cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vidzeme Kõrgkool
pisi|Vidzeme Kõrgkooli peahoone Vidzeme Kõrgkool (läti Vidzemes Augstskola, inglise Vidzeme University of Applied Sciences) on Lätis Valmieras asuv avalik-õiguslik ülikool, mis on asutatud 1996. aastal.
EPMÜ Metsanduslik Uurimisinstituut
EPMÜ Metsanduslik Uurimisinstituut oli aastatel 1997–2005 EPMÜ (praegu Eesti Maaülikool, EMÜ) teadus- ja arendusasutus. Aastal 2005 ühendati instituut EMÜ metsandusteaduskonna ja maainseneriteaduskonnaga, mille baasil moodustati uus instituut – EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituut.
Vidzeme Kõrgkool
2018. aastal oli ülikoolis 742 üliõpilast.
Vidzeme Kõrgkoolil on neli teaduskonda:
Vidzeme Kõrgkooli rektorid on olnud
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli aastatel 1954 kuni 1989 Saksamaa DV territooriumil tegutsenud Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse välisluure välisesindus, mis teostas luuretegevust autonoomselt RJK keskasutusest Moskvas. Esindus asus Berliini idapoolses Karlshorsti rajoonis.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli Nõukogude Liidu välisluure filiaal Saksamaa territooriumil, mis moodustati pärast Saksamaa okupeerimist Teise maailmasõja tulemusel Nõukogude okpatsioonitsoonis.
Juhid
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli suhteliselt autonoomne välisluureasutus, mis oma eraldatuse tõttu NSV Liidu RJK omas autonoomset organisatsiooni ning tugiteenuste allüksusi.
Aleksandr Žilenko
Aleksandr Žilenko (sündinud 21. novembril 1988 Tuapses) on Eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2011 Peterburi Riikliku Teatriakadeemia Arvid Zelandi kursusel.
Ta töötab aastast 2011 Vene Teatris.
Vihula järv
Vihula järv (ka Vihula paisjärv või Vihula veehoidla) on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas.
Vihula järve pindala on 10,6 ha ja suurim sügavus 3,7 m. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Mustoja. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda.
Kaladest leidub järves särge, ahvenat, haugi ning harvemini jõeforelli.
Ricardo Alexandre dos Santos
Ricardo Alexandre dos Santos (sündinud 24. juunil 1976 Passoses) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Kannabinoidid
pisi|500px|Erineva päritoluga kannabinoidide seondumine endokannabinoidsüsteemiga Kannabinoidid on peamiselt kanepitaimes ja teistes kanepitoodetes (hašiš, hašišiõli jt) leiduvad ühendid, mida nimetatakse ka fütokannabinoidideks.
Kanep sisaldab üle 400 ühendi (terpenoidid, süsivesikud, flavanoidid jt), nende hulgas on 113 fütokannabinoidi.
Lisaks taimest isoleeritutele kannabinoididele on olemas ka sünteetilised kannabinoidid, mida kasutatakse teadusuuringutes, mõnest on tehtud ka ravimprepraat (nt nabiloon ja dronabinool) ning endokannabinoidid ehk organismis loomulikult leiduvad ained (nt anandamiid), mis mõjutavad samuti kannabinoidretseptoreid. On teada vähemalt kaks retseptorite alatüüpi inimese endokannabinoidsüsteemis (ECS): CB1 (paiknevad kesknärvisüsteemis) ning CB2 retseptorid (paiknevad immuunsüsteemis ja mujal). Kannabinoidid võivad olla erineva päritoluga, kuid nad seonduvad ikkagi sama retseptorite võrguga. Nende retseptorite kaudu avalduvadki kõikide kannabinoidide toime.
Fütokannabinoidid
Fütokannabinoidid on looduslikud kannabinoidid, mis esinevad peamiselt kanepitaimes, kuid neid on leitud ka osades õistaimedes, maksarohtudes ja seentes. Esmakordselt isoleeriti fütokannabinoidid siiski kanepitaimest Cannabis sativa L.-st. Peamiselt uuritud neutraalsed fütokannabinoidid on delta-9-tetrahüdrokannabinool (Δ9-THC, edaspidi THC), kannabidiool (CBD) ja kannabinool (CBN). Eelnevalt mainitud kannabinoidid esinevad värsketes taimedes vastavalt nende happe prekursoritena (Δ9-THCA, CBDA ja CBNA). Dekarboksüüleerimise käigus konverteeruvad happelised kannabinoidid neutraalseteks, see leiab aset pikema aja jooksul, kuumutamisel või leeliselistes tingimustes. Kannabinoidide sisaldus sõltub taime sordist, kasvutingimustest ja hilisemast töötlemisviisist.
THC
THC on peamine psühhoaktiivne aine kanepis, mis võib tekitada eufooriat või paanikat, kuid vaatamata sellele esineb tal ka raviomadusi nagu näiteks valuvaigisti, põletiku- ja iiveldusvastane toime. Marihuaana THC-sisaldus varieerub väga suurtes piirides ja võib ulatuda 20%-ni ning isegi üle selle. Enamikus Euroopa riikides on praegune THC sisalduse lubatud seaduslik piirmäär 0,2%.
CBD
CBD on peamine mitte psühhoaktiivne aine kanepis. Kannabidioolile peetakse omaseks lõõgastust ning hirmu ja ärevuse leevendamist. On leitud, et CBD võib isegi vähendada THC esilekutsutud psühhootilisi sümptomeid ja nende negatiivset mõju.
CBN
CBNi värskes kanepitaimes ei esine peaaegu üldse, see tekib aja jooksul THC lagunemisel ehk on sõltuv kanepitaime vanusest või teatud välistingimustest (nt liigne UV-valgus, kõrge temperatuur, hapniku juurdepääs). CBNi sisalduse põhjal on võimalik hinnata kanepitaime vanust. Taime pikaajalisel säilitamisel esimestel aastatel degradeerub THC kiiremini kui järgnevate aastate jooksul. On tehtud uuringuid ja leitud, et kui CBN/THC suhe jääb alla 0,013, siis on tegemist pooleaastase prooviga. Kui vahemikus 0,04–0,08, siis on tegu ühe või koguni kahe aastase prooviga.
Peamised fütokannabinoidide tüübid
Kõik fütokannabinoidide tüübid pärinevad kannabigerooli (CBG) tüüpi ühenditest ja erinevad peamiselt selle lähteaine tsüklilisuse poolest. Peamised fütokannabinoidide tüübid on järgmised :
CBG (kannabigerool)
CBC (kannabikromeen)
CBD (kannabidiool)
Δ9-THC (delta-9-tetrahüdrokannabinool)
Δ8-THC (delta-8-tetrahüdrokannabinool)
CBE (kannabielsoiin)
CBN (kannabinool)
CBND (kannabinodiool)
CBT (kannabitriool)
Fütokannabinoidide määramismeetodid
ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (ingl UNODC) soovitab järgnevaid meetodeid kannabinoidide tuvastamiseks kanepis ja kanepitoodetes: mikroskoopiline määramine (ainult kanepitaime puhul), tõestusreaktsioonid, immunotestid, õhukese kihikromatograafia, gaasikromatograafia- ja kõrgsurve-vedelikkromatograafia-massispektromeetria.
Tallinna Tehnikaülikooli teadlased on viimastel aastatel töötanud välja kapillaarelektroforeesi tehnoloogial põhinevat tõendusliku narkomeetrit – Drug Hunter. Selle suurimaks eeliseks on miniaturiseeritavus ehk seda on võimalik tulevikus kaasa võtta ka näiteks politseil, et tuvastada narkojoovet (kanepi tarvitamist) autojuhtidel. Antud narkomeeter on fluorerstsentsdetektoriga ehk tuvastatavad on kõik fluorestseeruvate omadustega ühendid. Kuna peamised fütokannabinoidid fluorestseeruvad tänu struktuuris leiduvatele aromaatsetele tuumadele, seega on neid võimalik Drug Hunter narkomeetriga analüüsida.
Sünteetilised kannabinoidid
pisi|Spice (sünteetilise kanepi) pakend Sünteetiliste kannabinoidid on sünteesitud ehk keemiliselt saadud kannabinoidid. Siia rühma kuulub üle 100 tehislikult saadud ühendi, millel on kanepi toimeaine THC-ga sarnane toime. Sünteetilised kannabinoidid ilmusid laialdasemalt narkoturule 2007.–2008. aastal, kui turule tulid legaalsed kanepit asendatavad tooted (Spice, Skunk jt), mis väidetavalt sisaldasid ainult looduslikke komponente. Tegelikult sisaldasid need taimesegud aga sünteetilisi kannabinoide, mis kannavad näiteks järgnevaid lühinimetusi: JWH-018, HU-210, CP-47497 jne. Järjest rohkem sünteesitakse juurde uusi sünteetilisi kannabinoide, millest mõne aja pärast ohtlikumad ning laiema leviku saavutanud kantakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjadesse. Mille tagajärjel nende sünteetiliste kannabinoidide levik tavaliselt väheneb, kuid selle asemele ilmub uus, mõnel määral muudetud keemilise struktuuriga ühend. Sünteetilise kannabinoididega toode varieerub lisaks kannabinoidi kogusele ka lisatud sünteetilise kannabinoidi tüübist.
Sünteetiliste kannabinoidide mõju
Sünteetilisi kannabinoide sisaldavate toodete manustamisel kaasnevad väidetavalt sarnased terviseprobleemid nagu loodusliku kanepi tarvitamisel. Näiteks Spice toote tarvitamise tagajärjel on inimesel esinenud kardiovaskulaarseid haigusi ja psühholoogilisi häireid nagu paanikahood. Need sümptomid ilmnevad tõenäoliselt ka pärast loodusliku kanepi tarvitamist kui tegu on suurte annustega. Mõne sünteetilise toote puhul, näiteks Lava Red, on sageli esinenud raskeid mürgistusjuhtumeid, mida ravitakse haiglates.
USA Toidu- ja Ravimiamet on heaks kiitnud näiteks järgnevad sünteetilistel kannabinoididel põhinevad ravimid – nabinool ja dronabinool. Mõlemad jäljendavad THC struktuuri ja farmakoloogilist aktiivsust ning on kasutusel vähi kemoteraapia järgsel ravil.
Peamised sünteetiliste kannabinoidide tüübid
Sünteetiliste kannabinoidide klassifikatsioon keemilise struktuuri põhjal :
1. Klassikalised sünteetilised kannabinoidid (THC ja teiste fütokannabinoidide sünteetilised analoogid, nt HU-210)
2. Mitteklassikalised sünteetilised kannabinoidid (tsükloheksüülfenoolid või 3-arüültsükloheksanoolid, nt CP-47,497-C8)
3. Hübriidsed sünteetilised kannabinoidid (klassikaliste ja mitteklassikaliste kannabinoidide struktuurilised kombinatsioonid, nt AM-4030)
4. Aminoalküülindoolid (AAI) (nt JWH-018)
5. Eikosanoidid (endokannabinoidide sünteetilised analoogid, nt metaanandamiid)
6. Teised (diarüülpürasoolid, naftoüülpürroolid jt).
2002. aasta Euroopa meistrivõistlused karates
2002. aasta Euroopa meistrivõistlused karates toimusid 3.–5. maini Tallinnas. Need olid järjekorras 37. Euroopa meistrivõistlused karates.
Korneti linnamägi
Korneti linnamägi on linnamägi Lätis Alūksne piirkonnas, Veclaicene maastikukaitsealal, Korneti külast läänes.
Korneti linnamägi on üks kõrgemaid linnamägesid Lätis. Korneti linnamäe absoluutne kõrgus merepinnast on 247 meetrit ja suhteline kõrgus kuni 85 meetrit. Korneti linnamäe lõunapoolsel küljel asub Pilskalna (Linnamäe) järv.
Lääneslaavi keeled
pisi|<font color="#FF0000">Poola keel, <font color="#A52A2A">kašuubi keel ja <font color="#FF6347">sileesia keel <font color="#8B008B">polaabi keel , <font color="#FF00FF">ülemsorbi keel ja <font color="#EE82EE">alamsorbi keel <font color="#FF8C00">tšehhi keel ja <font color="#FFD700">slovaki keel Lääneslaavi keeled on indoeuroopa keelkonna alla slaavi keelte hulka kuuluv keelterühm, mille leviala asub Kesk-Euroopas.
Nanni di Banco
pisi|Quattro Santi Coronati Nanni d'Antonio di Banco (u 1384 – 1421) oli itaalia skulptor.
Ta oli pärit Firenzest.
Tema kõige tuntum töö on "Quattro Santi Coronati" ('neli kroonitud pühakut') Orsanmicheles (valmis 1415. aastal).
Ta osales 1418. aastal koos Donatello ja Filippo Brunelleschiga Santa Maria del Fiore katedraali kujunduse loomisel.
Pilda
Pilda võib tähendada järgmist:
Metsamajand
Metsamajand on metsa majandav ettevõte.
Metsamajandi allüksus oli metskond, mis jagunes vahtkondadeks.
Eesti NSV-s moodustati metsamajandid 1947. aastal ja senise haldusüksusena likvideeriti 1992. aastal Eesti Vabariigi Riikliku Metsaameti käskkirjaga nr. 15 (10.01.1992). Eesti metsamajandus korraldati ümber ja ülesanded läksid Riikliku Metsaameti kätte. Aastast 1999 on ülesanded Riigimetsa Majandamise Keskuse käes.
Metsamajandid Eesti NSVs
Riigiettevõttesse Eesti Metsad määrati senised Eesti NSV metsamajandid:
Olavi Kurina
Olavi Kurina (sündinud 10. septembril 1966) on eesti entomoloog.
Ta on spetsialist kahetiivaliste, eriti seenesääsklaste (Mycetophilidae) süstemaatika alal.
Ta töötab Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, varem töötas Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Olavi Kurina võitis 2021. aasta Eesti teadusfoto võistlusel esikoha mikroskoobipiltide kategoorias fotoga seenesääse Clastobasis loici isase isendi tagakeha tipust.
Reinildo Mandava
pisi|Reinildo Mandava 2021. aastal [[Lille OSC|Lille'is mängimas]] Reinildo Isnard Mandava (sündinud 21. jaanuaril 1994 Beiras) on Mosambiigi jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Mosambiigi jalgpallikoondises.
Ta alustas jalgpalli mängimist Mosambiigi klubis Clube Ferroviário da Beira.
2015. aasta detsembris liitus ta Portugali klubiga Lissaboni Benfica, kuid klubi põhimeeskonnas ta mänguaega ei saanud. Hooaja 2016–17 teises pooles oli ta laenul Portugali esiliiga klubis Fafe ja hooajal 2017–18 Portugali esiliigasse kuuluvas Covilhãs.
2018. aastal sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Belenenses. 2019. aasta jaanuaris läks ta laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Lille. 2019. aasta mais omandas Lille Mandava mängijaõigused. Hooajal 2020–21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. Samal hooajal valiti Mandava Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Mosambiigi jalgpallikoondises tegi Mandava debüüdi 2014. aastal.
Jānis Akuraters
pisi|Jānis Akuraters (1894) Jānis Akuraters (ka Jānis Akurāters, 13. jaanuar 1876 Dignāja vald – 25. juuli 1937 Riia) oli läti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning poliitik.
Saint John (New Brunswick)
Saint John on linn Kanadas New Brunswicki provintsis Saint Johni maakonnas.
Jānis Akuraters
Akuratersi esimene luuletus "Ziema" (Talv) ilmus 1895. aastal ajakirjas Austrums. Töötas kooliõpetajana. 1903 läks Moskvasse meditsiini õppima, kuid tuli 1904 Lätisse tagasi ja sai samal aastal asutatud Läti Sotsiaaldemokraatliku Ühenduse ideeliseks juhiks. Ta vangistati pärast 1905. aasta revolutsiooni, kuid põgenes Soome ja Rootsi kaudu Norrasse. 1908 tuli Lätisse tagasi. Esimese maailmasõja ajal võitles Läti Küttide polgus.
Ta oli 1918. aastal Läti iseseisvuse välja kuulutanud Rahvuskogu liige. 1930–1934 oli ta Läti Raadio direktor.
Akuraters on kirjutanud romantilisi ja sümbolistlikke luuletusi, jutustusi, näidendeid ja romaane.
Riias asub tema majamuuseum. Jānis Akuraters on maetud Riia metsakalmistule.
Teosed
Luulekogud
Näidendid
Auruauto
pisi|Stanley auruauto (1912) pisi|White Motor Company turismiauto (1909) Auruauto on auto, mille jõuallikaks on aurumootor.
Auruauto kiirusrekord pärineb 2009. aasta 25. augustist, kui brittide British Steam Car Challenge purustas alates 1906. aastast püsinud Stanley auruauto poolt püstitatud rekordi ja saavutas Mojave kõrbes Californias kiiruseks 225,055 km/h.
Adalbert II
thumb|160px|[[Saksimaa vapp|Vapp]]
Ballenstedti krahv Adalbert II (umbes 1030 – 1076/83) Askania dünastiast oli Saksimaa Graf ja Nienburgi kloostri Vogt.
Elulugu
Adelbert sündis Ballenstedtis Ostfaalis, Ballenstedti krahvi Esico ja tema naise Mathilde pojana. Mathilde oli võib-olla Švaabi hertsogi Hermann II tütar. Umbes aastal 1068 abiellus ta Adelheidiga, kes oli Meißeni markkrahvi Otto I ja selle naise Adela tütar. Nende kaks poega olid Otto Rikas ja Siegfried, hilisem Reini pfaltskrahv.
Kroonik Hersfeldi Lamperti järgi toetas Adalbert Saksi Idamargi markkrahvi Dedo I-st tema 1069. aasta konfliktis kuningas Heinrich IV-ga. Wettinite dünastiast Dedo abiellus Adalberti ämma Adelaga, kes oli aastast 1067 lesk, ja nõudis endale tema kadunud abikaasa Meißeni Otto valdusi. Mõlemad pidid kiirelt alistuma, siiski jäi Adalbert kuninga ägedaks vastaseks. Alates 1073. aastast osales ta Suures Saksi mässus Nordheimi Otto liitlasena, mille eest ta aastal 1075 vahistati. Isegi pärast tema vabanemist asus ta vastukuningas Rudolf von Rheinfeldenit toetama, kuni ta Ascherslebeni lähistel Westdorfis tülis ühe Heinrichi läänimehega lõpuks tapeti.
Vedana
Vedanā ehk tunne (sanskriti ja paali keeles vedanā; tiibeti keeles tshor ba; hiina keeles 受 shou; jaapani keeles ju) on budismis üks viiest isiksuse koostisosast ja seitsmes lüli sõltuvusliku tekkimise ahelas.
Tunded hõlmavad kolme liiki kogemusi: meeldivaid, neutraalseid ja ebameeldivaid. Vastavalt kuuele võimele (sanskriti keeles indriya) on ka tundeid kuut liiki.
Võimed on hinduismis ja budismis inimese psühhofüüsilised funktsioonid, mis on seotud meeleorganite, ihu talitluse ning teadvuse ja virgumisega.
Eleanor Patterson
Eleanor Patterson (sündinud 22. mail 1996 Leongathas) on Austraalia kõrgushüppaja, maailmameister (2022).
2013. aastal tuli Patterson kõrgushüppes tulemusega 1.88 noorte maailmameistriks.
2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta tulemusega 1.94 esikoha.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis saavutas ta tulemusega 1.92 kaheksanda koha. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros ta finaali ei jõudnud.
2020. aasta veebruaris püstitas Patterson kõrgushüppe Austraalia rekordi, kui ületas Wellingtonis 1.99. Enne oli Austraalia rekord 1.98, mis oli 1989. aastast Vanessa Wardi ja 1994. aastast lisaks Alison Inverarity nimel. Aasta hiljem ületas Pattersoni tulemuse Nicola McDermott.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos saavutas ta tulemusega 1.96 viienda koha.
2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta Okeaania siserekordiga 2.00 hõbemedali. 2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta kuldmedali, kui kordas Okeaania rekordit 2.02.
Teine Genfi konventsioon
Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel on teine neljast Genfi konventsioonist, mis rakendas esimese Genfi konventsiooni sätted sõjategevusele merel ning täiendas eelpool mainitud konventsiooni mõningate uuendustega ja täpsustustega.
Ajalugu
Pärast Genfi esimest konventsiooni ja sellele järgnenud lepingut, tehti mitmeid ettepanekuid, peamiselt Rahvusvahelise Punase Risti Ühiskondade Konverentside poolt, täiendamaks 1864. aasta lepingut. Nende tegevus viis 1868. aasta Lisaartiklite vastuvõtmiseni ja 1899. aasta konventsioonini merel toimuva sõjategevuse osas. Haagi 1899. aasta Rahukonverents väljendti soovi, et peetaks erakorraline konverents Esimese Genfi konverentsi revisiooniks. Šveitsi valitsus kutsus antud konverentsi 1906. aastal kokku ning sellest võttis osa 35 riiki. Konverents võttis vastu uue lepingu, tuginedes Rahvusvahelise Punase Risti Komitee soovitustele, asendades 1864. aasta lepingu selle ratifitseerinud riikide jaoks. Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel asendati 1929. aastal. Antud leping jäi kehtima 1970. aastani, mil Costa Rica, kes ei olnud üle läinud uuemale lepingule, võttis vastu 1949. aasta konventsiooni.
Sisu lühikokkuvõte
1906. aasta konventsioon on oma terminoloogias palju täpsem võrreldes 1864. aasta konventsiooniga. See sisaldab 33 artiklit, mis on omakorda jagatud 8-ks peatükiks. Uued määrused lisati, et täpsustada olukordi nagu surnute matmine ja informatsiooni edastamine. Konventsioonis tunnustatakse esmakordselt eraldi vabatahtlikuid abigruppe. Lisaks sellele muudeti ära punktid, mis olid tõendatult ebapraktilised. Elanike õigus viia abi haavatutele vähendati mõistlikumale proportsioonile. Samuti muudeti soovituseks kohustus saata vigastatud, kes ei olnud sobivad edasiseks armees teenimiseks, oma kodumaale tagasi. Lepingu kõige olulisemad sätted on:
Detailsemalt saab iga lepingu sätte kohta lugeda siit.
Säästva arengu eesmärgid
pisi|Logo Säästva arengu eesmärgid (ingl k Sustainable Development Goals, lühend SDGs) moodustavad ülemaailmse universaalsete eesmärkide ja näitajate kogumi, mis kutsub üles lõpetama vaesust, võitlema kliimamuutuste ja ebavõrdsuse vastu ning kindlustama kõigile inimestele hea elukvaliteet.
Säästva arengu eesmärgid võeti vastu 25. septembril 2015. aastal New Yorgis ÜRO peakorteris toimunud Säästva arengu tippkohtumisel 193 ÜRO liikmesriigi poolt. Eesmärke on kokku 17, mis on jagatud 169 väiksemaks sihtmärgiks, mida tahetakse saavutada hiljemalt 2030. aastaks. Säästva arengu eesmärgid jätkavad ja laiendavad aastatel 2000– 2015 kehtinud ÜRO aastatuhande eesmärke (UN Millennium Development Goals). Kõikidelt ÜRO liikmesriikidelt, sealhulgas Eestilt, oodatakse kuni 2030. aastani oma poliitika kujundamisel lähtumist säästva arengu eesmärkidest.
Ajalugu
Säästva arengu eesmärgid on jätk 2000. aasta septembris ÜRO tippkohtumisel vastu võetud aastatuhande arengueesmärkidele (ingl k Millennium Development Goals, lühend MDGs), mille keskseks sihiks oli aastatel 2000– 2015 arengukoostöö kaudu üleilmse vaesuse vähendamine.
Aastatuhande arengueesmärke oli kokku 8 ning nendega saavutati vaesuse vähendamises märkimisväärne edu: absoluutses vaesuses elavate inimeste arv ning laste suremus vähenes enam kui poole võrra, parandati puhta joogivee ning hariduse kättesaadavust.
Hoolimata suurtest edusammudest, oli aastatuhande arengueesmärkide saavutamine eri regioonide vahel ebaühtlane, jättes senisest veelgi suuremasse mahajäämusesse kõige vaesema ja haavatavama osa ühiskonnast. Aastatuhande arengueesmärkidest kokkuvõtteid tehes leiti, et täielikuks absoluutse vaesuse kaotamiseks on vaja laiemaid eesmärke kui senised kaheksa ning need peavad tegelema ka absoluutse vaesuse põhjuste likvideerimisega.
Uued sihid järgnevaks 15 aastaks pandi paika 2012. aastal Rio säästva arengu maailmakonverentsil ning nende alusel hakati välja töötama uusi eesmärke, mis hõlmaksid jätkusuutlikku arengut nii majanduses, sotsiaal- kui ka keskkonnakaitses.
Kolm aastat hiljem, 25. septembril 2015 võtsid 193 ÜRO liikmesriiki ühiselt New Yorgis ÜRO tippkohtumisel vastu deklaratsiooni „Muudame maailma: säästva arengu tegevuskava aastaks 2030“ (ingl k ’’Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development’’), mis sisaldab 17 ülemaailmset säästva arengu eesmärki, 169 alaeesmärki, suuniseid nende elluviimiseks ning seire- ja järelmeetmeid.
Eesmärgid
Säästva arengu eesmärkidega tahetakse kaotada kõikjal maailmas vaesus, kaitsta inimõigusi, võidelda soolise ebavõrdsuse vastu ning tagada planeedi loodusressursside jätkusuutlik majandamine. Eesmärgid on universaalsed ehk kehtivad kõigile ÜRO liikmesriikidele, mitte ainult arenguriikidele. Kõik 17 säästva arengu eesmärki on omavahel seotud, mis tähendab, et ühe eesmärgi täitmiseks tuleb tähelepanu pöörata ka teistele.
Uued eesmärgid keskenduvad lisaks üleüldise vaesuse vähendamise temaatikale ka kliimamuutuste ja ülemaailmse ebavõrdsuse vastu võitlemisele. Kõikidelt ÜRO liikmesriikidelt, sealhulgas Eestilt, oodatakse kuni 2030. aastani oma poliitika kujundamisel lähtumist säästva arengu eesmärkidest.
Järgnevalt on välja toodud 17 säästva arengu eesmärki koos mõningate alaeesmärkidega.
Kaotada kõikjal vaesus
Absoluutne vaesus on maailmas alates 1990. aastast vähenenud enam kui poole võrra, kuid siiski peab iga viies arengumaade elanik hakkama saama vähem kui 1,90 USA dollariga päevas. Lisaks on veel miljoneid inimesi, kes teenivad sellest vaid pisut rohkem ning veelgi rohkem neid, keda ohustab pidevalt oma väiksestki sissetulekust ilma jäämine. Vaesus on palju enamat kui lihtsalt sissetuleku puudus. See hõlmab ka nälga, alatoitumust, piiratud juurdepääsu haridusele, sotsiaalset diskrimineerimist ja tõrjutust.
1. eesmärk: Kaotada vaesus kogu maailmas
Kaotada näljahäda
Maailmas on 795 miljonit nälga kannatavat inimest ning 2050. aastaks prognoositakse selleks arvuks 2 miljardit. Praegu on meie mullastiku, magevee, ookeanide ja metsade seisukord kiiresti halvenemas, mistõttu on paljud maapiirkondades elavad inimesed sunnitud linnadesse kolima ja sealt elatist otsima, kuna põllumajandus ei ole neile enam toidu- ega sissetulekuallikas. Põllumajandust, metsandust ja kalandust õigesti majandades on aga võimalik tagada täisväärtuslik toit ja piisav sissetulek kõigile inimestele.
2. eesmärk: Kaotada nälg ja kindlustada kõik inimesed toiduga
Tervis ja heaolu
Säästva arengu saavutamiseks on hädavajalik tervisliku elu ja heaolu edendamine. Oodatava eluea pikendamisel ning erinevate haiguste, nagu malaaria, tuberkuloosi, lastehalvatuse ja HIV/AIDSi, leviku vähendamisel on juba saavutatud palju, kuid kõigi inimeste tervisliku heaolu saavutamiseks on veel vaja tööd teha.
3. eesmärk: Tagada kõigile igas vanuses hea tervis ja heaolu
Lehurutshe
Lehurutshe (varem Welbedacht) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ramotshere Moiloa vallas.
Säästva arengu eesmärgid
Kvaliteetne haridus
Algtasemel kirjaoskus on maailmas tohutult kasvanud, kuid üldise hariduse kvaliteeti ja kättesaadavust tuleb veelgi suurendada. Näiteks on poistele ja tüdrukutele tagatud võrdne juurdepääs algharidusele, kuid kõrgematel haridusastmetel on võrdsus saavutatud vaid üksikutes riikides.
'''4. eesmärk: Tagada kõikidele kaasav ja kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused
Sooline võrdõiguslikkus
Hoolimata pingutustest soolise ebavõrdsuse kaotamisel, kannatavad naised ja tüdrukud üle kogu maailma jätkuvalt soolise diskrimineerimise all. Soolise võrdõiguslikkuse tagamine ehk naistele ja tüdrukutele võrdse juurdepääsu võimaldamine nii haridusele, tervishoiuteenustele kui ka inimväärsele tööle on aluseks rahumeelsele, õitsvale ja säästvale maailmale.
5. eesmärk: Saavutada sooline võrdõiguslikkus ning tõsta naiste ja tüdrukute otsustusõigust
Puhas vesi ja sanitaaria
Igal aastal surevad miljonid inimesed, enamik neist lapsed, haigustesse, mis on põhjustatud puhta vee puudusest, halbadest sanitaartingimustest ja puudulikust hügieenist. Maal on piisavalt magevett, et katta kõikide inimeste vajadused, kuid kehva majandamise või taristu puudumise tõttu ei ole puhas vesi jõudnud kõigi inimesteni.
6. eesmärk: Tagada kõigile vee ja kanalisatsiooni kättesaadavus ning säästev majandamine
Jätkusuutlik energia
7. eesmärk: Tagada kõigile mõistliku hinnaga, usaldusväärne, jätkusuutlik ja kaasaegne energia
Tööhõive ja majanduskasv
Laias laastus pool maailma rahvastikust elab vähem kui 2 USA dollariga päevas ning töökoha omamine ei tähenda kaugeltki vaesusest pääsemist. Säästva ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks tuleb ebainimlikud töökohad kaotada ning suurendada investeeringuid arengumaadesse.
8. eesmärk: Edendada kaasavat ja jätkusuutlikku majanduskasvu ning tagada kõigile inimväärne töö
Tööstus, uuendus ja taristu
9. eesmärk: Rajada vastupidav taristu, toetada innovatsiooni ning säästliku tööstuse loomist
Ebavõrdsuse vähendamine
Riikidevahelist ebavõrdsust on suudetud küll vähendada, kuid riikide sisene ebavõrdsus on kasvanud. Kõige haavatavamad on vähemarenenud riigid, väikesed saareriigid ja raskesti ligipääsetavad arengumaad ning seal tuleb teha pingutusi kõigile võrdse juurdepääsu tagamiseks nii haridusele kui tervishoiuteenustele.
10. eesmärk: Vähendada ebavõrdsust riikide sees ja riikide vahel
Jätkusuutlikud linnad ja asulad
Pool inimkonnast ehk 3,5 miljardit inimest elab hetkel linnades, seetõttu tuleb linnaeluga kaasnevatele probleemidele tõsist tähelepanu pöörata. Linnade peamised probleemid on ülekoormus, rahapuudus põhiteenuste pakkumiseks ning eluruumide puudus, mistõttu on 828 miljonit inimest sunnitud elama slummides.
11. eesmärk: Muuta linnad ja asulad kaasavateks, turvalisteks ja jätkusuutlikeks
Säästev tootmine ja tarbimine
Säästev tootmine ja tarbimine taotleb “vähemaga rohkem ja paremini tegemist”, vähendamaks loodusressursside kasutamist ning keskkonna saastamist kogu tootmis- ja tarbimisahela jooksul. See nõuab nii tootjatelt kui ka tarbijatelt ühiseid jõupingutusi.
12. eesmärk: Tagada säästev tarbimine ja tootmine
Kliimamuutuste vastased meetmed
Kliimamuutus kujutab endast ilmastiku muutust, meretaseme tõusu ja aina sagenevaid ekstreemseid ilmastikunähtusi ning praeguseks on sellest mõjutatud juba kõik riigid üle kogu maailma, kusjuures vastuvõtlikumad sellele on vaesemad ja vähemarenenud riigid. Kliimamuutuste vastu võitlemine on ülemaailmne väljakutse ega tunne riigipiire. Seetõttu tuleb kliimamuutuste vastast võitlust koordineerida ülemaailmsel tasandil.
13. eesmärk: Võtta kiiresti kasutusele meetmed kliimamuutuste ja nende mõjudega võitlemiseks
Ookeanid ja mereressursid
14. eesmärk: Kaitsta ja säästvalt kasutada ookeane, meresid ja mereressursse, et saavutada säästev areng
Rahumeelsed ja kaasavad ühiskonnad
Rahumeelsed ja kaasavad ühiskonnad, kus kõik inimesed on võrdsed ning institutsioonid töötavad korruptsioonivabalt ühiste eesmärkide nimel, on jätkusuutliku arengu aluseks.
Ülemaailmne koostöö
Ühiseid eesmärke on võimalik saavutada vaid läbi valitsuste, erasektori ja kodanikuühiskonna koostöö. Koostöö, kus inimesed ja planeet on keskse tähtsusega, tuleb saavutada ülemaailmsel, regionaalsel, riiklikul ja kohalikul tasandil.
17. eesmärk: Elavdada ülemaailmset partnerlust jätkusuutliku arengu nimel
Eesti
Eestil on pikaajaline kogemus säästva arengu vallas ning ÜRO säästva arengu eesmärke täidetakse olemasolevate riiklike strateegiate kaudu.
Sihiteadlikumalt on Eestis säästvale arengule mõeldud alates 1995. aastast, mil võeti vastu 1992. aasta ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil avaldatud programmist Agenda 21 lähtuv säästva arengu seadus. 2005. aastal võeti Riigikogus vastu riiklik säästva arengu strateegia “Säästev Eesti 21”, mis sätestab Eesti säästva arengu neli peamist eesmärki: kultuuriruumi elujõulisus, heaolu kasv, sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal. ÜRO säästva arengu eesmärke viiakse Eestis ellu üheskoos riiklikus säästva arengu strateegias “Säästev Eesti 21” püstitatud eesmärkidega.
“Säästev Eesti 21” ja selles püstitatud eesmärgid on aluseks kõikidele valitsuse arengukavadele ning tänu sellele lähtutakse Eesti poliitika kujundamisel säästva arengu eesmärkidest. .
Kooskõlade uuring
ÜRO säästva arengu eesmärkide ja Eesti säästva arengu strateegias seatud eesmärkide kooskõla väljaselgitamiseks koostas Riigikantselei 2016. aastal valitsuse poliitika vastavusanalüüsi ülemaailmsete säästva arengu eesmärkide valguses. Vastavusanalüüs näitas, et 2016. aasta seisuga rakendab Eesti riik juba vajalikke meetmeid kõigis 17 säästva arengu valdkonnas. Umbes kolmandik 169 alaeesmärgist on kaetud osaliselt või rahvusvahelise koostöö kaudu, vaid mõned alaeesmärgid on tegevustega katmata, näiteks kõrbestumise vastu võitlemine. Üleüldises plaanis on Eesti juba saavutanud positiivseid tulemusi bioloogilise mitmekesisuse kaitses, taastuvate energiaallikate kasutamises, kaasavas õigusloomeprotsessis, kiires ja laiapõhjalises e-teenuste kättesaadavuses ning hariduse kättesaadavuses ja kvaliteedis.
Seire
ÜRO säästva arengu eesmärkide elluviimise seire toimub säästva arengu näitajate aruande abil, mida koostab Statistikaamet koostöös Riigikantselei ja ministeeriumidega. 2016. aastal algatati Eesti säästva arengu näitajate nimekirja uuendamine nii, et see ühtiks paremini ÜRO säästva arengu eesmärkide ja indikaatoritega. Seeläbi on tulevikus võimalik senisest paremini hinnata Eesti panust ja arengut nii riigisiseste kui ka globaalsete säästva arengu eesmärkide elluviimisel.
Institutsiooniline raamistik
Eesti säästva arengu komisjoni kuuluvad valitsusvälised organisatsioonid erinevatest säästva arengu valdkondadest. Komisjon annab valitsusele poliitikasoovitusi säästva arengu teemadel. Ministeeriumidevaheline säästva arengu töörühm koosneb kõigi ministeeriumide ja Statistikaameti esindajatest. Töörühm kohtub vajaduspõhiselt, näiteks osales see Eesti seisukohtade ettevalmistamisel ÜRO tegevuskava 2030 läbirääkimisteks.
Edasine tegevus
2016. aasta valitsuse poliitika vastavusanalüüsi põhjal peab Eesti jätkama pingutusi mitmes valdkonnas, et saavutada nii ülemaailmseid säästva arengu kui ka Eesti säästva arengu eesmärke. Peamisteks ülesanneteks on tootlikkuse kasvu suurendamine, majanduse energia- ja ressursitõhususe parandamine, kasvuhoone heitgaaside vähendamine, madalapalgaliste toimetuleku parandamine ning soolise palgalõhe vähendamine. Tuleb leida viise, kuidas suurendada üldsuse teadlikkust säästva arengu eesmärkidest. Üleüldiselt tuleb jätkata innovaatiliste tehnoloogiliste lahenduste arendamist, mis aitaksid säästva arengu eesmärke ellu viia.
Metsa
Metsa võib tähendada järgmist:
Suntaži kihelkond
300px|pisi|right|Riia kreis [[Ludwig August Mellini kaardil Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)]] Suntaži kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Sunzel, läti keeles Suntažu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Hwang Kyo-ahn
pisi|Hwang Kyo-ahn (detsembris 2016) Hwang Kyo-ahn (korea keeles 황교안; sündinud 15. aprillil 1957 Seoulis) on Lõuna-Korea poliitik. Ta oli 18. juunist 2015 kuni 11. maini 2017 Lõuna-Korea peaminister. Lisaks oli ta 9. detsembrist 2016 kuni 10. maini 2017 Lõuna-Korea presidendi kohusetäitja.
Ta sündis 1957. aastal Seoulis. Ta lõpetas aastal 1981 Sungkyunkwani ülikooli õigusteaduse bakalaureusekraadiga. Aastal 2006 sai ta õigusteaduse magistriks.
Ta töötas üle 30 aasta prokurörina. 11. märtsist 2013 kuni 18. juunini 2015 töötas ta Lõuna-Korea justiitsministrina. 18. juunist 2015 kuni 11. maini 2017 oli ta Lõuna-Korea peaminister. Lisaks oli ta 9. detsembrist 2016 (pärast Park Geun-hye tagandamist) kuni 19. märtsini 2017 Lõuna-Korea presidendi kohusetäitja.
Isiklikku
Ta on abielus, tal on poeg ja tütar. Usutunnistuselt on ta baptist.
Podmogilje
Podmogilje (vene keeles Подмогилье) on mitme Venemaa asula nimi:
Ristiku tänav
Ristiku tänav on tänava nimi järgmistes linnades ja asulates:
Limba noastră
"Limba noastră" ("Meie keel") on Moldova riigihümn.
Viisi autor on Alexandru Cristea ja sõnad on kirjutanud Alexei Mateevici. Moldova iseseisvus aastal 1991 ning kasutas riigihümnina Rumeenia hümni kuni aastani 1994, mil võttis kasutusele praeguse hümni. Alguses oli see 12-salmiline luuletus, kuid tänapäevane hümn kasutab ainult luuletuse 1., 2., 5., 9. ja 12. salmi.
Rumeeniakeelsed sõnad
Limba noastră-i foc, ce arde Într-un neam, ce fără veste S-a trezit din somn de moarte, Ca viteazul din poveste.
Limba noastră-i frunză verde, Zbuciumul din codrii veșnici, Nistrul lin, ce-n valuri pierde Ai luceferilor sfeșnici.
Răsări-va o comoară În adâncuri înfundată, Un șirag de piatră rară Pe moșie revărsată.
12-salmilise luuletuse sõnad
''Limba noastră-i o comoară În adîncuri înfundată Un șirag de piatră rară Pe moșie revărsată.
Limba noastră-i foc ce arde Într-un neam, ce fără veste S-a trezit din somn de moarte Ca viteazul din poveste.
Limba noastră-i numai cîntec, Doina dorurilor noastre, Roi de fulgere, ce spintec Nouri negri, zări albastre.
Limba noastră-i graiul pîinii, Cînd de vînt se mișcă vara; In rostirea ei bătrînii Cu sudori sfințit-au țara.
Limba noastră-i frunză verde, Zbuciumul din codrii veșnici, Nistrul lin, ce-n valuri pierde Ai luceferilor sfeșnici.
Nu veți plînge-atunci amarnic, Că vi-i limba prea săracă, Și-ți vedea, cît îi de darnic Graiul țării noastre dragă.
''Limba noastră-i vechi izvoade. Povestiri din alte vremuri;'' Și citindu-le 'nșirate, – Te-nfiori adînc și tremuri.
Limba noastră îi aleasă Să ridice slava-n ceruri, Să ne spuie-n hram și-acasă Veșnicele adevăruri.
Înviați-vă dar graiul, Ruginit de multă vreme, Stergeți slinul, mucegaiul Al uitării 'n care geme.
Strîngeți piatra lucitoare Ce din soare se aprinde – Și-ți avea în revărsare Un potop nou de cuvinte.
Răsări-va o comoară În adîncuri înfundată, Un șirag de piatră rară Pe moșie revărsată.
Muinaslugusid kogu maailmast
"Muinaslugusid kogu maailmast" on kirjastuse Kunst muinasjutusari.
Sarja esimene osa ilmus pehmes köites ja taskuformaadis raamatutena aastatel 1975–1993. Suuremas formaadis kõvas köites raamatutena hakkas sari ilmuma aastal 2007.
Transpersonaalse psühholoogia varamu
"Transpersonaalse psühholoogia varamu" on Eestis ilmuv transpersonaalse psühholoogia temaatikat ning sellega seonduvaid distsipliine käsitlev raamatusari.
Selles sarjas ilmuvad nii klassikalised kui kaasaegsed tekstid, mille valiku eesmärgiks on katta nii üldisemaid ja teoreetilisemaid kui ka spetsiifilisi ja praktilisi transpersonaalseid teemasid.
Enamiku sarjas ilmunud raamatuid on kirjastanud Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon. Sarja raamatuid on tõlkinud Jürgen Innos, Tanel Mällo, Tiiu Hallap, Andres Tamm, Inna Feldbach jt.
Sarja esimene raamat ilmus 2007. aastal Tartu kirjastuses Väike Vanker – kogumikteos "Egost kõrgemale".
Sarjas on ilmunud tuntud autorite tõlketeoseid (Roberto Assagioli, Stanislav Grof, Graham Gynn,    Stanley Krippner, Robert Lanza, Ralph Metzner, Jeremy Narby, Rupert Sheldrake, Murray Stein, Pjotr Uspenski, Ken Wilber, Tony Wright jt). 2017. aastal ilmus tõlketeoste kõrvale eesti psühholoogi Alar Tammingu "Jalutuskäik iseendasse".
Mariesi maakond
Mariesi maakond (Maries County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Vienna.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9176.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Laternseen
Laternseen (Omphalotus) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Basket Case
"Basket Case" on USA rokkbändi Green Day seitsmes laul ning kolmas singel albumilt "Dookie".
Laulu sünnilugu
Green Day solist Billie Joe Armstrong võitles närvihaigusega ning tema meelest ainus viis seda mõista oli see, et ta kirjutas laulu selle kohta.
Kontsertesitused
Laulu on esitatud sageli bändi tavakontsertidel alates 1992. aastast. Märkimisväärne juhtum oli 21. septembril 2012 Las Vegases üritusel iHeartRadio, kus kärbiti Usheri jaoks Green Day esinemisaega 15 minuti võrra. Märgates, et esineda on jäänud üks minut, lõpetas Armstrong poole pealt laulu ning vihastas, kukkudes ropendama ja karjuma. Lõpuks lõhkus ta kitarri ära, virutades selle vastu maad.
Tekst kõlas järgmiselt: "Oh, p****e küll. Ma mängin teile uue kuradi laulu, p****e küll. Laske mul puhata, kurat! Üks minut jäänud. Üks minut jäänud, kurat. Annate mulle ühe kuradi minuti? Vaadake seda s**ast silti seal - üks minut. Las ma kurat ütlen teile midagi, las ma ütlen teile midagi. Ma olen olemas olnud juba aastast 1988, kurat! Ja te annate mulle ühe s**ase minuti?! T*ra, te vist teete minuga nalja! T*ra, te teete minuga nalja! Mida v***u! Ma ei ole mingi kuradi Justin Bieber, te litapojad! T*ra, see peab olema mingi nali. See on mingi kuradi nali. Mul on üks minut, üks minut jäänud. Nüüd pole enam midagi mul jäänud. Las ma näitan teile, mis kuradi tähtsus on ühel s**asel minutil!" Nende sõnadega võttis ta kaelast kitarri ja hakkas seda vastu maad peksma. Kohe liitus temaga bassist Mike Dirnt. Viienda löögi järel purunes kitarri kael. Seejärel tõstis Armstrong kitarri kaela kõrgemale ja karjus: "Üks minut. Jumal armastagu teid, kurat. Me tuleme tagasi!" Samas, kui Armstrongi kitarril purunes kael, läks Mike Dirnti basskitarr hoopiski pikuti pooleks.
Jean de Béthencourt
pisi Jean de Béthencourt (1362 Grainville-la-Teinturière – 1425) oli prantsuse maadeuurija.
1402. aastal juhtis ta ekspeditsiooni Kanaari saartele. Retke rahastamiseks oli Béthencourt müünud oma maja Pariisis ning muud väiksemat kinnisvara. Ta sai toetust ka oma onult. Béthencourt alustas teekonda 280-mehelise kaaskonnaga La Rochelle'ist 1. mail 1402. Ta oli esimene, kes maabus Lanzarote põhjakaldal. Seejärel vallutas ta Kastiiliale Fuerteventura ja Hierro saared, kihutades minema nende põlispealikud.
Põhiplaan
Põhiplaan on kahemõõtmeline kujutis - ehitusplaan, joonistus või skeem - mis kujutab ehitise rõhtset läbilõiget, harilikult esimese korruse kõrguselt. Põhiplaan annab ülevaate hoone osade, nagu seinad, ruumijaotus, uste ja akende kohad jm, horisontaalsest paigutusest.
Kindlustusvöönd
pisi|[[Tallinna muldkindlustuste vöönd enne 1710. aastat]] Kindlustusvöönd oli sõjanduslikult tugevasti kindlustatud maastikuriba, mis on tekitatud fortifikatsiooni käigus, enamasti kaitstes linnasid vaenlase eest.
Salajõgi (Läänemaa)
Salajõgi (ka Veski oja) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ingküla, Jalukse, Niibi, Salajõe, Saunja, Soolu ja Vedra külas. 4,1 km suudmest suubub vasakult jõkke Oru peakraav, 1,2 km suudmest suubub vasakult jõkke Kärbla peakraav. Alamjooksul läbib jõgi Salajõe maastikukaitseala ja Silma looduskaitseala. Lähtest kirdesse jääb Leidissoo looduskaitseala. Keskjooksul jääb jõest lõunasse Tui raba ja põhja Niibi raba. Piirkonnas leidub karsti ja Salajõgi kaob (Salajõe kurisu), et siis taas ilmuda (Salajõe allikad).
Salajõgi on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Kaibitsõ rajoon
Kaibitsõ rajoon on haldusüksus Venemaal Tatarstani lääneosas.
Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 56 asulat. Rajooni keskus on Bolšije Kaibitsõ küla.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 209. 2010. aasta seisuga olid elanikest 67,7% tatarlased, 5,3% tšuvašid ja 26,2% venelased.
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus oli aastatel 1996–2010 Keskkonnaministeeriumi valitsemisala riigiasutus. Keskuse baasil moodustati 2010. aastal Keskkonnateabe Keskuse Tartu üksus. Tallinna üksus moodustati 2010. aastal senise Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse baasil.
Keskuses kontrolliti metsaseemne jm paljundusmaterjali päritolu ja kvaliteeti. Samuti korraldas keskus riigi metsaseemnevaru loomist, jälgis ja prognoosis metsa seisundit, rakendas meetmeid metsade kaitseks, kogus ja analüüsis metsakaitse, -uuenduse ja säästva metsanduse alast informatsiooni ning pidas vastavaid andmekogusid. 2003. aastal võttis keskus üle samal aastal likvideeritud Eesti Metsakorralduskeskuse riiklike metsakorralduse andmebaaside haldamise.
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse juhataja oli Kalle Karoles.
Edward Lear
pisi|Edward Lear (u 1870) Edward Lear ['eduöd l'iö] (12. mai 1812 Holloway, Middlesex, Suurbritannia – 29. jaanuar 1888 Sanremo, Liguuria, Itaalia) oli inglise kunstnik, illustraator, proosakirjanik ja luuletaja. Ta on tänapäeval tuntud eelkõige nonsensskirjanduse hulka kuuluvate teoste, eriti limerike järgi.
Karin Lamson
Karin Lamson (sündinud 8. juulil 1993 Tallinnas) on Eesti näitleja.
Ta on aastast 2018 Vene Teatri näitleja.
Nupik
Nupik (Marasmiellus) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Metsaseadus
Metsaseadus on Eesti Vabariigis kehtiv seadus, mille eesmärk on "tagada metsa kui ökosüsteemi kaitse ja säästev majandamine".
Metsaseadus reguleerib metsanduse suunamist, metsa korraldamist ja majandamist, ühtlasi sätestades seaduse rikkujaile kahjude hüvitamise korra.
Ajalugu
Eesti metsaseadus anti esimest korda välja 1934. aastal. Enne seda kehtisid 1934. aastani Vene tsaaririigi metsandusseadused.
Emily J
pisi|Emily J (2018)
Emily J (pärisnimega Emili Jürgens; sündinud 8. märtsil 2001 Rakveres) on eesti laulja, laulukirjutaja ja juutuuber.
Ta alustas karjääri 13-aastaselt Emili & Alexi duoga. Ta on laulmist õppinud WAF koolis Kadri Koppeli ja Bert Pringi käe all. Emily J on iseseisev artist.
Tema debüütsingel koos EDM duo WATEVAga "My Love 2 U" avaldati house-stiili plaadifirma Selected all. Laul oli MyHitsi edetabelis 25 nädalat ning Youtube'is ja Spotifys on seda kokku kuulatud üle 6 miljoni korra. "My Love 2 U" pälvis ka nominatsiooni MyHits Awards 2018 kategoorias "Hit of the Year".
Emily J teine koostöö Violinaga on lugu "Me Calientas". Koos xtrabasicuga valmis lugu "Hold Me Close", mis osales ka võistluse "Eesti laul 2019" poolfinaalis.
Tema kolmas singel “Rear View Mirror” avaldati 31. jaanuaril 2020 koostöös WATEVAga. Sellel on YouTube'is üle 140 tuhande kuulamise.
Ta on saanud inspiratsiooni Beyoncé Knowlesilt ja Bruno Marsilt.
Lapsepõlv
Emili Jürgensi pere on palju kolinud ning Emili on õppinud paljudes koolides (Sõmeru Põhikool, Tudu kool, Vaida põhikool, Jüri Gümnaasium, Rakvere Gümnaasium).
Juba koolipõlves võitis Emili häid kohti lauluvõistlustel, näiteks Rakvere Muusikakooli noorte lauluvõistlusel. Ta on osalenud ka "Laulukarusselli" noorte lauljate võistlusel.
Ta on õppinud Rakveres Muusika- ja Kunstikoolis KAUR 2 aastat viiulit.
Karjäär
Emily J alustas muusika tegemist Emili & Alexi duos. Koos tegid nad kavereid tuntud lugudest nagu Adele'i "Hello", Ed Sheerani "One" ja Justin Bieberi "Sorry". Emily võitis Õhtulehe ja Smilersi konkursi kaverdatud looga "Tantsin sinuga taevas" ning esines koos Smilersiga Kloogaranna Festivalil. Emili & Alexi ning Andrei Zevakini koostööst sündinud Ed Sheerani loo "Shape Of You" kaverit on vaadatud Youtube'is üle miljoni korra. Emily J ja Zevakin on koostööd teinud ka "Havana" kaveriga, millel on YouTube'is üle paarisaja tuhande vaatamise. Emili & Alexi duo lõpetas tegevuse 2017. aastal ning Emily alustas soolokarjääri. Pool aastat hiljem ilmus edukas "My Love 2 U".
Hobid
Emily J on tegelenud alates 7. eluaastast võistlustantsuga ja Free Flow Studios džäss-funkiga.
__SISUKORDEES__
Arras-Nordi kanton
Arras-Nordi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. See koosnes neljast vallast, mis kuuluvad 2015. aastast Arrasi 2. kantonisse.
Koosseis
Kanton koosnes neljast vallast:
Kapsaküla
Kapsaküla (ka Kapsa) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tutermaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tutermaa külaga.
Küla mainitakse esimest korda umbes 1900 (Капса).