cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Operatsioon Štorm-333
Operatsioon Štorm-333 (vene keeles Операция «Шторм-333») oli Nõukogude Liidu korraldatud rünnakuoperatsioon 27. detsembril 1979 Afganistani pealinnas Kabulis. Rünnatav objekt oli Tajbegi presidendipalee ning operatsiooni eesmärk oli tappa Afganistani president Ḩāfiz̧ullāh Amīn. Operatsioon oli edukas ja kestis umbes 43 minutit. Senise presidendi järeltulijaks sai Moskva toetusel Babrak Karmāl.
Narva linnavolikogu
Narva linnavolikogu on Narva linna omavalitsusorgan, mis tegutseb linnas alates 1873. aastast. 1870. aastast pidi Venemaa üldise linnaseaduse järgi linnades moodustama linnaomavalitsuse, mis koosnes linnavolikogust ja linnavalitsust.
Operatsioon Štorm-333
Lisaks presidendipaleele rünnati veel mitmeid strateegilise tähtsusega objekte, näiteks siseministeeriumi peahoonet, kindralstaabi peahoonet, siseriikliku luure peahoonet, politsei peahoonet, Kesk Armee Korpuse staapi (sõjaline üksus, mis paiknes Kabuli lähedal), telekommunikatsiooni keskust ja siseriikliku kommunikatsiooni keskust. Kokkuvõttes halvati juhtimine ja informatsiooni edastamine Afganistanis, kõrgem eesmärk oli valmistada riik ette Babrak Karmali võimuletoomiseks.
Narva linnavolikogu
Aastatel 1917–1918, 1940–1941 ja 1944–1990 tegutses linnavalitsusasutusena Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu ja selle täidesaatva organina Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee.
Operatsioon Štorm-333
Taust
Afganistan oli destabiliseeritud siseriikliku võimuvõitluse tõttu ning lisaks kõigile muudele probleemidele tekkis kohalik vastupanu valitsevale Afganistani Rahvademokraatlikule parteile mudžahiidide näol. President Hafizullah Amin ei olnud Moskvale meelepärane ning temast otsustati vabaneda. Peamiselt kahtlustati, et ta töötab Ameerika Ühendriikide heaks. Enne operatsiooni käivitamist tehti mitu katset teda mürgitada: esimene 13. detsembril ja teine 27. detsembril, vahetult enne palee rünnakut.
Nõukogude Liidu üksused
KGB alluvusest tuli 24 operaatorit Alfa grupist (Grom - Спецгруппа «Гром») ja 30 operaatorit Zenit grupist. Nõukogude Liidu õhudessantväed toetasid operatsiooni 87 võitlejaga. Eraldi moodustati operatsiooniks Musulmanide pataljon, mis koosnes 520 võitlejast. Lisaks sellele toetas KGB nõustajate näol Hafizullah Amini ihukaitseüksust, kes tegelikult õõnestasid kaitset. Nende abil teostati objekti luuret ning ründajad said kaardistada kaitse ülesehituse.
Narva linnavolikogu
Narva linnavolikogu valisid kõik linna maksumaksjad, kes jagati maksu suuruse järgi kolmeks klassiks.
Operatsioon Štorm-333
Palee kaitse
Presidendi ihukaitsjad ja palee vahetu lähedus olid mehitatud Aminile ustavatest võitlejatest. Lisaks sellele mehitasid nad ka valvetule vahendeid õhutõrje ja kolme tanki näol. Kokku kaitses paleed umbes 2500 võitlejat. Kabulis paiknesid kaks tankibrigaadi, kes olid võimelised toetama kaitsjaid rünnaku korral. Välisperimeeter oli mehitatud Musulmanide pataljoni poolt.
Palee asus künkal ja selle ümbrus oli mineeritud. Paleesse viis ainult üks sõidutee. Domineerivale maastikule oli paigutatud kolm kaevunud tanki, mis said mõjutada kõike, mis liikus mööda teed palee poole. Paleest mitte kaugel domineerival maastikul, kus sai vaadelda nii paleed kui ka sõiduteed, paiknes õhutõrjeüksus, millel oli 12 KS-19 ja 16 DsHK raskekuulipildujat.
Narva linnavolikogu
1892. aastal tõsteti valimistsensust ja linnavolikogu said valida ainult kinnisvaraomanikud.
Operatsioon Štorm-333
Rünnak Tajbegi paleele
pisi| Tajbegi palee 2012. aastal Rünnak paleele tuli üllatusena ning toimus keset pidulikku õhtusööki, kus tehti viimane katse mürgitada Hafizullah Amin KGB heaks töötavate kokkade poolt. Katse ebaõnnestus ning sellele järgnes rünnak. Kõigepealt seoti objekt ZSU Shilka 23-4 õhutõrjekahuritega. Samal ajal neutraliseeriti kaitsjate õhutõrjeüksus ning tankid hõivati ründajate poolt ja fikseeriti üksused, mis võiksid palee kaitsjatele appi tulla. Seejärel rünnati paleed mööda sõiduteed. Rünnak oli edukas – president võeti vangi ning hukati hiljem. Ründajad saavutasid tule ülekaalu palee kaitsjate suhtes ning üllatusmomendi, mis muutis olukorra neile soodsaks, kuigi ründajate ja kaitsjate suhe oli umbes 1:4.
Tulemus
Operatsioon juhatas sisse Babrak Karmāli valitsemisperioodi, millele järgnes Nõukogude-Afganistani sõda.
Narva linnavolikogu
Narva linnavolikogu tegevuse seaduslikkuse üle teostas järelevalvet Peterburi kuberner, pärast Veebruarirevolutsiooni kuni 11. oktoobrini 1919 kubermangukomissar. Kõik volikogu otsused pidi linnapea esitama kubernerile.
Vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele valitakse Narva linnavolikogu liikmed neljaks aastaks üldise ja ühetaolise valimisõiguse alusel. Volikogu esindab ja selle tööd juhib esimees.
Praegu on Narva volikogus 31 liiget. Volikogu tegevust juhib Vladimir Žavoronkov.
Narva linnavolikogu koosseisud
Märtsirevolutsioonijärgsed esimesed Narva Linnavolikogu valimised toimusid Narvas 19. (6. vkj) augustil 1917. aastal.
1927. aasta Narva linnavolinike valimisel said hääli Eesti Tööerakond 1868; kaupmeeste ühing 255; Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei 1379; Eesti Rahvaerakond 243; Kristlik Rahvaerakond 1209; grimpelsotsid 1970; majaomanikkude rühm 978; üürnikud 504; ühendatud Vene rühm 1113; Vene majaomanikkude rühm 305. Valimisel Käisid 17,250 elanikku, 50 protsendi ümber hääleõiguslikkude elanikkude armust.
1993.–1996. aasta
1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 17. oktoobril 1993. 31 478 valijatest käis valimas 20 952 elanikku ehk 66,6 %, kõige rohkem hääli sai Anelja Varul (4934). 12 mandaate (38,7% häältest) said kandidaadid KVL-st Narva Ametühingute Keskuse nimekiri, 12 mandaate (38,7% häältest) said kandidaadid Eesti Demokraatlikust Tööparteist, 7 mandaate (22,6%) KVL-st Narva Eesti Seltsi nimekiri
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
1996.–1999. aasta
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
1999.–2002. aasta
1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 17. oktoobril 1999. 53 412 valijatest käis valimas 22 055 elanikku ehk 41,3%, kõige rohkem hääli sai Vadim Orlov (1225). 14 mandaate (45,2% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 7 mandaate (22,6% häältest) said kandidaadid Eesti Valimisliidust Ühtsus ja Usaldus, 4 mandaate (12,9% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Narva – 21, 3 mandaate (9,7% häältest) said kandidaadid Eesti Sotsiaaldemokraatlikust Tööparteist, 2 mandaate (6,5% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Narva Rahva Usaldus, 1 mandaat (3,2% häältest) said kandidaat Valimisliidust Arukus.
Linnavolikogu esimeheks valiti Elsa Suikanen, sest ta oli ainus kandidatuur, kes oskas päriselt eesti keelt.
2002.–2005. aasta
2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 20. oktoobril 2002. 51 417 valijatest käis valimas 23 076 elanikku ehk 44,9%, kõige rohkem hääli sai Mihhail Stalnuhhin (2431). 18 mandaate (50,5% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 5 mandaate (16,1% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Elujõud, 3 mandaate (9,7% häältest) said kandidaadid Reformi erakonnast, 2 mandaate (8,5% häältest) said kandidaadid Ühendusest Vabariigi Eest - Res Publica, 2 mandaate (8,5% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Väärilise Elu Poole, 1 mandaat (3,2% häältest) said kandidaat Eestimaa Rahvaliidust.
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
2005.–2009. aasta
2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 16. oktoobril 2005. 52 882 valijatest käis valimas 24 779 elanikku ehk 46,9%, kõige rohkem hääli sai Mihhail Stalnuhhin (2624). 22 mandaate (76,6% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 4 mandaati (14,6% häältest) said kandidaadid Erakonnast Res Publica, 3 mandaati (10,7% häältest) said kandidaadid Eestimaa Rahvaliidust, 1 mandaadi (6,4% häältest) sai kandidaat Reformierakonnast, 1 mandaat (5,4% häältest) sai kandidaat Valimisliidust Linnakodanik.
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
2009.–2013. aasta
2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 18. oktoobril 2009. 52 954 valijatest käis valimas 27 772 elanikku ehk 54,33%, kõige rohkem hääli sai Mihhail Stalnuhhin (4510). 26 mandaate (76,6% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 2 mandaate (7,75% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Uus Narva, 2 mandaate (5,91% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Peetri plats, 1 mandaat (4,66% häältest) sai kandidaat Valimisliidust Jüri Mišini plokk – Meie kodu Narva. http://vvk.ee/varasemad/k05/tulemus/315000000.html Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
Linnavolikogu esimehed
Narva linnavalitsuse esimeheks valiti Mihhail Stalnuhhin. 2011. aasta aprillis läks ta tööle Riigikokku ja teda asendas Aleksandr Jefimov, kes kaotas 2013. aastal kolleegide usalduse ja tema asemel valiti linnavolikogu esimeheks Tarmo Tammiste.
Fraktsioonid
2011. aasta septembril oli loodud opositsiooni fraktsioon Kindlus, mille koosseisu kuulus 8 volinikku: S. Lvov, A. Brokk, N. Sinjakova, A. Tšuhhljaejv, A. Pärnoja, T. Gordejeva, M. Belozjorov ja J. Mišin.
5. jaanuaril 2012 määras Narva valimiskomisjon, et traagiliselt hukkunud Juri Mišini asemel osaleb linnavolikogu tegevuses Anatoli Ilkevitš.
2013.–2017. aasta
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 20. oktoobril 2013. 49 957 valijast käis valimas 23 106, kõige rohkem hääli sai Jevgeni Ossinovski (2403). 20 mandaati (60,1% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 11 mandaati (35,8% häältest) said kandidaadid Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast, Erakonnast Isamaa ja Res Publica liidu kandidaadid said 2,9% häältest ning 1,9% häältest sai üksikkandidaadid.
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
Linnavolikogu esimehed
16. novembril 2013 Narva linnavalitsuse esimeheks valiti Tarmo Tammiste. 3. detsembril 2015 valiti ta Narva linnapeaks ja siis pidi ta volikogust lahkuma. 2.veebruaril 2016 sai linnavolikogu esimeheks Aleksandr Jefimov.
Fraktsioonid
Kuna mõned kandidaadid loobusid linnavolikogu tegevuses osalemist, said nende asemel linnavolikogu liikmeteks teised kandidaadid. Kokku moodustati kolm fraktsiooni.
2014. aasta augustil lahkus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) fraktsioonist Vladimir Kasterin, kes liitus Keskerakonna fraktsiooniga. 2015. aasta jaanuaril lahkus SDE fraktsioonist Tamara Luigas, kes liitus Kindluse fraktsiooniga.
2017.–2021. aasta
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 15. oktoobril 2017. 48 168 valijast käis valimas 21 401 elanikku ehk 44,4%. Kõige rohkem hääli sai Katri Raik (1490). 23 mandaati (66,8% häältest) said kandidaadid Eesti Keskerakonnast, 8 mandaati (23,3% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Meie Narva, Edgar Savisaare Valimisliidu kandidaadid said 4,6% häältest, Valimisliidu Patriot kandidaadid said 3,0%, Eesti Reformierakonna kandidaadid said 1,3% häältest ning 0,9% häältest sai Erakond Isamaa ja Res Publica Liit.
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
Linnavolikogu esimehed
Narva linnavalitsuse esimeheks valiti Aleksandr Jefimov. 27. juunil 2018 ta lahkus ametist.
16. augustil 2018 valiti Narva linnavalitsuse esimeheks Irina Janovitš. 11. novembril 2020 teatas ta, et astub ametist tagasi.
30. detsembril 2020 valiti Narva linnavalitsuse esimeheks Tatjana Stolfat.
Fraktsioonid
2017. aasta valimiste tulemuste järgi oli Narva linnavolikogus kaks fraktsiooni: Keskerakonnal 23 kohta ja Meie Narva valimisliidul 8 kohta.
26. oktoobril 2017 lahkus Narva linnavolikogust Kultuuriosakonna juhataja Viktoria Lutus, teda asendas volikogus Vladimir Butuzov. Eelmisel päeval esitanud oma avalduse mandaadist loobumise kohta ja Sotsiaalabiameti direktori ametis jätkamisest Galina Vologdina tühistas oma avalduse ja jäi volikogu liikmeks.
15. novembril 2017 lahkus linnavolikogus Tatjana Patsanovskaja, kes sai Sotsiaalabiameti direktori kohusetäitjaks. Tema asemel sai linnavolinikuks Nikolai Burdakov. Narva linnapeaks valitud Tarmo Tammiste sai linnavolinikuks Jekaterina Golubtsova.
2018. juunis Aleksandr Jefimov jäi lõplikult süüdi kelmuses ja oli kustutud linnavolikogu liikmete nimekirjast. Tema asemel sai volinikuks Svetlana Lešihhina.
2018. aasta augustis esitas prokuratuur kaheksale Narva linnavolikogu liikmele (A. Voronov, J. Pahhomova, J. Tšertova, T. Stolfat, L. Olenina, I. Fjodorov, S. Lvov ja A. Mägi) kahtlustuse toimingupiirangu rikkumises. Keskerakonna esimehe Jüri Ratas nõue oli, et kriminaaluurimise alla sattunud volinikud lahkuksid Narva volikogust. 15. augustil astus 22 Keskfraktsiooni liikmest 13 volikogu liiget (A. Voronov, L. Olenina, A. Mägi, S. Lvov, I. Fjodorov, T. Stolfat, J. Tšertova, G. Vologdina, V. Mižui, J. Kavrus, O. Silland, I. Janovitš ja J. Golubtsova) ise Keskerakonnast välja.
4. jaanuaril 2019 asutasid A. Jefimov, I. Fjodorov ja T. Stolfat eesmärgiga korraldada kultuuriüritusi MTÜ Kodulinn Narva, juhatuse liikmeteks said ka V. Butuzov, O. Silland, A. Voronov, L.Olenina, L. Pahhomova ja I. Janovitš. Selle MTÜ baasil 2019. aasta jaanuaris oli loodud samanimeline fraktsioon, mille juhina oli märtsi lõpuni A. Voronov. 20. juunil 2019 valiti fraktsiooni juhiks ja linnavolikogu esimeheks Irina Janovitš.
2019. aasta märtsil Sergei Gorlatš lahkus fraktsioonist Meie Narva. Sama aasta novembril liitus ta Kesk fraktsiooniga.
3. aprillil 2019 lahkus linnavolikogust mitmeaastane Kesk fraktsiooni esimees Aleksei Voronov, keda arreteeriti 27. märtsil korruptsioonis kahtluse tõttu. Teda asendas S. Lešihhina.
30. märtsil 2020 lahkus linnavolikogust Kesk fraktsiooni liige Fjodor Ovsjannikov. Teda asendas Heli Adamovitš.
Anu Kallavus
Ta on Helme Suuki kõrval 1980. aastate tuntumaid naisalpiniste Eestis. Ta on võtnud osa kahe kuuetuhandelise mäe esmatõusust ja tulnud kaljuronimises aastatel 1980–1981 Baltikumi meistriks.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
24. novembril 2020 lahkusid fraktsioonist Kodulinn Narva seitse volinikku (V. Butuzov, T. Stolfat, T. Komlova, J. Kavrus, J. Golubtsova, A. Kovalenko ja H. Adamovitš). Koos Tarmo Tammistega nad taastasid Narva linnavolikogus Keskerakonna fraktsiooni nimega Kesk. 20.01.2021 liitusid fraktsiooniga G. Vologdina ja J. Saan, kes lahkusid Kodulinn Narva fraktsioonist ning Ants Kutti, kes lahkus Meie Narva fraktsioonist. Fraktsiooni juhiks 24. augustini 2021 oli T. Komlova, pärast Ants Kutti. 30. detsembril 2020 valiti Katri Raik Narva linnapeaks ja ta pidi volikogust lahkuma, tema asemel sai linnavolinikuks Vladimir Izotov. Meie Narva fraktsiooni esimeheks valiti Jana Kondrašova.
Anu Kallavus
Tema juhendamisel hakkas mägironimisega tegelema 1986. aastal Tallinna 2. Keskkooli mägimatkaringis hiljem eesti parimaid alpiniste Tarmo Riga.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
19. jaanuarilt 2021 asendas Sergei Gorlatši, kes sai abilinnapeaks, Marina Šurupova, kes liitus fraktsiooniga Meie Narva.
Anu Kallavus
Ta on hiljem kirjutanud endast, et alpinism ja kaljuronimine on tema armastus ja kirg, kuid siiski jättis ta 1987. aastal selle harrastuse, et süvenenult tegeleda astroloogiaga – valdkonnaga, mis on saatnud teda kogu tema elu. 1999. aastal lisandus huvi esoteerilise astroloogia vastu.
Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1975. aastal Iisaku Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
11. veebruaril 2021 lahkusid fraktsioonist Kodulinn Narva V. Mižui, I. Janovitš, N. Burdakov, S. Lvov, I. Fjodorov, J. Pahhomova, S. Lešihhina, 15. veebruaril – Vladimir Tarahtin. 2020. aasta detsembris lahkusid fraktsioonist J. Tšertova, J.Saan ja G.Vologdina. Sellega jäid Kodulinn Narva fraktsioonis kaks inimest – Olev Silland ja Aleksei Mägi. 25. veebruaril O.Silland lahkus fraktsioonist. 2021. aasta märtsil nimetas Aleksei Mägi oma fraktsiooni Kodulinn Narva EKRE fraktsiooniks. 29. aprillil liitusid temaga I.Fjodorov ja L.Olenina. 27. mail astusid fraktsiooni sisse I.Janovitš ja V.Tarahtin. Fraktsiooni juhiks sai A.Mägi. 26. augustil 2021 nimetati EKRE fraktsiooni ümber Elagu Narva fraktsiooniks, esimeheks valiti I.Janovitš.
Anu Kallavus
Haridus- ja töökäik
Ta töötas 18 aastat kooliõpetajana (Tallinna Reaalkool ja Vanalinna Hariduskolleegium). Hiljem töötas ta Tallinna Huvikeskus Kullo loodusklassi juhatajana ja loodusringi juhendajana.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
30. märtsil 2021 liitusid fraktsiooniga Kesk N.Burdakov, O.Silland ja J.Tšertova ning fraktsiooni liikmete arv jõudis 14 inimest.
Anu Kallavus
Alpinism
pisi|300px|Anu Kallavus 1982. aastal kuuetuhandelist mäge [[Esmavallutamine|esmavallutamas (Tartu Ülikool 350). Jaan Künnapi foto]] Mägironimist hakkas ta harrastama 1975. aastal. Alates aastast 1977 on ta Alpiklubi Firn liige. 1983. aastast osales ta ka mägimatkadel. Tema juhendajad alpinismis olid Kalev Muru ja Jaan Künnap.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
Mai alguses lahkus fraktsioonist Meie Narva Veera Grigorjeva.
Anu Kallavus
Alpinism
Ta on tulnud aastatel 1980–1986 kaljuronimises Eesti meistriks.
Oma kaljuronimise kogemusi on ta hiljem edastanud alpinismikoolides lektorina. Ta on juhendanud noori kaljuronijaid ja juhtinud noorte kaugmatku.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
27. mail 2021 liitusid fraktsiooniga Kesk V. Mižui, S. Lešihhina ja V. Grigorjeva ning fraktsiooni liikmete arv jõudis 17 inimeseni.
Anu Kallavus
Kuuetuhandeliste esmavallutused
1982. aastal võttis ta osa Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva auks korraldatud ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikule. Selle käigus esmavallutati kaks nimeta mäetippu. 6350 meetri kõrgune mägi, mille tippu ronis esimeste seas ka Anu Kallavus, nimetati Tartu Ülikool 350-ks. (Helme Suuk osales samal ajal teise nimeta tipu esmatõusus, mis pärast vallutust nimetati J. F. Parrotiks).
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
16. augustil 2021 tagandas Narva linnavolikogu Katri Raigi Narva linnapea ametist ja ta taastas oma kohta linnavolikogus ning M.Šurupova pidi volikogust lahkuma.
Seoses nende otsusega kandideerida 2021. aasta valimistel Katri Raigi nimekirjas lahkusid Kesk fraktsioonist 31. augustil 2021 Tamara Komlova ja 2. septembril 2021 Anna Kovalenko. Fraktsioonis jäi 15 liiget.
Anu Kallavus
Kuuetuhandeliste esmavallutused
1984. aastal käisid eestlased jälle Pamiiris mäetippe esmavallutamas. 6047 meetri kõrguse nimeta tippu tõusti kolme grupiga erinevatel marsruutidel. Anu Kallavus jõudis tippu 18. augustil Jaan Künnapi grupis (ekspeditsiooni teine naisliige Helme Suuk jõudis tippu päev hiljem Ivo Goldi juhtimisel). Tipp nimetati Tallinna mäetipuks.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
2. septembril 2021 oli tühistatud abilinnapea amet ning S.Gorlatš tuli tagasi linnavolikokku ja sellest lahkus V.Izotov.
Anu Kallavus
Tehniline alpinism
1986. aastal ronis ta Pamiiri-Alai mäestikus Fani mägedes. Teise eestlannana Helme Suuki järel läbis ta raskuskategooria 5B ("väga raske" Vene süsteemis) marsruudi. Koos köiekaaslase Vladimir Vladimirov-Meemaga läbis ta kaks 5B-kaljumarsruuti Maria ja Rudaki mägedel ja 5B kombineeritud marsruudi Maria- Mirali- Adamtaši mägedel.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
23. septembril 2021 liitusid fraktsiooniga Meie Narva S.Gorlatš, T.Komlova ja A.Kovalenko. Nendega sai fraktsioonis 8 liiget.
Anu Kallavus
Matkajuht
pisi|Anu Kallavus [[Mustjala pank|Mustjala pangal]] Ta on tegutsenud matkajuhina mägedes ja kõrbetes (17 kaugmatka õpilastega alates aastast 1983). Tema juhtimisel käidi Pamiiris, Suur-Kaukasuses, Tian Shanis, Siberis, Koola poolsaare polaarplatoodel, Manggõstau poolsaare kõrbetes, Karakumi ja Kõzõlkumi kõrbetes, Fani mägedes, Valgetes mägedes (Oqtovi ahelik), Näljastepis, Bathyzi kaitsealal (Türkmenistanis), Püreneedes ja Tatrates.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
Sellega oli 2021. aasta oktoobril kolm fraktsiooni – Kesk (15 liiget), Meie Narva (8 liiget) ja Elagu Narva (5 liiget) ning kolm fraktsiooniväljast volinikku (M.Stalnuhhin, J.Pahhomova ja S.Lvov).
Männi-vaigumähkur
Männi-vaigumähkur (Retinia resinella) on liblikaliik.
Narva linnavolikogu
2021.–2025. aasta
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised toimusid 17. oktoobril 2021. Kokku Narvas oli 225 kandidaati, sh Valimisliidust Narodnyi Sojuz 2, Valimisliidust Elagu Narva 27, Valimisliidust Katri Raigi Nimekiri 85, Eesti Keskerakonnast 70, Eesti Konservatiivne Rahvaerakonnast 17, Erakonnast Eesti 200 53 ja 1 üksikkandidaat. 44 781 valijast käis valimas 20 865 elanikku ehk 46,6%. Kõige rohkem hääli sai Katri Raik (4512). 15 mandaati (43,9% häältest) said kandidaadid Katri Raigi Nimekirjast, 10 mandaati (35,5% häältest) said kandidaadid Keskerakonnast, 4 mandaati (13,1% häältest) said kandidaadid Valimisliidust Elagu Narva ja 2 mandaati (6,7% häältest) said kandidaadid Erakonnast Eesti 200. EKRE kandidaadid said 4,3% häältest, Valimisliidu Narodnyi Sojuz ja üksikkandidaadid said 0,2% häältest ja volikokku ei pääsenud.
Männi-vaigumähkur
Levila
Neid võib kohata Euroopas ja Venemaa idaosas.
Narva linnavolikogu
2021.–2025. aasta
Narva linnavolikogu volinikeks valiti järgmised isikud.
Männi-vaigumähkur
Kirjeldus
Männi-vaigumähkuri areng kestab 2 aastat. Röövikud toituvad hariliku männi võrsetest ja talvituvad puu otsas – männivaigust pesakookonis. Teisel aastal suureneb männivaigust pesa ning röövik talvitub taas kord ja nukkub varakevadel sealsamas.
Narva linnavolikogu
Linnavolikogu esimehed
Narva linnavolikogu istungil 19. novembril volikogu esimeheks valiti Katri Raik ja aseesimeheks Nataia Umarova. 2021. detsembri alguses sai teada, et Katri Raik loobub Narva linnavolikogu esimehe kohast ja kandideerib Narva linnapea kohale ja 16. detsembril sai ta valituks. Uue Narva volikogu esimehe kohale oli pakutud Narva Tuleviku fraktsioonist Vladimir Žavoronkov ja Kesk fraktsioonist Mihhail Stalnuhhin. Esimesel voorul, 23. detsembril ei saanud nad valituks, sest said vastavalt 15 ja 12 häält (enamik on 16 häält). 11. jaanuaril 2022 valiti esimeheks Vladimir Žavoronkov, kes sai 17 häält.
Anu Kallavus
Tsitaat
Helme Suuk: "Kaljuronimisvõistlustel oli aastaid minu alatine põhikonkurent Anu Kallavus. Ta oli minust palju kiirem ja osavam. Anut võita võisin hea õnne korral ainult väga pikkadel ja rasketel radadel, kus minu eeliseks oli jõud ja vastupidavus. Vahel harva nii ka juhtus."
Isiklikku
Tal on kaks poega: Marcus (sündinud 1990) ja Mattias Johannes (sündinud 1994).
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
2021. aasta valimiste tulemuste järgi oli Narva linnavolikogus neli rühma: Katri Raigi Nimekiri sai 15 kohta, Keskerakond 10 kohta, Elagu Narva neli kohta ja Eesti 200 kaks kohta.
22. oktoobril 2021 sõlmisid erakonna Eesti 200 linnavolikokku valitud volinikud ja valimised võitnud Katri Raigi Nimekiri esindajad kokkuleppe, mille järgi alustasid nad koalitsioonikõnelusi, mille eesmärgiks oli enamuse saavutamine volikogus.
Männi-vaigumähkur
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Retinia resinella seisuga 07.02.2014.
Narva linnavolikogu
Fraktsioonid
2. novembril 2021 Keskkriminaalpolitsei kahtlustas Katri Raigi nimekirja esindajat Sergei Gorlatši häälte ostmises ja pidas teda kinni. Sellega seoses koalitsioonilepingu sõlmimist lükati edasi. 3.novembril Sergei Gorlatš otsustas peatada Narva linnavolikogu liikme volitused kuni uurimise lõpuni ehk vähemalt kolmeks kuuks, aga 18. novembril muutus ta meelt ja jäi volikogus. 5. novembril koalitsioonileping allkirjastati.
19.novembril 2021 teatati fraktsiooni Kesk loomisest. Fraktsiooni koosseisu kuulus 10 inimest, juhiks valiti Tatjana Stolfat ja asejuhiks Aleksandr Jefimov.
26.novembril 2021 teatati fraktsiooni Narva Tulevik Katri Raigi nimekirja alusel loomisest. Fraktsiooni koosseisu kuulus 13 nimekirja liiget (Sergei Gorlatš ei saanud kutset ja Marina Šurupova lahkus koalitsioonist). Fraktsiooni esimeheks valiti Vladimir Žavoronkov. Hiljem lahkusid fraktsioonist Viktor Šemarin ja Jana Kondrašova ning liitusid fraktsiooniga endised Kesk fraktsiooni liikmed Jelizaveta Tšertova, Jelena Kavrus, Nadežda Tšerkašina ja Jekaterina Golubtsova. 18.veebruari 2022 seisuga oli fraktsioonis 14 inimest, esimeheks oli Igor Andrejev.
16.detsembril 2021 Narva linnapeaks valitud Katri Raigi asemel sai linnavolikogu liikmeks Anton Nikolajev.
17.veebruaril 2022 teatati fraktsiooni Elagu Narva loomisest. Fraktsiooni koosseisu kuulus 5 inimest, juhiks valiti Aleksei Jevgrafov ja asejuhiks Aleksei Mägi. Samuti fraktsiooni liikmeteks said Irina Janovitš, Andrei Ivankiv ja Sergei Gorlatš.
Kaibing
Kaibing oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Hartberg-Fürstenfeldi ringkonnas. 2015. aastast on see osa Feistritztali vallast.
thumb|Maria Fieberbründli palverännukoht (Kaibingi osa)
Ušba
Ušba (gruusia keeles უშბა) on järsunõlvaline kahe tipuga mägi Suur-Kaukasuses.
Asukoht ja kõrgus
Halduslikult jääb mägi Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonda Gruusias. Gruusia-Venemaa (Kabardi-Balkaaria) piirist jääb ta 1,5 km lõunasse.
pisi|left| Vaade kahetipulisele Ušbale [[Suur-Kaukasuses (2016)]] Põhja- ja lõunatipu vaheline kaugus on 530 m. Põhjatipust 1,6 km kirde suunas asub Venemaa-Gruusia piirile jääv Tšatuni mägi (4412 m), lõunatipust 11 km lõunakagu suunas asub Mestia alev. Ušbale lähim temast kõrgem mäetipp jääb 29 km kagu suunas (Tetnuldi).
Ušba (lõunatipu) kõrgus on 4700 m. Põhjatipp on lõunatipust 10 m madalam.
Alpinism
Ušba on alpinistidele tehniliselt raskete tõusumarsruutidega mägi. Kui tehnilise alpinismi sündi seostatakse Matterhorniga, siis Venemaal sai see alguse Ušba nõlvadel.
Kõige kergemad marsruudid põhjatipule klassifitseeritakse Vene süsteemi järgi kategooriasse 4A ("küllaltki raske") ja lõunatipule 5A ("raske"). Marsruute kategooriaga 5B on üle kolmekümne; kümmekond marsruuti kuuluvad kategooriasse 6A. Kaks kuulsamat marsruuti on lõunatipule viiv Kustovski marsruut (6B) ja põhjatipule viiv mäe kirdeseinal (seina kõrgus 1200 m) läbitav Zerkalo marsruut (5A), mille esimesena läbis Svanethist pärit Mihheil Hergiani.
Esmatõus
Mäe põhjatipu esmavallutasid 1888. aastal John Garford Cokklin ja mägigiid Ulrich Almer, lõunatipule jõudsid esimestena 1903. aastal Saksamaa-Šveitsi-Austria ühisekspeditsiooni liikmed B. Rickmer-Rickmersi juhtimisel.
pisi|[[Jaan Künnapi foto Ušbast 2005. aastal]]
Quéant
pisi|Quéant vaadatuna kiriku kõrvalt
pisi|tühi|
Varni peakraav
Varni peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Kolila, Väike-Ahli, Kaevere, Emmuvere, Suure-Ahli, Metsaküla, Emmuvere, Allika ja Varni külas.
Peakraavi pikkus on 7,2 km. Peakraav suubub Allika külas Lõpelahte. Peakraavi valgla on 20,4 km². Lähe on Kolila külas. Peakraavi alamjooks jääb Väinamere hoiualale, seal läbib peakraav ka Laomäe Allikajärve.
Varni peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105700.
Hiina lihtsustatud kiri
Hiina lihtsustatud kiri on hiina kirja ehk hani kirja lihtsustatud kirjamärkidega versioon, mis võeti kasutusele Hiina Rahvavabariigis 1950ndatel ning kuulutati seal hiina traditsioonilise kirja asemel ametlikuks standardiks. Tänapäeval kasutatakse lihtsustatud kirja Mandri-Hiinas, Singapuris ja Malaisias, traditsioonilist kirja Taiwanis, Hongkongis ja Macaus.
Võtame näiteks märgi, millega kirjutatakse sõnu wèi 'jaoks' ja wéi 'tegema; olema; (millekski) saama; (millekski) peetama':
Retseptor (biokeemia)
Retseptorid on raku sees või pinnal olevad valgud või valgumolekulide kooslused, mis seovad ligande ja funktsioneerivad signaaliülekandjatena. Neid nimetatakse ka retseptorvalkudeks.
Sellised retseptorid jagunevad rakupinna retseptoriteks, tuumaretseptoriteks ja immunoretseptoriteks.
Signaalmolekuli seondumisel rakupinna retseptoriga tekitatakse üks või mitu rakusisest signaali ning muudetakse sellega raku käitumist. Sellised retseptorid jagunevad ioonkanal-retseptoriteks, kus ligandi seondumine muudab ioonkanali konformatsiooni ja avab tee teatud ioonidele, katalüütilisteks retseptoriteks (nt türosiinkinaassed retseptorid), kus retseptor omandab ligandi seondumisega katalüütilise aktiivsuse, ja G-valguga seotud retseptoriteks, mis toimivad G-valkude vahendusel.
Tuumaretseptorid paiknevad tsütosoolis ja liiguvad rakutuuma alles pärast ligandi sidumist. Nad toimivad kui transkriptsioonifaktorid, sest on võimelised seonduma DNA-ga ja muutma selle transkriptsiooni.
Axel Hirsoux
Axel Hirsoux (sündinud 26. septembril 1982) on Belgia laulja.
Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste segapaarismängu võitjate nimekiri
Prantsusmaa lahtised tennisemeistrivõistlused segapaarismängus on tenniseturniir, mida peetakse Prantsuse lahtiste meistrivõistluste raames alates 1902. aastast. Turniiri mängitakse õues savikruusaväljakutel ja seda peetakse alates 1928. aastast Prantsusmaal Pariisis Stade Roland Garrosel. Prantsusmaa lahtisi tennisemeistrivõistlusi (French Open) peetakse mai viimasel nädalal ja juuni esimesel nädalal ning see on alates 1987. aastast olnud kalendriaasta teine ​​suure slämmi turniir. Aastatel 1915–1919 turniiri I maailmasõja tõttu ja perioodil 1940–1945 II maailmasõja tõttu ei mängitud.
Alates tennise maailmameistrivõistluste kaotamisest 1925. aastal on meistrivõistlustel olnud "suurte meistrivõistluste" staatus, mida hiljem nimetati suure slämmi turniiriks. Meistrivõistlused olid kuni 1967. aastani reserveeritud harrastajatele, kuid alates 1968. aastast on see avatud ka professionaalsetele mängijatele.
Max Decugis ja Suzanne Lenglen on mõlemad võitnud turniiri seitse korda, sealhulgas kaks korda (1914 ja 1920) partneritena. Lenglen tuli viiel viimasel korral Prantsusmaa meistriks koos Jacques Brugnoniga, kes tuli kokku kolmekordseks Prantsusmaa meistriks. Margaret Court tuli 1960. aastatel neljakordseks meistriks. Ühelgi teisel mängijal pole üle kolme turniirivõidu pärast seda, kui need on lahtised meistrivõistlused.
Vaata ka
Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste muud võistlused
Suure slämmi turniiride segapaarismängu võitjate nimekirjad
Wechsel
thumb|left|Hochwechsel
Wechsel on osa Eelalpidest Murist ida pool. See on – välja arvatud Wienerwald, mis on poole madalam – Alpide idapoolseim ahelik. Selle kõrgeim punkt (1743 m) on Hochwechsel, mida varemalt kutsuti Hoher Umschussiks, mille tipus asub Austria Alpiklubile kuuluv hütt Wetterkoglerhaus. Siit kulgeb mäehari loodesse Umschußriegelile (1720 m), jätkudes Schöberlriegelile (1704 m) ja itta Niederwechselile (1669 m).
Wechsel on piiriks Steiermargi Jogllandi ja Bucklige Welti vahel, mis ulatub Viini nõost Alam-Austria äärmisesse kaguossa. Ida pool läheb see piirkond üle Pinka oruks, Günsi mägedeks ja Kesk-Doonau madalikuks.
Wechseli jalamil asuvad olulised asulad, mis saavad kasu mäega seotud turismist, on Aspang, Aspangberg-St. Peter, Dechantskirchen, Feistritz am Wechsel, Friedberg, Kirchberg am Wechsel, Mönichkirchen, Mönichwald, Pinggau, Trattenbach, St. Corona am Wechsel, Sankt Jakob im Walde, Sankt Lorenzen am Wechsel, Vorau, Waldbach ja Wenigzell.
Liezēre mõis
Liezēre mõis (saksa keeles Lösern, läti keeles Liezēres muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
O. Torvald
O. Torvald (ukraina keeles Оторвальд) on Ukraina rokkansambel, mis asutati 2005. aastal Poltavas. Bändi debüütalbum "O. Torvald" ilmus 2008. aastal.
O. Torvald esindas Ukrainat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Time". Laul sai finaalkontserdil 36 punktiga 24. koha.
Kognitiivne raadio
Kognitiivne raadio on kohanemisvõimeline, intelligentne raadio, mis põhineb tarkvaralisel raadiol, kus tavaliselt riistvaraga teostatavad ülesanded viib läbi tarkvara.
Sellise süsteemi plussideks on kokkuhoid seadmete pealt, süsteemi kiire muudetavus ja võimalus töötada väga suures sagedusvahemikus ja väga erinevate modulatsioonitüüpidega.
Ajalugu
Kognitiivse raadio kontseptsioon esitati esimest korda aastal 1998 Joseph Mitola III poolt Stockholmis. Esimene artikkel avaldati 1999. aastal Mitola ning Gerald Q. Maguire juuniori poolt. Nad kirjeldasid seda, kui seadet, mis suudab kohaneda välismõjudega. Nende nägemuses saab sellest isiklik kaasaskantav arvuti – olenevalt asukohast. suudab see leida vabu kanaleid ning selle kasutaja saab vajalikke infoülekandeid sooritada. Seda tüüpi kognitiivset raadiot nimetatakse täielikuks kognitiivseks raadioks ehk Mitola raadioks. Samas peetakse ebatõenäoliseks, et see järgmise 20 aasta jooksul valmis suudetakse ehitada.
Esimene telefonikõne kognitiivse raadioga tehti 2010. aastal Oulu Ülikoolis(Centre of Wireless Communications), kasutades kohalike teadlaste poolt väljatöötatud seadmeid – CWC kognitiivse raadio võrgustikku ja CRAMNET-i (Cognitive Radio Assisted Mobile Ad Hoc Network).
Kognitiivse raadio tüübid
Olenevalt ülekande ning vastuvõtu parameetritest saab eristada kahte liiki kognitiivset raadiot: 1)Täielik kognitiivne raadio(Mitola raadio), kasutab ülekandeks kõikvõimalikke vastuvõtja parameetreid, et sooritada maksimaalse kvaliteediga infoülekannet, sh töösagedust, lainekuju ja võimsust; 2)Spektri suhtes tundlik kognitiivne raadio, kus arvestatakse ainult raadiosagedusliku spektriga.
Rakendused
Kognitiivne raadio tunnetab enda ümbrust ja vahetab sagedusi ilma kasutaja sekkumiseta. Teoorias on sagedusspekter lõputu suurusega, praktikas aga piiratud. Nagu mainitud, on nõudluse kasvades tekkinud probleem, kuidas spektrit võimalikult efektiivselt ära kasutada. kognitiivne raadio tuvastab, kas mingi osa spektrist on vaba ning kasutab seda ilma, et häiriks teisi kasutajaid. Sellise süsteemi kasutuselevõtmine lihtsustab oluliselt andmete edastust erinevates valdkondades: 1.	Litsentsitud kanalid: võimaldab kanalite haldajatel võrgu mahtu oluliselt suurendada ning vähendada kanalihäireid; 2.	Maapiirkonnad: aitab kohalikel teenusepakkujatel paremini toime tulla, vähendades hinda ning spektri nappust; 3.	Sõjaline rakendus:võimaldab kasutada mobiiltelefone, mida ei saa pealt kuulata ning mille kasutamine nõuab vähest rahalist kulu; 4.	Mobiili teenusepakkujad omavad kontrolli oma andmeedastussüsteemide üle.
Tarkvaralise raadio plussid
1.	Erinevaid modulatsioone on kerge uutele seadmetele kohandada. 2.	Riistvara arenedes on vanu tehnoloogiaid kerge vanadelt seadmetelt lihtsalt uutele üle kopeerida. 3.	Ühte ja sama signaali on võimeline saatma/vastu võtma erinevate tootjate erinevad seadmed. 4.	Tarkvaraline raadio on võimeline töötama väga laia spektrivahemikuga. Piiriks on analoog-digitaalmuundurite, digitaal-analoogmuundurite ja arvutite võimekus. Üks tuntumaid liideseid USRP2 on võimeline kasutama 25-megahertsist sagedusvahemikku. 5.	Tarkvaralise raadio muudatusi on kerge teha ja ta võimaldab kasutada rakendusi, milleks raudvaraline raadio pole võimeline. 6.	Tarkvaraline raadio ei vaja pärast vajalike seadmete ostmist enam mingeid kulutusi. See võimaldab huvilisel katsetada väga erinevaid signaalitüüpe, ilma et peaks uute seadmete ostule raha raiskama või olemasolevate modifitseerimisega palju aega veeta. Kuna tarkvaralist raadiot on kerge muuta, on ta muutumas populaarseks raadioamatööride seas. 7.	Raadio on võimeline salvestama laia spektrivahemikku hilisemaks töötluseks. 8.	Võimalik kasutada passiivse radarina, mis kasutaks TV signaale. 9.	Võimalus kergesti ühendada palju raadiovastuvõtjaid. 10.	Paljud arvavad, et tarkvaraline raadio on telekommunikatsiooni tulevik, kus lõpuks tekib olukord, kus üks seade on valmis vastu võtma kõikvõimalikke raadiosignaale. Ülikoolid avavad magistriõppekavasid, kus õpetatakse tarkvaralist raadiot.
Tarkvaralise raadio miinused
1.	Kuna tarkvaraline raadio nõuab kiireid ja kalleid seadmeid andmete digiteerimiseks ja analoogsignaaliks muutmisel, on ta kallis. 2.	Kui tarkvaralist raadiot hakata uuendama interneti teel, tekib küberkuritegude oht. 3.	Kuna digi-TV-d on võimalik tarkvaralise raadioga vaadata, on USA-s hakatud tegema lobitööd tarkvaraliste raadiote liideste müügi keelustamiseks.
Ülesehitus
Ideaalne raadiovastuvõtja on arvuti, mis on analoog-digitaalmuunduri abil ühendatud antenniga. Nõrgemate signaalide kuulamiseks oleks vaja neid eelnevalt võimendada, kuna digiteerimisel neid muidu ei märgataks. Ideaalne raadiosaatja oleks antenn, mis oleks DA-muunduri abil ühendatud arvutiga, vajalik oleks ka võimendi. Kumbki variant ei ole veel kõrgemate sageduste puhul kasutuses, kuna puuduvad piisavalt head muundurid, mis töötaksid piisavalt suure sageduse ja piisavalt suure täpsusega. AM-raadio madalamaid sagedusi on juba õnnestunud saateantenni läheduses kuulata. Uuemad tarkvaralised raadiovastuvõtjad kasutavad tavapärase raadiovastuvõtja esimesi komponente: ostsillaatorit, segustit ja sagedusfiltrit, et saavutada vahesagedusel olev analoogsignaal, mis seejärel digiteeritakse ja mille edasine töötlus toimub juba tarkvarapõhiselt. Kuna enamik analoog-digitaalmuundureid ei suuda digiteerida väga nõrku signaale, kasutatakse vahel ka nõrkade signaalidevõimendit enne signaali digiteerimist. Kui digiteerimiseks pole piisavalt võimsat seadet, peab alandama sagedust veelgi, misjärel on arvuti helikaart võimeline andmeid digiteerima. Kõige lihtsamal juhul koosneb tarkvaraline raadio antennist, analoog-digitaalmuundurist, digitaal-analoogmuundurist ja arvutist. Selline lahendus on aga suurte tehniliste raskuste ees. Nõrkade signaalide vastuvõtuks oleks veel vaja madalsignaalide võimendit ja tugevama signaali saatmiseks võimendit. Enamasti kasutatakse signaalide digiteerimiseks spetsiaalset liidest, kuid kui vastavat võimalust ei ole, on võimalik riistvara kasutades signaali sagedust veelgi allapoole tuua, misjärel on võimalik kasutada ka arvuti helikaarti.
Gulbērise mõis
Gulbērise mõis (saksa keeles Gulbern, läti keeles Gulbēru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Bilõtske
Bilõtske (ukraina Білицьке) on linn Ukrainas Donetski oblastis Pokrovski rajoonis. Asub 14 km Dobropilljast kagus.
Bilõtske on kaevanduslinn. Asula rajati 1909. aastal. 1966 sai linnaõigused.
Linna haldusalasse kuulub ka Vodjanske alev.
Quiéry-la-Motte
pisi|Quiéry-la-motte'i langenute mälestusmärk
Quiéry-la-Motte (pikardi: Chiéry-l'Motte) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Quiéry-la-Motte asub 19 km Arrasist kirdes, teede D39 ja D48 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A1 läbib valda.
pisi|tühi|
Roosna-Alliku mõisa kalmistu
Roosna-Alliku mõisa kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Allikjärve külas Paide linnas. Kalmistu jääb Roosna-Alliku mõisa südamest linnulennult umbes 0,6 km kaugusele läände.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Stackelbergid umbes 19. sajandi I poolel. Kalmistul on praegu teadaolevalt 5 hauatähist.
Kalmistul oleval paekivist kabelil on ümar põhiplaan. Kabeli siseruumi katab paekivist pseudokuppel, seda omakorda katab madalakaldeline plekk-katus. Kabeli telje kahel välisküljel on sümmeetrilise fassaadilahendusega kolmnurkviiluga risaliidid. Kabel restaureeriti 2013-2014. aastal.
Līdere mõis
Līdere mõis (saksa keeles Lüdern, läti keeles Līderu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Loïc Nottet
Loïc Nottet (sündinud 10. aprillil 1996) on Belgia laulja.
ÜÜ Valgmast ja ÜS Raimlast lahkunud
Üliõpilaste Seltsist Raimla, sellega 1935. aastal liitunud Üliõpilaste Ühingust Valgma ning nende vilistlaskogudest lahkus või arvati välja 1940. aastani 96 liiget.
Loïc Nottet
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Rhythm Inside".
Luke Lasteaed Segasumma
Luke lasteaed Segasumma on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed.
Luke lasteaed Segasumma on liitunud projektiga "Kiusamisvaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga.
Cinemateket
pisi|Cinemateket. Cinemateket on Taani Filmiinstituudile alluv muuseum ja kino. See on osa Kopenhaageni kesklinnas Gothersgade tänavas asuvast filmihoonest (taani keeles Filmhuset).
Sellel on kolm kinosaali – Asta, Benjamin ja Carl. Kokku on saalides 360 istekohta, suurim saal on 178 istekohaga Carli saal.
Cinemateketis näidatakse filmiklassikat ja väärtfilme. Videoteegis on võimalik laenutada ja vaadata lühi- ja dokumentaalfilme. Samuti näidatakse seal Kopenhaageni filmifestivalide filme.
Finnjet
Finnjet oli Silja Line'i parvlaev.
Laeva ehitas Helsingis 1977. aastal Wärtsilä Soome ja Saksamaa vahel sõitmiseks. Finnjetil olid gaasiturbiinmasinad koguvõimsusega 55 000 kW ja laeva maksimaalne kiirus oli 31 sõlme. Finnjet oli tollal maailma kiireim ja moodsaim parvlaev ning läbis Helsingi-Travemünde liinil ühe suuna suvel ühe ja talvel poolteise ööpäevaga. Jääklassiga Finnjetil oli 1544 kajutikohta reisijaile ja 380 sõiduautokohta.
Kui anti teada kavast laev lammutada, ühinesid Soome huvilised, et püüda Finnjet kui tehnikamälestis ära osta ja säilitamiseks Soome tuua, kuid ei suutnud määratud ajaks nõutud summat koguda.
Laev lammutati Indias 2008. aastal. Finnjeti mälestuseks on stend Viking Line´i terminali seinal Helsingis Katajanokkal. See terminal ehitati omal ajal ümber sobivaks vastu võtma seda üle 212 m pikkust laeva.
Tirza kirik
Tirza kirik on luteri kirik Lätis Gulbene piirkonna Tirza vallas Tirzas aadressil Alejas 1. See on Tirza kihelkonnakirik. Hoone on kultuurimälestisena riikliku kaitse all.
Esimene kirik rajati Tirzasse aastal 1589, mil Tirza mõisa omanikud, kaks venda Tiesenhausenit, oma surnud isa mälestuseks kirikut ehitama asusid. Praegust kirikut ehitati aastatel 1823–1826. Tegemist on endise Gulbene rajooni vanima pühakojaga. Kirikuhoone projekteeris arhitekt F. Ziegel.
Tirza kirik on ühelööviline valgeks võõbatud maakividest ja tellistest hoone. Sellel on nelinurkne kaheksanurkse tornikiivriga kellatorn. Kolmnurkset portikust kannavad neli joonia sammast. Hooned kaunistavad karniisid ja mustrilised ehisribad. Kiriku interjöör on klassitsistlik; seda iseloomustavad pilastrid ja profileeritud karniisid. Hoonet on oma teostest kajastanud Jānis Poruks.
Aastal 1835 sai kirik oreli. Martin Lutheri 400. sünniaastapäeva puhul istutati kiriku juurde tammed, mille juures asub kolm mälestuskivi. Aastal 2014 kirikut remonditi.
Eesti poliitika
Eesti riigi juhtimine toimub vabariigi parlamentaarse esindusdemokraatia raamistikus, kus valitsusjuht on peaminister ja riigipea on president. Seadusandlik võim on antud Eesti parlamendile. Täidesaatvat võimu teostab valitsus, mida juhib peaminister. Eesti kohtusüsteem on täidesaatvast võimust ja seadusandjast sõltumatu.
Eesti on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Euroopa Liidu ja NATO liige.
Ajalugu
Eesti iseseisvus kuulutati välja iseseisvusmanifestiga, mis võeti vastu 21. veebruaril 1918. Asutav Kogu moodustas demokraatliku vabariigi ning 15. juunil 1920 võeti vastu esimene Eesti põhiseadus. Eesti parlament (riigikogu) valis riigivanema, kes tegutses nii valitsuse juhina kui ka riigipeana. Vaikiva ajastu ajal olid kõik erakonnad peale Isamaaliidu keelatud ja parlament ei pidanud istungeid ajavahemikus 1934–1938, kuna riiki reguleeriti 1938. aastal Eesti esimeseks presidendiks valitud Konstantin Pätsi dekreediga. 1938. aastal võeti vastu uus põhiseadus ja kutsuti kokku Eesti parlament, seekord kahekojalise süsteemiga, kuhu kuuluvad Riigivolikogu (alamkoda) ja Riiginõukogu (ülemkoda). 1940. aastal okupeeriti Eesti Nõukogude Liidu poolt. Peagi järgnes Saksa okupatsioon (1941–1944). Mõlema okupatsiooni käigus võeti seadusjärgsed institutsioonid, mis valiti Eesti põhiseaduse järgi, võimult. 1944. aasta septembris, pärast Saksa vägede lahkumist, taastati endine kord, kuna Otto Tief moodustas 1938. aasta põhiseaduse kohaselt uue valitsuse. Tiefi valitsus kestis ainult 5 päeva, kuna Eesti okupeeriti taas Nõukogude Liidu poolt. 1991. aastal taastati Eesti Vabariik eelmise põhiseaduse alusel enne 1938. aastat, rahvahääletus kiitis uue põhiseaduse heaks 1992. aastal. Eesti alustas üleminekut sotsialistlikult majanduselt kapitalistlikule turumajandusele. 1. mail 2004 võeti Eesti vastu Euroopa Liitu.
Parlament
Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu, kellele põhiseaduse kohaselt kuulub seadusandlik võim. Riigikogul on 101 liiget, kes valitakse vabadel valimistel iga 4 aasta tagant. Riigikogu liige ei tohi olla üheski muus riigiametis. Igal liikmel on vaba mandaat, mis tähendab, et Riigikogu liige on kogu rahva esindaja.
Valitsus
Vabariigi valitsusele kuulub täidesaatev võim. Valitsus suunab ja koordineerib valitsusasutuste tegevust. Valitsusse kuuluvad peaminister ja ministrid. Vabariigi president määrab peaministrikandidaadi, kellel on vaja riigikogu poolthäälte enamust. Valitsus astub ametisse ametivande andmisega riigikogu ees.
Riigipea
Eesti riigipea on Vabariigi President. Üldjoontes on riigipeal piiratud poliitiline võim, tal on esindusfunktsioon ning ta on vahekohtunik ehk võimude tasakaalustaja rollis. Presidendi valib Riigikogu või valimiskogu. Kandidaadiks võib olla vähemalt 40-aastane sünnilt Eesti kodanik, kes valitakse ametisse viieks aastaks ning üks isik võib olla presidendiks maksimaalselt kaks ametiaega järjest.
Poliitilised parteid
Erakond (partei) on Eesti kodanike vabatahtlik poliitiline ühendus, mille eesmärgiks on oma liikmete ja toetajaskonna poliitiliste huvide väljendamine ning riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamine. Erakonna registreerimiseks on vaja vähemalt 500 liiget. Riigikogu, Euroopa parlamendi või kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel võib kandideerida ka üksikkandidaat.
Valimised
Eestis toimuvad Riigikogu valimised, kohaliku omavalitsuse volikogude valimised, Euroopa Parlamendi valimised ja Vabariigi Presidendi valimised.
Välispoliitika
Eesti välispoliitika üldeesmärgid on:
1. Eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimine läbi aegade, Eesti Vabariigi iseseisvuse ja sõltumatuse kindlustatus rahvusvahelistes suhetes;
2. Heaolu kasv Eestis ning eestlaskonna huvide kaitse võõrsil;
Urmas Kruuse Band
1989 andis ansambel välja albumi "Through Me".
Eesti poliitika
Välispoliitika
3. Eesti kasvav panus üleilmsesse kestlikku arengusse.
Turu-uuringute AS
Turu-uuringute AS on Eesti aktsiaselts, mis viib läbi avaliku arvamuse küsitlusi ja turundusuuringuid. Aktsiaselts kuulub Soome ettevõttele OY Taloustutkimus.
Aktsiaselts asutati 1994.
Soodla veehoidla
Soodla veehoidla on veehoidla Harjumaal Anija vallas. Selle pindala on 261,7 ha (saartega 271,7 ha). Asub Soodla jõel.
Veehoidla kujunes välja 1981. aasta suveks. Veehoidla paisutab Soodla jõge mitme kilomeetri ulatuses. Veekogu on tammipoolses otsas kuni 13 meetrit sügav. Soodla veehoidla rajati Tallinna veevarustusobjektina seetõttu, et Soodla jõe vesi oli väga puhas. 1970. aastate keskel, enne veehoidla rajamist, leidus jões Tõrrepõhja kohal isegi ebapärlikarpi.
See on osa Tallinna pinnaveehaardesüsteemist.
2008. aasta lõpust töötab Soodla veehoidla tammil hüdroelektrijaam, mida opereerib OÜ Uus Energia.