cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hõbe-nahkhiir
Sigimine ja areng
Paarituvad augustist talve alguseni, kuid viljastuvad kevadel pärast talveunest ärkamist. Sügisel sooritavad isased hõbe-nahkhiired kõrgete hoonete (kirikud, paneelelamud jm) läheduses peibutuslende ning toovad seejuures kuuldavale valjusid inimkõrvaga kuuldavaid „laule“, mille eesmärk on ligi meelitada emasloomi. Selliseid mängulende on täheldatud ka Eestis. Tiinuse ja poegade kasvatamise ajaks kogunevad emasloomad poegimiskolooniatesse, mis asustavad tavaliselt hoonete katusealuseid ja seinapragusid. Kolooniatesse kogunetakse ilmselt mais ning nende suurus ulatub tavaliselt 20–70 isendini. Pojad sünnivad juunis või juuli algul. Järglasi on tavaliselt 2, mõnikord 3, harva sünnib vaid 1 järglane. Noorloomad iseseisvuvad ja lennuvõimestuvad 3–4 nädala vanuselt.
Koht ökosüsteemis
Kuna kasutavad varjepaikadena sageli hooneid, on oluline ohutegur suvised ehitustööd hoonetes, kus asuvad poegimiskolooniad. Rändliike võivad ohustada ka muutused rändeteedel, kuid nahkhiirte rändeteede kohta on senini vähe teada.StaatusKuulub Eesti looduskaitseseaduse järgi II kaitsekategooriasse, Euroopa loodusdirektiivi IV lisasse, Berni konventsiooni II lisasse ning Bonni konventsiooni II lisasse. Ühtlasi on kaitstud Euroopa nahkhiirte kaitse lepinguga (EUROBATS).
Gotthard von Gilsen
Gotthard von Gilsen (ka Goddert Gilsen) oli Saaremaa ehk Kuressaare stiftifoogt aastatel 1530–1534.
Detsember 2018
Detsember 2018, kroonika.
2018. aasta detsember algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast esmaspäeval.
Sarrewerden
Sarrewerden on asula Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Bas-Rhini departemangus Saverne'i ringkonnas Sarre-Unioni kantonis, Sarrewerdeni valla keskus.
Saari pealetung
Saari pealetung oli Prantsusmaa sissetung Natsi-Saksamaa Saarimaale teise maailmasõja alguses, 7.–16. septembrini 1939. Algne plaan oli peale tungida 40 diviisi, ühe soomusdiviisi, 3 mehhaniseeritud diviisi, 78 suurtükirügemendi ja 40 tankipataljoniga, et aidata Poolat, mida Saksamaa parasjagu ründas. Kuigi piirile viidi 30 diviisi (ning mõned üle piiri), ei kandnud rünnak oodatud vilju. Kui Saksamaa oli Poola kiiresti vallutanud, sai ta vägesid läänerindele juurde tuua ning Prantsusmaa pealetung katkes. Prantsuse väed taganesid Saksamaa vastupealetungi kartuses 17. oktoobril.
Tallinna VK Merkur
Tallinna VK Merkur (alates 1927 Merkuur) oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.
Asutatud 1909 kui Tallinna JS Merkur (Tallinna Jalgpalliselts Merkur), lõpetas tegevuse 1911 ühinedes klubiga Tallinna KS Valvaja.
Taasasutati veebruaris 1926 kui Tallinna VK Merkur (Tallinna Võimlemise Klubi Merkur), lõpetas tegevuse 1930.
Klubi mängis 6. juunil 1909 Lasnamäel esimese ametliku jalgpallimatši Eestis, kus klubi oli vastamisi Tallinna JS Meteoriga. Tallinna JK Meteor võitis 4:2. Seda kuupäeva peetakse eesti jalgpalli ametlikuks sünnidaatumiks.
Klubi võitis 1928. aasta Eesti meistrivõistlustel 2. koha.
Reform
Reform (ladina sõnast reformare 'muutma') on ümberkorraldus, uuendus ja mõnes ühiskonnaelu valdkonnas riigivõimu tehtud muudatus. Reformi eesmärk on sotsiaalse süsteemi stabiliseerimine ja säilitamine. Reformi läbi viies asendatakse vananenud ja arengut pidurdavad omandisuhted, seadused ja institutsioonid uuetega.
Tallmeister
Tallmeister (vene keeles шталмейстер, saksa keeles Stallmeister) oli keskajal ja uusajal õukonna liige, kelle ülesanne oli hobuste eest hoolitseda.
Tallmeister oli Venemaa keisririigi õukonnateenistuse III klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse salanõuniku auastmega.
2011.–2012. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises
2011.–2012. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises oli 31. ametlik maailmakarikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 19. novembril 2011 Norras Sjusjoenis ja viimane etapp peeti 18. märtsil 2012 Rootsis Falunis.
Maailma karikasarja üldkarika võitsid meeste arvestuses šveitslane Dario Cologna ja naiste arvestuses norralane Marit Bjørgen.
Punktide jagamine
Tabel punktide jagamisel 2011.–2012. aasta maailma karikasarjas murdmaasuusatamises meeste ja naiste arvestuses.
Längsee (Tirool)
Längsee on järv Tiroolis Austrias.
Peeter Villmann
Peeter Villmann (sündinud 30. novembril 1949) on eesti tõlkija.
Pere
Tema isa oli astronoom Charles Villmann. Tema lapsed on Villu Villmann, Tsipe Aavik ja Indrek Hagur.
Varje Tugim
Varje Tugim (sündinud 28. juulil 1978 Pärnus) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Pärnu.
1994-2008 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Lādezers
Lādezers (nõukogude perioodil Ausmas) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 11 ja Riiast 75 km kaugusele Lāde järve kagukaldale.
Lādezers tekkis Teise maailmasõja järel Lāde mõisa lähistele kui kolhoosi Komunārs (hiljem "Lādezers") keskasula. Külas on raamatukogu, postkontor ja põhikool. Seal tegutseb puidutööstus. Külas asuvad Lādezersi ja Ausmase bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee P9. Lādezers jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Seal kasvav Empagi kask ümbermõõduga 3,16 meetrit on looduskaitse all.
Asulas asub natsismiohvrite hukkamispaigas mälestusmärk.
2007. aastal oli külas 138 elanikku.
pisi|tühi|Koolimaja
Paul Lehestik
Paul Lehestik (13. veebruar 1926 Verhulitsa – 18. juuni 1994 Põlva) oli Värska kooliõpetaja ja Johannes Käisi nimelise Põlva Keskkooli direktor, kodu-uurija ja pedagoogikaloolane.
Haridus ja töö
Ta töötas aastatel 1946–1947 Värska mittetäielikus keskkoolis õpetajana, aastatel 1947–1948 vanempioneerijuhina, aastatel 1948–1950 õppealajuhatajana ning aastatel 1950–1951 direktorina. Aastatel 1951–1959 oli ta õpetajaks Piiroja 7-klassilises koolis, aastatel 1959–1967 oli ta Piiroja 8-klassilise kooli direktor. Aastatel 1967–1988 oli ta Johannes Käisi nimelise Põlva Keskkooli direktor.
1985. aastal pälvis Paul Lehestik koos Ferdinand Eiseniga esimese Johannes Käisi preemia.
1985. aastal avaldas Paul Lehestik koos Heino Raiestega kodulooraamatu "Värska: tutvustaja". 1986. aastal ilmus tal kirjastuses Eesti Raamat kakskeelne teos "Pildiraamat Põlva rajoonist" (97 lk, eesti ja vene keeles, kujundas Jüri Kaarma). 1988 ilmus tema kirjutatud brošüür "300 aastat emakeelset kooli Põlvas".
Lehestiku teadustöö põhiteema oli õpilaste sotsiaalsed suhted klassis, eriti aga tõrjutuse problemaatika. Tema koostatud klassijuhataja teatmik-märkmik, mis ilmus 1987. aastal, tugineb laialdaselt autori pedagoogilistel vaadetel. Muu hulgas on teatmikus soovitused klassijuhataja töö korraldamiseks, ülevaade õpilase tundmaõppimise meetoditest, õpilase ühistegevusliku aktiivsuse test ning õpilase toitumise test.
Paul Lehestik uuris ka Eesti pedagoogi Johannes Käisi elu ja tegevust. Tänu tema tegevusele sai Põlva Keskkoolist 1988. aastal Johannes Käisi nimeline Põlva Keskkool; 1997. aastal nimetati kool ümber Põlva Ühisgümnaasiumiks. Ta oli Johannes Käisi Seltsi loomise eestvedaja ning esimene esimees pärast seltsi asutamist 1990. aastal.
1991. aastal oli Lehestik esimest aastat korraldatava Richard Rohu nimelise omaloomingu konkursi žürii esimees.
1992. aastal pälvis Lehestik koos Kristjan Toropiga esimestena Jakob Hurda rahvuskultuuri auhinna, mis statuudi järgi "määratakse eriliste teenete või kestva viljaka tegevuse eest eesti rahvuskultuuri viljelemisel, arendamisel ja jäädvustamisel ning järjepidevuse kindlustamisel".
Lehestiku kodukandiluuletuse "Laul Põlvast" on viisistanud Arne Oit, seda on esitanud Väino Puura ja Kalmer Tennosaar. Tema luulet sisaldavad 1999. aastal ilmunud "Põlvamaa luule antoloogia" ning 2009. aastal välja antud "Seto lugõmik".
Paul Lehestik on maetud Värska õigeusu kalmistule.
Mälestuse jäädvustamine
1996. aastal toimus Põlvas Paul Lehestiku 70. sünniaastapäeva puhul konverents.
Pringi järv
Pringi järv (ka Pringi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pringi külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m.
Kuressaare linnakool
pisi|Kuressaare linnakool tegutses selles hoones aastatel 1890–1915. Vahemikus 1919–1945 asus samas hoones merekool pisi|Kuressaare linnakooli hoone Kuressaare linnakool oli kool, mis asus Kuressaares, Suur-Põllu tänav 4.
Kuressaare linnakoolis on õppinud kirjanik August Mälk, ajakirjandustegelane Karl Kider, teatritegelane Heino Anto, õigusteadlane Timotheus Grünthal, filmioperaator Konstantin Märska ja ornitoloog Artur Toom.
Koolihoone on arvele võetud ajaloomälestisena.
Edmund Leighton
pisi|Edmund Leightoni fotoportree Edmund Blair Leighton (21. september 1852 – 1. september 1922) oli inglise maalikunstnik. Leighton maalis ajaloolistel teemadel, eelkõige regendiajast (1811–1820) ja keskajast.
Sangrūda vald
Sangrūda vald (leedu keeles Sangrūdos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.
Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1387 inimest. Valla keskus on Sangrūda küla. Vallavanem on Ingrida Stankevičienė.
pisi|Vallamaja pisi|Mockai piiripunkt pisi|Vanem Sangrūda kirik
Coney Island
pisi|Coney Island (vananenud aerofoto) Coney Island on lõbustus- ja puhkealade, elamute, randade ning rannapromenaadiga poolsaar New Yorgi suurlinna Brooklyni linnaosas New Yorgi alamlahe ääres.
Vaata ka
pisi|vasakul|[[Luna Park Coney Island]] pisi|Coney Islandi kaart pisi|vasakul|Poolsaare sümbol [[Parachute Jump]]
JK Eesti Fosforiit
JK Eesti Fosforiit (ka Tallinna Fosforiit) oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi.
Klubi võitis Eesti meistrivõistlustel 1991. 4. koha.
Marina Karžetskaja
Marina Karžetskaja (sündinud 17. juunil 1973) on Eesti jalgpallur ja käsipallur (väravavaht).
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Levadia.
Aastatel 2000–2006 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Kim Thúy
Ta lahkus 10-aastaselt koos vanematega paadipõgenikuna Vietnamist ning asus elama Québeci. Ta on lõpetanud Montréali Ülikooli keeleteaduse ja tõlke (1990) ning õigusteaduse alal (1993).
Kim Thúy debüütromaan "Ru" ilmus prantsuse keeles 2009. aastal ning võitis 2010. aastal Kanada kindralkuberneri auhinna prantsuskeelse ilukirjanduse alal. Eesti keeles ilmus raamat Triinu Tamme tõlkes 2014. aastal Loomingu Raamatukogu sarjas (nr 28–29).
Nõmme turuhoone
pisi|Peasissekäik oktoobris 2009 Nõmme turuhoone on müügimaja Nõmme turul.
Hoone restaureeriti 2009. aastal. Originaaljooniste järgi taastatud hoone sai uue katuse, aknad, uksed ning voodri. Ehitaja oli Raketis Grupp OÜ. Taastamine maksis umbes 3,5 miljonit krooni. Uuenenud turuhoone avati 10. oktoobril 2009.
Nõmme turuhoone tunnistati 2009. aasta parimaks restaureeritud puitehitiseks Tallinnas.
Turuhoones tegutses 2010. aasta alguses üle 30 ettevõtja, kes müüsid eelkõige lihatooteid ja köögivilju. Teisel korrusel oli väike kohvik. Turuhoone keskel oli väike kivist purskkaev.
29. aprilli hilisõhtul 2010 hoone süttis ning põles umbes tunni ajaga peaaegu maani maha.
Nõmme Heakorra Selts algatas hoone taastamise rahastamiseks korjanduse.
Hoone taastamisel säilitati selle välisilme, kuid konstruktsioon muudeti tulekindlamaks. Taastatud turuhoone avati 27. novembril 2010.
Nõo kihelkonnakool
pisi|Nõo kihelkonnakooli hoone Nõo kihelkonnakool on Nõo kihelkonnakool, mis asus Nõo alevikus Nõo vallas Tartu kreisis. Koolihoone on arvele võetud ajaloomälestisena.
Koolis töötas elas ja töötas aastatel 1883–1900 helilooja Aleksander Läte.
Kaisertal
thumb|Ellmaueri peatus thumb|Püha Antoniuse kabel, vaade orule ja [[Pendlingile]] thumb|Tunnel Kaisertalis, ülemine tunnelivärav thumb|Hinterbärenbad
Kaisertal (varem Sparchental) on silmatorkav mägiorg Zahmeri ja Wilder Kaiseri mäeahelike vahel Austria Kaiseri mägedes Tiroolis. Kuristikus (Sparchenklamm) oru põhjas voolab oja Kaiserbach (Sparchenbach), mis suubub Kufsteinist põhjas Inni. Seal asuvad mitmed looduskaunid isoleeritud talud (näiteks Pfandlhof ja Veitenhof). Populaarne kalendripilt on Püha Antoniuse kabel (Antoniuskapelle) Kaisertali jalgteel oru keskosas.
Kaisertal asub Kaiseri mägede looduskaitsealal (loodud 1963. aastal) ja 1. juunini 2008 pääses sinna ainult jalgsi. Kõige sagedamini kasutatav lähenemismarsruut kulgeb Eichelwangist (Ebbs) u. 280 sammu Kaiseraufstiegil orgu. Kaisertal oli viimane asustatud org Austrias ilma maanteeühenduseta. Kaisertali põllumeeste autod ja mootorrattad lennutati sisse kas kopteriga või veeti tükkidena üle Kaiseraufstiegi. Aastaid arutati Kaisertalile juurdepääsu parandamise üle. Ettepanekute hulka kuulus kaldtõstuk (Schrägaufzug) või olemasoleva köistee (Materialseilbahn) täiustatud vorm Kufsteinist.
Esimene labidalõige tee ehitamiseks Ebbsist läbi u. 800 m pika tunneli Kaisertali toimus 19. mail 2006. Looduskaitse huvides pidid seda teed kasutama ainult elanikud, ettevõtted ja alarmsõidukid (turvatud tõkete ja võtmetega). Tee ehitamises leppisid Ebbsi küla ja Kufsteini linn (Kaisertali suurim maaomanik) kokku alles pärast aastaid kestnud läbirääkimisi. Pikka aega oli Kufstein looduskaitselistel põhjustel tee vastu Kaisertalis ja oli pakkunud sealsete elanike jaoks olemasoleva köisraudtee uuendamist, et sinna saaks sõidukeid transportida. Ebbsi küla lükkas selle tagasi.
10. märtsil 2007 tungis tunnel Kaisertali. Tunneli ja tee arendus viidi lõpule 2007. aasta sügisel; siis alustati orus kanalisatsiooniga. 31. mail 2008 avati tunnel ametlikult liiklusele.
Mae Thorani
Phra Mae Thorani (tai keeles พระแม่ธรณี, paali keeles Vasundharā või Dharaṇī) on budistlikus mütoloogias maajumalanna või 'maaema', kes on laialdaselt austatud theravaada budismi maades, Kagu-Aasias. Teda kujutatakse tavaliselt noore naisena, kes väänab oma juustest välja vett.
Legendide kohaselt oli Siddhārtha Gautama parajasti istumas püha viigipuu all ja saavutamas Virgumist, kui ilmus kuri deemon Mara teda takistama ja saatis oma kolm tütart teda kiusama. Koos nendega saabus ka veel tohutu armee võitlejaid. Siddhartha, kes polnud veel virgumisele jõudnud, soovis saada kinnitust sellele, et ta on Virgumise tõepoolest pälvinud. Ta pöördus Maa poole tunnistuse saamiseks. Selleks puudutas ta parema käe sõrmega Maad.
Virgumise ehk Valgustumise on pälvinud see, kes eelmistes eludes on kogunud piisaval hulgal pälvimusi ehk, teisiti öeldes, teinud piisavalt palju heategusid, ohverdanud, annetanud jne. Ohverdamise juures on aga alati kombeks kallata mõni piisk vett Maa peale. Seega on Maa alati tunnistajaks inimese ohverdusele. See on ülemaailmselt levinud komme, eesti keeles "kahjamine".
Aga kui Siddhartha oli oma sõrmega Maad puudutanud, siis ilmus Maajumalanna ning hakkas oma juustest vett välja väänama. See oli kõik see vesi, mida Siddhartha oma eelmistes eludes oli Maale kahjanud. Ja seda vett oli nii palju, et see uputas ja uhas minema need kiusajad ja kogu armee, kes kõik olid tulnud tema Virgumist takistama. Sellega tõestas Mae Thorani, kuivõrd palju oli Siddhartha oma varasemates eludes head teinud.
Ikonograafiliselt kujutatakse Buddhat sageli nii, et vasak käsi puhkab süles, peapesa üleval, aga parem käsi on põlvel, sõrmed alla suunatud. Seda žesti nimetatakse bhumisparsa mudra ja see sümboliseerib nii Maa tunnistajaks kutsumist, Mara võitmist (tai keeles Mara Vichai) kui ka Virgumiseni jõudmist. Kuna Virgumise saavutamisel mingeid muid väliseid märke ei avaldu, siis on bhumisparsa mudra saanud selle ülima eesmärgi sümboliks.
Annika Tikk
Annika Tikk (sündinud 17. augustil 1980) on eesti endine jalgpallur.
Ta mängis Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Levadia.
2002–2004 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Egelsee (Tirool)
Egelsee on järv Tiroolis Austrias.
Johanna-Elise Kabel
Johanna-Elise Kabel (sündinud 30. mail 2000) on Eesti laulja, näitleja, tantsija, lavastaja ja koreograaf.
2019. aasta maist on ta Tatjana Mihhailova-Saare tüdrukutebändi Little Messi liige. Ta oli bändiga Eesti Laul 2020 poolfinalist.
2020. aastast töötab ta Kaari Sillamaa Laste Kaunite Kunstide Koolis Laste Muusikateatri vanema rühma ja Noorte Muusikateatri koreograafina.
Hapnikusisaldus
Hapnikusisaldus on vees või õhus sisalduv hapnikuhulk. Vee kontekstis on seda defineeritud kui "vee või reovee mahuühikus lahustunud hapniku mass või sisaldus protsentides küllastussisaldusest".
Loodusvetes on hapnikusisaldus oluline parameeter, mis kirjeldab veeorganismide elutingimusi veekogus. Näiteks pärast rohke orgaaniliste reoainete jõudmist veekokku, pärast veeõitsengut või paksu jääkatte korral (ummuksisolek) võib veekogu hapnikusisaldus (eriti öösiti) langeda veeloomade jaoks ellujäämise mõttes kriitilise piirini. Näiteks kalad taluvad täielikku hapnikunälga (anoksiat) mõne minuti, harva tunde. Üldiselt sõltub hapnikupuuduse taluvus veeorganismi liigist ja isendi füsioloogilisest seisundist.
Sergei Potapov
Sergei Stanislavovitš Potapov (vene keeles Сергей Станиславович Потапов; sündinud 22. juunil 1975 Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi teatrilavastaja ja filmirežissöör.
Ta lõpetas 1996. aastal Kultuuri ja Kunsti Jakuudi Kolledži teatristuudio näitekunsti erialal. Aastatel 1996–1999 töötas ta Oiunski-nimelises Sahha teatris näitlejana. 2003. aastal lõpetas ta Moskvas GITIS-es lavastajana ja samast aastast töötab ta Sahha teatris lavastajana. Aastatel 2007–2010 oli ta Sahha akadeemilise teatri pealavastaja.
Eestis
Eestis on Potapov käinud lavastamas kahel korral: 2015. aasta suvel lavastas ta Märt Meose kutsel R.A.A.A.M. teatris August Kitzbergi "Libahundi" (Tiina rollis Kristiina-Hortensia Port ) ja 2016. aasta suvel Tammsaare Põrgupõhja uue Vanapagana ümberkirjutatud versiooni (Vanapagana rollis Ivo Uukkivi).
pisi|100px| [[Venemaa rahvuslik teatriauhind Kuldne Mask ]]
Jan Brewer
thumb|Jan Brewer 2011. aastal Janice Kay Brewer (sündinud 26. septembril 1944 Hollywoodi piirkonnas Los Angeleses Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik. Ta oli Arizona 22. kuberner aastatel 2009–2015, olles osariigi neljas naiskuberner. Tema eelkäija oli Janet Napolitano.
Sergei Potapov
Isiklikku
Tema vanaisa oli šamaan.
Aurora (eesnimi)
Aurora on naisenimi.
Aurora on rooma koidujumalanna. Pärast 1917. aastat (eriti Venemaal) on eesnime Aurora pandud ka samanimelise Vene kergeristleja järgi.
Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Aurora 44 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Aurora 68 naisel. Aurora oli populaarsuselt 953. naisenimi Eestis. Aurora oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 3).
Microsoft Publisher
Microsoft Publisher on Microsofti loodud ja Microsoft Office'i kontoritarkvara paketti kuuluv küljendustarkvara.
Põltsamaa Muusikakool
pisi|Põltsamaa Muusikakooli hoone 2013. aastal Põltsamaa Muusikakool on muusikakool Jõgeva maakonnas Põltsamaal aadressil Lille 2/4. Kooli direktor on Tuuli Jukk. Kooli haldab Põltsamaa vallavalitsus.
Ajalugu
Põltsamaa Muusikakool alustas tegevust 1959. aastal endise Leihbergi kaubamaja teisel korrusel. Kooli avaaktus toimus 15. septembril 1959 Põltsamaa kultuurimajas. Kooli asutamise eestvedaja ja esimene direktor (aastatel 1959–1971) oli Voldemar Lemmik.
Roopjärv
Roopjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Miti külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Põltsamaa Muusikakool
Ajalugu
Tema juhtimisel taastati 1948. aastal Põltsamaal puhkpilliorkester. Ta asutas 1955. aastal Põltsamaal Eesti esimese naispuhkpilliorkestri ja juhatas seda kuni 1965. aastani.
Esialgu alustas kool tegevust viies ruumis. Avamisel võeti vastu 50 õpilast klaveri, akordioni, viiuli ja puhkpillide erialale. Esimesed pillid laenati kultuurikeskuselt ja keskkoolilt.
1962. aastal oli koolil kasutada seitse klassiruumi. Õpilasi oli ligemale sada, õppejõude üheksa. Koolile oli muretsetud viiulid ja klaverid, puhkpilliõpilaste hea esinemise eest saadi kultuuriministeeriumilt komplekt Tšehhi puhkpille.
Esimesena lõpetas kooli 1962. aastal hilisem Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor ja puhkpilliosakonna juhataja Hannes Altrov klarneti erialal (õpetaja Voldemar Lemmik.
Maaren Olander
Maaren Olander (sündinud 10. oktoobril 1975 Tallinnas) on endine eesti jalgpallur.
Aastatel 1994–1998 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Celano
860 meetri kõrgusel merepinnast asuva Celano asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Celano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Borgo Ottomila, Borgo Quattordici.
Loodus
Celano territooriumil asub üks osa 56,45 ha suurusest Sirente-Velino looduspargist (Parco regionale naturale del Sirente - Velino).
Raudtee
Celanot läbib Rooma-Pescara raudteeliin.
Tartu JK Olümpia-2000
Tartu JK Olümpia-2000 (asutatud kui Tartu Palliklubi Olümpia) oli Tartus asuv endine Eesti jalgpalliklubi.
Asutatud 1930 kui Tartu PK Olümpia (Tartu Palliklubi Olümpia), lõpetas tegevuse 1941.
Taasasutatud 2005 kui FC Tartu Olümpia.
Klubi võitis Eesti meistrivõistlustel hooajal 1939/1940 esikoha.
Deutscher Werkbund
pisi|Werkbundi 100-aastaseks juubeliks välja lastud [[postmark]]
Deutscher Werkbund oli saksa tootjate ja ettevõtjate liit. Asutatud 1907 Münchenis Saksamaal. Liit ühendas arhitekte, tarbekunsti käsitöölisi ja uuendusmeelseid ettevõtjaid. Liidu eesmärgiks oli viia ehitus ja tarbekunsti käsitöö uutele tööstuslikele alustele. Werkbundi tegevus soikus seoses Esimese maailmasõja algusega.
Werkbundi näitus (1914)
1914. aastal toimus Werkbundi näitus Kölnis. Paljud näitusel esitatud tööd pälvisid tähelepanu, teiste seas Walter Gropiuse klaasist ja metallist vabriku mudel, Bruno Tauti klaaspaviljon ja Henri van de Velde projekteeritud teatrimaja mudel.
Narol
Narol on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Lubaczówi maakonnas, Narli valla halduskeskus. Narol asub Ukraina piirist umbes 17 km kaugusel.
Letes
Küla asub valla kirdeosas merepinnast 140 meetri kõrgusel Letese järve lõunakaldal. Letes jääb Riiast 196, piirkonna keskusest Gulbenest 21 ja vallakeskusest Beļavast 11 kilomeetri kaugusel. Asulas on Letese bussipeatus.
Narol
Narol sai linnaõigused 1592. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal. 1996. aastal sai Narol linnaõigused tagasi.
Letes
Külas on postkontor. Seal tegutseb loomakasvatusettevõte SIA «Gulbenes zvērsaimniecība». Asula rajati aastal 1953 vastloodud rebasekasvatuse juurde. Seal asub mälestusmärk teises maailmasõjas hukkunud Läti partisanidele.
Aastal 2015 oli külas 111 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 99, aastal 2022 aga 73.
Ülalõualuu
Ülalõualuu ehk ülalõug (ladina keeles maxilla) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokolju luu. Ülalõualuu on osa suulaest ja ninaõõne seinast. Luule kinnituvad ülahambad.
Ülalõualuu areng, anatoomia, asend, kuju, lihased, sooned ja närvid, morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Ülalõualuu on abiks enamiku loomade normaalsel toitumisel.
Madudel
Madudel esineb ülalõualuul, vastavalt sugukondadele ja perekondadele mitmeid anatoomilisi varieeruvusi, mille kirjeldamisel puudub uurijate seas üksmeel. Nii näiteks arvatakse, et saaklooma liikumatuks muutmisel ja ka enesekaitsel kasutavad rästiklased ülalõualuul paiknevaid liikuvaid mürgihambaid, kuid teiste uurijate arvates liiguvad mitte hambad, vaid ülalõualuu. Enamikul madudel on ülalõualuu ühendatud näokoljuga liikuvate ühenduste abil, mis võimaldab madudel endast tunduvalt suuremat saaki edukalt alla neelata.
Inimestel
Inimestel koosneb luu ülalõualuukehast (corpus maxillae) ja sellelt lähtuvatest ülalõualuujätketest: otsmikuluumine jätke, sarnaluumine jätke, alveolaarjätke ja suulagijätke.
Suur-Kuriilid
Suur-Kuriilid (varem Suured Kuriilid; vene Большая Курильская гряда) on saarestik Kuriilide kaguosas, Kamtšatka poolsaare ja Hokkaidō saare vahel.
Põhjarühm
Keskrühm
Lõunarühm
Lõuna-Kuriili väin eraldab Suur-Kurille Väike-Kuriilidest.
Lāde
Külas on postkontor ja raamatukogu, mis asuvad endise Lāde kooli majas. Asula on kujunenud endise Lāde mõisa maadele Lāde vallamaja juurde. Külas asuvad Lādes skola ja Jaunlādes muiža bussipeatus.
2017. aastal oli külas 41 elanikku, 2022. aastal 34.
pisi|tühi
Anželika Ahmetšina
Anželika Ahmetšina (sündinud 27. detsembril 1989) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Levadia.
Ta mängib Eesti naiste jalgpallikoondises.
MARS Group
MARS Group (inglise keelest 'MARSi grupp', täisnimi The Modern Architectural Research Group – 'moodsa arhitektuuri uurimisgrupp') oli Briti arhitektide ja arhitektuurikriitikute ühendus, mille eesmärk oli toetada modernistliku arhitektuuri voolu Suurbritannias.
Asutamine
MARS Group loodi 1933. aastal. Asutajate hulgas olid arhitektid Wells Coates ja Berthold Lubetkin ning ehitusinsener Ove Arup.
Tegevus
MARS Groupi tegevus oli haripunktis 1938. aastal, siis ulatus liikmete arv kuni 57 inimeseni. Grupi silmapaistvamaks projektiks oli sõjajärgse Londoni rekonstrueerimise plaan.
MARS Group tegutses kuni aastani 1957.
Vaata ka
Tectoni büroo
Osiglia järv
Osiglia järv (itaalia keeles Lago di Osiglia) on veehoidla Loode-Itaalias Liguuria maakonnas Savona provintsis Osiglias. 3 kilomeetri pikkune ning 13 miljoni kuupmeetrise mahuga järv on Savona provintsi suurim järv.
637 meetri kõrgusel merepinnast asuv veehoidla rajati aastatel 1937–1939. Paisu pikkus on 200 meetrit. Veehoidla rajamise käigus vee alla jäänud hoonete ja kiriku varemeid on näha umbes iga kümne aasta tagant, kui järv hooldustööde tegemiseks veest tühjaks lastakse.
Michael Chinery
Michael Chinery (sündinud 1938. aastal Londonis) on inglise loodusteadlane.
La Plata maakond
thumb|[[Mount Eolus]] La Plata maakond (La Plata County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°29' N, 107°85' W.
Michael Chinery
Ta lõpetas Cambridge'i Ülikoolis loodusteaduste ja antropoloogia eriala. Ta on pahkadele keskendunud ajakirja Cecidology toimetaja ja mitme raamatute autor. Eriti tuntud on tema raamatud putukatest.
La Plata maakond
Maakonna halduskeskus on Durango.
Maakonna pindala on 4403 km². Veepindala on 20 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 334. Aastal 2000 oli elanikke 43 941.
La Plata maakond sai nime La Plata jõe ja La Plata mägede järgi. "La plata" tähendab hispaania keeles 'hõbe'.
2000. aasta rahvaloenduse andmed
La Plata maakonnas oli 43 941 inimest, 17 342 leibkonda ja 10 890 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 10 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 20 765 (keskmine tihedus 5/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 10,40%.
17 342 leibkonna seas oli
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 36 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 40 159 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 50 446 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 486 dollarit, naistel 24 666 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 21 534 dollarit.
11,70% elanikkonnast ja 6,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,30% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi.
Weißseespitze
Weißseespitze on mägi Ötztali Alpides Weisskammi rühmas. Selle kõrgus on 3526 m merepinnast.
Laidi vald
pisi|Rude mõisa häärber
Laidi vald (läti keeles Laidu pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Turlava, Snēpele, Raņķi ja Rudbārži vallaga lisaks veel Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallaga.
Valla pindala on 115 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1119 inimest. Valla keskus on Laidi küla. Vallavanemaks on Andris Neilands.
Ajalugu
Aastal 1945 moodustati Valtaiķi vallas Valtaiķi ja Rude külanõukogud. Aastal 1954 liideti need ühiseks Laide külanõukoguks. Aastal 1965 liideti Induļa külanõukogu kolhoosi «Spartaks» maad Laide külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Laide külanõukoguga veel osa Turlava külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati Laide külanõukogust Laidi vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Laidi mõisa hoonetekompleks (park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja), Vangas asuva mõisaaida uksepiidad, Valtaiķi luteri kirik (sealhulgas 15 sealset vitraaži, orel, oreli noodivihik, kantsel, lühter, uksed, altar ja kirikuliste astmed), Sermite linnamägi, Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Valtaiķi keskaegne linnus ja kalmistu.
Looduskaitse all on Pelēni tamm, Rudzīši kivi, Nēlupji tammed ja Jaunbrēdiķi dendropark. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1085 lätlast, 19 venelast, 13 valgevenelast, 9 ukrainlast, 7 poolakat ja 19 leedulast.
Bõstraja rajoon
Bõstraja rajoon on haldusüksus Venemaal Kamtšatka krais. Asub Kamtšatka poolsaare keskosas sisemaal.
Laidi vald
Asustus
Valla külad on:
Bõstraja rajoon
Rajoonis on 2 küla – halduskeskus Esso ja Anavgai.
Tallinna kultuuriürituste loend
Siin loetletakse Tallinna linnas aset leidvaid, regulaarselt toimuvaid kultuuriüritusi:
Wettberg
Wettberg (varem Wedberghe, Watberge, Wetberch, Wedberg) oli Alam-Saksimaalt pärit aadlisuguvõsa.
Avaveemõrd
Avaveemõrd on mõrd, mille suu kõrgus on üle 3 m. Mõrra suu kõrguseks loetakse mõrra suus kere külge ühendatud tiiva või kariaia rakendatud osa pikkust. Avaveemõrd on lõkspüünis, mida kasutatakse vees sügavusega rohkem kui 3 m.
Bõstraja rajoon
2021. aastal oli rajoonis 2384 elanikku. 2010. aastal olid 35% elanikest eveenid ja 5% korjakid.
Laidi vald
Asustus
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Veersekk
Veersekk on endisaegne üle õla kantav pikk kahe otsaga kott, mille ava on keskel. Veersekki kasutati laialdaselt keskajal Euroopas. Eestis kasutas seda Lõuna-Eesti talurahvas toidu vedamiseks.
Kikuju keel
Kikuju keel (kikuju keeles Gĩkũyũ [ɣēkōjó]) on nigeri-kongo keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Keenias Keskprovintsis. Kikuju keeles kasutatakse ladina kirja. Kõnelejate arv on 2009. aasta seisuga 6,6 miljonit inimest ehk 22% Keenia rahvastikust. Kikuju keel jaguneb neljaks murdeks (kirinyaga, muranga, nyeri ja kiambu), mis on vastastikku kergesti mõistetavad.
Veersekk
Sõna sekk (kott) esineb mitmes eesti vanasõnas, näiteks „Kus ei ole sekki, seal ei ole sekki pandavat” ja „Sea suu sekki mööda”.
Kikuju keel
Kikuju keeles antakse välja kunsti- ja kultuuriajakirja Mutiiri.
Keele struktuuri andmed
Kikuju keele sõnajärg on SVO (subjekt-verb-objekt) ning nimisõnale järgneb omadussõna.
Tähestik
Kikuju keele tähestik koosneb 20 tähest: a b c d e g h i ĩ j k m n o r t u ũ w y.
Kikuju keeles on seitse vokaali (a, e, ĩ, i, o, ũ, u) ja 13 konsonanti.
Konsonanti r hääldatakse l-i ja r-i vahepealsena. Konsonanti c aga hääldatakse kui täheühendit ch.
Nimisõnad
Nimisõnad on kikuju keeles jagatud viide rühma (nominaalklassi):
Eesliited
Näited:
Kapp (anum)
Kapp (Saaremaal, läänemurdes ja lõunaeesti murretes kipp, Hiiumaal ja lõunaeesti murretes käsik, põhjaeesti murretes kibu) on ümarapõhjaline pealt laienev kaaneta puunõu.
Ajaloost
Arvatavalt oli kapp Eestis kasutusel juba muinasaja lõpul. 19. sajandi lõpul hakkasid kappasid asendama plekk- jt nõud. Tänini on suured kapad kasutusel saunas, väiksemad õlle joomisel.
Kaijciems
Kaijciems on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Limbaži vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Limbažist 13 ja Riiast 85 km kaugusele. Külas asub Sāruma järv.
Frederiksberg
thumb|Frederiksbergi asendikaart Frederiksberg on asum Taanis Pealinna piirkonnas Kopenhaageni linnas.
Kapp (anum)
Kapa ehitus
Kapal oli üks küljelaud pikem, mis vooliti käepidemeks. Käepide, mida nimetati kõrv (ka kõru või leht) oli ülalt laienev ning allpool olid voolitud sisselõiked kapa paremaks käes hoidmiseks. Nõu küljelaudade ülaääred olid tihti kaarjaks voolitud. Saarte kappadel olid eri tooni pinnad, sealt ka nimetused küütkapp ja lapikapp. Joogikapad olid sageli kaunistatud lõigete ja põletuskirjadega, enamasti kasutati taimornamenti. Lõuna-Eestis leidus ka kahe käepidemega kappasid.
Frederiksberg
Ta on endine Kopenhaagenist eraldi paiknenud linn, mis nüüd on osa Kopenhaageni linnast kui asulast, kuid moodustab eraldi Frederiksbergi valla, mis on enklaavina täielikult ümbritsetud Kopenhaageni vallast.
Kapp (anum)
Otstarve ja maht
Otsatarbe järgi nimetati: veekapp, piimakapp, õllekapp, kaljakapp, lapsekapp, silmapesukapp jne., suuremat kappa kasutati ka lüpsikuna. Suurte kappadega (3–5 toopi) toodi jooki lauale, väiksematest (0,5–1 toopi) joodi. Tavaliselt joodi üle ääre, aga oli kappasid, millele oli imemiseks põhjast kuni üles puuritud kanal.
Frederiksberg
Frederiksbergis asub Frederiksbergi loss.
Kapp (anum)
Otstarve ja maht
Hiiumaal oli käsik mandrikapast suurem (7–8 toopi) ja kahe kõrvaga, seda kasutati põhiliselt õlle tegemisel. Hiiumaal olid pulmas kasutusel ka laulukapad (korjati raha lauljatele) ja silmaveekapad (raha korjati nõudepesijatele).
Frederiksberg
Frederiksberg on Tartu sõpruslinn.
Kaijciems
Kaijciemsis on postkontor, järve kaldal on puhkebaas. Külas asub Kaijciemsi bussipeatus. Külla jääb ka Sārumi mõisa hoonetekompleks. Kaijciems jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Kassimägi
Kassimägi on liivakivipaljand ehk pae Ahja jõe paremkalda lookes Kiidjärve sillast umbes 200 meetrit allavoolu. Kassimägi paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Paljand on hallikat tooni. pisi|Kassimägi. Foto A. Erik
Kaijciems
Aastal 2007 oli külas 304 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 300.
Kärivere
Kärivere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Salutaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pirgu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pirgu külaga.
1524 on esimest korda mainitud nime Kerffer, seejärel 1725 Kerrefer, 1871 Kirrewer.
Öölane
"Öölane" on kirjastuse Elmatar aastatel 1994–2014 välja antud raamatusari. Sarjas ilmusid järgmised raamatud:
Kristjan Haljak
Kristjan Haljak (sündinud 3. oktoobril 1990 ) on eesti luuletaja ja tõlkija.
Elukäik
Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õppis aastatel 2009–2015 Tallinna Ülikoolis romaani keeli. 2013–2014 viibis ta Erasmuse programmi kaudu Prantsusmaal Aix-Marseille Ülikoolis, õppides tänapäeva kirjandust.
Aastal 2015 kaitses Haljak Tallinna Ülikoolis magistritöö „L’itération et les errements surréalistes: la porte à la clairière d’Andres Ehin“ („Iteratsioon ja sürrealistlikud uitlemised: Andres Ehini uks lagendikul“, juhendaja Ülar Ploom).
Ta on õpetanud prantsuse keelt ja kirjandust 2011–2012 Tallinna 32. Keskkoolis, 2012–2016 Tallinna Prantsuse Lütseumis ja 2017–2019 Tallinna Inglise Kolledžis.
Alates 2017. aastast on Haljak Eesti Kirjanike Liidu liige.
Looming
Kristjan Haljaku esimene luulekogu "Palavik" ilmus Värske Rõhu raamatusarjas. Seda seostati kohe sürrealismiga, kuid leiti ka, et raamat võbelevat kahe pooluse vahel, milleks on "ühelt poolt soov jutustada (mõnd sündmust, situatsiooni) ja teisalt mängida kõla ja vabade assotsiatsioonidega". Autor ise on möönnud, et ta pole "suutnud vastu panna kiusatusele seda nn automatismi ka ise katsetada" ning et ta on "kirja pannud ja muutmata kujul avaldanud tekste, mis on tehtud/tulnud seisundis, kus mõistuse kontroll pole päris tavapärane".
2017 ilmusid "Conceptio Immaculata" ja "Uus inimene", mille puhul samuti viidati avangardsele kirjandusele ja 19. sajandi lõpu dekadentsile. Arvati ka, et Haljakul on teadlik programm ning ta jätkab sealt, kus tema vaimsed eelkäijad pooleli jäid.
2018 ilmunud "Verlaine'i revolver" algab Charles Baudelaire'i unenäo kirjeldusega, mida Haljak on muutnud, tekitades müstifikatsiooni. Raamatus on rohkesti riimimata sonette, mille puhul on leitud, et Haljak "demonstreerib soneti ja luule võimalusi nii, nagu seda eesti kirjanduses enne ei ole tehtud".
Isikukultus
Isikukultus on üksikisiku, tavaliselt riigijuhi põhjendamatult suur austamine ning tema võimete ja teenete ülehindamine.
Amel Tuka
Amel Tuka (sündinud 9. jaanuaril 1991) on Bosnia ja Hertsegoviina kergejõustiklane (keskmaajooksja).
Isikukultus
Isikultus saab võimalikuks riigis kus on kehtestatud süsteem, mis kasutab ära massimeedia ja propaganda võimalusi, et rõhuda inimeste patriotismile, idealiseerida ja ilustada riigijuhi isikut. Isikukultuse saavutamiseks võib korraldada riigi poolt organiseeritud meeleavaldusi, paraade, kultuuriüritusi, mis näitavad juhti kangelasena, keda teised jumaldavad. Isikukultus sarnaneb apoteoosiga, kuid selle saavutamiseks kasutatakse moodsaid ühiskonnaga manipuleerimise tehnikaid. Tavaliselt kasutatakse seda ühe partei süsteemiga ja totalitaarsetes riikides.
ICAN
Rahvusvaheline Kampaania Tuumarelvade Kaotamiseks (International Campaign to Abolish Nuclear Weapons, ICAN) on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegutseb tuumarelvde mittekasutamise nimel.
Isikukultus
Isikukultusega kaasneb autoriteedi pimesi kummardamine ja tema teenete ülehindamine. Isikukultus on rahvale sisendatud ega olene kummardatava isiku tegelikest võimetest ja teenetest.
Isikukultust ilmnes juba Vana-Roomas ja Bütsantsis (nt Rooma ja Bütsantsi keisrite jumalustamine). 20. sajandil ilmnes isikukultust kõige enam NSV Liidus (Jossif Stalini isikukultus), Saksamaal (Adolf Hitleri isikukultus) ja Hiinas (Mao Zedongi isikukultus). Tänapäeval eksisteerib isikukultus Põhja-Koreas, alates 2000. aastatest on üha rohkem kõneldud ka Vladimir Putini isikukultusest Venemaal.
Amel Tuka
Aastal 2015 valiti ta Bosnia ja Hertsegoviina aasta sportlaseks.
Ta oli Bosnia ja Hertsegoviina lipukandja 2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial.
== Isiklikud rekordid ==
Saku Muusikakool
Saku Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna mnt 10. Kooli direktor on Rauno Valdna.
2002. aasta jaanuaris valmis aadressil Tallinna maantee 10 spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja 12 klassiruumi, kammersaali ja muude kooli tööks vajalike ruumidega.
Ajavahemiikul 1979–2022 on Saku Muusikakooli lõpetanud 372 õpilast. Muusikakooli direktor oli aastatel 1979–2009 Jaak King.
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
pisi|Valitsusvägede (tähistatud kollase ja sinisega) ja valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all olev territoorium [[Luhanski oblast|Luhanski ja Donetski oblastis]] Ukrainas Euromaidani liikumise, Ukraina revolutsiooni ja Krimmi annekteerimise järel alanud Donbassi sõja (Vene-Ukraina "hübriidsõja") kronoloogia, sündmused alates '''2015. aasta 1. jaanuarist'''. Varasema aja sündmused on kajastatud artiklites 2014. aasta märtsi–juuni, juuli–septembri ja oktoobri–detsembri kohta.
1. jaanuar
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel tulistati möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede positsioone 23 korral; haavata sai kolm Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Granitne lähistel kasutati valitsusvägede positsioonide tulistamiseks miinipildujaid, Tšornuhhõne all miinipildujaid, automaatseid granaadiheitjaid ja mitmelasulisi raketiheitjaid Grad
Luhanski oblasti kuberner Gennadi Moskali teatel hukkus hommikuses miinipilduja rünnakus Tšornuhhõne alevile üks rahulik elanik, kaks inimest sai haavata. Järgmisel päeval täpsustatud andmete kohaselt sai surmavalt haavata kaks rahulikku elanikku ja haavata üks Ukraina sõjaväelane.
Nikolai kvartal
Nikolai kvartal (saksa Nikolaiviertel) on Berliini vanim asum. See asub Mitte rajoonis, viieminutise jalutuskäigu kaugusel Alexanderplatzist. Kvartali olulisemad vaatamisväärsused on Berliini vanim kirik Nikolai kirik (Nikolaikirche) ja Ephraimi palee (Ephraim-Palais).
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
1. jaanuar
pisi|[[:ru:КАМАЗ-43269 «Выстрел»|KamAZ-43269 Võstrel]]LRV lipu all võitlevate valitsusvastaste relvajõudude varustus on täienenud uusimate VF relvajõudude relvastuses olevate soomusautodega (КамАЗ-43269 Выстрел).
Värvimine
pisi|Riide värvimine 15. sajandil Värvimine on millegi (nt tekstiili või maja) värvainega katmine, immutamine või töötlemine.
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
2. jaanuar
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrid arutasid telefonitsi 15. jaanuaril Kasahstani pealinnas Astanas toimuva riikide liidrite kohtumise päevakava.
Värvimine
Endisajal, vähem ka tänapäeval kasutatakse värvimiseks sageli looduslikke materjale (nt värvitaimi).
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
3. jaanuar
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, lahinguvälises olukorras sai haavata üks valitsusvägede võitleja.
Vaiko
Vaiko on eesti eesnimi, mis on kasutusel enamasti mehenimena.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Vaiko 116 mehel. Vaiko on Eestis populaarsuselt 603. mehenimi. Nimi Vaiko oli ka alla viiel naisel.
Kõige populaarsem oli eesnimi Vaiko vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,65 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,27. Vaiko oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts)
4. jaanuar
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel ei saanud möödunud ööpäeva jooksul surma ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Stanõtsja Luhanskas jätkus valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel tulevahetus automaatidest ja suurekaliibrilistest kuulipildujatest. Stanõtsja Luhanskas toimus analoogiline tulevahetus ka eelmisel päeval. Donetskis kestis öösel alanud tulevahetus valitsusvastaste relvajõudude erinevate rühmituste vahel.
5. jaanuar
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko sõnul "ei hukkunud ööpäeva jooksul ükski Ukraina sõjaväelane ja haavata sai vaid üks".
ATO staabi teatel tulistasid valitsusvastased relvajõud hommikul kella 8:00-st alates kümnel korral valitsusvägede positsioone, sealhulgas kahel korral granaadiheitjatest Donetski lennuvälja.
Õhtul umbes kella 19 ajal toimus "terrorismivastase operatsiooni" (ATO) läbiviimise piirkonnas väidetavalt halbade ilmastikuolude tõttu liiklusõnnetus, milles hukkus ja sai vigastada mitu Ukraina Rahvuskaardi Kultšõtskõi nimelise pataljoni võitlejat. Õhtustel andmetel sai Artemivski–Slovjanski vahelisel teel kahe veoauto ja autobussi kokkupõrkes surma vähemalt 12 inimest ja vigastada vähemalt 18 inimest. Öösel vigastuste tagajärjel surnud sõjaväelasega tõusis hukkunute arv 13-ni. ATO pressiesindaja, polkovnik Lõssenko kinnitas 6. jaanuari päevasel pressikonverentsil, et 6. jaanuari keskpäeva seisuga oli hukkunuid 12, aga mitte 13. Erineva raskusastmega vigastusi sai 21 inimest, neist 14 inimese vigastused olid rasked. Infovastupanu andmetel ja hukkunute võitluskaaslaste teatel oli hukkunuid 13. URJKN sekretär Oleksandr Turtšõnov avaldas kaastunnet hukkunute omastele.
Ukraina välisministeeriumi teatel kohtuvad 9. jaanuaril Kasahstani pealinnas Astanas Ukraina, Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa välisministrid. Saksamaa ja Prantsusmaa liidrid on avaldanud kahtlust 15. jaanuaril samas paigas toimuva pidava riigijuhtide kohtumise otstarbekuse suhtes.
Läbiviidud sotsioloogilise küsitluse tulemused näitasid, et ligi 80% ukrainlastest oli veendunud selles, et möödunud aastal jäi korruptsioon Ukrainas endisele tasemele või siis kasvas. Rohkem kui iga kolmas küsitletu oli arvamusel, et "parim moodus korruptsiooniga võitlemiseks on mahalaskmine", kusjuures 16% küsitletuist oli selles täielikult veendunud ja 19,5% pigem veendunud.
6. jaanuar
ATO staabi õhtusel teatel avasid valitsusvastased relvajõud hommikul kella 7:30-st alates valitsusvägede positsioonide pihta tule 16 korral. Donetski lennujaama kaitsvatele valitsusvägedele rotatsiooni korras saabunud vahetuse toimetasid positsioonidele valitsusvastaste relvajõudude võitlejad.
7. jaanuar
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul surma kolm Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata. Üks Ukraina sõjaväelane hukkus Nikišõne küla lähistel snaipri kuulist, teine Donetski lennuväljal miinipilduja rünnakus ja kolmas Piskõ juures käsirelva kuulist.
ATO pressikeskuse teatel avasid valitsusvastased relvajõud jõuluööl, õhtul kella 18:15-st hommikul kella 6:00-ni, valitsusvägede positsioonide pihta automaatsetest granaadiheitjatest, käsirelvadest, miinipildujatest ja suurtükkidest tule 15 korral. Piskõ juures tulistati öösel umbes kella ühe ajal valitsusvägede positsioone mitmelasulisest raketiheitjast Grad.
Valitsusvägede teatel ründasid valitsusvastased relvajõud 7. jaanuaril (jõulude esimene püha õigeusklike jaoks) nende positsioone kaheksal korral. Donetski Rahvavabariigi Kaitseministeeriumi teatel ründasid keskvalitsuse relvajõud nende positsioone samuti kaheksal korral.
8. jaanuar
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel oli olukord möödunud ööpäeva jooksul jätkuvalt pingeline, haavata sai kaks Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Mitmelasulise raketiheitja Grad kõrval kasutati valitsusvägede vastu ka võimsamat raketiheitjat Uragan.
Venemaalt saabus Ukrainasse järjekordne, arvult üheteistkümnes, enam kui 120 veokist koosnev nn humanitaarabikolonn. Venemaa erakorraliste olukordade ministeeriumi teatel oli sõidukite lastiks 700 tonni humanitaarabi Donetskile ja 700 tonni Luhanskile.
9. jaanuar
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas tavakohasel keskpäevasel pressikonverentsil, et möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuses neli Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata. Olukord oli jätkuvalt pingeline Donetski, Mariupoli ja Luhanski suunal.