cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Xenophidion
Klassifikatsioon
Perekond Xenophidion on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis) ja süstemaatika pole päris selge, kuna osad autorid paigutavad perekonna sugukonda Xenophidiidae. Perekonda klassifitseeritakse järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Xenophidion seisuga 15.11.2013.
Laimiroheline
Laimiroheline on üks rohelistest värvitoonidest, laimi värvi kahkjas soojatooniline heleroheline värvus.
Kasutamine
Laimiroheline on olnud mitmel aastal moevärviks, nii et tänapäeval toodetakse ka laimirohelise korpusega kodutehnikat, majapidamis- ja kontoritarbeid, tekstiile, lemmikloomavarustust jne.
Wittingen
Wittingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Linna pindala on 225,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 480 inimest. Linn asub umbes 30 km Gifhornist kirdes ja 30 km Uelzenist kagus.
Ajalugu
Varaseim tuvastatud ülestähendus Wittingenist pärineb 781. aasta dokumendist, mis defineerib Hildesheimi piiskopkonna territoriaalsed piirid. Veel üks varane ülestähendus pärineb 803. aastast, Karl Suure valitsemisajast, seekord tuvastatakse äsjaloodud Halberstadti piiskopkonna piire. Kuid kumbki nendest allikatest ei ütle Wittingeni asutamise aega.
Keskajal ei olnud Wittingen mitte ainult piiripunkt, vaid ka Altmarki sisse ja välja kulgeva liikluse tulipunkt. Linn oli kaubapunkt ja ööbimiskoht ida-läänesuunalisele kauplemisele. Selle olulisusest teatati 9. sajandil, kui piiskopkond ehitas Püha Stefanose kiriku. 13. sajandi alguses sai Wittingen linnaõiguse, ja oli osanik Lüneburgi rahapajas. 14. sajand oli selles Euroopa osas poliitilise ebastabiilsuse aeg ja 1340. aastal anti Wittingeni omandiõigus üle Celle Welfidele. Hiljem, Hildesheimi piiskopkonna vaenuse puhkemisega, purustati linn 1519. aastal peaaegu täielikult. Järelikult algas varsti pärast seda linna kindlustuste ehitamine.
thumb|Mälestismaja Kreyenberg aastast 1640 thumb|Wittingen pisi|püsti|Õllepruuli skulptuur (1998, Georg Arfmann)
Tervis ja meditsiin
Wittingenis on üks haigla (Städtisches Krankenhaus), neli apteeki ja kuus hambaarsti.
Transport
Wittingen asub Braunschweig–Wiereni raudteel ja pakub ühendust Braunschweigiga.
Vaata ka
Privatbrauerei Wittingen toodab 100 töötajaga 365 000 hl õlut aastas.
Elmar Antov trükikoda
Elmar Antovi trükikoda, kasutusele ka "E. Antov & Ko" trükikoda, tegutses aastatel 1929–1932 Nõmmel, Rahumäel Liiva põik 3 (praeguse nimetusega Vaigu tänav 3)
1928. aasta hilissügisel õnnestus revolutsioonilise maailmavaatega trükitöölisel, ETP Keskkomitee liikmel Hermann Lehtmetsal veenda oma sugulast Elmar Antovit Nõmmel väikest trükikoda asutama. H. Lehtmets oli seal ise ladujaks ja juhatajaks.
Elmar Antovi alustas trükitegevust juba 1929. aastal, kuigi krundi ostis ta koos oma isa Ado Antoviga ära alles 1930. aasta oktoobris. Trükikoja tegutsemine jäi paraku üsna lühikeseks, sest 1932. aastal kaasati Elmar Antov pangapettusega seotud afääri, mis läks talle maksma nii selle trükikoja kui ka edaspidise karjääri. Afääri keskne kuju oli Elmar Antovi sõber, Maapanga ametnik Robert Sander, kes Antovi asjasse vedas ja ise lõpuks neli aastat sunnitööd sai. Elmar Antov jäi samuti selles protsessis kaotajaks. Teda kaitsnud advokaat Artur Sirk arreteeriti 1934 ja põgenes hiljem Soome. Antov oli sunnitud pidevalt advokaate vahetama. Trükikoda mõisteti kohtuotsusega 1936. aastal lõpuks tekitatud võla katteks Maapangale ning läks seejärel sundmüüki. Maja mõttelise teise poole, mis oli Elmar Antovi isa Ado Antovi valduses jäi esialgu enda valdusse.
Elmar Antovi trükikojas on näiteks 1929. aastal trükitud Eesti Tööliste Partei väljaanded nagu ajalehed "Meie Edasi!" ja "Töölised, edasi!" või brošüür "Punane mai", kõik väljaanded said järeltsensuuri poolt keelu. Omal ajal tuntud buda munk Vend Vahindra trükkis seal vähemalt ühe oma esinemise plakati. 1929. aastal lasi mustkunstnik ja kõhurääkija Rudolf Peek (kes tegutses kunstnikunimega Nyari-Rudi) trükkida selles trükikojas oma esimese mustkunstiõpiku ning ilmselt 1932. aastal veel teisegi mustkunsti käsiraamatu (Au-Ly "Kiirkunstnik"). Selles trükikojas trükkis oma loomingut ka Georg Otsa äi, mitmekülgne Hendrik Saar (kirjanikunimega Kivilombi Ints). Koos skandaalse Ned de Baggoga andsid nad 1931. aastal välja "kehakultuuri ja seksuaalteaduslikku" seksuaalse alatooniga ajakirja "Nauding", mida ilmus vaid üks number.
Trükiti ka perioodilisi väljaandeid nagu "Raudteelane", "Postiteenijate Häälekandja" , "Eesti Valve", "Kabaree", "Nõmme Uudised" jne.
Roperi-Logani-Tierney õendusmudel
Roperi-Logani-Tierney õendusmudel on niinimetatud elamistoimingutel (inglise keeles activities of living) põhinev õendushoolduse mudel. Mudel avaldati esmakordselt aastal 1980 ja hiljem täiendatud kujul aastatel 1985, 1990, 1998, 2000. Mudelit kasutatakse väga laialdaselt Ühendkuningriigis, eeskätt sealses avalikus sektoris. Mudeli nimi on tuletatud selle autorite nimedest: Nancy Roper, Winifred W. Logan ja Alison J. Tierney.
Hingamine ja vereringe
Hingamine ehk respiratsioon on organismide kataboolne gaasivahetus väliskeskkonnaga. Hingamine koosneb sisse- ja väljahingamisest ning seda juhib ajus asuv hingamiskeskus. Hingamiskeskuse tegevus sõltub süsihappegaasi sisaldusest veres. Vereringe on vere kindlasuunaline liikumine veresoontes südamest kõigisse kudedesse ja elunditesse ning sealt tagasi südamesse.
Hingamist ja vereringet mõjutavad tegurid
Hingamist ja vereringet mõjutavad mitmed tegurigruppid, mis sõltuvad nii inimese endast kui ka tema ümbrusest.
Bioloogilised tegurid
Hingamist ja vereringet mõjutavad sugu, vanus, geenid, kroonilised haigused ning puue – neid ei ole inimene võimeline muuta. Muudetavate tegurite hulka kuuluvad kehamass, rasvkoe osahulk, akuutsed haigused, isiklikud harjumused n. suitsetamine ja organismi treenitavus. Näiteks treenitud inimene suudab hingata korrapäraselt ja rahulikult füüsilise aktiivsuse puhul, samuti on ka tema südamelöökide arv, kuna süda suudab minutis rohkem verd vereringesse paisata.
Sotsiokultuurilised tegurid
Sotsiokultuurilised tegurid võivad olla näiteks: sotsiaalsed tavad, kaasaegne ühiskond, religioon. Hingamine ja vereringe on mõjutatud inimese õpitud arusaamadest ja käitumisviisidest, mis on tulnud neid ümbritsevast keskkonnast. Näiteks hiina rahvameditsiinis õpetatakse hingamistehnikaid, mis parandavad inimese vereringet ja keha üleüldist heaolu. Ka India joogakultuuris on oluline rõhk hingamisel ja vereringel.
Keskkonnategurid
Hingamist ja vereringet mõjutavad keskkonnategurid on atmosfääri saastumine ja üldiselt õhu kvaliteet, metsade raiumine, ookeanide reostus, tubakasuits ja teised kahjulikud ained õhus ning kliima. Me võime puutuda igal pool nii orgaaniliste, kui ka anorgaaniliste ainetega, mis võivad kahjustada hingamisteed. Palava ja niiske ilma korral võib kiireneda pulss ning ka hingata on raskem, kuna organism ei saa piisavalt hapnikku.
Suhtlemine
Suhtlemise elamistoiming on elamistoiming, mis on seotud suhtlemisega. Suhtlemine on tegevus, mille käigus üks osapooltest edastab teisele mingisugust informatsiooni. Suhtlemise käigus edastatakse mõtteid, arvamusi, päringuid ehk küsimusi. Suhelda saab eri viisidel, näiteks kõneldes, kirjutades, viipekeeles, morses vms. Imelikeimaks suhtlemise viisideks võib pidada näiteks vile keelt (ja soome keelt). Kõige kvaliteetsemaks suhtlusviisiks on aga alati peetud vestlust, kus osapooled kohtuvad näost näkku, nii tekib kõige vähem arusaamatusi, edastatakse kõige rohkem informatsiooni.
Turvalise keskkonna säilitamine
Turvalise keskkonna säilitamine on elamistoiming, mille eesmärk on säilitada väliskeskkonda võimalikult turvalisena nii olevikus kui ka tulevikus. Lisaks loodusjõududele on tervistkahjustavad ka inimtekkelised ohuallikad, näiteks radiatsioon, keemilised jäätmed ja õhusaaste. Turvalise keskkonna säilitamise elamistoimingut mõjutavad mitmed tegurid.
Bioloogilised tegurid
Turvalise keskkonna säilitamiseks on tähtis kõikide meeleelundite korrektne talitlus. Ohule reageerimiseks on inimesel refleksid (nt silma sulgemine ohu korral), organismi kaitsmiseks on kehal ka seesmised füüsilised barjäärid (roided kaitsevad kopse ja südant). Samuti on kaitsemehhanism põletikuline protsess, mis on eluskudede reaktsioon väliskeskkonna mõjuritele (vigastused, ärritused, nakkused jm). Veel üks kaitsemehhanism on immuunsus, see on teine reageerimisviis nakkusele. Vahel reageerib organism traumadele šokiga. Kõik nimetatud kaitsemehhanismid püüavad organismi kaitsta ja takistada kahjustuste suurenemist.
Psühholoogilised tegurid
Intellektikahjustusega inimesed ei ole alati võimelised reageerima ähvardavale ohule. Ka hoiakud, isiksus ja temperament mõjutavad inimese käitumist ja seeläbi turvalisust. Stress ja emotsionaalne kuritarvitamine suurendavad inimese riskikäitumist, mis ohustab nii isiklikku kui ka ühiskondlikku turvatunnet.
Sotsiokultuurilised tegurid
Ühiskondlikud erinevused avalduvad kõige paremini arengumaade ja arenenud maade võrdlemisel, riigiti on sotsiaalteenuste osutamine erineval tasemel, millest sõltub inimeste heaolu. Lisaks kujutab inimese tervisele ohtu sotsiaalne korratus, näiteks kuritegevus ja terrorism.
Keskkonnategurid
Keskkonnateguritel on antud elamistoimingule laiaulatuslik mõju. Saastumise vältimine on pigem ühiskondlik ülesanne, mille olulisteks sammudeks seejuures on õhu-, joogivee- ja mürareostuse ennetamine ning vältimine. Efektiivseks õnnetusjuhtumite vältimiseks on oluline kõrgel tasemel tervisekasvatus, mis nõuab mitmetasandilisi pingutusi: rakendada tuleb uusi turvameetmeid ja tõhustada seadusi. Nakkuste vältimiseks on oluline vastupanuvõimet suurendada (puhata, treenida, toituda tervislikult), hävitada nakkusallikaid(antibiootikumid, päikesevalgus, soojus, külmumine) ning vaktsineerida. Rasketel juhtudel tuleb haige vahel ka isoleerida. "Tuleõnnetuste vältimiseks" tuleb tuleohutusalaseid teadmisi levitada ja inimeste teadlikkust tõsta.
Poliitilis-majanduslikud tegurid
Turvalise keskkonna säilitamine sõltub nii riiklikest, rahvusvahelistest kui ka individuaalsetest meetmetest. Nende hulka kuuluvad näiteks teadlikkus kohalikest keskkonnaohtudest, isiklikud kulutused turvalisusele kodus, seadusandlus ja riiklikud finantsid.
Söömine ja joomine
Söömine ja joomine on elutähtsad toimingud ning nendele kulub suur osa päevast. Samuti tuleb toitu ja jooki hankida ja valmistada. Teatud juhtudel kasvatatakse seda ise, kuid peamiselt valitakse toit ja jook poest. Peamiselt tegelevad toidu ja joogi valmistamise ja hankimisega naised, kuid aina enam on ka meeste osakaal suurenema hakanud. Palju on tegureid, mis võivad mõjutada seda elamistoimingut ning inimeste reageeringut toidule ja joogile.
Bioloogilised tegurid
Söömise ja joomise bioloogiline põhjus on toitainete hankimine. Eluspüsimiseks vajavad inimesed energiaallikat, mida keha omandab selle elamistoimingu käigus. Toitainete kogus sõltub organismi suurusest ja vanusest. (Roper jt 1999)
Psühholoogilised tegurid
Söömisel ja joomisel on psühholoogiline mõõde. Maitsekalt serveeritud toitu nähes tekivad meeldivad emotsioonid ja vastupidi. Inimese emotsionaalne seisund (nt stress, ärevus, rõõm) võib mõjutada toidu/joogi tarbimise suurenemist või vähenemist. Pikema ajaperioodi vältel võivad need viidata tõsisemale emotsionaalsele häirele, millest on tingitud mitmed haigused, nagu anoreksia, buliimia ja alkoholisõltuvus. (Roper jt 1999)
Sotsiokultuurilised tegurid
Toidul võib olla inimestevahelistes suhetes, kultuuri ja kommete õppimisel suur sotsiaalne tähtsus. Söömine annab võimaluse õppida toidu serveerimist ja pidada sotsiaalseid sündmusi, mille kaudu saab näidata viisakust ja sõbralikkust. Enamikus ühiskondades on söömine ja joomine osa perekondlikust tseremooniatest. Välja on kujunenud ühiskonnad, kus on kindlad söömiskombed ja täpsed reeglid toidu serveerimisel ja tarbimisel. Igal inimesel arenevad välja kindlad tõekspidamised ja hoiakud, mis sõltuvad ühiskonnast ja kultuurist, kus elatakse. (Roper jt 1999)
Keskkonnategurid
Keskkonnategurid võivad mõjutada toiduvalikut, mis sõltuvad näiteks geograafilisest asetusest, ümbritseva maapinna viljakusest, kliimast ja sademetest ning kohalikult kasvatatava toidu hulgast. Arenenud riigid pole niivõrd sõltuvad kohalikust toodangust, sest neis toimib tõhus ekspordi- ja impordivõrk, kuid ⅔ maailmast on sõltuvad omakasvatatud toidust. Olulisel kohal on ka toidu konserveerimine, sügavkülmutamine ja muul viisil säilitamine. Säilitamist mõjutavad lisaks ka kahjurid, kes ainult ei hävita varusid, vaid ka saastavad, tehes võimalikuks toidumürgistuse tekkimise. Toidust olulisem on vesi, mille puhtad mageveevarud on maailmas vähenemas. Söömist ja joomist mõjutab lisaks keskkonna miljöö, kus neid tegevusi tehakse. (Roper jt 1999)
Poliitilis-majanduslikud tegurid
Pool maailma rahvastikust on näljas, kuna toit pole kõikidele kättesaadav. Maailmas valitseb suur toidupuudus ning sellel on mitmeid põhjusi, näiteks maapinna viljatus, halb seeme, ebapiisavad külvikorrad, maapinna erosioon, poliitiline režiim ja loodusõnnetused. (Roper jt 1999)
Bioloogilised tegurid
Bioloogiliste tegurite seas on ka bioloogilised iseärasused, näiteks:
Lisaks füüsilised soolised erinevused (naistel rindade hooldus, menstruatsioon; meestel eesnahk, habemeajamine) ning kantavate riiete/jalanõude stiil/kvaliteet.
Sotsiokultuurilised tegurid
Sotsiokultuurilised tegurid sõltuvad eelkõige indiviidi kultuurilisest ning religioossest taustast – mõnes väärtustatakse isiklikku hügieeni kõrgemalt kui teises.
Lisaks eelmainitule kuuluvad sotsiokultuuriliste tegurite hulka:
Töötamine ja mängimine
Töötamine ja mängimine on eluliselt tähtsad toimingud, millele kulub peaaegu kogu päev. "Töötamine" on kasutusel indiviidi igapäevaste põhitegevuste kirjeldustena ning põhiliselt seostatakse seda tulusa teenimisega. "Mängimine" termini kasutamise all mõistame inimese "mitte töist " tegevust. Mängimisel on erinevaid vorme ning nende esmasteks eesmärkideks on nauding ja ajaviide. Mängimise all võime mõista selliseid sõnu nagu näiteks: vaba aeg, harrastused, sport ja lõdvestumine/puhkus.
Bioloogilised tegurid
Bioloogilisteks teguriteks on kehaehitus ja tervis ja füüsilised talitlushäired.
Psühholoogilised tegurid
Indiviidi intellektuaalsele ja emotsionaalsele arengule ning isiksuse kui terviku arengule aitab kaasa lapsepõlves mängimine ja täiskasvanueas produktiivne töö. Töötamise ja mängimise harjumusi ja eelistusi võivad mõjutada erinevad psühholoogilised tegurid. Nendeks on näiteks stress, koondamine ja pensionile minek, tööpuudumine, intelligentsi tase ja enesedistsipliin.
Sotsiokultuurilised tegurid
Nendeks on religioon, ühiskonna struktuur, vägivald tööl, sotsiaalne klass ja amet.
Poliitilis-majanduslikud tegurid
Nendeks on töötervishoiuteenused, puude ja tööga kohanemine, muutunud suhtumine töösse, vaba aja ja harrastuste finantseerimine, töö industriaalühiskonnas ning selles osutatavate teenuste finantseerimine.
Liikumine
Liikumisvõime on eluslooduse omadus ning oma keha vaba liigutamine on vajalik ja väga hinnatud inimtegevus. Samuti sisaldab liikumist hingamine, söömine, joomine, mängimine ja paljud muud tegevused. Isegi magades on organismi süsteemid pidevalt aktiivsed. Igapäevane elamine sisaldab palju keerukaid kehaliigutusi sadades eri kombinatsioonides, paljud neist toimuvad organismis ega ole nähtavad ja paljud pole ka teadvuse poolt kontrollitavad. (Roper jt 1999)
Bioloogilised tegurid
Füüsilise aktiivsuse ilmutamisega seotud oskuste omandamiseks on eluliselt vajalik lihas-luukondliku süsteemi ja paljude teiste süsteemide täielik talitlus. Selle mõistmiseks on abi teatud füüsikalistest printsiipidest:
Psühholoogilised tegurid
Inimesed kasutavad füüsilist aktiivsust emotsioonide väljaelamiseks väga erinevatel põhjustel. Paljud ütlevad, et teevad seda nn "auru välja laskmiseks", teised räägivad, et liikumine on neile puhkuseks ja lõdvestuseks. Esmased liikumise oskused algavad juba väikelapse eas kodus, kus on oluline luua lapsele turvaline ning vaba keskkond liikumiseks. Lapsele on ümbritseva keskkonna tundmaõppimine äärmiselt oluline ning selle puudumine võib mõjutada tema võimet täiskasvanuna tõhusalt ühiskonnas läbi lüüa. (Roper jt 1999)
Sotsiokultuurilised tegurid
Töökohast sõltub palju, milline on inimese füüsiline aktiivsus. Inimesed, kes töötavad ehitustel, kaevandustes ja taludes omavad suuremat füüsilist koormust, kui istuva tööviisiga inimesed. Seetõttu peavad istuva tööviisiga inimesed oma vaba aega aktiivsemalt kasutama. Vaba aja harrastuste kui ka töö osas determineerivad majanduslik seisund ja sotsiaalne klass. Sellest sõltub, kuidas inimene liikleb: käib jala, kasutab ühistransporti, sõidab oma auto või lennukiga. Tänapäeval on suur probleem, et tänu mehhaniseerimise kasvule on inimesed vähem aktiivsed. Sellest tulenevad järgmised terviseprobleemid: kõrgvererõhk, südame-veresoonkonna haigused ja ülekaalulisus. (Roper jt 1999)
Keskkonna tegurid
Elukohast sõltuvad palju inimeste liikumisvõimalused. Näiteks kui vanainimene, kellel on liikumisraskused, elab kolmandal korrusel ja majas pole lifti, siis see on põhjus, miks vanainimene iga päev väljas ei käi. Väikeste laste puhul, kes elavad kõrgelamus, sõltub väljas käimine nende vanematest. Maja taga võib olla väga hea mänguväljak, kuid kui vanematel pole aega lapsega sinna minna, siis võib laps seda ainult aknast vaadata. Kindlasti ei tohi unustada kliimat, sest ka sellel on mõju inimeste liikumisele. Ilmast sõltub, milliste tegevustega inimesed saavad tegeleda. Kui on väga kuum päev, siis tihti eelistatakse jooksmise asemal ujuma minna. (Roper jt 1999)
Seksuaalsuse väljendamine
Seksuaalsuse väljendamise elamistoiming on üks kaheteistkümnest elamistoimingust Roperi-Logani-Tierney õendusmudelis. Seksuaalsus on oluline osa inimeste eneseväljendusest ja iseloomust. Sooline identiteet mängib suurt rolli inimese mina-pildis ja selles, kuidas teised teda näevad. Seksuaalsust on võimalik väljendada erinevatel ühiskonnas väljakujunenud viisidel, nt riided, aksessuaarid, parfüümid, kosmeetika. Erinevates kultuuriruumides võib see norm märkimisväärselt kõikuda.
Bioloogilised tegurid
Bioloogilisteks teguriteks on erisus keha ehituses, millised suguelundid inimestel on, milliseid hormoone kehas toodetakse, millised muutused tulevad puberteedieas (meestel habe, naistel menstruaaltsükkel) ja soojätkamises olev roll (viljastumine, munarakk, seemnerakk).
Intelligents
Teatud intelligentsitase on vajalik, et tulla toime murdeea muutustega, mõista erinevate soode vahelisi intiimsuhteid ja et saada hakkama pere loomisega ja üldise perekonnaeluga. Vähemintelligentsetele inimestele tekitavad eelnimetatud tegevuste täitmine raskusi.
Hoiakud
Seksuaalsuse väljendamise hoiakud kujunevad välja varajastel eluaastatel. Selles mängivad suurt rolli vanemate suhtumine seksuaalkasvatusse, mille tagajärjel kujunevad lapsel välja kas negatiivsed või positiivseid hoiakud.
Seksuaalne sättumus
Seksuaalseid sättumusi on mitmeid ning vaatamata ühiskondlikule survele omab iga isiksus oma sättumuse väljendamise üle täielikku kontrolli. Ion veel peetud normaalseks heteroseksuaalsust, kuid enam vabamalt väljendavad end ka muu sättumusega inimesed, eeskätt homoseksuaalid.
Sotsiokultuursed tegurid
Sotsiokultuuriliste tegurite alla kuuluvad suhtlemine, kultuurilised iseärasused ja tavad. Veel on sotsiokultuuriliseks teguriks see, kas käitumist peetakse naiselikuks või mehelikuks. Tähtsust omab ka vanus, sellest tingitud vahekordade sagedus (vananedes harveneb), seksuaalne sättumus ja selle vastuvõetavus või eemalelükatus.
Keskkonnategurid
Antud elamistoimingut mõjutavaid tegureid võib käsitleda kodu, kooli ja töökeskkonna mõistete abil.
Helmut Aniko
pisi|Helmut Aniko, džässmuusik 2001 Foto: Jaan Künnap Helmut Aniko (27. märts 1947 Tallinn – 7. juuni 2003) oli eesti džässmuusik, helilooja ja muusikapedagoog.
Roperi-Logani-Tierney õendusmudel
Keskkonnategurid
Mõjud kodus väljenduvad näiteks lapsele mänguasjade andmisega, mis omakorda annavad lapsele võimaluse mehelikkuse ja naiselikkuse väljendamiseks. Samuti on kodu tihedalt seotud seksuaalsuse elamistoiminguga, kuna just seal saavad inimesed end intiimselt ja privaatselt tunda.
Helmut Aniko
Aniko mängis või lõi solistina kaasa ansamblites Baltika, Virmalised, Psycho, Andromeeda jpt.
Meilahti haigla
Meilahti haigla on haigla Helsingis Meilahtis. Haigla on suurim haigla Soomes ja kuulub Helsingi Ülikooli Keskhaigla koosseisu.
Roperi-Logani-Tierney õendusmudel
Keskkonnategurid
Mõjud koolis võivad lapse seksuaalsele arengule anda nii positiivset kui ka negatiivset mõju (nt lastele antav info seksi, seksuaalsuse ja seksuaaltervise kohta).
Meilahti haigla
Haiglal on helikopteri maandumisplats ICAO koodiga EFHY.
Roperi-Logani-Tierney õendusmudel
Keskkonnategurid
Mõjud töökeskkonnas kujutavad endast näiteks seksuaalset ahistamist töökohal (ja sellega kaasnevaid psühholoogilisi probleeme ja traumasid).
Poliitilis-majanduslikud tegurid
Seksuaalsus on tihedalt seotud ka poliitika, majanduse (nii individuaalse majandusliku olukorra kui riikliku majandusega) ning seadusandluse ja eetikaga. Poliitilis-majanduslikud tegurid mõjutavad tugevalt antud elamistoimingut. Majanduslike tegurite all peetakse silmas nii individuaalset majanduslikku seisundit (näiteks võimalus osta moodsaid riideid, mis suurendavad seksuaalset ligitõmbavust) kui ka rahvamajanduse muid tasemeid. Näiteks hoitakse suuremates maades ülerahvastust kontrolli all tasuta steriliseerimisoperatsioonidega või rasestumisvastaste vahendite kättesaadavusega.
Ivianiec
Ivianiec (valgevene-eesti transkriptsioonis Ivjanets, poola keeles Iwieniec, leedu keeles Ivenčius) on alev Valgevenes Minski oblasti Vałožyni rajoonis, Ivianieci külanõukogu halduskeskus.
Ivianiecis töötavad keskkool ja muusikakool, kultuurimaja, kino ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetetööstus. Ivianiec on traditsiooniline käsitöökeskus, kus valmistatud keraamikat, kudumeid ja puitesemeid müüakse nii Vilniuses kui ka Minskis.
Ivianiecis asub traditsioonilise kultuuri muuseum, osa sellest on koduloomuuseum. Teised vaatamisväärsused on XIX sajandil ehitatud mõisakompleks, sünagoog aastast 1912 ja katoliku kirikud (vanem aastaist 1741–1749, uuem aastaist 1905–1907).
Ajalugu
Ivianieci mainitakse esimest korda XIV sajandi teisel poolel kui Leedu suurvürsti Vytautase valdust. Aastal 1522 sai asulast alev, mis kuulus Sołłohubidele. XVI sajandi keskel sai alevist protestantliku liikumise kohalik keskus. Aastal 1606 ehitati sinna esimene puidust katoliku kirik.
Uputuse ajal põletasid Moskva väeüksused suure osa alevist maha. XVIII sajandi algul sai alevist samanimelise krahvkonna keskus. Aastal 1702 ehitas Teodor Antoni Wańkowicz alevisse kiriku ja rajas kloostri. Aastal 1745 ehitati vana puidust kiriku asemele uus kivist kirik.
Poola jagamise järel hakkas Ivianiec aastal 1793 kuuluma Venemaa Keisririigi koosseisu. Vene võimud muutsid seni vabad alevielanikud pärisorjadeks, vabaduse said nad alles aastal 1860. Aastal 1810 läks alev Plewakode suguvõsa valdusse. Aastal 1880 oli alevis 17 käsitöökoda, kord nädalas oli seal turupäev ja kaks korda aastas toimusid laadad.
1919–1939 kuulus Ivianiec Poolale. Aastal 1934 alustati alevi elektrifitseerimist, selleks rajati endise Sołłohubide mõisa asemele jõele elektrijaam. Elektrit hakkas kasutama ka kohalik saekaater. Aastaks 1938 oli alevisse rajatud kino, kasarmute juures asus ka sõjaväele kuuluv lennuväli. 1939–1991 kuulus alev Nőukogude Liidu koosseisu.
Byumba
Byumba on linn Rwandas, Põhjaprovintsi ja Gicumbi ringkonna halduskeskus.
2002. aastal elas linnas umbes 66 000 inimest.
Byumba lähedal asub muu hulgas SOS-lasteküla.
Kibuye
Kibuye on linn Rwandas Lääneprovintsis Karongi ringkonnas, Lääneprovintsi halduskeskus.
Kibuye asub provintsi keskosas Kivu järve kaldal. Linna geograafilised koordinaadid on.
Kibuye on tuntud muu hulgas kuurortlinnana.
Rwanda genotsiidi käigus tapeti 90 protsenti Kibuyes elanud tutsidest. Nende mälestamiseks on linna püstitatud mälestusmärk.
Kibuye lähedal asub Ndaba juga.
Linnas elas 2002. aastal umbes 46 640 inimest.
Aru külanõukogu
Aru külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Konguta vallas. Külanõukogu keskus asus Poole külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Konguta külanõukoguga.
Armastuse lahinguväljad
"Armastuse lahinguväljad" on 1992. aastal valminud Tallinnfilmi film.
Paphose rahvusvaheline lennujaam
pisi|Paphose rahvusvahelise lennujaama terminali esine Paphose rahvusvaheline lennujaam (kreeka keeles Διεθνής Αερολιμένας Πάφου; türgi keeles Baf Uluslararası Havaalanı; IATA: PFO, ICAO: LCPH) on Küprose tsiviil- ja militaarlennujaam, mis asub 6,5 km kaugusel Paphose linnast. See on riigi suuruselt teine lennujaam Larnaca rahvusvahelise lennujaama järel.
Armastuse lahinguväljad
Süžee
Filmi tegevus toimub Nõukogude aja lõpus. Peategelane Ain Baumann on näitleja, kuid ta töötab ühes fotoateljees fotograafina. Teda tahetakse võtta Nõukogude armeesse sundaega teenima, mis pingestab tema niigi keerulisi suhteid oma naise Ilonaga ja Ilona vanematega.
Esilinastus
Filmi esilinastus oli 28. augustil 1992.
Liginullenergia hoone
pisi|TTÜ ehitusteaduskonna liginullenergia testhoone Hoone energiatõhususe tase „Liginullenergiahoone“ ehk energiamärgise A klass tähendab, et hoone on energiatõhusus- ja taastuvenergiatehnoloogiate lahendusi kasutades tehniliselt mõistlikult ehitatud hoone, mille energiatõhususarv on suurem kui 0 kWh/(m²·a).
Energia tootmine
Liginullenergiahoone nõuete tagamiseks on vaja toota energiat krundil või lähiümbruses. Liginullenergiahoone tähendab ka hoonet, mis tarbib krundivälist energiat ja/või on ühendatud energiavõrkudega (näiteks elektrivõrk, gaasivõrk).
Taastuvenergia
Taastuvenergia all mõistetakse päikesest, tuulest või veest toodetud soojust või elektrit. Soojuspumbad, mis samuti kasutavad lokaalset taastuvenergiat, arvutatakse hoone energiakasutuse koosseisu vastavalt soojus- või jahutustegurile. Taastuvkütuseid käsitletakse tarnitud taastuvenergiana.
Euroopa liidu uute hoonete nõue
Liikmesriigid tagavad, et
Tadaiķi vald
pisi|Valla maastik Tadaiķi vald (läti keeles Tadaiķu pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Durbe linnaga ning Durbe, Dunalka, Bunka, Grobiņa, Gavieze ja Medze vallaga.
Lawrence'i maakond (Kentucky)
Maakonna halduskeskus on Louisa.
Tadaiķi vald
Valla pindala on 77,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 866 inimest. Valla keskus on Lieģi küla.
Lawrence'i maakond (Kentucky)
Ajalugu
Maakond moodustati 1821. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 860.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Nejc Skubic
Nejc Skubic (sündinud 13. juunil 1989 Kranjis) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Konyaspor ja Sloveenia jalgpallikoondises.
Tadaiķi vald
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 789 lätlast, 27 venelast, 16 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 41 leedulast.
Nejc Skubic
Ta alustas klubikarjääri Sloveenia klubis NK Interblock, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Sloveenia kõrgliigas 2007. aastal.
Attila (ooper)
thumb|Giuseppe Verdi ooperi "Attila" kirjutamise ajal "Attila" on Giuseppe Verdi ooper (dramma lirico) proloogi ja kolme vaatusega Temistocle Solera libretole Zacharias Werneri draama Attila, König der Hunnen (1808) järgi. Helilooja varasematest töödest kõige jõulisem. Kuulus patriootiliste kooride poolest.
Nejc Skubic
2011. aasta juulis sõlmis ta lühiajalise lepingu Rumeenia kõrgliiga klubiga Galați Oțelul. 2012. aastal naasis ta Sloveenia kõrgliigasse, liitudes NK Domžalega, kus mängis kuni 2015. aastani.
Tadaiķi vald
Asustus
Valla külad:
Poola linnade loend
thumb|right|350px|Poola linnade asukoht 1.01.2014 Poola linnade loend loetleb Poola linnu.
Attila (ooper)
Tegevus toimub 452. aastal Rooma lähedal Aquileias, mille on vallutanud Hunnide kuningas Attila.
Poola linnade loend
Poola Statistikaameti andmeil on 1. jaanuaril 2023 Poolas 979 linna. Elanike arvult jagunesid need järgmiselt:
Nejc Skubic
Alates 2016. aastast on ta mänginud Konyasporiga. 2017. aastal võitis ta klubiga Türgi karikavõistlused ja superkarikafinaali. Superkarikafinaalis İstanbul Başakşehiri vastu realiseeris Skubic penaltiseerias otsustava penalti ja lõi superkarikafinaalis Beşiktaşe vastu esimesel lisaminutil penaltist Konyaspori 2:1 võiduvärava.
Tadaiķi vald
Asustus
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Nejc Skubic
Sloveenia jalgpallikoondises debüteeris Skubic 2016. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. oktoobril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Küprose vastu.
Poola linnade loend
Vojevoodkondade lühendid:
Attila (ooper)
Ajalugu
Verdi sõber Andrea Maffei tutvustas maestrole Werneri üliromantilist näidendit 1844. aasta aprillis. Tekst paelus Verdit eelkõige peategelaste Attila, Ezio ja Odabella inspiratsiooni pakkuvate tugevate isiksuste pärast. Verdi kaalus, kas libreto peaks koostama Francesco Maria Piave, kellega ta oli teinud koostööd nii Ernani kui ka I due Foscari komponeerimisel või Temistocle Solera, kes oli I lombardi libretist. Valik langes lõpuks Solerale. Solera koostatud libreto Verdit ei rahuldanud. Solera oli pööranud suurt tähelepanu itaallaste, eriti veneetslaste patriotismile, kuid jätnud tähelepanuta paljud näidendi elemendid. Kolmas vaatus oli ka valmis vaid eskiiside tasemel. Verdi soovis muudatusi, kuid võlgade tõttu koos ooperilauljannast naisega Madridi pakku läinud ja seal Teatro Real direktori koha saanud Solera jäi kättesaamatuks. Verdi pöördus kolmanda vaatuse lõpetamiseks Piave poole, kuid helilooja ja uue libretisti vahelised suhted halvenesid põhimõtete lahkumineku tõttu ning Verdi ja Piave kauaaegne koostöö katkes. Parata polnud midagi ning Verdi pidi leppima Piave paranduste ja kolmanda vaatuse tekstiga. Sisuliselt tähendab see, et ooperil oli kaks libretisti, kuid esiettekande kavalehel oli kirjas vaid Solera nimi.
Poola linnade loend
A
pisi|[[Varssavi]] pisi|[[Kraków]] pisi|[[Łódź]] pisi|[[Wrocław]] pisi|[[Poznań]] pisi|[[Gdańsk]] pisi|[[Szczecin]] pisi|[[Bydgoszcz]] pisi|[[Lublin]] pisi|[[Katowice]] pisi|[[Białystok]] pisi|[[Gdynia]] pisi|[[Częstochowa]] pisi|[[Radom]] pisi|[[Sosnowiec]] pisi|[[Toruń]] pisi|[[Kielce]] pisi|[[Gliwice]] pisi|[[Rzeszów]] pisi|[[Zabrze]] pisi|[[Bytom]] pisi|[[Olsztyn]] pisi|[[Bielsko-Biała]]
Attila (ooper)
Ajalugu
Esmaettekanne toimus 17. märtsil 1846 Veneetsia Teatro La Fenices. Esietendus ei õnnestunud ajakirjanduse meelest, kuid publiku vastuvõtt oli soosiv. Verdi tegi ikkagi kohe parandusi ning uus versioon kanti ette 9. septembril 1846 Livorno Teatro degli Avvalorati trupi poolt. Samal aastal järgnesid lavastused Triestes, Bolognas ja Milano La Scalas. Edasi jõudis ooper lavale Lissabonis (1847), Barcelonas (1847), Londonis (1848), Triestes (1847), Napolis (1848), Torinos (1848), New Yorgis (1850), Brüsselis (1850), Bergamos (1852), Palermos (1855), Melbourne´is (1860) ja Nizzas (1863). Seejärel langes Attila pikaks ajaks unustusse.
Ooper ilmus taas publiku ette 1951. aastal, kui Veneetsias toimus selle kontsertettekanne. Teatrite repertuaari jõudis Attila 1962. aastal Firenze Teatro Comunale esietendusega. Edasi järgnesid lavastused Roomas (1964), Triestes (1965), Buenos Aireses (1966), Berliinis (1971, 2012), Edinburghis (1972), Bilbaos (1977), Viinis (1989), Pariisis (1982, 2001), Londonis (1963, 1990), New Yorgis (1981, 2000, 2010), San Franciscos (1989, 2012), Sarasotas (2007), Amsterdamis (2007), Aquileias (2010), Washingtonis (2011) ja Milano La Scalas (1989, 2018). Estonia kandis selle ooperi ette 1976. aastal ning Endla 2011. aastal.
Rollide esmaesitajad
-         Sofia Loewe (Odabella),
-         Natale Constantini (Ezio),
-         Carlo Guasco (Foresto),
-         Ignazio Marini (Attila),
-         Ettore Profili (Uldino)
-         Joseph Romanelli (Leone).
Dirigeeris ja esimene viiul oli Gaetano Mares. Kolmel esimesel etendusel mängis klavessiini (maestro al cembalo) Giuseppe Verdi.
Rollid
-         Attila, hunnide kuningas (bass),
-         Odabella, Aquileia üliku tütar (sopran),
-         Ezio, Rooma kindral (bariton),
-         Foresto, Aquileia rüütel (tenor),
-         Uldino, Attila ori (tenor)
-         Leone, paavst Leo I (bass).
Süžee
Hunnide kuningas Attila on tunginud Itaaliasse ja vallutanud Aquileia. Hunnid ja nende liitlased ülistavad oma jumalat ja kuningat. Hunnide poolt vangistatud lord Aquileia tütar Odabella teeskleb lojaalsust Attilale, kes on üllatunud neiu ilust ja julgusest ning lubab suuremeelselt täita kõik tema soovid. Odabella plaanib salaja kätte maksta isa tapmise eest. Ta nõuab mõõka, mille ta ka saab.
Rooma saadik, kindral Ezio, teeb Attilale ettepaneku sõlmida liit tingimustel, et Roomale jääb Itaalia. Attila keeldub. Odabella on viidud hunnide laagrisse, kuhu ilmub ka tema armastatu Foresto, keda seni on samuti surnuks peetud. Neiu palub rüütel Forestolt abi Attila surmamiseks. Attila näeb painajalikku und, milles rauk takistab tema tee Rooma.
Laagrisse ilmub vana roomlane Leo, kelles Attila tunneb ära unes nähtud rauga. Leo hoiatab Attilat Rooma tungimast, sest see linn on jumalate kaitse all. Attila kaotab otsustusvõime ja loobub rünnakust. Foresto läheb hunniks riietatuna Aetiuse laagrisse ja annab talle Attila küllakutse. Ta selgitab kindralile, et Attila tapetakse, ning ta soovib, et Ezio sõdurid tungiksid märguande peale hunnide laagrisse. Attila laagris peetakse pidu, kuhu läheb ka Ezio. Foresto kavatseb Attila mürgitatud veiniga tappa, kuid Odabella tahab hunnide kuninga ise tappa ja hoiatab Attilat. See soov viib Foresto raevu.
Odabella palub Attilat jätta Foresto ellu ja anda kohtumõistmine tema kätte. Attila otsustab abielluda Odabellaga ja viia oma väed Rooma peale. Odabella aitab Forestol põgeneda. Pärast pulmatseremooniat lahkub Odabella oma telgist metsa, kus Uldino ja Foresto kavandavad rünnakuplaane. Talle järgneb Attila. Kuningas leiab end silmitsi kolme vaenlasega. Odabella tapab Attila, viies täide lubaduse isa eest kätte maksta.
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, sellase nimetusega Messuhallis (praeguse nimetusega Töölön kisahalli ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.
Attila (ooper)
Seotud teosed
Attila teemal on kirjutanud oopereid ka Ziani (1672), Porsile (1675), Franck (1682), Farinelli (1808), Seyfried (1809), Generali (1812), Mosca (1824), Persini (1827), Malipiero (1845) ja Gunkel (1895).
1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis
Kärbeskaal (kuni 51 kg): Teppo Oksanen (Soome) – Rein Pajur (Eesti NSV) 2 - 1
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Pauli Kemppainen (Soome) 3 - 0
Sulgkaal (kuni 57 kg): Harry Kozlovski (Eesti NSV) – Risto Meronen (Soome) 3 - 0
Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Aleksandr Lomov (Eesti NSV) 3 - 0
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Jaroslav Melnitšuk (Eesti NSV) KO 3
I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Yrjö Sikiö (Soome) RSC 3
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Svjatoslav Aleksandroff (Soome) RSC 2
Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Reino Kivekäs (Soome) 3 - 0
Surnud 15. oktoobril
Siin loetletakse 15. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Tõuraamat
Tõuraamat on tõuregister, kuhu tõuaretusorganisatsioon kannab aretusprogrammi nõuetele vastavad loomad.
Tõuraamatusse kantavad andmed erinevad tõuti ja loomaliigiti, ent pea kindlasti on seal andmed loomade põlvnemise, jõudluse ja välimiku kohta.
Kui loom on kantud tõuraamatusse, siis antakse välja sellekohane sertifikaat ehk tõutunnistus.
Kiili rahvamaja
Kiili rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kiili vallas Kiili asulas.
Rahvamaja ajalugu ulatub aastasse 1962, kui Kiilis avati Rahva Võidu kolhoosi keskuses uus kontor-klubihoone. 1990. aastatel nimetati asutus ümber Kiili rahvamajaks.
Rahvamajas tegutseb teiste seas Kiili kunstide kool.
Eestluse elujõud
Eestluse elujõud võib tähendada järgmist:
Hundelgem
Hundelgem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Küla on esmamainitud 1389. aastal.
What Makes You Beautiful
"What Makes You Beautiful" on Briti-Iiri poistebändi One Direction esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
"What Makes You Beautiful" tõusis kiiresti edetabelite tippu, 150 000 eksemplari müüdi läbi seitsme päevaga.
Video
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:What Makes You Beautiful seisuga 2.05.2015.
Kasahhi Kultuuriselts (1989–2012)
Kasahhi Kultuuriselts oli Eestis elavaid kasahhe ühendav organisatsioon. Selts loodi 11. novembril 1989.
1990. aastatel kuulus seltsi 30–40 kasahhi.
Seltsi liikmed tähistasid usupühasid koos Eesti Islami Koguduse liikmetega.
Selts kustutati Äriregistrist 2012.
Margus Kukk
Margus Kukk on mitme tuntud inimese nimi:
Jonas Glanström
Jonas Glanström (12. jaanuar / 23. jaanuar 1704 Tallinn – 18. detsember / 29. detsember 1762 Reigi) oli Eesti vaimulik.
Glanström õppis (immatrikuleeriti 2. oktoobril 1730) Halle Ülikooli, oli tudengina Halles koduõpetajaks. Ordineeriti 2. augustil / 13. augustil 1732 õpetajaks.
Isiklikku
Tema poeg Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, poeg David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, poeg Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.
Balti õhuseiresüsteem
Balti õhuseiresüsteem (BALTNET) on Balti riikide (Eesti, Läti ja Leedu) ühine õhuseiresüsteem, mis loodi 1998. Selle eesmärk on Balti regiooni õhuruumi lennuliikluse tuvastamine, vaatlus ja kontroll.
Pärast Balti riikide ühinemist NATOga 2004. aastal, integreeriti BALTNET Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni õhukaitsesüsteemi NATINADS. NATO õhukaitsesüsteemi osana on BALTNETi ülesanne lisaks õhuseirele ka lennujuhtimine ja õhuturbeoperatsioonide taktikaline juhtimine.
Meilegem
Meilegem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Aru külanõukogu (Tapa rajoon)
Aru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.
Aru külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus Aru asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.
1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lehtse külanõukoguga.
Kärn
Kärn (punch) on terava, kõva ja kitsa metallotsaga tööriist märksüvendite tegemiseks – kärnimiseks. Kärne kasutatakse erinevate materjalide nagu metalli, puidu, naha ja plastiku töötlemisel. Kärni haamriga lüües tekib soovitud materjali sisse süvend või auk, mis võimaldab materjali kergemini töödelda.
Jootejaam
pisi|250x250px|Accta 301 jootejaam [[Kuumaõhupuhur|kuumaõhupuhuri ja jootekolbiga]] Jootejaam on mitmeotstarbeline tööriist mida kasutatakse elektroonikakomponentide jootmiseks. Jootejaamal võib lisaks jootekolbile olla näiteks kuumaõhupuhur või mõni muu jootmisel kasutatav tööriist.
Tõutunnistus
Tõutunnistus on sertifikaat, mis tõendab, et loom on kantud tõuraamatusse. Ühtlasi tõendab see ka looma sündi, päritolu, põlvnemist, jõudlust ja viljakust.
David Musil
David Musil (sündinud 9. aprillil 1993 Calgarys) on Kanadas sündinud Tšehhi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliiga klubis HC Pardubice.
Aastatel 2009–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubides Vancouver Giants ja Edmonton Oil Kings.
2011. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i draft'is 31. valikuna. Hooajal 2013–14 debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Olilersi noorteklubis Oklahoma City Barons. Oilersi meeskonnas debüteeris ta NHL-is 4. aprillil 2016 mängus Calgary Flamesi vastu. Kokku pääses ta hooajal 2014–15 NHL-is väljakule neljas mängus. Järgmisel kahel hooajal mängis ta AHL-is Condorsi ja Tucson Roadrunnersi meeskonnas.
2017. aasta juulis liitus ta Tšehhi kõrgliigaklubiga Třineci HC Oceláři. Aastatel 2019, 2021 ja 2022 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks. 2022. aasta mais siirdus ta Pardubicesse.
Tema isa Frank Musil on endine jäähokimängija, kes mängis mitmeid aastaid NHL-is. Tema vanaisa Jaroslav Holík võitis ta 1972. aasta taliolümpiamängudel Tšehhoslovakkia jäähokikoondises mängides pronksmedali. Musili onu Bobby Holík on samuti NHL-is mänginud.
Tšehhi jäähokikoondise koosseisus on Musil osalenud 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.
Aruküla külanõukogu
Aruküla külanõukogu oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi:
6. ühendarmee
6. ühendarmee (vene keeles 6-я общевойсковая армия) on Venemaa Föderatsiooni maavägede väeüksus.
Korrus-porosamblik
Korrus-porosamblik  (Cladonia cervicornis verticillata) on samblik, hirve-porosambliku (Cladonia cervicornis) alamliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Afraid to Feel
"Afraid to Feel" on briti dueti LF System laul, mis loodi 2019. aastal ja selle avaldas Warner Music UK täielikult 2. mail 2022.
Spassk-Dalni
Spassk-Dalni (vene keeles Спасск-Дальний) on linn Venemaal Primorje krais. Spassk-Dalni on Spasski rajooni halduskeskus, kuid ei kuulu ise rajooni koosseisu. Spassk-Dalni asub Hanka järvest ligikaudu 19 km kaugusel.
Küla rajati 1886. aastal ja see kandis esialgu nime Spasskoje. 1917. aastal sai asula linnaõigused ja uueks nimeks Spassk. Praeguse nime sai Spassk-Dalni 1929. aastal.
Hirvejalgpokaal
Hirvejalgpokaal on hirve jala kujuline kaanega jooginõu, pokaalitüüp, mis on omane ainult Tallinnale.
Mustpeade vennaskonna hõbedakogusse, mis nüüd asub Eesti Kunstimuuseumis, kuulub viis hirvejalgpokaali. Kunstiajaloolase Anu Männi hinnangul on see tüüp unikaalne kogu maailmas ning kasutusel Mustpeade vennaskonnas alates 16. sajandist.
Ajalugu
Anu Männi sõnul olid esialgsed hirvejalgpokaalid puust. Mõned puust karkassiga ja karvase nahaga kaetud nõud säilivad Tallinna Linnamuuseumi fondides. Pokaali kuju seostub Tallinna saksakeelse nime Reval rahvaetümoloogilise seletusega: "Rehfall" tähendab 'hirve kukkumine' ning pärineb baltisaksa legendi kohaselt Taani kuninga Valdemari hirvejahi loost, mille kohaselt anti pankrannikult alla viskunud hirve mälestuseks linnale nimi.
Buffalo City linnaringkond
Buffalo City linnaringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Hirvejalgpokaal
Ajalugu
Kui 1711. aastal külastas Tallinna Venemaa tsaar Peeter I, pidutses ta Mustpeade vennaskonna majas, kus talle pakuti juua puust hirvejalgpokaalist. Tsaarile meeldisid pokaalid niivõrd, et ta annetas vennaskonnale raha ja palus vanu traditsioone au sees hoida. Mustpead otsustasid, et tellivad selle raha eest hirvejalgpokaali hõbedast jäljendi. Vanima hõbedast hirvejalgpokaali valmistas kohe pärast seda Peter Wilhelm Polack 1712. aastal.
Buffalo City linnaringkond
Buffalo City linnaringkond moodustati 2000. aasta detsembris.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buffalo City linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 85,11%, valgeid 7,71%, värvilisi 6,02%, India või Aasia päritolu inimesi 0,83% ja teisi 0,33%. Koosa keelt pidas emakeeleks 78,83% inimesi, inglise keelt 11,00% ja viipekeelt 0,72% inimesi.
Kalju Ojaste (laskesuusataja)
Kalju Ojaste (sündinud 8. detsembril 1961 Otepääl) on eesti treener ja endine laskesuusataja.
Ta on lõpetanud 1980. aastal Otepää Keskkooli.
Ta on esindanud Eestit Albertville'i (10 km 59., 20 km 37. ja teatesõidus 11. koht), Lillehammeri (20 km 69. ja teatesõidus 13. koht) ja Nagano olümpiamängudel (20 km 44. ja teatesõidus 13. koht). Naganos kandis ta Eesti lippu.
1992. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Novosibirskis võitis ta koos Aivo Udrase, Urmas Kaldvee ja Hillar Zahknaga meeskondliku pronksmedali.
Ertl
Ertl on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.
Ajalugu
Antiikajal oli praeguse Ertli ala Noricumi provintsi osa.
Tänapäevane linn moodustati 1922. aastal Sankt Peteri ja Waidhofeni kihelkondade osadest. Ertlist sai omaette kihelkond 1930. aastal.
thumb|left|Kohalik kirik
Paulatem
Paulatem on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.
Hassalli kehad
pisi|Hassalli kehad [[tüümuse koes]] pisi|Hassalli kehad mikroskoobiga vaadatuna Hassalli kehad (ladina keeles corpuscula thymi) on selgroogsete loomade tüümuse säsis (nii normaalses kui patoloogilises) olevad varieeruva suuruse ja arenguastmetega kindla päritoluta rakkude rühmad.
Euratsfeld
Euratsfeld on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.
Hassalli kehad
Hassalli kehade areng ja päritolu on ebaselged, arvatakse et kehad moodustatakse tüümuse epiteelirakkudest.
Hasalli kehade moodustumise (ilmumise) kohta inimloote tüümuses on andmed varieeruvad, neid on tuvastatud 8.–16. rasedusnädalani.
Hasalli kehad on tuvastatud osadel roomajatel, kuid nende olemasolu madude tüümuses on arvatavasti vähe uuritud.
Hassalli kehi ümbritsevad lümfisooned.
Lamba tüümuses on tuvastatud Hassalli kehade lõhustamine makrofaagide poolt – lamba embrüo tüümuses toimub suurenenud Hassalli kehade lõhustumine makrofaagide poolt kas tiinuse lõppedes või kohe peale lambatalle sündi ning asendatakse uute Hassalli kehadega. Arvatakse, et see on normaalne füsioloogiline protsess, mis peaks kestma läbi kogu eluperioodi.