cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Burušaski keel
Sugu
Burušaski keele nimisõnad jagunevad nelja nimisõnaklassi ehk soo vahel:
Nimisõna sooga ühilduvad tema laiendid: artikkel, omadussõnad, arvsõnad ja muud.
Termokaamera
Sõjavägi, tuletõrje
Vaenlase avastamine pimedas, inimese jälgede märkamine, tuletõrjes inimeste ja tulekollete avastamine ning hilisemate tulekollete avastamine.
Burušaski keel
Sugu
Nimisõna grammatiline sugu on hõlpsasti määratav. On ka erandeid.
Termokaamera
Veterinaaria-põllumajandus
Hobuste ja traavlite liigese- ja lihasepõletike avastamine, kasvuhoonete pinnase õige temperatuuri reguleerimine.
Burušaski keel
Sugu
Mõnd sõna võib tarvitada mitme sooga.
Töömesilane
Töömesilane on viljatu emasmesilane, kes teeb tarus kõik tööd. Tema ülesanne on nii vaklade toitmine, koristamine, pesa kaitsmine, mee valmistamine kui ka nektari korjamine.
Burušaski keel
Mitmus
Mitmuse tunnus sõltub nimisõnaklassist ehk soost:
Töömesilane
Töömesilasi on tarus olenevalt aastaajast 30 000 – 80 000 isendit. Töömesilased elavad korjeperioodil keskmiselt 35–45 päeva, talvel aga kuni 8 kuud. Töömesilane on lesest ja mesilasemast väiksem. Töömesilased arenevad viljastatud munadest. Hauet toidetakse kolm päeva ematoitepiimaga ja pärast seda hakatakse andma suira ja mee segu. Töömesilase areng munast kuni valmikuni kestab 21 päeva.
Burušaski keel
Mitmus
Mõnele tüvele võib liita kaks või kolm tunnust, samas kui mitmuslikel sõnadel (ladina keeles: plurale tantum) puudub mitmuse tunnus üldse – näiteks: bras ehk 'riis', gur – 'nisu', bishké – 'karvastik'. Teistel on mitmus ja ainsus täpselt ühesugused – näiteks hagúr ehk 'hobu(sed)'. Omadussõnadel on isesugused mitmuse tunnused, mis sõltuvad põhisõna soost – näiteks burúm ehk 'valge' on x-klassi mitmuses burum-išo ja y-klassi mitmuses burúm-ing.
Uni
Teised loomad
Mõned linnuliigid, näiteks valgekiird-sidrik, ei maga järjest mitmeid päevi. Põhjuseks on rändeperiood: ookeani ületades on vaja pikalt peatumata lennata. Mõned rändlinnud aga suudavad ka lennates magada, seda kas ühe või mõlema ajupoolkeraga korraga. Parves magavaid linde uurides on leitud, et parve äärtes paiknevad linnud magavad ühe ajupoolkeraga korraga, hoides ühe silmaga vahti võimalike röövloomade eest.
Burušaski keel
Mitmus
Veel näiteid:
Põhikäänded
Põhikäändeid on viis.
Käändelõpud liituvad mitmuse tunnusele. Näiteks: Huséiniukutse, 'Husseini rahvas' (mitmuse ergatiiv). F-klassi nimisõnade genitiivi lõpp on /mo/, kõigi teiste klasside nimisõnadel on see /-e/ täpselt nagu ergatiivis. Daativi lõpp /-ar/ või /-r/ liitub f-klassi nimisõnade genitiivi lõpule, kõigi teiste klasside nimisõnadel liitub see otse tüvele.
Omastavas käändes ehk genitiivis on täiend põhisõna (omandi) ees: Hunzue tham, 'Hunza valitseja'.
Liitkäänded
Liitkäände moodustamiseks liidetakse ühe peakäände lõpuga (/-e/, /-ar/ või /-um/) mõni kõrvalkäände tunnus (sufiks või infiks). Põhimõte sarnaneb eesti keele kohakäänete omaga:
Kõrvalkäänete infiksid on järgmised:
Tuletatud liitkäänded on järgmised:
Vanapäraseid /-ul-e/ ning /-ul-ar/ liiteid asendavad tänapäeval vastavalt /-ul-o/ ning /-ar-ulo/.
Asesõnad ja asesõnalised eesliited
Kehaosi ja sugulasi tähistavail nimisõnadel on alati pronominaalprefiks. Niisiis ei saa burušaski keeles öelda lihtsalt 'ema' või 'käsi' vaid peab tingimata täpsustama: 'minu käsi', 'sinu ema', 'tema isa' ja nõnda edasi.
Näiteks tüvi mi tähendusega 'ema' ei esine kunagi liideteta, vaid mõnel järgmisel kujul:
Need liited väljendavad omaja isikut ja arvu ning kolmanda isiku puhul ka nimisõnaklassi ehk sugu. Põhilised personaal- ehk pronominaalprefiksid on järgmised:
Isikulistel asesõnadel on proksimaal- ja distaalvormid lähedal ja kaugel asuvate isikute vastandamiseks. Näiteks:
Obliikva käändeil on lühenenud vormid nagu eesti keele 'minul' ja 'mul'.
Arvsõnad
Burušaski keel kasutab vigesimaalsüsteemi – teisisõnu põhineb kahekümnel. Näiteks:
Põhiarvud on:
Liitarvude näiteid: 11 turma-hin, 12 turma-altan, 13 turma-isken, ..., 19 turma-hunti; 20 altar, 30 altar-toorimi, 40 alto-altar, 50 alto-altar-toorimi, 60 iski-altar ja nii edasi; 21 altar-hik, 22 altar-alto, 23 altar-iski ja nii edasi.
Tegusõna
Burušaski keele tegusõnal on kolm tüve:
Sõnaraamatuis tarvitatav põhivorm on mineviku tüvi, mida kasutatakse ka käskiva kõneviisi ja teonimena. Konsekutiivi tüve roll sarnaneb mineviku kesksõna omaga. Seda tarvitatakse ka lauselühendeis. Tegusõna ühildumisel on nii akusatiivse kui ka ergatiivse süntaksi jooni:
Tegusõna tüvele võib liita kuni 4 prefiksit ja 6 sufiksit.
Pööramisel leiab aset palju häälikumuutusi: assimilatsioon, häälikukadu ja rõhunihe, mis on pea iga sõna puhul ainulaadsed (reeglipäratud).
Sihiliste tegusõnade pöördelised vormid viitavad ülalpool pronominaalprefiksitena kirjeldatud asesõnaliste eesliidete abil lisaks tegevuse subjektile ka objektile ehk otsesihitisele ühildudes kummagagi isikus, arvus ja soos. Igal tegusõnal on eitava kõne vormid. Paljudest sihitutest tegusõnadest saab tuletada sihilisi.
Burušaski keele tegusõna käändelised vormid on mineviku ja oleviku absolutiivid, mineviku kesksõna ja kaks tegevusnime. Nad võivad väljendada kõiki kategooriaid, mida pöördelised vormidki, välja arvatud aega ja kõneviisi. Käändelisi vorme kasutatakse koos abitegusõnadega ja perifrastiliste vormidega.
Morfotaktilised pesad
Berger kirjeldab 11 võimalikku morfotaktilist pesa, mida võib täita mõni pöördeline tunnus. Iga kord ei pruugi nad kõik olla kasutuses. Mõnd pesa võib täita mitme, kuid teineteist välistava liitega, mida märgitakse siin A, B või C-ga. Tuletusliideteta tüved esitatakse 5. pesana. Eelnevad 4 eesliidete ja järgnevad 7 järelliidete pesa.
Kommunistliku partei manifest
pisi "Kommunistliku partei manifest" on Karl Marxi ja Friedrich Engelsi teos, mis ilmus esimest korda 21. veebruaril 1848 Londonis saksa keeles.
Manifest valmis 1847 Kommunistide Liidu II kongressi ülesandel Kommunistide Liidu programmina, mis andis tegevusjuhised kapitalismi kukutamiseks ning klassideta ühiskonna loomiseks.
Manifesti sisu
Manifestis on kirjeldatud meetmeid, mida ka praegused demokraatlikud riigid kasutavad, näiteks
I peatükis "Kodanlased ja proletaarlased" põhjendatakse ühiskondlik-majanduslike formatsioonide vahetumise seaduspärasust, kapitalismi vastuolude teravnemist ning kapitalistliku ühiskonna kadumist. Lähtudes seisukohast, et ühiskonna ajalugu pärast ürgkogukondlikku korda on klassivõitluse ajalugu, selgitatakse, et proletariaat on revolutsiooniline klass.
III peatükis "Sotsialistlik ja kommunistlik kirjandus" käsitletakse ideoloogilist võitlust, kritiseeritakse sotsialistlikena esinevaid kodanlikke ja väikekodanlikke voole ning määratakse kindlaks suhtumine utopistlikku sotsialismi, väikekodanlikku sotsialismi ja muudesse ideoloogiliselt lähedal seisvatesse poliitilistesse rühmitustesse.
IV peatükis "Kommunistide suhtumine opositsioonilistesse parteidesse" esitatakse teiste parteide suhtes rakendatava taktika põhimõtted. Programm lõpeb hüüdlausega "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!".
Eesti keeles avaldati "Kommunistliku partei manifest" esimest korda 1917 Hans Pöögelmanni tõlkes.
I. Kodanlane ja proletaarlane
Kogu senise ühiskonna ajalugu on olnud klassivõitluste ajalugu. Rõhuja ja rõhutu on olnud vastamisi, katkematult kord varjatult, kord avalikult võidelnud; võitlus on lõppenud kogu ühiskonna revolutsioonilise ümberkorraldamisega või võitlevate klasside ühise hävimisega. Varem on ühiskond peaaegu kõikjal liigendunud mitmekesisteks seisusteks. Moodsas kodanlikus ühiskonnas on klassivastandused lihtsustunud: ühiskond lõheneb üha enam kaheks suureks, teineteisega leppimatus vastasseisus olevaks klassiks: kodanluseks ja proletariaadiks.
Juribei (Jamali poolsaar)
Juribei (Юрибей) on jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Jamali poolsaarel.
Jõe pikkus on 340 km, valgla pindala 9740 km². Tekkib Levõi Juribei (voolab välja järvest 1.Jarotto) ja Pravõi Juribei (voolab välja järvest 2.Jarotto) jõe ühinemisel. Suubub Kara mere Baidarata lahte. Toitub peamiselt lume sulamisveest, oktoobrist kuni juunini on kaetud jääga.
Detsembrist 2007 ehitati Venemaa pikimat silda pikkusega 4 km läbi Juribei delta. Sild valmis juunis 2009. See sild on raudtee Obskaja - Bovanenkovo osa.
Osula lahing
Osula lahing (nimetatud ka Määritsa (talu) lahing) oli Osula külas (nüüdisajal Võru maakonnas Võru vallas) 1. aprillil 1946 Meretsi (Määritsa) talus metsavendade ja Nõukogude julgeolekujõudude vahel toimunud lahing. See oli üks suurimaid metsavendade peetud lahinguid maakonnas.
Lahingust võttis osa 7 metsavenda. Grupis oli viis meest ja 2 naist. Julgeoleku sõdureid oli aga palju rohkem täpne arv on teadmata. Lahing kestis 7 tundi, aga kuna lahingu lõpus lõppes metsavendadel laskemoon ja julgeolekusõdurid kasutasid leekkuule, süttis maja põlema. Kaks metsavenda said surma lahingu käigus, ülejäänud põlesid majja sisse.
Põlenud maja ahjulõõrist leiti kiri, kus oli tekst:
Eesti rahvas!
''Täna, 1. aprillil 1946. aastal meie, eesti partisanid, võitlesime eesti rahva reeturite vastu. Pidasime vastu kuuekesi umbes ~''8 tundi. Eesti rahvas, võidelge niisama kindlalt eesti rahva vabaduse ja sõltumatuse eest''
Elagu vaba Eesti ja eesti rahvas.
Tervitab Avo Pruus.
Pantone Matching System
Pantone Matching System ehk PMS on USA firma Pantone loodud värvisüsteem, mille järgi saab koodidega tähistada täpseid värve.
Staar
pisi|250px|[[Nicole Kidman on prominentne filmistaar]]
Pantone Matching System
Seda kasutavad põhiliselt disainerid ja trükkalid, kuid on kasutuses ka lippude värvide kirjeldamiseks (kuigi Pantone ei garanteeri värvikoodide püsivust).
Staar
Staar ehk täht ehk popstaar on tänapäeval meelelahutusega tegelev inimene, kes on tuntud rohkem kui ühes riigis ja tal on palju fänne.
Täht on vanemas tähenduses keegi, kes on "valgustatud" ehk siis erakordselt võimekas või tark. See on metafoorne lähenemine, mis tuleneb valguse kasutamisest teadmise mõistes – sellisel juhul täht kui inimene kiirgab metafoorset valgust, mis on üldiselt taevatähtede omadus.
Zell am See
Zell am See on linn (Stadtgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas, ringkonna halduskeskus. Linn on oluline turismisihtkoht, tuntud kui Zell am See-Kaprun, ja piirkonna transpordisõlm.
Zell am Sees on sündinud kahevõistleja Felix Gottwald.
Zell am See osad:
Algne Zelli järv ulatus mõnevõrra põhja poole ja ulatus lõunas Salzach jõeni. Järve mõõtmed on aga aja jooksul muutunud soostunud aladeks. Järv on maapähklikujuline, selle pindala on 4,7 km².
thumb|center|600px|Panoraamvaade Zelli järvelt [[Hoher Tenni massiivile (Zell am See paremal)]]
Piirkonna mäed moodustavad hobuseraua kuju, nõlvad on peamiselt metsased või kaetud alpikarjamaadega. Zell am See Hausberg ("kodumägi") on Schmittenhöhe (1965 m), mis koos Salzburgi Kiltkivialpide mäestikuga läänes on osa Põhja-Lubjakivialpide ja Kesk-Ida-Alpide vahelisest grauvaki vööndist. Schmittenhöhe mägi on populaarne suusatamise ja talispordi keskus. Lähedalasuv Hundsteini mägi ("Koerakivi") (2117 m) on Salzburg grauvaki vööndi kõrgeim tipp.
Suusatamine
Zell am See pakub talvel suusatamist Schmittenhöhe mäel. Suusatatav ala on u. 138 km, sealhulgas Kitzsteinhorni ja Kaprun Maiskogeli suusarajad. Suusapass hõlmab kogu piirkonda, sealhulgas transporti liustiku juurde ja tagasi, mis on lumesajust sõltuvalt avatud suurema osa aastast. Zell am See on madala kõrgusega suusapiirkond ja lumikate võib kannatada kõrgema temperatuuri tõttu, kuid liustikul on suurema osa aastast lumikate.
2017. aastal teatas Zell am See potentsiaalsest ühinemisest Saalbach-Hinterglemmi suusakuurordiga. 2019.-2020. aasta suusahooajal avati Zell am See Express 1 gondel, mis võimaldab pääseda Viehhofenist Zell am See Express 2 gondlile suusaraja 21 jalamil.
Tähelepanuväärsemad suusarajad kuurordis on Trassabfahrt (14), mis on piirkonna kõige järsem rada ja mille kalle on kuni 75%, Standardabfahrt (13), mis on veel üks rada, mille kalle on 60%, ja hiljuti taas avatud 1930. aastate suusavõistluste rada Tannwaldabfahrt (21), mis on hästi tuntud püsiva jäisuse ja mõnes suusaraja osas kõrge järsu/laiuse suhtega.
Ajalugu
thumb|Zell u. 1900. aastal
Zell am See piirkond oli pidevalt asustatud vähemalt Rooma ajast. U. 740. aastal asutasid mungad Salzburgi piiskopi Johannes I käsul Baieri hõimuhertsogkonnas küla, mida 743. aasta dokumendis on mainitud kui Cella in Bisonzio. Tähis Cella või saksa keeles Zelle viitab kloostri mõistes mungakambrile, Bisonzio on Pinzgau piirkonna nimi. Zell sai turulinna õiguse 1357. aastal. Saksa talurahvasõja ajal 1526. aastal toimusid piirkonnas rasked võitlused Švaabi liiga vägede vastu. Zell am See kodanikud ei osalenud ülestõusus, sellegipoolest saadeti 200 aastat hiljem arvukalt protestantlikke asukaid vürstliku peapiiskopi Leopold Anton von Firmiani käsul Salzburgist välja.
1800. aastast oli linn Napoleoni sõdade ajal Prantsuse vägede okupatsiooni all. Pärast Salzburgi peapiiskopkonna sekulariseerimist läks "Zell am See" 1816. aastal Viini kongressi otsusega lõpuks Austria keisririigile. Kui 1850. aastal sai Saalfeldenist Pinzgau ringkonna keskus, taotles linnapea edukalt halduskeskuse üleviimist Zelli. Linna arengut soodustas otsustavalt Salzburgi–Tirooli raudteeliini (Giselabahn) avamine 30. juulil 1875, alustades iga-aastast suvist turismihooaega. Zell am See sai linnaõiguse 24. jaanuaril 1928, ja selle järel saadi õigus muuta praeguseni kehtiva nime Zell am Seeks.
thumb|right|Dreifaltigkeitsgasse, Zell am See thumb|right|Järveäärne jalutuskäik thumb|Vaade Zell am Seele Thumersbachilt
Vaatamisväärsused
left|thumb|Kirikutorn
Püha Hippolytuse kirik
Püha Hippolytuse kirikus on vanimad teadaolevad ehitusjäänused Pinzgau piirkonnas. Kirik on ehitatud peamiselt romaani stiilis ja koosneb kolmest löövist. Enne 1794. aastat oli kesklööv kroonitud gooti võlviga, kuid sel aastal asendati see teise võlviga, mis 1898. aastal asendati omakorda lameda puitkatusega. Neli sammu viib peaaltari juurde, kuid krüpt on täidetud. Narteks ja külglöövid on endiselt gooti stiilis, kuid mõned muud gooti objektid (nagu Josef Bachlehneri valmistatud uusgooti stiilis altarid) lisati renoveerimise käigus 1898. aastal, kui eemaldati ka eelnenud sajandite barokksisustus.
Kiriku kõrgpunktiks on tõstetud käigutee koos ehitud rinnatisega, mis ehitati 1514. aastal. Käigutee toetub neljale nikerdatud väärismarmorist sambale, mille vahel keerutatakse keerukat võrguvõlvi. Kolm teravat kaart on kroonitud krabidega ja lõpevad teravate tornidega. Kaarte vahel on 1520. aastast pärinevad gooti baldahhiinid püha Hippolytuse ja püha Florianuse nikerdatud kujudega.
thumb|Püha Hippolytuse kirik
Torn on Zell am See silueti põhirõhk. Selle kõrgus on 36 m. Tugevatel seintel on väliskülg lubjakivist.
Aastatel 1660–1670 asendati peaaltar barokkaltariga, mis eemaldati 1760. aastal. Peaaegu ühtegi kiriku barokkstiilis sisustust pole jäänud, peale mõnede kaunistuste. Kaks barokk-kuju sattusid Prielau kirikusse. Peaaltari kõrval on kaks kuju aastast 1480: Püha Rupert ja Püha Vigilius. Külgaltaril on Neitsi Maarja pilt nüüdseks olematust Maria Waldi kirikust, mis pärineb 1540. aastast. Vasakus löövis on väike pühale Sebastianusele pühitsetud altar apsiidis.
Grand Hotel Zell am See asub ainulaadses kohas erapoolsaarel otse Zelli järve kaldal. Seda suurt mägimaja ümbritseb vesi, kust avaneb panoraamvaade mägedele.
Porsche perekonna talu asub Zell am Sees, mille Ferdinand Porsche vanem omandas sõja ootuses 1939. aastal. Sõja ajal viis ta osa oma äritegevusest sinna ja Gmundi, Stuttgardist kaugemale, kus hoolimata raskest pommitamisest jäi tema poeg Ferry Porsche tehase tegevust jälgima.
BHP Billiton
BHP Billiton on maailma suurim kaevandusettevõte.
BHP Billiton Group moodustus praegusel kujul 2001. aastal, kui liitusid Austraalia Broken Hill Proprietary Company (BHP) ja Briti Billiton. Tulemuseks on ettevõte, mille kahel harul on erinevad aktsionärid, kuid sama juhtkond. Austraalia haru nimeks sai BHP Billiton Limited (peakorter Melbourne'is on ühtlasi kogu ettevõtte peakorteriks), Briti haru uueks nimeks sai BHP Billiton Plc (peakorter Londonis).
BHP Billiton kaevandab erinevaid maavarasid 25 riigis asuvas rohkem kui sajas kaevanduses. Ettevõte annab tööd umbes 41 000 inimesele. Olulisemate kaevandatavate maavarade hulka kuuluvad alumiinium, kivisüsi, vask, mangaan, raud, uraan, nikkel, hõbe, titaan, nafta, maagaas ja teemandid.
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Austraalia, Johannesburgi ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Limited) ning Londoni ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Plc).
Ettevõtte 30. juunil 2008 lõppenud majandusaasta müügitulu oli 59,47 miljardit dollarit ning puhaskasum 15,96 miljardit dollarit.
Baidarata laht
pisi Baidarata laht (Байдарацкая губа) on Kara mere laht Jugori ja Jamali poolsaare vahel.
Lahe pikkus on 180 km, laius kuni 78 km, sügavus kuni 20 m.
Pinnavee temperatuur on suvel +5...+6°C. Oktoobrist kuni juunini on peaaegu kogu laht kaetud jääga.
Lahte suubub umbes 70 jõge.
Lahes on 5 saart.
Prefiksipuu
Prefiksipuu (inglise keeles trie) on informaatikas andmestruktuur, mis viib vastavusse võtmed ja väärtused. Prefiksipuusse salvestatakse andmed puu kujul nii, et ühe tipu kõigil alluvatel on ühine eesliide ehk prefiks.
Prefiksipuud kasutatakse näiteks sõnalõpetuses, kuna sõna esimeste tähtede järgi on sellest lihtne üles leida kõiki võimalikke sõnu, mis võivad järgneda.
Belmont-sur-Yverdon
Belmont-sur-Yverdon on küla Šveitsis Vaud' kantonis Jura-Nord vaudois' ringkonnas Belmont-sur-Yverdoni vallas.
Belmont-sur-Yverdon on kobarküla, mis laiub Vaud' Mittellandis, maastikuterrassil Gros de Vaud' kõrgendike kõige põhjapoolsematel harudel, umbes 100 meetrit Orbe'i tasandikust (Plaine de l'Orbe) kõrgemal.
Ajalugu
Belmont-sur-Yverdon pärineb linnusest, mida on esmamainitud 1154. aastal kui castrum Bellimontis ning mis kuulus Grandsoni isandatele. 13. sajandi alguses kujunes linnuse jalamile kindlustatud eeslinn (mainitud 1220: burgum Bellimontis), kus peeti nädalaturgu ning mis sai 14. sajandil (enne 1367. aastat) linnaõiguse. Bürgermeistrit on esmamainitud 1393. Linnus ja linnake olid samanimelise isandavõimu keskus ja moodustasid väikese piirkondliku keskuse ning alates 1389. aastast ühe linnusefoogtkonna Savoias. Juba 15. sajandil algas aga linnakese allakäik. 1409. aastal oli majapidamisi 31. 16. sajandi jooksul langes Belmont küla staatusse. 1764. aastal oli majapidamisi 52.
Kui Bern 1536. aastal Vaud' vallutas, läks Belmont-sur-Yverdon Yverdoni maafoogtkonna alla, kuid moodustas seal kastellaankonna oma kohtuga. 1550. aastal oli majapidamisi 25.
Pärast ancien régime 'i kokkuvarisemist kuulus küla 1798–1803 Helveetsia vabariigi ajal Lémani kantonisse, mis uue põhiseaduse jõustumisel läks Vaud' kantoni alla. Aastal 1798 määrati Belmont-sur-Yverdon Yverdoni ringkonna alla ning omandas 1803 kreisikeskuse staatuse. Aastal 1813 jagati seni ühiselt kasutatud varad Belmonti ja Gressy vahel.
1969. aastal suleti külakõrts, 1984. aastal toiduainetekauplus.
Samppa Lajunen
Samppa Kalevi Lajunen (sündinud 23. aprillil 1979 Turus) on endine Soome kahevõistleja.
Ta võitis kolm olümpiakulda 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys, tuli meeskonnavõistluses maailmameistriks 1999. aasta MM-il Ramsaus ja võitis maailma karikasarja üldkarika kahel korral (1997 ja 2000). 2002. aastal valiti ta Soome aasta sportlaseks. Lajunen lõpetas sportlaskarjääri 2003–2004 hooaja järel juba 24-aastaselt. Samppa Lajuse vend Akseli Lajunen on endine suusahüppaja.
Karjäär
1998. aasta olümpiamängudel Naganos võitis Lajunen esimese medali individuaaldistantsil täiskasvanute seas, saades hõbemedali. Teise hõbemedali sai ta meeskonnavõistluses. Järgmise aasta 1997. aasta MM-il Ramsaus võitis ta hõbemedali tavavõistluses ja kuldmedali meeskonnavõistluses. Samal aastal osales ta ka juunioride MM-il, kus ta võitis kuldmedali.
1999–2000 hooaeg oli tippvõistluste poolest vaheaasta ja Lajunen domineeris maailma karikasarjas, võites kaheksa etappi ja saades ka üldkarika. 2001. aasta MM-il Lahtis võitis Lajunen hõbemedali nii sprindis, kui tavavõistluses ja pronksmedali meeskonnavõistluses.
Viletsa 2001–2002 hooaja alguse järel suutis Lajunen oma vormi nii heaks timmida, et 2002. aasta OM-il Salt Lake Citys võitis ta kõigil kavas olnud aladel kuldmedalid ja tuli kolmekordseks olümpiavõitjaks.
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes sai Lajunen pronksi nii tavavõistluses kui ka meeskonnavõistluses. Viimasel, 2003-2004 hooajal oli ta maailma karikasarja arvestuses kolmas. Ta lõpetas karjääri Soome meistrivõistlustel tavavõistluses saadud võiduga kõigest 24-aastaselt.
Pärast tippspordist loobumist keskendus Lajunen õpingutele Jyväskylä ülikoolis, mille ta lõpetas 2007. aasta kevadel.
Maailma karikasarja etapivõidud
Samppa Lajunen osales karjääri jooksul kokku 113 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 55 korda ja neist 20 korral kõige kõrgemale astmele.
Kiudbetoon
Kiudbetoon on armeeritud betoon, mis kasutab kiuliste materjalide omadusi betooni füüsikalis-tehniliste omaduste parandamiseks. Kiudbetoonis kasutatavad kiud on väikese läbimõõduga ning paiknevad betoonis korrapäratult. Sobivate kiudude valik on lai: metall-, klaas-, sünteetilisest ja naturaalsetest materjalidest toodetud kiud. Erinevatest materjalidest kiud annavadbetoonile lisaomadusi. Kiudbetooni omadused sõltuvad suuresti kiudude paiknemisest, tsemendi tüübist ja kiudude kogusest.
PVL-101
PVL-101 oli Eesti Piirivalve Koskelo klassi valvelaev.
Kiudbetoon
Teraskiudude lisamine betooni
Terasarmatuuri on võimalik teatud tingimustes asendada teras- ja polümeerkiududega, näiteks tööstushoonete põrandate konstruktsioonides. Tavaliselt tehakse laborites eeltestimine, et kontrollida kiudbetooni vastavust standarditele. Kohalikud ehitusnõuded võivad nõuda betoonis teatud hulgal terasarmatuuri.
PVL-101
PVL-101 ehitati 1955. aastal Soomes ja läks Soome Piirivalve teenistusse. Alus kandis tollal nime Kuikka.
Kiudbetoon
Teraskiudude lisamine betooni
Raudbetooni ehituskomponendis, näiteks põrandas, kulub vähemalt pool betooni kogusest terasarmatuuri kaitseks korrosiooni eest. Kiudbetooni kasutamine vähendab ehituseks vajamineva betooni kogust, mille tulemusena kasvuhoonegaaside hulk väheneb. Kiudbetoonil on hea vormitavus.
PVL-101
Laev kanti hiljem tänu vanusele teenistusest maha.
Välislingid
Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva
Hugli
Hugli (ka Hooghly või Hoogli; bengali keeles হুগলী) on umbes 260 km pikkune jõgi Lääne-Bengalis Indias.
Algab Gangese parempoolse harujõena, ülemjooksul kannab Bhagirathi nime, suubub Bengali lahte.
Hugli ääres on Kolkata (Kalkuta) linn.
Spordiorganisatsioonide loend
Siin on loetletud spordiorganisatsioone.
A
Aafrika Jalgpallikonföderatsioon – AAHPERD – Aasia Jalgpalli Konföderatsioon
C
CONCACAF – CONMEBOL
E
Eesti Aerutamisföderatsioon – Eesti Allveeliit – Eesti Amburite Liit – Eesti Autospordi Liit – Eesti Budo Föderatsioon – Eesti Curlingu Liit – Eesti Golfi Liit – Eesti Indiaca Liit – Eesti Jahispordi Liit – Eesti Jahtklubide Liit – Eesti Jalgpalli Liit – Eesti Jalgratturite Liit – Eesti Judoliit – Eesti Jõutõsteliit – Eesti Jäähokiliit – Eesti Jääpalliliit – Eesti Kabeliit – Eesti Karate Föderatsioon – Eesti Kardiliit – Eesti Kergejõustikuliit – Eesti Kick-Boxingu Liit – Eesti Kirimaleühing – Eesti Korvpalliliit – Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit – Eesti Kurnimänguliit – Eesti Käsipalliliit – Eesti Laskesuusatamise Föderatsioon – Eesti Laskurliit – Eesti Lauatenniseliit – Eesti Lennuspordi Föderatsioon – Eesti Maadlusliit – Eesti Maleliit – Eesti Matkaliit – Eesti Moodsa Viievõistluse Liit – Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon – Eesti Olümpiakomitee – Eesti Orienteerumisliit – Eesti Petanque'i Klubide Liit – Eesti Piljardiliit – Eesti Poksiliit – Eesti Ragbi Liit – Eesti Ratsaspordi Liit – Eesti Rulluisuliit – Eesti Saalihoki Liit – Eesti Samboliit – Eesti Sõudeliit – Eesti Squashiföderatsioon – Eesti Sulgpalliliit – Eesti Sumoliit – Eesti Suusaliit – Eesti Taekwondo Liit – Eesti Taekwondo WTF Föderatsioon – Eesti Tantsuspordi Liit – Eesti Tennise Liit – Eesti Triatloni Liit – Eesti Turniiribridžiliit – Eesti Tõstespordi Liit – Eesti Uisuliit – Eesti Ujumisliit – Eesti Veemoto Liit – Eesti Veeremängude Liit – Eesti Vehklemisliit – Eesti Vibuliit – Eesti Võimlemisliit – Eesti Võrkpalli Liit – Euroopa Kabekonföderatsioon
F
FIFA – FINA – FSFI
G
Global Association of International Sports Federations
H
Hispaania kuninglik jalgpalliliit
I
IAAF
K
Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee
O
Okeaania Jalgpallikonföderatsioon
P
Poola Olümpiakomitee
R
Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon – Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit – Rahvusvaheline Suusaföderatsioon – Rahvusvaheline Olümpiakomitee
S
Slovaki Olümpiakomitee
T
The Football Association
U
UEFA – Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee
Biodiislikütus
thumb|Biodiislikütus thumb|Vanemad diiselmootorid on populaarsed biodiislikütusega sõitmiseks thumb|Mõnes riigis on biodiisel odavam kui tavaline diisel Biodiislikütus (argikeeles kasutatav väljend biodiisel ei ole kirjakeeles korrektne) on diiselmootorite kütusena kasutatav rasvhapete metüülesterite (sellest ka biodiislikütuse tähistamiseks sagedasti kasutatav lühend FAME -  Fatty acid methyl esters) segu, mida valmistatakse taastuvatest looduslikest allikatest, eeskätt taimsetest või loomsetest õlidest.
Enamasti kasutatakse biodiislikütuse valmistamisel aluskatalüüsitud transesterifikatsiooni koos alkoholiga, kuna see on majanduslikult kõige otstarbekam meetod. Alternatiivideks on otsene happekatalüüsitud õli esterifikatsioon metanooliga või õli muundamine rasvhapeteks ja seejärel alküülestriteks happe katalüüsil.
Tooraine (taimeõli või loomne rasv) filtreeritakse, lisatakse katalüsaatorit (enamasti naatrium- või kaaliumhüdroksiid), mis on protsessi kiirendamiseks segatud alkoholiga (enamasti metanool). Segu soojendatakse 50 kuni 60 kraadini ja segatakse 2…3 h. Selle aja jooksul reageerivad triglütseriidid ja moodustuvad metüülestrid (biodiislikütus) ning kõrvalsaadusena glütseriin. Segu lastakse 2…3 päeva seista. Glütseriin settib mahuti põhja, eraldatakse ja kogutakse kokku edasiseks käitlemiseks, biodiislikütus puhastatakse ja kogutakse mahutitesse. Metanooliaurud kogutakse kokku ja taaskasutatakse.
Biodiislikütuse kütteväärtus ja tsetaaniarv varieeruvad. Kütteväärtus on fossiilsest toormest diislikütusega võrreldes madalam kuid põlemisel eraldub vähem keskkonnaohtlikke aineid. Biodiislikütuse kasutamine vähendab veidi auto võimsust ning eeldab tavalise diiselmootori mõnede osade (tihendid, kütusepump) välja vahetamist.
Maailmas valmistatakse u 80% biodiislikütusest rapsiõlist. Euroopa Liidus automootorites kasutatav biodiislikütus peab vastama standardile EN 14214. Vastav eesti standard kannab numbrit EVS-EN 14214 "Mootorikütused. Rasvhapete metüülestrid (FAME) diiselmootorite jaoks. Nõuded ja katsemeetodid.".
Aqua (satelliit)
Aqua (EOS PM-1) on NASA EOS programmi Maa kaugseiresatelliit. Satelliidi nimi tuleb ladinakeelsest sõnast aqua 'vesi'.
Aqua viidi päikesesünkroonsele ringorbiidile 4. mail 2002, orbiidi kõrgus on 705 km. Missioon on praeguseks kestnud 16 aastat (2018).
Satelliidil on kuus sensorit ookeanide, maapinna ja atmosfääri uurimiseks.
Berthelsdorfi vald
Berthelsdorf oli vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Eurovisiooni lauluvõistlus 2006 oli 51. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Kreeka pealinnas Ateenas, Olympic Indoor Hallis 20. mail, poolfinaal toimus 18. mail. Lauluvõistlust korraldas Kreeka riigitelevisioon ERT. Võitjaks kuulutati Soome ansambel Lordi, kes kogus rekordarv 292 punkti ning tõi Soomele esimese võidu. Lordi on ühtlasi esimene hard rock ' i bänd, kes on võitnud Eurovisiooni lauluvõistluse.
Lauluvõistluse teema oli "Feel the Rhythm". Lava kujutas iidset Kreeka amfiteatrit.
Saatejuhid olid Kreeka laulja Sakis Rouvas (kes esindas Kreekat 2004. aastal Eurovisioonil) ning Ameerika saatejuht ja näitleja Maria Menounos. Poolfinaali alguses laulsid saatejuhid Katrina and the Wavesi 1997. aasta võidulaulu "Love Shine A Light". Samuti laulsid vaheaegadel Sakis Rouvas ja Helena Paparizou.
Punktiandmises tehti muudatus: punktid 1–7 tulid kohe punktitabelisse, 8-10 ja 12 ütlesid punktiedastajad ise.
Finaal
Finaalis osalesid 2006. aastal esikümnesse jõudnud riigid ja suurriigid – Saksamaa, Suurbritannia, Hispaania ja Prantsusmaa.
Kaardid
600px|center|thumb|{{legend|#22b14c|Osalevad riigid}}{{legend|#d40000|Riigid, mis ei kvalifitseerunud finaali}}{{legend|#ffc20e|Riigid, mis on varem osalenud, kuid ei osalenud see aasta}}
Endel Annus
Endel Annus (16. veebruar 1915 Mõisamaa küla, Jõgeva vald, Tartumaa – 25. mai 2011) oli eesti raamatukogundustegelane, raamatukogundusteadlane ja bibliograaf.
Ta oli Üliõpilasselts Liivika vilistlane.
Isiklikku
Tema poeg on kunstiajaloolane ja graafik Siim-Tanel Annus (sünd. 1960)
7. jaanuar
7. jaanuar on Gregoriuse kalendri seitsmes päev. Juliuse kalendri järgi 25. detsember (1901–2099).
Võimekus
Võimekus on võimete omamise määr.
Bertsdorf-Hörnitz
Bertsdorf-Hörnitz on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Kalevi spordihall
Kalevi spordihall on spordihall Tallinnas aadressil Juhkentali 12, hall avati uuesti pärast renoveerimist 2017. aasta 5. mail.
Spordihall on ehitatud 1962. aastal ja on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Spordihalli on projekteerinud arhitektid Peeter Tarvas ja Uno Tölpus ning see avati pidulikult 24. novembril 1962. Spordihall on tuntud peamiselt korvpalliareenina, kuid seal tegeletakse ka kergejõustikuga.
Hoone peasissekäigu kohal on modernistlik pannoo, mille vasakul poolel on kujutatud võimlejatüdruk lindiga ja paremal seisab kolm figuuri. Pannoo on kujundanud Valli Lember-Bogatkina ja Margareta Fuks.
Kalevi spordihalli esimene kasutaja oli Nõukogude Liidu Jääballett, mis esines seal suure eduga peaaegu kuu aega. Jääballeti piletite müügist laekunud summa kattis peaaegu täielikult ehituskulud, mis olid umbes 400 000 rubla. Sel ajal, kui Kalevi spordihall oli Tallinna suurimaid saale, korraldati seal peale spordivõistluste ka näiteks tantsuturniire, moedemonstratsioone ja muid meelelahutusüritusi, muuhulgas ka legendaarne rahvusvaheline džässifestival "Tallinn '67".
Spordihoone kuulus kuni 2009. aasta oktoobrini spordiseltsile Kalev, kuid kohtutäitur pani peahoone Tallinna kesklinnas ning spordihalli juurde kuuluva kinnistu spordiklubi võlgade katteks sundmüüki. Spordiseltsi Kalev esimehe Peeter Kreitzbergi sõnul otsustas 22. oktoobril 2009 kogunenud seltsi üldkogu võõrandada koos tagasiostmise õigusega sundmüügis olnud Kalevi kinnistud võlausaldajale. Spordihalli omanikuks sai Jaanus Glaase ettevõte OÜ Anemo Holding.
2010. aastal ostis Tallinna linn Kalevi spordihalli endale. „Toonane, nii-öelda viimasel hetkel linna langetatud otsus oli ainuõige võimalus päästa üks meie spordiajaloo sümboleid, sest suure tõenäosusega oleks spordihall müüdud kinnisvaraarendajatele. Sel juhul me ei taasavaks täna ilmselt legendaarset spordihalli, vaid selle asemel küündiks kõrgustesse hotell või kortermaja,“ on Tallinna tegevlinnapea Taavi Aas kommenteerinud linna ostuotsust.
Hoone renoveerimisel soojustati spordihalli välisseinad ja katus ning lammutati saalis olnud betoonist tribüünid. Spordisaali põrandapind viidi võrreldes varasemaga 90 cm madalamale. Sellega võideti nii palju põrandapinda, et spordihalli sai mahutada neli ristipidi täismõõdus korvpalliväljakut. Hallis on teleskooptribüünid 1780 istekohaga. Koos galeriidel olevate seisukohtadega mahutab hall ligikaudu 2000 pealtvaatajat. Renoveerimine maksis 8,6 miljonit eurot.
Lolland
thumb|Lolland, [[Falster ja Møn]] Lolland on Taanile kuuluv saar Läänemeres.
Heinrich Stunde
Heinrich Stunde VR II/3 (aastatel 1935–1940 Henn Sarmiste; 11. november 1897 Narva – 24. aprill 1947 Minskist põhja pool) oli sõjaväelane Eestis (major) ja Saksamaal.
Ta õppis Tallinna Reaalkoolis ja Sergejevi suurtükiväekoolis, teenis aastatel 1917–1918 Venemaa Keiserlikus armees.
Sõjaväelasena Eestis
Oktoobris 1919 lõpetas ta Eestis eksternina sõjakooli. Vabadussõjas teenis ta Aegnal ühes rannikupatareis rühmaülemana ja hiljem 2. kindluse raskesuurtükiväedivisjonis. Ta osales samuti lahingutes Tartu, Võru, Narva ja Jamburgi all. Hiljem teenis 1. diviisi 1. suurtükiväegrupi patareiülemana.
1930. aastast teenis ta Õhukaitse suurtükiväegrupis.
Eestis toimunud nimede eestistamise kampaania ajal vahetas Heinrich Stunde 1935. aastal oma saksapärase nime Henn Sarmiste vastu.
Saksamaal
1941. aastal lahkus ta Nachumsiedlungi käigus Saksamaale, kus võttis tagasi oma saksapärase nime Heinrich Stunde.
1941. aasta juunikuus osales major Stunde Saksamaal Berliini lähedal Stansdorfis alustatud Politseipataljon Ostlandi formeerimisel. See moodustati Saksamaale ümberasunutest baltisakslastest, pataljoni 1. kompanii koosnes Läti ning 2 ja 3. kompanii Eesti sakslastest.
Pataljoniülemaks määrati endine Läti sõjaväe kolonel Herbert Braschnewitz (lätipäraselt Herberts Brašnevics) ning 2. ja 3. kompanii ülemaks Stunde. Väeosa moodustamisel lubati Saksa juhtkonna poolt kaasata üksus bolševismivastasesse võitlusse ja Eesti vabastamisse Teise maailmasõja käigus, kuid pärast üksuse moodustamist saadeti see Ukrainasse Rivnesse tagalajulgestuse ja politseiliste ülesannete täitmiseks. Ukrainas olid Eesti 2. kompanii ülem Paul Laamann ja 3. kompanii ülem Hugo Siim.
Aastatel 1942–1945 oli Stunde Saksa Riigi Propagandaministeeriumi Ida osakonna Informatsioonibüroo juht.
Teise maailmasõja lõpus 1945. aastal vahistati Stunde 24. mail 1945. aastal Berliinis Nõukogude julgeolekuoganite poolt. Talle mõisteti 24. veebruaril 1947 sõjakohtu poolt surmanuhtlus ning ta hukati 24. aprillil 1947 Minski lähedal.
Mäuguv Myrtle
Mäuguv Myrtle on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Mäuguv Myrtle on tüdrukute pesuruumis olev kummitus.
Ta sai surma, kui Saladuste Kamber esimest korda avati. Ta suri, sest ta vaatas otsa Basiliskile ja teadupärast on Basiliskile otsavaatamine surmav.
Figuren der Harry-Potter-Romane List of supporting Harry Potter characters Spøkelser ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom Список основных персонажей серии романов о Гарри Поттере Spöken i Harry Potter Sinh vật huyền bí trong Harry Potter Hogwarts kadrosu
Ill (Prantsusmaa)
thumb|500px|Ill läbib [[Strasbourgi]] Ill on jõgi Prantsusmaa kirdeosas.
Algab Juura mägede jalamilt. Voolab läbi Alsace'i põhja poole. Suubub vasakult Reini.
Pikkus on 223 km, valgala 4760 km².
Kalevlaste Maleva
Kalevlaste Malev (algupärases kirjaviisis Kalevlaste Maleva) oli Tallinna spordiseltsi Kalev liikmetest moodustatud pataljon Eesti Vabadussõjas. Üksus formeeriti 20. detsembril 1918 Vabadussõja alguspäevil.
Pataljoni asutajaiks oli grupp Tallinna spordiseltsi Kalev liikmeid. Kalevlaste Maleva pataljon osales Vabadussõjas 38 lahingus nii Viru rindel, lõunarindel, kui ka Landeswehri sõjas. Vabadussõjas juhtisid väeosa lipnik Leopold Tõnson ja lipnik Otto Tief.
Maleva asutamiskoosolek toimus Tallinna spordiselts Kalev esimehe Leopold Tõnsoni eestvedamisel 16. detsembril 1918 Tallinnas Estonia teatrimajas.
Vabadussõjas
Kalewi Malewa kalewlased osalesid 27. ja 30. detsembriil dessantoperatsioonidest Loksa ja Tsitri randades ja 2. jaanuaril 1919. aastal läks maleva pealik Tõnsoni juhatusel Tallinnast eesliinil olevatele mägedele appi. Esimene lahing löödi 7. jaanuaril Kimsalu kiriku lähedal. 19. jaanuaril jõudsid kalevlased Narva.
Kalevlaste malev muudeti 1921. aasta algul Kalevi maleva pataljoniks ja sama aasta 1. oktoobril Kalevi pataljoniks. Kalevlased asusid 1921. aasta juunini Valgas, kust nad suunati Tallinna, täpsemalt Kopli Vene-Balti asumi piirkonda.
1922. aasta suvel formeeriti Tallinna Vahipataljonist, Scoutspataljonist ja Kalevi Pataljonist alampolkovnik Jakob Vende juhtimisel, 10. jalaväepolk. 1922. aastal toimus Vabariigi Valitsuse 1921. aasta 3. novembri "Seadluse muudatuste kohta kaitseväe organisatsioonis ja terminoloogias" alusel Eesti rahvaväe venepäraste väeosade nimetuste asendamine Lääne-Euroopas kasutatavate maa- ja mereväe sõjaväeosade nimetustega (roodud – kompaniideks ja polgud rügementideks ning muudeti ka sõjaväe auastmete tabel. 10. jalaväerügemendi likvideerimisel 1. oktoobril 1928. aastal formeeriti 10. jalaväerügemendi pataljonidest vormeeriti iseseisvalt kaadripataljonid järgmiselt:
Vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt 27. aprillil 1928 antud Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadluse §-le 31 oli Igas üksikus jalaväe pataljonis: staap, kolm kompaniid, side-rühm, pioneerrühm, suusk-jalgratturrühm ja töökomando. Igasse kompaniisse kuulus on kolm laskur- ja üks raskekuulipildurrühm. Väeosa asus kuni 1940. aastani praegusest Sepa tänavast ida pool Maleva põigu piirkonnas.
Juunipöörde järel 1940. aasta juunis saadeti väeosa laiali. Kalevi pataljon taastati 18. märtsil 1992 Kalevi Üksik-jalaväepataljonina.
Ainārs Šlesers
Ainārs Šlesers ['ainaars šl'essers] (sünninimi Ainārs Leščinskis; sündis 22. jaanuaril 1970 Riias) on Läti poliitik. Ta oli Läti Esimese Partei / Läti Tee esimees kuni partei laialisaatmiseni 2011. aastal. Ta oli 7. novembrist 2006 kuni 12. märtsini 2009 Läti Vabariigi transpordiminister.
Šlesers on lõpetanud Riia Tööstuspolütehnikumi stantside ja pressvormide tootmise erialal.
Isiklikku
Ainārs Šlesersi abikaasa on Inese Šlesere, Miss Läti 1991. Neil on pojad Edvards, Ričards, Gerhards Daniels, Marks Leonards ja tütar Elizabete.
Kaste
thumb|Kastetilgad ämblikuvõrgul Kaste on õhust temperatuuri langemisel ja veeauru kondenseerumisel maapinnale ja esemeile sadestunud veepiisakesed.
Protsessori jahutussüsteem
Protsessori jahutussüsteemi ülesanne on juhtida soojust eemale keskseadmest ja graafikaprotsessorist, et nad üle ei kuumeneks. Nende arvutikomponentide jaoks on vajalik spetsiaalne jahutussüsteem, sest nad eraldavad palju soojust ja ilma piisava jahutuseta on nende töö häiritud ja nad võivad hävida. Protsessori jahutussüsteemi ehk protsessorijahuti põhikomponent on radiaator, millele lisandub enamasti ka ventilaator.
Arvutiprotsessori soojuslikud iseärasused
Protsessorijahutid peavad erinevalt muude elektroonikakomponentide jahutussüsteemist vastama teatud erinõuetele: pisi|[[Inteli protsessori jahutussüsteem. Allikas: Wikimedia |261x261px]] pisi|Sülearvuti torujahutussüsteem, kus soojus kandub protsessorilt ära nii vahetu soojusülekande teel kui ka olekumuutuse põhimõttel
Õhkjahutus
Õhkjahutus võib olla passiivne ja aktiivne.
Passiivse jahutuse korral eemaldatakse eralduv soojus radiaatori suure (nt ribilise) pinna kaudu ümbritsevasse õhku; soojuse tõhusamaks eraldamiseks kasutatakse soojustorusid (vt allpool)
Aktiivses jahutussüsteemis kasutatakse soojusülekande oluliseks tõhustamiseks sundkonvektsiooni, mis saavutatakse ventilaatori abil. Tekitatava õhuvoolu suuna järgi eristatakse aksiaal- ja radiaalsihilisi ventilaatoreid.
Poolpassiivne jahutus, mis kasutab soojuse ärajuhtimiseks samuti sundkonvektsiooni, kuid ventilaator ei paikne mitteprotsessoril vaid emaplaadi ees. Seal tekitatakse väga võimas ohuvool, mis jahutab ühtlasi ka mälukomponente. Kõrge mürataseme tõttu saab seda moodust kasutada näiteks serverikeskustes.
Vesijahutus
Vesijahutus põhineb sellel, et protsessorilt hajunud termiline energia kandub üle torudes liikuvale veele. Niisugune jahutusviis on väga tõhus, sest soojusmahutavus on palju suurem kui õhul. Vesijahutussüsteemi tööpõhimõte sarnaneb automootori jahutussüsteemi tööpõhimõttega. Protsessori peal asetseb vasest jahutusplokk, millest liigub läbi vedelik, jahutades protsessorit. Soojenenud vedelik liigub mööda torusid või voolikuid radiaatorisse, kus ta jahtub ja suundub uuesti jahutusplokki. Tihtipeale on radiaatori küljes ventilaator, et jahutus oleks efektiivsem. Vesijahutussüsteemiga kaasneb risk, et kui jahutussüsteem lekib, võivad arvuti komponendid saada vedelikukahjustusi.
Vesijahutus võimaldab samal ajal ja sama süsteemi kasutades jahutada mitut komponenti. Nii on võimalik jahutussüsteemi ühendada korraga nii protsessor, graafikaprotsessor kui ka mitmed teised jahutust vajavad komponendid. Erinevalt õhkjahutusest pole vesijahutus nii suurel määral mõjutatud ümbritseva keskkonna temperatuurist. Vesijahutust hinnatakse ka suhteliselt madala mürataseme pärast.
Soojustorudega jahutus
Soojustorudega jahutussüsteemis liigub jahutusvedelik üle protsessori peentes vasktorudes (vaske kasutatakse tema hea soojusjuhtivuse pärast). Protsessorist eralduva soojuse mõjul vedelik aurustub, eemaldades seejuures protsessorilt intensiivselt soojust soojust. Jahutatavast komponendist eemaldudes aur kondenseerub ja kondensaat voolab protsessori juurde tagasi. Jahtumine võib toimuda komponendist eraldi asuvas radiaatoris. Süsteem töötab tõhusalt ja müratult.
Arvutites kasutatakse süsteemi, kus komponendi radiaator on ühendatud teise, suurema radiaatori külge. Nii radiaatorid kui ka nendevaheline ühenduslüli on seest õõnsad, moodustades ühe soojustorustiku. Selline süsteem edastab komponendilt eralduva soojuse läbi komponendi radiaatori suuremasse radiaatorisse ning viimane hajutab soojuse ümbritsevasse keskkonda. Soojustorud on märkimisväärselt efektiivsed, kuid kallid. Tavaliselt kasutatakse neid sülearvutites ja väiksema korpusega lauaarvutites, kus ruumi komponentide paigutamiseks ja õhu liikumiseks on vähe. Soojustorud leiavad kasutust ka stuudioarvutites, mida kasutatakse muusika salvestamisel.
Olekuvahetusega jahutus
Olekuvahetusega süsteem on äärmiselt efektiivne viis protsessori jahutamiseks ning selles kasutatakse ära aine oleku vahetust. Süsteem koosneb kompressorist (sarnaneb õhukonditsioneerides kasutatavatega) ning torust, mis viib protsessorini. Toru sees hoitakse gaasi või gaaside segu, mis täidab soojuse transportimise ülesannet. Kompressor surub gaasi kokku, kondenseerides seda vedelikuks. Vedelik pumbatakse protsessori juurde, kus see neelab komponendilt eralduva soojuse ja aurustub. Aurustumine võimaldab saavutada temperatuuri vahemikus −15 .... −150 °C. Aur laskub tagasi kompressori juurde ning kogu tsükkel algab otsast peale. Olenevalt protsessori töökoormusest, võimsusest, kasutatavast külmutussüsteemist ja jahutusaine koostisest on võimalik jahutada protsessorit kuni temperatuurini −150 °C.
Termoelektriline jahutus
Termoelektrilisel nähtusel põhinevad jahutuselemendid koostatakse mitmest omavahel ühendatud osast, mis omakorda koosnevad kümnetest või isegi sadadest kõrvuti asetatud termopaaridest. Selline ülesehitus võimaldab märkimisväärsete soojushulkade ülekannet. Termopaaride valmistamiseks kasutatakse tavaliselt vismuti ja telluriidi kombinatsiooni.
Kuna termoelektriline jahuti toimib aktiivse soojuspumbana, võimaldab see jahutada komponentide pinda ümbritsevast õhust madalama temperatuurini. Sellist efekti pole võimalik saavutada vesijahutust või soojustoru kasutades. pisi|Aktiivjahuti pisi|Passiivjahuti
Sülearvuti jahuti
Sülearvuti jahuti (ka jahutusalus või -matt) on tarvik sülearvutile selle töötemperatuuri alandamiseks. Tavaliselt kasutatakse seda siis, kui sülearvuti ventilaator ei jahuta arvutit piisavalt maha ning tekib ülekuumenemise oht. Jahutusmatt alandab arvuti temperatuuri 15–20%. Jahutusalusele asetatud arvutit saab kasutada laual või ka süles hoides. Mõningatel jahutusalustel on võimalus reguleerida töötasapinna nurka, et oleks mugavam sülearvutiga tööd teha.
Jahutusalus võib olla kas passiivne või aktiivne. Aktiivjahutid liigutavad otseselt soojust arvutist eemale, suurendades õhu liikumiskiirust läbi sülearvuti korpuse, samal ajal passiivne meetod aitab soojust eemale juhtida soojust juhtivate materjalide abil. Passiivne jahuti võib ka lihtsalt tagada parema õhu juurdepääsu.
Aktiivjahutid varieeruvad suuruse, ventilaatorite arvu ja suuruse, võimsustarbe ja nendele kinnitatud lisade poolest. Kui valida endale aktiivjahutit, siis peaks jälgima kus asub sellel ventilaator ja kus on sülearvuti jahutusventilaator, sest kohakuti asetsevad ventilaatorid tagavad parima jahutustulemuse.
Paljud aktiivjahutid töötavad sülearvuti USB-liidese kaudu, aga neid on ka võrgutoitega. Kolmas võimalus on patareitoitega jahutusalus. Enamikul jahutitel on ka sisseehitatud USB-jaotur, ka näiteks kaardiluger. Jahuti voolutarve on võrreldes kuumusealandamisega väike. See oleneb ventilaatorite arvust jahutil. Sülearvuti USB maksimaalne vooluväljund on 2,5 amprit.
Jahuti ventilaatori töötab enamasti võrdlemisi vaikselt, ventilaatori töökiirus jääb 1500 p/min juurde. Mõnel mudelil saab ventilaatori kiirust muuta.
Budistlikud sümbolid
pisi|[[Stuupa. V. Väärtnõu joonis]] Budistlikud sümbolid on budismis kasutatavad sümbolid. Kõige enam tuntud on 8 õpetuse sümbolit.
Budismis on oluline koht sümboolikal. Paljud budistlikud sümbolid on seotud nende rahvaste kultuuriga, kes järgivad Buddha õpetust. Samuti võib hinduismis kohata mõnda budistlikku sümbolit ja vastupidi.
Ajalooline Buddha kasutas oma loengutes sellist sümboolset kujundit nagu bhavacakra ('olemisratas') – budistlikus mütoloogias ümbersündide alguseta ahelat (sansaara).