cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Astronoomia mõisteid
S
saaros - sabatäht - sajand - satelliit (planeedi looduslik kaaslane) - satelliit (tehiskaaslane) - satelliitside - Saturni rõngad - Schmidti kaamera - sekstant - selenograafia - selenoloogia - selenotsentriline orbiit - seniit - seniitkaugus - seniitteleskoop - sfääriline astronoomia - sideeriline periood - siderostaat - sidesatelliit - sidetehiskaaslane - sirvilauad - sisemine heliosfäär - siseplaneedid - sodiaagimärk - sodiaagivalgus - sodiaak - soe-kuum galaktikatevaheline keskkond - solaarfüüsika - spektriklass - spiraalgalaktika - Spitzeri kosmoseteleskoop - statsionaarse seisundi teooria - stellaarastronoomia - stellaardünaamika - stellaarfüüsika - stellaarkinemaatika - stellaarstruktuur - Stratospheric Observatory for Infrared Astronomy - suhtelise Universumi teooria - superklaster - superkuu - supernoova - supernoova jäänuk - Suur Kollaps - Suur Pauk - Suur Tõmbaja - suuremõõtmelised struktuurid - suveaeg - suvi - suvine pööripäev - sügis - sügisene pööripäev - sügispunkt - sünoodiline kuu - sünoodiline periood - süsinikkondriidid
U
udukogu - universaalinstrument - Universum - Universumi paisumine - Universumi peenhäälestus - - uusaegne maksimum
V
vaadeldav Universum - valge kääbus - valged ööd - valgusaasta - valgusreostus - vanakuu - varjatud aine - varjatud energia - varjutus - virmalised - võrdpäevsus - väli C - vööndiaeg
W
James Webbi kosmoseteleskoop - WMAP - Wolfi-Rayet' täht
Ö
Öpiku-Oorti pilv - ööpäev - ööpäevane aberratsioon
Saarde vald (1939)
Vald moodustati senise Kilingi valla maa-alast, välja arvatud Kabli ja Vingerja külade ning Kilingi metskonna Kikepere metsandiku kvartaalide nr. 1–18 ja Kilingi metskonna Kilingi metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-alad, Rae küla piirkond kuni taludeni nr. A-198, A-199, 17-c, A-201, A-203, Lodja metskonna Lodja metsandiku kvartaalideni nr. 70, 71, 79, 80, 83–100 ja Laiksaare metskonna Laiksaare metsandiku kvartaalideni nr. 92 ja 94, kõik kaasa arvatud; senise Pati valla maa-alast, välja arvatud Rehemaa küla, Pati asunduse, Pati vallamaja piirkonna ja Raba küla talude nr. I–XI maa-alad; senise Jäärja valla maa-alast, välja arvatud Veelikse piirkond ja Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-alad.
Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.
Vicente Quadra
Elulugu
Vicente Quadra suri 10. detsembri varahommikul 1894 oma kodulinnas Granadas, viibides oma pere ja sõprade ringis. Tema surma põhjuseks olid kõrge vanus ja loomulikud põhjused, aga kohalviibijad pidasid selle tegelikuks põhjuseks eelnenud vangistust. Tema matustel viibisid kõik tähtsamad Nicaragua riigitegelased peale Zelaya.
Rabamurakas
Kasutamine
Rahvameditsiinis on vilja ja ka kogu taime kasutatud köha, tuberkuloosi, reuma, podagra, kusepõie- ja südamehaiguste ravimisel. Meremehed ja põhjarahvad on murakat kasutanud skorbuudi ärahoidmiseks.
Vicente Quadra
Poliitiline pärand
Cuadra on üks vähem tuntumaid Nicaragua presidente, kuna tema kirjatööd hävisid esmalt aastal 1856, mil William Walkeri väed hävitasid Granada, seejärel aga aastal 1891, mis Zelaya kaasosalised põletasid tema arhiivi. Ka hävisid tema kohta Managua arhiivis olnud materjalid aastal 1936 toimunud maavärinas. Tema poeg ja sekretär Vicente Cuadra Gomez, ei soovinud samuti "Zelaya julmuse ja kurjuse tunnistajaks olles" tema kohta midagi kirjutada, mistõttu Cuadrade pere jäi aastakümneteks poliitikast eemale.
Vicente Quadra peetakse Nicaraguas näidispresidendiks. Teda tunnustatakse kui ausat presidenti ja auväärset riigimeest.
Üks tema poliitilisi vastaseid, liberaalne ajakirjanik Enrique Guzmán, kirjutas Quadra kohta nii:
Näitlik anekdoot
President Quadra kohta on teada järgmine anekdootlik juhtum:
Presidendi kell
Palju teil kellad maksavad? küsib don Vicente.
Kümme peesot: vastas muusikust kellassepp.
Kas tõesti, Bias?
Saarde vald (1939)
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Saarde vallas Jäärja külanõukogu keskusega Jäärja külas, Kikepera külanõukogu keskusega Kikepera külas, Ristiküla külanõukogu keskusega Ristikülas ja Saarde külanõukogu keskusega Saarde külas. 1950. aastal Saarde vald likvideeriti. Jäärja, Ristiküla ja Saarde külanõukogud arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu, Kikepera külanõukogu ala arvati Pärnu rajooni koosseisu.
Vicente Quadra
Presidendi kell
Võtke siis üks kellake ja tooge see homme minu lossi.
Mitte homme, vaid laupäeval.
Don Blas Villaltat ei üllata see, et don Vicente ei vaidlusta kella suurt hinda, ega ka see, et ta üpris suurt kella kellakeseks nimetab. Nimetatakse ju ka suuri petatón-vaipasid deminutiivis petatillodeks.
Saabub siis isand Villalta nõutud kellaga lossi. Don Vicente uurib seda mõnda aega ja ütleb siis:
Väga hea.
''Ja siin on kümnepeesone arve selle toomise eest. Kiitke see heaks ja ma lähen sellega varahoidja juurde.''
Meister saab selle peale vihaseks.
''Mitte kell ei teeni rahvast, vaid don Vincente Cuadra teeb seda. Mis tähtsust omab rahvale see kell? Seega maksab teile need naeruväärselt suure summa moodustavad kümme peesot mitte rahvas, vaid Vicente Cuadra ja seda raha ei pea teie mitte kellegi teise käest saama.''
Kolmekümneaastased inimesed on taoliste asjade suhtes tundlikud. Kell jäi sinna paleesse rahvast teenima, sest see teenis samal ajal ka presidenti. Samal ajal tegi don Vicente Cuadra riigikassast naeruväärseid kulutusi ja lähtus oma otsuste tegemisel sageli kuulujuttudest, kui need kulutused tema meelest vaid rahvuslikku hüvangut teenisid.
Õnnis on rahvas riigis, kus majanduslikud huvid on poliitilisi otsuseid tehes naeruväärsed!
Aafrika Ühtsuse Organisatsioon
Aafrika Ühtsuse Organisatsioon lühendatult AÜO (inglise Organisation of African Unity (lühend OAU), prantsuse Organisation de l'Unité Africaine (lühend OUA) oli enamikku Aafrika riike ühendav rahvusvaheline organisatsioon, mis tegutses 25. maist 1963 kuni 9. juulini 2002. See asendati Aafrika Liiduga.
Saint-Momelin
Saint-Momelin (lääneflaami: Sint-Momelingn) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
1160
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Narva Mihkli kirik
alt=EELK Narva Püha Miikaeli kirik|pisi|259x259px|Narva Mihkli kirik Narva Mihkli kirik ehk EELK Narva Püha Miikaeli kirik, endine Narva Aleksandri kirik on Narva Aleksandri koguduse jumalateenistusteks kasutatav hoone Narvas Kreenholmi 22.
Karl Suur
Karl Suur (prantsuse Charlemagne, saksa Karl der Große, ladina Carolus Magnus; 742, 743, 747 või 748 – 28. jaanuar 814 Aachen) oli Frangi riigi kuningas alates aastast 768 (kogu riigi valitseja alates aastast 771) ja Rooma ehk Frangi keiser alates aastast 800. Karl Suur pani oma keisririigiga aluse kolmele hilisemale Euroopa suurriigile: Saksamaale, Prantsusmaale ja Itaaliale. Ta pidas end Rooma keisrite järeltulijaks ja nimetas end Rooma keisriks. Ta oli sõjaliselt üliedukas, liidendas Frangi riigiga nii Saksamaa (Elbe jõeni), Põhja-Itaalia kui ka Lõuna-Prantsusmaa ning Madalmaad. Ainsana jäid tänase Prantsusmaa aladest tema riigiga ühendamata bretoonide maad (Bretagne). Karl Suur oli Pippin Lühikese poeg ja Ludwig Vaga isa.
Narva Mihkli kirik
Varem nimetati Narva Aleksandri kirikuks praegust Narva Aleksandri Suurkirikut. Seda nime kasutatakse Suurkiriku kohta mõnikord praegugi.
Karl Suur
Noorus ja esimesed valitsusaastad
Karl Suure lapsepõlvest pole peaaegu midagi teada, ka sünniajaks on pakutud erinevaid daatumeid. Selge on, et ta sündis enne Frangi kuninga (756–768) Pippin Lühikese ja ta naise abielu ehk ta oli abielueelne poeg. Seevastu tema vend Karlmann sündis ilmselt aastal 751 ja oli seaduslik pärija. Isa surma järel jagati riik aga siiski mõlema poja vahel ning Karl päris Põhja-Austraasia Tüüringiga ja Lääne-Neustria ning Akvitaania lääneosa. Noorem vend Karlmann aga päris Ida-Akvitaania, Burgundia koos Provence'iga ning Lõuna-Austraasia alad koos Elsassi ja Hesseniga. Karl haaras vanemana initsiatiivi, ta surus aastal 769 maha mässu Akvitaania hertsogkonnas ning seejärel nähtavasti plaanis saada Frangi riigi ainuvalitsejaks. 771. aasta detsembris suri Karlmann ootamatult ning nii sai Karl veretult võimu haarata. Ta oli nüüd Frangi riigi ainus isand ning asus peagi oma suurejoonelisi plaane ellu viima.
Võitlused Itaalias
pisi|Langobardide kuningriik oma suurimas ulatuses (749–756; sinine) Langobardide kuningriigi laienemisel hõivasid langobardid 751. aastal Bütsantsi Ravenna eksarhaadi. Viimane Ravenna eksarh Eutychius tapeti. Eksarhaat korraldati ümber Itaalia katepanikioniks peakorteriga Baris.
Narva Mihkli kirik
Kiriku orel on saadud Saksamaalt annetusena 2001. aastal ja valmistatud Lübeckis Kemperi firmas.
Klaasist altarimaali valmistas ja kinkis 2002. aastal kirikule Henn Männik.
Karl Suur
Saksi sõjad
thumb|[[Vana-Saksimaa 8. sajandil, Elbe, Weseri ja Eideri jõgede vahel]] 772. aastal oli Karl tunginud esimest korda sakside aladele Frangi riigist läänes, põhiliselt Reini jõe kallastel. Pikka aega oli kestnud omavaheline vaenus, peamiselt röövretked, millele kuningas lootis nüüd lõpu teha. Lisaks sellele olid saksid paganad, mistõttu sõjakäigule lisandus kristliku misjoni põhjendus. Kuid saksid ei alistunud kergelt, nende vabatalupoegkond, mis oli vastupanu põhiinitsieerijaks, soovis edasi elada vanaviisi, mistõttu nad pärast iga Karli sõjakäiku ja alistamist peagi taas frankide ja kristluse vastu üles tõusid.
Karlil oli neid üpris raske alistada, kuna paralleelselt võitlusega sakside vastu oli tal tarvis korda hoida ka oma üha suuremaks paisuva riigi muudes osades. Nii venis sõda Saksimaal väga pikale, lõppedes alles 805. aastal, mil sakside alad lõplikult Frangi impeeriumiga liideti. Saksi sõdade kuulsaim sündmus oli Verdeni kaelakohus 782. aastal, kus sajad saksid Karli käsu peale hukati, sest tema käsitluse järgi ei väärinud nood reeturitena paremat saatust. Saksi sõja pöördepunktiks oli aga massiline küüditamine, mis sakside vastupanutahte halvas.
Narva Mihkli kirik
2012. aastal pühitseti kirik peaingel Miikalile ja nimetati ümber.
Karl Suur
Saksi sõjad
Widukind sai esimeseks Saksimaa hertsogiks, aastal 785 loodud Saksimaa hertsogkond koosnes Engernist, Vestfaalist, Ostfaalist ja Nordalbingiast (tänapäeva Schleswig-Holstein).
Sõjad moslemite ja avaaridega
thumb|[[Al-Ándalus, Hispaania mark ja Frangi riik ning Avaari khaaniriik 800. aasta paiku]] Aastal 778 läks Karl esimesele sõjaretkele mauride vastu, kuid pidi leppima Zaragoza lühiajalise piiramise ning seejärel taandumisega. Seejuures sattus osa tema vägedest baskide rünnakute alla, milles hukkus ka Bretagne'i markkrahv Roland. Selle sündmuse põhjal loodi hiljem "Rolandi laul". Hiljemgi jätkas Karl Suur katseid võita moslemitelt tagasi Püreneed, kuid lõppkokkuvõttes pidi ta leppima vaid Barcelona krahvkonna vallutamisega. , Avaari mark 790. aastatel purustas Karl rea frankide sõjaliste kampaaniatega ka Pannoonias asunud avaaride khaaniriigi. Kampaaniad, mida juhtis Karl Suur, lõppesid Avaari riigi vallutamisega ja enamiku Pannoonia võtmisega Tisza jõeni. Avaaride okupatsioon Pannoonias lõppes, kui slaavi-horvaadi vägi vürst Vojnomiri juhtimisel ja frankide abiga käivitas 791. aastal vasturünnaku. Pealetung oli edukas ja avaarid aeti Pannoonia Horvaatiast välja. Karl Suur võttis teise suure võidu avaaride vastu 796. aastal.
Narva Mihkli kirik
Suviti on kirik suletud, talviti korraldatakse seal eesti- ja soomekeelseid jumalateenistusi ning orelikontserte.
Karl Suur
Suhted Rooma paavstiga
Leo III teavitas oma paavstiks saamisest Frangi kuningat Karl Suurt ning saatis talle Püha Peetruse võtmed ja Rooma lipu. Karl Suur teatas paavstile, et tema ülesanne on kaitsta kirikut ja kindlustada selle misjonitööd, kuid paavst võiks tema kuningriigi ning vägede eest palvetada.
799. aastal tegid Hadrianus I sugulased Rooma paavsti Leo III tagandamise katse, teda süüdistati vandemurdmises ja abielurikkumises. Kahe Karl Suure saadiku abiga suutis paavst kloostrist põgeneda. 799. aastal arutas juhtunut Lateraani palees kogunenud kirikukogu, mille järel saadeti vandenõulased asumisele.
Karl Suur saabus 800. aasta novembris Itaaliasse seoses kirikukoguga, mis tegeles Leo III vastu suunatud vandenõu uurimisega. 25. detsembril 800 läks Karl Suur Rooma Peetri kirikusse apostel Peetruse altari ette palvetama. Pärast evangeeliumi lugemist asetas paavst talle pähe Lombardia raudkrooni ja põlvitas tema ette. Kroonik Einhardi sõnul oli kroonimine Karl Suure jaoks ebameeldiv üllatus.
Leo III siirdus 804. aasta jõuludeks Aachenisse ja kohtus Karl Suurega Reimsis Saint Remy kloostris. Ta oli paavst Stephanus II järel esimene, kes käis Frangi riigis visiidil.
Karolingide impeerium
Karl Suure varakeskajal moodustatud Frangi riiki valitsenud dünastiat nähakse Prantsusmaa ja Saksamaa asutajana. Selle algusaega loetakse Karl Suure kroonimisest ning see lõpeb Karl Paksu surmaga.
Pärand
Surres oli Karl Suur eri hinnangute kohaselt 65–72 aastat vana, mis toona oli kõrge iga. Ometi oli ta oma teotahte ning eduka riigijuhtimisvõime säilitanud lõpuni ning temast jäi järeltulevatele põlvedele säravam mälestus kui mis tahes teisest varakeskaja valitsejast. Tema isiksuses olid ühinenud germaani vägev sõjapealik, osav diplomaat, suur sisereformide läbiviija, Rooma impeeriumi taastaja ja riigiisa nii prantslaste kui ka sakslaste jaoks. Seega polnud ime, et nii Prantsuse kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser pidasid just ennast Karl Suure tõeliseks järeltulijaks ning tema riigi ja päranduse pärijaks. Seetõttu on Karl Suur rahvuskangelane mõlema rahva jaoks ning aegade jooksul on kumbki neist püüdnud Karli oma kangelaseks monopoliseerida. Kõrgkeskajal oli Karl rohkem prantsuse poeemide ja proosa kangelane, kuid hiliskeskajal, alates 15. sajandist, rõhutasid üha enam saksa autorid Karli saksalikkust.
1158
1158. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1153 1154 1155 1156 1157 - 1158 - 1159 1160 1161 1162 1163
Fernando Guzmán
Elulugu
Fernando Guzmán sündis 30. mail 1812 Tipitapas. Ta oli Rosa Guzmáni ja vaimuliku Camilo Solórzano Pérez de Miranda ebaseaduslik poeg. Oma isapoolset nime ei kasutanud ta kunagi, kuigi hoidis Solórzanode perega tihedaid suhteid. Ta suri Granadas 19. oktoobril 1891.
Presidendivalimistel kandideerides sai ta presidendiks Tomás Martíneze võimuloleku ajal. Fernando Guzmán tõusis võimule fusionistide esindajana, kuigi tegelikult dikteerisid tema samme Granada konservatiivid. Tema vastaskandidaat Tomás Martínez oli aga liberaalide esindaja.
Nõnda oli tema esimeseks sammuks võimule saades pidada rahvale kõne, kus ta määratles oma positsiooni. Ta rõhutas oma sõltumatust teistest parteidest ja eelmistest valitsustest. Fernando Guzmáni valitsus oli esimene valitsus Nicaragua ajaloos, mis taotles rahvuslikku leppimist, rahu ja stabiilsust.
Fernando Guzmán oli vaatamata oma konservatiivsele vaimulaadile ja ajastule siiski mõningates valdkondades hämmastavalt liberaalsete vaadetega. Ta oli veendunud sõltumatu kohtusüsteemi ja tasakaalustatud avaliku eelarve pooldaja, ka uskus ta, et kui riik üldisele majandusvabadusele piiranguid seab, muutub see protektsionistlikuks ja tsentraliseeritud riigiks.
Sellele poliitiliselt selgele positsioonile vaatamata ei suutnud Fernando Guzmán ellu viia ei oma poliitilisi eesmärke ega lepitusele suunatud poliitikat. Ta ei suutnud saavutada rahu ega stabiilsust ning tema valitsusaja kas esimest aastat olid äärmiselt rasked, sest tema sõnu ei uskunud mitte ükski tema algsetest vastastest – ei fusionistide partei ega ka liberaalne martinistade liikumine. Viimased ühendasid oma jõud kahetsusväärseks liiduks Máximo Jerez Telleríaga, mis tõi kaasa lühikese kodusõja. See algas 25. juunil 1869 ja lõppes mässuliste lüüasaamisega, ühtlasi sõlmiti Ameerika ühendriikide vahendusel rahukokkulepe, mis oli esimene Ameerika Ühendriikide vahendatud rahukokkulepe Nicaragua ajaloos. Poliitilise ebastabiilsuse tõttu oli ta sunnitud riigis keelama ajakirjandusvabaduse. Paradoksaalselt nõrgestas see martinistade ja Máximo Jerez Tellería liidu lüüasaamine nende positsioone niivõrd, et valitsus saavutas (küll lühikeseks ajask) viimaks stabiilsuse.
Tema võimuloleku ajal pandi alus aurulaevaliiklusele San Juanil ja Nicaragua järvel. Ta edendas ka suhkruroo kasvatamist ja rafineeritud suhkru tootmist riigis.
Fernando Guzmánil olid äärmiselt selged ideed ka Nicaragua välissuhete suhtes. Ta oli veendunud, et esmatähtsad on suhted Ameerika Ühendriikidega, seejärel aga Ladina-Ameerika ja eriti Kesk-Ameerika riikidega, millega Nicaraguat sidus ühine ajalugu.
1161
1161. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad - 1160. aastad - 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad
Aastad: 1156 1157 1158 1159 1160 - 1161 - 1162 1163 1164 1165 1166
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis kuulutas 12. märtsil 2004 välja president Arnold Rüütel ja valimispäev oli 13. juuni 2004.
Kandidaadid
Üksikkandidaadid
Valimistulemuse kindlakstegemine Eestis
Eestil on Euroopa Parlamendis (EP) 6 kohta. Eesti valimissüsteemi lühikokkuvõte:
Tulemused
SDE - Sotsiaaldemokraatlik Erakond (ESDP) K - Keskerakond (ELDRP/ALDE) RE - Reformierakond (ELDR/ALDE) I - Isamaaliit (ERP/ED)
Vladas Mironas
pisi|Vladas Mironas Vladas Mironas (22. juuni 1880 Kuodiškiai – 18. veebruar 1953 Vladimir) oli Leedu katoliku preester ja poliitik, riigi peaminister 1938. aasta märtsist kuni 1939. aasta märtsini.
1901. aastal lõpetas ta Vilniuses preestrite seminari ja 1904. aastal Peterburis vaimuliku akadeemia. Lisaks vaimulikutööle osales ta ka ühiskondlikus tegevuses. 16. veebruaril 1918 oli Vladas Mironas üks Leedu iseseisvuse deklaratsioonile allakirjutanuid. 1926–1927 oli ta Leedu Seimi liige. 1929–1938 oli ta Kaunases preester ja sõjaväe peakaplan.
24. märtsist 1938 kuni 28. märtsini 1939 oli Vladas Mironas Leedu peaminister.
Pärast Leedu okupeerimist Nõukogude Liidu vahistati Vladas Mironas Nõukogude võimuorganite poolt 12. septembril 1940, kuid ta vabanes vanglast Kaunases 1941. aasta juuniülestõusu ajal. 20. detsembril 1944 vahistati ta jälle Nõukogude repressiivorganite poolt. 2. veebruaril 1945 vabastati ta vahi alt, kuid vahistati 5. märtsil 1946 uuesti. Pärast mitmeid ülekuulamisi lasti ta 22. märtsil 1946 vabaks. 3. jaanuaril 1947 vahistati ta Mironas taas kord. 23. augustil 1947 mõisteti ta seitsmeks aastaks vanglasse. Vladas Mironas suri Vladimiri vanglas 1953. aasta veebruaris.
Bruce'i dünastia
Bruce'd pärinesid tõenäoliselt Normandiast ja Inglismaale jõudsid nad William Vallutaja kaaskonnas. Inglismaalt siirdusid Bruce'id Šotimaale, kus nad said enda valdusse Annandale'i krahvkonna ja ka muid maavaldusi.
Esimesena Bruce'i dünastiast sai Šoti troonile Carricki krahv Robert Bruce, kes valitses Robert I nime all. Pärast Robert I surma sai võimule tema poeg David II.
Friedrich I (Preisimaa)
thumb|Friedrich I
Friedrich I (Brandenburgi kuurvürsti ja markkrahvina Friedrich III; 11. juuli 1657 Königsberg – 25. veebruar 1713 Berliin) oli Brandenburgi kuurvürst ja markkrahv 1688–1713 ning esimene Preisimaa kuningas 1701. aastast kuni surmani. Ta oli Suure Kuurvürsti Friedrich Wilhelmi poeg.
Ta sai end kuningaks kuulutada seetõttu, et tema Preisimaa-valdused asusid väljaspool Saksa-Rooma riigi piire. Esialgu pidigi ta saama kasutada kuninga tiitlit vaid Preisimaa kohta, kuid vaikselt laiendas ta selle nimetuse ka Brandenburgile. Niiviisi tekkinud Preisimaa kuningriigist sai peagi üks Euroopa sõjaliselt võimsamaid riike.
Friedrichi abielud ja järeltulijad
Friedrich soovis abielluda Saksa-Rooma keisri Leopold I õega, aga kui see plaan läbi kukkus, siis abiellus ta 1679 oma 17-aastase täditütre Hessen-Kasseli printsessi Elisabeth Henriettega. Abielu oli õnnelik, kuid kestis üksnes neli aastat, sest Elisabeth Henrietta suri 21-aastaselt 1683. Abielust sündis tütar Luise. Luise abiellus 1700. aastal oma onupoja Hessen-Kasseli printsi Friedrichiga ja kuningas Friedrich korraldas mitmenädalased kulukad pulmad, aga Luise oli eluaeg haiglane olnud ja suri 1705. aastal sünnitusel. Lapsi tal polnud.
Seejärel abiellus Friedrich 1685 17-aastase Hannoveri printsessi Sophie Charlottega. Abielust sündis kaks poega, kellest vanem, Friedrich August, suri 3-kuusena, ja noorem, Friedrich Wilhelm I, päris isalt trooni. 1705 suri abikaasa kopsupõletikku.
1708. aastal abiellus Friedrich 23-aastase Mecklenburg-Schwerini printsessi Sophie Luisega. Abikaasa oli ilus ja vaga, aga ei harjunud õukonnaeluga ja langes nii sügavale depressiooni, et ei suutnud enam isegi tseremoniaalseid ülesandeid täita. Sellest abielust lapsi ei sündinud. 1713. aastal saatis Friedrich ta vanemate juurde tagasi, kuid suri ka ise juba järgmisel kuul.
Sophie (Austria)
pisi|Sophie portreemaal, autor [[Joseph Stieler (1832)]] pisi|[[Joseph Kriehuberi lito (1836)]] Sophie Friederike Dorothea Wilhelmine (27. jaanuar 1805 München – 28. mai 1872 Viin) oli Baieri printsess ja Austria ertshertsoginna.
Lapsepõlv ja noorpõlv
Sophie oli Baieri Baieri kuninga Maximilian I ja tema teise abikaasa Karoline Friederike Wilhelmine von Badeni tütar.
Sophie Friederike ja Saksimaa kuninganna Maria Anna olid ühemunakaksikud.
Erinevalt tolle aja tavast hoolitsesid printsess Sophie vanemad oma arvukate laste eest isiklikult. Nad tahtsid, et lastest kasvaksid moodsa mõtlemisega inimesed. Hoolimata kasvatuse vabadusest taotleti kinnipidamist teatud reeglitest, mille seas peamine oli absoluutne täpsus.
Sophie oli kena välimusega tüdruk. Tal olid tumedad silmad, roosa nahk ja sale figuur.
Sophie isale oli keisri Austria keisri Franz I kavatsus naita oma teine poeg Franz Karl Sophiega väga tähtis, mistõttu taustauuringuid ei tehtud. Sophie esimene kohtumine oma tulevase abikaasaga oli šokeeriv, sest peigmees oli kohmaka olekuga ja silmapaistmatu välimusega ning temaga sai vestelda üksnes jahist. Et ka Sophie vanemad polnud ertshertsog Franz Karli kujutlenud nii raskepärase ja väheligitõmbavana, lootis tüdruk, et isa selle kosilase tagasi lükkab. Ent võidule pääsesid poliitilised kaalutlused: Franz Karl oli Austria troonipärilusjärjestuses teisel kohal ning arvati, et troonipärija oma epilepsia tõttu kunagi keisriks ei saa. Sophie sai rikkaliku kaasavara, et teda Viini õukonnas ei peetaks vaeseks provintsipruudiks. Rasked kirstud täideti kõige peenemast linast pitspesuga ning kõige mainekamate Müncheni moeloojate rõivastega. Ehted valis välja Sophie isa Maximilian I isiklikult, keda peeti kalliskivide asjatundjaks.
Elu Viinis
Sophie abiellus 4. novembril 1824 Viinis Austria ertshertsogi Franz Karliga, kes oli Austria keisri Franz I ning ühtlasi viimase Saksa-Rooma keisri Franz II ja tolle abikaasa, Napoli-Sitsiilia printsessi Maria Theresa poeg. Alles pärast kuut abieluaastat ja mitmeid nurisünnitusi ning mitmeid kuurordis viibimisi tuli Bad Ischlis ilmale paari esimene laps Franz Joseph. Vastavalt kaks ja pool aastat hiljem sündisid pojad Maximilian (Mehhiko)Ferdinand Maximilian ja Karl Ludwig ning kaksteist aastat hiljem Ludwig Viktor. Viinis levisid kuulujutud, et kahe vanema poisi tegelik isa on kas Vasa prints Gustav või Reichstadti hertsog. Paaril oli ka tütar ertshertsoginna Maria Anna (1835–1840), kes elas ainult nelja-aastaseks. Oma onu Ferdinandi kombel põdes ta epilepsiat, millesse ta ka suri.
Kriisiaastal 1848 päästis Sophie oma otsustavusega Austria monarhia. Ta oli vaimurikas ja energiline inimene ning avaldas ultramontanismi soovijana Austria poliitikale suurt mõju. Rahvas nimetass teda "ainsaks meheks" õukonnas. Keiser Franz Josephi emana oli tal suur võim, mida said omal nahal tunda eelkõige Ungari patrioodid, keda ta vihkas.
Moritz Maximilian Põdder
Moritz Maximilian Põdder (1. juuli 1852 Võisiku vald – 15. oktoober 1905 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Õppis 1873–1876 Tartu ülikoolis.
Socx
Socx (flaami keelest; tänapäevases hollandi kirjapildis Soks) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Lota mõis
Lota mõis (saksa keeles Charlottenthal) oli rüütlimõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 1790 Keeni mõisast eraldatud alast.
Mõisa peahoone ehitati arvatavasti 1790. aastatel. Hoone on väike ja varaklassitsistlikus stiilis. Hoone on säilinud tänapäevani.
Nemanja Vidić
Nemanja Vidić (Немања Видић; sündinud 21. oktoobril 1981 Serbias Užices) on endine Serbia jalgpallur, kaitsja.
Nemanja isa Dragoljub oli vasetööstuse tööline, ema Zora oli pangaametnik. Nemanja hakkas jalgpalli mängima 7-aastaselt oma vanema venna Dušani kõrval. Ta arenes kiiresti ja 12-aastaselt hakkas mängima Užice FK Sloboda noortemeeskonnas. Kaks ja pool aastat hiljem, enne oma 15. sünnipäeva 1996 sõlmis Belgradi Crvena Zvezda temaga lepingu ja ta mängis aastaid Crvena Zvezda noortemeeskonnas.
Täiskasvanukarjäär algas 2000, kui Crvena Zvezda laenas ta aastaks Subotica Spartakile. Selle lepingu lõppedes hakkas ta mängima juba Crvena Zvezdas. 2002 võitis ta klubiga juba Jugoslaavia karika. Vidić sai peatselt meeskonna kapteniks ja oli seda 3 aastat. Belgradis lõi ta 67 mänguga 12 väravat ning lõpetas 2004 duubliga: klubi võitis nii Serbia ja Montenegro liiga kui karika.
2004 müüdi Vidić Moskva Spartakisse. Tehingu üksikasju ei avaldatud, teatati üksnes, et Vidić on kõige kallim kaitsemängija Venemaa liiga ajaloos. Kahe hooajaga mängis Vidić Spartakis 39 mängu ja lõi 4 väravat. 2005 valiti Vidić Serbia aasta jalgpalluriks ja aasta välisjalgpalluriks.
Manchesteri United hakkas Vidići vastu huvi tundma juba 2003. aasta keskel, kuid lepingu sõlmisid nad alles 2006. aasta jaanuaris. Üleminekusummaks teatati 7 miljonit naela. Manchesteri eest debüteeris ta 25. jaanuaril 2006, kui ta lisaajal vahetati Ruud van Nistelrooy vastu sisse liigakarika poolfinaali korduskohtumises 2:1 võidumängus Blackburn Roversi vastu. Järgnes finaal 26. veebruaril Wigani Athleticu vastu, kus Vidić vahetati sisse eelviimasel minutil, kui Manchester oli juba 4:0 ees.
Peatselt võitis Vidić kätte koha põhikoosseisus, kus ta mängis keskkaitses Rio Ferdinandi kõrval. Oma esimese värava Manchesteri kasuks lõi Vidić 14. oktoobril 2006 Wigani vastu, kui Manchester võitis võõrsil 3:1. Esimese värava UEFA Meistrite liigas lõi ta 6. detsembril 2006 Lissaboni Benfica vastu kohtumises, mille Manchester võitis 3:1.
2009. aastal võitis Manchester kolmandat korda järjest Inglismaa meistrivõistlused ja lisaks liigakarika. Vidić valiti kolmandat korda Premier League'i sümboolsesse koondisse, lisaks liiga jaanuarikuu mängijaks. Ta sai Premier League'i aasta mängija auhinna ja Matt Busby auhinna, mille valivad Manchester Unitedi mängijate hulgast klubi fännid.
Ta osales 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, kus Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis kaotas kõik 3 mängu väravate vahega 2:10 ja jäi alagrupis viimaseks. Ükski teine koondis ei lasknud endale kahekohalist arvu väravaid lüüa, ehkki mõnigi pidas mitu mängu rohkem.
Eraelu
17. juulil 2006 abiellus Vidić Belgradi ülikooli majandustudengi Ana Ivanovićiga, kes on sama nimega Serbia tennisisti nimekaim. Neil on poeg Luka.
Produktiivsus (bioloogia)
Produktiivsus ehk tootlikkus ehk bioloogiline produktiivsus on biosüsteemi (organismi, koosluse vm) biomassi sünteesimise määr ehk biosüsteemi bioproduktsioonivõime.
Produktiivsust mõõdetakse kas teatavas ajaühikus biosüsteemi moodustatud orgaanilise aine (biomassi) koguse kaudu, näiteks põllul t/ha kohta, või teataval pinnaühikul toimunud biomassi juurdekasvu kaudu. Esimesel juhul saab rääkida brutoproduktsioonist, teisel juhul netoproduktsioonist.
1159
1159. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1154 1155 1156 1157 1158 - 1159 - 1160 1161 1162 1163 1164
Alu
Alu on alevik Rapla vallas.
Vanima kirjaliku ülestähenduse Alu kohta leiab 13. sajandi Taani hindamisraamatust, kus Alu on kirjas külana – Alafæ.
Alu alevikus asub üks Eesti vanemaid säilinud mõisaid. Tuntud on ka mõisa ümbrusse rajatud mõisapark koos tiikidega. Alates 1999. aastast on Alu mõis Kaitseliidu omanduses ning seal tegutseb Kaitseliidu Kool.
Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 807 inimest. Neist 783 (97,0%) olid eestlased.
Alus on sündinud Magnus Gabriel Bernhard von Brevern ja üles kasvanud Priit Võigemast.
Alevikus tegutsevad Alu Lasteaed-Algkool ja Alu raamatukogu.
Paraskeva
Paraskeva on naisenimi.
Seda nime on kandnud või kannavad:
Arteriaalne veri
Arteriaalne veri on kopsudes hapnikuga rikastunud veri, mis voolab südamest teiste elundite suunas. Arteriaalse vere vool saab alguse südame vasakust vatsakesest ja algab sealt aordiga ning varustab arterite kaudu verega kogu organismi. Moodustub suur vereringe ehk kehavereringe, mis suubub südame paremasse kotta ülemise ja alumise õõnesveeni kaudu.
Uniküla mõis (Sangaste)
Mõisale kuulus 1577,07 ha müümata mõisamaad, 27,5 ha müüdud mõisamaad, 146,78 ha müümata talumaad, 942,38 ha müüdud talumaad, 1 ühik müüdud mõisamaad, 18 talu.
Keskajal kuulus Uniküla Kärkna kloostrile. Mõis rajati 1829 Tõlliste mõisast eraldatud alast. Omanik 1919. aastal oli Arnold von Gersdorff.
Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia
Holstein-Gottorp-Romanovite dünastiast pärit Venemaa valitsejad
thumb|right|[[Holstein-Gottorpi hertsog Karl Peter Ulrich, hilisem Venemaa keiser Peeter III.]]
Vaata ka
House of Romanov
Friedrich Suur
Friedrich II ehk Friedrich Suur (saksa keeles Friedrich der Große; 24. jaanuar 1712 Berliin – 17. august 1786 Potsdam) oli Preisimaa kuningas 1740. aastast kuni surmani. Brandenburgi markkrahvina oli tema nimi Friedrich IV.
Friedrich oli Friedrich Wilhelm I ja tema abikaasa Sophie Dorothea neljas laps ja kolmas poeg. Kokku oli tema vanematel 14 last, kellest 4 suri enne 3-aastaseks saamist, sealhulgas kaks vanimat poega. Friedrichi ema isa oli Suurbritannia kuningas George I.
Friedrichit peetakse parimaks näiteks valgustatud monarhist. Ta oli kirjavahetuses Voltaire'i, Immanuel Kanti, Gotthold Ephraim Lessingi, Friedrich Schilleri ja Johann Wolfgang Goethega. 1750 kutsus Friedrich Voltaire'i Preisimaale elama, kuid peagi muutusid nende suhted pingeliseks. Voltaire'i heidutas Friedrichi militarism ja kui Voltaire ründas 1753 ajakirjanduses üht Friedrichi liitlast, saatis Friedrich Voltaire'i Preisimaalt välja. Pärast paranesid nende suhted jälle ning nad olid omavahel peaaegu pool sajandit kirjavahetuses.
Friedrich oli religioossetelt vaadetelt liberaal ja ta polnud kuigi sügavalt usklik. Tema ajal kehtis Preisimaal usuvabadus, seda nii katoliiklaste, jesuiitide kui ka juutide suhtes.
Varases noorukieas olevat Friedrich mõningate teadete põhjal saanud suguhaiguse, mille ravimine muutis ta kastraadiks või vähemalt impotendiks. Ülejäänud eluperioodidest pole teada tema intiimseid läbikäimisi naistega. Ka suhe abikaasaga oli formaalne ja ta elas sisuliselt tsölibaadis, olles "laulatatud riigiga". Mõned ajaloolased näevad selles (ka mõnede kaasaegsete vihjete põhjal) seda, et ta oli hoopis homoseksuaalne. Isa sundis Friedrichi abielluma Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbüttel-Beverniga. Friedrich ei suhelnud oma naisega peaaegu üldse ja pärast isa surma 1740 kolisid nad lahku. Friedrich kinkis oma naisele Schönhauseni lossi, kus too elas, ega külastanud teda kordagi. Nad kohtusid harvemini kui kord aastas, peamiselt suguvõsa kokkutulekutel. Oli kolm last, kuid Paruness Engelbrecht ga.
Friedrichile järgnes troonil tema venna August Wilhelmi poeg Friedrich Wilhelm II.
Pirita
Pirita on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Pirita asub Tallinna lahe ääres, Pirita jõe suudmes. Asum piirneb Merivälja, Mähe, Kloostrimetsa, Kose ja Maarjamäe asumiga. Pirita asumi pindala on 1,73 km2.
Pirita asum sai nime Pirita kloostri järgi, mis nimetati omakorda Rootsis asuva emakloostri rajaja püha Birgitta järgi.
Pirita asumi tänavad
Mitmed endised talud on jäädvustatud asumi tänavanimedes, nagu Rätsepa tee, Lauri tee, Puki tee jm. Pirita seotus veespordiga on andnud nime sellistele tänavatele nagu Masti tänav, Purje tänav ja Regati puiestee. Asumis esineb ka palju ametinimedega seotud sarjanimesid. Asumis on lisaks veel Eduard Bornhöhe tee, Jahimehe tee, Jahimehe põik, Kalamehe tee, Kalmuse tee, Kloostri tee, Kloostrimetsa tee, Kõrkja tee, Meremehe tee, Merivälja tee, Metsavahi tee, Metsavahi põik, Metsniku tee, Mõrra tee, Pirita tee, Randvere tee, Rummu tee, Supluse puiestee ja Toominga tänav.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, 68+aastased moodustasid 10–19%. Seisuga 01.01.2014 eestlaste osakaal asumi elanikkonnas moodustas 71%.
Haridus ja kultuur
Pirital asub Pirita Majandusgümnaasium. Asumis tegutseb Pirita raamatukogu.
Loodus
Asumi territooriumil asub Pirita mets. Asumit läbivad Pirita jõgi, Teesuuoja ja Varsaallika oja. Suurem osa Pirita rannast jääb Pirita asumisse.
Ajalugu
Tänapäevane Pirita asum on moodustunud kolmest ajaloolisest asustusalast. Kõige vanem neist aladest on keskajal rajatud Pirita klooster, mille ümber tekkis Pirita küla. Teise asustusala moodustas 20. sajandi algul rajatud Uus-Pirita, mis jäi kloostrist teisele poole jõge. 17. sajandil rajatud Lillepi talu moodustas omaette asustusala. Terve praegune Pirita linnaosa ühendati Tallinnaga 1945. aastal.
Pirita kloostri rajamine mõjus piirkonna arengule murranguliselt, sest tänu sellele sai Piritast kaugemalgi tuntud keskus. 15. augustil 1436 pühitseti kloostri kirik, mida peetakse ka kloostri ametlikuks asutamisajaks. Pirita kloostri lähedusse tekkis rahvarohke küla, mida nimetati algul Liivavakuse (Sandwacke) külaks. Ühes küla tekkimisega rajati ka otsem tee Tallinna. Pirita klooster purustati 1577. aastal Vene-Liivi sõjas.
Pärast kloostri hävimist oli küla asustus mitu sajandit palju hõredam ning see hakkas uuesti kasvama alles 20. sajandi algul. 1908. aastal alustati Pirita hoonestamist ning paar aastat hiljem sai piirkond linlaste seas populaarseks suvituskohaks. Eesti Spordiseltsi Kalev tegevuse laienemine Piritale 1910. aastal pani aluse veespordi ja kergejõustiku harrastamisele selles piirkonnas.
Kui varem oli üle jõe saanud ainult parvega, siis puidust silla rajamine 1914. aastal suurendas paiga menukust veelgi (1936. aastal valmis raudbetoonsild). 1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Piritale rajati rannahoone, muuseum, kohvikuid, restorane jm. Pirital tegutses mitu seltsi, sh Pirita Kaunistamise Selts, mida juhtis Albin Strutzkin.
1980. aastal toimus Pirital XXII suveolümpiamängude purjeregatt, mille tarvis loodi asumisse Tallinna Olümpiapurjespordikeskus. Samal aastal laiendati Pirita teed ning rajati uus sild üle jõe.
1990. aastatel rajati vana kloostri kõrvale uus ja tänapäevane kloostrikompleks.
Produktsiooniökoloogia
Produktsiooniökoloogia (ka produktsioonibioloogia, ökoloogiline energeetika) on ökoloogia valdkond, mis keskendub biosüsteemide (eriti ökosüsteemi) energiavoo liikumise kirjeldamisele ja kindlakstegemisele ning seeläbi sageli vastavate mudelite loomisele.
Produktsiooniökoloogia vaatleb energia liikumist peamiselt ökosüsteemi tasandil; organismi energeetikat käsitleb bioenergeetika.
Frank Iero
thumb|Frank Iero, august 2007 Frank Anthony Thomas Iero Jr (sündinud 31. oktoobril 1981) on USA muusik, ansambli My Chemical Romance rütmikitarrist.
Bioproduktsioon
Bioproduktsioon on teatava aja jooksul mis tahes biosüsteemi toodetud orgaanilise aine kogus või selle väljendus kuivaine-, süsiniku- või energiaekvivalendina. Bioproduktsioonil tekib näiteks elusaine, organismi ainevahetusjäägid jne.
Biosüsteemi bioproduktsioonivõimet nimetatakse produktiivsuseks.
Autotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse esmas- ehk primaarproduktsiooniks ning selle aine- ja energiavoo liikumist kõrgematele troofsuslülidele (kaasa arvatud laguahelale) nimetatakse netoproduktsiooniks. Heterotroofsete organismide bioproduktsiooni nimetatakse aga teiseseks ehk sekundaarproduktsiooniks.
Steenvoorde
Steenvoorde (hollandi keelest; tänapäevases hollandi kirjapildis: Bambeke) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Olles kunagi Madalmaade Seitsmeteistkümne provintsi osa, oli Steenvoorde Pildirüüste alguskoht. Täna on linn tuntud oma Géants du Nord poolest, hiiglaste skulptuuride poolest, mida saab imetleda suvefestivalidel.
Steenvoorde kirik|thumb|upright
Uniküla mõis
Uniküla mõis (saksa keeles Unniküll) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 1697 Äntu mõisast eraldatud alast.
Remus
Remus on vanarooma mütoloogias Romuluse kaksikvend. Koos rajasid nad Rooma linna.
Necro Strike
Necro Strike (varem tuntud ka kui Nahuj Strike) on Viljandist pärit death-metal 'it viljelev ansambel, mis loodi 2002. aastal.
Alu-Metsküla
Alu-Metsküla on Rapla vallas Alu aleviku külje all asuv küla.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 32 elanikku.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 36 inimest. Neist 35 (97,2%) olid eestlased.
Kohaliku pärimuse kohaselt olla Alu mõisast maa-alused põgenemis käigud just Alu-Metskülla läinud.
Alu-Metskülas, Tuisu talus sündis misjonär, afrikanist ja koolmeister Hans Tiismann, kelle sünnikohta märgib rändrahnu küljes olev mälestustahvel.
Aakre külanõukogu
Aakre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.
Aakre külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Aakre valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Palamuste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aakre külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Aakre külanõukoguga likvideeritud Pühaste külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoos "Võit» ja Aakre kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Aakre külas.
Seoses Elva rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aakre külanõukogu Valga rajooni koosseisu.
Aakre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal ja selle territoorium liideti Puka külanõukoguga.
Aakre külanõukogu 1967. aasta seisuga
Külanõukogu asus Valga rajooni põhjaosas Otepää kõrgustiku lääneserval ja Väike-Emajõe orundi idaserval. Ta hõlmas osa praeguse Elva valla alast.
Pindala oli 87,2 km², elanike arv 836.
Külanõukogu keskus oli Kivirehel (Aakre mõisa keskus).
1156
1156. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1151 1152 1153 1154 1155 - 1156 - 1157 1158 1159 1160 1161
Raimond Lepiste
Raimond Lepiste (sündinud 20. juunil 1977 Paides) on eesti maalikunstnik, kes on spetsialiseerunud seinamaalingutele.
Kontrollkood
Kontrollkood (redundancy check) on arvutivõrgus ülekandevigade avastamiseks ja parandamiseks mõeldud kood. Andmete saatmisel võib neis tekkida vigu (näiteks sideliini häirete tõttu võib saaja või vahendav võrguseade mõnda bitti valesti tõlgendada). Seetõttu on oluline kontrolli võimalus. Selleks on võimalus andmete juurde lisada kontrollkoodina lisabitte, mille põhjal saaks mingi tõenäosusega kindlaks teha, kas andmed on vastuvõtul samad, mis algselt saadetud. Kontrollkood peaks olema võimalikult väikesemahuline. Kontrollkood on mõeldud tehniliselt toimunud vigade avastamiseks, kuid see ei paku kaitset ründajate vastu. Kontrollkoodi arvutamiseks on kolm põhilist moodust: paarsuskontroll, CRC ja kontrollsumma (checksum).
Paarsuskontroll
Paarsuskontrolli teostades loetakse kokku andmeühikus olevate bittide "1" arv. Kui bitte "1" oli paarisarv, siis paarsuskontrolli bitiks on "0", paaritu arvu "1" bittide korral on paarsuskontrolli bitiks "1". Selliselt saab avastada paaritu arvu bittide vigu. Oletame, et tahame saata andmeid, mille andmeühiku pikkus paarsuskontrolli bittide jaoks on 7 bitti ja paarsusbitt lisatakse kaheksandaks bitiks. Olgu saadetavad andmed: 1101100 0100000 0010010 1101100 1101000, siis peale paarsusbittide lisamist oleks tulemus järgmine: 1101100(0) 0100000(1)  0010010(0)  1101100(0)  1101000(1)  (paarsusbittidel on sulud ümber).
Kahemõõtmeline paarsuskontroll
Täiendatud paarsuskontroll, mille puhul andmeühikud pannakse kahemõõtmelisse massiivi, kus paarsus leitakse nii ridade kui veergude põhjal. Olgu meil lähteandmeteks 1101100 0010010  1101100  0100000  1101000. Paigutame väiksemad andmeühikud ridade kaupa massiivi ja leiame nii veergude kui ridade paarsusbitid, samuti ridade paarsusbittide paarsusbiti. Seega oleks massiiv järgmine :
11011000 01000001 00100100 11011000 11010001 10110100
Andmeteks, mis teele saadetakse, on tekkinud massiiv ridade kaupa koos paarsusbittidega, seega on väljundbitid järgmised: 11011000  01000001   00100100   11011000   11010001   10110100.
CRC
CRC (cyclic redundancy check) on võimas ja paindlik vigade avastamise meetod. CRC koostab polünoomi, kus termi kordajateks on andmete bitid. Olgu edastavateks bittideks näiteks "10111101", siis polünoomiks on  1x7+0x6+1x5+1x4+1x31x2+0x1+1x0. Seejärel see polünoom jagatakse läbi kindla generaatorpolünoomiga. Selle jagamise jääk ongi CRC kontrollsumma. Erinevate CRC generaatorpolünoome :
CRC on riistvaras palju lihtsam realiseerida kui tarkvaras.
Kontrollsumma
Kontrollsumma leidmisel jagatakse andmed fikseeritud pikkusega osadeks, mis liidetakse arvudena kokku. Saadud tulemuse number lahutatakse jällegi eelnevalt fikseeritud pikkusega osadeks ja liidetakse kokku. Saadud tulemusest võetakse binaarne eitus, mis ongi kontrollusmma väärtus.
Kontrollsumma kontrollimiseks jagatakse jällegi andmed eelnevalt fikseeritud pikkusega osadeks ja liidetakse omavahel arvudena kokku koos kontrollsumma osaga. Saadud tulemus jagatakse jällegi eelnevalt fikseeritud pikkusega osadeks ja liidetakse omavahel kokku ja kui saadud tulemuse binaarne eitus on null, siis kontrollsumma klappis, vastasel korral mitte.
Teeme protsessi läbi kuueteistkümne biti pikkuse kontrollsumma näite varal (seda kasutab näiteks IP protokoll). Lühiduse ja lihtsuse mõttes leiame kaheksa baidi jagu andmetele kontrollsumma. Olgu nendeks andmeteks, millele arvutame kontrollsumma, kuueteistkümnendsüsteemis :
71 38  EE  F3  0D  12  2B  C5
7138 EEF3  0D12  2BC5
7138+EEF3+0D12+2BC5 = 0001 9902
Liidame saadud tulemuse osad omavahel kokku:
0001+9902=9903
Leiame 9903 binaarse eituse:
1001 1001  0000  0011 = 0110  0110  1111  1100
Milleks on 66FC, mis ongi kontrollsumma.
Kontrolliks jagame andmed eelnevalt fikseeritud pikkusega osadeks ja liidame nad kokku koos kontrollsummaga: 7138+EEF3+0D12+2BC5+66FC = 0001 FFFE Liidame saadud tulemuse osad omavahel kokku: 0001+FFFE = FFFF Saadud tulemuse binaarne eitus on tõesti null, seega kontroll oli edukas.
framed|Etherneti kaader
Ethernet kaader. Ethernet tehnoloogias arvutatakse kontrollsumma sihtaadressist kuni andmete osa lõpuni. Kui kontrollsumma ei klapi, siis visatakse kaader vastuvõtul minema. Kui hakkab tekkima liiga palju vigase kontrollsummaga kaadreid, siis võib see viidata vigasele Etherneti võrguliidesele, rikutud või vigastele draiveritele, halvasti paigaldatud kaabli otsikule, vigasele kaablile, välisele mürale vmt. Kontrollsummana kasutatakse CRC-32 4 baiti.
Tsükliline liiasuse kontroll
Arvutatakse CRC kontrollsumma. Peaaegu võimatu on juhuslike bitimuudatuste tulemusena saada sama kontrollsummat. Andmeid käsitletakse bitijadana. Esimesed 8 bitti laaditakse arvuti registrisse ja teostatakse XOR-tehe. Esimeseks operandiks on registris olevad 8 bitti, teine on vabalt valitud polünoom, mis peab olema teada ka andmete saajale (et oleks võimalik sama arvutus paketi saamisel ka läbi viia). Tehete tulemus salvestatakse uuesti registrisse, selle järel nihutatakse registri sisu vasakule ja madalamale järgule salvestatakse uus andmebitt. Tekkinud arvuga tehakse uuesti XOR-tehe (kasutades sama polünoomi) ja tulemus salvestatakse uuesti registrisse. Tsüklit korratakse senikaua, kuni andmeid jätkub. Antud tsükli lõppedes on registris kontrollsumma, mis salvestatakse paketi päisesse. Vastuvõtmisel teostatakse sama operatsioon. Kui saadakse päises identne tulemus päises olevaga, ei ole andmete sisu moondunud.
Ben Bernanke
pisi|Ben Bernanke Ben Shalom Bernanke [bön'änki] (sündinud 13. detsembril 1953 Augustas Georgia osariigis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane. Ta oli 1. veebruarist 2006 kuni 3. veebruarini 2014 USA Föderaalreservi juhatuse esimees. 2022. aastal pälvis ta koos Douglas W. Diamondi ja Philip Dybvigiga Rootsi Panga auhinna majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks.
Kontrollkood
Tsükliline liiasuse kontroll
CRC Arvutamine
Ben Bernanke
Elulugu
Ben Bernanke sündis Georgia osariigis Augustas, kuid kasvas üles Lõuna-Carolina osariigis Dillonis. Tema isa oli farmatseut, pidas oma rohupoodi ning juhtis osalise tööajaga kohalikku teatrit. Ema oli enne Beni sündi olnud kooliõpetaja, kuid hiljem asus ka tema tööle pereäris.
Kontrollkood
Tsükliline liiasuse kontroll
Binaarse CRC n-biti arvutamisel, tuleb sisendbitid rivistada järjest ja (n+1) biti CRC jagaja (divisor) paigutada selle alla, vasakusse äärde. Näitena kasutame 3-bit CRC:
11010011101100 <--- Sisend 1011          <--- Jagaja (4 bitt) -- 01100011101100 <--- Tulemus
Ben Bernanke
Elulugu
Aastal 1975 kaitses ta Harvardi Ülikoolis bakalaureuse- ja 1979 Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis doktorikraadi majandusteaduse alal. Ta on töötanud Stanfordi, Princetoni ja New Yorgi Ülikooli ning MIT õppejõuna.