lihtne suhtlemine või isikutevaheline teadlikkus. Seksi analüüsitakse vahendina mõne niisuguse eesmärgi jaoks, nii et tuleb välja, et suguiha on soov paljuneda, armastada, olla armastatud või teistega suhelda. Kõik sellised definitsioonid viivad valearusaamadeni seksi suhte kohta perverssuse või moraaliga: seks, mis ei sobi mõnda neist mudelitest või ei täida mõnda neist otstarvetest, on kuidagi hälbeline või puudulik.
Goldmani alternatiivse, lihtsama analüüsi järgi on suguiha soov puutuda kokku teise inimese kehaga ja saada sellest naudingut; seksuaalne tegevus on tegevus, millel on kalduvus tegevuse subjekti sellist soovi täita. Aristotelesel ja Joseph Butleril oli õigus, et nauding on tavaliselt tegevuse kõrvalsaadus, mitte selle eesmärk, kuid seksi puhul pole see nii selge. Iha teise inimese keha järele on põhiliselt iha naudingu järele, mida füüsiline kokkupuude toob. Aga see pole iha konkreetse aistingu järele lahus selle kausaalsest kontekstist, aistingu järele, mida võib saada ka teisiti. Tundub, et selline definitsioon on parem kui katse loetleda või määratleda konkreetseid seksuaalseid tegevusi, sest suudlemine, embamine, masseerimine, käest kinni hoidmine ja paljud teised tegevused võivad olla seksuaalsed või mitte sõltuvalt kontekstist ning konkreetsemalt eesmärkidest, soovidest ja vajadustest, millele need vastavad. Niisugune üldine definitsioon hoidub ka orgasmi kui suguiha eesmärgi ülerõhutamisest ja genitaalse seksi kui seksi ainsa normi ülerõhutamisest. Selles definitsioonis on tähtis, et suguiha ja seksuaalse tegevuse eesmärk on füüsiline kokkupuude ise, mitte miski muu, mida füüsiline kokkupuude võib väljendada. Seevastu "vahendi ja eesmärgi analüüsid" postuleerivad eesmärke, mis Goldmani arvates on lihtsa seksi suhtes välised, ning käsitavad seksi vahendina nende eesmärkide teenistuses. (Normaalse) suguiha minimaalne kriteerium on soov teise inimesega füüsiliselt kokku puutuda, kuid see pole normaalse soovi seksuaalsuse tarvilik ja piisav tingimus.
Aino-Koidula Pihl
Aino-Koidula Pihl (aastani 1963 Mei, sündinud 7. novembril 1935 Kallastes) on eesti keemik.
Elulugu
Aino-Koidula Pihl on telefonioperaatori tütar ja Viljar Pihli abikaasa.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniliste ühendite reaktsioonivõime, gaasikromatograafia. Üle 60 teadustrükise.
Raivo Põldmaa
pisi|Raivo Põldmaa esinemas Tallinna Linnateatri 48. hooaja avamisel Raivo Põldmaa (sündinud 20. aprillil 1962 Tallinnas) on eesti teatrijuht.
Ta on lõpetanud Tallinna 8. Keskkooli.
Raivo Põldmaa on töötanud Tallinna Linnateatris alates 1984. aastast. 1985. aastani tegutses ta seal lavamonteerijana, 1985–1991 administraatorina. 1992-2021 oli ta Tallinna Linnateatri direktor.
Vera Rubin
Vera Rubin (aastani 1948 Vera Cooper; 23. juuli 1928 Philadelphia – 25. detsember 2016) oli USA astronoom.
Vera Rubinil oli teedrajavaid uurimusi galaktikate pöörlemise alal.
Ta pälvis teise naisena Caroline Herscheli (1828) järel Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedali.
Haridustee ja karjäär
Vera Rubin lõpetas 1948. aastal New Yorgi osariigis Vassar College'i bakalaureusekraadiga. Ta üritas astuda Princetoni Ülikooli kraadiõppesse, kuid ta sooviavaldus lükati tagasi, sest naisi seal astronoomia kõrgemasse astmesse ei võetud (kuni 1975. aastani). Magistritöö tegemiseks asus ta õppima Cornelli Ülikooli, kus ta täiendas oma füüsikateadmisi Philip Morrisoni, Richard Feynmani ja Hans Bethe käe all. George Gamowi juhendamisel valminud doktoritöö kaitses Rubin 1954. aastal Georgetowni Ülikoolis. Selles jõudis ta järelduseni, et galaktikad ei paikne Universumis kaootiliselt, vaid koonduvad parvedesse.
Rubin oli aastatel 1962–1965 Georgetowni Ülikooli abiprofessor. Alates 1965. aastast töötas ta Carnegie instituudi Maa magnetismi osakonnas teadurina, hiljem vanemteadurina.
Aastal 1965 sai temast esimene naine, kel "lubati" kasutada Palomari Observatooriumi teleskoope.
Teadustöö
pisi|Vera Rubin (pildil vasakult teine) 1960. aastate lõpul asus Vera Rubin koos Kent Fordiga Carnegie instituudi Maa magnetismi osakonna egiidi all Washingtonis vaatlema Linnutee lähimat naabrit spiraalgalaktikat M31 (Andromeeda udukogu). Kogutud andmete põhjal avaldasid nad 1970. aastal artikli ajakirjas Astrophysical Journal, milles tehti järeldus, et täielikku analoogiat planeedisüsteemidega Andromeeda spiraalses galaktikas ei ole olemas. Planeedisüsteemides vastavalt Kepleri seadustele planeetide lineaarsed ja nurkkiirused vähenevad tähest eemaldumisel, kuid galaktikates tähtede ja tähemateeria pöörlemiskiirused galaktikatsentrist eemaldumisel algul kasvavad kuni saavutavad stabiilse maksimumi.
pisi|Tüüpilise [[spiraalgalaktika pöörlemiskõver. Vertikaaltelg: galaktika pöörlemiskiirus, horisontaaltelg: kaugus galaktika tsentrist. A – ennustuslik arvutuste põhjal, B – tegelik vaatlusandmete põhjal. ]]
1970. aastate keskel õnnestus Rubini kaastöötajatel konstrueerida ülitundlikud kiirgusvastuvõtjad, millega sai tulemuslikult mõõta pöörlemist galaktikate välisosades – nõrkades perifeersetes piirkondades, kus galaktikate heledus on juba väga väike. Vera Rubinil oli võimalus neid esimesena praktikas kasutada. Suurte nüüdisaegsete teleskoopide abil mõõtis ta paljude spiraalsete ja ebakorrapäraste galaktikate pöörlemiskõveraid nii kaugel galaktika keskmest kui vähegi võimalik. Tulemusi lahti mõtestades võis järeldada, et isegi suurtel kaugustel ei õnnestunud leida tumeda aine lõppu. Nii tõestas ta näiteks, et spiraalgalaktikate, mille nähtav, tähtedest koosnev osa lõpeb juba 20 000 valgusaasta kaugusel, pöörlemiskiirus jääb aga ligikaudu ühesuguseks kuni 80 000 valgusaasta kauguseni. (Vt illustratsioonina ka ).