cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Genova vabariik
13. ja 14. sajand
pisi|Genova [[galeerilaevastik]] Genova ja Veneetsia äriline ja kultuuriline rivaliteet mängiti läbi 13. sajandil. Veneetsia mängis tähtsat rolli Neljandas ristisõjas, suunates "Ladina" energia oma endise patrooni ja nüüdse kaubandusrivaali Konstantinoopoli hävitamisele. Veneetsia toetus äsjaloodud Ladina keisririigile tähendas, et Veneetsia kaubandusõigused jõustusid ja Veneetsia saavutas kontrolli suure osa kaubanduse üle Vahemere idaosas. Genova vabariik, et taastada kaubanduskontroll, asus liitu Nikaia keisri Michael VIII Palaiologosega, kes tahtis Konstantinoopoli tagasivallutamisega Bütsantsi taastada. Märtsis 1261 sõlmiti liiduleping Nymphaionis. 25. juulil 1261 vallutasid Nikaia väed Alexios Strategopoulose juhtimisel Konstantinoopoli tagasi. Seetõttu kaldus vaekauss Genova suunas, kes oli saanud vabakaubanduse õigused Ladina keisririigis; Genova kaupmeeste käes oleva kaubanduskontrolli kõrval omandas Genova sadamaid ja vahejaamu paljudel saartel ja asundustes Egeuse mere ääres. Chíose ja Lesbose saared muutusid Genova kaubajaamadeks, samuti Smürna linn (İzmir).
300px|pisi|Genova vabariigi territooriumid (majandusliku mõjuga alad roosaga) Vahemere ja Musta mere rannikul, 1400. aasta paiku, Codex Latinus Parisinus (1395)
Genova ja Pisa olid ainsad riigid, kes said kaubandusõigusi Mustal merel. Samal sajandil vallutas vabariik palju asundusi Krimmi poolsaarel, kus rajati Genova koloonia Kaffa. Liit taastatud Bütsantsiga suurendas Genova rikkust ja võimu ning samaaegselt kahandas Veneetsia ja Pisa äri. Bütsants andis enamuse vabakaubanduse õigustest Genovale. Aastal 1282 püüdis Pisa saavutada Korsika kaubandus- ja halduskontrolli, pärast seda, kui oli kutsutud toetama kohtunik Sinucellot, kes mässas Genova vastu. Augustis 1282 blokeeris osa Genova laevastikust Pisa äri Arno jõe ääres. 1283. aasta jooksul tegid nii Genova kui ka Pisa ettevalmistusi sõjaks. Genova ehitas 120 galeeri, millest 60 kuulusid vabariigile, samas ülejäänud 60 galeeri renditi üksikisikutele. Värvati rohkem kui 15 000 palgasõdurit. Pisa laevastik vältis võitlust ja püüdis Genova laevastikku 1283. aastal välja kurnata. 5. augustil 1284 alistas Genova laevastik, mis koosnes 93 laevast ja mida juhtisid Oberto Doria ja Benedetto Zaccaria, Meloria merelahingus Pisa laevastiku, mis koosnes 72 laevast ja mida juhtisid Alberto Morosini ja Ugolino della Gherardesca. Genova vallutas 30 Pisa laeva ja uputas 7. Umbes 8000 pisalast tapeti lahingus, rohkem kui pooled Pisa vägedest, mida oli kokku umbes 14 000 meest. Pisa, mis ei taastunud merekonkurendina kunagi täielikult, kaotus põhjustas Korsika kaubanduskontrolli saavutamise Genova poolt. Sardiinia Sassari linn, mis oli olnud Pisa kontrolli all, muutus kommuuniks, mida kontrollis Genova. Sardiinia kontrollimine ei läinud siiski püsivalt Genovale: Aragóni Napoli kuningad vaidlustasid kontrolli ja ei nõustunud sellega 15. sajandini.
pisi|500px|Genova kindlus [[Sudakis Krimmi poolsaarel]]
Genova kaupmehed pressisid lõuna poole, Sitsiilia saarele ja muslimite Põhja-Aafrikasse, kus Genova rajas kaubanduskolooniad, taotledes läbi Sahara toodavat kulda ja rajades Atlandil kaubapunkte isegi nii kaugel kui Salé ja Safi. Aastal 1283 tõusis Sitsiilia kuningriigi rahvas üles Anjou dünastia võimu vastu. Mäss sai tuntuks kui Sitsiilia vesprid. Tulemusena rajati kuningriigis Aragóni võim. Genovale, kes Aragóni toetas, anti Sitsiilia kuningriigis vabakaubanduse ja väljaveo õigused. Genova pankurid lõikasid ka kasu Sitsiilia uuele aadlile antud laenudelt. Korsika annekteeriti ametlikult aastal 1347.
1343. aastal vallutati paavst Clemens VI poolt väljakuulutatud Smyrna ristisõdades (1343–1351) koos Hospitaliitidega, Veneetsia, Küprose, Dauphiné liitlastega osmanitelt Smyrna, Väike-Aasia läänerannikul.
Langus
14. sajandi keskel vallutas Kuldhord Genovalt Krimmis Kaffa ja Kuldhordi khaan Džanibek-khaan keelustas kaubanduse kristlastele mööda Siiditeed, aastal 1347 toodi Genova kaubapunktist Kaffast (Theodosia) Krimmi poolsaarelt Mustas meres Euroopasse must surm. pisi|[[Galata torn (1348) Galatas, Istanbulis]] pisi|Genova vabariik, 1477 pisi|Itaalia alade riigid 1494 Majanduslanguse tulemusena Euroopas 14. sajandi lõpul, samuti pika sõja tõttu Veneetsiaga, mis kulmineerus kaotusega Chioggia juures (1380), algas Genova allakäik. See pöördeline sõda Veneetsiaga sai nimeks Chioggia sõda otsustava lahingu järgi, mille Genova Veneetsiale kaotas. Enne Chioggia sõda, mis kestis aastatel 1379–1381, nautis Genova mereülemvõimu, mis oli tema võimu ja seisundi allikas Põhja-Itaalias. Genova kaotus jättis Genova ilma selle mereülemvõimust, tõukas ta eemale Vahemere idaosa turgudelt ja algatas linnriigi languse. Kasvav Osmanite võim lõikas ära ka Genova kaebaturud Egeuse merel ja Musta mere kaubandus kahanes.
1450. ja 1460. aastatel muutus vabariik etturiks Prantsusmaa kuningriigi ja Aragóni krooni vahelistes võitlustes võimu ja mõju eest Itaalias. Alfonso V ohu ees andis Genova doodž aastal 1458 vabariigi üle Prantsuse kuningale, muutes selle Genova hertsogkonnaks Prantsuse kuningliku kuberneri Jean II de Lorraine'i kontrolli all. Siiski mässas Genova Milano toetusel ja vabariik taastati aastal 1461. Siis vahetas Milano pooli, vallutas aastal 1464 Genova ja valitses seda Prantsuse krooni läänina. Christoph Kolumbus sündis Genovas sel perioodil, kuid tegi karjääri mujal. Genovat okupeeriti sel perioodil prantslaste või Milano poolt palju kordi. Aastatel 1499–1528 jõudis vabariik madalseisu, olles peaaegu pideva Prantsuse okupatsiooni all. Hispaanlased, koos kohalike liitlaste, "vana aadliga", juurdusid mägikindlustesse Genova taga, vallutasid linna 30. mail 1522 ja allutasid linna halastamatule röövile. Kui suuradmiral Andrea Doria võimsast Doria perekonnast asus liitu Saksa-Rooma keiser Karl V-ga prantslaste tõrjumiseks ja Genova sõltumatuse taastamiseks, avanesid uuenenud väljavaated: 1528 tähistab esimest laenu Genova pankadelt Karl V-le.
Genova pankurite kuldajastu
Seejärel läbis Genova Hispaania impeeriumi noorema partnerina midagi taassünni taolist, kui Genova pankurid rahastasid eelkõige paljusid Hispaania krooni välispüüdlusi oma kontorist Sevillas. Fernand Braudel kutsus perioodi 1557–1627 isegi "Genova ajastuks", "valitsemisest, mis oli nii mõistlik ja kogenud, et ajaloolased pikka aega seda ei märganud", kuigi tänapäeva külastaja, möödudes hiilgavatest maneristlikest ja baroksetest paleefassaadidest piki Genova Strada Novat (nüüd Via Garibaldi) või via Balbit, ei suuda märgata, et seal oli olnud silmatorkav rikkus, mis tegelikult ei olnud Genova oma, vaid koondus kitsa ringi pankurite-finantsistide, tõeliste "riskikapitalistide" kätte. Genova kaubandus jäi siiski väga sõltuvaks Vahemere mereteede kontrollist ja Chíose kaotus Osmanite riigile (1566) tabas raske löögina.
Katk tappis poole Genova elanikest aastatel 1656–1657. Mais 1625 aeti vabariiki tunginud Prantsuse-Savoia armee Hispaania ja Genova ühendarmee poolt edukalt välja. Mais 1684, karistusena Genova toetuse eest Hispaaniale, pommitati linna Prantsuse laevastiku poolt, linnale sadas umbes 13 000 kahurikuuli.
18. sajand
Genova aeglane langus jätkus 18. sajandil. Aastal 1742 kaotati viimane Genova valdus Vahemeres – Tabarka saarkindlus, Tunise beile.
Genova ei soovinud astuda aastal 1745 Austria pärilussõtta. Genova toetas Bourbonide Prantsusmaad ja Hispaaniat, et vältida oma surmavaenlase Sardiinia kuningriigi poolt Finale Ligure margi annekteerimist, mis oleks vabariigi pooleks lõiganud. See otsus tõi kaasa rea õnnetusi – alistumise austerlastele 6. septembril 1746 ja linna okupeerimise. Detsembris 1746 oli suur rahvaülestõus, millele andis tõuke poiss nimega Giovan Battista Perasso, kes sai hüüdnimeks Balilla, kes viskas kivi Austria ametniku pihta ja muutus järgnevatele põlvkondadele rahvuskangelaseks. Austerlased aeti minema, kuid nad tulid edutuks Genova piiramiseks aastal 1747 tagasi. Vähemalt säilitas Genova Aacheni rahuga Finale. Suutmata säilitada oma võimu Korsikal, kus aastal 1755 kuulutati välja mässuline Korsika vabariik, oli Genova sunnitud aastal 1768 mässu tõttu nõude Korsika Prantsusmaale maha müüma ja nii loovutati Korsika 1768. aasta Versailles' lepinguga.
Jakov Gabovitš
Jakov Gabovitš (ka Jakow Gabowitš; 30. august 1914 Tartu – 24. september 1980 Tartu) oli Eesti matemaatik.
Korolivka (Lõpovetsi rajoon)
Korolivka (ukraina keeles Королівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 149. Pindala on 0,778 km².
Jakov Gabovitš
Ta lõpetas aastal 1932 Juudi Kultuurivalitsuse Tallinna Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1934–1935 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat, aastatel 1935–1941 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat. Aastatel 1941–1945 oli ta Nõukogude Liidu tagalas, olles aastatel 1942–1943 Punaarmees. Aastal 1945 lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika erialal. Aastatel 1946–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri aspirant, aastal 1950 kaitses ta füüsika-matemaatika kandidaadi väitekirja.
Najrāni provints
Najrāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas. Piirneb lõunas Jeemeniga.
Heino Kallaste
Heino Kallaste (sünninimega Heino Petrov; 12. detsember 1924 Koonu – 30. september 1991 Tallinn) oli Vinni näidissovhoostehnikumi direktor aastatel 1959–1987.
Najrāni provints
🇸🇦
Heino Kallaste
Heino Kallaste, toonase nimega Petrov, astus 1941. aastal vabatahtlikult hävituspataljoni, kuhu ta läks Väike-Maarjast juba 17-aastase koolipoisina. Oli alates 1945. aastast NLKP liige. 27. juulist 1942 kuni 1946 teenis ta Punaarmees, osales Suures Isamaasõjas: Kalininis, Leningradis, Teisel Balti rindel, laskurrühma komandör (Uljanovski oblastis). Ta on lõpetanud Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee juures parteikooli (1950), NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Hariduskooli (1957), Eesti Põllumajandusakadeemia (1969).
Jakov Gabovitš
Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis arvutusmatemaatika kateedris.
Heino Kallaste
Rakvere MTS-i poliitikaosakonna juhataja asetäitja (1950–1951), Väike-Maarja piirkonna täitevkomitee esimees (1951–1952, 1953–1955 ja 1957–1959). Õitsengu kolhoosi esimees (1955-1957).
1970. aastal oli NSVL Ülemnõukogu (Rahvuste Nõukogu) saadik Eesti NSV VIII lõunapoolsest valimisringkonnast nr 473. Samuti NLKP XXIII kongressi delegaat.
Kallaste verised teod ei piirdu vaid sõjaajaga. Tema hingel on ühe poisi mõrv. Purjus peaga haaranud ta kolleegi relvakapist revolvri ja tulistanud ulakust teinud noormehe selga. Kallaste kui tuntud partei- ja sovhoosijuht pesti sellest mõrvast puhtaks ja kaasosaline sai kogu koorma enda kraesse. Ametliku versiooni järgi tulistas kohalik katlakütja noormeest selga ja too jooksis verest tühjaks.
Heino Kallaste määrati Vinni Näidissovhoostehnikumi direktoriks 13. mail 1959.
1980. aastal andis ta välja brošüüri, mis tutvustas Tööpunalipu ordeniga NLKP XXV kongressi nimelist Vinni Näidissovhoostehnikumi / Ордена Трудового Красного Знамени Винниский опорно-показательный совхоз-техникум имени XXV сьезда КПСС.
1964. aasta Brasiilia riigipööre
1964. aasta Brasiilia riigipööre (portugali keeles Golpe de estado no Brasil em 1964 ehk Golpe de 64) oli 31. märtsil ja 1. aprillil toimunud võimupööre Brasiilias, millega Ameerika Ühendriikide toetusel tegutsenud Brasiilia relvajõud kukutasid president João Goularti. Järgmisel päeval avaldas rahvuskongressi esimees Pascoal Ranieri Mazzilli riigis kontrolli võtnud sõjaväele toetust ning kuulutas end presidendiks hoolimata sellest, et Goulart ei olnud ametlikult tagasi astunud. Riigipöördega lõppes Brasiilia Tööpartei Goularti ametiaeg. Goulart oli 1960. aasta valimistel saanud asepresidendiks, presidendiks valiti 1960. aastal Rahvusliku Tööpartei kandidaat Jânio Quadros, keda toetas ka Rahvuslik Demokraatlik Liit.
Quadros oli juba 1961. aastal tagasi astunud, lootes sellega enda populaarsust kasvatada. Ta uskus, et tagasiastumine vallandab tema toetuseks laiad meeleavaldused ning tal õnnestub uuesti presidendiks saades enda positsiooni tugevdada, kuid nii ei juhtunud. Brasiilia põhiseaduse järgi oleks uueks presidendiks pidanud kohe saama asepresident Goulart, kes oli samal ajal visiidil Hiinas. Kuigi Goulart oli mõõdukas rahvuslane, süüdistasid paremäärmuslased teda kommunismis ning lootsid tema ametisseastumist takistada. Pärast pikki Tancredo Nevese juhtimisel peetud kõnelusi parempoolsete ja Goularti toetajate vahel jõuti kokkuleppele asendada riigi presidentaalne süsteem parlamentaarsega. Goulartistist sai riigipea, kuid tema volitusi kärbiti, ning Nevesest sai peaminister.
Juba aastal 1963 toimus riigis rahvahääletus, millega taastati presidentaalne süsteem ning Goularti volitused laienesid. Tema valitsusaeg uue korra ajal oli ebastabiilne, lisaks riigisisestele pingetele destabileerisid riiki külma sõjaga seotud probleemid. Parempoolsete seas tekitas pahameelt president Goularti plaanid hakata suurettevõtete kasumeid rohkem maksustama. Tema poliitikat nimetati "sotsialistlikuks ohuks" ning valitsuse vastu hakati korraldama meeleavaldusi "Marcha da Família com Deus pela Liberdade" ("Perekonna marsid koos Jumalaga vabadusele").
Riigipöördega tuli võimule Ameerika Ühendriikide meelne sõjaväediktatuur, mis kestis aastani 1985, kui Neves valiti üle mitmekümne aasta esimeseks tsiviilriigipeaks.
Orav (perekonnanimi)
Orav on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Orav 1001 inimesel: 489 mehel ja 512 naisel. Perekonnanimede levikult on Orav meeste puhul 65. kohal ja naiste puhul 72. kohal. Perekonnanimi Orav on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 14,8.
Kõrvukhülglased
Kõrvukhülglased (Otariidae) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond. Koos hülglaste ja morsklastega moodustavad nad loivaliste alamseltsi. Kõrvukhülglaste nimetus tuleneb nende nähtavatest kõrvalestadest, mida hülglastel ei ole.
Kõrvukhülglaste hulka kuulub 15 liiki 7 perekonnast, kes elutsevad Vaikses ookeanis ja Lõuna-Jäämeres ning India ja Atlandi ookeani lõunaosas. Nad puuduvad täielikult Atlandi ookeani põhjaosast.
Vitali Menšikov
Ta sündis Kataiskis Kurgani oblastis. Ta lõpetas aastal 1971 Uurali Polütehnilise Instituudi (asukohaga Sverdlovskis).
Ta töötas aastatel 1971–1979 Sillamäe Keemiametallurgia Tootmiskoondises meistri, vanemmeistri ja vahetuseülemana; aastatel 1979–1990 samas osakonnajuhataja asetäitjana.
Ta oli aastatel 1989–1993 Sillamäe linnavolikogu liige ja novembrist 1992 kuni jaanuarini 1996 Sillamäe linnapea.
Ta on 8. oktoobrist 1994 Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (ja selle eelkäija) liige. Ta oli ka Vene Demokraatliku Liikumise (asutatud augustis 1992) kaasesimees. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Sillamäe linnavolikogusse, sai 55 häält ega osutunud valituks.
Johannes Hiiemets
Johannes Hiiemets (3. detsember 1904 Narva – 24. aprill 1942 Venemaa Gorki oblasti Semjonovi rajoon) oli Eesti haridustegelane, kirikuõpetaja ja kirjamees.
1925. aasta sügisel astus Hiiemets Tartu Ülikooli usuteaduskonda ja oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Alates teisest kursusest oli ta ametis EELK Avinurme koguduses jutlustaja ja asjaajajana. 1927 laulatati ta Marta Suurega, neil sündis neli last.
Lõpetanud 1929 ülikooli, sooritas ta sügisel vajalikud õpetajaameti eksamid ja määrati prooviaastaks Palamusele. Elama asus ta Väike-Maarjasse, kus hakkas kohalikus gümnaasiumis tööle usu- ja ajalooõpetajana.
Jaanuaris 1930 valiti Johannes Hiiemets EELK Väike-Maarja koguduse õpetajaks, ajutiselt 1. juulist 1936 31. detsembrini 1937 oli ta Rõuge koguduse pastor.
1932. aastal omandas õpetaja Hiiemets uurimuse «Torma kihelkonna ajalugu» eest magistrikraadi ning jaanuaris 1937 kinnitati ta edasiõppijaks usuteaduskonna kirikuloo õppetooli juurde.
Sel ajal avaldas ta mitu raamatut pühakutest, märtritest ja kirikuisadest: «Aurelius Augustinus» (1935), «Assissi Franciscus», «Thascius Caecilus Cyprianus» (mõlemad 1937), «Martin Luther» (1939), «Taeva Jaan. Lugu vana-Roosa prohvetist» (1937) ja kirikuloost «Õpetaja Quandti rasked päevad».
1. jaanuaril 1941 vabastati Hiiemets omal soovil Väike-Maarja õpetaja kohalt.
Ta kolis perega Tartusse, kus töötas sanitaar-epidemioloogiajaamas instruktorina, kuni vangistati kommunistlike võimude poolt 27. juunil. Doktoritöö jäi samal sügisel kaitsmata.
Tartu vanglast saadeti Johannes Hiiemets asumisele Kirovisse, kus talle tema 37. sünnipäeval 3. detsembril 1941 määrati karistus ning ta saadeti edasi lõuna suunas, kus hukati raske reumahaigena 24. aprillil 1942.
Koroonapandeemia Iisraelis
Koroonapandeemia Iisraelis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene nakatunu tuvastati Iisraelis 21. veebruaril 2020.
Iisrael alustas 2021. aasta suvel esimese riigina maailmas elanike vaktsineerimist koroonavaktsiini kolmanda doosiga. Septembris 61-aastaseks saav president Isaac Herzog sai kolmanda vaktsiinidoosi 30. juulil, peaminister Naftali Bennetti kinnitusel alustatakse 60-aastaste ja vanemate inimeste valtsineerimist kolmanda vaktsiinidoosiga alates 1. augustist 2021.
Juudid Jeesuse Eest
pisi|Organisatsiooni "Juudid Jeesuse Eest" kontor [[New York|New Yorgis]] Juudid Jeesuse Eest (inglise Jews for Jesus) on kristlik evangeelne organisatsioon, mille eesmärgiks on juute ristiusku pöörata. Organisatsiooni liikmed peavad end sünnipärasteks juutideks. Enamik juudi usuorganisatsioone ja ilmalikke juutide rühmitusi ei tunnista seda juudi organisatsioonina selle liikmete kristliku usu tõttu.
Juudid Jeesuse Eest asutas baptismi pöördunud juut Moishe Rosen 1973. aastal. Organisatsiooni peakorter asub San Franciscos.
Leribe ringkond
Leribe ringkond on 1. järgu haldusüksus Lesothos.
Leribe ringkond piirneb põhjas Butha-Buthe ringkonnaga, idas Mokhotlongi ringkonnaga, kagus Thaba Tseka ringkonnaga, edelas Berea ringkonnaga ja põhjas Free State'i provintsiga Lõuna-Aafrika Vabariigis.
pisi|tühi|Maantee A1 Leribe ringkonna maapiirkonnas
Resinoporia
Resinoporia on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneperekond.
Stalgėnai
pisi|left|Stalgėnai kirik Stalgėnai on küla Leedus Plungė rajoonis, Stalgėnai valla halduskeskus.
Carter Hart
Carter Hart (sündinud 13. augustil 1998 Sherwood Parkis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Philadelphia Flyers.
Aastatel 2014–2018 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i (WHL) klubis Everett Silvertips. Aastatel 2016–2018 pälvis ta kolmel hooajal järjest liiga parimale väravavahile antava Del Wilson Trophy. Hooaegadel 2015–16 ja 2017–18 valiti ta lisaks kogu Canadian Hockey League'i hooaja parimaks väravavahiks ning võitis hooajal 2017–18 ka WHL-i hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy.
2016. aastal valis Flyers ta NHL Draft'is 47. valikuna. Ta alustas hooajal 2018–19 mängimist American Hockey League'i klubis Lehigh Valley Phantoms. NHL-is tegi ta Flyersi meeskonnas debüüdi 18. detsembril 2018 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Ta sai pärast Carey Price'i NHL-is noorimaks ja läbi aegade noorimaks Flyersi väravavahiks, kes on oma debüütmängu võitnud. 2019. aasta jaanuaris sai ta NHL-is pärast Steve Masonit esimeseks väravavahiks, kes on algkoosseisu kuuludes võitnud oma neli esimest mängu. Sama aasta jaanuaris valiti ta lisaks liiga kuu parimaks uustulnukaks. 9. oktoobril 2019 sai Hart 4:0 võidumängus New York Rangersi üle Flyersi ajaloo noorimaks väravavahiks, kes on teinud nullimängu. 2. augustil 2020 aitas ta väljalangemismängudes Flyersil võita Boston Bruinsi tulemusega 4:1, millega sai ta läbi aegade noorimaks Flyersi väravavahiks, kes on NHL-i väljalangemismängudes võidu saavutanud.
Stalgėnai
Külas asub XIII sajandini kasutusel olnud linnamägi. Küla ise tekkis XX sajandi alguses, mil Stalgase küla maaomanikud otsustasid sinna kiriku püstitada. Kirik valmis 1918. aastal. 1921. aastal sai kiriku juurde kujunenud asulast kohaliku kihelkonna keskus.
Carter Hart
2018. aastal tuli Hart Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Hart Kanada koondises hõbemedali.
Surnud 11. oktoobril
Siin loetletakse 11. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Peebo
Seisuga 1. jaanuar 2018 oli perekonnanimi Peebo 56 mehel ja 67 naisel.
Ukraina Riigikaitse Osakond
Ukraina Riigikaitse Osakond (ukraina keeles Управління державної охорони України) on Ukraina õiguskaitseorgan, mille ülesandeks on kaitsta riigipead ja kõrgemaid riigiametnikke.
Taimsalu
Taimsalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Taimsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Teimann. Johannes-Rudolf Taimsalu palvel kanti Taimsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 144 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Leopold Dietrich Ernst von Pezold
Leopold Dietrich Ernst von Pezold (6. juuli 1832 Viljandi – 21. aprill 1907 Karlsruhe) oli Eesti baltisaksa kunstnik, kunstiloolane ja ajakirjanik.
Elukäik
Von Pezold õppis Peterburis Püha Anna koolis, siis Cēsise lähedal Birkenruh' õppe- ja kasvatusasutuses (Bērzaine gümnaasium) ning 1851–1855 Tartu Ülikoolis usuteadust ja ajalugu (lõpetas TÜ 1855), 1857–1858 ja 1865 Düsseldorfi Kunstiakadeemias, 1858–1861 Karlsruhe kunstikoolis, 1860–1861 viibis Itaalias.
1856–1857 oli ta Tartus ja Tallinnas koduõpetaja, 1862–1865 Revalsche Zeitungi asetoimetaja, 1867–1869 toimetaja, 1869–1879 Rigasche Zeitungi toimetaja ning 1879. aastast Karlsruhes kunstikooli kunstiajaloo õppejõud, esseist ja ajakirjanik.
Von Pezold lõi ajaloolisi maale ja portreid. Ta oli Tallinna Provintsiaalmuuseumi asutajaid (1864), tuntud oma liberaalsete ja estofiilsete vaadete poolest.
Vahur Glaase
Vahur Glaase (sündinud 21. septembril 1960 Tallinnas) on Eesti jurist ja poliitik. Ta oli VIII ja IX Riigikogu liige.
Ta lõpetas aastal 1989 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta on töötanud õigusalastel ametikohtadel alates 1985. aastast, sealhulgas prokuratuuri süsteemis uurijana ja prokurörina Tallinna, Järvamaa ja vabariiklikus prokuratuuris 1985–1991, Riigikantselei Teabeteenistuses 1991, justiitsministri asetäitjana 1992, president Lennart Meri õigusnõunikuna 1993–1994. Aastatel 1997–1998 oli ta Siseministeeriumi kantsler.
Aastatel 1995–1997 oli ta Riigikogus õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni liige, ajutise komisjoni Riigi Kaitsepolitseiameti tegevuse ja jälitustegevuse seaduslikkuse kontrollimiseks esimees. Aastal 1999 oli ta väliskomisjoni liige ja aastatel 2001–2003 keskkonnakomisjoni liige. VIII Riigikogus kuulus ta Valimisliitu "Koonderakond ja Maarahva Ühendus", IX Riigikogusse kandideeris ta Eesti Maarahva Erakonna nimekirjas, riigikogusse sai ta asendusliikmena, selles koosseisus oli ta keskkonnakomisjoni liige.
Mafetengi ringkond
Mafetengi ringkond on 1. järgu haldusüksus Lesothos.
Mafetengi ringkond piirneb kirdes Maseru ringkonnaga, kagus Mohale's Hoeki ringkonnaga ja läänes Free State'i provintsiga Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Jeanne d'Arc (ooper)
"Giovanna d’Arco" (Jeanne d’Arc) on Giuseppe Verdi ooper (dramma lirico) proloogi ja kolme vaatusega. Temistocle Solera libreto on osaliselt Friedrich von Schilleri näidendi "Die Jungfrau von Orleans" (1801) järgi. Helilooja seitsmes ooper. Verdi komponeeris muusika 1844. aasta sügisel ja talvel. Esmaettekanne toimus 15. veebruaril 1845 Milano Teatro alla Scalas.
Rollide esmaesitajad
Rollide esmaesitajad olid Erminia Frezzolini – Poggi (Giovanna), Antonio Poggi (Carlo VII), Filippo Colini (Giacomo), Napoleone Marconi (Delil) ja Francesco Lodetti (Talbot). Esmaettekannet dirigeeris Eugenio Cavallini.
Ajalugu
Gioavanna d’Arco lugu oli 19. sajandi alguses aluseks paljudele ooperitele. Nendest tuntumad on Nicola Vaccai (1827) ja Giovanni Pacini (1830) teosed. Mõlemad baseeruvad tugevalt Schilleri näidendile. Samanimelise 15 minutit kestva kantaadi kontraaldile ja klaverile komponeeris 1832. aastal Gioachino Rossini.
Brent Everett
pisi|Brent Everett aastal 2009 Brent Everett (kodanikunimega Dustin Germaine; sündinud 10. veebruaril 1984 Alberta provintsis) on Kanada päritolu homoseksuaalsetes pornograafilistes filmides esinev näitleja.
Jeanne d'Arc (ooper)
Ajalugu
Verdi jälgis teraselt, et Solera libreto ei rikuks autoriõigusi ning ei lähtuks üksnes Schilleri teosest. Solera kinnitas: „Minu teos on täiesti originaalne itaalia draama. Ma ei ole lasknud endale ei Schilleri ega Shakespeare'i loomingut peale suruda". Küll väitsid mitmed muusikakriitikud, et Solera töö on "lihtsalt Schilleri lahjendatud variant". Kriitikud suhtusid ka ooperisse tervikuna küllaltki tõrjuvalt.
Tegemist on maineka maestro varasema loominguperioodi tüüpilise rutiinooperiga, mis sisaldab osaliselt head ja originaalset muusikat, kuid milles on omaaegsete kriitikute arvates „ka lärmakat ja ülespuhutud teisejärgulisust”. Publik oli aga vaimustuses ning La Scala sai Verdi uut ooperit kanda samal hooajal ette 17 korda.
Kolm kuud pärast esmaettekannet lavastati ooper Roomas. Seal ei läinud asi kergelt. Paavsti tsensor nõudis, et faabulast puhastataks välja igasugused religioossed viited. Pealkiri muudeti. "Orietta di Lesbo" tegevuskohaks sai üks Kreeka saar ja genova päritolu kangelannast tehti lesbide liider võitluses türklastega. Selle pealkirja all esitati teost ka 1848. aastal Palermos.
Originaali esitati 20 aasta jooksul Itaalias edukalt. Lavastati Firenzes (1845), Luccas (1845), Senigallias (1845), Torinos (1846), Veneetsias (1846), Mantovas (1846) ning uuslavastustena Milanos (1851, 1858, 1865), kuid mitte La Scalas. Ooperit lavastati ka mujal Euroopas. Kuid 19. sajandi viimasel kolmandikul langes teos unustusse. Alles 1951 kanti kontsertetendusena taas ette Napolis, Milanos ja Pariisis. New Yorgi ja Londoni ooperipublik kuulis seda teost kontsertettekandena 1966. aastal. Milano La Scala esitas ooperit esimest korda pärast 150 aastat kestnud vaheaega 2015. aastal Anna Netrebkoga nimiosas. Estonia teatris toimus ooperi esimene ettekanne Põhja-Euroopas ja Balti riikides 2023. aasta veebruaris.
Peamised osad
Carlo VII (tenor), Giovanna (sopran), Giacomo (bariton), Delil (tenor), Talbot (bass).
Süžee
Tegevus toimub 1429. aastal Dom-Rémys, Reimsis ja Roueni lähedal Prantsusmaal. Prantsuse väed on Inglise armee poolt ümber piiratud. Veel kroonimata Prantsuse kuningas Carlo VII (Charles VII) räägib oma ohvitseridele ja muret tundvatele külaelanikele, et sõda inglaste vastu võidakse kaotada. Unes käskinud Neitsi Maarja (Madonna) kuningal alistuda ning panna relvad hiiglasliku tamme jalamile.
Selle tamme juures palvetab lambur Giacomo oma tütre Giovanna turvalisuse eest. Isa on näinud, et Giovanna on lähedal asuvas pühakojas palvetanud ja soovinud, et ta valitaks Prantsuse vägesid juhtima. Inglid paluvad tal saada sõduriks ning viia Prantsusmaa võidule. Giovanna hüüab unes, et on valmis seda tegema. Tamme juurde relvi maha panema saabunud Carlo kuuleb seda hüüatust ja on külatüdruku julgusest vaimustuses. Carlo on nõus võitlust jätkama. Giovanna isa  aga usub, et tütar on andnud oma hinge kuradile kuna pühendab end tulevasele kuningale.
Prantsuse armee on võidukas. Reimsis tehakse ettevalmistusi kuninga kroonimiseks. Giovanna tahab pöörduda oma külla lihtsa elu juurde tagasi. Kuningas avaldab talle armastust. Tüdruk vastab, et kõrgem hääl on talle keelanud maise armastuse. Carlo VII kroonimispidustustel teatab Giovanna isa Giacomo, et tütar on nõid. Kuid kuningas keeldub uskumast.
Inglased võtavad Giovanna kinni ja mõistavad ta tuleriidale. Giacomo saab lõpuks tõe jälile ning aitab tütre põgenema. Giovanna õhutab prantslased uude võitlusse inglaste vastu ja viib nad võidule, kuid saab lahingus surmavalt haavata. Giacomo palub kuningalt andestust, mille ta ka saab. Inglid laulavad päästmisest ja võidust, kui Giovanna sureb ja taevasse tõuseb.
Peamised muusikalood
Koorid „Qual v’ha speme?” ja „Dal cielo a noi chi viene”; Carlo VII aaria kooriga „Sotto una quercia parvemi”; Giovanna aariad „Sempre all’alba ed alla sera” ja „O fatidica foresta”; Giovanna, Carlo VII ja Giacomo tertsett „Pronta sono!”; Giacomo aaria kooriga „So che per via di triboli”; Carlo ja Giovanna duett „T’arreti e palpiti!”; Carlo VII romanss „Quale più fido amico”; finaal „Che mai fu?”.
Kälimehed
pisi|Seriaali üks võttekohti on Juhkentali Residence aadressil [[Juhkentali tänav|Juhkentali 15 Tallinnas.]] "Kälimehed" oli Eesti telesari.
"Kälimeeste" tootja firma Ruut Pictures. Sarja näitas TV3. Esimene osa oli eetris 1. oktoobril 2010.
Sarja produtsent on Olavi Paide, lavastas Rando Pettai ja stsenarist Peep Pedmanson.
Sarja tunnuslaulu "Jälle algab kõik" esitab Pearu Paulus.
Sisututvustus
Komöödiasarja sündmused arenevad ühes Eestimaa väikelinnas. Riina ja Urmase kõrvalmajja asuvad elama Rebekka koos oma uue mehe Raivoga. Kälimehed Raivo ja Urmas on erinevate iseloomudega ning naabrite läbikäimises tekkivad erinevaid probleeme.
Tootmine
"Kälimeeste" filmivõtted toimusid Eametsa külas Sauga vallas Pärnumaal.
Tunnusmuusika
Komöödiasarja tunnusmuusikas on Pearu Pauluse esitatud Toivo Nikopensiuse "Horoskoobi" aegse lööklaulu uusversioon "Jälle algab kõik". Laulu eestindatud versiooni sõnad kirjutas Kustas Kikerpuu. Algupärandi esitaja on Gianni Morandi, laul on El Juguete, albumist Il Giocattolo, mis ilmus aastal 1967.
Sieborowice
Sieborowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Michałowice vallas. Sieborowice asub Krakówi kesklinnast umbes 14 km kirdes.
Klient (majandus)
Klient ehk kunde on majanduses isik, kes omandab toote või teenuse.
Klient võib toote või teenuse omandada otse tootjalt, vahendajalt või jaekaubandusest, vahetades selle raha või mõne muu väärtust omava eseme vastu.
Etümoloogia
Varasemates ühiskondades oli valdavalt kasutusel kaudsel vahetusel põhinev majandus. Seda siis näiteks teenete vastu. Alles hiljem, kommertsi arenedes, tõusid esile inimeste endi materiaalsed vajadused ja suruti tagaplaanile sotsiaalne himu. See andis tõuke kliendi ja müüja(te) vahelisele suhtlusele. Sõna klient tuleb iseenesest ladina keelest ja eristatakse kahel kujul: kliendid ja püsikliendid.
Ühekordne klient
Kliendi termin tuleneb ladinakeelsetest sõnadest clientem või clinare, mis tähendavad „kalduma“ või „painduma“ ning see on seotud emotsionaalse kindlustundega. Laialdaselt usutakse, et inimesed muudavad oma harjumusi ainult siis, kui neid ajendab ahnus ja hirm. Seetõttu peetakse kliendi poolehoidu pigem ühekordseks seigaks, mistõttu müügispetsialistid, kes keskenduvad kindlale probleemile, kipuvadki köitma pigem ühekordseid kui püsikliente.
Püsiklient
Korduvklient ehk püsiklient on pikaajaline ostja, kelle hoidmine on ettevõttele väga kasulik, sest kui püsiklient on rahul, tarbib ja ostab ta aja jooksul aina rohkem. On täheldatud, et korduvkliendi jaoks muutub ostmine tavaks. Tihti soovitavad väga rahulolevad püsikliendid ettevõtet ka teistele potentsiaalsetele klientidele. On välja selgitatud, et kauaaegsed kliendid ei ole elastsed hinna tõusu suhtes nii nagu juhuslikud ostjad.
Regulaarne ja stabiilne kaubandus on võimalik tänu klientide naasmisele sama müüja juurde. See loob müüjale võimaluse arendada tavasid, optimeerida tootmisprotsesse ja tarneahelaid. Lisaks toimub selle läbi pidev statistiliste mudelite väljakujundamine. Tarneahel ehk teisisõnu logistiline võrgustik on toote või teenuse tarnijalt kliendile liikumisel kasutatud organisatsioonide, inimeste, tehnoloogiate, tegevuste, info ja muude ressursside süsteem.
Klientide liigitus
Lisaks ühekordsele kliendile ja püsikliendile jaotatakse 21. sajandil kliente veel kaheks: Klient võib või ei või olla ka tarbija. Tihtipeale arvatakse, et klient ja tarbija on sünonüümid. Ent vahe on siiski olemas – klient ostab hüvesid, tarbija kasutab neid.
Peetre
Peetre on eesti perekonnanimi.
Lelitka
Lelitka (ukraina keeles Лелітка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 463. Pindala on 1,4 km².
Kaitsevoolundi
Kunstniku tehtud joonis, millel on kujutatud kaitsevoolundi ära heitmist kanderaketi küljest|pisi Kaitsevoolundi (inglise keeles payload fairing) on kanderaketi ninas asuv kaitsekate, mille eesmärk on kaitsta kanderaketi lastiks olevat kosmoseaparaati dünaamilise rõhu ja aerodünaamilise kuumenemise eest, kui kanderakett raketistardi ajal läbi atmosfääri lendab.
Tomorrowland (festival)
Tomorrowland on elektroonilise muusika festival, mis toimub Boomis Belgias.
Tomorrowland toimus esimest korda 2005. aastal ja pärast seda on saanud üheks maailma suurimaks festivaliks. Tomorrowlandil osales 2017. aastal üle 400 000 inimese.
Vallakirjutaja
Vallakirjutaja on palgaline vallasekretär, kas ajab vallavalitsuse asju ja teeb raamatupidamistööd. Eesti alal tekkis vallakirjutaja amet pärast 1866. aasta. Vallakirjutajad täitsid enamasti ka valla kohtukirjutaja rolli.
Edward Ochab
pisi|Edward Ochab Edward Mieczysław Ochab (16. august 1906 Kraków – 1. mai 1989 Varssavi) oli Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane. 1956. aasta märtsist oktoobrini oli ta Poola kommunistlik liider.
Pärast Bolesław Bieruti ootamatut surma valiti Edward Ochab 20. märtsil 1956 Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. 21. oktoobril lahkus ta Poolas aset leidnud protestide ja rahutuste tõttu esimese sekretäri ametist.
1957–1959 oli ta Poola põllumajandusminister. 1961–1964 oli Ochab Riiginõukogu esimehe asetäitja ja 1964–1968 Riiginõukogu esimees (formaalselt riigipea).
Äädikpilvik
pisi Äädikpilvik (Russula acetolens) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.
Kübar on helekollane kuni kollane, 2–5 cm lai. Eoslehekesed on vanematel viljakehadel safrankollased.
Noored viljakehad on lõhnatud, vanad viljakehad lõhnavad äädika, marineeritud kurkide või sinepi järgi. Selle järgi saab teda eristada sarnastest liikidest, näiteks rebupilvikust.
Maseru ringkond
Maseru ringkond on 1. järgu haldusüksus Lesothos. Maseru ringkond on elanike arvult Lesotho suurim, seal elab umbes veerand riigi elanikest.
Maseru ringkond piirneb põhjas Berea ringkonnaga, idas Thaba Tseka ringkonnaga, lõunas Mohale's Hoeki ringkonnaga, edelas Mafetengi ringkonnaga ja läänes Free State'i provintsiga Lõuna-Aafrika Vabariigis.
pisi|tühi|Maseru ringkonna maapiirkond vaadatuna [[Thaba Bosiu platoolt]]
Henn Korjus
Henn Korjus (sündinud 12. juulil 1965 Tartus) on eesti metsateadlane.
Elulugu
Lõpetas 1983 Tallinna 1. Keskkooli ja 1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Teadustöö
Doktoriväitekirja "Approaches to Forest Design in Estonia", juhendajad Andres Kiviste ja Artur Nilson, kaitses 2009 Eesti Maaülikoolis.
Töötanud Eesti Maaülikoolis: 1994-2016 teadur, lektor ja dotsent, aastast 2016 professor. Oli aastatel 1994–2017 Eesti Maaülikooli metsakorralduse osakonna juhataja. Transilvaania Ülikooli (Universitatea Transilvania din Brașov) auprofessor.
Uurimisalad: metsakorraldus ja metsapoliitika.
Avaldanud üle 100 teadustrükise.
Neljas Brasiilia Vabariik
Neljas Brasiilia Vabariik (ka 46. aasta vabariik või Populistlik Vabariik, ametlikult Brasiilia Ühendriigid) oli Brasiilia riigikord aastatel 1946–1964. Perioodi iseloomustas sõjaväe märkimisväärne surve poliitikutele, mis päädis 1964. aasta riigipöörde ja sellega alanud sõjaväediktatuuriga.
Neljanda vabariigi ajal olid järjestikku üsna lühikest aega presidendid Eurico Gaspar Dutra, Getúlio Vargas, Café Filho, Juscelino Kubitschek, Jânio Quadros ja João Goulart.
Ajastu sai alguse, kui president Getúlio Vargas 1945. aastal veretu sõjaväelise riigipöördega kukutati. Vargas jäi riigipöördest hoolimata riigis neljanda vabariigi lõpuni mõjukaks. Poliitmaastikku domineeris kolm parteid: vasakpoolne Brasiilia Tööpartei (PTB), mõõdukas Sotsiaaldemokraatlik Partei (PSD) ning Vargase-vastane parempoolne Rahvuslik Demokraatlik Liit.
Kamaldiņa
Kamaldiņa on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Smiltene piirkonnas Smiltene vallas. Kamaldiņa asub valla edelaosas Kamalda jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Kalnamuižast 2,6, piirkonna keskusest Smiltenest 3,9 ja Riiast 137,6 kilomeetri kaugusel.
Külas kasvav Kamaldiņa mänd on looduskaitse all.
Sama nime on kandnud ka teine vallas asuv suvilapiirkond Ilgas.
Wyrzysk
Wyrzysk (saksa Wirsitz) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Piła maakonnas, Wyrzyski valla halduskeskus. Wyrzysk asub Piłast umbes 36 km idas ja Nakło nad Noteciąst ligi 20 km läänes.
Wyrzyskit on ürikutes esimest korda mainitud 1326. aastal, linnaõigused sai 1565. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Wyrzysk Poola koosseisu tagasi.
Harilik raudürt
Harilik raudürt (Verbena officinalis) on raudürdiliste sugukonda kuuluv mitmeaastane taim, mis pärineb Euroopast. Tegu on tagasihoidliku välimusega taimega, mis kasvab metsikult ja eelistab liivast, savist ja kuiva pinnast. Taimel on väikesed kahvaturoosad õied, mistõttu ta jääb tihti märkamatuks. Raudürt on toitev toonik ja vanasti usuti, et ta aitab igasuguse haiguse vastu. Kreekas on ta pühendatud hommikujumalannale ja raudürti on aegade vältel peetud õnnetoovaks taimeks. Ka egiptlased uskusid, et tegu on muistse taimega, mis pärineb jumalanna Isise pisaratest, kui too leinas taga surnud Osirist.
Piip (perekonnanimi)
Piip on eesti perekonnanimi.
Harilik raudürt
Levik
Taim pärineb Euroopast, kuid on levinud ka Põhja-Ameerikasse ja Aasiasse (Lääne-Aasiast Himaalajani). Taime võib leida luhtadel, maanteede ääres ja kuivades päikesepaistelistes kohtades. Taim eelistab pigem kuivi ja liivaseid, kui niiskeid kasvukohti.
Iseloomustus
vasakul|237x237px|pisi|Verbena officinalis Harilik raudürt on kahvatu välimusega oda meenutav taim, mida aetakse tihti segi sinise raudürdiga või jääb ta üldse inimestele märkamatuks.
Piip (perekonnanimi)
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piip 120 inimesel (54 mehel ja 66 naisel). Perekonnanimede levikult on Piip meeste puhul 1890. ja naiste puhul 1665. kohal.
Harilik raudürt
Iseloomustus
Vars on püstine, ülaosas harunev ja neljakandiline ning võib kasvada kuni ühe meetri kõrguseks ja taim võib koos lehtedega hargneda kuni 0,5 meetri laiuseks.
Taimel on piklikud, rohelised ja vastastikku asetsevad liitlehed, serv on sakiline ja leht kinnitub taimele leherootsuga. Lehepind on kare. Alumised lehed on äraspidimunajad ja kolmetised ning ülemised lineaalsed.
Taime õied on õrnad, lõhnata, väikesed, viie kroonlehega ja meenutavad oda. Üldiselt on õied sinakat tooni, aga võivad olla ka valged, roosad või lillakad. Õitsemisperiood on juulist kuni septembrini. Taime õied on hermafrodiitsed (on olemas nii mees- kui ka naissoost suguorganid) ja teda tolmeldavad putukad. Tegemist on putuktolmleva taimega.
Taime viljad on väikesed pähklid.
Taim paljuneb seemnetega, mis näiteks meeldivad väga lindudele. Juba esimesel aastal pärast seemne mahapanekut hakkab taim õitsema ja saavutab peaaegu oma täissuuruse.
Keemiline koostis
Taim sisaldab iridoide, flavonoide, triterpeene, steroide, kohvhappe derivaate ja eeterlikke õlisid.
Eeterlik õli sisaldab tsitraali, geraniooli, limoneeni, verbenooni. Lisaks leidub taimes erinevaid alkaloide.
Kasutamine taimravis
Vanasti usuti, et ürti peab korjama siis, kui taevas ei ole kuud ega päikest. Kuna eemaldati nii väärtuslik taim, pidi tema asemele panema meekärje.
Raudürt aitab leevendada depressiooni ja kurnatust, eriti vaimsest tööst tekkinud kurnatust.
Raudürdi teed peaks vältima raseduse ajal, sest võib põhjustada enneaegset sünnitust. Omab kontrakstioone stimuleerivat toimet.
Samuti võivad suuremad annused põhjustada iiveldust.
ÜRO globaalne ränderaamistik
pisi|Globaalse ränderaamistiku logo pisi|19. detsembril 2018 toimunud globaalset ränderaamistikku puudutava ÜRO Peaassamblee hääletuse tulemus. {{legend|#008000|Poolt}} {{legend|#ff0000|Vastu}} {{legend|#ffcc00|Ei hääletanud}} {{legend|#b9b9b9|Ei osalenud}} ÜRO globaalne ränderaamistik (inglise keeles täisnimega Global Compact for Safe, Orderly and Regular Migration ehk "Globaalne raamistik ohutu, korrastatud ja reeglipärase rände jaoks", lühendina GCM; ka rändepakt, rändelepe, rändekompakt) on ÜRO õiguslikult mittesiduv raamdokument, mis väljendab liikmesriikide tahet leppida kokku rännet puudutavates üldistes põhimõtetes. Dokument keskendub seaduslikule rändele (nt töö- ja õpiränne) ning ebaseadusliku rände vähendamisele (sh inimkaubanduse piiramisele), sundrännet ehk rahvusvahelist kaitset taotlevaid pagulasi see ei puuduta.
Dokumendi väljatöötamise ajendasid mitmel pool maailmas, sealhulgas Euroopas viimastel aastakümnetel esinenud rändekriisid, ÜRO pagulasagentuuri järjest suurenev rahastamisvajadus ning prognoosides ennustatav uute rändeprobleemide esilekerkimine (nt kliima soojenemisega kaasnev ränne). ÜRO liikmesriigid andsid 2016. aastal rännet ja pagulasi käsitleva New Yorgi deklaratsiooniga ÜRO-le mandaadi globaalse ränderaamistiku koostamiseks (Eestit esindasid seejuures tollane president Toomas Hendrik Ilves ja välisminister Jürgen Ligi). Raamistiku tekst valmis 11. juulil 2018. Marokos toimunud Marrakechi tippkohtumisel avaldasid valitsus- ja riigijuhid toetust dokumendi eesmärkidele oma sõnavõttudes ja selle heakskiitmine toimus 2018. aasta lõpus toimunud ÜRO peaassambleel. Kuna raamistik on mittesiduv dokument, siis seda ei allkirjastata.
Raamistiku algtekst on inglise keeles ning Eesti välisministeerium soovitab lähtuda eelkõige just sellest, mitte eestikeelsest mitteametlikust tõlkest. Ingliskeelne tekst on avalikult kättesaadav ÜRO kodulehel, eestikeelne tõlge välisministeeriumi kodulehel ja suuremates uudiseportaalides.
Eesmärgid
Ränderaamistik määratleb liikmesriikide ühised eeldused ja mõistestiku, mille alusel saab võimalikuks riikide koostöö seadusliku rände reguleerimisel (näiteks töö- või õpiränne), ebaseadusliku rände piiramisel ning sellest tulenevate probleemide lahendamisel, sealhulgas võitlusel inimkaubandusega ja ebaseaduslike migrantide tagasisaatmisel. Lisaks käsitleb ränderaamistik teisi tegevusvaldkondi, mis kaudselt piiravad ebaseaduslikku rännet, näiteks rände tõuketegurite vähendamise kaudu.
Raamistikus on loetletud rahvusvahelise koostöö 23 eesmärki, mille saavutamiseks ettenähtud meetmeid nimetatakse pühendumusteks. Eesmärkide seas on näiteks:
Ülesehitus
Raamistiku tekst algab preambuliga (punktid 1–7), milles loetletakse kokkuleppe aluseks olevaid dokumente: ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon, orjatöö konventsioon, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsioon, Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik, uus linnade tegevuskava jmt. Järgnevas loetletakse varasemaid arutelusid rahvusvahelise rände teemal, deklareeritakse pagulaste ja migrantide õiguste üldine ulatus ja erinevus. Preambuli viimane punkt määratleb ränderaamistiku kui "õiguslikult mittesiduva koostööraamistiku", mis soosib rahvusvahelist koostööd, toetab riikide suveräänsust ja rahvusvahelisest õigusest lähtuvaid kohustusi.
Preambulile järgneb lõik pealkirjaga "Meie visioon ja juhtpõhimõtted" (punktid 8–17). Selles deklareeritakse raamistiku lähtekohad: enamik migrante reisib, elab ja töötab turvaliselt ja seaduslikult ning rändel on olulised positiivsed mõjud, kuid neid tuleb rände parema haldamise kaudu optimeerida. Selleks, et peale jääksid positiivsed mõjud, peavad aga riigid tegema koostööd, koguma andmeid, kujundama ühised teaduspõhised poliitikad ning tagama inimestele tõese teabe seadusliku rände võimaluste ja ebaseadusliku rände ohtude kohta, samuti hajutama rände kohta levivat valeinfot ning tagama, et nii nagu kohalikel, oleks ka migrantidel tagatud inimõigused. Lõigu viimane punkt loetleb raamistiku juhtpõhimõtted: inimkesksus, rahvusvaheline koostöö, riikide suveräänsus, õigusriik ja nõuetekohane menetlus, kestlik areng, inimõigused, sooküsimuste arvestamine, laste vajaduste arvestamine, kogu valitsust kaasav lähenemine ning kogu ühiskonda kaasav lähenemine.
Punkt 16 kannab pealkirja "Meie koostööraamistik" ning loetleb turvalise, korrapärase ja seadusliku rände 23 eesmärki, mis on lahti kirjutatud järgnevas peatükis "Eesmärgid ja pühendumused" (punktid 17–39). Tolles loetletakse järjest eesmärgid ning iga eesmärgi järel kirjutatakse lahti selleks vajalikud meetmed ehk pühendumused kujul "Pühendume sellele, et... Selle pühendumuse järgimiseks tugineme järgmistele toimingutele: a) töötame välja... b) täiustame; c) toetame... d) loome ja tugevdame..." jne. Peatükk "Rakendamine" (40–47) kinnitab taas rahvusvahelise avaliku õiguse ja koostöö tähtsust, et ränderaamistiku rakendamine soodustaks ohutut, korrapärast ning seaduslikku rännet. Punkt 43 näeb ette mehhanismi loomise, mis võimaldaks riikidel, erasektoril, heategevusfondidel jt panustada koostöösse vabatahtlikult tehnilist, rahalist ja inimressurssi. Mehhanismi kuuluvad teavet jagav ja rahastust otsiv ühenduskeskus, projektlahendusi rahastav käivitusfond ning üleilmne veebiplatvorm, kus jagatakse rände kohta käivaid teadmisi ja avatud andmeid. Punkt 45 kiidab heaks ÜRO peasekretäri otsuse luua Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni baasil ÜRO migratsioonivõrgustik, mille andmete alusel esitab peasekretär iga kahe aasta tagant globaalse ränderaamistiku rakendamise aruande.
Viimane peatükk "Jätkutegevused ja seire" näeb ette rahvusvahelise rändepoliitika seire foorumi asutamise, mis toimub alates 2022. aastast iga nelja aasta tagant ning lõpeb valitsustevahelise eduaruandega. Teisi seniseid foorumeid kutsutakse üles koostööle ja infovahetusele ning riike julgustatakse töötama välja ränderaamistiku rakenduskava, milles kasutataks kõigi asjaomaste sidusrühmade, parlamentide ja kohalike asutuste panust.