cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Astelpaju (perekond)
Astelpaju perekonda kuuluvad 0,5–6 m kõrgused põõsad (Kesk-Aasias võivad mõned liigid kasvada ka kuni 10 m kõrgusteks). Astelpaju põõsas on tihe, oksad jäigad ja astlalised. Lehed võivad olla nii vahelduvad kui ka vastakud, lineaalsed, hõbedas-rohekad, 3–8 cm pikad ja 7 mm laiad. Taimed on kahekojalised. Emastaimed kannavad 6–9 mm läbimõõduga, pehmeid, mahlaseid ja õlirikkaid luuvilju.
Perekonna levila on laialdased alad Euroopas ja Aasias.
Kõige arvukam perekonna esindaja on harilik astelpaju (Hippophaë rhamnoides) ja tema kaheksa alamliiki, mis on levinud Euroopa Atlandi ookeani äärsetelt aladelt kuni Loode-Hiinani.
Mäebe–Kargi tee
Mäebe–Kargi tee (registrinumber 21105) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 6,7 km.
Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas ning lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 19. kilomeetril Kargi külas. Tee läbib Mäebe, Mõisaküla ja Kargi küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Sevilla Isidorus
pisi|Sevilla Isidorus kujutatuna [[Bartolomé Esteban Murillo 1655. aasta õlimaalil]] pisi|Isidorus (paremal) ja Saragossa Braulio 10. sajandist pärinevas Etümoloogiate käsikirjas Sevilla Isidorus või ka püha Isidorus Sevillast (hispaania keeles San Isidoro või San Isidoro de Sevilla, ladina keeles Isidorus Hispalensis; umbes 560 – 4. aprill 636) oli viimane ladina kirikuisadest, Sevilla peapiiskop, keskaegne kirjanik ja esimese põhjaliku entsüklopeedia "Etymologiae" autor.
Sevilla Isidorus oli keskaja üks suuremaid õpetlasi, kes valdas nii ladina, kreeka kui ka heebrea keelt ning oli tuttav nii ilmaliku, vaimuliku kui ka patristilise kirjandusega. Ta oli ka katoliku kiriku energiline ja väärikas kõrgvaimulik, kes oli rahva seas imetletud ja austatud oma teadmiste, kõneosavuse ja vooruste poolest. Sevilla Isidorus mängis olulist rolli ka haridusvaldkonnas ning pani aluse vaimulikule õppeasutusele Sevillas, mis sai eeskujuks oma laiahaardelise õppekava poolest. Kõige tuntum on ta enda kompileeritud kirjaliku pärandi poolest, mis hõlmas tollal viljeletud teadmiste igat tahku.
Lapsepõlv ja õpinguaastad
Püha Isidorus sündis umbes 560. aastal Kagu-Hispaanias Kartagenas või Sevillas Severianuse ja Theodora jõukas ja mõjuvõimsas peres. Tema isa Severian oli kõrgem ametnik ja tõenäoliselt Rooma päritolu, ema aga olevat olnud lausa kuningas Theoderich Suure tütar. Tegu oli igatahes austatud perekonnaga ja ka Isidoruse kaks venda ning õde olid seotud kirikuga ning hiljem nimetati nad kõik pühakuteks.
Isidoruse vanem vend, püha Leander, oli Sevilla peapiiskop ja Sevilla katedraali kooli lektor. Noorem vend, püha Fulgentius, valitses Astiigi piiskopkonda, mis asub tänapäeva Écija linna piirkonnas Hispaanias. Õde, püha Florentina, oli nunn ning mitme kloostri abtiss, kokku olevat ta valitsenud ligi tuhande nunna üle.
Kui keiser Justinianus I (527–565) sõjavägi 543. aastal visigootide Lõuna-Hispaania valdusi ohustama hakkas, põgenes Isidoruse perekond Kartagenast suuremasse keskusse Sevillasse. Tõneäoline on, et just seal sündis 560. aasta paiku Isidorus. Tema vanemad surid aga varakult ning nende kohustused jäid Isidorusest kakskümmend aastat vanema venna Leandri kanda.
Põhikoolihariduse omandas Isidorus Sevilla katedraali koolis, ühes esimeses omataolistest koolidest, kus trivium ' it ja quadrivium ' it õpetasid tolle aja haritumad pead, nende seas ka Isidoruse vend Leander, kes oli selleks ajaks juba Sevilla piiskopiks saanud.
Noor Isidorus pühendus suure õhinaga õpingutele ning omandas tähelepanuväärselt lühikese ajaga nii ladina, kreeka kui ka heebrea keele. Sevilla katedraali koolist sai Isidorus põhjaliku ja mitmekülgse hariduse, mis pani soliidse aluse tema hilisematele teadmistele. Nii on Isidorust peetud üheks keskaja kõige mõjukamaks ja haritumaks isikuks.
Preestriamet
Kohe kui Isidorus piisavalt vanaks sai, pühitses Leander ta preestriks. Vaimulikutööd raskendasid aga keerulised poliitilised olud. Hispaaniat valitsesid juba 200 aastat ariaanlikud visigoodid, kes üritasid ka katoliiklastele peale suruda oma versiooni kristlusest, mis eitab Kristuse jumalikkust. Keeruline poliitiline situatsioon raskendas mõnevõrra Isidoruse tööd, kuid tema haaravad jutlused olid rahva seas populaarsed ning võitsid kirikule palju uusi liikmeid, nende hulgas ka endisi ariaane.
Isidoruse vend Leander kutsus oma ametiajal kokku distsiplineerivaid sinodeid ja kirikukogusid ning tema otsused mängisid suurt rolli ariaanide pöördumises katoliiklusse. Otsustavaks sammuks ariaanluse hääbumise poole oli 589. aastal Toledo sinodil Leandri poolt vastu võetud otsus toetada visigootide kuninga Rekkaredi astumist katoliku kirikusse.
Tartu Neidudekoor Kurekell
Kurekell on Tartu neidudekoor, mis on asutatud 1. novembril 1982 Tartu Karlova Gümnaasiumis.
Sevilla Isidorus
Surm
Räägitakse, et kui Isidorus tundis surma lähenevat, lasknud ta kahel piiskopil enda juurde tulla. Koos läksid nad kirikusse, kus üks piiskoppidest riietas Isidoruse kotiriidesse, teine aga puistas talle tuhka pähe. Patukahetsuseks tõstnud ta käed taeva poole ja palunud oma pattudele andestust. Seejärel võttis ta viimast korda osa armulauast, palus koguduse eestpalvet, manitses inimesi ligimesearmastusele ja annetas oma maise vara vaestele. Seejärel pöördus ta tagasi kiriklasse, kus ta rahulikult suri.
Tartu Neidudekoor Kurekell
Ajalugu
Koori asutas ja oli aastani 2007 peadirigent Lennart Jõela. 1991–2011 töötas dirigendina (aastast 2007 peadirigendina) Ave-Maria Sild. 2011. aastast on dirigent Vilve Maide, koormeister Imbi Goldman ja hääleseadja Tiia Puhvel. Repertuaaris on eesti heliloojate laulud, klassikaline ja kaasaegne koorilooming. Kurekella lauljad on vanuses 14–19 aastat. Lisaks kooriproovidele kaks korda nädalas toimub ka hääleseade. Aastas toimub kaks laululaagrit, mitmed kontserdid, palju ühist musitseerimist ning hooaja lõpetab lõpupidu. .
Sevilla Isidorus
Surm
Isidorus maeti Sevilla katedraali oma venna Leandri ja õe Florentina vahele.
Tartu Neidudekoor Kurekell
Ajalugu
Tihedat koostööd on tehtud ka Tartu Poistekooriga. Samuti on esinetud koos Tallinna Ülikooli meeskooriga, Tartu Akadeemilise meeskooriga ja naiskooriga Emajõe laulikud. On osalenud kõigil Eesti laulupidudel alates koori asutamisaastast, esinenud televisioonis, salvestanud muusikat Eesti Raadios ja välja andnud CD-d. Koor on käinud arvukatel kontserdireisidel Venemaal, Ukrainas, Soomes, Belgias, Sloveenias ja Saksamaal.
Dirigendid
Lennart Jõela on eesti koorijuht ja pedagoog. Jõela lõpetas 1985. aastal Tartu muusikakooli akordioni ja orkestridirigeerimise erialal. Õpingud jätkusid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise ja puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal. Tema elutööks kujunes Tartu Karlova Gümnaasiumi neidudekoori "Kurekell" loomine, mille dirigent oli Jõela 25 aastat.
Vilve Maide on koorijuht ja muusikaõpetaja. Õppis koorijuhtimist 1988–1992 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis (Vaike Uibopuu klassis) ning 1992–1996 Eesti Muusikaakadeemias (Ene Üleoja klassis). Alates 1996 Otepää Gümnaasiumis muusikaõpetaja ja koorijuht. Aastail 1997–2001 Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister. Alates 2008 Otepää Muusikakooli solfedžoõpetaja, aastail 2009–2011 Otepää Muusikakooli direktori kt ning aastal 2011 Otepää Muusikakooli administraator. Aastatel 2008–2015 Otepää segakoori Eveko dirigent. Alates 2011 Tartu Karlova Gümnaasiumi koorijuht ja Tartu neidudekoori Kurekell peadirigent. Alates 2015 Eesti Tütarlastekoori dirigent. .
Sevilla Isidorus
Kirikukogud
Isidoruse eestvedamisel toimunud tähtsamad kirikukogud olid:
Sevilla teine sinod
Kohaliku tähtsusega sinod, mis toimus 13. novembril 619. aastal.
Toledo neljas kontsiil
Kirikukogu juhtis juba elatanud Isidorus, kes sai selle au osaliseks (mis oleks pidanud langema Toledo peapiiskopile) tänu oma suurele panusele Hispaania haridusmaastikul. Isidorus tegi enamuse ettepanekutest, mis vastu võeti ja need vastuvõetud määrused ongi ehk tema suurim panus kaasaja religiooni ja poliitikasse. Tema mõjuvõim aitas kaasa usutunnistuse filioque lisa omaksvõtule rahva seas.
Vastu võeti määrused:
Need otsused tugevdasid kristlust ja haridussüsteemi ning aitasid kaasa ariaanluse väljajuurimisele. Kuninga käsul vabastati vaimulikkond kõigist riigimaksudest ja sõjakohustustest.
Teosed
pisi|Opera omnia, 1797 Ühiskonna harimiseks kirjutas Isidorus mitmeid olulise tähtsusega teoseid. Tema kirjutised olid suure tähtsusega ka tollase ja hilisema keskaja teaduse arengule, koondades eelkõige antiigi teadmisi ning samuti on nad olulised eri autorite teoste säilitamise seisukohalt. Ta ei kirjutanud oma loomingut enda teadmistest, vaid kompileeris oma teosed teiste kirjanike raamatute põhjal. Tema panusest eri valdkondadesse annab hea ülevaate raamatute jagamine kategooriatesse.
Trummikomplekt
Trummikomplekt on kogum trumme, taldrikuid ja mõnikord ka teisi löökpille (triangel, torukellad, tamburiin jne), mis on paigutatud kompaktselt ühele löökpillimängijale mängimiseks.
Leningradi tuumaelektrijaam
pisi|Leningradi tuumaelektrijaam 2008. aastal pisi|Leningradi tuumaelektrijaam ja Leningradi II tuumaelektrijaama ehitusplats 2010. aastal Leningradi tuumaelektrijaam (vene keeles Ленинградская АЭС Leningradskaja AES), eesti keeles tihti ka Sosnovõi Bori tuumaelektrijaam, on tuumaelektrijaam Leningradi oblastis Sosnovõi Boris (linnast 5 km) Soome lahe ääres, 35 km Peterburist läänes (70 km ajaloolisest linnasüdamest).
See on Eestile kõige lähemal asuv tuumaelektrijaam. See asub linnulennult 70 km Narvast kirdes.
Jaamas on neli reaktorit, mis on sama tüüpi nagu Tšornobõli tuumaelektrijaama reaktorid 1 ja 2.
Ehitama on hakatud Leningradi II tuumaelektrijaama, kus rajatakse kahte VVER-tüüpi reaktorit ning arvestatakse võimalusega ehitada veel kaks sama tüüpi reaktorit.
2012. aastast vähendati tuumajaama reaktorite võimsust turvakaalutlustel kuni 80%.
Astmeline tulumaks
Astmeline tulumaks on sissetuleku maksustamine riigi poolt nii, et sissetuleku muutudes muutub ka maksumäära protsent ja üleminekukohti nimetatakse astmeks.
Leningradi tuumaelektrijaam
Avariid
Sosnovõi Bori tuumajaamas on olnud mitu rasket avariid:
Astmeline tulumaks
Eestis pooldavad progressiivse astmelise tulumaksu kasutusele võtmist Keskerakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.
2018. aasta maleolümpia
pisi|[[FIDE logo]] pisi|162px|[[Gruusia mark, millel kujutatud Bathumi maleolümpia logo]]
43. maleolümpia (inglise keeles 43rd Chess Olympiad) oli 2018. aastal Bathumis FIDE egiidi all peetud maleolümpia.
Maleolümpia peeti 23. septembrist kuni 6. oktoobrini 2018 Bathumis. Lahtises kategoorias osales 185 võistkonda, naiste kategoorias 151 naiskonda (korraldajariiki Gruusiat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Turniiridirektor oli Giorgi Giorgadze (Gruusia).
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 54. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 42. koha.
Arteesia kaev
Selle nähtuse tekkepõhjuseks on asjaolu, et kaevu toitev veelade on kohati kaevu ülaosast kõrgemal. Seetõttu tõuseb vesi ühendatud anumate printsiibi tõttu iseenesest pinnale. Nähtusele on nime andnud Artois' provints. Arteesia kaeve leidub ka Eestis.
Iliņi
Iliņi on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla loodeosas.
Küla asub merepinnast 32 meetri kõrgusel Stende jõe ääres.
Iliņi tekkis Kārgadase mõisa (Kargadden) maadele paika, kus mõisal asus Stende jõel vesiveski. Aastal 1878 rajati külla Ģibuļi kool, aastal 1914 ehitati selle asemele aga uus tellistest koolihoone, mis jäi juba tänapäeva Kraujase küla lähistele. Nõukogude perioodil asus Iliņis kolhoosi Draudzība loomasöödahoidla.
Iliņis kasvab kolm looduskaitsealust tamme, üks ümbermõõduga 4,75 ja teine ümbermõõduga 4,54 meetrit.
Aastal 2017 oli külas 12 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 15. pisi|tühi|Iliņi veski
Evhen Tsybulenko
pisi|200px|Evhen Tsybulenko (2010) Evhen Tsybulenko (ukraina Євген Цибуленко; sündinud 21. oktoobril 1972) on Ukraina päritolu Eesti õigusteadlane.
Vikersund
220px|thumb|Vikersundi keskus Vikersund on 2500 elanikuga asula Norra edelaosas Vikeni maakonnas Modumi vallas Norra suuruselt viienda järve Tyrifjordeni edelakaldal.
Evhen Tsybulenko
Haridus
Moscow Military Institute Law School; all branches of domestic (Soviet Union/Russian) law, crime detection, also studied English, philosophy, psychology and computer science 1989–1992; Lõpetas Kiievi Rahvusülikooli magistriõppes (LL.M.) 1996; doktoriõppe (Ph.D. rahvusvahelises õiguses) 2000; Doktorantuurijärgse uurimuse tegi Rahvusvahelises inimõiguste instituudis De Pauli Ülikoolis Chicagos (USA) 2002.
Magistrikraad ((LL.M.) Kiievi Rahvusülikool 1996; doktorikraad (Ph.D.) Kiievi Rahvusülikool 2000; dotsent 2000; professor 2005.
Töökäik
Töötanud Ukraina Punase Risti rahvuslikus komitees Kiievis 1994–1996, Rahvusvahelise Punase Risti komitees Genfis 1996–2000; Kiievi Rahvusvahelise Ülikooli dotsent 2000–2009, professor 2009–…; õiguse Instituudi rahvusvahelise ja võrdleva õiguse õppetooli juhataja 2003–2008; õiguse Instituudi professor 2005–2008; Balti Kaitsekolledži vanem külalismentor 2007–2013 ; Rahvusvahelise Punase Risti komitee, Eesti Punase Risti, Euroopa Komisjoni hariduse ja kultuuri peadirektoraadi ning OSCE välisekspert; Rahvusvahelise Ülikooli Audentes/TTÜ Inimõiguste Keskuse asutaja ja esimene direktor 2007–2008; Lille Katoliku Ülikooli (Prantsusmaa) külalisprofessor (koormusega 0,4) 2016–2017. TTÜs 2009–…: Tallinna Tehnikaülikooli õiguse Instituudi professor ja rahvusvahelise ja võrdleva õiguse õppetooli juhataja 2009–2010; Rahvusvaheline Ülikool Audentes/TTÜ Inimõiguste Keskuse direktor 2008–2014; sotsiaalteaduskonna õiguse instituudi teadur 2010–2018; majandusteaduskonna õiguse Instituudi vanemlektor 2018–… Ukraina Kaasmaalaskond Eestis esimees.
Teadustöö põhisuunad
Ühiskonnateadused ja kultuur. Õigusteadus: Rahvusvaheline era- ja avalik õigus. Avaldanud üle 250 teaduspublikatsiooni, juhendanud 15 magistritlööd. On osalenud rea Ukraina seaduste väljatöötamises, võttis osa kommentaaride ja soovituste koostamisest Ukraina Punase Risti ja Punase Poolkuu sümboolika seaduse eelnõule (seadus võeti vastu 1999. aasta juulis) ning Ukraina Kriminaalkoodeksi eelnõule (sõjakuritegude peatükk).
Teaduskorralduslik tegevus
Head of integrity committee, Rahvusvaheline Ülikool Audentes 2003–2009; Rahvusvahelise ja võrdleva õiguse õppetooli juhataja, Rahvusvaheline Ülikool Audentes 2003–2010; rahvusvahelise ja võrdleva õiguse õppetooli juhataja, Tallinna Tehnikaülikool, sotsiaalteaduskond, õiguse instituut 2010; doktoritööde kaitsmiskomitee juht, Tallinna Tehnikaülikool, sotsiaalteaduskond, õiguse instituut 2010–2016; ajakirja Juridical Journal (Magazine of Ukrainian Branch of the International Law Association) toimetuskolleegiumi liige 2008–…; eksperthinnangu andja teavikutele: Baltic Journal of European Studies; European Yearbook on Human Rights (EYHR); Acta Baltica 2014–…; toimetuskolleegiumi liige "Науковий вісник Міжнародного гуманітарного університету. Серія: «Юриспруденція»" (“International Humanitarian University Herald. Jurisprudence”) 2018–…; toimetuskolleegiumi liige "Evrigenis Yearbook of International and European Law" 2019–…
27. veebruar
27. veebruar on Gregoriuse kalendri 58. päev. Juliuse kalendri järgi 14. veebruar (1901–2099).
Sääre majaka tee
Sääre majaka tee (registrinumber 21175) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 1 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 35. kilomeetril Sääre külas ning lõpeb Sõrve tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ühendus Res Publica
Ühendus RES PUBLICA on vabade mõttekaaslaste ühendus, mis asutati 34 inimese poolt 17. augustil 1989 Raamatuühingu saalis Narva mnt alguses, Tallinnas. Ühenduse eesmärk on parempoolse mõtteviisi jätkuv tutvustamine Eestis. Vastasutatud ühenduse põhikiri jäi kokkuleppel Eenok Korneliga igavesele registreerimisele ENSV ÜN Presiidiumi kantseleisse, tema lauasahtlisse. Peale asutamist arenes Eesti poliitiline elu kiiresti ja osa liikmeid otsustasid erakonnastuda, asutades 22. septembril 1990 Vabariiklaste Koonderakonna (W), teine osa otsustas olla edasi sõltumatud ajakirjanikud ja tegevjuristid. 2009. aasta seisuga ei ole ÜRP-ist järgijäänud asutajate klubi (vahepeal seenioride klubi) juriidiliselt registreeritud ja tegevus on soikunud.
Jahiuluk
Jahiuluk ehk jahiloom on uluk (imetaja või lind), kellele tohib jahiseaduse järgi pidada jahiajal jahti. Jahiulukite liha, sarvi, nahka, sulgi või muid kehaosi tarvitatakse söögiks või muuks tarbeks.
Jahiulukid jaotatakse suurulukiteks ja väikeulukiteks. Viimaste hulka kuuluvad ka jahilinnud.
Mingil kindlal alal elutsevate kütitavate ulukite kogumit nimetatakse jahifaunaks.
Eestis kütitavad jahiulukid
Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega.
Ummagumma
"Ummagumma" on ansambli Pink Floyd 1969. aastal ilmunud topeltalbum. Esimesel plaadil on kontsertlindistused ja teine plaat on stuudios salvestatud.
Pius IX kanoniseerimised
Paavst Pius IX kanoniseeris 64 isikut ja kuulutas õndsaks 329 isikut.
Dolce & Gabbana
Dolce & Gabbana on tippmoemaja, mille on loonud Palermos Sitsiilias sündinud disainer Domenico Dolce ja Itaalias Milanos sündinud Stefano Gabbana.
Dolce & Gabbana disainib riideid, prille, aluspesu, rannariideid, lõhnu, kelli ja ehteid.
Dolce & Gabbana on oma rõivabrändiga väga populaarne Hollywoodi meelelahutustööstuses; nad on disaininud rõivaid Madonnale, Monica Beluccile, Ayumi Hamasakile, Isabella Rosellinile, Kylie Minoguele ja paljudele teistele Hollywoodi näitlejatele.
Lombardia
Lombardia on maakond Itaalias (Põhja-Itaalias). Põhjas piirneb Lombardia Šveitsiga, lõunas Emilia-Romagna, idas Trentino-Alto Adige ja Veneto ning läänes Piemonte maakonnaga. Maakonna keskus on Milano linn.
Lombardia on Itaalia rikkaim ja arenenuim piirkond. See sarnaneb kohati rohkem põhjanaabritega väljaspool Itaaliat kui ülejäänud Itaaliaga. Piirialana on Lombardia olnud haavatav sissetungidele väljastpoolt Itaaliat ning nii ongi seal pikka aega valitsenud nii prantslased kui ka austerlased. Samas on asukoht aidanud Lombardial kujuneda Euroopa üheks olulisemaks kaubandus- ja rahanduskeskuseks, mida ta on seniajani.
Loodus
Lombardia lõunaosa asub Po madalikul, põhjaosas kõrguvad Alpid.
Lombardia on tuntud maaliliste järvede piirkonnana. Suurimad järved on Como, Garda (Itaalia suurim järv), Lago Maggiore, Lugano, Iseo, Idro ja Varese järv. Regiooni läbivad lõuna poole suunduvad Po jõgi ja tema lisajõed Ticino, Adda ja Oglio.
Maakonna kirdeosas, Dolomiitide eelmäestike piirkonnas asub osaliselt Trentino-Alto Adige maakonda ulatuv Stelvio rahvuspark, mis on Itaalia suurim. Seal on liustike vahel peidus üle 50 järve. Rahvuspargi kõrgeim tipp on Ortles (3905 või 3902 m).
Stelviost lõuna pool Brescia provintsis asub liustikulise tekkega Camonica org (Val Camonica, Valle Camonica, Valcamonica, Vallecamonica), kus asuvad esiajaloolised kaljujoonised. Kaljujoonised on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Kliima on kontinentaalne, suved on kuumad (+24 °C) ja talved külmad (0 °C; madalikul, mägedes jahedam). Aastane sademete hulk varieerub alates Po madaliku 610 mm-st kuni mägipiirkonna 2032 mm-ni.
Haldusjaotus
thumb|300px|Lombardia maakonna provintsid Maakonnas on 11 provintsi ja üks città metropolitana, mis omakorda jagunevad kokku 1506 vallaks.
Rahvastik
Lombardia on Itaalia maakondade seas kõige tihedama rahvastikuga ja kõige suurema jõukuse kontsentratsiooniga. Seal elab umbes 9 miljonit inimest, mis moodustab 15,6% riigi rahvaarvust. Kõige tihedamalt on rahvastatud Milano provints, kus rahvastiku tihedus on 5 korda suurem kui ülejäänud Lombardias ning 10 korda suurem kui Itaalias keskmiselt.
Suuremad linnad
Milano (1 156 900 elanikku; 2005), Brescia (193 700), Monza (120 900), Bergamo (113 600), Varese (84 400), Busto Arsizio (79 200), Como (78 600), Sesto San Giovanni (74 700), Cinisello Balsamo (74 100), Pavia (71 500), Cremona (70 700), Legnano (58 000), Vigevano (55 100), Rho (53 600), Bollate (49 600), Gallarate (48 500), Cologno Monzese (47 900), Paderno Dugnano (47 700), Lecco (47 100), Mantova (46 000), Lodi ja Lissone (43 000).
Videvik
Videvik ehk eha on õhtune hämarik, ööpäeva vähese valgusega osa.
Lombardia
Transport
Lombardias on kolm suurt lennujaama:
Videvik
Seda nime kannavad mitmed väljaanded ja teosed:
Lombardia
Ajalugu
3.–2. aastatuhandel eKr leidus Lombardia järvede ümbruses juba paikseid asulaid. 1. aastatuhandel eKr kujunesid esimesed külad.
7.–6. sajandil eKr asusid Lombardia idaaladele etruskid. 6.–5. sajandil eKr tõrjusid üle Alpide tunginud keldid etruskid lõuna poole. Lombardia alad olid nüüd pikka aega keltide valduses; olulisemad hõimud olid insuberid ja senomanid. Keskuseks kujunes Mediolanum (Milano). Roomlased nimetasid kogu keltidega (gallidega) asustatud ala Itaalias Gallia Cisalpinaks (Gallia siinpool Alpe).
Roomlased vallutasid insuberite maa 222 eKr. Lombardia ala kuulus alates 2. sajandist eKr Vana-Rooma Gallia Cisalpina provintsi.
Ajavahemikul 493–554 oli ta osa idagootide kuningriigist; 554–568 kuulusid sealsed alad Bütsantsile. Pärast seda valitsesid seal langobardid, kelle järgi Lombardia on nime saanud. Alates 774 oli Lombardia Karolingide impeeriumi osa.
11.–13. sajandil oli linnvaldade aeg. Aastal 1167 asutati Lombardia Liiga. Milano kõrval kerkisid esile Pavia, Cremona ja Mantova linnad.
Pärast seda läks võim Milanos sellistele suurtele suguvõsadele nagu Viscontid ja Sforzad. Nende dünastiatest said kunstipatroonid, kes ehitasid uhkeid paleesid ja kirikuid, olid tellijateks paljudele tänini säilinud kunstiteostele. Milanos, Bergamos, Mantovas ja Cremonas on väga rikkalik valik kunstiaardeid. Lombardias asuvad sellised Euroopa kunsti pärlid nagu Pavia kartuuslaste klooster, Leonardo da Vinci "Püha õhtusöömaaeg" ja Milano Brera pinakoteegi maalikogu.
1535 oli osa Lombardiast Hispaania valitsemise all samas kui põhjapoolsem osa kuulus Šveitsi võimu alla. 1629 puhkes katkuepideemia, mis võimendas veelgi Hispaania võimu küündimatusest tulenenud kriisi.
1859. aastal läks võim Austrialt Piemontele ja seejärel Itaalia kuningriigile.
Lombardia köök
Pastat süüakse ka Lombardias, kuid eelkõige on sealne köök tuntud risotode ja polenta poolest. Paradoksaalsel kombel on see Euroopa rikkaim piirkond kuulus piatti poveri ehk nn vaeste toidu poolest: aastasadade jooksul välja kujunenud aeganõudvad toiduvalmistustehnikad ja kujutlusvõime kompenseerivad seal toiduainete nappust. Iseloomulikult kasutatakse oliiviõli asemel palju võid.
Milano traditsiooniliste roogade hulka kuulub kallihinnalise safraniga valmistatud ossobùco ja rohkelt liharoogi (näiteks casoêula); küpsetistest on kuulsaimad panettone ja biscotti.
Lombardia on ka üks Itaalia suuremaid juustutootjaid. Sealt on pärit kuulsad gorgonzola, mascarpone, grana padano ja taleggio juustud.
Vein
Lombardia veinipiirkonnad: Franciacorta (DOCG), Terre di Franciacorta (DOC), Valtellina Superiore (DOCG), Sforzato della Valtellina (DOC), Lugana (DOC), San Martino della Battaglia (DOC), Oltrepò Pavese (DOC).
George Stephenson
pisi|George Stephenson George Stephenson (9. juuni 1781 – 12. august 1848) oli inglise insener.
Ta ehitas aastal 1814 auruveduri, mida peeti kaua aega esimeseks kasutuskõlblikuks veduriks. Tema juhtimisel rajati maailma esimene avalik raudteeliin Stocktoni ja Darlingtoni vahel, mis avati 27. septembril 1825. Koos William Loshiga täiustas ta rööbasteed.
Tema poolt kasutusele võetud rööpmelaius, 1435 mm, on standardne rööpmelaius paljudes maades ja mõnikord kutsutakse seda ka „stephensoni rööpmelaiuseks".
Jämaja–Hänga tee
Jämaja–Hänga tee (registrinumber 21104) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkuseks on 6,5 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 22. kilomeetril Ohessaare külas ning lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 44. kilomeetril Mõntu ja Hänga küla piiril. Tee läbib Ohessaare, Jämaja, Iide, Laadla, Soodevahe, Mõntu ja Hänga küla. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaks truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Vanatorgu, Iide.
Tee on pinnatud kruusatee. Tiheasustusega aladel Ohessaare ja Iide külas on tee mustkattega. Tee klass on IV. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Iide külas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Aizupes
Aizupes (ka Mazgavilnieki, nõukogude perioodil Uzvara) on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas.
Küla kohal asus varem kõrts (Zehleikrug). Aastal 1920 rajati selle juurde põhikool, mis suleti aastal 1944. Küla ise kujunes välja aga nõukogude perioodil, kui seal asus kolhoosi Uzvara keskasula. Hiljem sai külast Draudzība kolhoosi osakonnakeskus.
Aastal 2015 oli külas 58 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 55.
Kiirlaskumine
Kiirlaskumine on mäesuusatamise ala, kus laskutakse alla järsult nõlvalt, kus on pikad sirged ja suure kaarega kurvid. Kiirlaskujad saavad enne võistlust rajaga tutvuda 3 päeva jooksul. Tiitlivõistlustel (OM, MM ja MK) on kiirlaskumisraja kõrguste vahe meestel 800–1000 meetrit ja naistel vastavalt 500–800 meetrit. Kiirlaskumisraja väravad peavad olema 8 meetri laiused. Tavaliselt on rada märgitud sinise värviga parema läbimise huvides, mis juhatab läbi väravate.
Kiirlaskumise kiirus on mäesuusatamises suurim ja seetõttu ka riskid kukkuda väga suured. Keskmine kiirus on selgelt üle 100 km/h ja parimal juhul isegi kuni 150 km/h. Rajal on loomulikult ka künkaid ja neid läbides väga suure kiirusega sooritatakse pikki hüppeid. Hüppeid püütakse sooritada väga tehniliselt ja kiirelt, et mitte kiirust kaotada ja võimalikult kiiresti finišisse jõuda. Kaitsekiivri kasutamine on kiirlaskujatele kohustuslik.
Taliolümpiamängude kavas oli kiirlaskumine esimest korda 1948. aasta taliolümpiamängudel.
Sava
Sava [s'aava] on jõgi Euroopa kaguosas.
Jõe lähe asub Alpides Sava Dolinka ja Sava Bohinjka ühinemiskohas. Voolab kagu ja ida suunas, läbides Ljubljanat ja Zagrebi. 940-kilomeetri pikkune jõgi suubub Belgradi kohal paremalt Doonausse.
Põlula Kalakasvatuskeskus
Kalakasvatuskeskuse peaobjektiks on võetud lõhilaste noorjärkude kasvatamine, et rikastada ja tekitada uusi kalapopulatsioone Põhja-Eesti hapnikurikastes jõgedes.
Tundeelu
Tundeelu on üks psüühiline funktsioon, mille eesmärk on reguleerida inimese/looma tundmusi.
Tundeelu uurimisega tegeleb psühholoogia.
Tundmused
Siiani puudub psühholoogias ühene käsitlus emotsioonide olemusest. Levinud seisukoht on, et "emotsioon on organismi seisund, millega kaasnevad märgatavad kehalised muutused (hingamises, pulsis, näo verevarustuses jne), mida subjektiivselt tajutakse mingi tundmusena (näiteks paaniline hirm), mille nimetamiseks on keeles oma sõna (näiteks hirm) ja mis tõukab mingil viisil tegutsema.
Emotsionaalne reaktiivsus
Vastusena keskkonna tingimuste muutustele võivad tundmused avalduda erineva intensiivsusega. Evolutsiooni käigus on välja kujunenud tundmuste väljendumise optimaalne intensiivsus. See, kui tugevalt avaldub tundmus keskkonna mõjuri toimel, sõltub tundeelu omadusest, mida nimetatakse emotsionaalseks reaktiivsusest. Mida kõrgem on emotsionaalne reaktiivsus, seda elavamalt tundmus avaldub. Normaalselt kõigub emotsionaalne reaktiivsus üsna märgatavates piirides. On inimesi, kelle tundmusavaldused on üsna tagasihoidliku intensiivsusega, ja on inimesi, kes reageerivad ümbritseva keskkonna muutustele vägagi tormakalt. Ühesuguse intensiivsusega negatiivsele keskkonnamõjurile võivad erinevad inimesed sõltuvalt emotsionaalsest reaktiivsusest reageerida kas ükskõiksuse, pahameele, tigeduse, viha või raevuga.
Emotsionaalne reaktiivsus on kaasasündinud nähtus ja iseloomustades olulisel määral isiksust, püsib elu vältel ühesugusel tasemel.
Meeleolu
Kui tundmused on suhteliselt lühiaegsed, siis püsivamat tundmuslikku seisundit nimetatakse meeleoluks. Näiteks viha võib kesta vaid mõne hetke, aga ärritatud meeleolu võib inimest vallata mitu päeva.
Temperament
Sõltuvalt emotsionaalsest reaktiivsusest ja meeleolust on inimesed erinevate afektiivsete stiilide ehk temperamentidega.
Ilmselt esimesena on temperamendi erinevaid tüüpe kirjeldanud Hippokrates oma kehamahlade teoorias: veri, lima, kollane sapp, must sapp, millel põhineb ka tänapäeval laialt tuntud Galenose temperamenditüüpide liigitus: melanhoolik, flegmaatik, sangviinik, koleerik.
Kuigi temperament on osa inimese isiksusestruktuurist ning suuremal või vähemal määral stabiilne ja kestev afektiivse käitumise süsteem (ja mõningate arvamuste kohaselt temperament ja isiksus kattuvad), sisaldab isiksus siiski rohkem tunnuseid kui temperament.
Tundeelu tase
Igapäevaelus puutub inimene kokku väga erinevate nähtustega, millel on tema jaoks erinev tähtsus, sõltuvalt inimese huvidest, võimetest, väärtushinnangutest. Sõltuvalt nähtuse tähendusest reageerib inimene nähtusele erineva emotsionaalse intensiivsuse ja püsivusega. Mõnele on tähtis ainult söök ja mugav diivan, aga sündmused, mis jäävad väljapoole koduseinu, ei tekita temas emotsionaalset reaktsiooni. Teistele on aga väga olulised sündmused, mis on seotud inimkonna kultuuri, mõtlemise, arenguga. Neil kahel inimgrupil on erinev tundeelu tase:
Nende kahe äärmusliku tundeelu taseme vahele jäävad erinevad tundeelu tasemed, mille puhul emotsionaalne reaktsioon kindlustab inimese optimaalse toimetuleku, kuna nii liiga madala kui ka liiga kõrge tundeelu taseme puhul tekivad inimesel suhtluskeskkonnaga kommunikatsiooniprobleemid.
Eesti Skautide Ühing
Eesti Skautide Ühing (lühend ESÜ) on ainuke skautide organisatsioon Eestis. Ühing loodi 10. juunil 1995 Pärnu lähedal. 1996. aasta jaanuarist on ESÜ ainsa Eesti skautide organisatsioonina Skautide Maailmaorganisatsiooni liige.
John Backus
John Warren Backus (3. detsember 1924 Philadelphia – 17. märts 2007 Ashland, Oregoni osariik) oli USA informaatik, programmeerimiskeele FORTRAN välja töötanud töörühma juht.
Backus käis keskkoolis Philadelphiast umbes 50 km loode pool olevas Pottstownis. Nähtavasti ei olnud ta usin õpilane. Ta õppis lühikest aega Virginia ülikoolis keemiat, aga lahkus siis ülikoolist ja astus USA sõjaväkke. Seal hakkas ta meditsiini õppima, kuid sõjaväehaiglas diagnoositi tal enesel koljus luukasvaja. See õnnestus eemaldada ja selle asemele paigaldati talle koljusse plaadike. Ta lõpetas meditsiiniväljaõppe 9 kuud hiljem pärast uut operatsiooni, mille käigus see plaadike asendati tema enda väljatöötatud plaadiga.
Eesti Skautide Ühing
ESÜ eesmärk on luua Eestis elavatele noortele mitmekülgne ning sobiv keskkond, mis julgustab end proovile panema, aitab üles leida oma tugevused ja kasvada aktiivseteks, hästi toimetulevateks ning sallivateks kogukonna liikmeteks.
Noorteprogramm
ESÜ noorteprogramm lähtub järgnevatest põhiprintsiipidest:
John Backus
Ta kolis New Yorki, kus algul õppis raadiotehnikuks ja siis huvitus matemaatikast. Ta lõpetas 1949. aastal Columbia ülikooli matemaatikamagistrina ja hakkas 1950 IBM-is tööle. Ta hakkas seal tööle arvutil Selective Sequence Electronic Calculator, mida kasutati aastail 1948–1952. Tema esimene suur projekt oli arvutiprogrammi kirjutamine, mis arvutaks Kuu asukohta.
Eesti Skautide Ühing
Noorteprogramm
Programm tugineb kolmel olulisel sammul: planeeri, teosta ja hinda. Väga oluline on analüüs, mis aitab noortel näha ja kinnistada uued teadmised ning oskused, mida võtta endaga järgmisele seiklusele kaasa. Programmi läbimisel on noortele abiks ja toeks skaudijuht, kelle peamine ülesanne on olla eeskujuks.
John Backus
1953 töötas ta programmeerimise hõlbustamiseks välja programmeerimiskeele Speedcoding, mis oli esimene IBM-i arvutil kasutatav kõrgtaseme keel. Programmeerimine oli endiselt keeruline ja 1954 moodustas Backus töörühma, mis projekteeriks ja töötaks välja uue programmeerimiskeele arvuti IBM 704 jaoks. Selleks keeleks osutus FORTRAN. FORTRAN oli esimene kõrgtaseme keel, mis läks laiatarbekasutusse.
Backus tegi veel teisegi olulise avastuse küberneetikas. 1950. aastate lõpus kuulus ta komiteedesse, mis töötasid välja programmeerimiskeele ALGOL 58 ja hiljem väga mõjukaks osutunud ALGOL 60 (numbrid tähendavad väljatöötamisaastat). ALGOL 60 sai kiiresti ülemaailmseks algoritmide esitamise de facto standardiks. Ühtlasi töötas ta koos Peter Nauriga välja Backuse-Nauri vormingu, mille abil sai formaalselt kirjeldada ükskõik millist kontekstivaba programmeerimiskeelt. See oli oluline leiutis kompilaatorite väljatöötamiseks ja aitas Backusel saada Turingi auhinda.
Eesti Skautide Ühing
Noorteprogramm
Programmi läbides on võimalik omandada kolme sorti märke:
Noorteprogrammist on võimalik osa saada kõigil noortel alates 6. eluaastast kuni 26. eluaastani. Edasi on võimalik jätkata vabatahtlikuna piiramatu ajaperioodi vältel.
John Backus
Tunnustus
1963 pälvis Backus tiitli IBM Fellow, IBM-i kõrgeima auhinna, mida ta oma töötajale annab. IBM-i paarisajast tuhandest töötajast saab selle igal aastal 4–9 ja enne 1963. aastat seda välja ei antudki.
1967 pälvis ta Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi välja antava Wallace McDowelli auhinna FORTRANi ja ALGOLi väljatöötamise eest, olles läbi aegade teine inimene, kes selle auhinna sai.
Eesti Skautide Ühing
Noorteprogramm
Vanusegrupid jaotuvad neljaks:
Edutused ja teenetemärgid
Kõiki tublisid ja eeskujulikke skaute on võimalik ESÜs edutada. Edutuste väljaandmise otsustab ESÜ juhatus.
Hundude edutused:
John Backus
Tunnustus
1977. aastal pälvis ta Turingi auhinna.
1993 pälvis Backus Riikliku Inseneriakadeemia väljaantava Draperi auhinna, olles esimene, kes selle üksinda, ilma kaaslasteta pälvis. 1997. aastal pälvis ta Arvutiajaloo muuseumi auhinna. 1. juunil 2007 nimetati tema järgi asteroid 6830 Johnbackus.
Eesti Skautide Ühing
Edutused ja teenetemärgid
Skautide edutused:
Arianna Follis
pisi|Arianna Follis (2007) Arianna Follis (sündinud 11. novembril 1977) on itaalia endine murdmaasuusataja.
Eesti Skautide Ühing
Edutused ja teenetemärgid
Skaudijuhile antavad edutused:
Arianna Follis
Esimest korda elus osales Follis MK-sarjas 17. veebruaril 1995 Itaalias Brussonis, kus tuli 10 km vabastiilis 54. kohale.
Juunioride maailmameistrivõistlustel osales ta kaks korda. 4. veebruaril 1996 tuli ta Itaalias Asiagos 15 km vabastiilis 20. kohale, kui võitis Julia Tšepalova Kristina Šmiguni ees. 12. veebruaril 2007 tuli ta Kanadas Canmore'is 5 km distantsil klassikalises tehnikas 25. kohale (Kristina Šmigun võitis) ja 16. veebruaril samas 15 km distantsil vabatehnikas 8. kohale (võitis Kristina Šmigun Katrin Šmiguni ees).
Eesti Skautide Ühing
Edutused ja teenetemärgid
Samuti antakse välja erinevaid teenetemärke täiskasvanutele ja juhtidele.
Arianna Follis
MK-etapil tuli Follis esmakordselt 50 parema sekka 7. katsel, kui 20. veebruaril 2000 tuli Prantsusmaal Lamoura Mouthes 44 km ühisstardist vabatehnikasõidus 21. kohale.
Eesti Skautide Ühing
Edutused ja teenetemärgid
Lisaks tunnustab ESÜ auliikmeid ning aasta skaudijuhti.
Arianna Follis
18. veebruaril 2001 saavutas Follis 2001. aasta MM-il Soomes Lahtis 5+5 km suusavahetusega sõidus 28. koha, olles itaallastest viimane. 21. veebruaril tuli ta 1 km vabatehnikasprindis 13. kohale, olles itaallastest teine.
2003. aasta MM-il Itaalias Val di Fiemmes saavutas Follis 5+5 km suusavahetusega sõidus 22. veebruaril 2003 21. koha (maailmameistriks tuli Kristina Šmigun). 24. veebruaril sõitis ta teatenaiskonnas viimast vahetuses välja 3. aja ja tõstis Itaaliat 2 kohta, aga jäi ikka alles 7. kohale. 28. veebruaril saavutas ta 30 km vabatehnikas 30. koha (Šmigun sai pronksmedali).
18. jaanuaril 2004 saavutas ta Nove Mestos oma senise parima koha individuaalsel MK-etapil, tulles 1,2 km vabatehnikasprindis 4. kohale. Lisandusid 3. kohad Saksamaalt Düsseldorfist 24. veebruaril 2004 6×0,8 km paarissprindis koos Gabriella Paruzziga ja Šveitsist Bernist 5. detsembril 2004 6×1,1 km paarissprindis koos Paruzziga.
2005. aasta MM-il Saksamaal Oberstdorfis osales Follis kolmel distantsil. 17. veebruaril 2005 tuli ta 10 km vabatehnikas 18. kohale. 21. veebruaril sõitis ta teatenaiskonnas viimases vahetuses välja 6. aja ja langes peaaegu esikohalt pronksmedalile. 25. veebruaril saavutas ta 6×0,9 km paarissprindis koos Sabina Valbusaga 5. koha.
2006. aasta taliolümpiamängudel Itaalias Torinos tegi Valbusa kaasa juba viis ala. 12. veebruaril saavutas ta 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus, mille Kristina Šmigun võitis, 36. koha. Ülejärgmisel päeval tuli ta 6×1,2 km paarissprindis koos Paruzziga 7. kohale. 18. veebruaril sõitis ta teatenaiskonnas avavahetust ja saavutas 7. koha. Kõik need naiskonnad, kes Itaaliat pärast avavahetust edestasid, jäid lõpuks tahapoole, aga olümpiavõitjaks tuli Venemaa Saksamaa ja Itaalia ees. 22. veebruaril tuli Follis 1,2 km vabatehnikasprindis 7. kohale ja ülejärgmisel päeval 30 km ühisstardist vabatehnikasõidus 12. kohale.
7. märtsil 2006 võitis Follis oma elu esimese MK-etapi: 0,75 km vabatehnikasprindi Rootsis Borlänges.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused toimusid Jaapanis Sapporos. Follis tuli 23. veebruaril paarissprindis koos Sabina Valbusaga 8. kohale ja ülejärgmisel päeval 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus 19. kohale. 27. veebruaril saavutas ta 10 km vabastiilis Kateřina Neumannová ja Olga Zavjalova järel pronksmedali. 1. märtsil sõitis ta teatenaiskonnas viimast vahetust, saavutas seal teise aja Neumannová järel ja tõi Itaalia finišisse 6. kohal.
2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused toimusid Liberecis ja Follis osales viiel distantsil. 21. veebruaril tuli ta 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus 7. kohale. Kuid 24. veebruaril tuli Follis 1,3 km vabatehnikasprindis maailmameistriks. Järgmisel päeval saavutas ta koos Marianna Longaga paarissprindis pronksmedali Soome ja Rootsi järel. Järgmisel päeval toimus teatesõit, kus Follis sõitis viimases vahetuses 3. aja ja tõstis Itaaliat 2 kohta, 5. kohale. 28. veebruaril tuli Follis 30 km ühisstardist vabatehnikasõidus 8. kohale.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris osales Follis kolmel distantsil. 15. veebruaril tuli ta 10 km vabatehnikas 11. kohale (Kristina Šmigun võitis hõbemedali), 19. veebruaril 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus 9. kohale ja 25. veebruaril teatesõidus 4. kohale. Teatesõidu avavahetuses jäi ta alles 12. kohale.
2011. aasta MM-il tegi Follis kaasa neli ala. Vabatehnikasprindis tuli ta Marit Bjørgeni järel hõbemedalile, ülejärgmisel päeval 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus 19. kohale. 2. märtsil tuli ta naiskondlikus sprindis 4. kohale ja järgmisel päeval samale kohale ka teatenaiskonnaga. Viimases vahetuses sõitis Follis sõitis Follis 3. aja ja tõstis Itaaliat ühe koha võrra.
Follis lõpetas karjääri pärast 2010.–2011. aasta hooaega.
Maailma karikavõistlustel
Arianna Follis osales karjääri jooksul individuaalselt 199 maailma karika etapil ja jõudis poodiumile 21 korral, millest kaheksal korral kõige kõrgemale astmele.
Līči (Ģibuļi vald)
Līči on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla kaguosas.
Küla asub merepinnast 51 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja Ventspils–Moskva raudtee ääres. Līči jääb valla keskusest Pastendest 9,5 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud Līči raudteejaama juurde. Aastail 1945-1963 tegutses külas põhikool.
Aastal 2017 oli külas 19 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 14. pisi|tühi|Sild üle Vidusupe jõe
Po madalik
Po madalik ehk Lombardia madalik (itaalia Pianura Padana, ka Pianura Lombarda) on tasandik Põhja-Itaalias, Alpide ja Apenniinide vahel.
Kunagine oli selle tasandiku kohal Aadria mere laht.
Valdav kõrgus on 100 m, äärealadel 200–500 m.
Tasandikku veestab Po jõestik. Sageli esineb üleujutusi ja udu.
Lombardia madalik on oma viljaka pinnase tõttu üks Itaalia peamisi põllumajanduspiirkondi (riis, nisu, mais).
Suuremad linnad on Milano, Torino, Bologna ja Padova.
Thérèse Raquin
"Thérèse Raquin" on Émile Zola teos, mis 1867. aastal avaldati romaanina ja 1873. aastal etendus näidendina.
Zola ise on öelnud teose kohta, et tema eesmärk oli "uurida temperamenti ja mitte tegelasi" ja ta võrdleb novelli teadusliku uurimistööga. Selle teadusliku lähenemise tõttu loetakse "Thérèse Raquini" naturalistlikuks teoseks.
Whistler Olympic Park
thumb|220px|Olympic Parki hüppemäed. Whistler Olympic Park on talispordikeskus Kanadas. Seal toimusid Vancouveri 2010. aasta taliolümpiamängude laske- ja murdmaasuusatamise ning kahevõistluse ja suusahüpete võistlused, pärast seda ka paraolümpiamängude suusavõistlused.
Whistler Olympic Park asub Whistleri olümpiakülast 14 km kaugusel. Briti Columbia maanteelt nr 99 läheb Whistler Olympic Parki 8 km pikkune ühendustee.
Thérèse Raquin
Romaani eestikeelne esmatrükk Marta Sillaotsa tõlkes kandis pealkirja "Sa ei pea mitte abielu rikkuma".
Whistler Olympic Park
Whistler Olympic Parkis asub kaks hüppemäge (HS 140 ja HS 106) ja seal on 14 kilomeetrit suusaradu. Pärast olümpiamänge jäi see spordikompleks avalikkuse kasutusse. Juba varem olid seal matka- ja mägirajad ning neid ehitati veel 20–25 km juurde. Lammutati üksnes olümpia ajaks ehitatud 3 ajutist tribüüni, millest igaüks mahutas 12 tuhat pealtvaatajat (paraolümpiamängude ajal 6 tuhat). Kokku kulus rajatistele 119,7 miljonit dollarit ja nad valmisid juba 2007. aasta sügiseks.
Suusahüppetornide ja murdmaasuusastaadioni vahele jääb päevakeskus, kus on 11 000 ruutjalga põrandapinda. Seal asuvad varustuse laenutuskeskus, riietus- ja pesuruumid, söökla, kohvik ja suveniiripood. Lisaks on kaks 6000-ruutjalase põrandapinnaga abihoonet, üks murdmaa- ja teine laskesuusatamise jaoks. Olemas on teisedki vajalikud infrastruktuurirajatised. Päevakeskust külastab nädalavahetustel keskmiselt 500 ja nädala sees keskmiselt 100 inimest päevas.
Thérèse Raquin
Sisu
"Thérèse Raquin" räägib loo noorest naisest, kelle isa on Prantsuse kapten ja ema alžeerlane. Pärast ema surma viib ta isa ta tädi, madame Raquini, ja tema haige poja, Camille'i, juurde elama. Kuna ta poeg on nii haige, poputatakse teda nii, et ta on isekas ja ärahellitatud. Camille ja Thérèse kasvavad üleskoos.
Whistler Olympic Park
Park avati ametlikult 22. novembril 2008, kuigi lund sel ajal polnud.
Eelolümpia
Keskuses peeti 15.–18. jaanuaril 2009 eelolümpia: murdmaasuusatamise ja kahevõistluse maailma karika etapp. Kahevõistluses osales 50 ja murdmaasuusatamises umbes 230 sportlast, lisaks abipersonal, keda oli peaaegu sama palju. Nädal aega hiljem, 22.–25. jaanuaril toimusid suusahüpete MK-etapid. Niimoodi sai Whistler Olympic Park esimeseks 2010. aasta olümpiamängude rajatiseks, mille valmisolekut olümpiamängudeks testiti.
Thérèse Raquin
Sisu
Kui Thérèse on 21, sunnib madame teda oma nõo Camille'iga abielluma. Natuke pärast seda otsustab Camille, et perekond peaks kolima Pariisi, kus ta saaks karjääri alustada. Thérèse aga alustab afääri tema parima sõbra Laurentiga.
Kookla
Kookla on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Newfoundland
thumb Newfoundland on saar Põhja-Ameerika ranniku lähedal Atlandi ookeanis. Kuulub Kanadale ja on osa Newfoundlandi ja Labradori provintsist.
Kookla
Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.
Newfoundland
Newfoundland on pindalalt maailma 16. ja Kanada 3. saar.
Kookla
Külast saab alguse Polli oja.
Newfoundland
2006. aasta rahvaloenduse järgi elas saarel 479 105 inimest.
Whistler Olympic Park
Eelolümpia
Eelolümpia võitsid sprindis Alena Prochazková (Slovakkia) ja Emil Jönsson (Rootsi), paarissprindis Magda Genuin ja Arianna Follis (Itaalia) ning Emil Jönsson ja Robin Bryntesson (Rootsi), suusavahetussõidus Justyna Kowalczyk (Poola) ja Pietro Piller Cottrer (Itaalia). Kahevõistluse võitsid esimesel päeval Bill Demong (USA) ja teisel päeval Magnus Moan (Norra). Suusahüpped võitis mõlemal päeval Gregor Schlierenzauer (Austria).
Thérèse Raquin
Sisu
Kui Camille, Thérèse ja Laurent kolmekesi paadiga sõitma lähevad, tapavad Laurent ja Thérèse Camille'i, et nad pärast tema surma abielluda saaks. Kahjuks hakkab neid aga vaevama süütunne - igal ööl varitseb nende magamistoas surnud mees; selle tagajärjel ei suuda nad enam üksteist puudutada ja lähevad hulluks. Laurent, ametilt kunstnik, ei suuda teostada ühtegi maali, ilma et see miskil moel meenutaks surnud meest. Nad põetavad ka madame Raquini'i, kelle tervist kahjustas insult. Peale teist insulti jääb kogu tema keha halvatuks, v.a silmad. Ühe tüli käigus, mille juures viibib ka madame Raquin, ütlevad Laurent ja Thérèse kogemata välja, et nemad mõrvasid Camille'i.
Et varjata tuttavate eest oma hullust, korraldatakse doominoõhtu. Suure pingutuse ja vaevaga õnnestub madame Raquin'il doominokividest moodustada sõnad: "Thérèse et Laurent ont t...", lõpetatuna pidi see olema: "Thérèse et Laurent ont tué Camille" (Thérèse ja Laurent tapsid Camille'i). Lause lõpetamiseks ei jätku tal jõudu ja nii tõlgendatakse seda kui "Thérèse ja Laurent hoolitsevad minu eest hästi".
Lõpuks muutub paari kooselu täiesti võimatuks ja nad plaanivad teineteise mõrva. Romaani tipphetkel saavad nad üksteise plaanidest aru. Mõlemad kurvastavad viimast korda oma ebaõnnestunud elu üle. Pärast viimast embust sooritavad mõlemad enesetapu, võttes mürki. Seda kõike vaatab pealt madame Raquin.
Lauri Laasi
Lauri Laasi (sündinud 12. septembril 1974 Kilingi-Nõmmes) on endine Eesti poliitik.
Lauri Laasi on lõpetanud 1992. aastal Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 2000. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö erialal.
Aastatel 1992–1993 töötas Lauri Laasi Tali Põhikoolis geograafia- ja bioloogiaõpetajana.
Poliitiline tegevus
Aastatel 1997–2019 oli Lauri Laasi on Eesti Keskerakonna liige. Aastatel 1999–2001 oli ta Eesti Keskerakonna esimehe nõunik-abi, 2001. aastal Tallinna Linnavalitsuses linnapea nõunik, aastatel 2002–2004 Kristiine linnaosa vanem, 2005. aastal Tallinna Linnavolikogu liige. 2005. aastal oli Lauri Laasi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ministri nõunik.
Whistler Olympic Park
Eelolümpia
Olümpiamängudel sai neist Kowalczyk olümpiakulla, -hõbeda ja -pronksi, Demong kulla ja meeskondliku hõbeda, Cottrer hõbeda, Schlierenzaurer meeskondliku kulla ja kaks individuaalpronksi, Genuin ja Follis olid neljandad, Jönsson seitsmes.
Suure mäe suusahüpperekord 149 meetrit on Schlierenzaueri nimel.