cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Oiva Kaupinen
Ta lõpetas aastal 1972 Aleksei Müürisepa nimelise Kutsekeskkooli ja aastal 1980 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9.lend).
Ta töötas aastatel 1972–1976 elektrik-lukksepana ja aastatel 1980–1990 näitlejana Rakvere Teatris. Aastatel 1994-2009 oli töötas Kodakondsus- ja Migratsiooniametis. Alates 2010. aastast töötab Politsei- ja Piirivalveameti Põhja perfektuuris.
Edmundston
Edmundston on linn Kanadas New Brunswicki provintsis Madawaska maakonnas.
Tähtedevaheline tolm
pisi|260px|[[Tume udukogu Hobusepea udu kujutab endast külma tähtedevahelise gaasi ja tolmu kogumit]]
Tähtedevaheline tolm (inglise keeles interstellar dust) on tahked mikroskoopilised osakesed, mis koos tähtedevahelise gaasiga täidavad tähtedevahelise ruumi. Tegemist on kosmilise tolmu liigiga.
Arvatakse, et tolmuosakestel on rasksulav tuum, mida ümbritsevad orgaanilised ühendid või jääst koorik. Tuuma keemiline koostis sõltub sellest, millise tähe atmosfääris toimus kondenseerumine. Näiteks kui tegemist on süsiniktähtedega, siis tolmuosakeste tuumad koosnevad grafiidist ja ränikarbiidist.
Tähtedevahelise tolmu osakeste tavaline suurus on vahemikus 0,01–0,2 μm, tolmu täismass on umbes 1% gaasi täismassist. Valgus, mis kiirgab tähtedelt, soojendab tähtedevahelist tolmu mitmekümne Kelvini kraadini, tänu millele tähtedevahelise tolm osutub infrapunakiirguse allikaks.
Pahtlilabidas
pisi|Pahtlilabidas Pahtlilabidas ehk pahtellabidas on abivahend viimistlus töödeks. Sellel on lame ja paindlik laba, mida kasutatakse pahtli peale kandmiseks. Pahtlilabidas koosneb käepidemest, mis on tavaliselt tehtud puidust või plastmassist, ja metallist labast.
Valie Export
pisi|Waltraud Stockinger Austria filmiauhindade tseremoonial (2013) Valie Export (kodanikunimega Waltraud Stockinger; sündinud 17. mail 1940 Linzis nimega Waltraud Lehner, 1958. aastast Höllinger) on Austria performance 'i-, meedia- ja filmikunstnik.
Elulugu
Waltraud Lehner kasvas üles Linzis sõjas abikaasa kaotanud üksikema peres koos kahe õega. Ta käis kloostrikoolis, aastatel 1955‒1958 õppis ka kohalikus kunsti- ja käsitöökoolis. Ta abiellus 18-aastaselt ning peagi sündis tütar. Abielu lahutamise järel 1960. aastal kolis ta Viini ja õppis seal tekstiilitööstuse kutsekõrgkoolis. Pärast disaineri erialadiplomi saamist töötas ta filminduses monteerija ja stsenaristiabina.
Kunstnikutöö
1965. aastast keskendus Waltraud Höllinger filmikunstile ning kirjutas 1966. aastal stsenaariumi tööpealkirjaga "Aus Alt macht nicht Neu - ein versuch der sinnlosigkeit. metaphorische bildassoziation, Projekt". 1967. aastal võttis ta endale nimeks suurtähelise "VALIE EXPORT" plaaniga kasutada seda versaalkirjalise kunstilise logona.
Valie Exporti varased tööd on dialoogis feminismi, tegevuskunsti ja filmi kui meediumiga ning iseäranis 1960. aastate lõpu laiendatud kino liikumisega. Üks tema tuntumaid performance 'eid oli "Tapp- und Tastkino", mille viis ta koos oma partneri Peter Weibeliga ellu Euroopa sõltumatute filmitegijate esimesel kohtumisel Münchenis. Performance 'i-etendusel kandis Export lokilist parukat ja meiki, paljaste rindade ümber oli kast kahe augu ja eesriidega, ülejäänud ülakeha kattis jakk. Weibel kutsus ruuporiga möödakäijaid "kinno", kus nad said 33 sekundit kestva seansi jooksul Expordi sõbraliku pilgu valgel oma kätega kasti sisu katsuda.
Kuigi Export oli vahetus kontaktis Viini aktsionistidega, eristas ta oma loomingut nende omast sisuliselt, vormiliselt ja esteetiliselt ning Exporti loomingus tõusis esile feministlik kapitalismikriitika.
1970. aastate teisest poolest alates on Export tegelenud meedia- ja filmikunstiga, osalenud Veneetsia biennaalil ning olnud 1990. aastatest saadik kunstiprofessor eri kõrgkoolides Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides.
Ristiku tänav (Paide)
Ristiku tänav on tänav Paides.
Ristiku tänav on umbes 620 meetrit pikk.
Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb edelasse, kus umbes 400 meetri peal teeb pöörde kagusse ja ristub mõnisada meetrit hiljem Pärnu tänavaga, kus ka lõppeb.
Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa)
Esimese hooaja esimene saade läks eetrisse 25. veebruaril 2007. 13. hooaeg läks eetrisse 15. juunil 2012.
8.–16. hooaja saatejuht oli Marat Bašarov.
Saate 12. hooaega näitas Eestis 2012. aasta kevadel TV3. Hooaja võitis Jelena Jaševitš, teiseks tuli Anatoli Ledenjov ning kolmandaks Viktorija Komahhina.
Saate 14. hooajal võis teleekraanil näha ka eesti selgeltnägijat Marilyn Kerrot ja Vene meediumi Aleksandr Šepsi (vastavalt 2. ja 1. koht). Kerro osales ka 16. ja 17. hooajal ning sai mõlemal korral teise koha.
Krista Leesi
Krista Leesi (sündinud 16. septembril 1966) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik
Krista Leesi on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli klaveri erialal 1987. aastal. 1993. aastal lõpetas ta tekstiili erialal Eesti Kunstiakadeemia magistriõppe.
Raudtee tänav (Paide)
Raudtee tänav on tänav Paides.
Raudtee tänav on ligikaudu 1,5 kilomeetrit pikk.
Tänav algab Mündi teelt, kulgeb loodesse. Tänav lõpeb ristumisel Ringtee tänavaga.
Tänava nimi on tulnud aastatel 1900–1972 Paides kasutusel olnud kitsarööpmelisest raudteest.
Kuueteistkümnendsüsteem
Kuueteistkümnendsüsteem ehk heksadetsimaalsüsteem ehk seksadetsimaalsüsteem on kuueteistkümnendarve kasutav positsiooniline arvusüsteem.
Kasutus
Kuueteistkümnendsüsteem on laialt levinud arvutustehnikas. Kuueteistkümnendarvu koha salvestamiseks arvuti mälus saab kasutada ühte näksi ehk poolt baiti.
Maconi maakond (Missouri)
Maconi maakond (Macon County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Macon.
Ajalugu
Maakond moodustati 1837. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 566.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Mannheimi koolkond
Mannheimi koolkond (saksa keeles Mannheimer Schule) on muusikute kooslus ja muusikastiil, mis iseloomustab 1750.–1780. aastate paiku Mannheimis tegutsenud Pfalzi kuurvürsti Karl Theodori õukonnakapellile loodud muusikat ning orkestrit ennast. Mannheimi koolkonna eeskujuks on 18. sajandi itaalia muusika.
Mannheimi koolkonda iseloomustab ühest küljest musitseerimise loomulikus ja hoogsus ning teisest küljest sentimentaalsus. Siiski juba kaasajal peeti mannheimi koolkonda pigem moenähtuseks ja tühjaks maneeriks. Saksa poeet, publitsist ja helilooja Christian Friedrich Daniel Schubart kirjutas 1775. aastal: "Mannheim – suurepärane koolkond esitamisel, kuid mitte leiutamisel. Maitses valitseb ühekülgsus".
Nii Schubart, oma Euroopa reiside päevikud avaldanud inglise muusikaajaloolane Charles Burney kui ka Wolfgang Amadeus Mozarti isa Leopold Mozart iseloomustavad Mannheimi õukonnakapelli kui tolle aja parimat orkestrit. Schubart ja Burney kirjeldavad kujundlikult Mannheimi orkestri mängule omaseid tunnuseid: forte on kui kõuekõmin, crescendo on kui katarakt (juga), diminuendo meenutab kaugusse voolavat kristalset jõge.
Mannheimi koolkonna stiilimudel
Saksa muusikateadlane Hugo Riemann (1902) on põhjalikult uurinud mannheimi koolkonna muusikat ja andnud tabavaid nimetusi muusika dünaamikat, motiivide kasutust, faktuuri, registrite valikut ja tempot puudutavatele maneeridele, mida selle koolkonnaga seotud heliloojaid oma sümfooniates kasutavad, näiteks:
Mitte kõik mannheimi koolkonna vahendid ei ole siiski loodud Mannheimis tegutsenud heliloojate poolt, vaid nende alged leiduvad juba itaalia muusikas. Hoolimata sellest, et neid vahendeid juba mannheimi koolkonna kaasajal nimetati halvustavalt maneerideks, kasutasid neid nii Wolfgang Amadeus Mozart kui ka Ludwig van Beethoven.
Mannheimi sümfoonia
Mannheimi koolkonna heliloojate poolt loodud sümfooniad olid varasemate kolmeosaliste sümfooniatega võrreldes tihti neljaosalised:
Igal osal oli iseloomulik karakter, näiteks:
Mannheimi koolkonna muusikud
Mannheimi koolkond on nii muusikastiil kui ka muusika esitusstiil, mis sai võimalikuks tänu Mannheimis tegutsenud andekatele heliloojatele ja interpreetidele.
Mannheimi koolkonna tekkes oli oluline panus tšehhi (böömi) muusikutel, kellest tuntuim on õukonnakapelli asutaja, helilooja, dirigent ja viiuldaja Johann Stamitz (Jan Stamic, 1717–1757). Stamitzi loomingu hulka kuulub 58 sümfooniat ja 10 orkestritriot, mida võib nimetada ka sümfooniateks keelpillide. Isa tööd viisid edasi ka Stamitzi pojad, heliloojad ja viiuldajad Carl Stamitz (1745–1801) ning Anton Stamitz (1750–1798 või 1809).
Mannheimi õukonnaorkestrisse kuulus umbes 30 mängijat, mis oli tolle aja kohta väga suur arv. Lisaks keelpillidele olid orkestri koosseisus ka 2 flööti, 2 oboed, klarnet, 2 fagotti, 2 trompetit, 4 metsasarve ja timpanid.
Orkestriga olid seotud helilooja, viiuldaja ja dirigent Christian Cannabich (1731–1798), helilooja Franz Xaver Richter (1709–1789), helilooja ja tšellist Anton Filtz (Fils, 1725–1760) ning dirigent ja helilooja Ignaz Holzbauer (1711–1783).
Orkestrisse kuulusid ka näiteks flötist Johann Baptist Wendling, oboemängija Alexander Lebrun, tšellist Innocenz Danzi ning viiuldajad Karl Josef Toeschi ja Johannes Toeschi. Mannheimi orkester on kuulus ka oma väga heade böömi metsasarvemängijate poolest.
Squillace laht
pisi|250px|Kalaabria lahed Squillace laht (itaalia keeles Golfo di Squillace; ladinakeelsed nimed Scylleticus Sinùs ja Scyllaceus Sinus; kreeka keeles Σκυλλητικὸς κόλπος) asub Joonia mere Calabria rannikul Itaalias. Lahe kallas ulatub Isola Capo Rizzutost Crotone provintsis kuni Stilo neemeni Reggio Calabria provintsis. Laht on saanud nime rannikul asuva Squillace asula järgi.
Muraste piirivalvekool
Muraste piirivalvekool oli kool Harju maakonnas Muraste külas.
Kool asutati 9. märtsil 1992 Tallinnas nime all Piirivalvekool. 2002 korraldati Piirivalvekool ümber ja see kolis Muraste külla. Kool nimetati ümber Muraste piirivalvekooliks.
2007 liideti Muraste piirivalvekooliga Neeme piirivalvekoerte kool.
Joa-Suurküla
Joa-Suurküla (varasema nimega Joa) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Adra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Adra külaga.
Jaan Teetsov
Jaan Teetsov (ka Jaan Tõõtsow, Jaan Teetso, Jan Teetsov; 20. veebruar 1884 Penuja vald, Pärnumaa – 8. veebruar 1942 Sverdlovski oblast) oli eesti põllumajandustegelane ja poliitik.
1920. aastate alguses korraldas ta Eesti Põllumajanduse Keskseltsi agronoomina piimaühistute loomist Saaremaal.
Ta oli Eesti Maarahva Liidu, hiljem Põllumeestekogude liige ja organiseerija Saaremaal.
Aastatel 1923–1932 oli ta II, III ja IV Riigikogu liige.
1935. aastast oli ta Saare maavalitsuse abiesimees (abimaavanem), 1939. aastast maanõuniku kohusetäitja, 1940. aastast põllumajanduse inspektor.
Hukkus nõukogude vangilaagris Sverdlovski oblastis.
Albu Põhikool
pisi|Albu mõis, kooli sissepääs, 01.02.2021 Albu Põhikool on üldhariduskool Järva maakonnas Järva vallas Albus. pisi|Albu mõis, kooli fassaad, 01.02.2021 pisi|Albu mõis, kool poolprofiilis, 01.02.2021 Kool tegutseb alates 1921. aastast Albu mõisas, mis renoveeriti aastatel 1995–2000.
Tondimõisa park
thumb|Tondimõisa park: vaade Tondi tänava poolt, taamal [[Siili asumi elamud. Talv 2008]] Tondimõisa park, varasema nimega Dunteni park, on park Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi tänava, Tammsaare tee ja Nõmme tee vahelisel alal Tondi Selveri vastas. 4,6-hektarisel alal on pärna- ja hobukastaniallee, mitu mänguväljakut lastele ja koerte jalutusväljak.
Looküla (Keila kihelkond)
Looküla (varasema nimdega Loo, Joa-Looküla) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Adra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Adra külaga.
Küla on esimest korda mainitud 1900 (Лоо-кюля).
Luigi Cherubini
Luigi Cherubini (14. september 1760 – 15. märts 1842) oli itaalia helilooja, kes veetis suurema osa oma tööelust Prantsusmaal.
Luigi Cherubinit peetakse klassitsismi ja romantismi ühenduslüliks. Ta alustas muusikuteed oma kodumaal Itaalias, kus toodi lavale mitu tema varasemat ooperit. Pariisi asus elama enne Prantsuse revolutsiooni.
Cherubini lõi oma tähtsamad ooperid Pariisis Napoleoni valitsusaja alguses: Siis sattus ta Napoleoniga vastuollu ja siirdus 1805. aastal Viini, kus tutvus Haydni ja Beethoveniga. 1816. aastal sai Cherubini Pariisi konservatooriumi professoriks, hiljem direktoriks.
Cherubini õpilaste hulka kuulusid Daniel Auber ja Jacques Halévy (Bizet' õpetaja).
Antonio Bonombra
Antonio Bonombra oli Itaalia vaimulik, Accia (Korsika saarel) piiskop aastatel 1467–1480, surnud 1480. Ta saatis paavst Sixtus IV esindajana teekonnal Moskvasse Zoe Palaiologinat, suurvürst Ivan III abikaasat. Sel 1472. aasta reisil külastas Antonio Bonombra ka Eestit. Oma diplomaatilise ülesande eest võlgnes piiskop tänu ilmselt asjaolule, et nii tema kui ka Sixtus IV olid ühekandimehed, pärit Liguuriast Savona linnast.
Moloskovitsõ
Moloskovitsõ (soome keeles Moloskovitsa; vene keeles Молосковицы) on mitme Venemaa asula nimi:
Sigulda kihelkond
300px|pisi|right|Riia kreis [[Ludwig August Mellini kaardil Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)]] Sigulda kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Segewold, läti keeles Siguldas draudzes novads) oli haldusüksus Riia kreisis Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus, Lätimaal.
Myrelaion
Myrelaion (kreeka keeles Eκκλησία του Μυρελαίου) ehk Bodrumi mošee (türgi keeles Bodrum Camii, Mesih Paşa Camii) on 10. sajandist pärinev endine Bütsantsi õigeusu kirik Istanbulis, mis Osmanite riigi ajal muudeti mošeeks. Kreeka nimi viitab mürriga seotud reliikviale või imele.
Ajaloost
Tänapäevaks hävinud palee ehitati hiiglasliku 5. sajandist pärineva rotundi müüridele, läbimõõduga 41,8 meetrit, mis oli Rooma Panteoni järel vana maailma suurim ümarehitis. Kümnendal sajandil ei kasutatud seda enam hoonena, see oli muudetud hiiglaslikuks vähemalt 70 sambaga tsisterniks. Myrelaion püstitati selle palee vahetusse lähedusse. Esimene isik, kes kiriku all paiknevasse hauakirikusse maeti, oli 922. aastal Romanose abikaasa Theodora, seejärel Romanose vanim poeg ja kaaskeiser Christoforos, kes suri 931. aastal. Sellega muutis Romanos kuuesaja-aastast traditsiooni, mille kohaselt peaaegu kõik Bütsantsi keisrid alates Constantinus I-st maeti Apostlite kirikusse. Hiljem muutis keiser oma palee nunnakloostriks ja pärast pagendamist ja surma mungana Prote saarel 948. aastal maeti ka Romanos Myrelaionisse.
Kolmanda ristisõja ajal 1203. aastal sai kirik tules kannatada. Ladina keisririigis (1204–1261) seisis hoone tühjalt, kuid Palaiologoste renessansi ajal 13. sajandi lõpus kirik taastati.
Pärast Konstantinoopoli vallutamist 1453. aastal muutis suurvesiir Mesih Paşa 1500. aasta paiku, Bayezid II valitsusajal kiriku mošeeks. Sõna bodrum tähendab türgi keeles keldrit ja see andis nime ka mošeele, kuid mošeed on nimetatud ka asutaja järgi. Ehitis sai viga tulekahjudes 1784. ja 1911. aastal ja hüljati pärast seda.
1930. aastal avastati väljakaevamistel David Talbot Rice'i juhtimisel ümartsistern. 1964.–1965. aastatel restaureeris kunagist kirikut Istanbuli Arheoloogiamuuseum ja vahetas selle käigus välja peaaegu kõik seina väliskihi tellised. 1965. aastal uurisid kunstiajaloolane Cecil L. Striker ja R. Naumann paralleelselt arheoloogilistel kaevamistel ümarehitist ja kunagist keisripaleed. Endine kirik restaureeriti lõpuks 1986. aastal ja taasavati mošeena. 1990. aastal restaureeritud tsistern leidis mõne aasta jooksul kasutust kaubamajana, kuid on tänapäeval naiste palvesaal.
Arhitektuur
Hoone on krohvimata tellisehitis ja kavatiselt ühe keskse kupliga Bütsantsi ristkuppelkirik, põhiplaanilt ristkülik, mille moodustavad ruudukujulisele naosele lääneotsa lisatud narteks ja idakülge kolme apsiidiga altariruum. Keskkuplit toetavat neli kandilist sammast jagavad kogudusele määratud ruumi üheksasse ossa, kupliosa ümbritseva Kreeka risti kujulise kõrgema ruumiosas nelja haru katavad silindervõlvid, nurgavõlvikuid ristvõlvid. Madal poolümar kuppel toetub akendega tambuurile. Kolmeosaline sanktuaarium idaküljes on seestpoolt ümarate seintega, välismüüride poolt polügonaalne. Ehitise välisilmet liigendavad poolümara ristlõikega poolsambataolised seinaeendid. Kirik asus keisripalee vahetus naabruses ja selle all on sammastele toetuvate ristikujuliselt suunatud silindervõlvidega alumine kirik – mõeldud keiserliku perekonna hauakirikuks.
Myrelaioni eeskujuks oli 881. aastal pühitsetud, tänapäeval ainult kaasaegsetes allikates leiduvate kirjelduste järgi tuntud Nea Ekklesia, mis kuulus keiser Justinianuse Suure palee kompleksi (Nea Ekklesia arvatakse olevat ristkuppelkiriku prototüüpehitis).
Alli
Alli, tuntud ka kui Passante, on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza ja Catanzaro provintsis.
Avots (ajakiri)
Avots oli Läti kirjandusajakiri, mis ilmus 1987–1992. Ajakirja ilmumissagedus oli üks kord kuus. Aastani 1991 andsid ajakirja välja Komsomoli keskkomitee ja Läti NSV Kirjanike Liit ja seejärel aastast 1992 Läti Kirjanike Liit. Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 100 000 eksemplari. 1989. aasta alguses oli ajakirja ühe numbri tiraaž juba 147 000 eksemplari.
Ajakirja peatoimetaja oli kirjanik ja publitsist Aivars Kļavis.
Tõnu Hagelberg
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena, kaitstes diplomitöö "Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing 1922–1940".
Inventeerimise põhjal tehtud artikleid
Tehnikamälestiste inventeerimise põhjal avaldas Hagelberg ajakirja Tehnika ja Tootmine esikaane siseküljel aastatel 1988–1992 artiklisarja tööstus- ja tehnikamälestistest üldiselt ning ülevaateid mälestistest Rapla, Viljandi, Pärnu ja Valga rajoonis (maakonnas) ning üksikehitiste (Jausa vesiveski Hiiumaal, Leineperi rauasulatusahi, Raasiku raudteejaam, Kose veski Harjumaal, Ellamaa elektrijaam, Hiiu-Kärdla kalevivabrik jm) kohta.
Edward Griffin
Edward Griffin on mitme tuntud mehe nimi:
Lainokk-todi
Lainokk-todi (Todus subulatus) on siniraaliliste seltsi ja todilaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Liik on endeemne Haiti saarel.
Kirjeldus
Täiskasvanud lainokk-todid on umbes 11–12 cm pikad ja kaaluvad 7–10,2 g. Tegu on suurima liigiga todide perekonnas.
I Love New York
Logo
Logo on reebus, mille Milton Glaser laenas ühelt Montreali raadiokampaanialt. Raadiojaam CJAD Montreal Quebec Canada algatas kunagi reklaamikampaania "Montreal, südamega linn".
Lainokk-todi
Kirjeldus
Nad on väiksed, kohmaka kehaehituse ja lühikese sabaga linnud. Nende pealmised suled on helerohelised, alumised hallvalged ja kollaka tooniga. Neil on punane kõri ning lame ja pikk nokk.
I Love New York
Logo
Logo koosneb suurtähest "I" (inglise keeles "mina"), millele järgneb punane süda ( ♥ ). Nende all on suurtähed N ja Y, mis on ümardatud ruutseriifidega šriftis American Typewriter ja mis tähistavad New Yorgi nime algustähti.
Lainokk-todi
Levila
Liik elutseb Haiti saarel, nii Dominikaani Vabariigis kui Haitis. Elupaikadena eelistavad nad poolkõrbelisi alasid, peamiselt metsad, skrabid, kohviistandused ja mangroovid, mis asuvad tasandikest kuni 1700 meetri kõrgusel merepinnast.
I Love New York
Töötlused
pisi|[[Näitleja Robin Williams T-särgiga, millel logo on transkribeeritud araabia kirja vigaselt, kujul "I love ♥ New York"]] pisi|"I Love NY" modifikatsioone võib leida ka Eestist. Tartu Kaarsillal kujutab tundmatu grafitiautor Tartut kui jalgrattalinna Logost on saanud popkultuurisümbol, mille töötlusi võib kohata kogu maailmas. Kaupu kirjadega "I ♥ ..." võib leida kõikjal, kus on turiste. New York on püüdnud oma kaubamärki kaitsta, esitades imitaatorite vastu ligi 3000 pretensiooni (2005. aasta saisuga).
Lainokk-todi
Toitumine
Lainokk-todid toituvad erinevatest putukatest.
I Love New York
Töötlused
Liigub ka paroodiaid nagu "I Spayed My Pets" (kasutades ingliskeelse sõnamänguna potimasti ♠) või "I Club Seals" (kasutades ristimasti ♣). Logo otsesel ettelugemisel põhinevad väljendid nagu "I heart…" ("Mina süda...") näiteks filmi "I Heart Huckabees" pealkirjas.
Logole on oma teostes viidanud ka teised kunstnikud, näiteks Briti disainer Danny Flynn, kes kasutas inglise keele idioome ja vaoshoitust väljendavaid fraase 2005. aastal loodud logoseerias "I don't mind NY".
Lainokk-todi
Pesitsemine
Kurnas on tavalised 1–4 muna, mis on mõõtmetelt tüüpiliselt 15,9–18 mm kõrged ja 13,3–15 mm laiad – väikseimaid kõigist siniraaliste seltsi lindudest. Munad on värvuselt valged ja tähnideta, kuid märgatava läikega ja koguvad tihti hiljem punakaid mustuseplekke. Nad munevad enamasti aprilli ja juuni vahel ning haudeperiood, mille vältel nii isas- kui emaslind tegeleb haudumisega, kestab hinnanguliselt 2–3 nädalat. Sellele järgnev pesitusperiood kestab samuti 2–3 nädalat, misjärel pojad lahkuvad pesast ning vanematepaar läheb lah.
Häälitsemine
Lainokk-todide peamine häälitsus on monotoonselt vilistatud "tirp-tirp-tirp".
Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimistu järgi on liik soodsas seisundis.
Mesopaus
Mesopaus on atmosfäärikiht, mis eraldab mesosfääri termosfäärist. See asub 80–90 km kõrgusel.
Õhutemperatuur on selles kihis –225 °C (120–180 K ).
Seal esinevad helkivad ööpilved.
Petersburg
Petersburg võib tähendada järgmist:
Neeme piirivalvekoerte kool
Neeme piirivalvekoerte kool oli 1998 –2007 tegutsenud kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas.
Kool oli Piirivalveameti alluvuses. Koolis õpetati välja piirivalvekoeri. 2007. aastal liideti see kool Muraste piirivalvekooliga.
Istog
Istog on linn Kosovos. Asub riigi kirdeosas.
Linna nimi tuleneb serbiakeelsest sõnast istok 'allikas'.
Istogist oli pärit poliitik Ibrahim Rugova ning jalgpallurid Azdren Llullaku ja Fatmire Bajramaj.
Jussi nõmm
pisi|Jussi nõmm (september 2007) Jussi nõmm on nõmm Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealal.
Nõmme kõrval asuvad Jussi järved.
Šura-Bura seadused
Šura-Bura seadused on programmeerimises täheldatud seaduspärad, mis on nime saanud Moskva Ülikooli professori Mihhail Romanovitš Šura-Bura järgi.
Seadusi on kolm :
Esimesed kaks Šura-Bura seadust tähendavad seda, et iga arvutust on võimalik teostada kas keerukamalt või lihtsamalt kui iga olemasolev algoritm seda võimaldab.
Lauenburg
Ajalugu
Linna asutas 1182. aastal Askaania dünastia hertsog Bernhard, kes oli Lauenburgi hertsogite esivanem. Aastatel 1181–1182 püstitas ta Lowenborchi kindluse, mis sai nime Elbe jõe polaabikeelse nime Lave järgi (võrdluseks tšehhi keeles Labe). Kindluse järgi sai ka linna nimeks Lowenborch.
thumb|left|Lauenburgi loss 16. sajandi lõpul.
Saksi-Lauenburg oli hertsogkond kuni 1. juulini 1876, kui see liideti Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsiga. Lauenburg oli hertsogkonna pealinn aastani 1616, kui loss maha põletati. Aastal 1619 viidi pealinn Ratzeburgi. Hertsogkonna territoorium oli üldjoontes sama, mis tänapäeval kreisil. Keskajal jäi Lauenburg vanale soolateele, samas tänapäeval on see Elbe-Lübecki kanali lõunapoolne ots.
1945. ja 1982. aasta vahel oli Lauenburg kui Lääne-Saksamaa sisepiir, mida ületasid autod, mis liikusid piki Bundesstraße 5 maanteed Nõukogude okupatsioonitsooni (aastani 1949, pärast seda Saksa Demokraatlik Vabariik) või Lääne-Berliini ja Briti okupatsioonitsooni (aastani 1949, pärast seda Lääne-Saksamaa) vahel. Liiklus allus tsoonidevahelise liikluse regulatsioonile, Lääne-Saksamaa ja Lääne-Berliini vahel järgiti 1972. aasta transiidilepingu eriregulatsioone.
Kultuur ja vaatamisväärsused
Lauenburgil on märkimisväärne vanalinn arvukate ajalooliste hoonetega, mis on rajatud 17. sajandil või varemgi. Vanal ajal olid need hooned enamasti meremeeste kodud, tänapäeval meelitab piirkond kunstnikke ja turiste. Vanalinnas asub ka 13. sajandil ehitatud Maarja-Magdaleena kirik.
Lauenburgi vanalinn paikneb umbes 50 meetri kõrguse panga jalamil. Maalilised kitsad tänavad viivad üles nn. "ülalinna", kus asub Lauenburgi loss. Vana Lauenburgi lossi kasutati Lauenburgi hertsogite residentsina ja hertsogkonna poliitkeskusena. Sajandi jooksul on suur osa lossist lammutatud ja asendatud uute hoonetega, kuid vana lossitorn on siiani alles.
Tänapäeval toimib loss linna- ja kreisivalitsusena. Ülevalt lossi juurest on hea vaade ümbruskonnale. Peale Elbe jõe ja Lauenburgi vanalinna võib näha ka Alam-Saksimaa tasast soomaad Elbe lõunakaldal, mis kuulus hertsogkonnale kuni Hannoveri kuningriigile loovutamiseni aastal 1814. Selge ilmaga on võimalik näha isegi Lüneburgi, mis asub umbes 25 kilomeetrit Lauenburgist edelas.
Veel üks ajalooline Lauenburgi vaatamisväärsus on Palmschleuse ehk ajalooline lüüs, mis ehitati 1398. aastal ja uuendati 17. sajandil. See on vanim lüüs Euroopas.
Rahvusvahelised suhted
Lauenburgi sõpruslinnad:
Pihkva vürstide loend
Pihkva vürstid on loetelu Pihkva vürstiriigi ja Pihkvamaa valitsejatest, kuni Pihkvamaa liitmiseni Moskva suurvürstiriigiga.
Muinasaeg
1136. aastal aeti senine Novgorodi vürst Vsevolod Mstislavitš Novgorodist minema, kuna ta oli olnud nõus vahetama Novgorodi valitsemise valitsemisega Perejaslavlis ja lahingus suzdallastega oli põgenenud lahinguväljalt. Vürsti hoiti kaaskonnaga 1,5 kuud vangis ja seejärel pagendati Novgorodimaalt. Aastat 1136 loetakse Novgorodi vabariigi moodustamise aastaks, sellest alates ei määratud vürsti Novgorodi, Kiievi suurvürsti poolt, vaid valiti Novgorodi veetše nõusolekul.
Pierre d'Ailly
pisi Pierre d'Ailly (ladinapäraselt Petrus Aliacensis, Petrus de Alliaco; 1351 Compiègne – 9. august 1420) oli prantsuse teoloog, astroloog ja kardinal.
Ta õppis Pariisis, kus temast 1367. aastal sai kunstide litsentsiaat ja järgmisel aastal magister. 1381. aastal sai temast teoloogia litsentsiaat ja doktor. 1384. aastal oli ta Pariisi Ülikooli Navarra kolledži rektor.
1411. aastal määras vastupaavst Johannes XXIII ta kardinaliks.
Termosfäär
Termosfäär on atmosfäärikiht, mis paikneb eri allikate järgi kõrgustel 80–400 km või 85–500 km. Mesosfäärist eraldab teda mesopaus ja eksosfäärist termopaus.
Õhutemperatuur termosfääris kasvab kõrguseni 200–300 km ja võib ulatuda 1000–1500 K, päikese aktiivsuse aastal 1800 K. Selle põhjuseks on päikese ultraviolettkiirguse neeldumine kõrgusel 150–300 km, mis põhjustab hapniku ioniseerumist.
Jevgeni Klimovitš
Jevgeni Klimovitš (Климович Евгений Константинович) (24. jaanuar 1871 Vitebski kubermang – 1932 Jugoslaavia) oli Venemaa Keisririigi (poliitilise politsei ohranka) ja Politseidepartemangu riigiametnik, sõjaväelane (jalaväekindral) ja Venemaa valgekaartliku liikumise tegelane.
Ülevaltküla
Ülevaltküla (varasema nimega Ülevalt) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vääna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna külaga.
Termosfäär
Termosfääri ulatus ja temperatuur kõiguvad ööpäeva ja aasta lõikes. Päeval tõuseb temperatuur päikese soojuse mõjul kuni 800 °C ja toimub selle kihi märkimisväärne soojuspaisumine. Öösel jahutub õhk kiiresti maha ja kiht tõmbub kokku. Termosfääri ulatust mõjutavad ka aastaajad, Maa magnetism ja päikesekiirguse intensiivsus.
Jevgeni Klimovitš
Jevgeni Klimovitš oli pärit Vitebski kubermangu aadlike seast, lõpetas Polotski kadetikorpuse.
Termosfäär
Termosfääris esinevad virmalised; seal lendavad kosmoselaevad ja satelliidid. Seal pidurduvad ja põlevad ära meteoorid; seega kaitseb termosfäär Maad maailmaruumi ohtlike mõjude eest.
Jevgeni Klimovitš
Karjäär
Jevgeni Klimovitš suri 5. juunil 1930 Serbia linna Pančevo haiglas.
Madisoni maakond (Missouri)
Madisoni maakond (Madison County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Jevgeni Klimovitš
Isiklikku
Jevgeni Klimovitši abikaasa oli Jekaterina Petrovna Tjutševa, neil oli 1905. aastal sündinud poeg Boriss Klimovitš.
Madisoni maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Fredericktown.
Ajalugu
Maakond moodustati 1818. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 226.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
SN2 reaktsioon
Vaba elektronpaari omav reagent – nukleofiil – atakeerib substraadi R-X molekuli, millel on polaarne side Cδ+-Xδ-, ning protsessi tulemusena substraadi molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. See on keemiline reaktsioon, mille kiirust limiteerivas staadiumis osalevad kaks reageerivat osakest – substraat (keemia) ja nukleofiil. Sellele reaktsioonile on iseloomulik, et substraadi molekulile nukleofiili liitumine ja lahkuva rühma eraldumine toimub samal ajal. See on teist järku reaktsioon, s.t. reaktsiooni kiirus v sõltub mõlema osakese kontsentratsioonist: kus k on kiiruskonstant ning [RX] ja [Nu-]on substraadi ja nukleofiili kontsentratsioonid.
Järgneval reaktsiooni mehhanismi skeemil on kujutatud nukleofiili (HO-) atakk bromoetaani molekulile ja samaaegne lahkuva rühma (Br-) eraldumine. SN2 protsessis nukleofiili atakk toimub lahkuva rühma suhtes teiselt poolelt. Seetõttu on SN2 reaktsioonidele iseloomulik, et (mahukad) asendusrühmad substraadi reaktsioonitsentris, s.t. steerilised takistused viivad konkureeriva SN1 mehhanismi suunas. Ja kiraalse substraadi korral esineb asendusrühmade konfiguratsiooni muutumine (Waldeni inversioon).
Lutheri vabriku rahvamaja
pisi|Lutheri vabriku rahvamaja fassaad Lutheri vabriku töölissöökla-rahvamaja oli 1905. aastal Lutheri vabriku töötajatele ehitatud rahvamaja Tallinnas aadressil Vana-Lõuna 37. Hoone arhitektid on Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen. Lutheri vabriku rahvamaja fassaad on tunnistatud kultuurimälestiseks Kuni 1914. aastani tegutses Lutheri vabriku rahvamajas ka näitering, mida juhtisid mõningase lavakogemusega Julius Rossfeldt, kes oli tulnud rahvamaja juhatajaks 1908. aastal, ja Alfred Umberg. 1914. aastal muudeti rahvamaja sõjaväehaiglaks, näitering pidi majast lahkuma ja viidi üle karskusseltsi Valvaja.
Nõukogude ajal kasutati hoonet Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi klubihoonena. Aastail 1995–2000 paiknes seal Sõnumilehe toimetus. Praegu on hoones Pagaripoisid.
Fraternitas Baltica
Fraternitas Baltica oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon; ühtlasi esimene Riias asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioonil oli kaks deviisi: Freundschaft, Frohsinn, Tugend, Wissen — soll man nie bei den Balten missen ja In Treuen fest.
Veikko Täär
pisi|Veikko Täär 1998. aastal [[Maikrahvi valimisel Foto: Jaan Künnap ]]
Veikko Täär (sündinud 7. septembril 1971) on eesti näitleja, lavastaja, saate-, päeva-, õhtu- ja pulmajuht, esinemiskoolitaja, spordipsühholoog ja ettevõtja.
Veikko Täär lõpetas 1989 Tartu 10. Keskkooli. Aastatel 1989–1991 õppis Täär Tartu Ülikoolis füüsikat, 1994–1998 aga Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 18. lennus näitlejaks (cum laude).
Pärast lavakooli on ta mänginud Eesti Draamateatri, Vanemuise, Ugala ja muude teatrite lavastuses ning osalenud teatriprojektides. Täär on eraldi õppinud Alexanderi tehnikat ja lavalist võitlust.
Veikko Täärile kuulus Otepääl asunud kohvik l.u.m.i., mis sulges uksed detsembris 2017.
Eduka harrastussportlasena (suusamaratonid, triatlonid jm) on ta juhtinud rahvasporti propageerivaid telesaateid.
Täär juhtis 2005. aasta kevad-suvehooajal TV3 saatesarja "Vabad ja vallatud".
2016. aastast kuni 2018. aasta sügiseni mängis ta seriaalis "Siberi võmm" üht peategelast Viktor Korolit.
Tallinna Magdaleena Lasteaed
Tallinna Magdaleena Lasteaed on lasteaed Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Lasteaed asub aadressil Asula tänav 16 1964. aastast. 1993. aasta 1. septembril alustas majas tööd Tallinna Magdaleena Lasteaed-Algkool, mis reorganiseeriti 1. septembril 2007 lasteaiaks. Nime sai 21. veebruaril 1994.
Tänapäeval töötab lasteaed kuue rühmaga. Rühmades on 1,5–7-aastasi lapsi.
Sigfrid Aronus Forsius
pisi|Sigfrid Aronus Forsius Sigfrid Aronus Forsius (ka Sigfridus Aronius Forsius või Siegfried Aronus Forsius; umbes 1550 – 1624 Tammisaari) oli Helsingist pärit soome vaimulik, astronoom, astroloog ja kirjamees.
Oli Uppsala Ülikooli astronoomiaprofessor, avaldas muuhulgas 1608 Rootsi esimese aastaraamatu (1623. aastaks oli ilmunud 23 almanahhi) ja 1613 (ilmus 1643) esimese Soomet käsitleva geoloogiaõpiku "Minerographia".
Mait Lepik
Mait Lepik (sündinud 23. septembril 1968 Tallinnas) on eesti näitleja ja filmitegija.
Sigfrid Aronus Forsius
Aastal 1611 avaldas ta esimese joonistatud värvisüsteemi põhivärvustega punane, kollane, roheline ja sinine; visand kujutas kera.
Mait Lepik
Näitlemist on ta õppinud aastatel 1983–1984 Tartus Leonhard Merzini näitlejameisterlikkuse kursusel.
Sigfrid Aronus Forsius
Tema järgi on nime saanud asteroidide vöö asteroid 3223 Forsius, mille avastas 1942. aastal Soome astronoom Yrjö Väisälä.
Mait Lepik
Ta on mänginud Eesti ja Soome filmides, telesarjades ja reklaamides, teinud koostööd mitme teatritrupiga.
2015. aastal asutas ta Helsingis soome-eestlaste teatri ET Teater ja on selle juht.
Kirna matkarada
Kirna matkarada asub Alam-Pedja kaitsealal. Matkarada läbib Pedja jõe äärseid lamminiite ja lammimetsi. Raja kogupikkus on 7 km.
Haili Sammelselg
Haili Sammelselg (aastani 1954 Haili Mitt; 13. märts 1928 Antsla – 30. aprill 2019) oli eesti laulja (sopran) ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas aastal 1947 Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi ning aastal 1952 Tallinna Muusikakooli (Linda Sauli klassis).
Ta töötas aastatel 1947–1954 sekretär-masinakirjutajana. Aastatel 1957–1964 oli ta teatris Estonias koorilaulja ja aastatel 1964–1984 samas solist. Aastatel 1984–1986 töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis hääleseadeõpetajana, aastatel 1986–1991 töötas ta hääleseadeõpetajana Tallinna Pedagoogilises Instituudis.
Isiklikku
Tema poeg oli ettevõtja ja kunstimetseen Guido Sammelselg (1956–2013).
Kevin Fiala
2019. aasta veebruaris siirdus ta Minnesota Wildi. 7. aprillil 2021 tegi ta mängus Colorado Avalanche'i vastu oma NHL-i karjääri esimese kübaratriki.
2022. aasta juunis kaubeldi Fiala Wildist Los Angeles Kingsi, misjärel sõlmis Fiala klubiga seitsmeaastase lepingu.
2023. aastal valiti Fiala NHL-i tähtede mängule.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Fiala Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.
Tacina
Tacina on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Catanzaro ja Crotone provintsis.
Tacina läte on Sila kõrgmaa idaosas Sila rahvuspargis. Jõgi suubub Joonia mere Squillace lahte Steccato di Cutro lääneosas.
Punavööt-puuvaablane
Punavööt-puuvaablane (Xiphydria prolongata) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Josephsoni efekt
pisi|L ja R on ülijuhid, mis võivad olla samast või ka erinevast materjalist. Isoleerkihi I paksus on 1 [[nanomeeter ]]
Josephsoni efekt on ülijuhtivusvoolu üks nähtustest, mille korral elektrivool läheb läbi õhukese dielektrikukihi (isoleerkihi), mis eraldab kaht ülijuhti. Niisugust struktuuri ülijuht-mittejuht-ülijuht nimetatakse Josephsoni kontaktiks või Josephsoni  siirdeks, lühend SIS (inglise keele sõnadest superconductor–insulator–superconductor) või SNS (superconductor–non-conductor–superconductor). Üldjuhul eraldab ülijuhte mingi oksiid, näiteks AlO või NbO.
Josephsoni kontaktis ei moodusta voolu elektronid (nagu harilikes elektrijuhtides), vaid nn Cooperi paarid, nagu see on esitatud BCS-teoorias.
See efekt on nime saanud Brian David Josephsoni järgi, kes 1962. aastal püstitas hüpoteesi, et ülijuhtivusvool võib olla ka kahe ülijuhi vahel, mis on õhukese isoleerkihiga eraldatud. Enne seda hüpoteesi oli juba kirjeldatud tunneliefekti. Esimese avaliku artikli Josephsoni efektist ja ka katselistest tõestusest kirjutasid Philip Anderson ja John Rowell.
Ülijuhtivus oli füüsikutele põnev nähtus, kuid ligi pool sajandit ei osanud keegi seletada, miks ja kuidas see tekib. Alles 1957. aastal näitasid ameeriklased John Bardeen, Leon Cooper ja Robert Schrieffer teoreetiliselt, et metalljuhi takistus kaob seetõttu, et elektronid moodustavad paarid. Sellised Cooperi paarid juhivad voolu takistuseta. Josephson oli esimene, kes ennustas ülijuhtivate Cooperi paaride tunneleerumist. Selle töö eest sai Josephson 1973. aastal füüsikaauhinna.
Ajalugu
1962. aastal püstitas 22-aastane Brian Josephson märkimisväärse hüpoteesi, et kaks õhukese isoleeriva kihiga eraldatud ülijuhti peaksid tekitama lõputult liikuva elektrivoolu, nii et pinget ühendusele rakendama ei pea. Ja kui rakendada piiratud (alalisvoolu) pinge, siis tekiks vahelduvvool.
Efekti olemus
Kui materjal muutub ülijuhtivaks, moodustavad elektronid Cooperi paarid ja tekitavad kollektiivse kvantlaine. Kui kahte ülijuhti eraldav isoleerkiht on väga õhuke (ainult mõni nanomeeter), siis võivad elektronpaarid läbida dielektrikut tänu tunneliefektile. Kui Cooperi paarid selliselt ühest ülijuhist teise tunneleeruvad, siis tekibki elektrivool. Iga ülijuhti iseloomustab kvantmehaaniline suurus, mida kutsutakse faasiks. Üle siirde tekkiv elektrivool on alalisvool, mille väärtus on võrdeline kahe ülijuhi faasierinevuse siinusega. Seda tuntakse ka kui alalisvoolu Josephsoni efekt.
Kui  alalisvoolu tugevus ületab kriitilise väärtuse, siis tekib  alalispingelang ja siire hakkab kiirgama elektromagnetlainet sagedusega
kus e on elektroni laeng ja h on Plancki konstant.
See sagedus ei sõltu ülijuhtide omadustest (kriitiline temperatuur, keemiline koostis), vaid ainult rakendatavast pingest U. Selline seos võimaldab luua perfektse pinge-sageduse muunduri. Tuntakse ka Josephsoni pöördefekti rakendusi täiusliku sageduse-pinge muunduri kujul.
Josephsoni efekti kirjeldavad põhiseosed on järgmised:
kus U(t)on pinge, mis on rakendatud Josephsoni kontaktile ja I(t)on vool läbi selle kontakti, \varphi(t)on faas ja I_con kriitilise alalisvoolu väärtus. Kriitiline vool on oluline parameeter, mida võib mõjutada nii temperatuur kui ka rakendatav magnetväli.
Rakendused
Josephsoni efektil on mitmeid praktilisi rakendusi.
SQUID
pisi|I_b on sisendvool, I_0 on SQUIDi kriitiline vool, \Phi on SQUIDI magnetvoog ja V on pinge, mis vastab sellele magnetvoole. X-id tähistavad Josephsoni siiret Josephsoni efekti kasutatakse edukalt ülijuhtivates kvantinterferentsseadistes, lühend SQUID (ingl superconducting quantum interference device), mille abil tehakse ülitäpsemaid magnetvoo kvandi  mõõtmisi. Josephsoni efekt on magnetvälja väärtuse suhtes väga tundlik, sest ülijuhtide faasi muutust saab siduda magnetvooga. Seda suurt tundlikkust kasutada väga täpsete magnetvälja mõõteseadmete ehitamiseks.
Alalisvoolu SQUID koosneb kahest Josephsoni siirdest. SQUID on äärmiselt mitmekülgne vahend. Esiteks on seda kasutatud magnetväljade väga väikeste muutuste mõõtmiseks. Lisaks võib see olla kasutusel koos välise vooluahelaga ülinorgu ssignaali galvanomeetri, voltmeetri ja oommeetrina.
Tänu nende tundlikkusele ja mitteinvasiivsusele on SQUIDid leidnud laialdast rakendust meditsiinilises diagnostikas, sest võimaldavad mõõta organismis biovoolude ajel tekkivaid ülinõrku magnetvälju. Sel baasil  on loodud aju- ja südamehaiguste diagnostikaseadmeid. SQUID-magnetomeetreid rakendatakse samuti geoloogias, et kindlaks teha muistseid Maa magnetvälja muutusi kivimites. USA merevägi tarvitab SQUID-magnetomeetreid allveelaevade otsinguks.
Metroloogia
pisi|See ahel sisaldab 3020 Josephsoni siiret ja võimaldab väga täpselt genereerida pinge 1 volt. Seda saab kasutada mõõteseadmete kalibreerimiseks Vahelduvvoolu Josephsoni efekti saab ära kasutada pinge-sagedusmuundurina, samuti väga täpsete sageduse ja pingete mõõtmiste seadmetes, näiteks selleks, et defineerida väga täpselt üks volt.
Krüotron
Juba enne 1962. aastat olid teadlased unistanud loogikalülitusest, mis põhineks ülijuhtidel. Esimene läbimurre selles valdkonnas oli krüotroni loomine. See seade põhineb ülijuhtiva faasi üleminekul normaalsesse ning vastupidi ja seda juhitakse magnetväljaga. Selle lähenemisviisi peamine probleem oli suhteliselt pikk lülitusaeg (∼ 10 µs) ülijuhtiva ja normaalse oleku vahel. Lahendus leiti pärast 1967. aastal ilmunud Josephsoni artikli ilmumist. Läbimurdeks osutus nullpinge ja takistuslike olekute vahelise ülemineku kasutamine tunnelsiirdes. Matisoo ehitas ka teerajaja Josephsoni digitaalse trigeri, mille lülitusaeg oli vähem kui 1 ns. Kahjuks aga ei saanud niisuguste elementidega arvutitest asja, sest sel alal sai valitsevaks  mikroprotsessoril põhinev tehnoloogia.
SIS-siirde rakendusi
pisi|Ülijuhtiv materjal on helesinine, isolrkiht on must ja substraat on roheline Niisuguse siirdega seadmetel on mitmesuguseid rakendusi, näiteks elektromagnetilise kiirguse ülitundlikud detektorid, magnetomeetrid, suure kiirusega digitaalsed ahelaelemendid ja kvantarvutid. Kuna SIS-siirde tundlikkus on suurim vahemikus 100–1000 GHz, siis kasutatakse neid palju raadioastronoomias. SIS-siire on kasutusel ka ühefootonidetekteerimisseadmetes. Selles rakenduses purustab ülijuhis absorbeerunud footon Cooperi paarid ja loob kvaasiosakesed. Kvaasiosake tunneleerub läbi siirde rakendatava pinge suunas ja sellest tulenev tunnelvool on võrdeline footonenergiaga. SIS-seadmeid kasutatakse footonite sageduse detektoritena piirkonnas röntgenikiirgusest kuni infrapunakiirguseni.
Veel rakendusi
Josephsoni efekti rakendatakse veel järgmistes seadmetes:
Madliena kihelkond
300px|pisi|right|Riia kreis [[Ludwig August Mellini kaardil Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)]] Madliena kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Sissegal, läti keeles Madlienas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Hvarši keel
Hvarši keel on nahhi-dagestani keelkonda kuuluv Kaukaasia keel, mida räägitakse Dagestanis Tsumada rajoonis.
Täpne kõnelejate arv pole teada, sest hvaršid kasutavad kirjakeelena avaari keelt. 2010. aasta rahvaloendusel loendati 1737 hvarši keele kõnelejat.
Hvarši keeles on 21 vokaalfoneemi ja 66 konsonantfoneemi.
Lõuna-Sardiinia provints
Lõuna-Sardiinia provints on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi esialgne keskus on Carbonia.
Provints moodustati 2016. aastal. See koosneb endisest Cagliari provintsist (välja arvatud città metropolitana di Cagliari 17 valda), endisest Medio Campidano provintsist, endisest Carbonia-Iglesiase provintsist ning Seui ja Genoni vallast, mis kuulusid enne vastavalt Ogliastra ja Oristano provintsi.
pisi|Palazzo della Provincia, provintsi haldushoone
Haldusjaotus
Lõuna-Sardiinia provints jaguneb 107 omavalitsusüksuseks (comune).
G. Edward Griffin
Tuntuim on Griffini 1994. aastal ilmunud raamat "The Creature from Jekyll Island", milles ta väidab, et Föderaalreservi süsteem on pangakartell ja totalitarismi töövahend. Raamat on mõjutanud tuntumate vandenõuteoeetikute teoseid, näiteks Ron Pauli taiest "The Revolution: A Manifesto".
Aastal 2017 asutas ta "alternatiivparempoolsete" individualistide võrgustiku Freedom Force International, mis korraldab iga-aastast konverentsi Red Pill Expo.
Miramichi
Miramichi on linn Kanadas New Brunswicki provintsis Northumberlandi maakonnas.
Dendroloogilised uurimused Eestis
Dendroloogilised uurimused Eestis aastast 1999 ilmuv kogumik, mis koosneb Eesti Põllumajandusülikooli Metsandusliku Uurimisinstituudi dendroloogilistest uurimistöödest.
Peale Eesti metsateadlaste on kogumikus töid ka nt Hollandi, Leedu, Inglismaa teadlastelt.
Tõlinõmme
Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 (Телинемме).
Küla järgi on nime saanud Toila kihistu Tõlinõmme kihistik.
Big Bendi rahvuspark
Big Bendi rahvuspark (Big Bend National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Texase osariigi lääneosas.
Pargi pindala on 3242 ruutkilomeetrit ja see on riiklikult oluline kaitseala, sest see on Chihuahua kõrbe suurim topograafia ja ökoloogia kaitseala Ameerika Ühendriikides. Rahvuspark sai nime Rio Grande suure käänaku järgi. Big Bendi rahvuspargis asub Chisose mäestik, mis on Ühendriikide ainus täielikult rahvuspargi territooriumil paiknev mäestik. Rahvuspargi ja Chisose mäestiku kõrgeim tipp on Emory Peak (2385 m).
Rahvuspargis valitseb kuum poolkõrbeline kliima. Hiliskevadel ja suvel võib madalamatel kõrgustel õhutemperatuur sageli tõusta üle 40 °C. Talved on üldiselt pehmed, kuid vahetevahel võib õhutemperatuur langeda alla nulli. Kuna rahvuspargi kõrgeima ja madalaima paiga vahel on enam kui 1500 meetrit, on õhutemperatuuride ja sademete hulga varieeruvus rahvuspargis märkimisväärselt suur. Tänu sellele esineb rahvuspargis erakordne taimede ja loomade elupaikade mitmekesisus. Park kaitseb enam kui 1200 taimeliiki, enam kui 450 liiki linde, 56 liiki roomajaid ja 75 liiki imetajaid.
Kuna Rio Grande on riigipiir Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko vahel, on pargil ebatavalised piirangud pargireeglite, määruste ja poliitikate haldamisel ja jõustamisel. Vastavalt Guadalupe Hidalgo lepingule ulatub pargi territoorium ainult 1848. aasta seisuga sügavaima jõekanali keskmesse. Ülejäänud kanal ja sellest lõunapoolne maa jääb Mehhiko territooriumile. Park piirneb Mehhiko poolel Cañón de Santa Elena ja Maderas del Carmeni kaitsealadega.
Big Bendi rahvuspark on USA põhiosa üks eraldatumaid ja selle tõttu üks vähemkülastatumaid rahvusparke. Perioodil 2009–2019 külastas seda keskmiselt aastas 377 000 turisti.
Motoorne ajukoor
Motoorne ajukoor ehk motoorne piirkond ehk motoorne korteks on paljudel selgroogsetel loomadel peaajus paiknev ja talitlev suurajukoore osa, mis tegeleb põhiliselt tahtliku motoorika (liikumine, liigutused) planeerimise, sooritamise ja kontrolliga.
Tallinn European Open
Tallinn European Open on Tallinnas igal aastal peetav judovõistlus.
Motoorne ajukoor
Inimesel paikneb motoorne ajukoor suuraju otsmikusagara tagaosas.
Tallinn European Open
Enne Euroopa võistluseks saamist oli see A-Tournament (2003). Seejärel 2005-2011 oli see judo maailmakarika etapp. Aastal 2012 langetati võistluse kategooriat kontinentaalsele, Euroopale (European Open).
Tähnik-puuvaablane
Tähnik-puuvaablane (Xiphydria camelus) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Motoorne ajukoor
Motoorne ajukoor jagatakse lihtsustatult kuueks rakukihiks, kus paiknevate rakkude tüübid võivad suuresti erineda, nii koosneb V rakukiht (V. sisemine püramidaalkiht Lamina pyramidalis interna) püramiidrakkudest, mis saadavad liikumiseks vajalikku infot mööda aksoneid perifeersetele motoneuronitele, seal asuvad ka arvuliselt vähemusse jäävad Betsi rakud.
2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus
pisi|[[Kadrioru staadion]] 2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 9.–12. juulini Tallinnas Kadrioru staadionil. Need olid 10. Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus.