cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Taanieli mäng
Muusika
Erineva päritoluga sisumotiivide segamise poolest on "Taanieli mängu" kaks säilinud versiooni sarnased, samuti on mõlemad rütmilises ladinakeelses värsstekstis, kuid mis on Egertoni käsikirja versiooni teinud teisest huvipakkuvamaks, on muusika. "Taanieli mängu" viiside hulgas on terve rida säravaid conductus ' e-meloodiaid ja tegelaste karaktereid muusikaliselt edasi andvaid dramaatilisi dialooge, nagu õelate nõunike ja Dariuse kiirelt vahelduvad repliigid või Dariuse, satraapide ja Taanieli sõnavahetus, mis viib loo dramaatilise arenguni lõvide augus.
Muusika puhul on nähtud "Taanieli mängu" võimalikku seost nn lollidepühaga, mida Beauvais's pühitseti 1. jaanuaril. Episoodis, kus kuningat on meelitatud nõudma vaid enda kummardamist, tsiteeritakse meloodiaga kuulsat "eeslilaulu" (Orientis partibus). Päris draama alguses, kus satraabid kannavad templinõusid, aimub meloodias samuti "eeslilaulu". Beauvais' lollidepühal anti madalaima positsiooniga kleerikutele luba võtta püha korraldamine oma hoolde ja üks nende standardnaljadest oli tuua kirikusse eesel.
Ewokid
pisi|Ewokite küla Ewokid on karvased kahejalgsed olevused George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Nad elavad Endori kuul.
Muravanka
thumb|left|250px|Muravanka kirik Muravanka (valgevene keeles Мураванка, vene keeles Мурованка) on küla Valgevenes Hrodna oblasti Ščučyni rajoonis Mažejkava külanõukogus.
Küla mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1524. Algselt kuulus see Navahrudaki vojevoodkonda ja Lida maakonda. Venemaa koosseisus aga Grodno kubermangu Lida maakonda.
Vaatamisväärsusteks on Muravanka kirik ja XIX sajandil valminud pastoraadi hoone.
Joan Laporta
pisi|Joan Laporta Joan Laporta Estruch (sündinud 29. juunil 1962 Barcelonas) on katalaani rahvusest Hispaania poliitik ja praegune FC Barcelona President. Ta oli FC Barcelona president veel aastatel 2003-2010
Azerbaijan Airlines
pisi|Azerbaijan Airlinesi värvides [[Airbus A320]] Azerbaijan Airlines (Aseri keel: Azərbaycan Hava Yolları) on Aserbaidžaani lennufirma, mille peakorter asub Bakuus. Lennufirma kodulennujaam on Bakuu Heydər Əliyevi rahvusvaheline lennujaam.
Joan Laporta
Laporta on ametilt advokaat.
Azerbaijan Airlines
Ajalugu
Lennufirma asutas 7. aprillil 1992 Aserbaidžaani valitsus. 20. oktoobril 1910 lendas lennuk esmakordselt üle Bakuu.
Brendan Fraser
pisi|Brendan Fraser (2022) Brendan James Fraser (sündinud 3. detsembril 1968 Indianapolises) on Kanada-USA näitleja, kes saavutas tuntuse komöödiates ja koomilistes seiklusfilmides nagu "Koopamees" ("Encino Man", 1992), "Džungli George" ("George of the Jungle", 1997), "Muumia" ja selle järjed. Filmi "Vaal" (2022) peaosa täitmise eest pälvis ta parima meespeaosatäitja Oscari.
Šveitsi pommitamine
pisi|Pommitamise jäljed [[Zürichis, 4. märts 1945]] pisi|[[Liidunõukogu (Šveits)|Liidunõukogu otsus seoses 19. veebruari 1945 pommikahjustustega Aargaus]] Episoodiline Šveitsi pommitamine liitlaste poolt Teise maailmasõja ajal leidis aset aastatel 1940–1945.
Brendan Fraser
1998–2007 oli ta abielus näitlejanna Afton Smithiga. Neil on kolm poega.
Nukitsamees (muusikal)
"Nukitsamees" on 1999. aastal valminud Olav Ehala muusikal. Muusikali libreto kirjutas Leelo Tungal Oskar Lutsu samanimelise lasteraamatu põhjal. Suur osa muusikali muusikast pärineb samanimelisest filmist. Muusikal esietendus 30. jaanuaril 1999 Estonia teatris.
Brendan Fraser
Fraseri emapoolne onu, George Genereux, tuli Kanada eest võisteldes 1952. aastal olümpiavõitjaks jahilaskmise kaevikrajal.
Lykavittós
Mäe idanõlval asub samanimeline naabruskond.
Surmatäht
Surmatäht (inglise keeles Death Star) on planeedisuurune kosmoselaev George Lucase "Star Warsi" ulmemaailmas. Esimene surmatäht esines filmis "Tähtede sõda" ja teine suurem surmatäht filmis "Jedi tagasitulek".
Šveitsi pommitamine
Ametlikult selgitati pommide sattumist neutraalse Šveitsi Konföderatsiooni territooriumile navigatsioonivigadega. Samas on avaldatud kahtlust, et pommitamise tegelikuks põhjuseks võisid olla Schweizerische Industrie-Gesellschafti ja teiste Šveitsi ettevõtete relvatarned Kolmandale riigile.
Kronoloogia
Kokku suri Šveitsis Teise maailmasõja ajal Briti ja Ameerika pommide all 84 inimest.
1941. aastal pommirünnakuid Šveitsi territooriumil praktiliselt ei fikseeritud, muu hulgas tänu Saksa diplomaatilise surve all rakendatud pimestamismeetmetele, mis raskendasid liitlaste lenduritele orienteerumist. 1942. aasta vältel võttis pommitamine taas hoogu juurde.
1943. aasta oktoobrist jõustas Šveitsi õhuvägi taas, samuti Saksa surve all, 1940. aasta juunis kehtestatud tõrjumismeetmed; ennekõike püüti liitlaste pommitajaid Šveitsi territooriumil maanduma sundida. pisi|[[Schaffhausen, erkeri pealdis: „Lendurite hävitatud 1. aprillil 1944, taas ehitatud 1944/1945“]]
Reparatsioonid
Juba 1944. aastal maksid ameeriklased Šveitsile pommitamise tekitatud kahjustuste eest 4 miljonit dollarit. 21. oktoobril 1949 sai Šveits USAlt hüvitisena veel 62 176 433,06 Šveitsi franki (14 392 692,82 dollarit) juurde.
Nikolai Tihhonov
Nikolai Tihhonov (vene keeles Николай Александрович Тихонов; 14. mai (vkj. 1. mai) 1905 Harkov, Harkovi kubermang (tänapäeval Harkiv, Ukraina) – 1. juuni 1997 Petrovo-Dalneje, Moskva oblast) oli Nõukogude Liidu riigitegelane.
Mihhailovi rajoon
Mihhailovi rajoon (vene keeles Михайловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mihhailovi linn.
Nikolai Tihhonov
Nikolai Tihhonov oli pärit inseneri perekonnast. Rahvuselt oli venelane. Aastatel 1920–1924 õppis ta Jekaterinoslavi (tänapäeval Dnipro) raudteetehnikumis. Seejärel töötas veduri masinisti abina. 1930. aastal lõpetas Dnepropetrovski Metallurgiainstituudi. Töötas V. I. Lenini nimelises Dnepropetrovski Metallurgia ja Toruvaltsimistehases, kus oli insener, alates 1933. aastast tsehhijuhataja asetäitja, alates 1938. aasta jaanuarist tsehhijuhataja ja alates 1940. aasta jaanuarist peainsener. 1940. aasta septembris astus ÜK(b)P-sse. 1941. aasta septembrist kuni 1947. aasta juulini töötas metallurgiatehase direktorina Sverdlovski oblastis Pervouralskis. 1947. aasta juulist kuni 1950. aasta detsembrini oli ta metallurgiatehase direktor Dnepropetrovski oblastis Nikopolis. 1950. aasta detsembrist kuni 1955. aasta septembrini töötas Tihhonov Nõukogude Liidu Mustmetallurgia Ministeeriumi Torutööstuse Peavalitsuse ülemana. 1955. aasta septembrist kuni 1957. aasta maini oli ta Nõukogude Liidu mustmetallurgia ministri asetäitja. 1957. aasta maist kuni 1960. aasta aprillini töötas ta Dnepropetrovski majandusrajooni Rahvamajandusnõukogu esimehena. 1960. aasta aprillist kuni 1963. aasta märtsini oli Tihhonov Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu Riikliku Teaduslik-Majandusliku Nõukogu esimehe asetäitja.
Mihhailovi rajoon
Rajoon piirneb põhjas Zahharovo rajooniga, idas Pronski rajooniga, lõunas Skopini rajooniga, edelas Tula oblasti Venjovi rajooniga ja loodes Moskva oblastiga.
Nikolai Tihhonov
1963. aastast kuni 2. oktoobrini 1965 oli Nikolai Tihhonov Nõukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee esimehe asetäitja. Ta oli NLKP Keskkomitee liige 31. oktoobrist 1961 kuni 29. märtsini 1966 ja NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liige 8. aprillist 1966 kuni 25. aprillini 1989. 2. oktoobrist 1965 kuni 2. septembrini 1976 oli ta Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja 2. septembrist 1976 kuni 23. oktoobrini 1980 Nõukogude Liidu Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja.
Mihhailovi rajoon
Rajooni pindala on 1841,17 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 850, 2009. aastal 35 919 ja 2002. aastal 38 377.
Mihhailovi rajoonis on 275 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Mihhailovi linna ja Oktjabrski alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Pronja ja Kudesna.
Tartu Ülikooli raamatukogu kalender
Esimene kalender ilmus 2001. aastal. Kalendri tegemise mõtte algatas toonane käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna juhataja Mare Rand. Kavandatud sarja üheks eesmärgiks oli populaarses vormis tutvustada laiemale avalikkusele TÜ raamatukogu fondides asuvaid ajaloolise ja kultuuriloolise väärtusega käsikirju, trükiseid ja esemeid. Mare Rand on olnud mitmel aastal ka kalendri koostaja. Kavandatav kalendrisari pidi kandma nime Rara 'haruldused', sellest mõttest terve sarja nimena loobuti, aga sõna Rara on olnud siiski mõne kalendri pealkirjas. Alates aastast 2009 on TÜ raamatukogu kalenderalbum olnud ainuke TÜ raamatukogu välja antud pabertrükis.
Ülesehitusest ja koostamisest
Kalender koosneb eessõnast, mis avab kalendri teema, aasta kalendaariumist 12 lehel ja järgneva aasta kalendrist ühel lehel. Kalendri koostaja valib illustratsioonid, kirjutab eessõna ning annotatsioonid illustratsioonide kohta. Traditsiooniliselt on iga kalendrikuu juures suur reproduktsioon või foto kunstiteosest või trükisest, vahel ka selle detailist. Pildist allapoole jääval lehepoolel on kuu kalendriosa. Lehekülje pöördel on eesti ja inglise keeles kunstiteose või trükise kohaviit ja muud koguga seotud andmed, täispealkiri, tehnika ning mõõtmed, neile järgneb lühem või pikem objekti tutvustus. Kalendri koostajad on valdavalt olnud TÜ raamatukogu käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonna töötajad, aga kaasatud on ka teadlasi, kirjanikke või tõlkijaid väljastpoolt TÜ raamatukogu. Kalendri kujundaja on traditsiooniliselt TÜ raamatukogu kunstnik – 2003–2005 oli kujundajaks Martin Nurm, 2006 Marika Tang, 2006–2017 Eve Valper, alates 2018. aastast Lilian Mengel.
2001
TÜ raamatukogu graafikakogu. Kalender 2002
Kalenderalbum keskendub TÜ raamatukogu graafikakogus leiduvale 17.–18. sajandi graafikale, valikus on omaaegsete kuulsate isikute vaselõikes portreed ja poolfiguurid.
2002
Rara bibliothecae. Kalender 2003
Kalendri illustratsioonidel on valik objekte TÜ raamatukogu erinevatest kogudest – käsikirjakogust, fotokogust, graafikakogust, haruldaste trükiste hulgast ja esemeid Morgensterni memoriaalkogust.
Koostanud Mare Rand, toimetanud Andrus Allikvee ja Sulo Lembinen. Malev Toome ja Meelis Lokki fotod.
2004
Rara italica. Kalender 2005
Kalenderalbumit läbiv Itaalia-teema on valitud pühenduseks Francesco Petrarca 700. sünniaastapäevale ja selle illustratsioonidel on graafikat, autograafe, fotosid, käsikirju ning trükiseid Itaalia teemal.
Koostanud Mare Rand, Kadri Tammur ja Moonika Teemus, toimetanud Andrus Allikvee ja Marika Liivamägi. Malev Toome ja Meelis Lokki fotod.
2005
Maalilised reisid. Kalender 2006
Kalender keskendub uurimis- ja vaatereiside teemale 18.–19. sajandil, illustratsioonideks on valik Euroopas ja teistel mandritel asuvate reisisihtkohtade vaateid TÜ raamatukogu graafikakogust ning 19. sajandi reisiraamatutest.
Koostanud Moonika Teemus, toimetanud Mare Rand ja Helen Valdma. Andres Tennuse fotod.
2006
Johann Wilhelm Krause 250. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2007
Kalender on pühendatud J.W. Krause 250. sünniaastapäevale ning esitleb illustratsioonidel valikut Krause joonistustest, mille seas on Liivimaa vaateid, raamatuillustratsioone ning arhitektuurivisandeid.
Koostanud Moonika Teemus, toimetanud Mare Rand.
2007
Universitati ad honorem. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2008
Kalendri illustratsioonidel on valik TÜ raamatukogule kingitud käsitsi kujundatud auaadresse, fotodel on lähivaated auaadresside kalligraafilisest kujundusest ning luksuslikest kaantest.
Koostanud Kadri Tammur, toimetanud Malle Ermel.
2008
E. V. Tartu ülikool 90. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2009
Kalenderalbum on pühendatud eestikeelse Tartu Ülikooli 90. juubelile. Eessõna avab eestikeelse ülikooli asutamislugu ning illustratsioonidel on valik eestikeelse ülikooliga seotud fotosid, käsikirju ja esemeid, mis pärit ajavahemikust 1919.–1936.
Koostanud Malle Ermel, Mare Rand ja Kadri Tammur, toimetanud Mare Rand. Malev Toome fotod.
2009
Manu scripta et illuminata. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2010
Kalender tutvustab kümmet TÜ raamatukogus käsikirjakogus asuvat käsitsi kirjutatud ja illumineeritud pärgamentraamatut, mille ostis Tartu Ülikoolile 19. sajandi lõpul toonane klassikalise filoloogia professor Franz Rühl, oletatavasti kavandatud paleograafia kursuse jaoks. Eessõnas on tutvustatud peale kogu saamisloo ka käsikirjalise raamatu omapärasid ja valmimisprotsessi.
Koostanud Marju Lepajõe, toimetanud Mare Rand ja Kaspar Kolk. Malev Toome fotod.
2010
Karl August Senff 1770–1838. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2011
Kalendri illustratsioonidel on valik K. A. Senffi TÜ raamatukogu kunstikogus asuvat graafikat, mille hulgas on vaselõikes portreesid, arhitektuurijooniseid ning Tartu Ülikooli joonistuskooli õppematerjalina kasutatud etüüde lilledest ja puuviljadest.
Koostanud Kristiina Tiideberg, toimetanud Mare Rand ja Malle Ermel. Jaan Sokki fotod.
2011
Olid ajad, olid moed. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2012
Kalendri illustratsioonidel näeb 18.–19. sajandi moetahvleid ajakirjast "Journal des Luxus und der Moden", moeteemalisi karikatuure, 19.–20. sajandi moodi kajastavaid vanu fotosid ja ajaleheväljalõikeid.
Koostanud Mare Rand ja Kristiina Tiideberg, toimetanud Mare Rand ja Eve Valper.
2012
Rara chartographica: kaardiaarded. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2013
Koostanud Kadri Tammur ja Tiiu Täpsi, toimetanud Kaspar Kolk.
2013
Ilus raamat. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2014
Kalendri illustratsioonidel on lehekülgi TÜ raamatukogus leiduvatest 16.–17. sajandil trükitud raamatutest, mida kaunistavad maalitud initsiaalid ning mustvalged või käsitsi koloreeritud puulõikes illustratsioonid.
Koostanud Malle Ermel, toimetanud Kaspar Kolk. Fotod Andres Tennus.
2014
Tartu 1860. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2015
Kalender esitleb Tartu vaateid Louis Höflingeri Tartu vaadete albumist "Album von Dorpat", eelkõige 19. sajandi keskpaiga Tartu kesklinnast.
Koostanud Moonika Teemus, toimetanud Malle Ermel ja Janika Päll.
2015
'Icones stirpium''. Konrad Gessner 500'''. Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2016
Kalender on pühendatud šveitsi humanisti Konrad Gessneri 500. sünniaastapäevale ning esitleb valikut Tartu ülikooli raamatukogu 1804. aastal ostetud ajalooliste taimejoonistuste kogust, millest üks osa on kuulunud Gessneri enda taimejoonistuste kogusse. Illustratsioonide valikus on eelkõige Gessneri omakäeliselt täiendatud või tema märkustega varustatud taimepildid.
Koostanud Mare Rand ja Eve Valper, toimetanud Malle Ermel ja Rein Saukas.
2016
Maria Meriani "Metamorfoosid".Tartu Ülikooli Raamatukogu kalender 2017
Kalender esitleb käsitsi koloreeritud jooniseid 17.–18. sajandi vahetusel elanud looduseuurija ja illustraatori, maailma üheks esimeseks ökoloogiks nimetatud Maria Sibylla Meriani raamatust "Metamorphosis insectorum Surinamensium" (Amsterdam, 1705), mille esmatrükk leidub TÜ raamatukogu haruldaste raamatute kogus. Annotatsioonide osaks on katkendid Meriani tekstist, mis ilmuvad Vahur Aabramsi tõlkes esmakordselt eesti keeles. Eessõnas on lühidalt tutvustatud Maria Sibylla Meriani elulugu ja TÜ raamatukogus asuvat tema raamatu eksemplari.
Koostanud Moonika Teemus ja Eve Valper, konsultant Andro Truuverk, toimetanud Janika Päll ja Malle Ermel.
2017
Kalendri illustratsioonid pärinevad raamatukogus leiduvast J. W. von Goethe "Rooma karnevali" esmatrükist aastast 1789, mis muutus harulduseks juba ilmumise ajal. Pildid kujutavad Rooma tänavatel kohatud erinevaid maskikandjaid, Johann Georg Schützi joonistused söövitas vaske Weimari kunstikooli direktor Georg Melchior Kraus. Kalenderalbumi eessõna on kirjutanud Ilmar Vene, samuti tõlkinud esmakordselt eesti keeles ilmuvad katkendid Goethe tekstist.
Koostanud Moonika Teemus, toimetanud Rein Saukas ja Malle Ermel.
2018
'''François Levaillant. "Papagoide looduslugu"'''. Tartu Ülikooli raamatukogu kalender 2019
Kalender on pühendatud TÜ raamatukogu haruldaste raamatute kogus asuvale François Levaillanti teosele "Histoire naturelle des perroquets", mis ilmus Pariisis ja Strasbourgis aastatel 1801–1805. Illustratsioonid on valitud 145 värvitrükis tahvli seast, mis kujutavad papagoi- ja kakaduuliike. Eeskujujoonistuste autor on Jacques Barraband, pildid graveeriti ja trükiti Lois Bouquet' trükikojas. Iga pildi juures on lühike info liigi kohta, kalendri eessõnas tutvustatakse teost põhjalikumalt.
Koostanud, tõlkinud ja eessõna kirjutanud Ave Teesalu, toimetanud Malle Ermel, konsultant Margus Ots. Fotod Moonika Teemus.
2019
Karl Morgenstern 250. Tartu Ülikooli raamatukogu kalender 2020
Kalendriga tähistatakse 250 aasta möödumist Tartu Ülikooli raamatukogu esimese direktori professor Johann Karl Simon Morgensterni sünnist. Kalendris on Morgensternile kuulunud maalide ja joonistuste reproduktsioonid. Juba Karl Morgensterni isa Friedrich Simon Morgenstern kogus maale ja graafikat ning osa talle kuulunud kunstiteoseid jõudis hiljem poja valdusse. Väärtuslikuma osa Morgensterni kunstikogust moodustas maalikogu, mis oli 19. sajandil üks Tartu suurimaid erakogusid. Ülikoolile pärandatud maalidest on praegu Eestis vaid mõni üksik. Suurem osa maalikogust on Venemaal Voroneži kunstimuuseumis, kuhu Tartu Ülikooli varad evakueeriti esimese maailmasõja ajal. Peaaegu tervikuna on säilinud joonistuste kogu. Joonistuste kogus on ka Morgensterni enese joonistusi, millest varasemad pärinevad tema ülikooliajast, hilisemad 1830. aastatest.
Koostanud ja eessõna kirjutanud Moonika Teemus, kujundanud Lilian Mengel, keeletoimetaja Helika Mäekivi, tõlkinud Sulo Lembinen ja Moonika Teemus, fotod Andres Tennus.
2020
Raamatute imeline marmormuster. Tartu Ülikooli raamatukogu kalender 2021
Kalender on pühendatud raamatu köidet kaunistavale marmoreerimistehnikas paberile.
Paberi marmoritaolise mustriga katmist alustati Jaapanis XII sajandil. XVII sajandi algul jõudis Euroopasse Pärsiast pärit paberi marmoreerimise viis. Paberi marmoreerimiskunst leidis rakendust raamatute kõitmisel. Euroopa kõitekunstis olid hispaania köitemeistrid esimesed, kes võtsid paberi marmoreerimiskunsti üle türklastelt, sealt levis see Prantsusmaa kaudu üle kogu Euroopa. Marmoreeritud paber asendas köitmisel kallist nahka ja pärgamenti. Käsitööna valminud unikaalse mustriga marmorpaberi vahetas XIX sajandi esimesel poolel välja paberivabrikus trükitud masstoodang.
Kalendris on XVIII sajandi gravüür paberi marmoreerimise manufaktuurist ja selleks vajalikest tööriistadest ning 13 näidet XVII-XIX sajandil raamatute köitmisel kasutatud marmoreeritud paberist.
Koostanud ja eessõna kirjutanud Kadri Tammur ja Tiia Nurmsalu, kujundanud Lilian Mengel, toimetaja Kaspar Kolk, tõlkinud Sulo Lembinen, fotod Andres Tennus.
2021
Tartu Ülikooli raamatukogu kalender 2022
Kalendriga tähistatakse 220 aasta möödumist Tartu Ülikooli raamatukogu asutamisest ja 40 aasta möödumist tänase W.Struve tänaval asuva hoone valmimisest.
2022
Lillealbum. Tartu Ülikooli raamatukogu kalender 2023
Kalender tutvustab raamatukogu kunstikogus leiduvaid lillepilte. Neid lillepilte kasutas 19. sajandil ülikooli juures tegutsenud joonistuskool, kus joonistamist said harjutada loodus- ja arstiteaduste tudengid, tulevased kooliõpetajad ja lihtsad kunstiharrastajad.
Koostanud Moonika Teemus, kujundaja Lilian Mengel, toimetaja Helika Mäekivi ja tõlkija Sulo Lembinen.
Välislingid
[https://www.youtube.com/watch?v=q6B689_JH6U&t=17s TÜ raamatukogu vlogi 8. osa: Raamatukogu kalendri lugu]
Arnold Meier
Arnold Meier (sündinud 25. detsembril 1918 Vana-Antsla vallas) on eesti pikaealine.
Meier on lõpetanud Kaika algkooli. Elab tänini Antsla vallas, kus on valla vanim elanik.
Represseerituna viibis ta 11 aastat Vorkutas.
Korvpalli Meistriliiga 2013/2014
Korvpalli Meistriliiga 2013/2014 (Alexela Korvpalli Meistriliiga) oli Eesti kõrgeima korvpalliliiga hooaeg. Valitsev meister BC Kalev/Cramo läks püüdma oma neljandat järjestikust ning kokkuvõttes seitsmendat meistritiitlit.
Alessandro Algardi
pisi|Leo XI hauakivi Püha Peetri basiillikas, Vatikanis Alessandro Algardi (31. juuli 1595 – 10. juuni 1654) oli Itaalia kõrgbaroki skulptor, arhitekt ja joonestaja. Algardit peeti paavst Innocentius X ajal Rooma suurimaks portree- ja reljeefiskulptoriks. Tema tähtsamad tööd on Püha Peetruse basiilikas asuvad Leo XI hauakivi ning relijeef "püha Paavst Leo ja Attila kohtumine".
Arkna loomakasvatuskool
Arkna loomakasvatuskool oli põllumajanduskool Virumaal, mis tegutses Arkna mõisa peahoones 1920. aastatest kuni 1990. aastateni.
Alessandro Algardi
Varane elu ja looming
Alessandro Algardit peetakse üheks vähestest barokk skulptoritest, kes tõusis Gian Lorenzo Bernini kõrval Roomas esile. Võrreldes Bernini töödega, on Algardi looming rohkem mõjutatud antiikkunstist, õrnem, rahulikum ja vaoshoitum. . Väidetakse, et tegelikult ei pidanud Algardi ennast kunagi Berniniga võistlevaks. Tiitel "paremuselt teine barokk skulptor Roomas" omistati talle alles pärast tema surma.
Arkna loomakasvatuskool
Arkna Loomakasvatuskooli seemendustehnikute kool, eriala oli kunstliku seemenduse jaam ja veiste kõrgaretus.
Alessandro Algardi
Varane elu ja looming
1630. aastal valmis skulptoril postuumne kardinal Giovanni Garcia Mellini marmorist hauakivi, mis asub Santa Maria del Popolo kirikus. Skulptuuril on kujutatud kardinali vaatamas altari suunas, vasak käsi südamel ja parem käsi palveraamatul. Kardinali kehahoiakust õhkub siirast austust jumala vastu ning seda teost hinnatakse detailide ilmekuse ja rohkuse poolest.
Algardi sai tuntuks oma elusuuruses skulptuuriga püha Philip Nerist, mis asub Santa Maria in Vallicella kirikus, Roomas. Püha Philip Neri oli 16. sajandil kristlik misjonär ning mitme katoliikliku kogukonna asutaja. Püha Philip Nerit kujutatakse vaatamas lae poole, kuhu kunstnik Pietro da Cortona on maalinud Arma Christi (est.k "kristuse relvad". ing.k "The Instruments of the Passion"). Pühak osutab vasaku käega ingli käes olevale raamatule, kus on kirjas tsitaat evangeeliumist. Selle Algardi skulptuuri inspiratsiooniks peetakse Raphaeli altarimaali "Püha Cecilia ekstaas".
Looming paavst Innocentius X ajal
pisi|Alessandro Algardi "Istuva paavsti kuju" Algardi suurteosed valmisid paavst Innocentius X ajal, mil paavst eelistas Algardi skulptuure Gian Lorenzo Bernini omadele. Kuigi Innocentius X ei olnud huvitatud kujutavast kunstist, järgis ta traditsiooni ja lasi Algardil teha endast mōned skulptuurid. Aastatel 1645–1649 valmis pronksist istuv paavsti kuju, mis asub täna Roomas Kapitooliumi muuseumis. Algardi valmistas terrakotast, marmorist ja pronksist veel mitu paavsti paraadportreed. Paavsti portreedel kujutab Algardi paavsti kui mõtlikut, intelligentset ja tagasihoidliku meest, andes täpselt edasi paavsti näoilmet ja muuhulgas riietust.
1634–1644 valmistas Algardi marmorist paavst Leo XI hauakivi, mis asub Püha Peetruse basiilikas, Vatikanis. Paavst Leo XI kõrval on kujutatud allegoorilisi naiskujusid "Fortitude" ("kindlus") ja "Generosity" ("suuremeelsus"). Reljeefil kujutab skulptor Attila ja paavst Leo kohtumist Püha Peetruse kirikus. Relijeef kujutab stseeni, kus paavst pöördub Attilast eemale ja osutab püha Peetrile ja Paulile, kes on tulnud talle otsuse langetmisel appi. Võrreldes Bernini töödega ei peeta seda nii teatraalseks, kuigi põhisündmused dramaatiliselt edasi antud. . Võrreldes teiste paavstide hauakividega, mis asuvad Püha Peetruse basiilikas, on Algardi looming kõige meeldejäävam oma dekoratiivsete elementide rohkuse poolest: näiteks paavsti pead ümbritsev pärg ning sarkofaagil kujutatud stseen. 18. sajandil hakati võtma Leo XI hauakivi klassitsistliku skulptuuri eeskujuks.
Paavst Leo XI sarkofaagil kujutatud stseen osutus menukaks ning paavst Innocentius X palus Algardilt samal teemal altarirelijeefi. Aastatel 1646 – 1654 valmis Püha Peetri Basiilikas marmor reljeef "püha Paavst Leo ja Attila kohtumine". Algardi eluajal polnud altarirelijeefid populaarsed ning Algardi käsitlus lõi relijeefskulptuuri uue konseptsiooni. Ta jaotas reljeefil tegevus kolmeks osaks: alumises osas on peategelased paavst Leo ja Attila, keskmises teisejärguline sõjavägi ning ülemises jumaliku jõudu esindavad apostlid. skulptor tõi Paavst Leo ja Attila tasapinnast eemale, tehes peategelased ruumiliseks. Tähtsusetumad tegelased on tagaplaanil jäetud ühemõõtmeliseks, samal ajal kui olulist rolli mängivad apostlid on silmatorkavad.
Kunstilised kõrvalepõiked
Tegelikult ulatus Algardi looming maali raamidest kuni arhitektuurielementide kavanditeni. Koos Giovanni Francesco Grimaldiga kavandas Algardi Villa Doria Pamphili, mis kuulus Innocentius X perekonnale. Villa Doria Pamphili aias asub Algardi kujundatud Venuse purskkaev ("Fontana di Venere") ja mõned basreljeefid.
Alessandro Algardi üks kuulsamaid õpilasi oli Ercole Ferrata, kelle tuntuimad teosed on "Püha Emerentiana kividega surnuks loopimine" ("Stoning of St Emerenziana") ja "püha Agnese tulesurm" ("St Agnes on the Pyre").
Arkna loomakasvatuskool
Nimed
1930. aastatel andis kool välja ajakirja Püüe.
Teletutvus
"Teletutvus" (vene keeles "Телевизионное знакомство") oli Urmas Oti saatesari NSV Liidu (hiljem Venemaa) Kesktelevisioonis.
Saatesari sai tuntuks üle kogu toonase Nõukogude Liidu. Intervjueerija stiil oli oma aja kohta uuenduslik. Saatesari kestis seitse hooaega: 1986–1993.
Ott intervjueeris põhiliselt Nõukogude Liidu ja Venemaa kultuuri-. spordi- ja ühiskonnategelasi (M. Gorbatšov, J. Ligatšov, V. Tretjak, V. Gomelski, I. Rodnina, A. Raikin, G. Tovstonogov, M. Šatrov, V. Spivakov, I. Glazunov, R. Štšedrin, A. Voznessenski, V. Tihhonov, A. Freindlich, L. Gurtšenko, J. Svetlanov, J. Kobzon, I. Smoktunovski, O. Jefremov, G. Arbatov, A. Metreveli, V. Korotitš, A. Sobtšak, D. Lihhatšov, A. Pugatšova, M. Plissetskaja, J. Nikulin, N. Mihhalkov, A, Karpov jpt).
Sarjas sündis 61 isikuintervjuud. Neist 24 on näha ERR-i leheküljel.
Enamus intervjuudest on ilmunud trükis raamatutes "Телевизионное знакомство", 1992, "Вопрос + ответ = интервью", 1991 ja "Playback", 1994.
Leia Organa
Printsess Leia Organa on väljamõeldud tegelaskuju ja üks peategelasi George Lucase loodud "Star Warsi" filmisarja alg- ja järelloo triloogias.
Printsess Leiat on kehastanud Carrie Fisher algloo triloogias "Tähtede sõda" (1977), "Impeeriumi vastulöök" (1980) ja "Jedi tagasitulek" (1983). Samuti kehastas ta tegelaskuju ka kõikides järelloo filmides kolm kümnendit hiljem: "Jõud tärkab" (2015), "Viimased Jedid" (2017) ja "Skywalkeri tõus" (2019). Fisher suri 2016. aasta lõpus, aga selleks ajaks oli "Viimaste Jedide" filmimine juba lõppenud. Näitlemine filmis "Skywalkeri tõus" oli võetud filmi "Jõud tärkab" varem kasutamata materjalist.
Organa vanemad on Anakin Skywalker (hiljem Darth Vader) ja Padmé Amidala ning ta kaksikvend on Luke Skywalker. Tal on Han Sologa poeg Ben Solo (hiljem Kylo Ren). Ta on Jedi ja omab Valgusmõõka.Vanemas eas treenib ta välja ja õpetab järelloo peategelast Reyd.
Padmé Amidala
pisi|Padme Amidala Padme Amidala on tegelane George Lucase "Star Warsi" filmisarjast. Ta abiellus Anakin Skywalkeriga. Ta oli Naboo kuninganna.
Kultuurimaa
Kultuurimaa oli Eesti ajaleht, mis ilmus 4. septembrist 1996 kuni 18. märtsini 1998.
Väljaanne ilmus kord nädalas kolmapäeviti.
Ajalehe toimetajad olid Olev Remsu, Paul-Eerik Rummo ja Sirje Normet.
Ajalehe omanik oli Tallinna Keskturu juht Mati Kebina, kes hiljem abikaasa tapmise pärast vangi mõisteti. Tegemist oli ainukese eraisikule kuuluva kultuurinädalalehega Eestis ning arvatavasti kogu Euroopas.
Hanno Matto
Hanno Matto (sündinud 19. detsembril 1978 Tallinnas) on eesti poliitik ja tippjuht.
2004. aastal lõpetas ta Tallinna Majanduskooli ärijuhtimise erialal.
Töökäik
Aastatel 2004–2006 oli ta Eesti Mereagentuuri AS liinivedude spetsialist, 2009–2010 Tallinna Autobussikoondise nõukogu liige, 2007–2019 Itella Logisticsis (Põhjamaade juhtivas posti- ja logistikateenuste kontsernis) eri ametikohtadel, muuhulgas 2012–2019 maanteetranspordi divisjoni direktor, 2014. aastast Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, s.h Auditikomitee liige.
Poliitiline tegevus
Kuulub 1999. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonna ridadesse. Olnud 2013–2017 Tallinna linnavolikogu liige, s.h. linnavarakomisjoni liige ja revisjonikomisjoni esimees. Tasuta ühistranspordi, Tallinna Haigla, Ülemiste reisilogistikakeskuse loomise üks algatajaid.
Kristīne Želve
Želve lõpetas 1996. aastal Läti Kultuuriakadeemia režii erialal.
Taltsutamatu süda
"Taltsutamatu süda" (hispaania keeles "Corazón indomable") on Mehhiko seriaal, mis jooksis Mehhiko televisioonis 25. veebruarist kuni 6. oktoobrini 2013. Eestis näitab sarja Kanal 2 alates 25. juunist 2014. Ana Brenda Contreras ja Daniel Arenas mängivad peamiste peategelaste rolle ning Elizabeth Alvarez ja Rene Strickler peamiste kõrvaltegelaste rolle.
Kristaps Eklons
Kristaps Eklons (sündinud 4. augustil 1971) on Läti tuletõrje- ja päästetöötaja ning poliitik.
Taltsutamatu süda
Sisu
Maricruz Olivares elab looduse keskel koos oma vanaisa Ramiro ja kurttumma õe Solitaga, kelle nad leidsid, kui too oli veel väike laps. Nende onn asub Narvaezide rantšo läheduses. Miguel ja Octavio on vennad. Miguel elab oma naise Luciaga rantšos, Octavio elab aga pealinnas muretut elu. Kui Octavio tuleb rahapuudusel rantšosse, et oma maad maha müüa ja tagasi pealinna põrutada, saab ta teada, et rantšo on Migueli halva juhtimise tõttu pankroti äärel.
Kristaps Eklons
Kristaps Eklons lõpetas Jūrmalas asuva Lielupe keskkooli 1989. aastal. 1992. aastal lõpetas ta Lvivis tuleohutuse kooli ja 1997. aastal Moskva Tuleohutuse Akadeemia magistrikraadiga tehnikateaduste erialal. Alates 1995. aastast töötas ta Läti Tuletõrje- ja Päästeteenistuses. 2006. aasta märtsist kuni 19. detsembrini 2011 oli ta Läti Tuletõrje- ja Päästeteenistuse operatiivjuhatuse juhataja asetäitja. Alates 19. detsembrist 2011 oli ta Läti Tuletõrje- ja Päästeteenistuse juhataja asetäitja.
Alates 26. maist kuni 14. detsembrini 2022 oli ta Läti siseminister.
C-SPAN
Kaabel-satelliitlevivõrk (inglise keeles Cable-Satellite Public Affairs Network, lühend C-SPAN) on 1979. aastal kaabeltelevisioonisektori poolt mittetulundusliku avalik-õigusliku teenusena loodud Ameerika Ühendriikide kaabel- ja satelliittelevisioonivõrk. See edastab Ameerika Ühendriikide valitsuse menetlusi ja muid avalik-õiguslikke programme. C-SPAN on eraõiguslik, mittetulunduslik organisatsioon, mida rahastavad kaabeltelevisiooni- ja satelliitsideoperaatorite tütarettevõtted. Peamiselt avaliku poliitika teemadele keskenduv C-SPAN ei edasta üheski oma võrgus ega raadiojaamas reklaami, ega küsi ka rahalisi annetusi ega toetusi. C-SPAN tegutseb sõltumatult; kaabeltelevisiooni sektor ja kongress ei kontrolli C-SPANi programmide sisu.
Taltsutamatu süda
Sisu
Kui Octavio saab ahvatleva tööpakkumise pealinnas, otsustab ta tagasi sõita ja käsib Miguelil Maricruzi eest hoolitseda – mida muidugi ei tehta. Lucia ja tema nõbu Esther seavad Maricruzile kohutava lõksu, mille tagajärjel viimane satub vanglasse. Samal ajal laseb Lucia maha põletada nende maja, kuhu vanaisa kahjuks sisse põleb. Paari päeva pärast vangist vabanedes ning avastades, et ta maja on põlenud, otsustab Maricruz oma õe Solitaga minna pealinna. Seal satub ta saatuse tahtel tööle oma isa, Alejandro juurde, mida neist kumbki aga ei tea. Alejandro palkab Maricruzile õpetajad ning aitab tal saada kõrgklassi naiseks. Maricruz aitab Alejandrot tema kasiinolaeval, Isla Doradal. Kui mõlemad lõpuks avastavad oma sideme, saab Maricruzist kaunis ja kättemaksuhimuline Maria Alejandra Mendoza.
Octavio sõber kutsub ta kasiinosse. Octavio hea välimus püüab paljude naiste pilke ning ta on meelitatud, kuid ta ei suuda unustada Maricruzi. Laevas kohtab ta kaunist Maria Alejandra Mendozat, kes meenutab talle väga Maricruzi. Ta ei suuda uskuda, et see naiivne ja harimatu tüdruk, kes kunagi oli ta naine, ei ole keegi muu kui elegantne Maria Alejandra Mendoza, kasiino kaasomanik ja tema tütre ema.
Osad
63 22.09.2014 10:00* 19.09.2014 17:00 Maricruz avaldab Octaviole armastust. Esther ütleb Jose Antoniole, et on rase. Karim pakub kubernerile altkäemaksu.
61 18.09.2014 10:00* 17.09.2014 17:00 Maricruz räägib Octaviole oma plaanist kuberneriga abielluda. Miguel ei suuda kasiinos mängimist lõpetada. Lucia ähvardab Estheri.
60 17.09.2014 10:00* 16.09.2014 17:00 Lucia üritab Estherit rantšost välja visata. Kuberner palub Maricruzi endale naiseks. Raiza meelitab Migueli mängima.
59 16.09.2014 10:00* 15.09.2014 17:00 Santa hoiatab Jose Antoniot Estheri eest. Octavio suudleb Maricruzi. Karim otsustab Maricruzile kätte maksta.
58 15.09.2014 10:00* 12.09.2014 17:00 Doris tahab, et Maricruz Isla Doradast minema saadetaks. Maricruzil on Raizale äriettepanek. Esther lubab Jose Antoniot õpetada.
57 12.09.2014 10:00* 11.09.2014 17:00 Doris on Maricruzi pärast armukade. Teobaldo naaseb Isla Doradasse. Octavio ei lase Karimil Maricruzi ära viia.
56 11.09.2014 10:00* 10.09.2014 17:00 Esther räägib Octaviole, et Lucia kaotas lapse. Aracely ei tunne Teobaldot pärast operatsiooni ära. Raiza kutsub Migueli välja.
55 10.09.2014 10:00* 09.09.2014 17:00 Karim kavandab Maricruzi röövi. Kuberner laseb Octaviot uurida. Miguel otsib kasiinost tööd. Lucia minestab.
54 09.09.2014 10:00* 08.09.2014 17:00 Doris avaldab Octaviole armastust. Miguel on Raizast võlutud. Kuberner on Maricruzist huvitatud.
53 08.09.2014 10:00* 05.09.2014 17:00 Lucia pakub Jose Antoniole Eusebio tööd. Maricruz tahab Carolalt kasiino juhtimise üle võtta. Octavio viib Migueli kasiinosse.
52 05.09.2014 10:00* 04.09.2014 17:00 Lucia palub Miguelil end mitte üles anda. Miguel räägib Octaviole kõik ära. Karim käsib Mohamedil Maricruz röövida.
51 04.09.2014 10:00* 03.09.2014 17:00 Maricruz ähvardab Carolat politseiga. Serafina kahtlustab, et Eduardo vaid mängib Aracelyga. Eusebio ründab Luciat.
50 03.09.2014 10:00* 02.09.2014 17:00 Maricruzi häirib Octavio ja Dorise koos nägemine. Miguel vannub, et pole Luciat kunagi petnud. Teobaldo sõidab pealinna.
49 02.09.2014 10:00* 01.09.2014 17:00 Lucia otsustab Migueli jälitada. Octavio pakub Maricruzile oma abi. Doris kutsub Octavio endale külla.
48 29.08.2014 17:05 Maricruz palub Alejandrol kasiinot Carolale mitte müüa. Lucia on kindel, et Miguel petab teda. Alejandro sureb.
47 29.08.2014 06:50* 28.08.2014 17:05 Solita sünnitab poja. Alejandro viiakse raskes seisundis haiglasse. Aracely kolib Serafina pansionisse. Eusebio tunneb tõmmet Lucia poole.
46 28.08.2014 06:50* 27.08.2014 17:05 Lucia palub Octaviolt abi. Karim nõustub Sulimaga abielluma. Maricruz tunnistab Alejandrole, et on tema tütar.
45 27.08.2014 06:50* 26.08.2014 17:05 Doris otsustab Octavio vallutada. Karim peab kiiresti koju naasma. Teobaldo hoiatab Carolat.
44 26.08.2014 06:50* 25.08.2014 17:05 Eduardo ei taha Aracelyga kohe abielluda. Mohamed laseb Dianal Maricruzi teeselda. Carola plaanib Alejandrot petta.
43 22.08.2014 17:05 Maricruz on Eva pärast armukade. Lucia palub Miguelil Eusebio tagasi palgata. Alejandro saabub Isla Doradasse.
42 22.08.2014 06:50* 21.08.2014 17:05 Maricruz sünnitab tütre. Andres nõustub Dorisega kasiinosse minema. Eusebio ähvardab Luciat.
40 20.08.2014 06:50* 19.08.2014 17:05 Karim ähvardab kasiino hävitada. Raiza otsustab pealinna sõita. Maricruz palub Alejandrolt volitust, et saaks teda esindada.
39 19.08.2014 06:50* 18.08.2014 17:05 Carola pakub Teobaldole tema tööd tagasi. Octavio räägib Maricruzile oma eluloo. Simona keeldub Luciat aitamast.
37 15.08.2014 06:50* 14.08.2014 17:05 Carola ei usu, et Maricruz võiks olla Alejandro tütar. Solital tõuseb kõrge palavik. Karim otsustab Maricruzi vägisi oma riiki viia.
36 14.08.2014 06:50* 13.08.2014 17:05 Teobaldo ostab Aracelyle lennukipileti. Octavio ei tea enam keda uskuda. Mohamed soovitab Karimil taktikat muuta.
35 13.08.2014 06:50* 12.08.2014 17:05 Carola üritab Maricruzi hirmutada. Santa räägib Octaviole Lucia seatud lõksust. Karim üritab Maricruzi ära osta.
34 12.08.2014 06:50* 11.08.2014 17:05 Lucia ja Miguel saavad poja. Octavio sõidab rantšosse. Teobaldo ei taha Maricruzi vastu tegutseda.
33 11.08.2014 06:50* 08.08.2014 17:05 Aracely soovib pealinna sõita. Karim teeb Maricruzile abieluettepaneku. Kasiino seifist varastatakse suur summa.
32 08.08.2014 06:50* 07.08.2014 17:05 Karim üritab Maricruzi võluda. Eduardo avaldab Aracelyle armastust. Octavio pakub Maricruzile oma sõprust.
31 07.08.2014 06:50* 06.08.2014 17:05 Aracely nõustub Eduardoga kohtuma. Alejandro kaalub kasiino Carolale müümist. Isla Doradasse saabub emiir Karim.
29 05.08.2014 06:50* 04.08.2014 17:05 Carola vallandab Aracely Teobaldo palvel. Octavio kohtab kaubanduskeskuses Maricruzi. Alejandro kukub kokku.
28 04.08.2014 06:50* 01.08.2014 17:05 Arst vaatab Solita läbi. Maricruz avastab, et on Alejandro tütar. Tony hoiatab Teobaldot Raiza eest.
27 01.08.2014 06:50* 31.07.2014 17:05 Alejandro imestab, kui palju Maricruz muutunud on. Maricruz kohtab ooperis Octaviot. Miguel sõlmib Nacho Medinaga kokkuleppe.
26 31.07.2014 06:50* 30.07.2014 17:05 Carlota hoiatab Teobaldot. Tobias uurib Maricruzi dokumente. Isla Doradas tegutseb varas. Justa kahtlustab, et Solita on rase.
25 30.07.2014 06:50* 29.07.2014 17:00 Alejandro kutsub ka Solita enda juurde elama. Octavio palub Serafina abi Maricruzi leidmiseks. Maricruz kukub trepist alla.
24 29.07.2014 06:50* 28.07.2014 17:00 Maricruz avastab, et Octavio elab temaga samas pansionis. Eduardo on Aracelyst võlutud. Solita jääb haigeks.
23 28.07.2014 06:50* 25.07.2014 17:00 Maria leiab karbi Maricruzi dokumentidega. Alejandro palkab Maricruzi teenijaks. Raiza tahab, et Carola Teobaldo ja Aracely vallandaks.
Soani kultuur
Soani kultuur on vanema paleoliitikumi arheoloogiline kultuur Hindustani poolsaarel Välis-Himaalajas 500 000 – 150 000 (või 100 000) eKr. Harvatakse, et selle kultuuri kandja oli hiline Homo erectus.
Taltsutamatu süda
Osad
22 25.07.2014 06:50* 24.07.2014 17:00 Dionisia räägib Santale, et Eusebio ajas Solitat taga. Maricruz otsib tööd. Octavio pole Soniast huvitatud.
21 24.07.2014 06:50* 23.07.2014 17:00 Maricruz vabastatakse. Lucia kirjutab Octavio nimel kirja. Kõik otsivad Solitat. Maricruz lahkub külast.
Soani kultuur
Soani kultuur on Acheuli kultuuri kaasaegne, mõnikord peetakse seda Acheuli kultuuri Lõuna-Aasia variandiks. Ta on nime saanud Soani jõe järgi Pakistanis. Soani kultuuri leiukohad on Välis-Himaalajas praeguse India ja Nepali ja Pakistani territooriumil. Lähimad paralleelid väljaspool Lõuna-Aasiat leiduvad Tadžikistanis ja Iraanis.
Esemed on tehtud kvartsiidist veeristest, munakividest või mõnikord rahnudest, mis pärinevad Välis-Himaalaja jõgedest. Leitakse tavaliselt mitmesuguseid kirveid, kettaid, kaabitsaid, nukleusi ja kilde. Kirved sarnanevad sinantroopide omadega. Tööriistad on palju algelisemad kui samal ajal läänes tegutsenud Moustier' kultuuri omad.
Taltsutamatu süda
Osad
20 23.07.2014 06:50* 22.07.2014 17:00 Eusebio süütab Maricruzi kodu. Esther otsustab pealinna naasta. Lucia mõistab, et Maricruz on Alejandro tütar.
Soani kultuur
Soani kultuuri avastas D. N. Sanya 1928. aastal, nimetus "Soani kultuur" pärineb Hellmut De Terralt (1936). Stephen Lycett tegi kindlaks, et Soani tehnokompleks sisaldab Levallois' tehnika 3. mooduse elemente.
Abivajav laps
Abivajav laps (ingl child in need of help) on alla 18-aastane isik, kelle turvatunne, areng ja heaolu on sattunud mingil põhjusel ohtu, mis võib põhjustada lapse arengupeetust. Abivajadus võib tekkida tahtlikust tegevusest (füüsiline, vaimne, seksuaalne väärkohtlemine) või tegevusetuse tagajärjel, kui laps on hooletusse jäetud ja lapsevanem ei taga tema esmavajadusi. Probleemid võivad alguse saada ka sotsiaalsest või hariduslikust erivajadusest, samuti perekonna toimetulekuraskustest.
Soani kultuur
Adialast ja Khasalan Kalanist umbes 16 km kauguselt Rawalpindist leiti sadu ihutud veeriseid.
Taltsutamatu süda
Osad
19 22.07.2014 06:50* 21.07.2014 17:00 Miguel teatab kee kadumisest politseile. Octavio ei suuda Maricruzi unustada. Santa ja Maria otsustavad rantšost lahkuda.
Soani kultuur
Chauntra külast Himachal Pradeshis leiti pihukirveid ja nuge.
Abivajav laps
Ohustatud heaolu
Üldine heaolu näitab seisundit, kus lapse areng on toetatud. See tähendab, et lapse põhivajadused (füüsilised, tervislikud, psühholoogilised, emotsionaalsed, sotsiaalsed ja majanduslikud vajadused) on täidetud. Laps tunneb end turvaliselt, hoitult ja armastatult. Kui igapäevases kasvukeskkonnas nendest tingimustest kasvõi üks on jäetud täitmata, võib see ohustada lapse eakohast arengut.
Soani kultuur
Kirjandus
Veebiversioon
Taltsutamatu süda
Osad
18 21.07.2014 06:50* 18.07.2014 17:00 Raiza tutvustab Alejandrole Aracelyt. Maricruz otsustab rantšost eemale hoida. Lucia seab Maricruzile lõksu.
Abivajav laps
Hooletusse jätmine
Lapse väärkohtlemine on mistahes käitumine, mis ohustab tema emotsionaalset, sotsiaalset, intellektuaalset ja seksuaalset eakohast arengut. Emotsionaalne väärkohtlemine võib olla ka alandamine, tõrjumine ja järeltulija eest mittehoolitsemine (külm tuba, tühi kõht või järelevalve puudumine).
Taltsutamatu süda
Osad
17 18.07.2014 06:50* 17.07.2014 17:00 Octavio lahkub rantšost. Lucia ja Miguel tahavad Maricruzist lahti saada. Miguel annab Maricruzi politseis üles.
Abivajav laps
Hooletusse jätmine
Laps võib olla hooletusse jäetud :
Stone (film 2010)
"Stone" on 2010 aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film. Põneviku režissöör on John Curran ning peaosades mängivad Robert De Niro, Edward Norton ja Milla Jovovich. Filmivõtted toimusid Michigani osariigis.
Taltsutamatu süda
Osad
16 17.07.2014 06:50* 16.07.2014 17:00 Miguel soovitab Octaviol politsei kutsuda. Alejandro ei taha Raizaga abielluda. Maricruz palub Octaviolt andeks.
Abivajav laps
Ohustatud käitumine
Laps võib oma käitumisega ohustada nii iseenda kui ka kellegi teise turvalisust. Näiteks ei täida koolikohustust või paneb toime süüteo. Esmane vastutus lapse heaolu eest on lapsevanematel. See tähendab, et tuleb ennetada kõikvõimalikke riske ja seada esikohale lapse huvid. Igal lapsel on õigus olla kaitstud igasuguse vägivalla eest. Lapsevanemal on kohustus selgitada lapsele, kuidas oma tervist hoida, end arendada ja ohuolukordi ennetada.
Varajane märkamine
Abivajaduse varajane märkamine mõjutab oluliselt seda, kui efektiivselt on hiljem võimalik probleemi lahendada. Kui lapse kasvukeskkonnas, tema arengus või käitumises märgatakse murekohti, tuleb neile reageerida ja edastada info spetsialistele. Kui vanemad ise ei oska või ei suuda abivajadust märgata, on väga tähtis, et reageeriksid kõrval seisvad täiskasvanud. Mida kiiremini abivajadus avastatakse, seda kiiremini ja tulemuslikumalt lahendused leitakse.
Taltsutamatu süda
Osad
15 16.07.2014 06:50* 15.07.2014 17:00 Alejandro tahab Isla Dorada kasiinosse sõita. Octavio otsustab pealinna naasta. Maricruz tulistab Octaviot.
Abivajav laps
Sekkumine
Lastekaitseseaduse järgi tuleb abivajavast ja hädaohus olevast lapsest teatada lastekaitsetöötajale, hädaabinumbril 112 või lasteabitelefonil 116 111. Lasteabitelefon on kogu ööpäeva avatud nõuandetelefon, millele saab jätta teateid abivajava või hädaohus lapse kohta. Telefonile helistamine on tasuta ning vajadusel saab helistaja jääda anonüümseks. Kõnele vastav klienditeenindaja annab lastele ja lastega seotud isikutele esmast nõu, sealhulgas kriisi olukorras.
Lasteabitelefonile võiks helistada järgmistel juhtudel :
Teavitamine
Lapse abivajadust märgates tuleb info edastada kohalikule omavalitsusele või vajadusel politseile. Need on võrgustikuliikmed, kellel on seaduslik alus pereellu sekkuda ja võimalused abi osutada. Lastekaitsetöötaja on last ümbritseva võrgustiku tähtsaim lüli, last puudutava info koondaja. Temani jõudvatest infokildudest kujuneb lõplik pilt lapse abivajadusest ja sobivaimatest sekkumisviisidest.
Lapse abistamine
Lapse mitmekülgne abistamine eeldab toimivat võrgustikutööd, kus juhtumiga seotud asutused (kohalik omavalitsus, politsei) ja ametnikud vahetavad olemasolevat delikaatset infot. Kui teadaolevast teabest ei piisa, küsitakse täpsustavaid andmeid haridus- ja meditsiiniasutustelt. Võrgustikutööna korraldatud juhtumikorralduses lähtutakse eelkõige lapse vajadustest. Võimalusel kaasatakse lahenduste leidmisse tema pereliikmed või lähedased inimesed. Sobivaimad abistamisviisid selguvadki asutuste ühise koostööna, mis toob operatiivsema abi ja toetuse.
Hädaohus laps
Hädaohus on laps siis kui tema elu ja tervislik seisund on ohtu seatud. Oht võib tuleneda nii keskkonnast, kellegi tegevusest (tegemata jätmisest) kui ka lapse enda käitumisest. Sellisel puhul on lapse abivajadus niivõrd tõsine, et nõuab viivitamatut sekkumist ja reageerimist. Abisaamiseks tuleks kohe helistada hädaabinumbrile 112.
Hädaohus oleva lapse näide :
Juhtumikorraldus
Kui info on jõudnud kohaliku omavalitsuse lastekaitsetöötajani, tehakse kümne päeva jooksul otsus, kas algatada juhtumikorraldus või piisab abivajaduse täitmisel ühekordsest meetmest.
Juhtumikorralduse algatamisega :
Hindamine
Abivajaduse hindamisel kasutab lastekaitsespetsialist vastavaid hindamiskriteeriume ja selgitab, kas lapse areng on eakohane, kas tema põhivajadused on täidetud. Hinnatakse lapsevanema oskusi lapse kasvatamisel ning pere üldist toimetulekut.