cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Juhan Raudsepp
Looming
Suur panus on Juhan Rausepal Eesti kalmistukultuuri edendamises. Ta on loonud hauamonumente Tallinna, Tartu, Rakvere, Haapsalu, Karuse, Käsmu jt surnuaedadesse. Tuntuimad on Jakob Westholmi mälestussammas Rahumäel, perekond Jürgensoni (lauljatar Paula Brehm-Jürgensoni) ning näitlejate Theodor Altermanni ja Karl Jungholzi kalmukujundused Siselinna kalmistul. Tema loodud on kunagise Haapsalu linnapea Hans Alveri perekonna hauakivi Haapsalu vanal kalmistul ning Ants Laikmaa hauamonument Taeblas.
Juhan Raudsepa loomingusse kuulub ka hulk portreeskulptuure: Ants Laikmaa, Nikolai Triigi, Nil Merjanski, Eduard Vilde ja Friedebert Tuglase portreed.
Alliteratsioon
Alliteratsioon on sõna alguskaashääliku kordumine samas värsis või lauses, nt: "Millal maksan memme vaeva..." (rahvalaul).
Alliteratsioon on eesti regivärsi tuntuim kujundusvõte, sageli kaasneb sellega assonants.
Alliteratsiooni kasutatakse ka vanasõnades, mõistatustes, kõnekäändudes ja kunstluules.
Pearood
pisi|Pearood lehe keskel ning sellest lähtuvad [[külgrood]] Pearood on lehelaba keskel kulgev rood leherootsu jätkuna kuni lehetippu.
Pearoost lähtuvad külgrood.
Algriim
Algriim on sõnade algushäälikute kooskõla, mida kasutatakse poeetilise võttena.
Ringtee-Aardla ristmiku tunnel
pisi|Ringtee-Aardla ristmiku tunnel Ringtee-Aardla ristmiku tunnel on tunnel Tartus Ränilinna ja Tammelinna piiril Ringtee ja Aardla tänava ristmiku all. Tunnel avati 14. septembril 2007.
Algriim
Algriim jaotub alliteratsiooniks, mispuhul korduvad kaashäälikud ("Siniseida sugrusida..."), ja assonantsiks, kus korduvad täishäälikud koosesinemisel ("Oleks minu olemine..."; "Kalevite kangem poega...").
Algriim on levinud Põhja-Euroopa rahvalaulus ja vanemas luules. Näiteks on see iseloomulik anglosaksi ("Beowulf"), skandinaavia ("Vanem Edda") ja läänemeresoome ("Kalevala") traditsioonile, sealhulgas eesti regivärsile ("Kalevipoeg").
Ringtee-Aardla ristmiku tunnel
Raudbetoonvundamendile tehtud terasest karpkonstruktsiooniga tunnel on 46 meetrit pikk, 5 meetrit lai ja 3,2 meetrit kõrge. Tunnel on mõeldud jalakäijatele ja jalgratturitele, kuid vajaduse korral saavad tunnelist läbi sõita ka väikeautod.
Crimson Tide
Crison Tide
Ioonide hüdraatumine
Ioonide hüdraatumine on ioonide, molekulide liitumine vee molekuliga. Hüdraatumisel eraldub soojust ehk see on eksotermiline reaktsioon.
Kaija Koo
Kaija Koo (pärisnimi Kaija Irmeli Kokkola; sündinud 10. september 1962 Helsingi) on soome poplaulja.
Külma (Rõuge)
Külma on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Hea
Hea (ka headus) on see, mida usutakse olevat moraalselt hinnatav, väärtuslik. Ta kuulub ühe poolena paari, mille moodustavad hea ja kuri.
Tavaliselt peetakse inimese omaduste seas kõige soovitumaks headust või armastust ja kõige soovimatumaks kurjust.
August Kitzberg
pisi|August Kitzberg abikaasaga Johanna Wilhemine Kitzberg (sünninimi Roosmann) August Kitzberg (kuni 1863 August Kits, vestekirjanikuna kasutas varjunimesid Tiibuse Jaak Tiibus ja Tiibuse Mari; 29. detsember 1855 Laatre küla, Halliste kihelkond – 10. oktoober 1927 Tartu) oli eesti kirjanik.
Lapsepõlv
pisi|Mälestustahvel puitelamul, kus 1912–1927 elas August Kitzberg. [[August Kitzbergi tänav 1/3]] Augusti lapsepõlv möödus Niitsaadul – Penuja vallas Saate külas, kus nende (Kitse nime kandev) pere aastatel 1857–1871 elas ja kus ta vend Jaan oli koolmeister. Kitzberg kirjutas Penuja kuulsaks oma raamatus "Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused".
Kui aga koolmeister Jaan valmistas õppevahendite konkursile esimese eestikeelse gloobuse ja sai selle eest auhinna, siis Halliste pastorile ei meeldinud, et eesti mats sellise au osaliseks saab, pani Kitse nimele "berg" lõppu ja muutis s-i z-ks. Kuid Jaan Kitzberg oli rahul: ega nimi meest riku. Vastuolude tõttu Penuja mõisniku Peeter Widriksiga, samuti majanduslikel põhjustel kolisid Kitzbergid Karksi valda Pöögle-Maiele, kus praegu asub Kitzbergi muuseum.
Ta töötas 1873. aastast Viljandimaal Pornusel kihelkonnakohtu notari abilisena, hiljem aga Pornusel, Mornas ja Abjas kihelkonnakohtu notarina, seejärel oli Polli ja Pöögle valla kirjutaja ja vabanes venestuse tagajärjel kohast. Siis asus ta Viljandisse Viljandi Põllumeeste Seltsi ökonoomiks ja teotses hiljemini Kuramaal ja Riias, kust lõpuks siirdus Tartu.
Mulgimaa, Halliste-Karksi tüübid alates saunikuist ja ulatudes kuni mõisnikeni (Abja mõisnik ja kihelkonnakohtunik, parun Stackelberg) ning olud on andnud ainet tema humoristlikele külajuttudele.
Looming
Kitzberg on kirjutanud ka lastejutte ja -näidendeid, mälestusi ning vesteid (vestekirjanikuna kasutas ta varjunime Tiibuse Jaak Tiibus). 1924. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanikkude Ühingu auliikmeks. pisi|[[Otto Krusten - August Kitzbergist šarž]]
Pseudonüümid
August Kitzberg avaldas oma kirjatööde mitmesuguste varjunimede (üle 150) all. Tuntumad neist olid Tiibuse Jaak ja Pipramäe Tõnu. Muid pseudonüüme :
Imiku makrotsütaarne aneemia
Imiku makrotsütaarne aneemia on üks aneemia vormidest, mida võrreldes imikuea rauavaegusest põhjustatud aneemiaga esineb oluliselt vähem. Lapseea aneemiat defineeritakse kui hemoglobiini väärtust, mis jääb allapoole vastava vanuse kahte standardhälvet. Lisaks sõltub kuni 12-aastastel lastel hemoglobiini referentsväärtus ka soost.
Maailma Terviseorganisatsiooni järgi on hemoglobiini referentsväärtuste alampiirid järgmised:
•6–59 kuu vanustel lastel 110 g/l
•5–11-aastastel lastel 115 g/l
Globaalselt on aneemia lapseeas sage – seda esineb ligi pooltel alla 5-aastastest lastest.
Aneemiaid lastel on võimalik eristada erütrotsüütide morfoloogia alusel: vaadeldakse erinevaid erütrotsüütide indekseid nagu erütrotsüüdi keskmine maht (mean corpuscular volume, MCV), hemoglobiini keskmine sisaldus erütrotsüüdis (mean corpuscular hemoglobin, MCH), hemoglobiini keskmine kontsentratsioon erütrotsüüdis (mean corpuscular hemoglobin concentration, MCHC). Aneemia tõenäolise põhjuse väljaselgitamisel on olulisemad hemoglobiini väärtus ja MCV.
Patofüsioloogia
Makrotsütaarse aneemia tavalisemaks avalduseks on megaloblastiline aneemia, mille teke on seotud B12-vitamiini või foolhappe puudusest tingitud hematopoeetiliste tüvirakkude tuuma ja tsütoplasma asünkroonse küpsemisega. B12-vitamiin ja folaat on tümidülaadi ja puriini sünteesiks vajalikud koensüümid, nende puudus viib DNA sünteesi puudulikkuseni. Kuna samal ajal toimub RNA süntees häireteta, hakkavad tsütoplasmaatilised osised jagunevas rakus kuhjuma ja see viib tavapärasest suuremate rakkude tekkeni.
Levimus ja etioloogia
Makrotsütaarne aneemia on lapseeas on suhtelisel harv. Tavaliselt on põhjuseks B12-vitamiini või folaadi defitsiit toidus. Muudeks makrotsütaarse aneemia põhjusteks võivad olla maksahaigused, hüpotüreoidism, müeloplastilised haigused, aga seda võib esineda ka näiteks Downi sündroomiga lastel. Haruldasemad B12-vitamiini malabsorptsiooni ja megaloblastilist aneemiat põhjustavad seisundid on näiteks Imerslundi-Grasbecki sündroom, kongenitaalne transkobalamiini defitsiit, kongenitaalne haptokorriini defitsiit jm.
Ainult rinnapiima toidul olevatel lastel on megaloblastilise aneemia oluliseks põhjuseks ema B12-vitamiini puudus. Emal võib esineda pernitsioosne aneemia, mille põhjuseks sisemise faktori puudus.
Suur risk B12-vitamiini defitsiidist tingitud megaloblastilise aneemia tekkeks on vastusündinutel, kelle emad jälgivad ranget vegandieeti ja kellel endal esineb B12-vitamiini puudus. Selliste emade lapsed sünnivad suurema tõenäosusega madalate B12-vitamiini varudega ja neil võivad seetõttu esimese eluaasta jooksul kujuneda välja olulised arengu- ja neuroloogilised häired.
Lisaks võib B12-vitamiini puudus olla seotud mutatsioonidega vastsündinu enda IF-geenis, mille tõttu puudub täielikult sisemine faktor või on see inaktiivne või ebastabiilne. Tagajärjeks on B12-vitamiini malabsorptsioon.
Hedmarki maakonna vapp
pisi|200px|Hedmarki maakonna vapp Hedmarki maakonna vapp on Norra endise Hedmarki maakonna vapp.
See on kinnitatud aastal 1987.
Imiku makrotsütaarne aneemia
Diagnostika
Makrotsütoosi hinnatakse erütrotsüüdi keskmise mahu põhjal. Makrotsütoosi saab tuvastada perifeerse vere vereäige mikroskoopial või automatiseeritud vereanalüsaatorites. Kuna MCV esindab vaid jaotuskõvera keskmist väärtust, ei ole selle automaatvereanalüsaatoril saadud väärtus objektiivne näiteks juhtudel, kui esineb veel väikesel hulgal makrotsüüte. Seetõttu on vereäige preparaadi hindamine parimaks makrotsütoosi varaseks avastamise viisiks.
Hedmarki maakonna vapp
Sellel kujutatakse kolme barkespade ' t (labidat, millega eemaldatakse puukoort palgilt).
Imiku makrotsütaarne aneemia
Diagnostika
B12-vitamiini defitsiidi kindlaks tegemiseks on võimalik määrata B12-vitamiini enda taset, metüülmaloonhappe ja homotsüsteiini tasemeid. Varajasem biomarker B12-vitamiini puuduse kindlaks tegemiseks on aga B12 metaboolselt aktiivne fraktsioon holotranskobalamiin.
Ravi
B12-vitamiini puudulikkuse ravis on hetkel kuldstandardiks B12-vitamiini süstid. Sünteetilist tsüanokobalamiini süstitakse megaloblastilise aneemia korral kõrgetes doosides, minnes nii mööda naturaalsest imendusmismehhanismist. Lisaks süsteravile on mitmed uuringud näidanud ka suukaudse asendusravi efektiivsust. On tuvastatud, et kõrgetes doosides imendub B12-vitamiin isegi sisemise faktori puudumisel.
Foolhappe defitsiidist põhjustatud megaloblastilist aneemiat ravitakse parenteraalse või suukaudse folaadiga doosis 1–3 mg üks kord päevas.
Assonants
Assonants on keeleteaduses sõna esimese silbi täishääliku kordumine samas värsis või lauses, nt: "Ostsin Otilt ma hobuse" (rahvalaul). Assonants on eesti regivärsi kujundusvõte, seda leidub ka vanasõnades, kõnekäändudes jm, sageli koos alliteratsiooniga.
2009. aasta Norra parlamendivalimised
pisi 2009. aasta Norra parlamendivalimised olid Stortingi (Norra parlamendi) valimised, mis toimusid 14. septembril 2009. Eelvalimistel sai osaleda alates 10. augustist 2009.
Osaleda võisid kõik Norra kodanikud, kes olid 18-aastased või vanemad või said 18-aastaseks 2009. aasta lõpuks.
Osalenud parteid
Valimistel osales 7 Stortingis esindatud parteid (Norra Töölispartei, Keskpartei, Kristlik Rahvapartei, Progressipartei, Høyre, Venstre ja Sotsialistlik Vasakpartei) ja lisaks 7 parteid, mis ei olnud parlamendis esindatud (Kristlik Koonderakond, Rannikupartei, Demokraadid, Roheline Partei, Pensionäride Partei, Punane ja Saami Rahvapartei. Lisaks võisid osaleda erakonnad, mis kogusid 500 allkirja igas vallas, kus nad osaleda soovisid.
Valimisnimekirjad tuli esitada 31. märtsiks 2009.
Arvamusküsitlused
Järgnev tabel annab 10 igakuise arvamusküsitluse keskmise tulemuse (9 enne detsembrit 2008 - Synovate, Opinion, Gallup, Sentio BT, Sentio DN, Norstat NRK, Norstat VL, Respons, Infact ja alates detsembrist 2008, Norfakta).
Valimistulemused
pisi|Kohtade jaotus Stortingis pärast 2009. aasta valimisi: {{legend|darkred|[[Sotsialistlik Vasakpartei (11)}} {{legend|red|Töölispartei (64)}} {{legend|darkgreen|Keskpartei (11)}} {{legend|yellow|Kristlik Rahvapartei (10)}} {{legend|#00ff00|Venstre (2)}} {{legend|blue|Høyre (30)}} {{legend|darkblue|Fremskrittspartiet (41)}}]]
Valimistel osales 73,9% valimisõiguslikest kodanikest. Valimiste tulemusena jäi püsima võimulolev puna-roheline koalitsioon, mis sai 86 kohta, opositsioon sai 83 kohta.
Mihhail Kalašnikov
pisi|Mihhail Kalašnikov (2009) pisi|Mihhail Kalašnikov (2007) pisi|Mihhail Kalašnikov 2014. aasta Venemaa postmargil Mihhail Kalašnikov (Михаил Калашников; 10. november 1919 Kurja, Altai kubermang – 23. detsember 2013 Iževsk ) oli vene relvakonstruktor, kindralleitnant. Ta töötas 1947. aastal välja Kalašnikovi automaadi.
August Gailit
pisi|August Gailit August Georg Gailit (9. jaanuar 1891 Sangaste lähistel – 5. november 1960 Örebro, Rootsi) oli eesti kirjanik, kes kirjutas fantaasiaküllaseid romaane, novelle ja följetone.
Elukäik
pisi|August Gailit elas 1934–1944 [[Kaupmehe tänava majas number 8 Tallinnas, mis ehitati 1912. aastal]] Gailit sündis Valgamaal Sangaste mõisa lähedal Kuiksillal. Ta kasvas üles Laatre mõisas. Alates 1899. aastast õppis ta Valgas läti kihelkonna- ja linnakoolis, aastatel 1905–1907 Tartu linnakoolis.
Mihhail Kalašnikov
Kalašnikov sündis talupoja 19-lapselises peres 17. lapsena. Üles kasvas lapsi 8. 1930 tunnistati tema isa Timofei kulakuks ja saadeti välja Tomski oblastisse, kus ta samal aastal suri.
August Gailit
Elukäik
Aastatel 1911–1914 töötas ta ajakirjanikuna Lätis, 1916. aastast Tallinna Teataja toimetuses, 1917–1918 Postimehe toimetuses. Ta võttis osa Vabadussõjast sõjaväeametnikuna ja sõjakirjasaatjana. Aastatel 1922–1924 elas ta Saksamaal, Prantsusmaal ja Itaalias ning seejärel kutselise kirjanikuna Tartus, hiljem Tallinnas. Aastatel 1932–1934 oli ta Vanemuise direktor.
1944. aastal põgenes Gailit koos perekonnaga Rootsi, kus ta elukohaks sai Örebro lähedal olev Ormesta mõis. Gailit suri 5. novembril 1960 ja tema tuhastatud põrm maeti Örebro põhjakalmistule. Matusetalitus toimus 13. novembril Örebro Olaus Petri kirikus. Hauakivi (kus leegitseva Tallinna silueti alla on kirjutatud "Üks leegitsev süda / üle rahutu vee") kujustas E. Raudsepp.
Mihhail Kalašnikov
Juba tankipolgus hakkas ta leiutama. Esimene leiutis oli tanki laskude loendur, mis töötas lasuga eralduvate gaaside mõjul. Ta leiutas ka püstoli TT seadise tõhusamaks laskmiseks läbi tanki tornis oleva pilu ja tanki liikumisressursi loenduri. Viimane leiutis oli juba oluline ning Kalašnikov kutsuti Kiievi erisõjaväeringkonna ülema Georgi Žukovi jutule. Pärast seda vestlust suunati ta Kiievi Tankitehnikakooli katseeksemplaride valmistamiseks ja pärast Moskvas sooritatud võrdluskatseid Leningradi Vorošilovi-nimelisse tehasesse, kus algas seeriatootmine.
August Gailit
Elukäik
Gailit kuulus kirjanike rühmitusse Siuru. Ta oli Tallinna Kirjanike Ühingu juhatuse liige. Alates 1945. aastast Välismaise Eesti Kirjanike Liidu liige.
Isiklikku
Gailit oli aastast 1932 abielus operetinäitlejanna Elvi Vaher-Nanderiga (1898–1981). Ainsa lapsena sündis 1933. aastal tütar Aili. Tema õe Anna abikaasa oli õigusteadlane ja poliitik Rein Eliaser vanem, õepoeg Rein Eliaser oli jurist ja ajakirjanik, õetütar Rutt Eliaser oli jurist ja kirjanik.
Mihhail Kalašnikov
Sõja alguses 1941 läks Kalašnikov tankiülemana vanemseersandi auastmes rindele. Oktoobris sai ta Brjanski all raskelt haavata. Laatsaretis hakkas ta projekteerima automaatrelva. Arstid saatsid ta 6-kuusele puhkusele, mille esimese 3 kuuga valmistas ta asjatundjate abil püstolkuulipilduja mudeli. Seda tutvustati mitmele relvastuse asjatundjale, kes tunnustasid leiutise originaalsust, väikest kaalu ja väikesi mõõtmeid, kuid soovitasid seda mitte tootma hakata. Kalašnikov ei heitunud, vaid jätkas relvade konstrueerimist ja nende esitamist asjatundjatele. Ta omandas kiiresti kuulsuse ja sai oma projekteeritud relvi tutvustada kõige kõrgematele asjatundjatele. 1944 projekteeris ta iselaaduva karabiini, mis ei läinud küll seeriatootmisse, kuid oli aluseks hiljem leiutatud automaadile.
August Gailit
Looming
Gailiti varane, rohke erootilise ainega proosa on fantaasiaküllane, selle situatsiooni- ja karakterikujunduses liituvad drastiline ja naljakas; valdab uusromantiline laad (romaanid "Muinasmaa" (1918) ja "Purpurne surm" (1924) ning novellikogud "Saatana karussell" (1917) ja "Rändavad rüütlid" (1919)). Samast ajast pärinevad vaimukad kultuurikajalised följetonid (kogu "Klounid ja faunid" (1919)).
Mihhail Kalašnikov
Automaadi AK-47, mis on tuntud Kalašnikovi automaadina, esitas Kalašnikov 1947. aastal toimunud konkursile, ja see võeti armee relvastusse. Neid automaate toodeti Iževskis asuvas ettevõttes "Ižmaš" ja esimene 1500 automaadist koosnev partii väljus tehasest 20. mail 1949.
August Gailit
Looming
1920. aastatest pärinevad novellikogud "Vastu hommikut" (1926) ja "Ristisõitjad" (1927). Romantilistes novellides "Toomas Nipernaadi" (1928; film "Nipernaadi", 1983) on tegelaskujud senisest realistlikumad ja lüürilisemad, Gailiti loomingule tunnuslik grotesksus on neis mahenenud. Romaan "Isade maa" (1935) kujutab Vabadussõda.
Mihhail Kalašnikov
Kalašnikov oli kahekordne sotsialistliku töö kangelane (1958, 1976), Stalini preemia (1949) ja Lenini preemia (1964) laureaat, oli NSV Liidu Ülemnõukogu saadik aastatel 1950–1954. Ta on saanud kolm Lenini ordenit (1958, 1969, 1976). 2009. aasta novembris sai ta Venemaa kõrgeima autasu, Venemaa kangelase aumärgi. 24. jaanuaril 2012 tegi Venemaa asepeaminister Dmitri Rogozin Kalašnikovile ettepaneku hakata tema nõunikuks.
August Gailit
Looming
Romantilise ja realistliku kujutusviisi ühendamise süvenevat isikupärastumist tunnistavad romaanid "Karge meri" (1938; film 1981), "Ekke Moor" (1941) ja "Leegitsev süda" (Vadstena 1945). Romaanis "Üle rahutu vee" (Göteborg 1951) ja mitut proosažanri ühendavas teoses "Kas mäletad, mu arm?" (3 köidet; Lund 1951–1959) kajastub kodumaa kaotamise traagika.
Mihhail Kalašnikov
Auastmelt ülendati Kalašnikov 1994 kindralmajoriks ja 1999 kindralleitnandiks.
August Gailit
Looming
August Galit joonistas ka karikatuure. Tema karikatuure avaldati 1913. aastal ajakirjas Sarjaja.
Teosed
pisi|August Gailiti "Muinasmaa" "Kogutud novellid" I–III
Mihhail Kalašnikov
1971 anti talle tehnikadoktori kraad. Ta oli 16 Venemaa ja välismaa akadeemia akadeemik. Talle kuulub 35 patenti.
August Gailit
Tõlked
"Toomas Nipernaadi"
Mihhail Kalašnikov
Mihhail Kalašnikov elas Iževskis. Tal on poeg ja 3 tütart ning lapselapsed.
August Gailit
Tõlked
"Isade maa"
"Karge meri"
"Ekke Moor"
"Leegitsev süda"
"Kas mäletad mu arm"
Novellikogumikud
Achernar
pisi|Achernari joonis Achernar (α Eri) on Eriidanuse tähtkuju heledaim täht (tähesuurus 0,45) ning taeva heleduselt üheksas täht.
See on sinine täht spektriklassiga B3 V pe.
Achernar on 6–8 korda massiivsem ja umbes 3000 korda heledam kui Päike. Suure pöörlemiskiiruse tõttu (ekvaatoril 225...300 km/s) on see seni uuritud tähtedest kõige lamedam.
Tähe nimi tuleb araabia fraasist آخر النهر (ākhir an-nahr 'jõe lõpp').
Kamakura
thumb|Buda kuju Kamakuras Kamakura (jaapani 鎌倉, haldusüksusena 鎌倉市 Kamakura-shi) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub umbes 50 km Tōkyōst lõunas Sagami lahe kaldal ja on kolmest küljest ümbritsetud mägedega. 12.–14. sajandil valitsesid seal Minamoto klanni šogunid Jaapanit, sellest ka Kamakura perioodi nimetus.
Tänapäeval on tuntud kui paljude pühakodade ja templite asukoht. Linnas asub 13,35 m kõrgune 13. sajandist pärinev Amida Buda pronksskulptuur Kamakura Suur Buda. Ajalooliste väärtuste rohkuse tõttu on Kamakura Jaapani siseturismi suuruselt teine sihtmärk peale Kyōtot.
Elanike arv on 174 200 (2011).
Markeri vald
Markeri vald on vald Norras Vikeni maakonnas. Vald piirneb Aremarki, Indre Østfoldi, Rakkestadi ja Aurskog-Hølandi vallaga ning Rootsiga.
Valla keskus on Ørje.
Markeri vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui ühendati Rødenesi ja Øymarki vald. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda.
Tähtsamad vaatamisväärsused on Ørje kindlus ja Basmo kindlus. Viimane paikneb Rødenessjøeni ja Hemnessjøeni järve vahelisel mäel valla põhjaosas.
Achernar
Achernar ei ole Eestis nähtav.
Oberstdorf
Oberstdorf on linn Saksamaal Baieri liidumaa edelaosas Allgäu Alpides, Saksamaa lõunapoolseim asula. Oberstdorfi piirkond asub umbes 800 meetri kõrgusel üle merepinna. Linn on tuntud suusa- ja turismikuurordina. Peamisteks suusapiirkondadeks on Nebelhorn ja Fellhorn. Oberstdorfis toimusid 1987. ja 2005. aastal põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Oberstdorfis asub maailma üks viiest tegutsevast suusalennumäest – Heini Klopferi lennumägi.
2003. aasta 30. detsembri seisuga elas linnas 9874 elanikku. 2019. aasta lõpu seisuga oli linnaelanikke 9696.
Praegune linnapea on Klaus King.
Ainja järv
Ainja järv (ka Aine järv ja Ainejärv) on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.
Kirjeldus
Ainja järve pindala on 21,3 ha, pikkus 1,2 km, laius 250 m, suurim sügavus 2,3 m, keskmine sügavus 1,7 m, vee maht 331 000 m³, kaldajoone pikkus 3,975 km ja kõrgus merepinnast 81 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on põhja-lõunasuunaline ja on paisutatud Kõpu jõele, mis voolab sisse järve lõunatipust ja välja põhjatipu ligidalt. Järve põhjaosasse lõikub poolsaarena sisse kõrge vallseljak Toonimägi. Põhjatipust 80 m kauguselt möödub järvest Valga–Uulu maantee.
Järve vesi on pärit Sinejärvest ja Ikepera soost, veevahetus on 12 korda aastas. Vesi on põhjani segunev ja soojenev, roheka tooniga helepruun, vähe läbipaistev, aluselise reaktsiooniga (pH tase 8,2), selles leidub rikkalikult nii mineraalaineid kui ka orgaanilisi ühendeid. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Elustik
Kaladest esinevad järves ahven, haug, särg ja koger, mõningatel andmetel ka koha ja linask.
Ajalugu
Juba 19. sajandi alguses asus järve nõos veskijärv, mille paisu suurvesi 1855. aastal lõhkus. 1912. aastal rajati järvele saeveski, kuid 1928. aastal lõhkus suurvesi uuesti paisu ja järv jooksis tühjaks. Saeveski pandi tööle masinate jõul ja järv jäi tühjaks kuni 1952. aastani, mil järve pais taastati. Viimast võib lugeda praeguse järve alguseks.
Looduskaitse
Ainja järv koos Sinejärvega ja nende ümbrus on Ainja maastikukaitseala tuumikosa. Järv on kaitse all alates 1964. aastast, mil selle kaitseks loodi Ainja järvekaitseala. 1999. aastal ühendati see Sinejärve kaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala.
Aust-Agderi maakonna vapp
pisi|200px|Aust-Agderi maakonna vapp Aust-Agderi maakonna vapp on Norra endise Aust-Agderi maakonna vapp.
See võeti kasutusele 1958. aastal.
Vapil kujutatakse kahte kuldset palki punasel taustal. See sümboliseerib puidukaubandust ja rauamaagi kaevandamist, mis on olulised Aust-Agderi arengule.
Voltaire
Voltaire [volt'eer] (sünninimi François-Marie Arouet [franssu'a-mar'i aru'e]; 21. november 1694 – 30. mai 1778) oli prantsuse deistlik filosoof, kirjanik, ajaloolane ja üks Euroopa valgustusliikumise juhtkujudest.
Voltaire sai tuntuks näitekirjaniku ja poeedina, hiljem John Locke'i ja Isaac Newtoni vaadete populariseerijana. Voltaire seisis sallivuse ja kodanliku avalikkuse eest ühiskonnas ning oli kriitiline katoliku kiriku piiramatu võimu suhtes. Ta oli ka Preisi kuninga Friedrich II õpetaja. Tema tuntuimad teosed on "Candide", "Kohtlane", "Mikromegas", "Filosoofiline sõnaraamat" ja "Zadig". Voltaire on kirjutanud ka tragöödiaid, komöödiaid, epigramme, pilkekirju, ajalooraamatuid ja muud.
Perekond ja noorus
pisi|"Elémens de la philosophie de Neuton", 1738 Voltaire'i vanemad olid François Arouet ja aadlidaam Marie Marguerite d'Aumart de Mauleon. Mõlema vanema suguvõsad olid pärit Poitevinist, kuid Arouet'd elasid Pariisis, kus Voltaire'i vanaisa François Arouet oli edukas kaupmees, abielus Marie de Mallepart'iga. Voltaire'i emapoolne vanaisa oli Pariisi parlamendi kriminaalametnik Nicolas d'Aumart, kes oli abielus Catherine Carteroniga. Voltaire'i isa François Arouet noorem oli kuningliku laekuri nõunik arvekojas ning tema onu Nicolas Symphorien d'Aumart oli kuningliku sandarmeeria kontrolör. Voltaire oli ka Friedrich II sugulane tolle vanavanaema Eleonore d'Esmier d'Olbreuse kaudu. Voltaire päris oma intellektuaalsed võimed ema poolt, ka tema ema vennad olid väga võimekad.
François-Marie oli perekonnas viies laps. Enne teda olid perre sündinud kolm poissi, kellest kaks olid noorelt surnud, ja tema õde Marguerite-Catherine. Tema ema suri, kui François-Marie oli seitsmeaastane. Õde Marguerite, keda François väga armastas, abiellus varakult. Tema vanem vend Armand oli range jansenist ning François ei olnud temaga kunagi heades suhetes.
Tema ema sõber abee de Châteauneuf õpetas François'le ilukirjandust ja deistlikku filosoofiat Poiss ilmutas varakult luuleannet. 1704. aastal saadeti ta jesuiitide kolleegiumisse Louis-le-Grandis, kus ta õppis 1711. aastani. Kuigi ta põlastas sealt saadud haridust, panid sealsed õpingud aluse ulatuslikele teadmistele ning arvatavasti sai seal alguse ka Voltaire'i armastus teatri vastu. Kolleegiumis kirjutas ta juba 12-aastaselt luuletusi ja ka oma esimese tragöödia. Koolis õppis ta ladina ja kreeka keelt, hiljem omandas ta itaalia, hispaania ja inglise keele.
Mässumeelne kirjanikuelu
Kindel teenistus Voltaire'i ei huvitanud, sest tal leidus alati mõni daam või sõber, kes oli valmis teda ülal pidama. Üks Voltaire'i armukestest ehitas oma lossile tema jaoks koguni uue tiiva. Ta nautis elu, aga peamiselt selle vaimseid külgi, minemata kaasa kõrgseltskonna lodeva elustiiliga. Kogu elu oli tal kujutlus, et tal on nõrk tervis, mistõttu ei taluvat ta veini. Seevastu armastas Voltaire juua kohvi, koguni 72 tassi päevas (rokokootassid ei olnud kuigi suured).
Aastatel 1717–1718 oli Voltaire Bastilles vangis. Seal kirjutas ta oma esimese näidendi "Œdipe", millega ta saavutas ka tuntuse. 1718. aastal võttis ta endale pseudonüümi Voltaire, mis on anagramm sõnadest "AROVET LI" (perekonnanime Arouet latiniseeritud kuju ja sõnade le jeune ('noorus' pr. k.) esitähed). Kuningas püüdis mässumeelset kirjanikku siduda kuningakojaga, pakkudes talle autasusid, pensioni ja kohta õukonnas, Voltaire aga keeldus. Vastuolu tõttu ühe noore aadlikuga mõisteti ta 1726. aastal teist korda vangi, Voltaire aga palus vanglakaristuse asendada maalt välja saatmisega.
Voltaire asus elama Inglismaale, kus ta tutvus inglise filosoofia, parlamendisüsteemi, kirjanduse ja teadusega. Kolm aastat hiljem naasis ta Prantsusmaale ning avaldas seal 1734. aastal teose "Filosoofilised kirjad", mis osutus kuningakojale nii vastuvõetamatuks, et see määrati avalikule põletamisele.
1733. aastal tutvus ta endast 12 aastat noorema abielus kolme lapse ema Émilie du Châtelet'ga. Nende afäär kestis 16 aastat.
1745. aastal määras kuningas Louis XV Voltaire'i kuninglikuks ajalookirjutajaks, teenistusele aitas kaasa ka markiis de Pompadouri soosing. Preisi kuninga Friedrich II kutsel asus Voltaire elama Potsdamisse Sanssouci lossi. Varsti aga pettus ta Friedrich II-s ning ostis endale lossi Šveitsi piiri lähedale. Voltaire elas oma mõttetera järgi: "Noorena tuleb armastada nagu pöörane, vanana aga tuleb töötada nagu kurat."
pisi|Voltaire'i haud Voltaire veetis oma elu viimased kuud Pariisis, kus ta suri 1778. aastal vähki. Kuna Voltaire oli olnud kiriku suhtes väga kriitiline, keeldusid Pariisi vaimulikud kristlikku matust läbi viimast. Voltaire maeti Scellières'is Champagne'i maakonnas, kus Voltaire'i kaaslase Marie Louise'i vend oli abee. Prantsuse revolutsiooni ajal Voltaire'i surnukeha palsameeriti ja maeti 11. juulil 1791. aastal Panthéoni.
Vestfoldi maakonna vapp
pisi|150px|Vestfoldi maakonna vapp Vestfoldi maakonna vapp on Norra endise Vestfoldi maakonna vapp.
See sümboliseerib muistse Norra kuningadünastia Ynglingite pärinemist Vestfoldist.
Vapil kujutatakse kuldset ristikulehekujulise ristmikuga krooni punasel taustal.
Vapi kujundas Hallvard Trettebærg. See kiideti heaks 30. jaanuaril 1970.
Nailon
pisi|Nailonsukk mikroskoobi all Nailon (DuPont Nylon) on tehis- ehk kunstkiud (sünteetiline kiud). Kiud leiutati 1935. aastal, nailoniks hakati seda nimetama 27. oktoobril 1938.
Jyväskylä Ülikool
Jyväskylä Ülikool (soome keeles Jyväskylän yliopisto; lühend JY ) on avalik-õiguslik ülikool Jyväskyläs. 1966. aastani kandis see nime Jyväskylä Pedagoogiline Instituut (Kasvatusopillinen korkeakoulu).
Kursuste loomise ajast on pärit Seminaarinmäki vanimad, Konstantin Kiseleffi kujundatud punatellistest hooned (nn õppekasarmud).
Jyväskylä Ülikooli ülikoolilinnak on lisaks tuntud maailmas arhitekt Alvar Aalto projekteeritud ehitistega, mis on valminud aastatel 1950–1970.
Jyväskylä Ülikoolis oli 2007. aastal 15 261 üliõpilast ja 2565 töötajat.
Aastal 2007 kaitsti Jyväskylä Ülikoolis 1374 magistritööd ja 130 doktoritööd.
Jyväskylä Ülikooli teaduskonnad
Seisuga 7. september 2006:
5 (Kravitz)
"5" (Virgin Records, 1998) on USA muusiku Lenny Kravitzi viies stuudioalbum.
Jyväskylä Ülikool
Jyväskylä Ülikooli teaduskonnad
Ülikool pakub kokku ligi 80 põhiõppeainet ja üle 100 õppeaine.
Humanitaarteaduskond
Jyväskylä Ülikooli humanitaarosakonnas on esindatud keeled ja kommunikatsioon, kunst ja muusika koos kultuuri ja ajalugu uurivad alad. Osakonnas töötab kolm Soome Akadeemia uurimise tippkeskust : Mitmekülgse muusika uurimise tippkeskus (2008–2013), filosoofilise psühholoogia, moraali ja poliitika uurimise tippkeskus (2008–2013) ja inglise keele mitmekesisuse, ühenduste ja muutuste uurimise tippkeskus (2006–2011), kes on koostöös Helsingi Ülikooliga. Lisaks keelte õppimisele ja kasutusele on ülikoolis määratleda endale rahvusvaheline uurimisala. Teiste teaduskondade uurimistöö tugevus on seotud ülikooli mitmekülgse ühistööga, millest nelja teaduskonna ametid on koostöös. 2002. aastal ühinenud ajaloo ja etnoloogia osakonna õppeainete hulka kuuluvad Soome ajalugu, majanduse ajalugu, üldine ajalugu, etnoloogia, folkloor ja antropoloogia. Osakonna hooned Historica ja Villa Rana asuvad Seminaarinmäe ülikoolilinnakus.
Infotehnoloogiateaduskond
Infotehnoloogiateaduskond tähistas oma 10. aastapäeva 6. veebruaril 2009 Agoras.
Ülikoolilinnakud
pisi|paremal|Seminaarinmäki
Seminaarinmäki
Jyväskylä Ülikooli Seminaarinmäe ülikoolilinnak kuulub Soome kaunimate ja arhitektuurilt huvitavamate ülikooli alade hulka.
Ülikoolilinnakut on ehitatud üle 100 aasta.
Arhitekt Constantin Kiseleffi projekteeritud ehitis, nüüd nimega Historica, paikneb keset Seminaarinmäge. See on osa vanast ülikooli linnakust, mis valmis 1880. aastate alguses Soome vanima rahvakooliõpetajate õppeasutuse, Jyväskylä kursuste jaoks.
Soome naiste õpetajate ameti tee sai alguse Jyväskylä kursustest.
Tänapäeval Historica hoones korraldati suuremast osast naisõpilaste õpetamisest: ülakorrusel asub naiste peosaal.
Selja Ahava
Selja Ahava (ametlikult Ahava-Foster, sündinud 8. juulil 1974 Helsingis) on Soome dramaturg, stsenarist ja kirjanik.
Ta on õppinud Helsingi teatrikoolis dramaturgiat ja kirjutanud stsenaariume filmidele, televisiooni ja raadiole. Tema debüütromaan Eksyneen muistikirja ilmus 2010, sellele järgnes 2015. aastal Taivaalta tippuvat asiat, mis jõudis Finlandia kirjandusauhinna lühinimekirja ja võitis 2016 Euroopa Liidu kirjandusauhinna. Tema kolmas romaan Ennen kuin mieheni katoaa ilmus 2017.
Ta on elanud Londonis, 2020. aasta seisuga elab Porvoos.
Jyväskylä Ülikool
Seminaarinmäki
Sealne piirkonna rohelus annab tänapäevalgi veel häid puhkevõimalusi.
pisi|paremal|Mattilanniemi
Mattilanniemi
Ülikool laiendati 1980. aasta alguses Jyväsjärvi randa Mattilanniemisse.
Mattila maja alal asuv neem on saanud nime tema järgi. Arto Sipise projekteeritud hoonetes asuvad majandusteaduskond, sotsiaalteaduskond, ametiruumid ja infokeskus.
Mattilanniemi rannas on suur pargiala. Sellel alal uus hoone on Agora, kus asub infotehnoloogiateaduskond.
Ylistönrinne
Ylistönrinte ülikoolilinnakus asuvad bio- ja keskkonnateaduse, füüsika-, keemia- ja nanoteaduse õppehooned.
Ristna
Selle tuumikosa moodustavad kaks Läänemerre ulatuvat nina: Lõuna-Ristna neem ja Põhja-Ristna neem. Viimase lähedal asub Ristna tuletorn.
Ristna rannik on arvele võetud ürglooduse objektina.
Ristnale viib Puski–Kõpu–Ristna tee.
Ristna nimi koosneb sõnadest rist ja nina 'maasäär, neem'. Viimane lühenes -na-ks ja sellele lisati uuesti liigisõna nina.
Saksa keeles on mitte ainult Ristnat, vaid kogu Kõpu poolsaart nimetatud Hiiumaa järgi sõnaga Dagerort.
Ristnat esmamainiti 1728, kui seal elas talupoeg Ristininna Marti Widas.
Hiiumaa läänepoolseima kohana oli Ristna strateegiliselt oluline. Ristna lähedalt möödusid tähtsad laevateed, mis muutis paiga ka ilmaennustamise kohalt vajalikuks. Nõukogude võim rajas Ristnale Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse rannakaitsepatarei nr 42, (III-130) suurtükiõued ja tulejuhtimispunkti ning Ristna patarei, samuti Ristna meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama. Tsivilistidele oli aastakümneid pääs Ristnale piiratud.
Vasco da Gama sild
thumb|Vasco da Gama sild Vasco da Gama sild (portugali keeles Ponte Vasco da Gama) on vantsild Portugalis Lissaboni lähedal.
Silla ehitus jaotati neljaks osaks, millest iga osa ehitas erinev ettevõte. Ehitust koordineeris iseseisev konsortsium. Ehitusel töötas korraga kuni 3300 töölist. Nii silla ettevalmistuseks kui ka ehituseks kulus 18 kuud. Silla ehitamine ei maksnud Portugali valitsusele midagi, kuna silla ehitas erakonsortsium Lusoponte, kes sai õiguse nõuda endale mõlema Lissaboni silla ületamise eest maksu järgmise 40 aasta jooksul. Silla ennustatav kasutuskestus on 120 aastat.
Sild avati liiklusele 29. märtsil 1998, 18 kuud pärast ehitamise algust. Sild valmis pisut enne Expo '98 maailmanäitust Lissabonis, mis tähistas 500 aasta möödumist maadeavastaja Vasco da Gama jõudmisest Indiasse. Sellega avastas ta meretee Euroopast Indiasse. Sild nimetati selle sündmuse auks tema järgi.
1955. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis
1955. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis olid 9. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 7.–19. juunini Budapestis Ungaris.
Dannii Minogue
Danielle Jane Minogue  (sündinud 20. oktoobril 1971 Melbourne'is) on Austraalia laulja, näitleja, moelooja ja modell. Ta on laulja Kylie Minogue'i noorem õde.
Elukäik
Dannii Minogue'i isa Ron Minogue on raamatupidaja ja ema Carol Jones tantsija. Tema isa perekond on pärit Iirimaalt. Ema on pärit Walesist. Dannii on kolmest lapsest noorim. Tema õde Kylie on laulja ja vend Brendan töötab teleoperaatorina Austraalias.
Kaunis teleekia
Kaunis teleekia (Telekia speciosa (Schreb.) Baumg.) on korvõieliste sugukonda ja teleekia perekonda kuuluv taimeliik.
Ta on suurte munajate lehtede ja suurte kollaste korvõisikutega kuni 1,5 m kõrgune taim. Paljuneb hästi nii vegetatiivselt (risoomi kaudu) kui ka seemnetega.
Eestis kasvatatakse ilutaimena, kuid metsistub kergesti ja võõrliigina võib muutuda invasiivseks.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Eristiivalised
Eristiivalised (Anisoptera) on kiililiste seltsi alamselts.
Rühma nimetus tuleneb sellest, et eristiivalistel on tagatiibade kuju (tiiva alus) erinev eestiibade kujust. Eristiivalised kiilid on ka enamasti suuremad kui taolistiivalised.
Teiseks kiililiste alamseltsiks taolistiivalised. Neil on ees- ja tagatiivad kuju poolest võrdlemisi sarnased.
Lahustuvus
Lahustuvuseks nimetatakse tahke, vedela või gaasilise aine ehk  solvaadi  omadust moodustada tahke, vedela või gaasilise solvendiga homogeenne lahus. Fundamentaalselt sõltub aine lahustuvus kasutatavast solvendist kui ka temperatuurist ja rõhust. Maksimaalne lahustuvus spetsiifilises solvendis määratakse küllastuskontsentratsioonina ehk kontsentratsioon, mil soluudi lisamisel ei tõuse enam lahuse kontsentratsioon (küllastunud lahus).
Tavaliselt on lahustiks vedelik, mis esineb kas puhtana või solventide seguna. Esineb ka tahkeid lahuseid, harvadel kordadel aga ka vedeliku lahuseid gaasis.
Lahustuvuse kvantitatiivseks mõõduks nimetatakse suurimat aine kogust, mis võib lahustuda kindlas lahusti (või lahuse) koguses (kindlal temperatuuril). Põhiühik on g/100 g lahustis.
Eristatakse hästilahustuvaid aineid (lahustuvus tavatingimustes > 1 g/100 cm3 ), vähelahustuvaid aineid (lahustuvus 0,1–1 g/100 cm3 ) ja rasklahustuvaid aineid (lahustuvus < 0,1 g/100 cm3 ). Mõnikord räägitakse ka praktiliselt mittelahustuvast ainest, mis lahustub nii vähe, et nt keemilises analüüsis selle aine lahustuvust ei arvestata.
Lahustuvuse ulatus varieerub lõpmatuseni lahustuvast, näiteks nagu etanool vees, kuni vähelahustuvani, näiteks nagu hõbekloriid vees. Terminit mittelahustuv kasutatakse tihti kirjeldamaks vähelahustuvaid või väga vähelahustuvaid ühendeid.
Kindlate tingimuste korral võib lahustuvuse tasakaalu ületada ning valmistada nii-öelda superküllastunud lahuse, mis on metastabiilne ehk süsteem, mis on kauapüsiv, kuid siiski vähem stabiilne kui süsteemi kõige stabiilsem olek.
IUPACi definitsioon
IUPACi definitsiooni kohaselt on lahustuvus küllastunud lahuse analüütiline koostis väljendatult mingi kindla soluudi hulgana mingis kindlas solvendis. Lahustuvus võib olla esitatud kontsentratsiooniühikutes nagu näiteks molaalsus, molaarsus, moolmurd või mingi muu ühikuga.
Molekulaarsel tasandil
Lahustuvus esineb dünaamilise tasakaaluna, mis tähendab, et samal ajal on tasakaalus solvatatsioon ja desolvatatsioon. Tasakaal püstitub kui mõlemad protsessid on saavutanud võrdse kiiruse.
Lahustuvust mõjutavad tegurid
Lahustuvus võib ka suuresti sõltuda teiste molekulide olemasolust solvendis, näiteks komplekse moodustavate ligandide juuresolekul. Lahustuvus sõltub ka solventide ioontugevusest.
Metastabiilse lahustuvse korral sõltub see ka kristalli või tilga füüsilisest suurusest (rangelt võttes soluudi molekulaarpindalast). Mida rohkem on kristallis defekte, seda suurem võib olla lahustuvus ning see võib kristalli ebakorrapära kasvades ka kasvada. Need efektid esinevad, kuna lahustuvuskonstant on seotud kristalli Gibbsi energiaga. Praktikas on need efektid, mida on raske mõõta, aga kuna nende mõju on lahustuvusele on väike, siis on nad ebatähtsad.
Temperatuur
Mingi kindla soluudi lahustuvus mingis kindlas lahustis sõltub üldiselt temperatuurist. Paljude tahkiste korral, mis on vedelas vees lahustatud, lahustuvus kasvab temperatuuriga kuni 100 °C-ni. Ioonsete ainete lahustuvus kipub vedelas vees kõrgetel temperatuuridel vähenema kuna vee struktuur ning omadused muutuvad kõrgel temperatuuril. Väiksem dielektriline konstant tähendab vähem polaarset lahustit.
Taolistiivalised
pisi|[[Harilik vesineitsik]] Taolistiivalised (Zygoptera) on kiililiste seltsi alamselts.
Lahustuvus
Temperatuur
Gaasilised soluudid käituvad palju keerukamalt temperatuuri tõustes. Üldiselt temperatuuri tõustes gaaside lahustuvus vees väheneb, kuid kasvab orgaanilistes solventides.
Graafikul on näha lahustuvuskõverad mõnede tüüpiliste anorgaaniliste soolade korral neid vees lahustades ning temperatuuri tõstes. . Paljud soolad käituvad baariumnitraadi sarnaselt ning temperatuuri tõustes kasvab ka lahustuvus märgatavalt. 400x300px|raam|paremal|Erinevate soolade vees lahustuvuse sõltuvus temperatuurist
Taolistiivalised
Taolistiivaliste hulka kuuluvad vesineitsiklased, kõrsiklased ja liidriklased (kokku 23 liiki Eestis elavaist 63 kiililiigist).
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 42. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 3. mail 1997 Dublinis, Iirimaal. See oli Iirimaa jaoks neljas kord viie aasta jooksul lauluvõistlust korraldada (enne 1997. aastat toimuseid ka 1993., 1994. ja 1995. aasta võistlused Iirimaal).
Õhtujuhtideks olid Carrie Crowley ja Ronan Keating. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia pop-rokk bänd Katrina & The Waves lauluga "Love Shine a Light".
Finnmargi maakonna vapp
pisi|150px|Finnmargi maakonna vapp Finnmargi maakonna vapp on Norra endise Finnmargi maakonna vapp. Vapp võeti kasutusele 1967. aastal.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Osalenud riigid
vasakul|pisi1997. aastal võeti kasutusele uus süsteem, kus eemaldati üheks aastaks lauluvõistluselt viimase nelja aasta madalama keskmise skooriga riigid. Järgneval aastal on riigil võimalus uuesti osaleda. Võistlusest eemaldatakse vastavalt nii palju riike, et igal aastal oleks kokku 25 osalejat.
Finnmargi maakonna vapp
Sellel kujutatakse ühe torniga kuldset lossi mustal taustal.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Osalenud riigid
Itaalia rahvuslik telekanal Radiotelevisione Italiana (RAI) teatas, et 1997. aasta osalus jääb nende viimaseks. Itaalia naasis üritusele alles 2011. aastal. Lauluvõistlusest otsustas kõrvale jääda Iisrael, sest see toimus holokausti mälestuspäeval. Sellega andsid nad koha Bosnia ja Hertsegoviinale, kes uue süsteemi järgi oleks üheks aastaks võistluselt eemaldatud.
Lahustuvus
Rõhk
Kondenseeritud faaside korral (tahkised ja vedelikud) on lahustuvuse sõltuvus rõhust nõrk ning tavaliselt seda praktikas ei arvestata. Eeldades, et tegemist on ideaalse lahusega, saab seda sõltuvust esitada järgmiselt:
kus i tähistab komponente, Ni on komponendi i moolmurd, P on rõhk ning indeks T viitab konstantsele temperatuurile, Vi,aq on partsiaalne molaarruumala komponendil i lahuses, Vi,cr on partsiaalne molaarruumala komponendil i lahustuval tahkisel ja R on universaalne gaasikonstant.
Gaaside lahustuvus
Solventides gaaside lahustuvust arvuliselt määrates kasutatakse Henry seadust. Gaasi lahustuvus solvendis on proportsioonis selle gaasi osarõhuga solvendi koha. Suhe kirjutatakse nii:
p = k_H c
kus kH on temperatuurist sõltuv konstant ehk Henry konstant (näiteks 769,2 L*atm/mol hapniku jaoks vees temperatuuril 298K), p on osarõhk (atm) ja c on lahustunud gaasi kontsentratsioon vedelikus (mol/L)
Gaaside lahustuvuse arvväärtus määratakse vahepeal ka kasutades Bunseni lahustuvuse koefitsienti.
Kui solvendis on mullid, ei sõltu gaasi lahustuvus mullide raadiusest mitte mingil muul moel kui ainult mulli raadiuse mõjust rõhule.
Polaarsus
Lahustuvuse ennustamiseks kasutatakse populaarset aforismi: sarnane lahustab sarnast. See lause näitab, et solvaat lahustub kõige paremini solvendis millel on sarnane struktuur solvaadiga. Solvendi üleüldine solvatatsioonivõime sõltub peamiselt tema polaarsusest. Näiteks on uurea, väga polaarne solvaat (hüdrofiilne), väga hästi lahustuv polaarses vees, kuid vähem lahustuv vähempolaarses metanoolis ning peaaegu lahustumatu mittepolaarsetes solventides nagu benseen. Teisalt aga mittepolaarne solvaat naftaleen ei lahustu vees, kuid väga hästilahustuv mittepolaarses benseenis.
Segunemise entroopia soodustab lahustuvust ning sõltub lahustumisentalpiast ja hüdrofoobsest efektist.
Sünteetikud kasutavad ära erinevusi lahustuvustes, et eraldada ning puhastada ühendeid reaktsioonisegudest kasutades vedelik-vedelik ekstraheerimist.
Lahustuvuse arvväärtuse määramine
Lahustuvust väljendatakse tavaliselt kontsentratsioonina; näiteks g solvaati kg solvendi kohta, g solvaati dl (100 ml) solvendi kohta, molaarsus, molaalsus, moolimurd jne.
Lahustumisega seotud energia esitatakse üldiselt mooli solvaadi kohta lahuseentalpiana.
Kasutusalad
Lahustuvusel on põhjapanev tähtsus teaduslikes põhitõdedes ja praktilistes töödes. Seda kasutatakse näiteks maakide töötlemises, ravimite kasutamises ja väljatöötamises ning ka putukatõrje transpordis.
Lahustuvuse kohta öeldakse, et see on "aine karakteristlik omadus", mis tähendab, et lahustuvust kasutatakse kui on tarvis kirjeldada mingit teist ainet. Näiteks kui kirjeldatakse aine polaarsust, et teda eristada teistest ainetest ning anda aimu tema kasutusaladest.
Näiteks võib tuua bensoehappe sünteesi fenüülmagneesiumbromiidist ja kuivast jääst. Bensoehape on rohkem lahustuv orgaanilistes solventides nagu diklorometaan või dietüüleeter ning kui hapet jaotuslehtris koos solvendiga raputada, lahustub ta paremini orgaanilises kihis. Teised reaktsiooniproduktid jaotuvad veekihti, mis näitab, et eraldamisel põhinev lahustuvus on saavutatud. Seda võtet nimetatakse vedelik-vedelik ekstraheerimiseks ning on oluline sünteesimise keemias.
Østfoldi maakonna vapp
pisi|150px|Østfoldi maakonna vapp Østfoldi maakonna vapp on Norra endise Østfoldi maakonna vapp.
Punasel vapikilbil on kolm kollast kiirt suunaga paremalt alt vasakule üles. Keskmine kiir on laineline.
Jooned sümboliseerivad päikesetõusu idast. Samuti sümboliseerib see päikesekummardamist pronksiajal (seda on kujutatud mitmetel piirkonnast leitud kaljujoonistel).
Banaat
pisi|Banaadi jagunemine Rumeenia, Serbia ja Ungari vahel pisi|Rumeenia Banaat Banaat (rumeenia Banat, Banatul, serbia Банат, ungari Bánság, Bánát) on piirkond Euroopas Serbia, Rumeenia ja Ungari piirialadel. Hõlmab ala Transilvaania Alpide (idas), Tisza (läänes), Mureși (põhjas) ja Doonau vahel (lõunas).
Rumeeniast jäävad Banaadi alale Timiși maakond, Caraș-Severini maakond ja Aradi maakonna lõunaosa, Ungarist Szegedi-lähedased alad, Serbiast Vojvodina idaosa (Põhja-Banati ringkond, Kesk-Banati ringkond ja Lõuna-Banati ringkond).
Naksitrallid
pisi|Sammalhabe tänavakunstnik [[Edward von Lõngus|Edward von Lõnguse kujutatuna. 2018. aasta mais Tartus Lossi 36, Riigikohtu vastas]] "Naksitrallid" on Eesti neljaköiteline lasteraamatusari, mis räägib Muhvi, Sammalhabeme ja Kingpoole seiklustest. Selle teksti autor on lastekirjanik Eno Raud ja illustreerija kunstnik Edgar Valter.
Banaat
Banaadi ajalooline keskus on Timișoara.
Pindala on 28 040 km².
Let Love Rule
"Let Love Rule" on USA muusiku Lenny Kravitzi debüütalbum. Albumi avaldas Virgin Records 19. septembril 1989.
1995. aastal sai see USA-s kuldplaadi staatuse. 2002. aasta novembriks müüdi seda 860 000 eksemplari.
Naksitrallid
Nad seiklevad neljas raamatus:
Hiljem ilmusid need ka kahe raamatuna: "Naksitrallid" ja "Jälle need naksitrallid".
Need teosed on kõige enam tõlgitud eestikeelsed lasteraamatud – neid lugusid on tõlgitud kokku 18 keelde.
Sõna "naksitrall" viitab eesti keeles tähenduslikult millelegi toredale, vahvale, hakkajale. Sõna on kasutanud näiteks A. H. Tammsaare romaani "Tõde ja õigus" IV osas, iseloomustades linnas asuvat kena hoonet.
Võrm
Võrm (Cuscuta L.) on parasiittaimede perekond kassitapuliste sugukonnast.
Panther-liin
Panther-liin (Pantherstellung) oli osa Teise maailmasõja ajal Saksa riikliku organisatsiooni Organisation Todt ja Wehrmachti pioneeriüksuste kavandatud ja osaliselt ka rajatud 500 kilomeetri pikkune Soome lahest Musta mereni ulatuv kaitseliin, mis oli osa Idavallist. pisi|400px|Panther-liini paiknemine Idavall algas Mustalt merelt Krimmi poolsaarelt Kertšist. Idavalli Wotani kaitseliin lõunas kulges liin suures osas Dnepri jõe paremal (lääne-) kaldal, kuid Kiievi kohal moodustus vasakkaldale sillapea. Keskosas kulges liin Homieli, Orša ja Viciebski linnast lääne pool kuni Velikaja jõe alguseni. Sealt jätkus Panther-liin Velikaja jõe vasakul (lääne-) kaldal kuni Pihkva järveni, sealt Pihkva, Lämmi- ja Peipsi järve läänekallast pidi kuni Narva jõeni ja selle vasakut (lääne-) kallast pidi kuni Soome laheni. Wotani kaitseliin asus väegrupp A ja väegrupp Süd kaitselõigus, Panther-liin aga väegrupp Mitte ja väegrupp Nord kaitselõigus.