cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jumalate loend
Maia
Ac-yanto – Acan – Acat – Ah-bolom-tzacab – Ah-bolon-dz'acab – Ah-bolon-dzacab – Ah-chicum-ek – Ah-chicumek – Ah-ciliz – Ah-cuxtal – Ah-hoya – Ah-hulneb – Ah-kin – Ah-kinchil – Ah-mucen-cab – Ah-muzen-cab – Ah-muzencab – Ah-peku – Ah-puch – Ah-tzenul – Ah-tzul – Ah-uuk-yol-zip – Ahau-kin – Ahpuch – Akbul – Alaghom-naom – Alaghom-naom-tzentel – Bacabs – Backlum-chaam – Balams – Balanque – Becab – Belachina – Ben-elaba – Beydo – Bolon-dzacab – Bolon-tiku – Bolon-tzacab – Bolon-tzakab – Bolontiku – Bulkabil – Buluc-chabtan – Buluk-kab – Cabracan – Cabrakan – Cacoch – Cakulha – Cama-zotz – Camazotz – CamÉ – Caneques – Cauac – Chaak – Chac – Chac-chel – Chac-mol – Chac-mool – Chac-uayeb-xoc – Chac-xib-chac – Chacmool – Chak – Chaob – Chibilkin – Chicchan – Chuen – Cit-bolon-tum – Cizin – Cocijo – Colicha-cozee – Copijcha – Coqueelaa – Coquenexo – Coqui-bezelao – Coqui-huani – Coqui-xee – Coyopa – Cozaana – Dubdo – Ek-chuah – Ek-chuuah – Ek-zip – Ekchuah – Etz'nab – Etznab – Gi – Gii – Gucumatz – Gucup-cakix – Hacha-kyum – Hachakyum – Harakan – Hero-twins – Huechaana – Huichaana – Hun-ahau – Hun-ahaw – Hun-aphu – Hun-batz – Hun-came – Hun-choen – Hun-chowen – Hun-hunahpu – Hun-hunaphu – Hun-nal – Hun-nal-ye – Hun-nal-yeh – Hun-nik – Hun-pic-tok – Hunab-ku – Hunahau – Hunahpu – Hunaphu – Hunapu – Hunbatz – Hunchoen – Hunchouen – Hunhau – Huracan – Hurrican – Itzamna – Ix – Ix-balangue – Ix-balanque – Ix-chebel-yax – Ix-chel – Ix-chup – Ix-tub-tun – Ixbalanque – Ixchel – Ixpiyacoc – Ixtab – Kacoch – Kam – Kan – Kauil – Kawil – Ked – Kedo – Kimil – Kinich-ahau – Kinich-ahaw – Kinich-ajaw-pakal – Kinich-kakmo – Kisin – Kucumatz – Kuh – Kukulcan – Kulkuylkan – Lahun-pel – Mbaz – Mdi – Mitlan – Mitnal – Moan – Mse – Muan – Mulac – Nahual – Nal – Ndan – Ndo'yet – Ndoyet – Ndozin – Nik – Nohock-ek – One-hunahpu – Oxlahuntiku – Pauahtun – Pavahtun – Pichana-gobeche – Pichanto – Popol-buj – Popol-vuh – Quiabelagayo – Sak-nik – Sotz – Tepeu – Tohil – Uayeb – Voltan – Votan – Vucab-came – Vucab-hunahpu – Vucub – Vucub-caquix – Vucub-hunahpu – Vukub-bahpu – World-tree – Xaman-ek – Xamen-ek – Xbalanque – Xbaquiyalo – Xibalba – Xibalbay – Xmucane – Xpiyacoc – Xquic – Yaluk – Yax-balam – Yum-kaax – Yum-kax – Zipacna – Zotz
Maoori
Ao – Io Matura Kore
Mesopotaamia
(Sumeri, Akadi, Babüloonia, Assüüria rahvad )
Abgal – Adapa – Adrammelech – Aja – Akkad – Akkan – Alauwaimis – Allulu – Alu – Ama-arhus – Amurru – An (Anu) – Anatu – Anduruna – Antu – Anunitu – Anunna – Anunnaku – Anzu – Apkallu – Apsu (Abzu) – Arazu – Aruru – Asag – Asalluhi – Ašar – Ašiputu – Ašnan – Asnan – Assur – Atrahasis – Aya – Baba – Babbar – Basmu – Bel – Belet-Ili – Beletseri – Belili – Belit-Šeri – Dagon – Damgalnunna – Damkina – Damu – Dilmun – Dumuzi – Dumuziabzu – Ea – Eabani – Ebeh – Ekur – Ellil – En – Enbilulu – Endukugga – Enki – Enkidu – Enkimdu – Enlil – Enmerkar – Enmesarra – Ennugi – Enuma Eliš – Enuširgal – Ereškigal – Eridan – Eridu – Erra – Etana – Etemmu – Etzemmu – Gallu – Gatumdu – Gestinanna – Gibil – Gilgameš – Girru – Gula – Haniš – Huluppu – Humbaba (Huwawa) – Igigi – Ili u'Mete – Inanna – Ininna – Irkalla – Isara – Isinu – Išetum – Išhara – Iškur – Ištar – Išullana – Išum – Kakka – Kaksisa – Ki – Kingu (Qingu) – Kiskill-lilla – Kulitta – Kulla – Kulullu – Kur – Kusag – Kusarikku – Labbu – Lahar – Lamastu – Lugulbanda – Magilum – Mahhu – Mama – Mami – Mamitu – Mammetu – Marduk – Martu – Meslamtaea – Mulitta – Mummu – Mylitta – Nabu – Nammu – Namtar – Nanaja – Nanna – Nannar – Nanše – Nergal – Neti – Nidaba – Nimuš – Nin – Ninagal – Ningišzida – Ninatta – Ninazu – Nindukugga – Ninedinna – Ningal – Ningirsu – Ningizzida – Ninhursag – Ninib – Nininsina – Ninkarrak – Ninkasi – Ninki – Ninlil – Ninmah – Ninšar – Ninsun – Nintu – Nintur – Ninurta – Nirah – Nisaba – Nisir – Nudimmud – Nusku – Pabilsag – Pakku – Papsukkel – Pazuzu – Puzur-Amurri – Raggimu – Ramman – Rim-Sin – Rimmon – Salbatanu – Samuqan – Sara – Sataran – Sedu – Sibzianna – Siduri – Silili – Sin – Zababa – Zakar (Zaqar) – Zappu – Zarpanitu – Ziusudra (Zisutra) – Zu – Šamaš – Šiptum – Šullat – Šulpae – Šumma Alu – Šutu – Tammuz – Tiamat – Tuppi Šimati – TupŠarru – Ubara-Tutu – Ummanu – Umunmutamkag (Umunmutamku) – Uršanabi – Uruk – Usma – Usurtu – UtnapiŠtim – Utu (Uttu) – Utukku
Muinaspõhja
aasid – Aegir – Aesir – Amma – Andhrimnir – Andvari – Angerbda – Angrboda – Asegeir – Ask – Askr – Astrild – Audhumbia – Audhumla – Audumbla – Audumla – Aurgelmir – Aurvandil – Aurvandill – Baldr (ka Balder, Baldur) – Baudihillie – Bestla – Beyla – Bjort – Blid – Borr – Brage – Bragi – Brono – Brunhilde – Brunhilt – Brunnhilde – Brynhild – Buri – Byggvir – Bylgia – Dafn – Earendel – Einmyria – Eir – Eisa – Elli – Embla – Eostre – Fafnir – Fenric – Fenrir – Fenris – Fenrisulfr – Fjorgyn – Forseti – Frey – Freya – Freyr (ka Frey) – Fricco – Frig – Frigg – Frigga – Gangleri – Garm – Gefion – Gefjon – Geirrod – Geirskokul – Gerd – Gerda – Gerdhr – Gersemi – Gertrude – Gerutha – Gjalp – Glut – Goll – Gondul – Greip – Grid – Groa – Gudrun – Guinn – Gullintani – Gullveig – Gulveig – Gunn – Gunnlod – Guttorm – Hardgrep – Harr – Hati – Heid – Heidrun – Heimdall – Heimdallr – Hel (ka Hela ja Hell) – Herfjoturr – Hermod – Hermoth – Hertha – Hild – Hladgunnr – Hlin – Hlock – Hlodyn – Hnoss – Hnossa – Hohnir – Holda – Holle – Holler – Honir – Hraesvelg – Hreidmar – Hrist – Hrungnir – Hrym – Huldra – Hödr (Höðr, Hod, Hodur, Hödur) – Hyldemoer – Hymir – Hyndla – Hyrokkin – Idun – Iduna – Idunn (Iðunn) – Jafenhar – Jafnharr – Járnsaxa – Jeirolul – Jola – Jord – Jormungand – Judur – Kara – Kvasir – Laga – Laufey – Lif – Lifthrasir – Loder – Lofn – Loki (ka Loge, Loke ja Loker) – Lokkju – Lopter – Lopti – Magni – Máni – Mimir – Mist – Mjollnir – Modgud – Modi – Nanna – Narfi – Nari – Narvi – Nehalennia – Nerthus – Nibelungid – Nicor – Njördr (Njörðr, Njordr, Njordur, Njord) – Njoror – Norns – Nott – Odr (ka Od, Óðr, Odur) – Odin (ka Oden, Óðinn, Odinn, Othinn, Wodan, Woden, Wotan, Wodin, Ygg ja Hár) – Ostara – Radgrid – Rán – Regin – Rig (Ríg) – Rind – Rindr – Saga – Sibilja – Sif – Sigyn – Sjofn – Skadi (ka Skade, Skaði ja Skaoi) – Skalli – Skeggiold – Skirnir – Skogul – Skoll – Skuld – Snotra – Sol – Sunna (muinaspõhja) (ka Frau Sunne, Sunne ja Sol) – Surt – Surtur – Surtur – Suttung – Syn – Thialfi – Thiassi – Thor (ka Donar, Þórr, Þunor) – Thridi – Thrud – Tyr (Týr, Tyz, Ty, Ti, Tiw, Tiwal, Tiwaz, Tiu, Tio, Tig, Ziu, Zio, Teiw) – Ullr (ka Oller, Ull, Uller, Vuldr) – Urðr (ka Urdr, Urd) – Vaganhope – Valder – Vali – valküürid – Valkyrja – Valtam – Valthrudnir – Vanir – Vé – Verdandi – Vidar – Vili (jumal) – Ville – Volsungs – Wyrd – Ymir – Yngvi
Okeaania
(Fidži, Havai, Melaneesia, Mikroneesia, Polüneesia, Samoa, Tahiti, Tonga, Uus-Guinea hõimud ja rahvad.)
Abeguwo – Abere – Adaro – Adi-mailagu – Afekan – Agunua – Ahoeitu – Ai-tupuai – Aiaru – Aku-aku – Ala-muki – Alalahe – Alilmenehune – Aluelop – Aluluei – Ao-kahiwahiwa – Ao-kanapanapa – Ao-nue – Ao-pakarea – Ao-potano – Ao-pour – Ao-roa – Ao-takawe – Apu-hau – Apu-ko-hai – Apu-mantangi – Areop – Aroonoona – Arununa – Atanua – Atea – Au – Aumakua – Babamik – Dakuwanga – Darvi – Degei – Demas – Diwa-zib – Dudugera – Eitumatupua – Fa'ahotu – Fa-ahotu – Fardu – Fati – Faumea – Fe'e – Fe-e – Goga – Gogo – Gora-daileng – Ha'iaka – Haiaka – Hana – Haumea – Haumiatiketike – Haumietiketike – Hi'aka – Hikule'o – Hikule-o – Hina – Hina-ika – Hina-uri – Hine – Hine-keha – Hinenuitepo – Hoa-tapu – Honoyeta – Hukere – Ika-tere-maeri – Ilaheua – Ilaheva – Ira-waru – Jari – Jugumishanta – Kae – Kahausibware – Kahoali – Kai-n-tiku-aba – Kaitangata – Kakamora – Kamapua'a – Kamapuaa – Kamarong – Kanaloa – Kane – Kilyaki – Ku – Ku-ka-pua – Ku-kua-akahi – Kuku-lau – Kumu-honua – Kwolam – Laka – Lalo-honua – Latmikaik – Laufakanaa – Lejman – Lingadua – Lioumere – Lo'o – Lo-o – Loa – Loau – Longo – Lugeilan – Mahina – Mahu-fatu-rau – Mahuika – Make-make – Makea – Makemake – Marakihau – Marawa – Maru – Matabiri – Matagaigai – Maui – Menchune – Mesede – Milu – Miru – Moai – Moko – Mon-moko – Moro-funa – Morofuna – Motikitik – Murimuria – Na-atibu – Na-kaa – Na-kika – Nanganana – Naniumiap – Nareau – Ndauthina – Ndengi – Nei-tituaabine – Ngani-vatu – Ngarara – Ngaru – Ni – Nu'u – Nu-u – Oa-rove – Olifat – Olofat – Oma-rumufu – Oro – Pahuanuiapitaaitera – Paikea – Pak-a'a – Pak-a-a – Palulop – Papa – Papa-tu-anuku – Papatuanuku – Pele – Pere – Pouakai – Pu'uhele – Pu-uhele – Puarata – Pulotu – Qasavara – Qat – Raivuki – Rakim – Rangi – Ranginui – Ratu-mai-bulu – Rehua – Rigi – Ro'o – Ro-o – Rokola – Rongo – Rongo-mai – Rongomatane – Roua – Ruaumoko – Sina – Sisimatailaa – Soido – Solal – Sosom – Ta'arda – Ta'oroa – Ta-arda – Ta-oroa – Taburimai – Tagaro – Tahiri-ma-tea – Tama – Tane – Tanemahuta – Tangaloa – Tangaroa – Tangata-manu – Tangatamanu – Tangi'ia – Tangi-ia – Taonoui – Taonouit – Tautohito – Tawhiri – Tawhiri-ma-tea – Tawhirimatea – Te-ikawai – Te-nao – Te-reere – Teanoi – Tiki – Tiki-wananga – Timbehes – Tinandi-thambonga – Tintrau – Titua'abine – Titua-abine – To-kabinana – To-karvuvu – To-toropotaa – Toi-mata – Totoima – Tpereaki – Tu – Tu-matavenga – Tuli – Tumatauenga – Tumuitearetoka – Tunaroa – Turi-a-faumea – Turukawa – Uenuku – Ulupoka – Unihi-pili – Vari – Varima-te-takere – Vehine Hae – Wahini-hai – Waiora – Whaitiri – Whiro – Yalafath
Põhja-Ameerika põliselanikud
(Abnaki, Acagchememi, Algonquini (algonkini), Apache (apatši), Arawaki, Blackfoot (mustjalg-indiaanlaste), Cahuilla, Cherokee (tšerokee), Cheyenne, Chibcha, Chicasaw, Chippewa, Chitimacha, Choctaw, Creek (krii), Guarani, Haida, Hopi, Huroni (hurooni), Inuiti (eskimo), Iroquois (irokeesi), Kato, Kawaiisu, Kwakiutl, Lakota, Lenape, Malisseet, Menomini, Modoci, Munsee, Muskogeani, Navajo (navaho), Nootka, Pawnee, Passamaquoddy, Penobscoti, Pericu, Pikya, Pima, Pueblo, Puget, Selish, Shoshone, Sioux (siuu), Skagiti, Snohomishi, Tsimshiani, Tlingiti, Tunpa, Wabanaki, Winnebago, Wintuni, Wiyot, Yakima, Yuki (jaki), Yuma, Zuni (suuni) hõimud ja rahvad.)
A'akuluujjusi – Aakuluujjusi – Abaangui – Achi – Achiyalabopa – Adekagagwaa – Adlivun – Aguara – Ahayuta – Ahayuta-achi – Ahea – Ahe’a – Ahmeto-lela-okya – Aholi – Ahsonnutli – Airsekui – Akba-atatdia – Akna – Alignak – Allowat-sakima – Alowatsakima – Aluberi – Amala – Amitolane – Amotken – Anarkusuga – Anaye – Angak'-chin-mana – Angak-chin-mana – Angalkuq – Angokoq – Anguta – Aningan – Apikunni – Apotamkin – Apoyan-tachi – Arnakua'gsak – Arnakuagsak – Arnarquagsag – Asagaya-gigaei – Asgaya-gigagei – Ataensic – Ataentsic – Atahensic – Atius-tirawa – Awanawilonais – Awitelin-tsta – Awonawilona – Badger – Bakbakwalanooksiwae – Baxbakualanuchsiwae – Bikeh-hozho – Binaye-ahani – Bokwus – Bototo – Capa – Chacomat – Chacopa – Chakekenapok – Chibiabos – Chinigchinich – Chipiapoos – Chulyen – Copper-woman – Crow – Dajoji – Dayunsi – Dew-eagle – Dohkwibuhch – Doquebuth – Dzelarhons – Dzoavits – Eeyeekalduk – Ehlaumel – Eithinoha – Enumclaw – Eototo – Estanatlehi – Estasanatlehi – Estsanatlehi – Ewah – Ga'an – Ga-gaah – Ga-oh – Gaan – Gahe – Gaoh – Gendenwitha – Gendewitha – Glooscap – Glooskap – Gluscabe – Gluscabi – Gluskab – Gluskabe – Gluskap – Gudratrigakwitl – Guguyni – Gunnodayak – Gyhldeptis – Hahgwehdaetgah – Hahgwehdiyu – Haokah – Hastseoltoi – Hastshehogan – Hemaskas – Hino – Hinu – Hisagita-imisi – Hisagitaimisi – Hisakitaimisi – Huruing-wuhti – Ibofanga – Ictinike – Igaluk – Ignirtog – Ikto – Iktomi – Inktomi – Ioskeha – Irdlirvirisissong – Isitoq – Issitoq – Iya – Iyatiku – Kachinas – Kaiti – Kananeski-anayehi – Kanati – Kapoonis – Karwan – Kat'sinas – Kioskurber – Kitshi-manito – Kivati – Kloskurbeh – Koko – Kokopelli – Koshere – Koyangwuti – Koyemsi – Kulimina – Kumokum – Kumush – Kururumany – Kushapatshikan – Kutnahin – Kwa-kwakalanooksiwae – Kwatee – Kwatyat – Kwekwaxa'we – Kwekwaxawe – Kwikumat – Kwikwilyaqa – Logobola – Magician – Maheo – Malsum – Malsumis – Malsun – Mana – Manabozho – Manabozo – Manabush – Manibozho – Manitou – Marten – Michabo – Mising – Momo – Mudhead – Muskrat – Na'pi – Nagaitcho – Nanabozho – Nanabozo – Nankil'slas – Nanook – Napi – Nataska – Nayanezgani – Negafook – Nerivik – Nerrivik – Nipinoukhe – Nocoma – Nokomis – Nokomos – Nootaikok – Nukatem – Nuliajuk – Ocasta – Odzihozo – Olelbis – Ololowishkya – Onatah – Oshadagea – Otter – Owiot – Pah – Palhik-mana – Payatamu – Pipinoukhe – Poia – Poshaiyankayo – Pukkeenegak – Qamaits – Quaayayp – Raven – Rhpisunt – Sanopi – Sedna – Selu – Shakaru – Shakuru – Siarnaq – Sint-holo – Sisiutl – Skan – Skili – Snoqalm – Sosondowah – Sotuknang – Sussistanako – Szeukha – Tabaldak – Taiowa – Tarhuhyiawahku – Tawiskara – Tekkeitserktock – Theelgeth – Thelgeth – Tihtipihin – Tirawa – Tirawa-atius – Tobadzistsini – Tonenili – Tornarsuk – Torngarsak – Torngasak – Torngasoak – Totem-poles – Tsohanoai – Twin-brothers – Txamsem – Umai-hulhlya-wit – Umai-hulhya-wit – Uncegila – Unelanuki – Unktehi – Unktome – Utset – Wabasso – Wabosso – Wakan-tanka – Wakanda – Wakinyan – Wakonda – Waukheon – Wenabozho – Wheemeemeowah – Wheememeowah – White-she-buffalo – Winabozho – Wisaaka – Wishpoosh – Wonomi – Xelas
Pärsia
Abathur – Agas – Ahriman – Ahura – Ahura Mazda – Ahurani – Airyaman – Allatum – Amashaspan – Ameretat – Anahita – Anjuman – Apam-natat – Apaosa – Aredvi – Arishtat – Armaiti – Asman – Asto Vidatu – Astvat-Ereta – Atar – Azi Dahaka – Baga – Bahram – Burijas – Bushyasta – Buyasta – Daena – Dahaka – Dahhak – Dena – Dev – Diwe – Drug – Drvaspa – Gandarewa – Gao-kerena – Gayomard – Gayomart – Geus-Tasan – Geus-Urvan – Haoma – Haurvatat – Humay – Hvar – Hvarekhshaeta – Indar – Indra – Izha – Jamshid – Jeh – Karshipta – Kavi – Khara – Kundrav – Mah – Manu – Manuchihir – Mao – Mashyane – Mashye – Menog – Mithra – Nairyosangha – Nanghaithya – Neriosang – Ormazd – Peris – Rapithwin – Rashnu – Rustam – Saurva – Simurgh – Sraosa – Srosh – Tawrich – Thunaupa – Tistrya – Tushnamatay – Vanant – Vata – Verethragna – Vohu Manah – Vouruskasha – Yam – Yasht – Yazata – Yezidi – Yima – Zal – Zam – Zarich – Zurvan
Rooma
– Auster – Bacchus – Bellona – Bona Dea – Bonus Eventus – Carmenta – Castor – Ceres – Cloacina – Clotho – Coeus – Concordia – Consus – Cotytto – Cypris = Cytherea – Dea Dia – Decima – Diana – Dis = Dis Pater – Disciplina – Egeria – Empusa – Eventus Bonus – Fama – Fames – Fauna – faunid – Faunus – Febris – Felicitas – Feronia – Fides – Flora – Fortuna – Fuuriad – graatsiad – Hercules – Honos – Ilithyia – Incubus – Isis – Janus – Juno – Jupiter – Justitia – Juventas = Juventus – Kaksikud – Kybele – Laarid – Larvid – Latona – Lavinia – leemurid – Liber – Libera – Libertas – Libitina – Lucina – Luna – Ma-Bellona – Magna Mater – Maia – Maanid – Mars – Mater Matuta – Mavors – Mens – Mercurius – Minerva – Mithra – Moneta – Morta – Mulciber – Neptunus – Nona – Nuumenid – Ops – Orcus – Palatua – Pales – Panthea = Pantheos – Parkad – Pax – Penaadid – Picus – Pietas – Pluto – Pollux – Pomona – Priapus – Proserpina – Providentia – Quirinus – Remus – Roma – Romulus – Salus – Saturnus – Securitas – Senua – Silenus – Silvanus – Sol = Sol invictus – Somnus – Spes – Tellus – Terminus – Terra Mater – Tiberinus – Trivia – Typhon – Venus – Veritas – Vertumnus – Vesta – Victoria – Virbius – Virtus – Vulcanus – Vulturnus
Jaan Tiidemann
Jaan Tiidemann (sündinud 21. augustil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1991–1997.
Aastatel 1996–1999 töötas ta Mai Šeini Arhitektibüroos. Alates 1999. aastast töötab ta omanimelises arhitektibüroos.
Tiidemanni loomingu moodustavad mitmesugused rekonstrueerimisprojektid, eramud, ühiskondlikud hooned, büroohooned, sisekujundused ja planeeringud. Tema tuntumad tööd on Tallinna Golfiklubi Niitväljal ja Veskimöldre lasteaed. Viimane pälvis aasta betoonehitise 2004 valimistel eriauhinna. Tiidemann oli 2008. aastal üks noore arhitekti preemia nominente.
Tiidemann on ka Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonna ning disainiteaduskonna õppejõud.
Tiidemann on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1999. aastast.
Tetrakord
Tetrakord ehk tetrahord (vanakreeka sõnast tetrachordon, tetra ‘neli’ + chordē ‘lüüra keel’) on algses tähenduses neljaheliline helisüsteem.
Jaan Tiidemann
Isiklikku
Tema isa on tehnikateadlane Tiit Tiidemann.
Tetrakord
Tänapäeva muusikateoorias on tetrakord neljast heliklassist koosnev heliklassihulk.
Tetrakord Vana-Kreeka muusikateoorias
Aristoxenos eristas kolme tetrakordide põhilist sugu: enharmooniline (tuntud ka kui harmonia), kromaatiline (tuntud ka kui chrōma, st "värv") ja diatooniline, millest kahel viimasel oli erinevaid "varjundeid" (chroai). Intoneeriti tetrakordi kaht keskmist nooti, mis olid "liigutatavad" (kinoumenoi) suhtes kahe välimise noodiga, mis olid "liikumatud" (hestōtes). Nende intonatsioonide kirjeldamiseks esitas Aristoxenos kahe ja poole toonilise tetrakordi, kusjuures toon koosneb pooltoonidest, kolmandiktoonidest ja veerandtoonidest. Konkreetseid numbrilisi väärtusi ta siiski väldib, sest tema kirjeldused on mõeldud ligikaudsetena. Varjundid ei ole tegelikult fikseeritud, vaid lõpmatult varieeruvad oma piirkonnas. Sugude olemust ei tajuta staatilisel skaalal järjestatud kindlate intervallide kindla järjekorra abil, vaid pigem intervallide iseloomulikes dünaamiliste kulgude ehk "teede" (hodoi) kaudu, mis on tõusudel ja laskumistel erinevad. Need kulgemised on kergesti äratuntavad, kuigi intervallide täpsed suurused võivad erineda. Sugudele iseloomuliku kvaliteedi edasiandmiseks ei pea teoreetik täpsustama kõiki võimalikke noote ja intervalle, vaid pigem intervallide suhtelisi suurusi ja nende tüüpilisi järgnevuse mustreid. Niisiis suutis Aristoxenus taandada lõpmatu arvu võimalikke kombinatsioone hallatavateks arhetüüpsete sugudeks.
Hilisemates Aristoxenose traditsiooni jätkavates traktaatides on säilinud ainult sugude staatilised kirjeldused. Kleoniidid tuletasid 30 ühikust koosneva tetrahordi, millele on projitseeritud sood ja varjundid kindlate arvudena. Kaht väikest intervalli piiravat kolme nooti tunti püknonina (puknon), kui nende liitumisel saadud intervall oli väiksem kui tetrakordi ülejäänud intervallid, nagu see on esimese nelja tooni puhul. Hilisemad teoreetikud laiendasid tetrahordi jaotuse 60 osaks ning väljendasid jaotusi osade asemel suhetena ning andsid neile mõnevõrra teistsuguseid nimetusi, kuid Aristoxenose põhisturuktuur jäi standardiks kõigile järgnevatele teoreetikutele, kes tegelesid tetrakordide sugude teemaga.
Tetrakordide struktuur
Vana-Kreeka muusikateoorias nimetati tetrakordiks neljast helist koosnevat helisüsteemi, mille ambitus on puhas kvart. Antiik-Kreekas kasutati tetrakordi meloodilise konstruktsiooni alusena umbes samal moel nagu keskaja polüfoonilises muusikas kasutati heksakordi ning tonaalses muusikas mažoor- ja minoorheliridu. Sõltuvalt helidevaheliste intervallide suurustest kuulusid terakordid algselt kolme liiki ehk genus'esse: diatoonilised, kromaatilised ja enharmoonilised. Altpoolt ülespoole lugedes diatooniline genus hõlmas intervalle pooltoon – tervetoon – tervetoon, kromaatiline genus põhines järgnevusele pooltoon – pooltoon – väike terts, enharmooniline genus intervallidele veerandtoon – veerandtoon – suur terts. Keskaja muusikateoorias (näiteks "Musica enchiriadis") juurdus vorm tervetoon – pooltoon – tervetoon.
Tetrakord kui registripiirkonna määraja
Aristoxenos kasutas tetrakordi põhilise määrajana üldise notatsioonisüsteemi raames registripiirkondade defineerimisel, tehes vahet rohkem või vähem täiuslikel süsteemidel. Madalaim registripiirkonda määravatest tetrakordidest oli hypaton, sisaldades intervalle vahemikus H – e, järgmine oli meson (e – a). Hypaton'ist oktaavi võrra kõrgem oli diezeugmenon (h – e') ning kõrgeim tetrakord nimetusega hyperbolaion oli oktaavi võrra kõrgem kui meson (e' – a').
Tåsinge
Tåsinge on saar Läänemeres Fyni lõunakalda lähedal.
Pindala 70 km², kõrgus kuni 73 meetrit.
Kuulub Taanile. Saarelt viib sild edasi Langelandile. Tåsinge saarel on üle 6000 elaniku.
Aeroobika
thumb|Aeroobika, 1985 Aeroobika on muusika saatel läbiviidav tempokas rütmivõimlemise rühmatreening.
Sõna "aeroobika" tuleneb mõistest "aeroobne" (ladina keeles aer 'õhk'), mis tähistab organismis hapniku vahendusel toimuvaid energeetilisi protsesse, st aeroobsel treeningul kulgeb energia tootmine hapniku osalusel.
Aeroobikatreening algab tavaliselt soojendusega, sellele järgnevad suure intensiivsusega aeroobne osa ja lihastreening ning lõpuks lõdvestus- ja venitusharjutused. Treeningu pikkus on tavaliselt 45–75 minutit.
Aeroobika sai alguse USAst ning populaarseks muutus see 1970.–1980. aastatel. Aeroobika on tänapäeval maailmas üks suurema harrastajate hulgaga tervisespordialasid. Tuntud aeroobika populariseerija oli ameerika filmitäht Jane Fonda.
Alates 1990. aastatest on välja kujunenud väga palju aeroobikastiile, mis erinevad intensiivsuse, koreograafiastiili ja keerukuse, kasutatava muusika ja abivahendite poolest. Eestis on aeroobikastiilid üldiselt tuntud ingliskeelsete nimetuste järgi: step, body, combo, bodypump, fatburn, latino jt.
Lisaks harrastusaeroobikale eksisteerib võimlemisalana sportaeroobika. Alates 1995. aastast korraldab Rahvusvaheline Võimlemisföderatsioon (FIG) sportaeroobika maailmameistrivõistlusi.
Arendal
Nimi
Arvatakse, et muinaspõhja keeles oli linna nimi Arnardalr. Talunime esimene osa orn omastavas käändes tähendab 'kotkas' ja lõpp dalr tähendab 'org'.
Vapp
Vapp kinnitati 7. novembril 1924. See kujundati vana pitsati põhjal. Vapil on purjelaev, mis sümboliseerib kohalikus majanduses olulist kalapüüki ja purjetamist. Purjelaeva kujutati ka 17. sajandist pärineval linna pitsatil. 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli purjelaev vapi ülaosas ning maastik koos Norra vapiga kilbi alaosas.
Ajalugu
thumb|Arendali kaart aastal 1904 Praeguse Arendali kohal tekkis asula 16. sajandi keskpaigas; selle nimi oli Arendall. Aastal 1723 sai Arendal alevikuks ja aastal 1735 sai ta linnaõigused.
Majandus
Aastal 1880. oli Arendal piirkonna suurim kaubasadam. 19. sajandi lõpus oli see Norra suurim laevaehituskeskus. Aastal 1939 asus Arendalis Norra suuruselt neljas tankerite laevastik.
Praegu tegutsevad linnas väikesed laevaehituseettevõtted, on arenenud masinaehitus, sealhulgas elektroonikatööstus. Linnas tegutseb ka üks maailma suurematest ränikarbiidi töötlevatest tehastest.
Roberto Burle Marx
pisi|Roberto Burle Marx pisi Roberto Burle Marx (4. august 1909 São Paulo – 4. juuli 1994 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kunstnik ja maastikuarhitekt.
Burle Marx sündis São Paulos, kuid tema lapsepõlv möödus Rio de Janeiros. 1928. aastal läks ta Berliini maalikunsti õppima. Burle Marx oli üks esimesi brasiillasi, kes võttis sõna metsade ja vihmametsade hävitamise vastu.
Tema maastikuarhitektuurne looming on ülemaailmselt tuntud. Lisaks hõlmavad tema teosed ka muid kunstivorme: maalikunsti ja skulptuuri; tekstiili-, ehte-, teatri-, kostüümidisaini; keraamikat ja vitraaži. Kuigi ta eksperimenteeris mitmesuguste kunstivormidega, oli tema tööde põhifookuseks maastikuarhitektuur. Ta suutis oma maastikukujunduses osavalt rakendada selliseid traditsioonilisi kunstikategooriaid nagu graafiline disain, seinavaip ja rahvakunst. Stiili poolest oli Roberto looming modernistlik; teda peetakse teerajajaks, kes pani Brasiilias aluse modernistlikele maastikele. Maastikuarhitektina kandis Marx ka keskkonnakaitsja rolli, kataloogides uusi Brasiilia taimeliike ning propageerides neid oma projektides.
Looming
Burle Marxi kunstiline stiil oli avangardistlik ja modernistlik. Suur osa tema tööst kannab ajatuse ja täiuslikkuse märki. Burle Marxi inspireeris Van Goghi looming, mis ajendas teda maalikunsti õppima. Tema loomingut mõjutas ka kubism ja abstraktsionism. Asteetika põhines tavaliselt loodusel, näiteks oli sellele iseloomulik erivärviliste lillede kasutamine. Ta huvitus iga taime karakterist ning püüdis disainis tõhusalt ära kasutada nende eripärasid. Roberto esimene aiadisain oli Lucio Costa (arhitekt 1902–1998) kodule. Enamus Marxi töödest asub Rio de Janeiro, São Paulo ja Minas Geraisi osariigis Brasiilias.
Burle Marx töötas selliste projektide loomisel nagu era- ja avalikud aiad ning avalikud haljasalad.
Põhimõtete komplekt
Tal olid konkreetsed põhimõtted, mida ta kasutas oma disainilahenduste valmimisel. Need hõlmasid analoogiat, kontrasti, kordust, eraldamist, laienemist-vähendamist ja rütmi. Analoogia viitab taimeliikide ja -vormide rühmitamisele aias sarnaste omaduste järgi. Burle Marx kasutas kontrasti, et täiendada vaataja jaoks erinevaid värve ja tekstuure. Kordust kasutati sarnaste värvide, vormide või tekstuuridega taimede rõhutamiseks. Teatud taimi, millel olid ainulaadsed omadused, tõsteti esile eraldamise abil. Laiendamine-vähendamine on maastiku lisamise või lahutamisega saavutatav efekt. Viimaseks oli tähtis ka rütm, muutes valgustust, kasutades ära looduslikke efekte, nagu veemüra, lehtede sahin, lillede lõhn jne. Kõik need kujundusmeetodid mõjutavad vaataja kogemusi, mis aedade vaatamisel tekivad.
Valik tehtud töödest
Elu jooksul teostas ta sadakond individuaalprojekti ning üle 2000 maastikudisaini. Siin on vaid mõned näited tema töödest:
Joan Salvat-Papasseit
Joan Salvat i Papasseit (16. mai 1894 Barcelona – 7. august 1924) oli katalaani luuletaja, üks katalaani kirjanduse avangardi olulisemaid esindajaid. Tema kirjanikunimi oli Joan Salvat-Papasseit.
Noorus ja esseistika
Tema isa oli katlakütja Barcelona ja Cádizi vahet sõitval kaubalaeval. Isa hukkumise järel 1901. aastal jäi kahelapseline pere sissetulekuta. Aastatel 1906–1917 tegi paljudes kohtades juhutöid ja pidas mitmesuguseid ameteid kuni doki öövahini välja.
1914. aastal astus radikaalse organisatsiooni Juventude Socialista liikmeks, 1915. aastal hakkas tegema kaastööd sellistele mässumeelsetele väljaannetele nagu Reusi Justícia Social, Sabadell Federal ja Los Miserables. Ta innustus anarhismist ning võitles vihaselt tööliste olukorra parandamise eest. Tema artiklid ilmusid enamasti Gorkiano varjunime all, imetlusest Maksim Gorki vastu. Paljud neist artiklites koondas hiljem kogumikesse "Glosas de un socialista" ("Sotsialisti ääremärkused" 1916) ja "Humo de fábrica" ("Vabriku suits" 1918). Samuti andis ta 1919. aastani välja katalaanikeelset ajakirja Un enemic del poble ('rahva vaenlane', väljaanne sai nime Henrik Ibseni näidendi "Rahva vaenlane" järgi). Selles avaldas mõtteid inimliku kõlbluse teemadel, inspireerituna Nietsche filosoofiast ja Joaquim Torres-Garcia ideoloogiast.
Sel ajajärgul kirjutas ta peaasjalikult kastellaani keeles, 1919. aastast üksnes katalaani keeles.
Luule
Tugeva isikliku kriisi ja sotsialismis pettumise tulemusena hülgas ta poliitika ja pühendus kuni elu lõpuni poeesiale. Kuid luuletamise kõrval on ta jätkuvalt kultuuri propageerija, mida näitab ka tõsiasi, et ta pani aluse kolmele ajakirjale. Un enemic del poblele järgnes par excellence avangardistlik Arc Voltaïc (1918), milles tegi koostööd Joan Miró ja Torres-Garciaga, ning Proa (1921). Viimane on oma loomult pigem postavangardne, avaldades luuletusi ja rahvuslikkusest kantud tekste. Tema teeneks on ka kirjastuse Salvat-Papasseit Llibreters rajamine.
Tema esimene katalaanikeelne luuletus "Columna vertebral" koos programmiliste tekstidega "Soc jo que parlo als joves" ("Mina olen see, kes räägib noortele" 1919) ja "Concepte de poeta" (1919) ning koos esimese katalaani futuristliku manifestiga ("El manifest Contra els poetes amb minùscula" 1920) väljendavad püüdu ms. Marinetti futurismi ja Apollinaire'i esprit nouveau poole. Teda kütkestasid telegraaf, raadiolained, tramm jt taolised leiutised. Rafael Barradas'e ja Torres-Garcia illustratsioonidega luulekogus "Poemes en ondes hertzianes" avastab ta futurismi ja otsib isiklikku lähenemist luulele.
Tema 1923 ilmunud kogu "El poema de la rosa als llavis" ("Poeem roosist huulte vahel") on peetud üheks paremaks Euroopa erootilises kirjanduses.
Haigestunud tuberkuloosi, halveneb tema tervislik seisund. See peegeldub ilmekalt luuletustes "Tot l’enyor de demà" ("Kogu igatsus homse järele") kogust "L’irradiador del port i les gavines" ("Sadama ja kajakate majakas") ja "L’ofici que més m’agrada" (kogust "Óssa Menor" ("Väike karu"). Neist esimeses unistab haige sellest, kuidas ta hommikul haigevoodist tõuseb, teises aga kirjeldab poeet, kes on ise füüsiliselt töövõimetu, viie elukutse kaunidust. Haigus viib poeedi 30 aastasena.
Tema luuletusi on helindanud Rafael Subirachs ja Guillermina Motta, eriti aga Joan Manuel Serrat. Viimane neist pühendas luuletajale laulu "Cançó per a Joan Salvat-Papasseit", põimides oma sõnu poeedi sõnadega "I no sóc modest i estic enamorat d’aquests ulls meus petits..." (Ma ei ole tagasihoidlik ning olen armunud oma väikestesse silmadesse).
Plastne deformatsioon
Plastne deformatsioon ehk jääkdeformatsioon on deformatsioon, mis ei kao täielikult pärast välisjõudude lakkamist. Ideaalselt plastsest materjalist, näiteks plastiliinist või savist keha säilitab deformatsiooni täielikult. Ehitustarindeid ja masinaid püütakse projekteerida tavaliselt nii, et plastset deformatsiooni ei tekiks.
Eesti Äritarkvara Liit
Eesti Äritarkvara Liit (EÄL) on Eestis tegutsevaid arvutite ja tarkvara tootjaid ning edasimüüjaid ühendav sõltumatu organisatsioon, mille peamiseks eesmärgiks on edendada tarkvara seaduslikku kasutamist Eestis ning anda seeläbi oma panus kohaliku IT sektori arengule, ausama ettevõtluskeskkonna loomisele ja autoriõiguse väärtustamisele ühiskonnas läbi teadlikkuse tõstmise intellektuaalomandi valdkonnas.
Ajalugu
EÄL kui organisatsioon kutsuti ellu 1997. aastal BSA Eesti Komitee nime all. EÄL on teinud tihedat koostööd Business Software Alliance’iga (BSA) (ka The Software Alliance) ning vabariigi seadusandliku ja täidesaatva võimu esindajatega, olles oma valdkonna esimene avalik teerajaja ning pädevaid eksperte koondav organisatsioon. EÄL on oma tegevuses järjepidevalt propageerinud õiguspärast käitumist ühiskonnas ning EÄL-i tegevus on aidanud ettevõtetel saavutada kontrolli oma tarkvara kasutamise üle. läbi tarkvarahalduse ja regulaarsete legaalsusauditite.
Tegevused
Eesmärkide saavutamiseks on valitud järgmised peamised tegevussuunad:
Liikmed
EÄLi liikmeskonda kuuluvad 2011 jaanuari seisuga:
Muumimaa
thumb|[[Muumimaja|Muumitrollide maja Muumimaal]] Muumimaa (soome Muumimaailma) on lastele mõeldud lõbustuspark, mis on Tove Janssoni muumitrollide raamatusarja teemaline.
thumb|Muumimamma ja Muumipapa thumb|Muumimaja sees Muumimaa asub Kailo saarel Naantali vanalinna vastas, mitte kaugel Turu linnast.
Põhiatraktsiooniks on mustikavärvi Muumimaja. Turistidel on lubatud külastada kõiki viit korrust. Selle kõrval asub Koduvana kollane maja. Võimalik on näha ka Muumimamma kööki, Nuuskmõmmiku telki, Tuletõrjejaama, Muumipapa paati ja palju muud. Turistid võivad kohtuda ka tegelastega.
Välislingid
ムーミン
Katrina Leung
Katrina Leung (lihtsustatud hiina keeles 陈文英; traditsioonilises hiina keeles 陳文英; pinyinis Chén Wényīng, tuntud ka kui Chan Man Ying, Chen Wen Ying, Luo Zhongshan, Salongidaam) on endine hiina päritolu USA ja Hiina Rahvavabariigi luuraja (topeltagent).
Leung emigreerus USAsse 1970. aastal. Tal oli Hiina Vabariigi pass, mille järgi ta oli sündinud 1954. aastal Guangzhous. Ta õppis Cornelli ja Chicago ülikoolis. Ülikooliõpingute ajal võttis temaga ühendust FBI, kes tahtis saada infot mõnede Leungi tuttavate kohta. 1981. aastal algatas FBI uurimise kahtlustades Leungi info kogumises Hiina RV kasuks. Uurimise käigus saadud info tõttu värvati ta 1982. aastal FBI agendiks. FBI eriagent James Smith lootis talt saada infot Hiina RV luuretegvuse kohta. 1984 sai Leung USA kodakondsuse.
FBI plaanide kohaselt sai Leungist Hiina julgeolekuministeeriumi agent. 1990 sai FBI teada, et Leung on paljastanud Hiina julgeolekuorganeile infot USA salaoperatsioonide ja vastuluureprogrammide kohta, kuid kuna tema kaudu saadud infot Hiina kohta hinnati kõrgemalt kui tekitatud kahju, teda ei vahistatud. Leungi kaitses ka James Smith, kellega tal oli tekkinud intiimsuhe.
Leung vahistati alles 2003. aastal. Tõestusmaterjali puuduse tõttu ei saanud teda spioneerimises süüdistada. Leung tunnistas end süüdi valetamises ning maksudokumentides valeandmete esitamises. 2005. aastal sai ta karistuseks 10 000 USA dollarit trahvi ja 100 tundi ühiskondlikult kasulikku tööd.
Leungil oli intiimsuhe ka teise FBI agendiga, Lawrence Livermore'i Riikliku Laboratooriumi vastuluure juhi William Clevelandiga, keda on kahtlustatud Leungile salastatud info edastamises.
Jugavool
pisi|Põhjapoolkera jugavool võib liikuda kiiremini kui 180 kilomeetrit tunnis. Siin on kõige kiiremad tuuled kujutatud punasena, aeglasemad sinisena Jugavool on troposfääri ülaosas läänest itta puhuvate tugevate tuulte vöönd. See tekib 30. ja 60. laiuskraadidel sooja ja külma õhu kokkupuutealal, kus tõusvad õhuvoolud kalduvad Coriolisi jõu mõjul oma esmasest kursist kõrvale. Sooja ja külma õhumassi temperatuuride erinevus põhjustab kuni 100 m/s puhuvaid tuuli. Jugavool lookleb nii horisontaalselt (põhjast lõunasse) kui ka vertikaalselt (üles-alla) ja ühtlustab maakera temperatuuri. Jugavoolude looked määravad tsüklonite ja antitsüklonite liikumise ja paiknemise.
Leni Riefenstahl
pisi|Leni Riefenstahl (1935) Leni Riefenstahl (õieti Berta Helene Amalie Riefenstahl; 22. august 1902 Berliin – 8. september 2003 Pöcking) oli saksa tantsija, näitleja, fotograaf ning mängu- ja dokumentaalfilmide režissöör.
Riefenstahl sündis rikkas peres. Tema isale kuulus edukas soojuselektrijaam ja ta tahtis, et tütar tegutseks tema jälgedes äris. Kuid Leni astus 1918 16-aastaselt Berliinis tantsu ja balletti õppima ja temast sai klassi priimus.
Mõnda aega töötas Riefenstahl tantsijana, aga 1924 sai ta põlvevigastuse. Seejärel otsustas ta saada näitlejaks. Tal oli tummfilminäitlejana edukas karjäär. Filmides mängis ta sportlikke ja iseseisvaid naisi. Sageli esines tema filmides mägironimise teema ja tema kehastatud tegelane oli tihti kogenud mägironija.
Paralleelselt näitlemisega ning hiljem näitlemise asemel hakkas ta tegutsema filmide stsenaristi, produtsendi ja režissöörina. Esimene film, kus ta neid ameteid täitis ja lisaks peaosa mängis, oli 1932. aasta film "Das blaue Licht" ("Sinine valgus").
Sidemete tõttu natsionaalsotsialismi ja eriti Adolf Hitleriga oli ta üks kõmulisimaid filmiajaloo suurkujusid. Tema juhtimisel 1934. aasta NSDAP parteipäevadest tehtud dokumentaalfilm "Triumph des Willens" ("Tahte triumf") on mõjuvõimas propagandafilm.
1936. aasta suveolümpiamängudest valmis Riefenstahlil propagandafilm "Olympia" ("Olümpia"). Selles filmis kasutas ta paljusid võtteid, mis hiljem said filmikunstis tavaliseks, aga olid omas ajas uudsed: filmimine ebatavalise nurga alt, ootamatud kaadrivahetused, ülilähivõtted jne.
Filmi "Tiefland" ("Tasandik") stsenaariumi hakkas Riefenstahl kirjutama 1934. Võtted toimusid 1940–1944. Riefenstahl mängis selles ka peaosa, kerjustantsijat Marthat. Siiski toimus filmi esilinastus alles 11. veebruaril 1954. Nii kulus filmi tegemiseks 20 aastat. Sellega jõudis Riefenstahl Guinnessi rekordite raamatusse. Hiljem ületas selle rekordi animafilm "The Thief and the Cobbler", mida tehti 31 aastat (1964–1995).
Riefenstahl peatus 8. augustil 1938 lennul Helsingist Berliini Tallinnas.
Kvalsundet (Tromsø)
Kvalsundet on väin Norras Troms og Finnmargi maakonnas Tromsø vallas. Väin lahutab Kvaløya ja Ringvassøya saart.
Väina maksimaalne sügavus on umbes 30 m.
Väina all on 1650 m pikkune maanteetunnel (56 m merepinnast sügavamal).
Väina on kavas rajada loodete jõul töötav elektrijaam.
Kriiva (pinnavorm)
Kriiva (vähem on kasutatud sõna "griiva" ; vene грива) on Lääne-Siberi lauskmaal levinud pinnavorm.
Kriivad on kirdest edelasse sirutatud mäeharjad, künnised (pikad lamedanõlvalised kõrgendikud) ja leetseljakud suhtelise kõrgusega 3-10, mõnikord 20 m; laius kõigub 300 m kuni 1 km-ni, pikkus kuni 15 km.
Kriivad Eestis
Eestis nimetatakse kriivadeks sooseljandikke, mis esinevad peamiselt Ida-Virumaal, eriti Alutaguse ja Alutaguse vallas. Nendel on vastavad kohanimed, näiteks Pikk kriiva, Tinasinakünka kriiva, Tsorti kriiva, Samoljotnaja kriiva, Bandiidi kriiva, Järvemäe kriiva jne.
Filifjonka
Filifjonka on üks paljudest muumilugude kõrvaltegelastest. Ta vastandub mitmes mõttes muumitrollidele.
Tal puudub igasugune elurõõm ja fantaasia, kogu tema elu täidavad vaid kord ja kohustused. Ta on tõsine ja põhimõttekindel isiksus, kes usub vaid tavade ja prestiiži ülemvõimu. Ometi võib ka Filifjonka katastroofiolukorras käituda vägagi mitte enda moodi. Kusagil sügavas sisimas ihaldaks temagi elada muretult nagu muumitrollid, ent enamasti on ta väga hõivatud oma kolme lapsega.
Filifjonkan
Peruu maavärin (2007)
2007 Perū žemės drebiejims
Arhed
Arhed ehk ürgid (ladina keeles Archaea; on kasutatud ka nimetusi "arhead", "arhebakterid" ehk "ürgbakterid" (Archaebacteria) ja "metabakterid") on eluslooduse domeen ja ainuraksete mikroorganismide riik. Arhed on prokarüoodid, mis tähendab, et nende rakus puuduvad rakutuum ja teised membraaniga ümbritsetud organellid. Esimesed arhede domeeni esindajad olid metanogeenid ja arvatakse, et selline metabolism peegeldab primitiivse Maa atmosfääri ja nende organismide iidsust.
Varem arvati arhed bakterite hulka ning kasutusel oli nimetus "arhebakterid", kuid see klassifikatsioon on vananenud. Arhede rakkudel on unikaalsed omadused, mis eristavad neid bakteritest ja eukarüootidest.
Klassifikatsioon ja määramine
Veel 20. sajandi alguses arvati, et kõik prokarüoodid on ühtne grupp organisme. Selline vaade oli tingitud klassifitseerimiseks kasutatavatest meetoditest. Organisme grupeeriti nende biokeemilisi, morfoloogilisi ja metaboliitseid omadusi uurides. Fülogeneetika arenedes hakati prokarüootide omavahelisi sugulussidemeid uurima nende geenijärjestusi võrreldes. 1977. aastal oli USA mikrobioloog Carl Woese esimene, kes klassifitseeris arhed eraldi rühmana. Tema pakkus välja ka uue süsteemi eluslooduse klassifitseerimiseks kolme domeeni: eukarüoodid, bakterid ja arhed. Tänaseks teatakse, et arhed on mitmekülgne grupp organisme, kes on levinud väga erinevates elukeskkondades.
Arhede ja üldiselt prokarüootide klassifitseerimine on kiiresti arenev ning vastuoluline valdkond. Süstemaatikud üritavad rühmitada arhesid, millel on sarnane struktuur ja ühised eellased. Selline süstematiseerimine põhineb suurel osal ribosomaalse RNA järjestustel. Enamik arhesid, mida on võimalik kultuuris kasvatada ning mis on hästi uuritud, kuuluvad ühte kahest peamisest hõimkonnast: Euryarchaeota ja Crenarchaeota. Teiste hõimkondade osas ei ole hetkel konsensust.
Algupära ja evolutsioon
Esimesed leitud arvatavasti prokarüootsete rakkude fossiilid on peaaegu 3,5 miljardit aastat vanad. Kuna enamikul prokarüootidel pole eristuvat morfoloogiat, ei ole võimalik määrata, kas need rakud kuulusid arhedele. Selgemaid tõendeid on andnud keemilised fossiilid lipiididest, mis on iseloomulikud ainult arhedele.
Võrdlus teiste domeenidega
Järgnev tabel võrdleb kolme domeeni tähtsamaid omadusi.
Ainult arhedele omane tunnus on rohke eeter-sidemetega lipiidide esinemine nende rakumembraanides. Samuti ei teata teisi organisme, kes toodaks metabolismi produktina metaani.
Metabolism
Arhede seas on võimalik eristada kolme toitumistüüpi. Litotroofid kasutavad energiaallikana anorgaanilisi ühendeid, näiteks väävlit või ammoniaaki. Selle rühma ATP tootmise protsess sarnaneb eukarüootide mitokondrites toimuvaga.
Arhede hulgas ei toimu fotosünteesi, kuid mõned arhed on siiski võimelised energiaallikana kasutama päikesevalgust. Neid nimetatakse fototroofideks ning nad toodavad ATP-d päikesevalgusest.
Mõned arhed, kes elavad anaeroobses keskkonnas, näiteks soodes, on metanogeenid. See tähendab, et nad toodavad elutegevuse tulemusena metaani. Metanogeene leidub ainult arhede hulgas.
Geneetika
Arhedel on tavaliselt üks rõngaskromosoom. Arhedes leidub ka plasmiide ehk väikseid iseseisvaid DNA ühikuid. Arhede füüsilise kontakti käigus võivad plasmiidid liikuda ühest rakust teise.
Arhesid võivad nakatada nii ühe- kui ka kaheahelalised DNA-viirused. Kaheahelalised viirused on täiesti iseseisev rühm viirusi, millel on tihti omapärane kuju, sh pudelid, pisarad või konksuga vardad. Arhed erinevad geneetiliselt nii bakteritest kui ka eukarüootidest. Kuni 15% arhede genoomist on omane ainult arhedele. Ei teata aga suurema osa nende unikaalsete geenide ülesandeid. Enim on välja selgitatud metaani tootmisega seotud geenide funktsioone. Mõnda valku leidub igas eluslooduse domeenis. Need valgud on suures osas seotud transkriptsiooni, translatsiooni ja nukleotiidide metabolismiga.
Transkriptsioonil ja translatsioonil on ühiseid jooni nii vastavate bakteriaalsete kui ka eukarüootsete protsessidega. Arhede RNA polümeraas sarnaneb väga eukarüootse vastega. Teised transkriptsioonifaktorid sarnanevad pigem bakterite omadega.
Paljunemine
Arhed paljunevad mittesuguliselt rakujagunemise, fragmentatsiooni või pungumise teel. Meioosi ei toimu ning tekkinud tütarorganismid omavad vanemaga identset geneetilist materjali. Rakujagunemine toimub rakutsüklis. Esmalt toimub raku kromosoomi kahekordistumine, eralduvad kaks tütarkromosoomi ning rakk pooldub. Arhede paljunemises on sarnaseid jooni nii eukarüootide kui ka bakterite paljunemisega.
Erinevalt bakteritest ja eukarüootidest ei moodusta arhed spoore. Mõnedele liikidele on siiski omane osmootsele rõhule vastupidavate vormide esinemine.
Elukeskkonnad
Arhesid esineb väga mitmekülgsetes elukeskkondades. Arvatakse, et arhed moodustavad kuni 20% ookeani mikroobidest. Esimesed tuvastatud arhed olid ekstremofiilid. Mõned liigid võivad elutseda väga kuumades keskkondades, näiteks geisrites, mustades suitsetajates ja nafta puurkaevudes. Arhed on levinud ka väga külmades paikades ning suure soolsusega ja tugevalt happelistes või aluselistes vetes. Hiljem on siiski leitud ka liike, kes elutsevad leebemates tingimustes, näiteks soodes, rabades, kanalisatsioonis, mullas ja loomade seedetraktis. Ekstremofiilsed arhed jagatakse nelja füsioloogilisse rühma. Nendeks on soolalembesed, kuumalembesed, happelembesed ja aluselise keskkonna eelistajad. Esineb ka arhesid, kes kuuluvad mitmesse rühma.
Roll aineringes
Erinevad arhed töötavad oma elutegevuse tagajärjel ja keskkonnast olenevalt ümber mitmesuguseid keemilisi elemente. Nende hulka kuuluvad süsinik, lämmastik, väävel. Osa arhede funktsioonidest on tähtsad ökosüsteemide normaalseks püsimiseks, kuid esineb ka arhede toodetud reostust.
Charles I (täpsustus)
Charles I ja Charlesi nimelised monarhid olid:
Vääne
Vääne on tugevusõpetuses varda tööseisund, mille puhul sisejõududena esinevad ainult väändemomendid. Need sisejõudude momendid tekivad vastukaaluks väliste pöördemomentide toimele.
Aleksei Paivel
Aleksei Paivel (30. märts 1929 – 15. september 2003) oli Eesti botaanik, dendroloog.
Ta töötas pikka aega Tallinna Botaanikaaias, olles selle üks rajajaid ja dendraariumi kujundaja.
Abaku
Abaku on kolme asula nimi Nigeerias.
Nende geograafilised koordinaadid on:
Leedus asuva Abakai küla nimi on omastavas käändes Abakų.
Jõhvi
Jõhvi on linn Kirde-Eestis, Jõhvi valla ja Ida-Viru maakonna halduskeskus. pisi|Jõhvi asukoht maakonnas ja vallas
Loodus
Jõhvi linn asub Kirde-Eesti lavamaal. Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Jõhvi alamlade. Linna põhjaservas voolab Pühajõgi, linna lõunaservas asub looduskaitsealune Jõhvi linna park.
Juri Sedõhh (kunstnik)
Juri Sedõhh (sündinud 5. aprillil 1969 Skopinis Rjazani oblastis) on Eesti harrastuskunstnik.
Jõhvi
Kultuur
pisi|Jõhvi kontserdimaja Jõhvi kultuurikeskus avati 1978. aasta sügisel ja kuulus esialgu Eesti Põlevkivile. Linn sai kultuurikeskuse omanikuks 1994. aasta augustis. Hoone renoveeriti 2004. 2005. aasta sügisel valmis samale kohale uus Jõhvi kontserdimaja. Uues kontserdimajas on 900-kohaline saal, lisaks kino, kammersaal, näitusesaalid ja muusikakool. See pakub Ida-Virumaa parimaid võimalusi teatrietenduste, kontsertide, näituste, esitluste ja messide korraldamiseks. Seal asub ka Eesti Kunstimuuseumi filiaal, sisuliselt näitusesaal-galerii.
Juri Sedõhh (kunstnik)
Eestisse asus ta 1981. aastal. Keskkooli lõpetas Vaida alevikus Harjumaal ning õppis pärast seda Tallinna 10. kutsekeskkoolis ning teenis aega Nõukogude armees.
Jõhvi
Haridus
pisi|[[Jõhvi Põhikool]] Jõhvis asuvad ning tegutsevad kaks põhikooli – eestikeelne Jõhvi Põhikool ja vene õppekeelega Jõhvi Vene Põhikool – ning 1. septembril 2015 õppetööd alustanud riigigümnaasium, mis tegutseb Jõhvi Gümnaasiumi nime all.
Kutsehariduse omandamiseks on Jõhvis Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. Linnas tegutsevad muusikakool, kunstikool, spordikool, noortemaja ja Ida-Virumaa Keeltekeskus.
Juri Sedõhh (kunstnik)
Ta on tegelenud puidust nikerdamise, keraamika, maalimise ja fotograafiaga.
Jõhvi
Haridus
pisi|Jõhvi kohtumaja
Juri Sedõhh (kunstnik)
Alates mitteformaalse kunstnikeühenduse “Ježi” asutamisest 2001. aastal osaleb selles tänini.
Jõhvi
Majandus
Tähtsaim tööstusharu on toiduainetetööstus – Farmi Piimatööstus, Orti-Pagar, Maadlex OÜ, müük kokku umbes 40 miljonit eurot.
Tähtis ettevõte on Enefit Solutions (mäetehnika – remondi- ja metallitööstus), kus 2015. aastal oli 609 töötajat ning müügitulu 33,4 miljonit eurot. Väikseid ettevõtteid on õmblustööstuse (4), ehitusmaterjalide (4), mööblitööstuse (2) ja elektriseadmete valdkonnas. Töötab trükikoda Trükis.
Ajalugu
pisi|[[Jõhvi kirik]] pisi|püsti|[[Jõhvi Vabadussõja mälestussammas|Vabadussõja mälestussammas Jõhvis ]] pisi|1951. aastal valminud [[Jõhvi_raudteejaam#Jaamahoone|Jõhvi jaamahoone fassaad tänava poolt]] Esmateated Jõhvi küla (Gevi, hiljem Jewe) kohta pärinevad aastast 1241 Taani hindamisraamatust. Küla suurusena on mainitud 20 adramaad ja omanikuna Taani kuningat.
Shenouda III
pisi|Shenouda III Shenouda III (kopti keeles Ⲡⲁⲡⲁ Ⲁⲃⲃⲁ Ϣⲉⲛⲟⲩⲟϯ ⲡⲓⲙⲁϩ ϣⲟⲩⲙⲧ; sünninimi Nazeer Gayed Roufail; 3. august 1923 Asyūţ – 17. märts 2012 Kairo) oli kopti kiriku kõrgeim vaimulik, Aleksandria paavst alates 1971. aastast kuni surmani.
Jõhvi
Ajalugu
Tänapäeva Jõhvi kiriku kohal oletatakse olnud muinaseestlaste linnuse asukoht, kuhu pärast taanlaste vallutusi ehitati puukirik.
Alutaguse ajaloolise kihelkonna lääneosast moodustati umbes 1250. aastal Jõhvi kirikukihelkond. Kihelkonnakeskusena on Jõhvit ajalooürikutes esmamainitud 1354. aastal.
Esimene kirik hävis 1367. aastal Vene ja Saksa vägede lahingus. Seejärel ehitati uus, kivist müüride ja kitsaste kõrgel asetsevate laskeavadega kindluskirik.
Shenouda III
Nazeer Gaued Roufail sündis kaheksalapselises peres noorima lapsena. Tal oli kaks venda ja viis õde. Ema suri pisut pärast Nazeeri sündi ja põhiliselt kasvatas poissi vanem vend Rouphael. Pere kolis Alam-Egiptusesse, kus Nazeer käis Darmanhuris kopti algkoolis, seejärel lõuna pool, kuid siiski Niiluse deltas Banhas põhikoolis ja lõpuks kolis ta Kairo eeslinna Shubrasse, kus käis keskkoolis.
Jõhvi
Ajalugu
Jõhvi kirik koos Järve, Edise, Purtse vasallilinnuse ja Lüganuse kaitsekiriku ning Toolse, Narva ja Vasknarva ordulinnusega moodustasid keskajal kindlustatud vööndi Peipsi järve ja Soome lahe vahel.
1491. aastal on kirjalikus allikas esmamainitud Jõhvi mõisat, mille omanik oli Narva ordufoogt.