cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2021. aasta Vormel 1 hooaeg
Punktisüsteem
Täispunktide andmiseks peab sõidu võitja lõpetama vähemalt 75% etapi täisdistantsist. Kui sõidu võitja lõpetab vähemalt kaks ringi, ent vähem, kui 75% etapi täisdistantsist, antakse vaid pooled punktid. Punkt kiireima ringi eest antakse vaid juhul, kui sõitja lõpetab esikümnes. Hooaja lõpus kasutatakse viigimurdjana (vajadusel) sõitja/meeskonna parimat tulemust.
Viited
<references group="lower-alpha" />
Dresdeni reformeeritud kirik
Dresdeni reformeeritud kirik (Reformierte Kirche) oli 1894. aastal valminud reformeeritud kirik Dresdenis Ringtänava Wilhelm Külzi järgi nimetatud osa ääres (Dr.-Külz-Ring; algselt Ringtänav 17b, Ringstraße 17b).
Kiriku projekti tegi arhitekt Harald von Bosse, kes kasutas eeskujuna endavalmistatud Peterburi Jaani kiriku projekti. Nurgakivi kirikule pandi 1892. aastal.
Kirik sai 13. veebruaril 1945 rängalt kannatada Dresdeni pommitamisel. See ehitati 1948. aastal hädapäraselt üles ajutise kirikuna, pärast 1956. aastat tehti sinna erinevaid lõbustusasutusi. Hoone lammutati 1963. aastal.
Valgjärve tammed
pisi|Üks Valgjärve tammedest (august 2015) Valgjärve tammed on kaks kaitsealust tammepuud Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas Valgjärve mõisa pargis. Puud võeti kaitse alla 1959.
Ühe puu ümbermõõt on 484 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 23 m. Teise puu ümbermõõt on 499 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
Emil Forsberg
pisi|Emil Forsberg (2018) Emil Peter Forsberg (sündinud 23. oktoobril 1991 Sundsvallis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Rootsi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis GIF Sundsvall, mille koosseisus debüteeris ta 2009. aastal Rootsi esiliigas. Rootsi kõrgliigas mängis ta esimest korda sama klubiga 2012. aastal. 2013. aasta jaanuaris liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Malmö FF. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Malmöga Rootsi meistriks. 2014. aasta hooajal lõi Forsberg Rootsi kõrgliigas 14 väravat. Samal hooajal valiti ta Rootsi kõrgliiga hooaja parimaks poolkaitsjaks.
2015. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Leipzigiga, mis mängis sel ajal veel Saksamaa esiliigas. Alates hooajast 2016–17 on ta klubiga mänginud Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2016–17 lõi Forsberg Saksamaa kõrgliigas kaheksa väravat ja andis 19 väravasöötu (väravasöötude arvestuses oli sel hooajal liigas esimesel kohal).
Rootsi jalgpallikoondises tegi Forsberg debüüdi 17. jaanuaril 2014 sõprusmängus Moldova vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2015 EM-i play-off-mängus Taani vastu. Ta kuulunud Rootsi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Mats Møller Dæhli
Mats Møller Dæhli (sündinud 2. märtsil 1995 Oslos) on Norra jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Nürnberg ja Norra jalgpallikoondises.
Aastatel 2011–2013 kuulus ta Manchester Unitedi noortesüsteemi. Hooajal 2011/12 pälvis ta Manchester Unitedi akadeemia hooaja parimale noormängijale antava Jimmy Murphy auhinna.
2013. aasta juulis sõlmis ta lepingu Norra klubiga Molde. Norra kõrgliigas debüteeris ta 2013. aasta augustis.
2014. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Cardiff City, kus peatreeneriks oli äsja saanud Ole Gunnar Solskjær, kes oli eelnevalt juhendanud just Moldet. 29. märtsil 2014 lõi ta mängus West Bromwich Albioni vastu viiendal lisaminutil värava, tuues Cardiff Cityle 3:3 viigi.
Tehnika tänav
Tehnika tänav on tänava nimi järgmistes Eestis asulates:
Mats Møller Dæhli
2020. aasta jaanuaris siirdus Dæhli Belgia kõrgliigaklubisse Genk. 2021. aasta jaanuaris läks ta sealt laenule Nürnbergi ning sõlmis sama aasta mais klubiga püsiva lepingu.
Norra jalgpallikoondises debüteeris Dæhli 15. novembril 2011 sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2014 EM-i valikmängus Malta vastu.
Numbernotatsioon
Numbernotatsioon on noodikiri, milles muusika ülesmärkimiseks kasutatakse numbreid.
Numbriga võib tähistada näiteks:
Afiinsuskonstant
Afiinsuskonstant kui tasakaalukonstandi erijuht iseloomustab makromolekulide selektiivsust erinevate külalismolekulide suhtes tasakaaluolekus. Afiinsuskonstandi asemel võib kasutada ka terminit stabiilsuskonstant, mis iseloomustab kompleksi püsivust. Supramolekulaarkeemias nimetatakse afiinsuseks molekuli võimet moodustada võõrustaja-külalise kompleksi.
Ülevaade
Afiinsuskonstant on võtmetähtsusega faktor iseloomustamaks võõrustajamolekuli (retseptori) äratundmisvõimet kindla külalismolekuli (ligandi) suhtes. Kuna retseptori eesmärk on üldjuhul moodustada kompleksi vaid kindlate molekulidega, siis on eelistatud afiinsuskonstandi kõrgem väärtus. Praktilisest aspektist võib see olla takistuseks, kuna kõrge afiinsuse korral on pöördreaktsioon tagasi tõrjutud. Näiteks võib nimetatud probleem osutuda oluliseks keemiliste sensorite loomisel, mis on üheks retseptormolekulide rakendusalaks. Otsustades, millist võõrustajamolekuli rakenduslikel eesmärkidel kasutama hakata, võib afiinsuskonstant olla määrava tähtsusega. Seejuures on tähtsad ka molekuli teised omadused nagu lahustuvus, keemiline püsivus, kättesaadavus ja hind.
Võrrand
Afiinsuskonstante leitakse järgmiste võrrandite kaudu:
Kus:
Ahtena keel
Ahtena keel on Ameerika Ühendriikides Alaskal räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonna atapaski keelte põhjaatapaski rühma.
Afiinsuskonstant
Võrrand
Üldjuhul mõõdetakse afiinsuskonstante otse võrrandi (2) suhtes. Võrrand eeldab, et tegemist on 1:1 stöhhiomeetrilise reaktsiooniga. Seega on analüüsile eelnevalt tähtis teada, mis vahekorras komplekseerumine toimub. Tulemust võidakse esitada logaritmitud kujul. Eristatakse kaht erinevat afiinsuskonstanti – absoluutset ja suhtelist. Absoluutne afiinsuskonstant K iseloomustab konkreetse võõrustajamolekuli võimet moodustada kompleksi külalismolekuliga. Seevastu suhteline afiinsuskonstant ΔK iseloomustab kahe retseptormolekuli omavahelist konkurentsi kindla substraadi suhtes. Sellega näidatakse, kui palju on üks retseptor teisest tinglikult parem.
Mõõtmised
Afiinsuskonstantide määramiseks tuleb läbi viia kvantitatiivne analüüs. Kõik afiinsuskonstantide määramise analüüsimeetodid põhinevad tiitrimisel. Võrrandite (1) ja (2) lahendamiseks on vaja teada, kui ulatuslikult tekib võõrustaja-külalise kompleks. Tasakaalulise reaktsiooni uurimiseks kasutatakse sageli UV/Vis-spektroskoopiat (UV-Vis), tuumamagnetresonantsspektroskoopiat (TMR), fluorestsentsspektroskoopiat, Raman-spektroskoopiat ja isotermilist kalorimeetrilist tiitrimist (IKT).
Ahtena keel
Ahtena keel jaguneb 4 põhimurdeks.
Afiinsuskonstant
UV-Vis spektroskoopiline meetod
Kehtib eeldus, et vähemalt üks uuritavatest molekulidest sisaldab kromofoori. Seetõttu võib meetod olla piiratud rakendatavusega. Kehtib ka eeldus, et uuritakse ainult ühte retseptorit. Samaaegselt mitme retseptori uurimine võib tuua kaasa olukorra, kus analüüsitavad spektrid kattuvad üksteisega. UV-Vis meetodi puhul on tegemist küllaltki lihtsa, täpse ja robustse analüüsiga. Ühtlasi on UV-Vis aparatuur odavam ja kättesaadavam kui TMR aparatuur. Sarnasel põhimõttel toimub afiinsuskonstantide määramine ka fluorestsentsspektroskoopiliselt ja Raman-spektroskoopiaga.
Pille Johanson
Pille Johanson (sündinud 9. juunil 1962 Pärnus; varem Pille Tõnnov) on eesti kunstnik ja tõlkija.
Afiinsuskonstant
Tuumamagnetresonantsspektroskoopiline (TMR) meetod
TMR analüüsi alguses määratakse spektris seostumisasukoha keemiline nihe. Tiitrimise käigus hakkab seostumisasukoha keemiline nihe muutuma. Lahuse küllastudes hakkab keemilise nihke muutuse ulatus vähenema, viidates tiitrimise lõpp-punkti saabumisele. Saadud informatsiooni kasutatakse võrrandite (4) ja (5) lahendamiseks, mis annab infot relatiivse afiinsuskonstandi kohta. Tulemused keskmistatakse. pisi|400px|TMR analüüsi käigus muutub tiitrimise tulemusena võõrustaja-külalise kompleksi seostumisasukoht. Graafikul kulgeb tiitrimine suunal alt üles
Pille Johanson
Haridus
Lõpetas 2010. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti eriala bakalaureuseõppe ning samal aastal avatud ülikooli raames ka inglise keele ja kirjanduse eriala bakalaureuseõppe cum laude. 2012. aastal lõpetas Tartu Ülikooli maalikunsti eriala magistriõppe cum laude ja sai kunstide magistri kraadi.
Afiinsuskonstant
Tuumamagnetresonantsspektroskoopiline (TMR) meetod
Kus: Relatiivse afiinsuskonstandi määramise puhul on võimalik saavutada täpsemaid tulemusi võrreldes absoluutse afiinsuskonstandi määramisega.
Absoluutse afiinsuskonstandi määramiseks tuleb tiitrimise käigus täpselt fikseerida lisatud titrandi kogus. Afiinsuskonstandi väärtust saab arvutada regressioonanalüüsiga või lahendades võrrandi (6).
Pille Johanson
Töö
Aastatel 1998–2000 töötas Tartu Kunstikooli inglise keele õpetajana. 2000. aastast vabakutseline tõlkija. 2012. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli maalingute osakonna lektor ja osakonna juhataja abi.
Afiinsuskonstant
Tuumamagnetresonantsspektroskoopiline (TMR) meetod
Kus:
TMR analüüs pakub mitmeid eeliseid võrreldes teiste meetoditega. Nendest üks praktilisemaid on võimalus analüüsida samaaegselt mitut erinevat retseptorit, kuid seda siiski vaid ühe substraadi suhtes. Erinevate retseptorite seostumisasukohad ei tohi spektris kattuda. Analüüsides peab kasutama alati sama solventi. TMR meetodid võimaldavad määrata ka täpse seostumisasukoha. Seda teadmist saab arvesse võtta uute võõrustajamolekulide disainimisel. Võrreldes UV-Vis ja fluorestsentsmeetoditega on TMR analüüs vähem tundlik, mistõttu on mõõtmisteks vaja kasutada mõnevõrra suuremaid ainekoguseid. Möödapääsmatu on deuteeritud solvendi kasutamine. Mõõtes absoluutseid afiinsuskonstante, võib raskendatud olla väga suurt afiinsuskonstandi väärtust omavate molekulide uurimine. Relatiivsete afiinsuskonstantide määramisel on võimalik sellest probleemist hoiduda. Metoodikate kitsaskohtadest mööda vaadates võib suurimaks takistuseks olla hoopis TMR aparatuuri kättesaadavus. Seade on kallis ja selle käsitsemine nõuab rohkem teadmisi kui teised meetodid.
Pille Johanson
Isiklikku
Tema abikaasa on Ants Johanson.
Afiinsuskonstant
Isotermiline kalorimeetriline tiitrimine
Isotermilise kalorimeetrilise tiitrimise (IKT) puhul mõõdetakse uuritavas lahuses toimunud soojushulga muutust tiitrimise käigus. Adiabaatilises nõus on võõrustajamolekuli lahus, mille kohal on süstal külalismolekuli lahusega. Tiitrimise käigus toimub komplekseerumine, mille tulemusel lahus kas neelab või eraldab soojust. Soojushulk on proportsionaalne seostumise ulatusega. Sarnaselt teiste afiinsusmõõtmistega hakkab analüütiline signaal tiitrimise lõpus vähenema, kuni jääb alles ainult taustsignaal lahuse lahjendamisest. Ühe eksperimendiga on võimalik saada infot nii afiinsuskonstandi, reaktsiooni stöhhiomeetria, entalpia ja entroopia kohta. Sel juhul leitakse afiinsuskonstant võrrandi (7) lahendamisel.
Pille Johanson
Tõlked
Tõlkinud eesti keelde raamatusarjas "Öölane" ilmunud Rex Stouti, Erle Stanley Gardneri ja Dorothy L. Sayersi raamatuid.
Afiinsuskonstant
Isotermiline kalorimeetriline tiitrimine
IKT analüüsi peetakse tundlikuks ja paindlikuks mittedestruktiivseks analüüsimeetodiks. Mõõtmisteks vajalik ainehulk on väike, jäädes mikromolaarsesse suurusjärku. Võrreldes spektroskoopiliste meetoditega on analüütilise signaali registreerimine aeglasem, ent analüüs tervikuna küllaltki kiire (1–3 tundi). IKT ei sea eeldusi lahuse pH-le ega läbipaistvusele, mis on tähtsad UV-Vis analüüsi puhul. IKT aparatuur on võrreldes spektromeetritega oluliselt odavam. Selle käsitsemine ei nõua erilisi eelteadmisi. Aparatuur on täielikult automatiseeritav. IKT analüüsi rakendatakse peamiselt biomolekulide uurimiseks ja see on tihti sekundaarseks analüüsivahendiks mõne teise meetodi kõrval.
Pille Johanson
Tõlked
Tõlkinud inglise keelde Veljo Tormise "Eesti ballaadid" ja "Naistelaulud".
Liustemäe
Liustemäe on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
10. jaanuarini 2014 oli osa Metsküla külast.
Roosaken
pisi|Roosaken Soissons'i katedraalis Prantsusmaal Roosaken on rikkaliku ehisraamistikuga suur ümmargune aken gooti kiriku fassaadis (võib esineda ka romaanika-gootika üleminekustiilis), paikneb portaali kohal lääneseinas või transepti otsaseinas.
Varaseimad roosaknad pärinevad 10. sajandist. Gooti stiili arenedes muutus roosakna kiviosa aina filigraansemaks, jättes rohkem ruumi vitraažidele. 12. ja 13. sajandi roosaknad on range geomeetrilise ülesehitusega, hilisemad ei pruugi seda enam olla.
Eesti kirikutest on roosaken näiteks Tallinna Jaani kirikul.
Olmejäätmed
Olmejäätmed on kodumajapidamisjäätmed ning kaubanduses, teeninduses või mujal tekkinud oma koostise ja omaduste poolest samalaadsed jäätmed.
Holíč
Holíč (kuni 1946. aastani Holič, saksa keeles Weißkirchen (an der March), Holitsch, ungari keeles Holics) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Skalica ringkonnas.
Geograafiline asend
Holíč asub Zahorska Nižina madalikul Tšehhi piirist kolme ja poole kilomeetri kaugusel, Skalicast ligikaudu 6 km edelas.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Holíči elanikest slovakke 89,63%, tšehhe 2,18%, ukrainlasi 0,63% ja mustlasi 0,28%. Rahvus oli teadmata 6,57%-l elanikest.
Kalkūni
Kalkūni on küla (lielciems) Lätis, Augšdaugava piirkonnas, Daugavpils-Vilniuse raudtee ääres. Kalkūni valla halduskeskus.
Asulas asub Kalkūni mõisa (Kalkuhnen) süda. Peahoone laskis aastail 1890–1892 ehitada August von Oettingen Wilhelm Neumanni projekti järgi. Alates 1945. aastast on mõisas lastekodu. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.
Ülari Kirsipuu
pisi|Ülari Kirsipuu esinemas 1987. aastal Foto: Jaan Künnap Ülari Kirsipuu (sündinud 25. septembril 1968 Tallinnas) on eesti muusik.
Ta on õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis aastatel 1983–1987 Hendrik Nagla saksofoniklassis. Ülari Kirsipuu on lõpetanud personalijuhtimise eriala aastal 2000. Lapsepõlves mängis ka lastefilmides "Nukitsamees" ja "Keskpäev".
15. ekspeditsioon
15. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama 15. alaline meeskond.
Britain's Got Talent
2014. aasta aprillis nimetas Guinnessi rekordite raamat selle formaadi maailma kõigi aegade edukaimaks reality-TV formaadiks. Cowell ütles: "Olen väga uhke, et Got Talent on kodumaine Briti saade. Võlgneme selle edu grupile väga andekaid produtsente üle kogu maailma, kes on selle teoks teinud. Ja muidugi hämmastavale talendile."
15. ekspeditsioon
Ekspeditsiooni ajal laiendati kaks korda jaama Integrated Truss Structure'i kui STS-117 tõi jaama S3/S4 sõrestiku ja STS-118 tõi jaama S5 sõrestiku.
15. ekspeditsioon sai ametlikult läbi kui 16. ekspeditsiooni komandör Peggy Whitson saabus jaama ning ametlik jaama üleandmise tseremoonia toimus 19. oktoobril 2007.
Meeskond
15. ekspeditsiooni liikmetest saabus esimesena jaama NASA astronaut Sunita Williams. Ta osales 14. ekspeditsioonil ja saabus jaama 11. detsembril 2006 missiooniga STS-116 kosmosesüstik Discovery pardal. Ekspeditsiooni komandör Fjodor Jurtšikin ja Oleg Kotov saabusid jaama 9. aprillil 2007 Sojuz TMA-10 pardal. 26. aprillil 2007 teatas NASA, et Williams naaseb Maale missiooniga STS-117 kosmosesüstik Atlantise pardal, mitte STS-118 pardal nagu algselt oli plaanitud. Williamsi asendas Clayton Anderson, kes saabus jaama 10. juunil 2007 kosmosesüstik Atlantise pardal.
Christopher Schindler
Christopher Wolfgang Georg August Schindler (sündinud 29. aprillil 1990 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Nürnberg.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis TSV 1860 München, millega liitus 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa esiliigas hooajal 2010/11.
2021. aasta mais sõlmis ta lepingu 1. FC Nürnbergiga.
Aastatel 2011–2012 mängis Schindler neljal korral Saksamaa kuni 21-aastaste koondises.
Livorno
Livorno on sadamalinn Itaalias Toscana maakonnas, Livorno provintsi halduskeskus. Livorno asub Liguuria mere ääres.
thumb|left|Venezia kvartal Livornos.
Livornos on sündinud helilooja Pietro Mascagni, kunstnik Amedeo Modigliani ja poliitik Carlo Azeglio Ciampi.
Elise Aron
Elise Johanna Aron (3. juuli 1896 Alliku vald, Järvamaa – 23. detsember 1982 Tallinn) oli Eesti riigiametnik ja õpetaja.
Keskkonnatehnoloogia
pisi|300px|Elektriautod Keskkonnatehnoloogia ehk roheline tehnoloogia ehk ökoloogiline tehnoloogia on tehniline valdkond, mis võimaldab jätkusuutlikku rohelist eluviisi.
Elise Aron
Ta oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja aastail 1917–1918 ja üliõpilane 1920–1923 (lõpetas), Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.
Elise Aron oli aastail 1916–1917 algkooliõpetaja Lüganusel, 1919–1920 Koerus ja Tallinnas. 1940. aastani oli ta Siseministeeriumi juriidiliste isikute büroo juhataja, hiljem kooliõpetaja.
Keskkonnatehnoloogia
Keskkonnatehnoloogiaks peetakse kõiki tehnoloogiaid, mille kasutamisega saab säästa loodusressursse ning vähendada tekkivat saasteheidet ja jäätmeteket. Jätkusuutlike lahenduste hulka kuuluvad näiteks taastuvate energiaallikate kasutamine, materjalide taaskasutamine, loodusliku mitmekesisuse hoidmine, prügilate rajamine, reoveepuhastus jne.
Keskkonnatehnoloogia saab jagada neljaks alamvaldkonnaks :
Roheline energia
pisi|400px|Tuulegeneraatorid Eestis Roheline energia kujutab endast meie igapäevaeluks vajaliku elektrienergia tootmiseks vajaminevate lahenduste loomist. Selle jaoks, et taastumatud ressursid võimalikult efektiivselt taastuvate vastu vahetada, teevad teadlased regulaarselt katseid ja uuringuid. Taastuvate energiaallikate hulka kuuluvad tuule-, päikese-, hüdro- ja loodete energia.
Ökoloogiliselt roheliseks energiaks nimetatakse näiteks anaeroobsel lagunemisel tekkivat energiat, kui lagundatakse mikroorganismide abiga jäätmeid (näiteks kasutatakse seda protsessi reoveepuhastites). Mikroorganismide elutegevuse tagajärjel tekib metaan, mida on võimalik ära kasutada energiaallikana nii majapidamises kui ka muudes elektrienergiat vajavates seadmetes.
Heitgaasid
Keskkonnatehnoloogide üheks ülesandeks on vähendada atmosfääri paisatavate kasvuhoonegaaside hulka. Riigid näevad vaeva selle nimel, et atmosfääri ei satuks ohtlikke ühendeid. Uute tehnoloogiatega üritatakse vähendada heitgaaside sattumist keskkonda. Selle jaoks on määratud rahvusvahelised kvoodid ning peaaegu kõik maailma riigid peavad seda täpselt järgima. CO2 kontsentratsiooni piiramiseks on riigid allkirja andnud Kyōto protokolli. Kui limiit ületatakse, siis on ette nähtud karistusmeetmed ja kui suudetakse vähendada kasvuhoonegaaside hulka, siis on võimalik seda kvooti teistele riikidele müüa. Tänu sellele süsteemile sai näiteks Tartu linn 2011. aasta alguses kõik uued linnaliinide bussid.
Tänapäeval on saamas üha populaarsemaks keskkonnasäästlikuks lahenduseks hübriidautod, mis emiteerivad keskkonda väga vähe heitgaase, sest kasutavad lisaks tavalistele kütustele ka elektrienergiat. Seeläbi vähendatakse heitgaaside mõju atmosfäärile ning kütuseks kasutatava bensiini või diislikütuse osakaalu.
Biotervendus
Mitmeks alaharuks jagunev keskkonnatehnoloogiline lahendus, mida kasutatakse mikroorganide abiga ohtlike ühendite puhastamiseks keskkonnast.
Toor
pisi|Toor
Keskkonnatehnoloogia
Biotervendus
Biotervendus jaguneb kaheks meetodiks:
Toor
Toor ehk rõngaspind (inglise keeles torus) on matemaatikas pöördpind, mis tekib ringjoone pöörlemisel selle ringjoonega samal tasandil asuva ning temaga mittelõikuva sirge ümber.
Keskkonnatehnoloogia
Biotervendus
1) In situ
Toor
Tooriks nimetatakse ka sellise pinnaga ekvivalentset topoloogilist ruumi või diferentseeruvat muutkonda.
Keskkonnatehnoloogia
Biotervendus
2) Ex situ
Tuumamagnetresonants
pisi|359x359px|TMR-spektromeetri näide|alt= Tuumamagnetresonants (TMR, ingl k ka NMR – nuclear magnetic resonance) on füüsikaline nähtus, kus aatomituumad hakkavad tugeva välise magnetvälja (2,4–21,2 T) mõjul raadiosagedusel pöörlema. See pretsessioonisagedus on igale tuumale omane ning see võimaldab konkreetselt määrata, millise tuumaga on tegu ja millises keemilises ümbruses see paikneb. Tugev magnetväli saadakse ülijuhtmagneteid kasutades.
Keskkonnatehnoloogia
Reoveepuhastuse süsteemid
Majapidamises tekib pidevalt reovett, mida on vaja töödelda ja käidelda, sest keskkonda sellist vett juhtida ei tohi. Linnades kasutatakse peamiselt tsentraalseid reoveepuhasteid, kus majades olev reovesi kogutakse kokku ning juhitakse akviivmudal baseeruvatesse puhastitesse. Nende energiatarve on väga suur ning seetõttu on paljudes paikades need asendatud pinnasfilter- ja tehismärgalasüsteemidega.
Üheks reoveepuhastustehnoloogiaks on Eestis järjest populaarsemaks saavad pinnasfilter- ja tehismärgalasüsteemid, kus puhastamist teostatakse väiksemate hoolduskuludega ja madalama energiatarbega (võrreldes teiste reoveepuhastustehnoloogiatega). Süsteemide rajamisel on tähtis järgida juhendmaterjalis antud soovitusi, et tagada puhasti efektiivne toimimine pikaajaliselt. Tuleb silmas pidada, et tehismärgala- ja pinnasfilterpuhastid pole hooldusvabad ning neid tuleb igal aastal kontrollida, nii et see tagaks puhastite korrasoleku.
Peamised probleemid keskkonnatehnoloogias
Ettevõtete ja teadusasutuste poolt nimetatud peamised probleemid keskkonnatehnoloogiate turuleviimisel on finantsvahendite puudus, välised takistused, teadmiste puudus, spetsialistide vähesus. Kõige suuremaks probleemiks on nimetatud finantsvahendite puudumist.
Probleemide lahendamiseks on tehtud ettepanekud avalikule sektorile keskkonnatehnoloogiate toetamiseks:
Haridus
Keskkonnatehnoloogiat (lühend KKT) õpetatakse Tartu Ülikoolis, kus on võimalik omandada bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad. Bakalaureuseõpe kestab 3 aastat, magistriõpe 2 aastat ja doktorantuur ehk doktoriõpe 5 aastat. Õppimine on tihedalt seotud loodusteadustega. Ained on seotud keemia, füüsika, geograafia, bioloogia ja muude insener-tehniliste valdkondadega, näiteks biokeemia, geofüüsika, keskkonnakeemia, keskkonnafüüsika, ökotehnoloogia jne. Väga tähtis on ka keskkonnaprojektides osalemine, mis tähendab, et tihedalt on seotud juriidilised ja majandusdistsipliinid.
Tuumamagnetresonants
Tuumamagnetresonantsi levinuim kasutus on meditsiinis magnetresonantstomograafia ehk MRI (ingl k magnetic resonance imaging). Lisaks sellele kasutatakse tuumamagnetresonantsspektroskoopiat keemias ainete struktuuri ja puhtuse määramiseks.
Ajalugu
alt=|pisi|E. M. Purcelli mõõdetud TMR spekter etanoolist 1951. aastal Tuumamagnetresonantsi nähtuse avastas Isidor Isaac Rabi 1938. aastal juhtides vesiniku molekule läbi homogeense magnetvälja. TMR-i nähtuse kirjeldamise eest sai ta 1944. aastal füüsikas Nobeli auhinna.
Felix Bloch ja Edward Mills Purcell arendasid meetodit edasi vedelikes ja tahkistes kasutamiseks ning jagasid selle töö eest 1952. aastal Nobeli auhinna.
Tartu vojevood
Tartu vojevood (poola wojewoda dorpacki, wojewoda derpski) oli Poola-Leedu haldusüksuse Tartu vojevoodkonna valitseja.
Tuumamagnetresonants
Ajalugu
1950-ndatel hakati TMR-i kasutama orgaaniliste ainete analüüsiks. Kahedimensiooniline TMR spektroskoopia töötati välja 1970-ndatel. Esimene kahemõõtmeline TMR spekter mõõdeti 1977. aastal ja selle meetodi väljatöötamise eest sai Kurt Wüthrich 2002. aastal Nobeli auhinna keemias.
Keskkonnatehnoloogia
Mikroobsete protsesside tehnoloogia
Õpitakse mikroorganismide vahendatud protsesside tulemusel puhastama saastunud pinnaseid ja reostunud vett. Mikroorganismide tegevuse tulemusel saadakse puhast vett ja õigel kasutamisel on võimalik saada ka energiat (näiteks metaani näol, kui toimub reoainete lagundamine mikroorganismide abiga anaeroobsetes tingimustes).
Tuumamagnetresonants
Ajalugu
1991. aastal sai Nobeli auhinna Richard R. Ernst Fourier' teisendusega tuumamagnetresonantsi meetodite väljatöötamise eest 1960.–1970. aastatel.
Keskkonnatehnoloogia
Ökotehnoloogia
Ökoloogiliste tehnoloogiate kasutusvõimalused avalduvad eelkõige teadmises, et tarbides igapäevaseks elutegevuseks vajalikku elektrit, puhast vett ja muid hüvesid, kasutame me tehnoloogiaid, mis teevad võimalikult vähe kahju keskkonnale. Arendatakse näiteks passiivmaju, reoveepuhastussüsteeme, päikeseenergial töötavaid elektriseadmed, tehismärgalasid jne. Väga tihedalt ollakse seotud ka materjalide tootmises, põllumajanduses ja tööstuses.
Tuumamagnetresonants
Ajalugu
2003. aastal said Nobeli auhinna füsioloogias Paul Lauterbur ja Peter Mansfield 1970-ndatel alustatud MRI meetodi väljatöötamise eest. Esimesed magnetresonantstomograafid võeti kasutusele 1980. aastatel.
Keskkonnatehnoloogia
Ökosüsteemide tehnoloogia
Uurimisvaldkonda kuuluvad liigirikaste ökosüsteemide (puisniidud, loopealsed, lamminiidud, metsad) efektiivsed ja mõistlikud majandamisviisid. Ökosüsteemide tehnoloogia eesmärk on mitmekesisuse säilitamine ja hävitatud elupaikade rekultiveerimine (näiteks vanade mahajäetud põlevkivikarjääride asemele metsa rajamine).
Tuumamagnetresonants
Teooria
Tuuma spinni iseloomustab spinnkvantarv (I). TMR-i jaoks on sobilikud poolearvuliste spinnidega tuumad. 0-spinniga tuumad tuumamagnetresonantsis signaali ei anna. Laengu ringliikumisel tekib magnetväli, mida iseloomustab vastav magnetmoment (μ). Spinniga tuuma võib käsitleda kui magnetit.
Toor
Toori mõiste üldistatakse ka n-mõõtmelisele ruumile.
Tartu vojevood
Tartu vojevoodkonna (algselt Tartu presidentkond) vojevoodid ehk kubernerid (wojewoda dorpacki; wojewoda derpski):
Tuumamagnetresonants
Teooria
Tuumasid iseloomustab nende güromagnetiline konstant (γ), mis on võrdne magnetmomendi (µ) ja impulsimomendi (P) jagatisega.
Keskkonnatehnoloogia
Geotehnoloogia
Väga tihedalt geoloogia õppekavaga seotud suund, kus tegeletakse geoloogilistest muutustest tulnud keskkonnaprobleemide lahendamisega. Näiteks aluspinna kivimite tundmine, pinnasele rakendatud pingetest tulenevate olukordade riskianalüüs ja võimalikud lahendused.
Jänestarn
Jänestarn (Carex leporina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Tartu vojevood
26. augustil 1625 kapituleerus Tartu Poola garnison Rootsi vägedele, vojevoodkonna ala läks Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal.
Vene-Rootsi sõja (1656–1661) tõttu Moskva tsaaririigi võimkonnas.
Tuumamagnetresonants
Teooria
pisi|330x330px|Tuuma spinnenergiate lõhenemine välise magnetvälja mõjul. Ergastatud tuumade spinn on –1/2 Güromagnetiline konstant iseloomustab konkreetset tuuma ning võib olla nii negatiivne kui ka positiivne. Negatiivse konstandi korral pretsesseerib tuuma magnetmoment välise magnetvälja jõujoonte suhtes vastupäeva, näiteks 15N ja 17O tuumad. Positiivse güromagnetilise konstandi korral pretsesseerib tuuma magnetmoment päripäeva, näiteks 1H ja 13C tuumad.
Keskkonnatehnoloogia
Heitmete töötlemise tehnoloogia
Pinnase ja pinnavee reostusallikate kindlakstegemine ja nende käitlemine. Siia alla kuuluvad reovee puhastamine, saastunud pinnase tervendamine, prügilate mõju ümbritsevale keskkonnale. Heitmete töötlemise alla kuulub ka jäätmete ladustamine ja nende taaskasutus.
Jänestarn
Kõrgus 10–50 cm.
Liudolf (Saksi)
thumb|Ludolf dux Saxonie Ottoonide dünastia sugupuu alguses, [[Chronica sancti Pantaleonis, Köln, 12. sajand]]
Tuumamagnetresonants
Teooria
Tuuma magnetväljaga ergastades muutuvad kõik spinnid ühesuunaliseks ning tekib makroskoopiline magnetväli, seda signaali mõõdetakse. Välise magnetvälja rakendamisel muutuvad tuuma spinnide nivoode energiad. See muutus on lineaarses sõltuvuses kasutatava magnetvälja tugevusest (B0).
Kriminaalromaan (Loodus)
"Kriminaalromaan" on kirjastuse Loodus aastatel 1937–1940 avaldatud kriminaalromaanide sari. Kokku avaldati 43 raamatut.
Krokees
Krokees (kreeka keeles Κροκεές, kuni aastani 1921 Λεβέτσοβο (Levetsovo)) on linn Kreekas Peloponnesose piirkonnas Lakoonia piirkonnaüksuses Evrótase vallas. Linn asub Taygetose mäestiku jalamil.
Tuumamagnetresonants
Teooria
1/2 spinnkvantarvuga tuumade korral tekib kaks energiataset, toimub Zeemani lõhenemine. Nende tasemete energiate erinevusele vastab antud tuumale iseloomulik pöörlemissagedus ehk Larmori sagedus
,
kus υ tähistab sagedust (Hz) ja ω nurksagedust (rad/s). Lisaks välise magnetvälja tugevusele sõltub Larmori sagedus ka tuuma keemilisest ümbrusest.
Kriminaalromaan (Loodus)
Eesti autoritelt ilmusid Elmar Valmrelt "Ennustus relval" (nr 5; 1937) ja "Ööl vastu 18. oktoobrit" (nr 22; 1938). Eerik Laidsaarelt "Müstiline naisspioon" (nr 25; 1939).
Krokees
Linnas antakse välja ajalehte ja seal toodetakse oliiviõli. Sealne õli on Euroopa Liidu kaitse all olev bränd.
Tuumamagnetresonants
Relaksatsioon
Enamikus spektroskoopia liikides (näiteks infrapuna- ja UV-Vis spektroskoopia) on ergastatud olekust põhiolekusse üleminek kohene, kuid tuumade relakseerumine magnetväljas on aeglane protsess. Enim on seda märgata gaasiliste ja vedelate proovide puhul.
Krokees
Linnast on pärit kreeka luuletaja Nikiforos Vrettakos.
Tuumamagnetresonants
Relaksatsioon
Tuumamagnetresonantsis eristatakse kahte liiki relaksatsiooni: spinn-võre relaksatsioon (T1) ja spinn-spinn relaksatsioon (T2). Spinn-võre relaksatsioon tekib spinni vastastikmõjul tema keemilise ümbrusega. Väiksemate molekulide puhul on relaksatsioon aeglasem, T1 relaksatsiooni iseloomulik pikkus on 0,1–20 sekundit.
Liudolf (Saksi)
Liudolf (u.805/820 – 11./12. märts 866) oli Karolingide ametnik ja umbes 844. aastast krahv Saksimaa hertsogiriigis. Valitsev Liudolfingide dünastia, tuntud ka kui Ottoonide dünastia, on nimetatud tema järgi; ta on selle vanim kinnitustleidnud liige.
Tuumamagnetresonants
Relaksatsioon
Spinn-spinn relaksatsioon on tingitud tuumade omavahelisest spinnide erinevusest, mille tulemusena spinnid desünkroniseeruvad. Mõlemad põhjustavad tuuma makroskoopilise magnetmomendi vähenemist ajas.
Toor
Toor on kommutatiivse algebralise rühma ja Lie rühma näide.
Liudolf (Saksi)
Elu
Ta oli ühe markkrahv (Markgraf) Bruni või Brunharti ja selle naise Gisla von Verla poeg. Liudolfil olid ulatuslikud valdused Lääne-Harzi jalamil ja Leine jõel, ta teenis ka väejuhina (dux) Ida-Frangi kuninga Ludwig Sakslase sõdades normannide, polaabi slaavlaste, Suur-Määri riigi vastu. Hilisemad autorid kutsusid Liudolfit idasakside hertsogiks (dux Orientalis Saxonum, arvatavasti 850. aastast) ja Ostfaali krahviks.
Tuumamagnetresonants
Skaneeriv meetod (CW – Continuous wave)
Spektreid mõõdetakse kindlal sagedusel, muutes välist magnetvälja või skaneerivalt, muutes kiiritavat sagedust. Skaneeriva meetodi puudusteks on väike tundlikkus, spektrite pikk mõõteaeg (kuni 10 minutit ühe spektri kohta) ja sellega on võimalik mõõta vaid tavalisi ühedimensioonilisi ja enamasti vaid 1H spektreid.
Liudolf (Saksi)
Elu
845./846. aastal läksid Liudolf ja tema naine Rooma palverännakule ning 852. aasta paiku asutasid nad paavst Sergius II loal paavst-pühakutele Anastasiusele ja Innocentiusele pühendatud pühade kanonesside maja. Nende erakirikus Brunshausenis nõuetekohaselt asutatud kloostri pühitses Hildesheimi piiskop Altfrid ning Liudolfi alaealine tütar Hathumoda sai selle esimeseks abtissiks. Klooster kolis 881. aastal Gandersheimi kloostrisse, mille Liudolfi pojapoeg Heinrich I Linnupüüdja 919. aastal riigikloostriks ülendas.
Kui kuningas Ludwig Sakslane oli hõivatud keiserliku poliitikaga, tõusis Liudolf oma esivanematelt päritud seisuslikule kui ka alloodmaadele tuginedes Saksi aadli hulgas juhtivale positsioonile – seda näitas tema tütre Liutgardi abielu kuningas Ludwig Nooremaga. Ta on maetud oma Brunshauseni erakloostrisse. Õigusjärglus tema poegade Bruni ja Otto poolt ei kohanud vastupanu.
Keskkonnatehnoloogia
Keskkonnaseire tehnoloogia
Keskkonnaseire on peamiselt seotud atmosfääri protsesside uurimisega, mille käigus tehakse selgeks meid ümbritsev ilm. Siia kuuluvad õhu kvaliteedi analüüs, kiirguse tase, hoovuste jälgimine, pilvede liikumise ennustamine jne. Uurimist teostatakse seiramisega nii maa pealt kui ka satelliitidega kosmosest.
Frommhold Weber
Frommhold Gustav Max Weber (10. september 1889 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 1. märts 1936 Tartu) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1909–1918 ja 1920–1923 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Frommhold Weber oli koduõpetaja Peterburis, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1921–1922 notar J. Kallase kontori ametnik Tartus, 1923–1925 Rakvere-Paide, 1925–1926 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1926–1931 Viljandi 2. ja 1931–1936 Tartu 5. jaoskonna kohtunik.
Krokees
Ajalugu
Pronksiajal elasid linnas ja selle ümbruses ahhailased ja pelasgid, hiljem sattus piirkond aga doorlaste võimu alla.
Keskkonnatehnoloogia
Keskkonnaseire tehnoloogia
Keskkonnatehnoloogia eriala lõpetanul on väga suur baasteadmiste hulk loodusteadusest. See võimaldab neil edukalt analüüsida ja lahendada keskkonnakaitsega seonduvaid probleeme. Lahendamist vajavad probleemid tekivad peamiselt omavalitsustes, piirkondlike arengukavade väljatöötamisel, tööstusettevõtete keskkonnaalasel nõustamisel ja projektide juurutamisel. Lõpetajatel on võimalus õppida nii Eestis kui ka teistes maailma riikides.
Krokees
Ajalugu
Linna läheduses Taygetose mägedes leidub andesiidi vormi, mida nimetatakse lapis Lacedaimonicus, Porfido verde antico, lapis Croceus, lapis Taygetas, lapis Spartanus või Porfido serpentino verde. Rohelise värvi annavad kivimile epidoot ja kloriit, tumedad varjundid annab kivimile pürokseen, heledad aga plagioklass. Tumerohelist porfüürse struktuuriga kivimit kaevandasid Taygetose mägedes juba neandertallased. Hiljem kasutati seda nii Minose kui ka Mükeene kultuuris vaaside ja pitsatite valmistamiseks, kuna materjal oli kõva ning vastupidav (tugevus Mohsi skaalal on kuus või suurem). Kivimit on maininud ka Pausanias. Roomlased kasutasid kivimit opus sectile stiilis dekoratsioonide valmistamiseks (neid on leitud Ostia Anticast ja Nemist). Kivimit on kasutatud ka Santa Prassede basiilikas ja Püha Peetruse väljaku sillutises. Keskajal kasutati kivi mosaiikide valmistamiseks Palermos, Konstantinoopolis ja Santiago de Compostelas; rooma ajast pärinevat kivi kasutati taas Püha Markuse basiilika ja Westminster Abbey rajamisel.
Keskkonnatehnoloogia
ETAP
ETAP ehk keskkonnatehnoloogiline tegevuskava (inglise Environmental Technology Action Plan) eesmärgiks on viia uuringute tulemused jätkusuutlikena ja turukõlbulikena ellu. See tegevuskava kuulub Euroopa Liidu keskkonnapoliitikasse ning eesmärk on keskenduda uute tehnoloogiate arendamisele.
Krokees
Ajalugu
Linn oli dioskuuride kaitse all. Linna keskväljakul asub purskkaevu juures väljakaevamistel leitud dioskuure kujutavmarmorist plaat.
Tuumamagnetresonants
Fourier' teisendusega TMR (FT-NMR)
See on tänapäeval peamiselt kasutatav TMR meetod.
FT-NMR spektromeetris kasutatakse lühikesi suure energiaga elektromagnetlainete impulsse, mis katavad terve spektri. Nii ergastuvad kõik tuumad samaaegselt. Ergastusprotsessi korratakse mitu korda ning saadud signaalid liidetakse. Mõõdetud magnetvälja muutust ajas nimetatakse FID-ks (ingl k free induction delay). FID signaalile rakendatakse Fourier' teisendus ja saadakse sagedusskaalas spekter. FT-TMR spektri mõõtmiseks kulub vaid sekundeid.
Kasutatavad isotoobid
1H – peamiselt kasutatav, looduslik isotoobi sisaldus 99,9%; spinn ½. Kõige tundlikuma signaaliga tuum, annab kitsaste piikidega spektrid. Võimalik piikide integreerimine stöhhiomeetria määramiseks.
13C – laialdaselt kasutatav, looduslik isotoobi sisaldus 1,1%; spinn ½. Madala tundlikkusega tuum, annab kitsaste piikidega spektrid, kuid spektrite mõõtmine võtab kaua aega.
15N – suhteliselt laialdaselt kasutatav, looduslik isotoobi sisaldus 0,3%, spinn ½. Väga madala tundlikkusega tuum, annab spektris kitsad piigid.
Loodearmee ühishaud
Eestis on mitu Loodearmee ühishauda:
Tuumamagnetresonants
Kasutatavad isotoobid
17O – väga väike looduslik isotoobi sisaldus (0,03%), spinn 5/2. Laiad signaalid spektris. Peamiselt kasutatakse biomeditsiinis.
19F – looduslik isotoobi sisaldus 100%, spinn ½. Tundliku signaaliga tuum, annab spektris kitsad piigid.
31P – looduslik isotoobi sisaldus 100%, spinn ½. Keskmise tundlikkusega tuum, annab spektris kitsad piigid. Kasutatakse fosforiühendite uurimisel.
Keiga keel
Keiga keel on Sudaanis Lõuna-Kordofani provintsis kõneldav Niiluse-Sahara keel. Keiga keelt rääkis 1984. aastal umbes 6000 inimest. Keigad kasutavad ka Sudaani araabia keelt.
Manchesteri lennujaam
Manchesteri lennujaam (IATA: MAN, ICAO: EGCC) on rahvusvaheline lennujaam Inglismaal, Manchesteri kesklinnast edelas 7,5 meremiili (13,9 km; 8,6 miili) kaugusel. 2019. aastal oli see reisijate arvu poolest kolmas lennujaam Ühendkuningriigis ja kõige tihedama liiklusega lennujaamadest, mis Londonit ei teeninda. Lennujaam koosneb kolmest reisiterminalist ja kaubaterminalist ning on ainus Ühendkuningriigi lennujaam peale Heathrow', mis opereerib kahte rada, mille pikkus on üle 2280 m. Manchesteri lennujaama pindala on 560 hektarit ja lennujaam opereerib lende 199 sihtkohta, mis paigutab lennujaama kogu maailmas teenindatud sihtkohtade poolest 13. kohale.
Ajalugu
1928. aastal valiti Barton uue Manchesteri lennujaama asukohaks. Kuna Manchesteri linnavolikogu soovis rajada munitsipaallennuvälja, ehitati Wythenshawe'sse ajutine lennuväli, mis avati 1929. aastal äritegevuseks. 1930. aastal valmis Bartoni lennuväli ja 1934. aastal alustati arutelu KLM-iga (lennufirma) Hollandist Põhja-Inglismaale toimuva teenuse üle. Siiski peeti Bartoni lennujaama suuremate õhusõidukite jaoks sobimatuks ja seetõttu otsustati ehitada uus lennujaam Machesterist lõunas asuvale Ringwayle. Ehitust alustati 28. novembril 1935 ja lennujaam avati ametlikult 25. juunil 1938. Lennujaam alustas tööd kaks päeva hiljem ja esimese 14 kuu jooksul teenindati seal 7600 reisijat.
Lennurajad
Esialgne põhilennurada, mille tähis oli siis 06/24 ja pikkus oli algul 3300 jalga (1006 m), avati 17. mail 1937. Rada pikendati järk-järgult alates 1952. aastast, raja praegune pikkus saavutati 1981. aastal, et muuta populaarsemaks kaugliinide rahvusvahelist liiklust. Kuna nõudlus ja õhusõidukite liikumine kasvasid 1990. aastate keskel peamiselt vastvalminud teise terminali tõttu, uuris lennujaam teise täispika lennuraja rajamise võimalust. Läbirääkimised algasid ja ehitusluba kinnitati 1997. aastal ning ehitama hakati samal aastal.
Soovälja
Soovälja on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Manchesteri lennujaam
Lennurajad
Teise raja, algselt tähisega 06R/24L, rajamise maksumus oli 172 miljonit naela ning see võeti kasutusele 5. veebruaril 2001. See oli esimene Suurbritannias avatud täispikk kommertsrada üle 20 aasta. Teine lennuraja asukohavariant, mida kaaluti, oli lennuvälja lõunapiiril, mis asub Cheshire'is Styali küla lähedal. Seda peeti sobimatuks looduslike elupaikade hävimise ja lennutrajektoori muudatuste tõttu, mis võimaldasid lennukitel lennata teiselt rajalt sisse ja välja.
Soovälja
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
Manchesteri lennujaam
Julgeolek
Manchesteri lennujaama valvavad Suur-Manchesteri politsei ja Manchesteri lennujaama tuletõrje. Viimastel aastatel on lennujaamas juhtunud mitmeid turvalisusega seotud vahejuhtumeid.
Soovälja
10. jaanuarini 2014 oli osa Parivere külast.
Lozère'i departemang
pisi|Tarn Roci kuru Lozere'i departemangus Lozère [loz'eer] on departemang Prantsusmaa Oksitaania piirkonnas.
Bahreini rahvusvaheline lennujaam
Bahreini rahvusvaheline lennujaam (araabia مطار البحرين الدولي; IATA: BAH, ICAO: OBBI) on lennujaam Bahreinis.
Lozère'i departemang
See on Prantsusmaa kõige väiksema rahvaarvuga ja ka kõige hõredamalt asustatud departemang.
2015. aastani kuulus departemang Languedoc-Roussilloni piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult järgmisteks ringkondadeks:
Tiit Nilson
Tiit Nilson (sündinud 16. novembril 1939 Suure-Jaanis) on eesti atmosfäärifüüsik.
Ta on lõpetanud 1958. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis füüsika-matemaatikateaduskonnas.
1963. aastast töötas Nilson Tartu Observatooriumis (varem TA Füüsika ja Astronoomia Instituut ja TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut). Peamiselt on ta uurinud kiirguslevi taimkattes, taimkatte optilist kaugseiret ja keskkonnafüüsikat.
1968. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Taimkatte kiirgusrežiimi matemaatiline modelleerimine" (juhendaja Juhan Ross) füüsika-matemaatika-kandidaadi kraadi saamiseks arvutusmatemaatika erialal.
Doktoriväitekirja geofüüsikas "Kiirguslevi mittehomogeenseis taimkatetes" kaitses 1991. aastal Tartu Ülikoolis.
1992–1997 oli valitud Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudi biogeofüüsika professoriks.
Aastatel 2000–2005 oli Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika osakonna juhataja, kuni 2017. aastani oli ta sama osakonna taimkatte seire töörühma vanemteadur.
Avaldanud sadakond teadustööd taimkatte kiirguslevi, taimkatte optilise kaugseire, taimeökoloogia ja produktiivsuse ning keskkonnatingimuste muutumise valdkonnas.
Tiit Nilson on Ants ja Jüri Nilsoni vend.
Mampel
Mampel (Pholiota) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Lachowice
Lachowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Sucha maakonnas Stryszawa vallas. Lachowice asub Slovakkia piirist 11,5 km kaugusel, Sucha Beskidzkast umbes 8,5 km läänes.
Michal Jordán
Michal Jordán (sündinud 17. juulil 1990 Zlínis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis SC Rapperswil-Jona Lakers.
Aastatel 2007–2010 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Windsor Spitfires ja Plymouth Whalers.
2008. aastal valiti ta NHL-i draft'is Carolina Hurricanesi poolt 105. valikuna. Hooajal 2010–11 debüteeris ta American Hockey League'is Hurricanesi noorteklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Jordán Hurricanesi meeskonnas hooajal 2012–13. NHL-is mängis ta veel kahel hooajal.
2016. aastal siirdus ta KHL-i, liitudes Kaasani AK Barsiga. Aastatel 2017–2022 mängis ta Habarovski Amuris.
2022. aasta detsembris liitus ta Rapperswil-Jona Lakersiga.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Jordán Tšehhi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Tavajäätmed
Tavajäätmed on kõik jäätmed, mis ei kuulu ohtlike jäätmete hulka. pisi|Tavajäätmekast puhkealal Soomes Tavajäätmed ladestatakse tavajäätmeprügilasse. Orgaanilisi jäätmeid on mõtet kompostida, mitte prügilasse ladestada.
Jõeääre (Lääneranna)
Jõeääre on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
10. jaanuarini 2014 oli osa Rumba külast.
Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.
Termitomyces
Termitomyces on šampinjonilaadsete seltsi Lyophyllaceae sugukonda kuuluv seente perekond.
Esimesena kirjeldas perekonda 1942. aastal prantsuse mükoloog Roger Heim.
Kõik liigid on sümbioosis alamsugukonda Macrotermitinae kuuluvate termiitidega. Termiidid kasvatavad seeni oma pesadel toiduks.
Suurem osa perekonna liikidest on Aafrika lõunaosas, sealhulgas Namiibias, Sambias ja Tansaanias. Mõni liik on levinud samuti Indias, Filipiinidel ja Colombias. Kõik liigid kasvavad eranditult termiidipesadel või nende lähedal.
Enamik liike kuulub söögiseente hulka. Paljudes Aafrika piirkondades on mõnede liikide viljakehadel töönduslik tähtsus.
pisi|left|220px|[[Termitomyces titanicus]]
Põlvamaa metskond
Põlvamaa metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Põlva maakonnas.
Metskonna pindala on 56 188 ha, millest metsamaa moodustab 85%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad (54%) ja laanemetsad (25%). Puuliikidest on levinuim mänd, millele järgneb kask.
Põlvamaa metskonda kuulub 5 metsandikku:
Metskonna keskus asub Räpina vallas Ristipalo külas.
Arminius
200px|pisi|paremal|Arminius. Arminius (ladina k. Gaius Julius Arminius) (18/17 eKr – AD 21), tuntud ka kui Armin või Hermann, oli germaani hõimude juht, kes võitis Vana-Rooma armeed Teutoburgi metsa lahingus.
Elulugu
Sellele järgnes Rooma väejuhi Germanicuse vasturünnak. Pärast Germanicuse Germaaniast tagasitõmbumist sõdis 17. aastal markomannide hõimu juhtinud Marbodiga (Marboduus), kuid ei saavutanud võitu. Arminius suri hiljem segastel asjaoludel. Rooma ajaloolane Tacitus oletas, et ta tapeti 21. aastal ning tapjaks oli keegi tema sugulastest.
Pärand
Arminiuse võidul Teutoburgi metsas olid kaugeleulatuvad tagajärjed nii Rooma impeeriumi kui germaani rahvaste jaoks. Roomlased ei teinud enam ühtegi tõsist katset Reini jõe taga asuvaid alasid püsivalt enda kontrolli alla saada.
Kristjan Lüüs
Kristjan Lüüs (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2010. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi ja 2015. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti õppekava näitleja erialal. Töötab alates 2014. aastast teatris Must Kast.
Isiklikku
Ta oli aastatel 2016–2021 abielus näitleja Maris Lüüsiga.
Paikuse Kool
Paikuse Kool on põhikool Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis. Kooli direktor on Anne Kalmus.
Kool asutati 1990. aastal Paikuse Algkoolina, kus asus õppima 76 õpilast ja õpetas 7 õpetajat.
Kooli direktorid on olnud Urmas Sähka (1990–1999), Sirje Tuulemäe direktori kohusetäitjana (1999), Aare Külaots (1999–2019) ja Anne Kalmus (2019–...).
Zermelo aksiomaatika
Zermelo aksiomaatika on hulgateooria aksiomaatika, mille esitas Ernst Zermelo 1908. aastal. Sellega pani Zermelo aluse aksiomaatilisele hulgateooriale.
Kokkuvõte Zermelo artiklist "Untersuchungen über die Grundlagen der Mengenlehre, I"
Hulgateooria ülesanne on arendada aritmeetika ja analüüsi loogilisi aluseid, uurides matemaatiliselt arvu, järjestuse ja funktsiooni mõistet "nende algses lihtsuses", mistõttu ta on matemaatika hädavajalik koostisosa. Hulgateooriat ohustavad aga näiliselt möödapääsmatutest printsiipidest tuletatavad vastuolud, mis pole igati rahuldavat lahendust leidnud. Paistab, et Russelli antinoomia tõttu ei ole lubatav seada suvalisele loogiliselt defineeritavale mõistele vastavusse hulka, mis oleks selle maht. Georg Cantori hulgadefinitsiooni [ Hulgateooria ] tuleb kitsendada, kuid seda pole õnnestunud asendada sama lihtsa definitsiooniga, mis selliseid probleeme ei tekitaks. Ei jää muud üle kui otsida olemasolevale hulgateooriale printsiibid, mis välistavad kõik vastuolud, kuid säilitavad kõik väärtusliku.
Jaanilinna raudteejaam
pisi|Jaanilinna raudteejaam Jaanilinna raudteejaam (ka Ivangorodi raudteejaam, Narva-Jaanilinna jaam; vene keeles станция Ивангород-Нарвский) on raudteejaam Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Jaanilinnas.
Reisirongiliiklus
Raudteejaamas peatuvad reisirongid liinil Tallinn–Moskva ja Tallinn–Peterburi.
Zermelo aksiomaatika
Kokkuvõte Zermelo artiklist "Untersuchungen über die Grundlagen der Mengenlehre, I"
Artikkel esitab mõned definitsioonid ja 7 printsiipi (aksioomi), mis paistavad olevat üksteisest sõltumatud. Nende päritolu ja kehtivuspiirkond jäävad lahtiseks ja nende mittevastuolulisus tõestamata, kuigi kõik seni tuntud vastuolud kaovad. Artikkel pakub aksioomid ja nende lähemad järeldused ning ekvivalentsuse teooria ilma kardinaalarvude formaalse rakendamiseta. II artiklis on kavas käsitleda täielikku järjestust ning selle rakendamist lõplikele hulkadele ja aritmeetika printsiipidele.