cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Metslõugu oja
Oja pikkus on 13,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (12,8 km suudmest). Oja valgla on 27,1 km². Lähe on Määra külas. Suudme vastas, Vihterpalu jõe vasakkaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Oja läbib kesk- ja alamjooksul Suursoo-Leidissoo hoiuala. Keskjooksul ületab oja Keila–Haapsalu maantee.
Metslõugu oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Metslõugu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102800.
Äge neerukahjustus
Äge neerukahjustus (ÄNK) on järsk neeru funktsiooni halvenemine, mille tagajärjel väheneb glomerulaarfiltratsiooni kiirus (GFR) ning suureneb plasma kreatiniini ja uurea sisaldus. ÄNK tekib neerude hüpoperfusiooni, akuutse kuseteede obstruktsiooni või neerude parenhüümi või interstitsiaalse koe patoloogiliste muutuste tulemusena.
Diagnoosimine
ÄNK-i saab diagnoosida, kui esineb vähemalt üks järgmistest leidudest:
Muud neerukahjustuse markerid ei ole laialdaselt kasutusel.
Kliiniline kulg
ÄNK on suure suremusega haigus. Suremus ulatub 50% ja intensiivravipatsientide seas lausa 80%.
Ravi
ÄNK-i raviks ja profülaktikaks ei kasutata tänapäeval diureetikume (v.a hüpervoleemia korral) ega madalas doosis dopamiini. Infektsioonide raviks ei soovitata aminoglükosiide, kui on võimalik kasutada vähem nefrotoksilisi ravimeid. Aminoglükosiide võib kasutada normaalse neerufunktsiooniga stabiilsel patsiendil, kuid sel puhul tuleb monitoorida ravimi sisaldust veres.
Ajalugu
ÄNK-i kirjeldati esmakordselt 1917. aastal sõduritel, kellel esinesid suured traumad. 1950. aastatel arenesid diagnostikavõimalused ja siis hakati ÄNK-i tekkemehhanisme klassifitseerima pre-, post- ja intrarenaalseteks.
Lloydminster
thumb|Piiritähised 50. avenüül Lloydminster on linn Kanadas Saskatchewani provintsi ja Alberta provintsi piiril. Provintsipiir kulgeb kesklinnas mööda 50. avenüüd.
Ajalugu
Linna asutasid 1903 Briti kolonistid. Linn sai nime anglikaani piiskopi George Exton Lloydi järgi, kes aitas linna asutada. Lloyd oli tugevasti vastu mittebrittide immigratsioonile Kanadasse ja Lloydminsteri esimesed asunikud olid kõik otse Suurbritanniast tulnud. Esialgu organiseeris inimeste elamaasumise Kanadasse Isaac Montgomery Barr, aga see ränne oli halvasti ette valmistatud ja teostatud ning lõppes peaaegu katastroofiliselt. Reisi lõpus lõi osa pettunud koloniste Lloydi juhtimisel Barrist lahku ja asutas praeguse Lloydminsteri. Lloydi juhtimisel kehtestati kogu Lloydminsteris kuiv seadus.
1903. aastal kuulus see ala Loodealadele. Lloydminster asutati otse neljanda meridiaani peale. See meridiaan oli plaanitud kokku langema 110. läänepikkuskraadiga, aga tollaste ebatäpsete mõõtmismeetodite tõttu asus see meridiaan mõnesaja meetri võrra 110. pikkuskraadist lääne pool.
Tollal oli selge, et Loodeterritooriumist eraldatakse umbkaudu tänapäevaste Alberta ja Saskatcewani provintsi maa-ala ja selle põhjal moodustatakse uus provints, kuid ümberasujad ei teadnud, et föderaalvalitsus kavatseb sellele territooriumile rajada koguni kaks provintsi, mille omavaheliseks piiriks plaanitakse neljandat meridiaani. Kui nad oleksid seda teadnud, ega nad siis oleks asulat täpselt neljanda meridiaani peale teinud.
Alberta ja Saskatchewani provints loodi 1905 ja nende piiriks saigi neljas meridiaan, mis poolitas Lloydminsteri. Asula elanikud esitasid palvekirja osariikide vahelist piiri muuta, nii et kogu asula jääks Saskatchewani, aga seda ei rahuldatud.
Järgmise veerand sajandi jooksul moodustas Lloydminster kaks kohalikku omavalitsust (town). Alles 1930 nõustusid Alberta ja Saskatchewani provints nende ühendamisega mõlema provintsi ühise halduse all. 1958 sai see omavalitsus linna õigused, jällegi mõlemas provintsis ühiselt.
Selleks, et paremini tähistada Lloydminsteri erilist staatust kahes provintsis, püstitati linna südamesse 1994 neli 100 jala kõrgust piiritähist.
Kunagi elas enamik Lloydminsteri elanikest Saskatchewanis. Rahvastiku suurenemise käigus on see suhe ammu vastupidiseks muutunud. Linnavalitsuse hoone asus aastani 2000 Saskatchewanis, aga siis koliti Albertasse. 2006. aasta rahvaloenduse andmeil elas linna 24 028 elanikust 66% Albertas ja 34% Saskatchewanis.
Oluline majandusharu on naftatööstus. Linna ümbruses asuvad naftapuuraugud.
Kliima
Lloydminsteris on kontinentaalne parasvöötme kliima.
Aasta keskmine õhutemperatuur on Lloydminsteris +1,9 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (keskmiselt +16,6 °C) ja august (+15,9 °C). Kõige külmemad kuud on jaanuar (–14,5 °C) ja detsember (–13,3 °C). Kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud augustis (+37,4 °C) ja juulis (+36,8 °C). Kõige madalamad absoluutsed maksimumid on jaanuaris (+8,2 °C) ja veebruaris (+8,6 °C). Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud veebruaris (–42,5 °C) ja detsembris (–40,7 °C). Juuli kõige madalam temperatuur on +2,9 °C, kõigil ülejäänud kuudel on täheldatud öökülma (augustis –1,8 °C).
Aastas on sademeid keskmiselt 408 mm. Kõige märjemad on suvekuud: juulis on sademeid keskmiselt 81 mm ja juunis 68 mm. Kõige kuivemad on talvekuud: veebruaris on sademeid keskmiselt 11 mm ja märtsis 13 mm.
PDV
PDV võib tähendada järgmist:
Kääne
Kääne on käändsõna grammatiline kategooria, mis väljendab fraasis või lauses morfoloogiliselt sõna süntaktilist rolli ja grammatilist seost teiste sõnadega.
Sooltsu kraav
Sooltsu kraav (ka Soo-otsa peakraav) on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas.
Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraav suubub Hatu põhjaosas vasakult Vihterpalu jõkke (9,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². Lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala piiril Soo-otsa soo idaservas.
Sooltsu kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sooltsu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102900.
UNESCO maailmapärand Poolas
Poola alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 17 objekti ja viis objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses
1956. aasta moodsa viievõistluse NSV Liidu meistrivõistlused peeti 10.–15. augustini Moskvas osana I rahvaste spartakiaadist.
Tulemused
Võistkonnad: 1. Armeenia NSV 12 797 2. Vene NFSV 12 743,5 3. Moskva 8363 4. Kasahhi NSV 8245,5 5. Eesti NSV 8191 6. Leningrad 8101,5 7. Gruusia NSV 8. Ukraina NSV 9. Karjala ANSV 10. Turkmeeni NSV 11. Usbeki NSV
Oblastilise alluvusega linn
Oblastilise alluvusega linn oli haldusüksuse tüüp Ukrainas alates 1932. kuni 2020. aastani.
Sellised linnad allusid otse 1. järgu haldusüksustele (oblastitele), kuulumata mõne 2. järgu haldusüksuse (rajooni) koosseisu.
Wertheri efekt
Wertheri efekt on reaalse inimese või väljamõeldud tegelaskuju suitsiidi kajastamisele järgnev mingil viisil seda imiteerivate enesetapukatsete või -soorituste laine.
Ajalugu
Selline imiteeriv suitsiidikäitumine on saanud nime Johann Wolfgang von Goethe 1774. aastal ilmunud romaani "Noore Wertheri kannatused" peategelase järgi. Romaani ilmumisele järgnes enesetappude arvu järsk suurenemine, kusjuures vabasurma minejad võtsid sageli eeskuju nii Wertheri surmaeelsest riietusest kui tapmismeetodist. Goethe romaan oli justkui käitumisjuhis ahastuses noortele ja negatiivse eeskuju tõttu teatud riikides see raamat keelati. Seetõttu hakati raamatus, näidendis, laulusõnades või meedias esitatud tegelase enesetappu imiteerivat suitsiidi erialases kirjanduses nimetama Wertheri efektiks. Sarnaseid juhtumeid on ajaloos mitmeid, märkimist vääriksid veel ehk kuulsate inimeste meedias kajastatud enesetapud. Näiteks Kurt Cobaini enesetapule või Marilyn Monroe võimalikule enesetapule järgnenud kuul tõusis suitsiidijuhtumite arv mitu korda.
Seoseuuringud
Goldney (2001) võttis kokku mitme meedias kajastust saanud enesetapujuhtumil baseeruva uurimuse tulemused ja tõi nende põhjal välja, et uudistes kajastatud enesetapujuhtumid suurendavad rohkem laste ja noorukite suitsiidide arvu. Erinevate uurimustulemuste põhjal saab üldistada, et meedias kajastatud enesetapujuhtumid mõjutavad kõige rohkem nende inimeste suitsiidset käitumist, kes on hukkunuga samas vanuserühmas, samast soost, aga ka rass ja sotsiaalne staatus võivad rolli mängida (Hawton, 1995).
Värskemate uuringute puhul on hakatud rohkem tähelepanu pöörama seost vahendavatele mõjudele ning tõdetud, et väga vähe on teada psühholoogilistest protsessidest ja individuaalsetest erinevustest, miks enesetappude kohta avaldatud info viib mõned inimesed samale teele, kuid teisi mitte. Tarvis on uurida suitsiidide kajastamise afektiivseid ja kognitiivseid mõjusid, kuid see on metodoloogiliselt raskendatud, sest õnnestunud teo puhul lihtsalt pole enam inimest, keda uurida. Cheng jt (2007) uurisid seetõttu ebaõnnestunud sooritusi. 2005. aastal kajastasid ühe kuulsuse enesetappu mitmed meediaväljaanded ja uuringu autorid kasutasid struktureeritud intervjuud, et hinnata 124 enesetapukatse teinud inimest 3 nädala jooksul pärast selle sündmuse asetleidmist. Katsetajatest üle 23% tunnistasid tajutud meedia mõju. Suurim risk oli neil, kes olid ka varem enesetapukatseid teinud. Sama meetodit kasutades on analoogseid tulemusi leidnud ka Chen jt (2010): 63-st teatud perioodil katsetajast olid 68% kokku puutunud hiljutise kuulsuse enesetapu meediakajastusega ja kokkupuutunutest 37% ütlesid end sellest mõjutatud olevat. Selle uuringu puhul ilmnes ka meetodi modelleerimise efekt.
Meediakajastus
Suitsiidi käsitlemist ei saa ega ole ka vaja täielikult ära keelata. Vabasurma minek on tõsine probleem, millele on võimalik asjakohast tähelepanu pöörata ja inimeste teadlikkust suurendades ennetustööd teha. Seega pole eesmärgiks selle teema likvideerimine meediast, vaid selle kontrollitud esitamine. Maailmas on välja töötatud mitmesuguseid tegevusjuhiseid, kuidas seda delikaatset teemat oleks ohutu käsitleda. Ka Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut on Maailma Terviseorganisatsiooni SUPRE (Suicide Prevention) materjalide põhjal koostanud soovitusliku käsiraamatu, kuidas enesetappe Eesti meedias kajastada (Sisask, 2005). Teoses on tõdetud, et suitsiidi kajastamine on ohtlik ning selle peab väga hoolikalt läbi mõtlema, kuid samas on oluline sellele teemale tähelepanu pöörata. Teemakohase informatsiooni läbimõeldud levitamine ja teadlikkuse suurendamine võib õige esitusviisi puhul kahju asemel kasu tuua.
Juhised meediakajastuseks
Üldiste näpunäidetena on rõhutatud, et suitsiidistatistika interpreteerimisel tuleb olla üliettevaatlik, seda eriti vähestel juhtudel põhinevate üldistuste osas. Suitsiidset käitumist ei tohiks kindlasti kajastada kui mõistetavat reaktsiooni sotsiaalsele või kultuurilisele olukorrale. Tuleks vältida sensatsioonilist kajastamist (sellele eriti tähelepanu pöörata kuulsuste puhul), võimalusel rõhutada koosesinenud vaimse tervise probleeme. Vältima peaks üksikute võimalike põhjuste väljatoomist ja võiks rõhutada, et sellise teoni viib paljude erinevate tegurite koosmõju. Surmaga mittelõppeva suitsiidikatse kehaliste tagajärgede kirjeldamine (ajukahjustus, halvatus, vms) võib mõjuda hoiatusena. Vältima peaks ka fotosid lahkunust, õnnetuskohast või kasutatud vahenditest. Meetodi kajastamist peaks samuti võimalusel vältima või seda võimalikult vähedetailselt kajastama, sest uuringud on näidanud, et suitsiidi meediakajastusel on mõju meetodi levikule suurem kui suitsiidisagedusele üldiselt. Suitsiidi kajastavale uudisele järgnevalt peaks jagama informatsiooni abivõimaluste kohta ning õpetusi märkamaks potentsiaalselt suitsiidset käitumist. Kogu lugu esitades tuleks rõhutada, et suitsiid on väga tihti seotud depressiooniga, aga depressioon on haigus, mida saab ravida.
Dunkerque'i 2. kanton
'''Dunkerque'i 2. kanton''' on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Dunkerque.
See koosneb järgmistest valdadest:
Kaanetüdruk (Niki)
"Kaanetüdruk" on Niki 2009. aastal ilmunud neljas stuudioplaat. Plaadi väljaandjaks on plaadifirma Pyramid Records ja Records 2000.
Konverb
Konverb on verbi infiniitvorm, mis vormistab määruslikku alistust. Konverb moodustab koos laienditega konverbitarindi, mis toimib põhilause vaba määrusena.
Konverb esineb näiteks järgmistes lausetes.
1) Presidendiks saades kolis ta perega pealinna.
2) Ta jalutas kodu poole, süües õuna.
Sendrisoo
Sendrisoo (ka Sendeki soo) on soo Lääne maakonnas Noarootsi vallas. Soo jääb Leidissoo looduskaitsealale. Soos asub Sendri järv.
Aili Rannaste
Aili Rannaste (aastani 1952 Lilleste; 2. märts 1928 Paide – 22. juuli 2021 Rakvere) oli eesti tantsija.
Ta lõpetas 1942 Tartu 5. algkooli ja õppis ka Tartu Linna Tööstus- ja Majandusõpilaste Koolis.
Tantsu õppis ta 1942–1944 Vanemuise õpperühmas ja tantsis 1944–1971 Vanemuise teatris, mängis ka sõnalavastustes.
Isiklikku
Tema vanemad olid meiereitöötajad. Oli abielus Ülo Rannastega.
Kalinini sõjaväeringkond
Kalinini sõjaväeringkond (vene keeles Калининский военный округ, Калининский ВО) oli aastatel 1938–1940 Nõukogude Liidu relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.
Sõjaväeringkond moodustati 28. juulil 1938 ja selle territooriumiks oli esialgu Kalinini ja Jaroslavli oblast. A-st 1939 moodustas sõjaväeringkonna Kalinini ja Smolenski oblast. Sõjaväeringkond saadeti laiali 11. juulil 1940. Selle endine territoorium liideti Lääne erisõjaväeringkonna, Balti ja Moskva sõjaväeringkonnaga.
Harrisoni maakond (Missouri)
Harrisoni maakond (Harrison County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Bethany.
Ajalugu
Maakond moodustati 1843. aastal.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Tatjana Zavjalova
Tatjana Zavjalova (vene keeles Татьяна Завьялова; sündinud 9. detsembril 1959) on Eesti ajakirjanik. Elab ja töötab Narvas.
Ta lõpetas Uurali Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ja ÜLKNÜ KK juures asuva Kõrgema Komsomolikooli (Высшая комсомольская школа при ЦК ВЛКСМ) noorte ajakirjanduse osakonna.
Alates 1979. aastast töötas ta ajalehes Kreenholmi tekstiilitöötaja, oli selle ajalehe peatoimetaja. Aastatel 1990–1999 kandis ajaleht nime Kreenholm ning Tatjana Zavjalova töötas selle toimetajana. Kui 1999. aastal otsustas omanik Kreenholmi Valduse AS ajalehe müüa, otsustas Tatjana koos kolleegidega oma ettevõtte luua. Nad asutasid OÜ Prospekt-Media, mis sai ajalehe Krengolmski prospekt väljaandjaks. Tatjana Zavjalova töötas selle ajalehe peatoimetajana. 2007. aastal muutis ajaleht nime Viru Prospektiks. 2017. aastal omandas OÜ Prospekt-Media ajalehe Narvskaja Gazeta. Tatjana Zavjalova on ajalehe Viru Prospekt peatoimetaja, ajalehe Narvskaja Gazeta vastutav toimetaja-kirjastaja, MTÜ Lead juhatuse liige.
Loomamatus
pisi|Koerte hauad [[Edinburghis]] Loomamatus on rituaalselt inimesega samasse hauda või omaette hauda maetud loom.
Emiliano Chamorro Vargas
pisi|Emiliano Chamorro Vargas Emiliano Chamorro Vargas (11. mai 1871 – 21. veebruar 1966) oli Nicaragua poliitik, kahel korral Nicaragua president.
STV
AS STV on 1991 asutatud Eesti kaabelsideettevõte.
Emiliano Chamorro Vargas
Elulugu
Emiliano Chamorro Vargas sündis 11. mail 1871 Managuas. Tema isa oli Salvador Chamorro, ema Gregoria Vargas Báez. Oma poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv.
IV liiga 2000
IV liiga 2000 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2000. aasta hooaeg.
STV
Ettevõttel oli 2010. aastani oma telekanal: STV Telekanal (nimetatud STV).
Ettevõttel oli 2013. aastani oma turvateenuste osakond (STV Turvateenistus), mille 2013 omandas G4S Eesti.
Emiliano Chamorro Vargas
Elulugu
Zelaya võimult lahkumine aga konflikti muutusi ei toonud. Moskiitorannikul alguse saanud Revolución de la Costa Atlántica haaras üha suuremat osa riigist. 19. augustil 1910 hõivasid ülestõusnute väed Luis Mena, Adolfo Díaze ja Emiliano Chamorro Vargase juhtimisel Managua ning Rodriguez loobus võimust. Mõlema konfliktipoole läbirääkimiste tulemusel sai presidendiks lõpuks Juan José Estrada, kes kuulus küll liberaalide parteisse, aga toetas siiski USA poliitikat ja valmistas ette võimu ülemineku Adolfo Díazele, kes seni tegutses asepresidendina. Luis Menast sai aga uue valitsuse juures riigi relvajõudude ülemjuhataja. 21. juulil 1912 kõrvaldas president Diaz Mena relvajõudude ülemjuhataja kohalt, asendades ta Emiliano Chamorro Vargasega. Mena oli sunnitud pealinnast pagema ja koos liberaalist kindrali Benjamín Zeledóniga alustasid nad sõda president Diaze vastu.
IV liiga 2000
Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
Emiliano Chamorro Vargas
Elulugu
Esimene ülestõusnute pealetung lõppes küll edutult, kuid Diaz ja Chamorro mõistsid, et oma jõududega nad toime ei tule. Diaz andis USA saadikule George T. Weitzelile 200 000 dollarit, see aga tagas vastutasuks USA merejalaväelaste saatmise Nicaraguasse. Mena kaotas konflikti ja pagendati Panamasse. 4. oktoobril 1912 õnnestus valitsusjõududel koostöös USA ekspeditsioonikorpusega ülestõusnute jõud lõplikult purustada.
Hiljem oli Vargas Nicaragua saadik USA-s, kus sõlmis lepingu, milles andis Ameerika Ühendriikidele õiguse ehitada Nicaragua territooriumile kanal Vaikse ja Atlandi ookeani vahele. Aastal 1917 lahkus Diaz poliitikast ja Vargas sai tema asemel riigipeaks. Oma ametiajal keskendus ta riigi välisvõlgade tasumisele ja arendas koostööd USA-ga. Selles ametis oli ta aastani 1921, seejärel jätkas ta oma tööd riigi esindajana Ameerika Ühendriikides.
Konfliktide tõttu Bartolomé Martínezega lõhenes konservatiivide partei ja Bartolomé Martínezest sai sellest eraldunud Partido Conservador Republicano juht. Aastal 1923 kandideeris Vargas presidendiks, kuid kaotas eraldunute kandidaadile Carlos José Solórzanole. Aastal 1925 korraldas Vargas putši, mille tulemusel ta võttis riigis võimu enda kätte. Solórzano jäi alguses formaalselt presidendiks edasi, kuid aastal 1926 sundis Vargas ta ametist lahkuma. USA tema võimu ei tunnistanud. Pärast seda, kui ta USA surve tõttu võimult lahkuma pidi, andis presidendi kohusetäitjaks saanud Sebastián Uriza presidendi ametiposti üle mitte presidendiks valitud Carlos José Solórzanole, vaid Adolfo Diazele.
IV liiga 2000
Liigatabel
1 Hiiumaa ÜJK andis 13. voorus teise loobumiskaotuse ja diskvalifitseeriti.
Emiliano Chamorro Vargas
Elulugu
Emiliano Chamorro Vargas suri 21. veebruaril 1966 Managuas.
Sotsiaalmaja
pisi|[[Nõmme Sotsiaalmaja]] Sotsiaalmaja on sotsiaalabis eelkõige kortermaja, kus suurem osa kortereid, nn sotsiaalkortereid, antakse kasutada hättasattunud inimestele enesega toimetulekuks.
Hiljem on hakatud sotsiaalmajaks nimetama ka sotsiaalteenuseid pakkuvat linnaasutust. Sageli on sellises majas suurem osa pinda sotsiaalkorteriteks ümber ehitatud. Näitena võib sellise hoonena tuua Männiku asumis asuva Nõmme Sotsiaalmaja.
Tristach
Tristach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 672 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 18,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1386 inimest.
Valla territoorium ulatub Drava orust ja Lienzi eeslinnadest lõunasse kuni Große Sandspitze mäeni ja Gailtali Alpide (Lienzi Dolomiitide) harjani Kärnteni piiril. Vallas on Tristacher See, ainus suplusjärv Ida-Tiroolis.
pisi|tühi|Vaade läänest
Salumetsa talu kalmistu
Salumetsa talu kalmistu on kalmistu Varbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Paatsalu külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.
Kalmistu rajati Salumetsa talu maadele, omanik oli taluperemees Otto Jungermann. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada.
Artie Lange
pisi|Artie Lange (2006) Artie Lange (õieti Arthur Steven Lange, Jr.; sündinud 11. oktoobril 1967 Livingstonis New Jersey osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Irmena Tšitšikova
Irmena Tšitšikova (bulgaaria keeles: Ирмена Чичикова; sündinud 22. mail 1984 Plovdivis) on Bulgaaria näitleja, kes on mänginud nii telesarjades, filmides kui ka teatrilavastustes.
Karjäär
Tšitšikova debüüdiks kutselise teatri laval sai Marianne roll näidendis "Asjade vaiba alla pühkimise kunst" (2008), mis põhineb Ingmar Bergmani teosel "Scener ur ett äktenskap" ("Stseenid ühest abielust"). Marianne rolli eest pälvis ta IKAR-i nominatsiooni ja ASKEER-i teatriauhindade gala võidu kategoorias "Parim naisnäitleja" (2009). Sellest sai alguse tema tähelend. Tema teiseks näidendiks oli "Nirvaana" (2009). Kolmas näidend oli "Vabanenud kujutlusvõime konstrueerimine" (2010), mis põhineb Eugène Ionesco teostel, ning see viis Tšitsikova esimest korda välismaistele lavadele Kanadasse ja Prantsusmaal. 2012. aastal mängis Irmena Bulgaaria rahvusteatri Ivan Vazov lavastuses "Pardijaht", mille autor on näitekirjanik Aleksandr Vampilov. Samal aastal mängis tai filmis "Ma olen sina", mis pälvis palju positiivset tagasisidet. See roll tõi talle Golden Rose National Film Festivalil võidu kategoorias "Parim naispeaosatäitja". 2014. aastal täitis Tšitsikova Borjana rolli filmis "Viktoria". Borjana on nabanöörita sündinud Viktoria ema. Film esilinastus sama aasta jaanuaris Sundance Film Festival World Competitionil. Aastal 2015 mängis ta filmis "Helikütid".
Haridus
Irmena Tšitšikova on sündinud Plovdivis Bulgaarias. Ta õppis Plovdivis asuvas prantsuskeelses Antoine de Saint Exupéry keskkoolis, mille lõpetas 2003. aastal. Seejärel kolis Sofiasse ning õppis Krastjo Sarafovi teatri- ja filmikunsti akadeemias professorite Margarita Mladenova ja Ivan Dobtševi käe all. Irmena on õppinud ka kreeka keelt. Tema koolilõputööd olid Anton Tšehhovi "Kolm õde" (režissöör Margarita Mladenova) ja Jordi Galcerani "Dakota/Sõnaahelad" (režissöör Stilijan Petrov). Pärast kooli lõpetamist 2008. aastal sai temast vabakutseline näitleja.
Filmid
2010. aastal mängis Tšitšikova oma esimest rolli mängufilmis "Klaasist jõgi". Tema esimene peaosa oli Petar Popzlatevi filmis "Ma olen sina" (2012), kus ta mängis koos Janet Spassovaga kahte naist, Jurat ja Adrianat. Sama aasta lõpus hakkasid filmide "Viktoria" (2014) ja "Helikütid" (2015) võtted. Film "Viktoria" valiti välja ja see esilinastus Sundance'i filmifestivali World Competitionil. Filmi sündmused leiavad aset kommunismijärgses Bulgaarias. Tundelaadi poolest on omavahel segatud satiir, sürrealism ja draama. Tšitšikova mängib raamatukoguhoidja Borjanat, kes saab ettekavatsematult tütre Viktoria emaks. Viktorial puudub nabanöör ja seetõttu satub Borjana perekond suure avaliku huvi alla, mis takistab neil riigist põgenemist. Lugu portreteerib ühiskondlikku ja kultuurilist üleminekut kommunismilt demokraatiale ja emotsionaalset teekonda vihkamiselt armastusele.
Teater
Pärast teatrikooli lõpetamist 2008. aastal mängis Tšitšikova mitmes lavateoses. Märkimisväärseimad neist on "Asjade vaiba alla pühkimise kunst" (2008), "Nirvaana" (2009), "Vabanenud kujutlusvõime konstrueerimine" (2010), "Külaskäik isa juurde" (2011) ja "Pardijaht" (2012).
Muud projektid
2011. aastal korraldas Irmena pidustused Bulgaaria Kunstnike Liidu ja IKAR-i teatriauhindade 90. aastapäeva auks. Tšitšikova esimene fotonäitus oli Liljana Karadjova "Postidentity", mis leidis aset 2010. aastal. 2007. aastast töötab ta ka moelooja Neli Miteva ning teiste Bulgaaria ja Põhja-Makedoonia noorte disainerite modellina.
Untertilliach
Untertilliach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1235 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 245 inimest.
Arvo
Jõgi saab alguse Sila kõrgmaal, Lorica juures. Arvo voolab läbi samanimelise järve ning suubub Neto jõkke.
Suursoo (Järvamaa)
Suursoo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soos on Kokametsa kraav.
PKZ
PKZ võib tähendada järgmist:
Durin
Durin ehk Durin I oli Tolkieni "Silmarillioni" järgi kõige esimene päkapikk, enne haldjaid ja inimesi.
Ta oli esimene seitsmest päkapiku-esiisast. Peaaegu kõik päkapikud, kellest räägitakse pärast Esimese Ajastu lõppu, on Durini järglased. Tema rahvas rajas Khazad-dumi.
Kruopiai (Barstyčiai vald)
pisi|Pūkštė mägi Kruopiai (žemaidi Kroupē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.
Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Asula on nime saanud isikunime Kruopis järgi. Külas on Kruopiai kalmistu.
Külas asub looduskaitsealune Pūkštė mägi, mis on Skuodase rajooni kõrgeim punkt (171,8 m.) Jalamilt on selle kõrgus 15 meetrit. Ühe legendi kohaselt asus mäel Tadeusz Kościuszko ülestõusu ajal poola ja leedu vägede treeninglaager. Mäele oli püsitatud ka vahitorn, ent üks kõrge mänd varjas vaate sellele suunale, kust venelased lähenesid. Üllatusrünnaku käigus said kõik kaitsjad surma. Teise loo kohaselt oli mäel kindlus, mille komandant oli Pokštase-nimeline mees. Kindlust rünnanud vaenlased tapsid kõik selle kaitsjad.
Külla jääb jalajälge meenutava lohuga kivi, mille kohta räägitakse, et selle jälje olevat jätnud laumė. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad, kellele on sinna püstitatud kaks mälestusmärki.
1956. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses
1956. aasta moodsa viievõistluse Eesti meistrivõistlused peeti 29. juunist 3. juulini Tallinnas.
Tulemused
Võistkonnad: 1. Dünamo (K. Lage, H. Müür, E. Liivak) 13 145 2. Spartak 9251 3. Kalev 7922
Faches-Thumesnili kanton
Faches-Thumesnili kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Faches-Thumesnil.
See koosneb järgmistest valdadest:
Hatu peakraav
Hatu peakraav on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Pae külas.
Peakraavi pikkus on 6,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,9 km suudmest). Peakraavi valgla on 15,9 km². Lähe on Pae külas. Suudme lähedal oli Muikjärv, nüüdseks kinni kasvanud.
Hatu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Hatu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103000.
Hügieen
Teadlane, kes tegeleb hügieeniga, on hügieenik.
Norra põllumajandus
Põllumajanduse osatähtsus riigi SKTs on 2,7%. Põllumajanduse osatähtsus elanikkonna tööhõives 2,9%. Seega on selle majandusharu roll riigi majanduses väike.
Norra pinnamood on peamiselt mägine. Idaosas asuvad suured orud. Norra asub parasvöötmes. Seal on taiga- ja segametsade leet- ja pruunmullad, mis on väheviljakad. Need loodustingimused on eriti soodsad põllumajanduse arengule Norra edelaosas. Põllumaa hõlmab 3,3% riigi territooriumist, sellest 2,7% on haritav ja mitmeaastased põllukultuurid 0,01%. Rohumaad hõlmavad 0,6% Norra territooriumist, metsad 33,3% ja muud maad 63,4%. pisi|Norra mets (Tromsø)
Taimekasvatus
Teraviljadest kasvatatakse Norras nisu, mille 2011. aasta toodang oli 265 000 tonni. Norras kasvatatakse mitmesuguseid kultuure, näiteks kartulit (297 000 tonni), rapsi (10 000 t), tomatit (13 000 t), õunu (12 000 t), kurki (19 000 t), rohelist sibulat (15 000 t), maasikaid, porgandit, sigurit ja muud. pisi|Põld Norras
Loomakasvatus
Norras on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv 2011. aasta seisuga FAO andmetel: kanad – 3,9 miljonit, küülikud ja jänesed – 2000, kalkunid – 450 000, pardid – 115 000, veised – 862 485, lambad – 2 300 000, kitsed – 68 000, sead – 845 000, hobused – 36 188. pisi|Norra lambad
Toiduainetööstus
Norras toodetakse palju lehmapiima, mille 2011. aasta toodang oli 1,515 miljonit tonni. Toodeti 234 000 tonni õlut, 20 000 t kitsepiima, 126 000 t sealiha, 576 000 t rasvata piima, 81 000 t juustu ja muud.
Tallinna vesilennukite angaar
pisi|Vesilennukite angaar Tallinnas, [[Vesilennuki tänav 6 // 8]] pisi|Vesilennukite angaar Tallinnas, ehitatud 1916–1917 pisi|Vaade Linnahalli katuselt: endine [[Patarei vangla ja selle taga paistmas vesilennukite angaari koorikkuplid]] pisi|Vesilennukite [[angaar juulis 2008]]
Norra põllumajandus
Kaubandus
Norrast eksporditakse sojauba (165 000 t 2010. aastal), juustu (13 000 t 2010. aastal). Imporditakse sojauba (409 000 t 2010. aastal), nisu (384 000 t 2010. aastal), rapsiõli (184 000 t).
Tallinna vesilennukite angaar
Tallinna vesilennukite angaar praeguses Lennusadamas ehitati aastatel 1916–1917. Kavas oli ehitada kolm angaari, teisest angaarist jõuti ehitada valmis ainult vundament, mis tänapäeval on arvatavasti säilinud pinnases. Kolmandat angaari ei hakatud üldse ehitama.
Ajalugu
Peeter Suure Sadama koosseisu ei olnud esialgu (1911) kavandatud vesilennukite sadamat. 1916. aastal kuulutati välja võistlus vesilennukite angaaride projekteerimiseks uue sõjasadama idaossa. Võistlusel osales 11 ehitusfirmat. Nende hulgast valiti välja nii projekteerijaks kui ka ehitajaks Taani firma Christiani & Nielsen, kellel oli esindus ka Petrogradis.
Projekt töötati välja Christiani & Nielseni Kopenhaageni peakontoris, kus tollal juhtis projekteerimisosakonda peainsener Herluf Forchhammer. Projekti konstruktor oli Sven Schultz. 1943. aastal hävis tulekahjus Christiani & Nielseni Kopenhaageni peakontori arhiiv, kus võis leiduda vesilennukite angaaride komplektne dokumentatsioon. Üks eksemplar originaalprojektist on tõenäoliselt säilinud Peterburis ja üksikuid jooniseid on säilinud ka Ajalooarhiivis Tartus.
Angaaride konstruktsioonid arvutati tõenäoliselt välja membraaniteooria abil. Ehitati aastatel 1916–1917. Kui novembris 1917 tuli käsk sõjategevuse tõttu ehitamine lõpetada, oli esimese angaari toorehitis ja teise angaari vundament valmis. Kolmandat angaari ei oldud veel alustatud.
Esimese angaari ehitus lõpetati Saksa esimese okupatsiooni ajal ajutisena ja see võeti vesilennukite hoiukohana kasutusele. Ehitustöid tehti veel 1920.–1930. aastatel.
Alates 1988. aastast on angaar tunnistatud Eestis kultuurimälestiseks. Angaaris tegutseb alates 2012. aastast Eesti Meremuuseum.
Tarindus
Hoone koosneb põhiosas 24 raudbetoonpostist ja 12 raudbetoondiagonaalist, mida katab kolm kaksikkõverat kuplikujulist raudbetoonkoorikut ning seitse silindrikujulist raudbetoonkoorikut. Kooriku paksus harjal oli 8 sentimeetrit, tugede juures 12 sentimeetrit. Angaari põhiplaan on 109 × 36 meetrit ning kuplite keskel asuv valguslatern on läbimõõduga ligikaudu 10 meetrit.
Nii suuremahuline raudbetoonist konstruktsioon on märkimisväärne nii ehitusteaduslikus kui ka -tehnilises mõttes. Angaari katab konstruktsiooniajaloo seisukohalt väärtuslik ja unikaalne õhuke raudbetoonist koorik, mis on loodud ajal, mil polnud veel pädevat teooriat koorikute arvutamiseks. See kuulub maailma kõige varasemate raudbetoonkoorikute hulka.
Tallinna vesilennukite angaariga analoogilisi konstruktsioone hakati mujal maailmas laiemalt rajama alles 1930. aastatel, see tegevus hoogustus aga 1950. aastatel, kui koorikute teooria ja arvutusmeetodid olid juba suures osas välja kujunenud.
Restaureerimine
pisi|Restaureeritud angaari sisevaade Vesilennukite angaari restaureerimisprojekti koostasid 2009. aastal Tallinna Tehnikaülikooli professor Karl Õiger ja aasta varem vanade raudbetoontarindite restaureerimise alal doktorikraadi saanud Heiki Onton. 2010. aastal hakkas Nordecon Ehitus angaari restaureerima, projekti esialgne maksumus oli 111 miljonit krooni. Selliseid suuri koorikehitisi ei ole seni restaureeritud ei Eestis ega ka lähiriikides. Mais 2011 küsis Meremuuseum riigilt täiendavalt 2,3 miljonit eurot. Restaureerimine lõppes 2011. aasta novembris.
Pärast restaureerimist on vesilennukite angaarist saanud ainulaadne meremuuseum maailmas. Restaureeritud angaar pälvis 2012. aasta betoonehitise auhinnas.
Calvörde vald
Calvörde vald (saksa keeles Gemeinde Calvörde) on vald Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Börde kreisis.
See asub ligikaudu 15 km Haldenslebenist loodes Ohre jõe ja Mittellandkanali vahel. Calvörde on osa Flechtingeni liitvallast. Enne 1944. aastat oli Calvörde (Amt) osa Braunschweigi hertsogkonnast.
Paika on esmamainitud 1196. aastal. Kohas, kus veel praegugi on sild, oli Ohre jõe koolmekoht. Kagust tulnud kaubatee ristus seal jõega. See viis Leipzigist üle Magdeburgi Lüneburgi ja Hamburgi. Oli ka teine tee, mis tuli Braunschweigist. Koolmekoha teket seostatakse Kale-nimelise mehega. Sel viisil on "Calvörde" ajalooline tähendus Kale koolmekoht.
Asulad
pisi|püsti|tühi|[[Püha Jüri kirik]]
Pahra
pisi Pahra on jõgi Venemaal Moskva oblastis ja Moskva linnas, Moskva jõe parempoolne lisajõgi kogupikkusega 135 km.
Pahra suuremad lisajõed on Desna, Motša ja Rožaika. Pahra jõel asub Podolski linn.
Henry maakond (Missouri)
Henry maakond (Henry County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Clinton.
Ajalugu
Maakond moodustati 1834. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 22 272.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Aatomkihtsadestamine
Aatomkihtsadestamine (inglise keeles atomic layer deposition, lühendatult ALD) on meetod õhukeste tahkisekilede kasvatamiseks ühe aatomkihi kaupa. Selline tehnika võimaldab enneolematut kontrolli paksuse, kvaliteedi ja materjali omaduste üle. Aatomkihtsadestamine erineb teistest sarnastest tehnoloogiatest selle poolest, et ta on ennastpiirav protsess. See toimib nii, et kasvualuse pind on reageerinud reagendiga küllastuseni, mis takistab edasise reaktsiooni toimimise. Selline puhas ja iseküllastuv protsess võimaldab kasvatada ühtlasi ja kõrge kvaliteediga kilesid.
Uute materjalide, protsesside ja reaktorite väljatöötamine ja nende kasutamine nii tööstuses kui ka akadeemilistes uuringutes on viinud inimkonna läbimurdeni, mis võimaldab meil kasutada üha väiksemaid seadmeid igapäevaelus.
Sissejuhatus
Aatomkihtsadestamine on keemiline aurufaassadestuse meetod, mis põhineb vahelduvatel küllastunud pinnareaktsioonidel. AKS erineb teistest sarnastest tehnikatest selle poolest, et lähteainete aurud pulseeritakse reaktorisse ükshaaval, selleks avatakse vastavad magnetklapid ja reaktant pääseb oma hoiustamiskohast välja ning saab liikuda kasvutsooni. Iga pulsi vahel toimub kasvukambri puhastus või evakueerimine. Kui lähteaine viia reaktsioonialasse, siis kasvualuse ja lähteaine vahel tekib küllastusreaktsioon, mille käigus sadestub üks monokiht ainet. Monokihi paksus oleneb pinna ja lähteaine reaktiivsusest. Selline ennastpiirav kasvumehhanism annab palju eeliseid, näiteks konformaalsuse ja ühtluse, aga ka lihtsasti kontrollitava kile paksuse.
Ajalugu
Valentin Borisovich Aleskovskii, Stanislav Ivanovich Koltsov, Tuomo Suntola ja Jorma Antson panid aluse aatomkihtsadestamisele ning tutvustasid seda laiemale üldsusele aatomkihtepitaksia nime all. AKS (aatomkihtsadestamise) väljatöötamise põhjuseks oli soov teha õhukesest kilest elektroluminestsents lameekraane. Eestis (Tartus) rakendatakse meetodit uurimiseesmärgil alates aastast 1984. Põhilisteks edasiarendajateks olid ja on siiani Arnold Rosental, Jaan Aarik ja teised. Kesksel kohal on olnud dielektrikute ja pooljuhtide kasvatusmeetodite täiustamine ja saadud kilede mitmekülgne analüüs.
Alternatiivsed nimetused aatomkihtsadestamisele
Algusaastatel kutsuti aatomkihtsadestamist aatomkihtepitaksiaks, epitaksia tuleb kreeka keelest ja tähendab "korrastatust". Sellist nimetust kasutati, et rõhutada järjestikuseid kontrollitud pinnareaktsioone eelnevalt sadestatud kihtidega. Seda mõistet kasutatakse tavaliselt kirjeldamaks monokristallilise kile kasvamist monokristallilisel alusel (kasvualus määrab kasvava kile pinnaorienteerituse). Amorfsete (pole tekkinud kristallstruktuuri) ja polükristalsete kilede puhul on mõiste kasutamine tekitanud segadust. Selle tõttu on aastate jooksul pakutud meetodile erinevaid nimetusi, kuid laialdasemat kasutust nendest on leidnud aatomkihtsadestamine, mis ühendab kõik sarnased tehnikad. Aatomkihtepitaksia mõistet kasutatakse ainult epitaksiaalselt kasvatatud kilede puhul.
Aatomkihtsadestamise tsükkel
Aatomkihtsadestamise protsessis kasvab kile tsükliliselt. Tsüklit korratakse nii mitu korda, kui on vaja soovitud paksuse saavutamiseks. Lihtsamal juhul koosneb tsükkel neljast sammust:
Tsüklit korrates saab kasvatada kahekomponendiseid kilesid. Lähteainete sobivuse korral ja tingimusel, et toimub iseküllastuv reaktsioon, saab lisada ka kolmanda reagendi, sel juhul on võimalik kasvatada kolmekomponendiseid ja legeeritud ühendeid või nanolaminaate.
Eelised
Iseküllastuv kasvumehhanism annab AKS-meetodile palju eeliseid:
Puudused
Enamik aatomkihtsadestuse protsesse toimub ülalkirjeldatud viisil ehk siis vahetusreaktsioonina molekulaarsete lähteainete vahel. Protsess võib toimuda ka lagunemis- ja asendusreaktsioonina või kaheastmelise lagunemisreaktsioonina. Võimalik on ka aatomkihtsadestamine elementaarsetest lähteainetest, seda meetodit kasutatakse harvem, sest suur osa lähteaineid ei vasta nõuetele ja soovitud kile ei kasva. Tavaliselt toimub aatomkihtsadestamine toatemperatuurist kõrgematel temperatuuridel.
Aatomkihtsadestusreaktorid
Aatomkihtsadestamise protsess võib aset leida eri tüüpi reaktorites ja normaalrõhust madalamatel rõhkudel. Aatomkihtsadestamise meetodi puhul ei tohiks kasvava tahkisekile paksus sõltuda lähteainete voost, kui reagentide doos ületab monokihi täitmiseks vajaliku taseme, siis kasvukiirus on proportsionaalne korratavate tsüklite arvuga, mitte lähteainete vooga. AKS-meetod seab reaktorile kindlad tingimused, sest tagatud peab olema lähteainete jõudmine kasvualusele kordamööda ning reaktsioon peab kulgema küllastuseni. Samuti on vajalik kontroll kasvualuse ja lähteainete temperatuuride üle.
Põhilised AKS-reaktori osad:
Pööravere soo
Pööravere soo (ka Suursoo) on soo Pärnu maakonnas. Soo eriilmeline osa on Lehu raba.
Barstytaliai
Barstytaliai (žemaidi Barstītalē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.
Sead Kolašinac
Sead Kolašinac (sündinud 20. juunil 1993 Karlsruhes) on Saksamaal sündinud Bosnia ja Hertsegoviina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille Olympique.
Barstytaliai
Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala.
Külas asub Barstytaliai soo. 35 ha suurune soo on üks selle piirkonna suuremaid. Seal elutsevate lindude vaatlemiseks on püstitatud viie meetri kõrune vaatetorn.
Pööravere soo
Soo asub Tootsi alevist loodes. Selle pindala on 3306 ha. Märkimisväärse osa soost hõivavad freesturbaväljad (709 ha).
Aatomkihtsadestamine
Gaasivoolureaktor
Gaasivoolureaktoris suunatakse lähteained kandegaasiga reaktsioonitsooni. Reaktant, mis ei seostu kasvualusega, uhutakse reaktorist välja. Gaasivoo kiirus, rõhk ja inertgaasi ajastus on seatud nii, et lähteained jõuaksid kasvualusele ükshaaval ja reaktantide pulsside vahel toimub kambri puhastus. Sellises reaktoris on lähteaine molekuli jõudmise tõenäosus substraadile (kasvualusele) proportsionaalne molekulide lateraalse (horisontaalse) difusiooni ja voo triivikiiruse suhtega. Tavaliselt on reagentide difusioonikiirus kasvualusele suurem kui gaasivoo kiirus, mille tulemusena lähteained jõuavad kasvualusele ja kile saab kasvada. Reagentide jõudmine substraadile sõltub kasutatava reaktori geomeetriast ja lähteainete difusioonikonstandist kandegaasis. Mida suurem on difusioonikonstant, seda paremini lähteained satuvad pinnale ja kandegaasi rõhk võib olla küllaltki madal. Inertgaasi voolukiirus on otseselt seotud vaakumpumpade töökiirusega. Gaasivoolureaktori eelisteks on, et teda saab optimeerida suurte substraatide ja mahukate kasvatuste jaoks. Teaduslaborites on gaasivoolureaktor efektiivne tööriist uurimaks aatomkihtsadestuse kineetikat, selleks analüüsitakse kilesid, mis on kasvatatud erinevate lähteainete dooside ja reaktsiooni tingimuste juures.
pisi|Kile paksuse sõltuvus gaasivoost Pildil on kujutatud a) AKS-protsessi ideaalsel juhul, pole toimunud lähteainete kondenseerumist kambri seintele ja keemiline reaktsioon on kulgenud küllastuseni. Lähteainete vahelised pausid (puhastused) on olnud piisavalt pikad ning pole toimunud reaktantide lagunemist temperatuuri toimel. Kasvanud kile on puhas ja homogeenne. Graafikul b) pole kile paksus ühtlane. Põhjuseks võib olla ebaefektiivne puhastus lähteainete dooside vahel või pole pinnareaktsioon kulgenud lõpuni. Sellist nähtust võib põhjustada ka reaktandi lagunemine temperatuuri tõttu. c) Kile paksus väheneb järk-järgult. Kõige tõenäolisem on see, et lähteainete kogused on olnud liiga väikesed. Pildil d) kile paksus väheneb järsult kuni nullini, mis viitab jällegi lähteaine doosi vähesusele ja suurele keemilisele aktiivsusele (reageerib pinnaga ja viib osa kasvanud kilest reaktorist välja). e) Kasvanud kile on kohati õhem nominaalpaksusest, millest võib järeldada, et monokihis on toimunud desorptsioon.
Vaakumiga/väärisgaasiga reaktorid
Kasvumehhanismid sellises reaktoris ei sõltu väärisgaasi olemasolust, kuigi kasutatava kandegaasi puhtus peab olema kõrge. Ühe monokihi aatomid sadestatakse järjestikuste reaktsioonidega. Lähteainete ja jääkgaaside molekulide kasvualuse tabamistihedust väljendab valem: J=P√(2πmkT)
dimensioon:
(m2 s−1),
kus P on rõhk, m on gaasi molekulide mass, k on Boltzmanni konstant ja T on temperatuur (SI ühikutes). Sellest valemist järeldub, et kandegaasi puhtus peab olema ppb (mikrogramm kilogrammi kohta) suurusjärgus.
AKS-protsessi sõltuvus temperatuurist
pisi|Kile paksuse sõltuvus temperatuurist Üks tähtsamaid parameetreid, mis võimaldab kontrollida küllastusmehhanisme aatomkihtsadestamise käigus on temperatuuri kontrollimine (konstantse temperatuuri hoidmine).
Pildil olev graafik näitab kasvukiiruse sõltuvust temperatuurist, kusjuures keskmine horisontaalne joon väljendab ideaalseid tingimusi. Kui temperatuur on liiga madal, siis kile kasv võib olla väga kiire kondensatsiooni tõttu, ehk siis kui kasvualusel on rohkem kui üks monokiht ainet, millest osa on alusega keemiliselt seotud ning teine osa on pinnale adsorbeerunud. Juhul, kui kasvukiirus on aeglane, võib see olla tingitud sellest, et temperatuur pole piisavalt kõrge reaktsiooni lõpuni kulgemiseks. Lisaaktivatsioonienergia on vajalik, et reaktsioon küllastuks. Samas liiga kõrgete temperatuuride juures võivad lähteained laguneda või kasvualuselt desorbeeruda ja kile kasvukiirus väheneb.
Aatomkihtsadestamise lähteained
Selleks, et aatomkihtsadestuse protsess õnnestuks, tuleb lähteained valida hoolikalt. Tingimused AKS-reagentidele:
Reagentide aururõhk peab olema piisavalt kõrge, et lähteainete jõudmine kasvualusele oleks tagatud. Selleks, et vältida reagentide kondenseerumist kasvualusele, peab olema lähteaine aururõhk saavutatud madalamal temperatuuril, kui on substraadi temperatuur. Lähteained peavad olema termiliselt stabiilsed kasvutemperatuuril (ei tohi laguneda).
Lähteainete doseerimine
Monokihi moodustumiseks vajaminev lähteainete kogus sõltub kasvualuse pindalast ja monokihi küllastustihedusest konkreetsel reaktsioonil. Samuti peaks arvestama kasvatatava kile kasutusvaldkonnaga.
Kasutusalad
Aatomkihtsadestuse meetodil kasvatatud kilesid kasutatakse muu hulgas elektroluminestsentsekraanide valmistamisel, isolaatoritena mikroelektroonikatööstuses, läbipaistvate juhtidena, passiveerivate, kaitsvate ja optiliste katetena.
Sead Kolašinac
Klubikarjäär
2017. aasta juunis liitus ta Premier League'i klubiga Arsenal. Esimese värava lõi ta Arsenali meeskonnas sama aasta 6. augustil FA Community Shieldil.
Koondisekarjäär
Kolašinac mängis küll Saksamaa noortekoondistes, kuid täiskasvanuna otsustas esindada Bosnia ja Hertsegoviinat.
Debüüdi Bosnia ja Hertsegoviina rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2013 sõprusmängus Argentina vastu.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus Argentina vastu kolmandal minutil omavärava, mis on maailmameistrivõistluste kiirem omavärav.
Dobrutši
Dobrutši on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis Dobrutši valla keskus. Asub Oudovast 18 km kirdes.
Külast 5 km kaugusel asub Dobrutši raudteejaam 2012. aastal suletud Oudova-Slantsõ raudteeliinil.
Külas tegutseb lehmafarm Dobrutši-2.
Tartu Gaasivabrik
Tartu Gaasivabrik oli Tartu linna esimene ettevõte, mis varustas linna gaasiga. See alustas tööd 1880. aastal ning töötas 1976. aastani, mil valmis Irboska-Tartu gaasimagistraal ja Tartusse jõudis loodusliku gaas Severnoje Sijaniest Tjumeni oblastis.
Gaasivabrik tegutses aadressil Aleksandri tänav 42. Selle käivitamine võimaldas viia seni õlilampidel põhinenud tänavavalgustuse üle gaasile. Esimesed gaasituled süüdati uue kalendri järgi 14. novembril 1880. Samuti hakkasid gaasi kasutama tööstused, kauplused (sh vaateakende soojendamiseks) ja kodumajapidamised.
Lõtkarino
Lõtkarino on linn Venemaal Moskva oblastis, samanimelise linnaringkonna ainus asula. Asub Moskva jõe vasakul kaldal, Moskva ringteest 6 km kagu pool.
1934–1935 ehitati küla juurde klaasivabrik, mis tegutseb tänini (Lõtkarino Optilise Klaasi Vabrik).
2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 59 150.
Nikolai Kull
Nikolai Kull (6. jaanuar 1894, Tallinn – 8. veebruar 1945, Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Sündis Tallinnas meremehe perekonnas. Õppis Tallinna Linnakoolis ja 1913. aastal lõpetas Kroonlinna jungade kooli. 1911–1914 oli õppereisil briti, Hollandi ja India vetes ja 1915–1918 Kroonlinna miinikoolis. Vabadussõjast võttis osa minöörina sõjalaeval "Lembitu" ning töötas 1915–1918 Peeter Suure merekindluse elektrijaama juhataja abina ning alates 1918. aastast joonistusõpetaja, illustraatori ja vabakunstnikuna. Aastail 1922–1924 oli ta Haapsalus joonistusõpetajaks.
Kirjagarnituur
Kirjagarnituur on trükitüüpide (metallist valatud kirjamärkide) füüsiline kogum, mis sisaldab peale tähtede ka diakriitilisi märke ja kirjavahemärke piisamas ladumisvarus. Piisav ladumisvaru tähendab, et keeles rohkem ette tulevaid tähti on proportsionaalselt rohkem kui harvaesinevaid, näiteks a-tähti kümme korda rohkem kui z-tähti. Mõiste oli oluline 19. ja 20. sajandi trükikodade varustuse kirjeldamisel, tänapäeval on see pigem arhailine.
Nikolai Kull
Ta kunstiharidus pärineb õpinguilt 1916–1917 Tallinnas K. Hartmanni juures, 1921–1922 Ants Laikmaa juures ning 1925–1926 Tartus Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi ateljees. Õpetaja ning õpilane said ja jäid kauaaegseteks sõpradeks ning Kulli maalides on aimata ka Triigi käekirja.