cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Apocalypto
Süžee
Filmi peategelane on Jaguar Paw. Jaguar Paw on Kesk-Ameerika põliselanike maiade ühe suguharu pealiku Flint Sky poeg. Flint Sky küla satub vaenuliku klanni rünnaku alla ning Jaguar Paw otsustab päästa oma lapseootel naise, peites ta tühja kaevu. Jaguar Paw ise tormab seejärel ebavõrdsesse võitlusse vaenulike jõududega, kuid koos paljude teiste külaelanikega ta vangistatakse. Enne vangide lahkumist külast lõikab üks vaenuliku klanni võitleja läbi köie, millega Jaguar Paw naine pääseks tagasi maapinnale.
Vangid viiakse külast riigi pealinna, kus naisvangid müüakse orjadeks ja mehed otsustatakse ohverdada jumalale. Jaguar Paw ohverdamise ajal aga algab päikesevarjutus, mistõttu tema ning teised vangid jäetakse esialgu ellu, kuid nad peavad läbi tegema mängu, millest on võimatu eluga pääseda. Mängu käigus saab Jaguar Paw raskelt haavata, kuid pääseb siiski eluga. Teda hakatakse jälitama džunglis, kuid tal õnnestub peaaegu kõik vastased ükshaaval tappa ning jõuda tagasi oma kodukülla, kus päästab kaevust oma naise ning vastsündinud lapse. Siiski jälitab veel kolm meest Jaguar Paw'd. Jaguar Paw'l õnnestub üht neist meelitada loomapüünisesse, kuid ta ise saab seekord raskelt haavata. Jaguar Paw komberdab kuidagi edasi ning jõuab välja mereni, kus kaks jälitajat ta kätte saavad. Samal hetkel aga näevad Jaguar Paw' jälitajad mitut eurooplaste laeva ning paatidega maale tulevaid mehi. Nad on nähtust niivõrd imestunud, et lasevad Jaguar Paw'l minna ning jäävad ise mererannale valgete tegutsemist vaatama.
Mitmesugust
Filmis mängivad indiaani näitlejad. Kõik dialoogid on jukateegi keeles. Film on varustatud inglis- jt keelsete subtiitritega.
Skarszewy
Skarszewy (saksa Schöneck in Westpreußen, kašuubi Skarszewë) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Starogard Gdański maakonnas, Skarszewy valla halduskeskus. Skarszewy asub Starogard Gdańskist umbes 13 km põhjaloodes.
Asulat on esmamainitud 1198. aastal, linnaõigused sai 1320. aastal. Alates 1466. aastast oli Skarszewy Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1885. aastal. Tagasi Poolale läks linn 1920. aastal.
Sõrmuse Vennaskond
"Sõrmuse Vennaskond" (inglise keeles "The Fellowship of the Ring") on esimene osa inglise kirjaniku J. R. R. Tolkieni triloogiast "Sõrmuste isand".
שר הטבעות
Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid
Agentuur (inglise keeles Agency) on Ameerika Ühendriikide valitsusastmestikus eraldiseisev asutus. Rühma kuuluvatel asutustel on üldiselt ministeeriumitega sarnane administratiivne ülesehitus ja struktuur, kuid erinevalt ministrist ei kuulu agentuuri juht valitsuskabinetti, vaid allub kas otse presidendile või on mõne ministeeriumi koosseisus.
Laekvere valla vapp
pisi|[[Laekvere vald|Laekvere valla vapp.]] Laekvere valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laekvere valla vapp.
Gulbene rajoon
Gulbene rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis.
Laekvere valla vapp
Vapp kinnitati 23. novembril 1995.
Gulbene rajoon
Rajoonis oli 1 linn (Gulbene) ja 13 valda.
Laekvere valla vapp
Vapi kirjeldus
Kuldse ja rohelisega okaspuulõikes pikuti jaotatud kilp.
Põhjendus
Vapikujundus märgib Laekvere vallale iseloomulikku metsarikkust ning jahimajandust ja viitab ka tuntud Laekvere männile.
Saba
pisi|[[Paabulind|Paabulinnu saba]] pisi|[[Orava saba]]
Saba on mitmel loomarühmal keha osa, mis jääb pärakust tahapoole; üldjuhul on saba eraldiseisev paindlik jätke keha küljes. Laias laastus vastab see imetajate, roomajate ja lindude ristluu ning sabaluu piirkonnale.
Ehkki sabad esinevad peamiselt selgroogsetel, on sabalaadsed jätked ka mõnel selgrootul, näiteks skorpionitel, hooghännalistel ja tigudel.
Funktsioonid
Sabasid kasutatakse mitmel viisil. Kalad ja teised mereelukad tarvitavad saba liikumiseks. Paljud maismaaloomad peletavad sabaga kärbseid ja teisi hammustavaid putukaid. Mõned liigid, sealhulgas kassid ja kängurud, kasutavad saba tasakaalu hoidmiseks. Uue Maailma ahvidel ja opossumitel on aga haardsabad, millega nad saavad puuokstest kinni hoida.
Sabadega edastatakse ka signaale. Mõned hirved välgutavad oma sabade valgeid alakülgi, et hoiatada teisi hirvi võimaliku ohu eest. Koerlased (sealhulgas kodustatud koerad) näitavad saba asendi ja liikumisega emotsioone. Mõne loomaliigi sabad on soomustatud ning mõnel, näiteks skorpionitel, mürgised.
Mõni sisalikuliik võib oma saba kehast lahutada. See võimaldab neil põgeneda kiskjate eest, kas siis nende tähelepanu siputava sabaga kõrvale juhtides või lihtsalt saba maha jättes, kui ülejäänud sisalik põgeneb. Sel viisil maha jäetud sabad kasvavad üldjuhul ajapikku tagasi, ehkki asendussaba on tavaliselt tumedam kui originaal.
NASA
Riiklik Aeronautika- ja Kosmosevalitsus (inglise keeles National Aeronautics and Space Administration, NASA) on 1958. aastal loodud Ameerika Ühendriikide riigiasutus, mille ülesandeks on tsiviil- ja sõjaväelise otstarbega atmosfääri- ja kosmoselennundusuuringute tegemine.
Saba
Funktsioonid
Enamiku lindude sabad lõpevad pikkade sabasulgedega. Neid sulgi kasutatakse tüürina, mis võimaldab lennu ajal paremini manööverdada. Samuti aitavad need linnul istudes tasakaalu hoida. Mõne liigi, näiteks paradiisilindude, lüürasabade ning eelkõige paabulindude moondunud sabasuled mängivad tähtsat rolli sugudevahelistes suhetes. Mõne linnuliigi, sealhulgas rähnide eriti jäigad sabasuled lasevad neil toetada ennast puutüvede vastu.
NASA
NASA loodi 29. juulil 1958, kui president Dwight D. Eisenhower allkirjastas National Aeronautics and Space Acti, mis lõpetas NASA eelkäija, NACA tegevuse ja liitis selle loodava agentuuriga. NASA alustas tegevust 1. oktoobril 1958.
NASA on loomise järel juhtinud suurt osa Ameerika Ühendriikide kosmoseprogrammist. Tuntuimad NASA programmid on Apollo programm, Skylab ja Space Shuttle. Tänapäeval osaleb NASA Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) töös, arendab Orioni ja Space Launch Systemi ning vastutab kommertsliku meeskonnatranspordi arendamise programmi eest.
Saba
Funktsioonid
Rohusööjad, näiteks hobused, tarvitavad saba nii putukate peletamiseks kui ka oma füüsilise või emotsionaalse seisundi näitamiseks.
NASA
Loomine
14. jaanuaril 1958 teatas NACA peadirektor Hugh Dryden, et kosmoselendude jaoks peaks moodustama uue kosmoseagentuuri, mis oleks tsiviilasutus. Veebruaris 1958 loodi DARPA, mille üheks eesmärgiks on sõjalise kosmosetehnoloogia väljatöötamine. 29. juulil 1958 allkirjastas president National Aeronautics and Space Acti, millega loodi NASA. Riiklik Aeronautika Nõuandekomitee liideti 1. oktoobril 1958 tegevust alustanud NASA-ga ning uus agentuur omandas ka NACA personali, uurimiskeskused ja eelarve. Lisaks võeti üle ka mitu sõjaväe kosmoseprogrammi. Uude kosmoseagentuuri asusid tööle mitmed varem sõjaväe heaks töötanud teadlased, sealhulgas Werner von Braun. Detsembris 1958 omandas NASA Jet Propulsion Laboratory, mida tänapäeval juhib NASA nimel California Tehnoloogiainstituut.
Juhtimine
pisi|Jim Bridenstine, NASA peadirektor aastatel 2018–2021 NASA-t juhib peadirektor, kelle määrab USA president ja ametisse kinnitab senat. Peadirektor allub otse presidendile ning on ka presidendi kosmoseteaduse vanemnõunik. NASA on poliitiliselt erapooletu organisatsioon, kuid tavaliselt on agentuuri peadirektor seotud ametis oleva presidendi erakonnaga ja uus peadirektor määratakse tavaliselt presidendi partei vahetudes. Seni on NASA peadirektorite hulgas olnud kolm inimest, James Fletcher, Daniel Goldin ja Robert M. Lightfoot, keda pole presidendi erakonna vahetumise järel välja vahetatud. NASA on küll iseseisev asutus, kuid selle projektide jätkumine või lõpetamine võib otseselt sõltuda ametis oleva presidendi otsustest.
Alates 3. maist 2021 on NASA peadirektor Bill Nelson.
Visioon ja missioon
NASA tulevikunägemus kätkeb maapealse elu paranemist ja selle levimist kosmosesse ning kaugemalt elu leidmist. Oma ülesandeks on NASA seadnud meie koduplaneedi mõistmise ja kaitsmise, universumi uurimise, mujalt elu leidmise ja uue kosmoseuurijate põlvkonna innustamise.
Kosmoseprogrammid
NASA on oma tegevusaja jooksul korraldanud mitmeid mehitatud ja mehitamata kosmoselendude programme. Mehitamata missioonide raames saatis NASA orbiidile esimesed satelliidid ning uuris kosmosesondide abil Veenust, Marssi ja teisi Päikesesüsteemi planeete. Mehitatud missioonide raames saadeti orbiidile esimesed astronaudid ning aastatel 1969–1972 maandusid Kuule kuus missiooni. Pärast Apollo programmi lõppu ehitas NASA Skylabi, osaliselt taaskasutatava Space Shuttle'i ning asus koos teiste riikidega ehitama Rahvusvahelist Kosmosejaama. Mõni missioon oli samaaegselt mehitatud ning mehitamata missioon, sest näiteks kosmosesond Galileo viidi kosmosesse kosmosesüstikuga ja selle paigutasid orbiidile astronaudid, misjärel suundus see iseseisvalt Jupiterile.
X-15 (1959–1968)
pisi|[[X-15]] X-15 oli NACA eksperimentaalne rakettlennuk, mida arendati koos USA õhuväe ja mereväega. Lennuk oli projekteeritud sihvaka kerega ning sellel kasutati ka varaseid arvuteid. X-15 lennukeid ehitas North American Aviation kolm eksemplari ning rakettmootorid tarnis Reaction Motors. X-15 rakettlennuki katselend algas NASA B-52 Stratofortressi küljest eraldumisega ajal, kui lennuk oli 14 kilomeetri kõrgusel ja liikus kiirusel 805 km/h. Rakettmootor töötas eraldumise järel tavaliselt 80–120 sekundit ja seejärel laugles lennuk enne maandumist veel 10–11 minutit.
X-15 programmi valiti õhuväe, mereväe ja NACA (hiljem NASA) personali hulgast 12 lendurit ning kokku sooritati 199 katselendu. Programmi raames püstitati mitmeid rekordeid ja kaheksa pilooti said õhuväe astronaudimärgi. Kahel katselennul lendas Joseph Walker üle 100 km kõrgusele, ületades kosmose piiri ning oli seega esimene inimene, kes käis kosmoses mitu korda. Katselendude raames testiti mitmeid tehnoloogiaid, mida kasutati hilisematel mehitatud lendudel ning atmosfääri sisenemisel ja maandumisel kogutud informatsioon aitas NASA-t Space Shuttle'i projekteerimisel.
Mercury programm (1959–1963)
pisi|John Glenn oma esmalennul Varsti pärast kosmose võidujooksu algust, oli esmaseks eesmärgiks saata võimalikult kiiresti esimene inimene kosmosesse ja seetõttu eelistati ehitada kosmoselaev, mida saaks kosmosesse viia olemasolevate rakettidega. Enne NASA loomist tegeles inimese kosmosesse viimise programmidega õhuvägi ning kaaluti mitmeid variante alates rakettlennukitest nagu X-15 kuni väikeste kapsliteni. 1958. aastaks oli õhuvägi otsustanud kapsli ehitamise kasuks.
NASA loomise järel, õhuväe mehitatud kosmoselennu programm lõpetati ning NASA alustas Mercury programmi. Esimesed seitse NASA astronauti valiti mereväe, õhuväe ja merejalaväe katselendurite hulgast ja 5. mail jõudis Alan Shepard esimese ameeriklasena kosmosesse, kuid seda jäi varjutama asjaolu, et 12. aprillil, kõigest kolm nädalat enne Shepardi lendu, oli kosmoses käinud Juri Gagarin, kes sai esimeseks inimeseks kosmoses. 20. veebruaril 1962 tegi esimese ameeriklasena kolm tiiru ümber Maa John Glenn ning pärast veel kolme missiooni, lõpetas programmi Gordon Cooper, kes tegi mais 1963 22 tiiru Maa orbiidil.
Gemini programm (1961–1966)
pisi|[[Ed White sooritamas USA esimest väljumist avakosmosesse]] Apollo programmi jaoks pidid NASA astronaudid saama pikkade lendude kogemuse ning õppima põkkuma, avakosmoses töötama ja väga täpselt maanduma. Nende kogemuste omandamiseks alustas NASA Gemini programmi ja esimene mehitatud missioon, Gemini 3, startis 1965. aastal. Pärast seda toimus veel üheksa Gemini missiooni ning pikim neist, Gemini 7, kestis kaks nädalat. Missioonide ajal harjutasid astronaudid kosmoses objektidele lähenemist, põkkumist, avakosmoses töötamist. Missioonide ajal uurisid teadlased astronautide abil kaalutuse mõju inimesele.
Apollo programm (1961–1972)
pisi|Apollo kuuauto missiooni Apollo 17 ajal Ameerika Ühendriikide üldsuse arvamus, et Nõukogude Liit juhib kosmose võidujooksu, motiveeris president Kennedy algatama Apollo programmi, seades eesmärgiks maandada Kuule enne kümnendi lõppu mehitatud missioon.
Apollo oli Ameerika Ühendriikide kallemaid teadusprogramme. Programmi maksumus tänapäeva rahas (seisuga 2014) oli umbes 200 miljardit dollarit (näiteks Manhattani projekt maksis umbes 26,6 miljardit dollarit). Missioonide jaoks töötati välja kanderaketid Saturn, mis olid tunduvalt suuremad kui varasematel lendudel kasutatud kanderaketid. Missioonidel kasutatud kosmoselaev oli samuti suurem ja see koosnes teenindus- ja juhtimismoodulist ja kuumoodulist, millest kuumoodul jäeti Kuule ja Maale tagasi jõudis ainult juhtimismoodul.
Apollo programmi teine missioon, Apollo 8, saadeti tiirlema Kuu orbiidile ning NASA sai selle missiooniga esimeseks kosmoseagentuuriks, mis saatis astronaudid teise taevakeha orbiidile tiirlema. Apollo 9 ja Apollo 10 ajal katsetati Maa ja Kuu orbiidil kuumoodulit. Pärast seda maandus Kuule missioon Apollo 11 ning esimesteks Kuu pinnal käinud inimesteks said Neil Armstrong ja Buzz Aldrin.
Pärast esimest maandumist toimus veel viis maandumist ning kokku kõndis Kuu pinnal 12 astronauti. Seni viimane mehitatud missioon naasis Kuult detsembris 1972. Apollo missioonidel toodi Kuult Maale 381 kg kivimeid ja tehti mitmeid katseid, uurides päikesetuult ning Kuu kraatreid, pealispinda, seismoloogiat, temperatuuri ja magnetvälja.
Skylab (1965–1979)
pisi|Skylab jaama viimase meeskonna nähtuna Skylab oli NASA esimene ja ainus iseseisvalt ehitatud kosmosejaam. Jaam viidi orbiidile 14. mail 1973, kasutades kanderaketti Saturn V. Jaama kuumuskilp ja üks päikesepaneelidest said stardil kahjustada, kuid jaama saabunud esimene meeskond parandas mõlemad ära. Skylabis elas aastatel 1973–1974 kolm meeskonda ning kokku elasid meeskonnad jaamas 171 päeva. Kosmosejaamas uuriti peamiselt kaalutuse mõjusid inimesele ning vaadeldi Päikest. NASA plaanis jaama viia kosmosesüstiku abil kõrgemale orbiidile, kuid see polnud veel valmis, kui jaam 11. juulil 1979 Maa atmosfääri sisenes ja ära põles.
Space Shuttle (1972–2011)
pisi|püsti|Kosmosesüstik Discovery startimas missioonile STS-120 Space Shuttle sai NASA peamiseks projektiks 1970. aastate lõpus ja 1980. aastatel. Need olid planeeritud olema enamjaolt taaskasutatavad ja sageli startivad kosmoselennukid ning esimesed neli kosmosesüstikut valmisid 1985. aastaks. Esimene kosmosesüstik, mis jõudis kosmosesse, oli Columbia, mis startis oma esimesele missioonile 12. aprillil 1981.
Space Shuttle oli stardil kinnitatud kahe tahkekütuskiirendi ja väliskütusepaagi külge, millest viimane oli ainus komponent, mida ei saanud taaskasutada. Süstikute orbiidi kõrgus oli tavaliselt vahemikus 185–643 km ja need suutsid kosmosesse viia kuni 24,4 tonni kaaluva lasti. Missioonid kestsid tavaliselt 5–17 päeva ja meeskond koosnes 2–8 astronaudist.
Aastatel 1983–1998 oli 20 missioonil kosmosesüstikute pardal Spacelab, mille ESA oli projekteerinud koos NASA-ga. See oli taaskasutatav laborimoodul, mis paiknes missiooni ajal kosmosesüstiku lastiruumis ning astronaudid pääsesid moodulisse õhulüüsiga ühendatud tunneli kaudu. Teised tuntumad missioonid olid 1990. aastal toimunud Hubble'i kosmoseteleskoobi orbiidile viimine, 1993. aastal edukas Hubble'i parandusmissioon ja Shuttle-Miri missioonid, mille raames põkkusid kosmosesüstikud Vene kosmosejaamaga Mir.
NASA kaotas Space Shuttle'i programmi jooksul kaks kosmosesüstikut ja 14 astronauti. 1986. aastal plahvatas stardil kosmosesüstik Challenger ning 2003. aastal purunes Maa atmosfääri sisenemisel kosmosesüstik Columbia. NASA ehitas Challengeri asenduseks Endeavouri, kuid Columbia asendamiseks uut süstikut enam ei ehitatud. Programmi jooksul toimus 135 missiooni ning kosmoses käis üle 300 astronaudi. Programm lõpetati 2011. aastal.
Kommertslik meeskonnatranspordi arendamise programm (2010–)
Kommertsliku meeskonnatranspordi arendamise programm (CCDev) käivitati 2010. aastal ja selle eesmärgiks seati erafirmade arendatud mehitatud kosmoselaevade kasutusele võtmine, mis suudaksid transportida vähemalt nelja inimest, põkkuda ISS-iga vähemalt 180 päevaks ja naasta seejärel Maale. Lisaks loodetakse nende laevadega hakata erakosmosejaamadesse vedama ka erakliente.
2010. aastal avalikustas NASA programmi esimese faasi viis võitjat, kelle vahel jagati ära 50 miljonit dollarit. 2011. aastal avalikustati teise faasi võitnud neli firmat, kelle vahel jagati ära 270 miljonit dollarit. 2012. aastal avalikustas NASA kolmanda faasi võitnud kolm firmat, kelle vahel läks jagamisele 1,1 miljardit dollarit. 2014. aastal selgusid viimase faasi kaks võitjat. SpaceX-i arendatav Dragon sai NASA-lt lepingu, mille väärtus on 2,6 miljardit dollarit ja Boeingu CST-100 Starliner sai lepingu, mille väärtuseks on 4,2 miljardit dollarit.
Dragoni esimene mehitatud lend startis mais 2020 ja naasis Maale augustis. CST-100 esimene mehitatud lend pidi toimuma juulis 2021.
Space Launch System ja Orion
Esimene Orioni katselend toimus 2014. aastal.
Mehitamata lendude programmid
pisi|püsti|James Webbi kosmoseteleskoobi peapeegel Esimene USA satelliit, mis jõudis orbiidile, oli Explorer 1, mis startis kaks kuud pärast Sputnikut. Pärast NASA loomist, võttis see Exploreri programmi üle ning see on endiselt aktiivne NASA programm. Programmi missioonid keskenduvad Maale ja Päikesele, mõõtes muuhulgas ka magnetvälju ja päikesetuult.
Päikesesüsteemi siseosa uurimine on olnud vähemalt nelja NASA programmi eesmärgiks. Esimene programm oli Marineri programm, mille raames saadeti kosmosesondid uurima Merkuuri, Veenust ja Marssi. Marineri programmi raames sooritas Mariner 2 esimese möödalennu teisest planeedist, Mariner 4 pildistas esimest korda teist planeeti, Mariner 9 jäi teise planeedi orbiidile tiirlema ning Mariner 10 kasutas gravitatsioonitõmmet.
1970. aastatel uuris NASA Vikingi programmi raames Marssi ning 1976. aastal maandus Marsile Viking 1, mis oli esimene edukas maandumine Marsil. Pärast Vikingi missioonide lõppu, tekkis NASA Marsi uuringutesse paus, mis kestis üle kümne aasta. NASA taasalustas Marsi uurimist 1990. aastatel, kui juulis 1997 maandus Marsile Mars Pathfinder ja septembris jäi Marsi orbiidile Mars Global Surveyor.
1973. aastal külastas Jupiteri esimest korda NASA sond, Pioneer 10, ja rohkem kui 20 aastat hiljem jäi Galileo esimese kosmosesondina Jupiteri orbiidile tiirlema. 1979. aastal külastas Pioneer 11 Saturni ja Voyager 2 sai seni ainsaks kosmosesondiks, mis on möödunud Uraanist ja Neptuunist. Pioneer 10 oli pikka aega kaugeimale jõudnud kosmosesond, kuid 1998. aastal möödus sellest Voyager 1, mis lahkus 2012. aastal Päikesesüsteemist.
Hiljutised ja praegused tegevused
pisi|Video NASA asteroiditõrjekatseks kasutatavast seadmest DART NASA käimasolevate missioonide hulka kuuluvad Marsi uurimismissioonid (Mars 2020 ja InSight), Saturni uurimine ning Maa ja Päikese uurimine. Lisaks uurib kosmosesond Juno Jupiteri, New Horizons Päikesesüsteemi välisosa ja Voyagerid Päikesesüsteemi piirialasid. 2021. aastal peaks Maa orbiidile jõudma James Webbi kosmoseteleskoop, mida NASA on kirjeldanud kui Hubble'i kosmoseteleskoobi järglast.
Alates 2011. aastast on NASA eesmärgid järgmised :
Allüksused
pisi|Õhuvaade Amesi Uurimiskeskusele pisi|JPLi hooned pisi|Kennedy Kosmosekeskuse Vehicle Assembly Building ja stardijuhtimiskeskus
NASA allüksused on uurimis-, ehitus- ja sidekeskused, mis toetavad kosmoseagentuuri missioone. NASA allüksustest neli rajas NACA, kaks maavägi ja ülejäänud ehitas NASA.
NACA rajatud uurimiskeskused
Langley Uurimiskeskus (LaRC) asub Hamptonis Virginia osariigis. LaRC keskendub aeronautikale, kuid seal katsetati näiteks Apollo kuumoodulit ning planeeriti mitmed suuremad kosmosemissioonid.
Amesi Uurimiskeskus rajati 1939. aastal ning see asub California osariigis. Keskus nimetati NACA asutajaliikme Joseph Sweetman Amesi järgi. Amesi Uurimiskeskus tegeles esmalt lennuvahendite tuuletunnelis uurimisega, kuid hiljem on keskuse varasematele ülesannetele lisandunud aeronautika ja kosmoselendude tehnoloogia ning infotehnoloogiauuringud ja arendustöö.
Glenni Uurimiskeskus asub Ohio osariigis ning selle põhilised ülesanded on krüogeenika, side, energia salvestamine ja muundamine, katsed mikrogravitatsioonis ning materjaliteadus.
Armstrongi Lennu-uuringute Keskus asub California osariigis, Edwardsi õhuväebaasis ning see tegeleb aeronautikauuringutega. Keskus käitab ka mitmeid NASA lennumasinaid, sealhulgas Stratospheric Observatory for Infrared Astronomyt.
Maaväe rajatud uurimiskeskused
Jet Propulsion Laboratory (JPL) asub Californias ning seda haldab California Tehnoloogiainstituut. JPLi peamised ülesanded on kosmoseaparaatide ehitamine ja käitamine ning Maa orbiidil tiirlevate ja astronoomiamissioonide korraldamine. Veel vastutab JPL Süvakosmose sidevõrgu käitamise eest.
Marshalli Kosmosekeskus asub Alabama osariigis ning see on suurimaid NASA allüksusi. Marshall vastutab Rahvusvahelise Kosmosejaama USA segmendi töö eest ning arendab rakettmootoreid ja mitmeid kosmoses kasutatavaid süsteeme.
NASA rajatud uurimiskeskused
Goddardi Kosmosekeskus asub Marylandi osariigis ning see rajati 1959. aastal. Keskus vastutab mehitamata kosmoseaparaatide arendamise ja ehituse eest ning käitab mitut kosmoseaparaatidega suhtlemiseks vajalikku sidevõrku. Goddardi Kosmosekeskus haldab Maad, Päikest, teisi planeete ja astrofüüsikat uurivaid missioone.
John C. Stennise Kosmosekeskus asub Mississippi osariigis ning see vastutab rakettmootorite arenduse eest.
Lyndon B. Johnsoni Kosmosekeskus asub Texases ning see vastutab NASA mehitatud kosmoselendude maapealse juhtimise eest. Keskuses asub NASA astronaudikorpus ning seal koolitatakse NASA ja partnerriikide astronaute.
Kennedy Kosmosekeskus asub Florida osariigis ning see on NASA tuntumaid keskusi, kust on alates 1968. aastast startinud kõik USA mehitatud missioonid. Kosmosekeskuses paikneb 39. stardikompleks. Keskus on nimetatud president John F. Kennedy auks.
Aasialik tootmisviis
Aasialik tootmisviis ehk aasia tootmisviis on marksistlik-leninliku teooria (ajaloolise materialismi) järgi laialt levinud kapitalismieelne tootmisviis, mille puhul etendas niisutuspõllundus kogukonna taastootmisel sageli esmajärgulist osa.
Mõiste pärineb Karl Marxilt.
Aasialik tootmisviis on esinenud kõigis maailmajagudes peale Austraalia ja Antarktika.
Kitara
thumb|[[Apollon kitaraga]] Kitara oli muusikainstrument vanaajal.
See oli Vana-Kreekas levinud näppekeelpill, mis 7. sajandiks eKr arenes välja forminksist. Kitara on suuremõõduline, 5–7 keelega (hiljem kuni 12) lüüra tüüpi pill, mida mängisid põhiliselt mehed. Kitarat näpiti parema käe või plektroniga. Seda pilli kasutati pikemate poeemide saatepillina, aga ka soolomänguks.
Kitarood on inimene, kes laulab ja mängib kitarat.
Rippkehalised
Rippkehalised (Apocrita) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukate rühm, mis haarab munetilisi ja astlalisi (Aculeata). Astlaliste hulka omakorda kuuluvad sipelgad, mesilased, herilased), käguvamplased (Ichneumonidae), juuluklased (Braconidae), kiresvamplaselaadsed (Chalcidoidea), pahkvaablased (Cynipidae) ja mitmed teised väiksemad rühmad.
Rippkehalisi käsitletakse alamseltsi tasemel, kuna ülejäänud kiletiivalised ühendatakse parafüleetilisse alamseltsi pidevkehalised (Symphyta).
Ühiselulised liigid tegutsevad koos pesas, kus esineb polümorfism). Sipelglastele on iseloomulikud põlvjad tundlad, suur tagakeha ja tugevad lõuad. Vaaraosipelgas kirjeldati Egiptusest, tema päriskodumaa on aga India või Sunda saared. Maailmas on ta levinud peamiselt laevadega.
Tammiku mõis (Koeru)
Tammiku mõis (saksa keeles Tammik) oli poolmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.
Ari Koivunen
Ari Mikael Koivunen (sündinud 7. juunil 1984 Kouvolas) on soome laulja, Soome võistluse "Idols" võitja. Ta võitis Soome meistrivõistlused karaokes aastal 2005 ja tuli kolmandaks sama aasta karaoke maailmameistrivõistlustel. Koivunen on esinenud muu hulgas Tais heategevuskontserdil.
"Idolsi" poolfinaalis laulis Koivunen Billy Joeli laulu "Piano Man". Ta sai publikuhäältest 86 protsenti ja tõusis lõppvõistluse üheks võitjasoosikuks. Kuuendas ja ühtlasi viimases finaalis võitis Koivunen Anna Abreud publikuhääletusel 57 protsendiga. Kogu võistluse jooksul tõi Koivunen esile oma kiindumust hard rock ' i ja metal-muusika vastu. Enamus tema esitatud lauludest esindas neid stiile.
Karjäär
Plaat otsustati välja anda ka Jaapanis. Soomes ilmus plaadist 14. novembril 2007 ka topeltplaatinaväljalase (Double Platinum Edition). Sellel on albumile lisaks kontsert-DVD, millel on võtteid kontsertidelt Nosturist ja Tavastiast.
Laurenne ja Heikkilä toodetud teisele plaadile tegi Ari Koivuneni bänd juba oma materjali mitme laulu jagu. Album tõusis ilmumisnädalal edetabeli tippu, kuid püsis seal vaid ühe nädala. Varsti pärast plaadi ilmumist teatas kitarrist Luca Gargano, et lahkub bändist oma muusikaprojekte tegema. Praegu jätkab ansambel viieliikmelisena.
Koivunen on innukas pokkerimängija. Ta osales saates "Pokeritähti 2008", kuid ei pääsenud finaalilauda.
Ari Koivunen on rahu ajaks vabastatud armeeteenistusest, ta on nn reservis.
Põdrangu mõis
Põdrangu mõis (saksa keeles Pöddrang) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Tapa valda Lääne-Viru maakonnas.
Ajalugu
Põdrangu mõisa on esmamainitud 1583. aastal.
20. sajandi alguses kuulus Põdrangu mõis Harpedele ning viimane võõrandamiseelne omanik oli Reinhold von Harpe. Mõisakeskus jäi tema kätte rendile 1939. aastani.
Mõisakompleks
Mõisa härrastemaja pikk ühekorruseline osa rajati ilmselt 19. sajandi alguses. 1862. aastal lisati selle vasakusse otsa kahekorruseline osa.
Tänapäeval on hoone kasutusel korteritena ja seda on tunduvalt ümber ehitatud.
Kõrvalhoonetest on enamik kas hävinud või ümber ehitatud.
Alus (keeleteadus)
Alus ehk subjekt ehk grammatiline subjekt on lauseliige, mis märgib lauses öeldisega väljendatud tegevuse sooritajat või öeldisega väljendatud olukorras olijat. Aluse ja öeldise vahel on predikatsiooniseos, need on lause pealiikmed.
Aluse vorm ja liigid
Alus on tavaliselt nimetavas käändes, harvem on alus osastavas käändes. Nii nimetavas kui ka osastavas käändes alus võib esineda jaatavas lauses, kus see tähistab hulga poolest piiritlemata olendeid, asju vm: Vaasis on lilled, Vaasis on lilli.
Täisalus ehk totaalsubjekt
Täisalus ehk totaalsubjekt on alus, mis on nimetavas käändes ja vastab küsimustele ''kes? mis?: Laual on raamat''. Täisalus ühildab endaga öeldise arvus ja isikus: Poiss (alus on nimisõna ainsuses) joob (öeldis on ainsuse 3. pöördes) teed, Poisid (alus on nimisõna mitmuses) joovad (öeldis on mitmuse 3. pöördes) teed.
Täisalus esineb:
Jaatavas olemasolulauses võib esineda nii täisalus kui ka osaalus.
Santovi mõis
Santovi mõis (ka Santhofi mõis, Sandhofi mõis, saksa keeles Sandhof) oli Preedi mõisa karjamõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.
Alus (keeleteadus)
Täisalus ehk totaalsubjekt
Täisalusega on tegemist siis, kui alust käsitatakse hulga poolest piiritletuna. Sellised on
Mall Nukke
pisi|Mall Nukke (2012) Mall Nukke (sündinud 6. detsembril 1964 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Alus (keeleteadus)
Osaalus ehk partsiaalsubjekt
Osaalus ehk partsiaalsubjekt on alus, mis on osastavas käändes ja vastab küsimustele keda?, mida?. Osaalus ei ühilda endaga öeldist, mis jääb osaalusega lauses alati ainsuse 3. pöördesse: Järjekorras seisis (öeldis) ostjaid (alus).
Mall Nukke
Elulugu
pisi|Mall Nukke 1997. aastal Foto: Jaan Künnap Ta on õppinud aastatel 1981–1983 Tallinna 24. Keskkoolis, 1977–1979 Tallinna Laste Kunstikoolis ja 1982–1983 Heino Kivihalli kirjakoolis. 1985. aastal astus Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, kus õppis graafikat. Instituudi lõpetas 1992. aastal (siis juba nimega Tallinna Kunstiülikool).
Tocantinsi osariik
Tocantins on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas.
Alus (keeleteadus)
Osaalus ehk partsiaalsubjekt
Osaalus esineb
Mall Nukke
Elulugu
1994. aastast õpetab ta Sally Stuudios joonistamist.
Tocantinsi osariik
Osariik on moodustatud 1988. aastal Goiási osariigi põhjaosast. Osariik on nime saanud Tocantinsi jõe järgi, mis voolab läbi osariigi lõunast põhja.
Mall Nukke
Looming
Ta on loonud lisaks graafikale ka popkunsti sugemetega maale, kollaaže ja installatsioone.
Tocantinsi osariik
Rahvastik
Pealinn ja suurim linn on Palmas (hinnanguline elanike arv 1.7.2005: 208 165).
Teised suuremad linnad on:
Mall Nukke
Looming
Mall Nukke teoseid leidub KUMU, Tartu Kunstimuuseumi, Rauma Linnamuuseumi (Soome), Viinistu Kunstimuuseumi ja OÜ Sadolini (Eesti) kunstikogus, Vexi Salmi kunstikogus (Soome) ning Nef Galeriis (Kiiev, Ukraina).
Isikunäitusi
pisi|"Deus ex machina I", kollaaž, akrüül, kuldamine (2012) pisi|"Pühak esemega VI", õli, kollaaž (2002) pisi|"Tõusev täht", õli, kollaaž (2003)
Astroloogia
pisi|Robert Fluddi "Horoskoopi koostav astroloog" 1617. aasta teosest "Utriusque Cosmi Historia" Astroloogia (vanakreeka sõnast ἀστρολογία (astrología); sõnast ἄστρον (ástron) (taeva)'täht' koos sõnaosaga -λογία (-logía)) on taevakehade asendil põhinev semiootiline maailmamõistmise ja ennustamise süsteem. Astroloogia pole teadus (s.t on ebateadus). Astroloogiaga tegelevat inimest nimetatakse astroloogiks.
Astroloogia ja astronoomia
Astroloogia ja astronoomia olid üks teadus kuni renessansini.
Tänapäeval uurib astronoomia kosmiliste objektide omavahelist kaugust, mõõtmeid, massi, liikumist, kiirust, asukohta jne. Et astronoomia põhineb uurimisandmetel, objektiivsetel vaatlustel ja arvutustel, võib teda nimetada objektiivseks teaduseks.
Astroloogias lisandub objektiivsetele astronoomilistele andmetele subjektiivne tõlgendus. Horoskoobi koostamine seisneb põhiliselt objektiivsetes arvutustes astronoomiliste andmete põhjal (arvutuste iseloom tuleneb osalt astroloogia reeglitest), selle seletamine (tõlgendamine) on seevastu subjektiivne (astronoomiliste põhjendusteta, astroloogia reeglitel ja intuitsioonil põhinev) astroloogiline tegevus.
Astroloogia olemus ja kasutusviisid
Astroloogias on traditsiooniliselt levinud seisukoht, et inimese iseloomu ja käitumist mõjutab lisaks maistele põhjustele ka taevakehade asend tema sünnimomendil. Paljud astroloogid räägivad ka sellest, et astroloogia on märgisüsteem ning planeedid mitte ei mõjuta inimest, vaid kirjeldavad teda, väljendades põhimõtet "nii nagu üleval, nõnda ka all". Öeldakse, et planeedid sümboliseerivad psüühilisi impulsse inimhinges ning need leiavad väljenduse vastavalt inimese arengutasemele.
Astroloogid kasutavad planeetide seisude näitajaid, et teha oletusi inimese iseloomu kohta, tema võimete, sobilikkuse kohta ühte või teise ametisse, vastuvõtlikkuse kohta haigustele, viidata potentsiaalsetele ohtudele ning probleemidele elus. Astroloogiat kasutatakse tihti ka inimeste omavahelise sobivuse ja tegelemist vajavate kitsaskohtade analüüsimiseks (sünastria). Samuti kasutatakse astroloogiat tulevikutendentside prognoosimiseks. Astroloogia ei näita konkreetseid sündmusi, vaid püüab osutada sündmuste suundumust mingil perioodil. Astroloogiat kasutatakse ka asutuse, firma, organisatsiooni või riigi käekäigu jälgimiseks, sellisel juhul võetakse aluseks asutamiskuupäev ning kellaaeg. Selektiivne astroloogia püüab leida sobivat ajahetke oluliseks ettevõtmiseks (abiellumine, kinnisvara ost-müük, kirurgiline operatsioon jne). Meditsiiniastroloogia püüab viidata tervisehädade võimalikele põhjustele ja olla abiks sobivaima ravi leidmisel. Agraarastroloogia tegeleb taevakehade ja taimede suhete uurimisega.
Otto Tallinn
Otto Tallinn (6. september 1914 Toovere, Kuremaa vald – 16. mai 1995 Tartu) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Salomoni eraalgkoolis, Tartu Linna III Algkoolis ja aastatel 1928–1933 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1934–1940. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses (Jaak Tauli juures). Õpetajaks ordineeriti ta 9. jaanuaril 1944.
Ta oli 1944. aastal Tartu praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1944–1945 oli ta Jüri koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1945–1951 oli ta sama koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1945–1946 Jõelähtme kogudust ja 1947–1948 Kose kogudust. Aastatel 1951–1953 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja kohusetäitja. Aastatel 1953–1980 oli ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1955–1963 ja 1966–1968 Pühajõe kogudust. Aastail 1980–1995 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja, hooldades samal ajal ka Vara Brigitta kogudust.
Koostöös orelimeistrite Kriisadega sai aastal 1957 korda Jõhvi kiriku orel. Kuna õpingute vaheajal töötas ta abijõuna Tartu Linna Statistikabüroos ja hiljem ka Eesti Kindlustusvalitsuse Tartumaa Inspektuuris raamatupidajana, kasutas tema teadmisi ka EELK Konsistoorium. Nimelt oli ta aastatel 1949–1990 EELK Revisjonikomisjoni liige.
Otto Tallinn jäi 1995. aasta alguses emerituuri. Mõni kuu hiljem, 18. mail 1995 ta suri ning ta on maetud Tartu Pauluse kalmistule.
Isiklikku
Otto Tallinna poeg Jüri Tallinn (1948–2018) oli režissöör ja stsenarist; pojapoeg Jaan Tallinn on eesti programmeerija ja ettevõtja.
Rakke valla vapp
thumb|[[Rakke vald|Rakke valla vapp.]]
Rakke valla vapp on endise Eesti haldusüksuse Rakke valla vapp.
Vapp on kinnitati 19. septembril 1994.
Kuusna mõis
Ajalugu
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Moritz von Parrot.
Kuusna mõisas veetis oma suvepuhkusi 1802. aastal taasavatud Tartu ülikooli esimene rektor Georg Friedrich Parrot (1767–1852).
Mõisakompleks
Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet.
Helle Simm
Helle Simm (neiuna Helle Luberg; 23. jaanuar 1920 Tallinn – 7. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti hüdrobioloog ja hüdrokeemik, bioloogiadoktor (1972; professor 1976), Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1977).
Elukäik
Aastal 1945 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogias. Pärast seda töötas sealsamas õppejõuna.
Aastatel 1950–1990 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Rakke valla vapp
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on hõbedane teravik, milles seitsme kroonlehega rukkilill. Kummalgi pool teravikku on hõbedane veepiisk.
Helle Simm
Elukäik
Kuulus korporatsioon Indla liikmeskonda (coetus 1938/II).
Isiklikku
Helle Simm oli Valve Erika Saarma kaksikõde.
Rakke valla vapp
Põhjendus
Hõbedane teravik tähistab paekivi ja sellest toodetavat lupja ning nende kasutamist ehitustel. Rukkilille seitse kroonlehte märgivad Rakke valla moodustanud seitset mõisat. Hõbedased veepiisad osutavad valla maade paiknemisele Pandivere veekaitsealal.
Za Industralizatsiju
Za Industrializatsiju ("За индустриализацию"; 'Industrialiseerimise eest') oli tööstusajaleht, mis ilmus 1930–1937 Moskvas. Aastani 1931 oli see Kõrgema Rahvamajandusnõukogu, hiljem Rasketööstuse Rahvakomissariaadi häälekandja.
Septembrist 1937 septembrini 1940 ilmus ajaleht nimega Industrija ning oktoobrist 1940 augustini 1941 nimega Tšornaja Metallurgija.
Johann V
Johann V nime kandvad valitsejad:
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919) oli ajajärk aastatel 1918–1919, kui pärast Saksamaa keisririigis sõjavägi taandumist Eestist, algas Nõukogude Venemaa Punaarmee ning hiljem ka eestimaa bolševikest moodustatud Eestimaa Punaarmee poolt Eestimaa territooriumi vallutamine ning nõukogude võimu ja Eesti Töörahva Kommuuni režiimi kehtestamine vallutatud piirkondades.
Eestimaa territooriumi vallutamine ja osaline okupeerimine algas 28. novembril 1918 Venemaa ja Eesti piirilinna Narva vallutamisega ning lõppes 30. mail 1919 pärast Eesti ja Venemaa bolševike vägede väljatõrjumist Eestimaa pinnalt Eesti Vabadussõja võidu tulemusena.
Narvas 29. novembril 1918 välja kuulutatud Eesti Töörahva Kommuuni keskasutused asusid samuti Narvas ning ERK esimehe Jaan Anvelti poolt määrati ka 29. novembril Narvas Narva toitlustuskomissar G. Klaaser; Narva linnas asuvat vara korraldama M.Danilovi; kontrrevolutsionääride ja spekulantide vastu võitlust juhtima M. Jõgi; Narva mahajäänud Saksa armee varustruse arvestust korraldama A. Vanda; posti- ja raudtee komissariks Mart Laius; raudtee komissariks J. Mädamürk.
Andres Adamson
pisi|Andres Adamson 2021. aasta Kirjandustänava festivalil pisi|Andres Adamson 3. aprillil 2014 [[Eesti Rahvusraamatukogus toimunud Tallinna Raamatumessil]] Andres Adamson (sündinud 4. märtsil 1964 Kärdlas) on eesti ajaloolane, haridustegelane ja kirjastaja.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
ETK Narva TSN Täidesaatev Komitee
Tallinnas Eestimaa Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee poolt läbiviidud võimuhaaramise järgselt 1917. aastal kuni linna okupeerimiseni Saksa vägede poolt 4. märtsil 1918, oli linnas peale valitud linnapea Ants Daumani võimul ka Narva Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee, mille esimees oli Arnold Neibut (Нейбут Арнольд Яковлевич (õige nimi – Арнольд Екабович),, pärast Eesti Töörahva Kommuuni väljakuulutamist 1918. aasta novembrist olid Narvas kohaliku nõukogude võimu esindajad linnapea Ants Dauman ja Narva linna täitevkomitee esimees Albert Tiimann.
Pärast 28. novembril 1918 alanud Nõukogude Venemaa vägede pealetungi ning Narva vallutamist moodustati Narvas 29. novembril 1918 Eesti Töörahva Kommuun, mille nõukogu juhiks oli Jaan Anvelt ning sõjalise jõuna toetasid ETK-d Eesti kütiväed ning Nõukogude Venemaa Punaarmee.
Andres Adamson
Elukäik
Andres Adamson sündis Hiiumaal kunstnik Jaak Adamsoni perekonnas. 1991 lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloo erialal ja 1995 kaitses sama ülikooli juures magistrikraadi teemal "1940. aasta juunisündmuste ajaloolisest seletusest Eestis 1940–1989". 27. veebruaril 2009 kaitses Adamson doktoritöö "Hertsog Magnus ja tema "Liivimaa kuningriik"" (oponendid Enn Küng ja Margus Laidre) ja Tallinna Ülikooli humanitaarvaldkonna doktorinõukogu otsustas talle anda filosoofiadoktori kraadi ajaloo erialal.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
VK(b)P Narva komitee
Narvas moodustati lisaks kogu "Nõukogude Eesti" valitsusorganile ETK ka kohalik VK(b)P Narva komitee, kuhu 4. detsember 1918 valiti juhtidena Aleksander Kits ja Aleksander Randmer; liikmetena Aleksandr Balevski jt. VSDT(b)P Narva komitee tegutses Narvas senise karskusühingu "Võitleja" ruumides.
Andres Adamson
Elukäik
1987. aastast töötas Adamson ajaloo õpetajana. 1994–1995 oli ta Tallinna Haabersti linnaosa haridusosakonna juhataja. 1995. aastast juhtis ta Haridustöötajate Koolituskeskust ning valmistas ette selle asutuse baasil Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse loomist.
Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse loomisel 1. jaanuaril 1997 sai Andres Adamsonist selle asutuse esimene direktor. Suures osas just tema juhtimisel kujundati välja siiani Eestis toimiv riigieksamite süsteem.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
VK(b)P Narva komitee
Moodustati ka VK(b)P Ivangorodi rajoonikomitee Narva Kalevi- ja Linavabriku kommunistidest, komitee koosseisu valiti Jaan Viltšak, Ansis Daumanis, Gavriil Derjagin jt ja VK(b)P Kreenholmi rajoonikomitee Narva Kreenholmi kommunistidest, komitee koosseisu valiti Albert Mesilane, Aleksander Kallas, Aleksandr Nikolajev jt.
Andres Adamson
Elukäik
1999. aastal asus Adamson tööle Jaan Tõnissoni Instituudi koolituskeskuse juhina, korraldades peamiselt täienduskursusi haridustöötajatele. Veel on ta töötanud haridusministri nõunikuna, ajaloo õpetamise arendusprojekti juhina Tallinna Pedagoogikaülikoolis, samas ajaloo osakonna juhatajana, õppejõuna Eesti Humanitaarinstituudis ja Tallinna Ülikoolis ning TLÜ Ajaloo Instituudi asedirektorina.
1999. aastal asutas ta koos samuti ajaloolasest abikaasa Lea Adamsoniga kirjastuse Argo, mis on keskendunud õpikute, õppematerjalide ja ajalooraamatute väljaandmisele. Andres Adamson on tänaseni kirjastuse omanik ja juhatuse liige, töötades paralleelselt õppejõuna TLÜ Ajaloo Instituudis.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
VK(b)P Narva komitee
Lisaks arendatud sõjategevusele Tallinna suunal alustasid ETK-le allunud piirkondlikud kontrrevolutsioniga võitlemise kommisjonid, Revolutsioonilised Tribunalid kehtestatud nõukogude võimu vastaste vastaseid repressioone.
Nolcken
Nolcken, varem ka Nolleken ja Nolcke (vene keeles Нолькен) on Alam-Saksimaalt Hoya krahvkonnast pärit aadlisuguvõsa.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
Sisejulgeolekuasutused Narvas
ETK Narva kontrrevolutsioniga võitlemise komisjon moodustati 5. detsembril 1919. aastal, komisjoni esimees oli Oskar Ellek, kelle korraldusel 30. detsembril 1918 arreteeriti Ivangorodi Uspenski kiriku Õigeusu kiriku vaimulikud Aleksandr Volkov (1873-1919) ja Dmitri Tšistoserdov (1861-1919), kes hukati koos teiste Narva elanikega 8. jaanuaril 1919. Narvat tegutses koos kontrrevolutsiooniga võitlemise komisjoni Narva Revolutsiooniline Tribunal (kuhu kuulusid ka Albert Tiimann ja Ants Dauman) ja selle tribunali uurimiskomisjon.
Võrus linna ja maakonna Täitevkomitee
Võrus teostas nõukogude võimu alates võimu võtmist 10. detsembrist Võru Linna ja Maakonna TSN Täitevkomitee esimees ja Võru Sõjalis-Revolutsioonilise Komitee esimees Ernst Leegen, sekretäriks Otto Rästas, TK liikmeteks: J. Mägi, Juhan Soo ja V. Leegen. 15. jaanuarist aga määrati TK esimeheks Otto Rästas, kuna E. Leegen põgenes koos TK liikmetega Pihkvasse Eesti vägede pealetungi ajal.
Sisejulgeolekuasutused Võrus
Võrus viis läbi repressioone Võru Sõjarevolutsiooniline Tribunal ja Võru Sõjarevolutsioonilise Tribunali uurimiskomisjon.
ETK Virumaa Nõukogu Täidesaatev Komitee
Virumaal moodustati 16. detsembril 1918 ETK Virumaa TSN Täidesaatev Komitee asukohaga Rakvere Ringkonnakohtu kohtumajas Rohuaia tänav 8 Osvald Palgi juhtimisel. Virumaa RSN TK kuulusid: Osvald Palgi (esimees), Nikolai Riuhkrand (haridusosakonna juhataja), A. Meibaum (põllumajandusosakonna juhataja), V. Saage (toitlustusosakonna juhataja), M. Mintel (rahvamajandusosakonna juhataja).
Virumaa Töörahva Nõukogu TK esimeheks valiti hiljem Aleksander Kippar, TK sekretäriks Anna Leetsmann, TK liikmeks Leopold Linder, põllumajandusosakonna (mis viis läbi mõisate natsionaliseerimist) juhatajaks A. Meibaum, kes asendati Birnbaumiga.
Jõhvi TK esimeheks määrati Adolf Kesler.
ETK Nõukogu moodustas 1. detsembril 1918 1917. aasta detsembris Peterburi kubermangust eraldunud ja Eestimaa kubermanguga liitunud Narva linnast ja eeslinnadest iseseisva haldusüksuse, kuhu kuulus 14 valda (Järve vald, Jõhvi vald, Iisaku vald, Mäetaguse vald jt) ning millel oli omaette valitsusasutus Narva Töörahva Nõukogu, mida juhatas kommunist Jaan Saks, kuid linnal ja maakonnal oli ühine Virumaa RSN ja Täitevkomitee ja maakonna TK esimees oli A. Tiimann, kuni suunamiseni Tartu TK esimeheks 28. detsembril 1918.
Sisejulgeolekuasutused Rakveres
19. detsembril 1918 aastal arreteeriti ETK Virumaa RSN TK ja Rakvere Erakorralise Komisjoni esindajate poolt koos paljude teiste Rakvere elanikega erinevatest ühiskonnakihtidest ka ülempreester Sergi Florinski (1873–1918), kui vana režiimi esindajad. Sergius oli endine 29. reservhospidali vaimulik, kes pärast oktoobrirevolutsiooni jäeti, välilaatsareti revolutsiooniline komitee poolt "kogu koosseisu nõusolekul", kui kõrgelt hinnatud välipreester ametisse edasi kuni laatsareti sulgemiseni Saksa okupatsioonivõimude käsul 22. märtsil 1918. Sergius Florinski jäi pärast laatsareti likvideerimist Rakverre elama.
26. detsembril kuulutati välja linna hõivanud bolševike Rakvere Sõjarevolutsioonilise Tribunali poolt ülempreestri surmamõistmise otsus. Hukkamine toimus Palermo metsas, kus praegu asub mälestuskivi kõigile neile, kes tol ajal hukati.
ETK Tartu Töörahva Täidesaatev Komitee
Tartus moodustasid 22. detsembril kohalikud linna töölisaktivistid V :Rätseppa juhtimisel moodustasid 12-liikmelise revolutsioonikomitee ja 15-liikmeline Tartu Tööliste Nõukogu Täitevkomitee. Tartu langes Punaarmee 49. kütipolgu kätte alles 22. detsembril.
22. detsembril moodustati Tartu kohalike bolševike poolt Punaarmee toel uus Tartu Kommunistlik Revolutsiooniline Komitee ja 7-liikmeline erakorraline komisjon võitlusesks kontrrevolutsionääride ja spekulantide vastu.
Nolcken
Päritolu ja varasem ajalugu
Nolckenite kohta on esimesi ürikulisi teateid 1459. aastast, mil Hoya rüütelkonna liikmetena nimetatakse viit venda Nollekeni. Suguvõsaliin algab Tönnis Nolckega (suri pärast 1498), kes oli Hoya krahvidele kuulunud Uchte (Mindeni lähedal) linnusepealik. Selles ametis järgnesid talle tema poeg ja pojapoeg. Viimast − Heinrich Nolckeni (suri 1617) − loetakse suguvõsa Balti liini rajajaks.
Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919)
ETK Tartu Töörahva Täidesaatev Komitee
ETK Nõukogu esindaja Albert Tiimann jõudis koos O. Klaseri, A. Kulli ja E. Ottiga Tartusse ETK võimu teostama aga alles 28. detsembril 1918. Selleks ajaks olid täpselt nädala saanud linnas võimutseda kohalikud Tartu enamlased, Tiimani juhitud ETK esindajad asusid ümberkorraldusi läbi viima ETK Nõukogu määruste ja korralduste alusel. Sama päeva õhtul kuulutati kohalik revolutsiooniline komitee likvideerituks ning asemele moodustati ETK emissaride juhtimisel Tartu linna ja maakonna ühine kõrgemat võimu teostav Tartu Töörahva Täidesaatev Komitee, mille esimeheks valiti Albert Tiimann ja tema asetäitjaks E. Ott. Täitevkomitee juures moodustati TK Presiidium, rahvamajanduse, toitluse, põllumajanduse, sotsiaalkindlustuse, rahvahariduse ja administratiivosakond (juhataja L. Vissak). Adminosakonna juures tegutses ka erakorraline komisjon võitluseks kontrrevolustiooniga, juhaja A. Kull.
31. detsembril saabusid Tartusse veel kolm ETK juhtivat tegelast, nende seas haridusvalitsuse juhataja Artur Vallner. Tähtsate võimumeeste Tartus viibimise puhul otsustati korraldada Tartu Peetri kirikus suur miiting. ETK tegelaste Tartusse naasmisel avaldati ajalehes «Edasi» kuu aega varem ETK Nõukogu koostatud ja avaldatud manifest, mida Tartu elanikkonnale nüüd esmakordselt tutvustati. Läbivaks jooneks on käsk täita täpipealt kõiki korraldusi ning ähvardus rängalt karistada käskude mittetäitjaid.
Nolcken
Päritolu ja varasem ajalugu
pisi|200px|Nolckeni suguvõsa parunivapp
Andres Adamson
Elukäik
Andres Adamson oli aastatel 2005–2013 Eesti Reformierakonna liige. Varem on ta kuulunud Eesti Koonderakonda.