cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hoya
Hoya on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Linna pindala on 8,5 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3865 inimest. Linn asub Weseri mõlemal kaldal, umbes 20 km Nienburgist põhjas ja 15 km Verdenist edelas.
Hoya oli keskaegse ja varauusaegse Hoya krahvkonna keskus.
Ebionid
Ebionid (kreeka Ἐβιωναῖοι; heebrea-aramea אביונים, ebjonim, vaesed) oli juudakristlaste enesetähis, kes vastandusid kujunevale hellenistliku kristluse pooldajatele ja Pauluse kogudustele. Sellega eraldasid nad end ka teisest juudakristlikust erakonnast nn natsareenidest kes samuti aastal 66 või 67 Jeruusalemmast Ida-Jordanimaale välja rändasid.
Epiphaniuse Salamisest kiri teisiti õpetavate rühmituste kohta Ravimikast (kr Panarion) sisaldab viidet ebionide evangeeliumile, millega ta ilmselt mõtles heebrealaste evangeeliumi.
Algselt olid "vaesed" aunimetus, keda Jeesus õnnelikeks nimetas. Aja jooksul sai nimetus negatiivse varjundi, sest neid ümbritsesid igal pool vastased. Juudid sulgesid oma kogukonna neile, sest nad tunnistasid Jeesust messiana, keeldusid loomohvrist (templiteenistusest) ja pooldasid taimetoitlust. Nad ei tunnistanud Pauluse õpetust Jeesuse vere lepitussurmast. Õhtusööm (ehk armulaud) tähendas neile Jeesuse mäle(s)tamist ja "verekarika" asemel kasutasid veekarikat. Roomlastele olid ebionid, nagu juudid ja kristlasedki, ebausaldatavad võimalikud mässajad. Säilinud on ühe ebionite juhi nimi Sumahhos (Sumachus), Vana Testamendi ühe kreekakeelse seletuse tõlkija ja toimetaja, mille Origenes lisas oma Hexapla´sse. Tema järgi nimetati ebioneid ka sumahhoslasteks.
Explanation and Reference
"Explanation and Reference" ("Seletus ja osutamine") on Hilary Putnami artikkel. See ilmus esmakordselt raamatus: G. Pearce, P. Maynard (toim). Conceptual Change, Dordrecht: Reidel 1973, lk 199–221. Hiljem ilmus see Putnami raamatus "Mind, Language and Reality", 1975, lk 196–214.
Greene'i maakond (Georgia)
Greene'i maakond (Greene County) on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.
Explanation and Reference
I. Teema üldine tähtsus
Friedrich Engelsil ja Vladimir Leninil on rida märkusi asjade ja mõistete vahelisest vastavusest, mõistetest ja aprioorse teadmise võimatusest. Engels märgib, et mõistel võib olla elemente, mis pole tõesed asjade kohta, mis sellele mõistele vastavad. Näiteks kala teadusliku mõiste alla käivad vee all elamine ja lõpustega hingamine, aga kopskaladel, kes kala mõiste alla kuuluvad, neid omadusi pole. "Kõik kalad hingavad lõpustega" pole tõene ega ammugi mitte analüütiline. Engels lükkab tagasi mudeli, mille järgi näiteks kala mõiste annab loomulikku liiki kuulumise analüütiliselt tarvilikud ja piisavad tingimused. Edasi, see, et mõiste ei ole loomuliku liigiga täpses kooskõlas, ei tähenda, et mõiste ei vasta loomulikule liigile. See, et mõiste ei ole täiesti õige, ei tee teda väljamõeldiseks. Edasi, teaduslike avastuste mõjul mõiste pidevalt muutub, aga see ei tähenda, et ta lakkaks vastamast samale loomulikule liigile. Mõisted, mis ei ole mitte millegi kohta rangelt tõesed, võivad sellegipoolest millelegi osutada; eri teooriate mõisted võivad osutada samale asjale. Viimane on enamikule realistidele ilmne; mõne võimaliku erandiga (näiteks Paul Feyerabend) on realistid olnud seisukohal, et järjestikused teooriad käivad sama asja kohta, näiteks termin "elekter" on transteoreetiline termin (Dudley Shapere), st tal on eri teooriates sama osutus. Ideest, et mõisted annavad klassi kuulumise tarvilikud ja piisavad tingimused, peetakse visamalt kinni, aga ilma sellest loobumiseta on terminite transteoreetilisus kaheldav. Putnam pooldab Engelsi ja Shapere'i vaadet, kuid mitte Feyerabendi vaadet, mille järgi tuleb välja, et järgnev teooria ei saa olla eelnevast parem, sest eelneva teooria terminid järgneva teooria seisukohast ei osutanud millelegi.
"Idealistlik" tähendusteooria oleks lihtsaimal kujul järgmine. Näiteks lause "elektronid on olemas" tähendus oleks funktsioon teatud ennustustest, mida lausest saab tuletada, (puhtidealistliku tähendusteooria puhul oleksid need ennustused aistingute kohta), ja need ennustused oleksid muidugi selle teooria funktsioon, milles lause esineb, nii et lausel ei ole tähendust lahus teooriast ja eri teooriates on tal erinev tähendus. Idealismi olemus on selles, et ta peab teooriaid ja mõisteid aistingute ennustamise instrumentideks, mitte reaalsete asjade ja suuruste esindajateks. Idealismi puhul on osutusega lugu täbaram, aga idealist võib vastata järgmiselt. Kui kellegi teaduskeeles on termin "elektron", siis saab konstrueerida Alfred Tarski (Tarski tõeteooria) vaimus metakeele, ning defineerida "osutuse" nii, et ""elektron" osutab elektronidele" oleks triviaalne teoreem. Seda saab teha eri teooriate ja vastavalt eri formaalsete keelte jaoks; siis saadakse ka eri metakeeled, milles lausel ""elektron" osutab elektronidele" on ka erinevad tähendused. Ja pole sellist metakeelt, milles saaks kas või väljendadagi väidet, et termin "elektron" osutab mõlemad teoorias samadele entiteetidele (positivistlikud teadusfilosoofid pole vähemalt andnud ettekirjutust, kuidas säärast metakeelt konstrueerida). Idealist peab terminit "elektron" ja ka semantilisi mõisteid 'osutus' ja 'tõesus' teooriasõltelisteks. Realist peab terminit "elektron" ja ka osutuse ja tõesuse mõistet transteoreetilisteks.
Greene'i maakond (Georgia)
Maakonna halduskeskus on Greensboro.
Explanation and Reference
A. Kausaalne tähendusteooria
Putnam püüab visandada teooria füüsikaliste suuruste terminite (näiteks "temperatuur", "elektrilaeng") tähenduse kohta.
Traditsioonilise vaate järgi on igal terminil intensioon (sisu) ja ekstensioon (maht). Tähenduse teadmine on selle vaate järgi sisu teadmine, aga kunagi ei selgitata, mis asi on sisu (seda mõistetakse tavaliselt mingit laadi abstraktse entiteedina) "teadmine". Näiteks värvustermini "punane" ekstensioon on punaste asjade klass, selle intensioon on Rudolf Carnapi järgi omadus Punane. Carnap rääkis intensiooni haaramisest, selgitamata, mis oleks näiteks omaduse Punane haaramine; tõenäoliselt oleks ta seda võrdsustanud oskusega (protseduurilise teadmisega) verifitseerida lauseid kujuga "x on punane". Sõnadest arusaamine on igal juhul teadmise küsimus. Täielik keeleline teadmine seoses sõnaga võib nõuda rohkem teadmist kui lihtsalt intensioon, aga ka keeleline pädevus on (implitsiitse ja eksplitsiitse, protseduurilise ja propositsioonilise) teadmise küsimus.
Greene'i maakond (Georgia)
Ajalugu
Maakond moodustati 1786. aastal.
Explanation and Reference
A. Kausaalne tähendusteooria
Putnam peab seda vaadet läbinisti ekslikuks. Keeleline pädevus ja arusaamine ei ole ainult teadmine. On tarvis ka õiget laadi suhet teatud olukordadega (tavaliselt, kuid mitte tingimata, olukordadega, kus termini osutus on kohal). Sellepärast nimetab Putnam sellist tähendusteooriat kausaalseks.
Greene'i maakond (Georgia)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 994.
Rahvaarvu muutus (hinnanguline 1. juuli seisuga) :
Explanation and Reference
A. Kausaalne tähendusteooria
Sõna "elekter" iga kasutaja teab, et elekter on teatud laadi suurus; ja õigupoolest isegi mitte seda: kunagi arvati, et elekter, nagu soojuski, on mingit laadi aine. Igal juhul kõnelejad teavad, et elekter ja soojus on väidetavad füüsikalised suurused: neid võib olla rohkem või vähem, neil võib olla asukoht. (Putnam ei pea neidki väiteid analüütilisteks, kuid arvab, et neil on keeleline seos nende terminitega.) Semantikateoorias võiks sellistel terminitel olla semantiline tähis "füüsikaline suurus". Putnami arvates pole midagi, mida termini "elekter" iga kasutaja tingimata peab teadma, peale selle, et elekter on füüsikaline suurus, ja võib-olla selle, et elekter (või elektrilaeng või -laengud) võib voolata või liikuda. Benjamin Franklin teadis, et elekter ilmneb sädelahenduste ja välgunooltena; keegi võib teada elektrivoolust ja elektromagnetitest; keegi võib teada, et aatomid koosnevad positiivse ja negatiivse elektrilaenguga osakestest. Neil ei pruugi olla ühist "elektri" intensiooni. Putnam väidab, et ühine on neile see, et igaüks on põhjusliku ahela kaudu seotud olukorraga, milles antakse elektri kirjeldus, ja üldiselt kausaalne kirjeldus, st kirjeldus, mis esitab elektrit füüsikalise suurusena, mis põhjustab teatud viisil teatud tagajärgi. Kui Franklin oleks tuulelohekatse ajal mulle elektrit kirjeldanud (rääkides, kuidas tekib välk ja kuidas see tuulelohesse satub jne), siis oleks ta andnud teatud füüsikalise suuruse ligikaudu õige määrava kirjelduse. Nimetame seda sündmust, milles ma õppisin sõna "elekter" niimoodi kasutama, tutvumissündmuseks (introducing event). Kõik hilisemad juhtumid, mil ma seda sõna kasutan, on tutvumissündmusega põhjuslikus seoses (kui ma ilmutan oskust, mille ma tutvumissündmusega omandasin). Isegi kui ma unustan, kust ma selle termini õppisin, seob kavatsus osutada sellelesamale suurusele, millele ma seda terminit varem kasutades osutasin, praegust kasutamisjuhtu varasematega, ning juba see, et see sõna minu sõnavaras on, on varasemate sündmuste, lõppkokkuvõttes tutvumissündmuse tagajärg. Ja kui ma õpetan seda sõna kellegi teisele, öeldes, et elekter on füüsikaline suurus ja rääkides midagi selle kohta, siis isegi kui see pole kausaalne kirjeldus ega üldse määrav kirjeldus, siis see, et tema sõnavaras see sõna on, on põhjuslikus seoses sellega, et see sõna on minu sõnavaras, ning lõppkokkuvõttes minu tutvumissündmusega.
Eri kasutajad kasutavad sõna "elekter" ilma ühise intensioonita, kui mõelda selle all midagi tarviliku ja piisava tingimuse taolist. Ent nii nagu sõnaga "tiiger" on keeleliselt seotud ettekujutus, et tiigrid on triibulised, paistab sõnaga "elekter" olevat keeleliselt seotud ettekujutus, et elekter saab voolata või liikuda, ning et elekter on füüsiline suurus, ja see on vist kõik. Kui nüüd igaüks teab, et elekter on mingi füüsikalise suuruse nimetus, ning kasutab seda sõna nii, et kasutusjuht on põhjusliku ahela kaudu seotud tutvumissündmusega, milles anti elektri kausaalne kirjeldus, siis on selge alus öelda, et ta kasutab seda sõna elektrile osutamiseks. Isegi kui tegu oli elektri väärkirjeldusega (mitte mittekirjeldusega; näiteks anti elektrile õige määrav kirjeldus, kuid sellele omistati eksikombel ka kausaalseid omadusi, mida sel pole), siis on ikkagi alust öelda, et nii algne kõneleja kui ka need, kellele ta seda sõna õpetab, kasutavad seda sõna elektrile osutamiseks.
Putnam väidab, et kui teatud hulk inimesi kasutab sõna "elekter" elektrile osutamiseks ning peale selle on neil standardsed keelelised assotsiatsioonid (füüsikaline suurus, voolamine), siis ei tekigi küsimust, kas sõnal on "sama tähendus". Küsimus võib küll tekkida, kui sõna on keeleliselt seotud tarviliku ja piisava tingimusega, nagu "poissmees", kuid ei teki näiteks pärisnimede puhul ja sarnasel põhjusel ei teki füüsikaliste suuruste terminite puhul. Kui osutus on sama ja me mõlemad seostame sõnaga ühe ja sellesama minimaalse keelelise informatsiooni (et see on isikunimi või et see on füüsikalise suuruse termin, siis ei teki küsimust, kas sõna tähendus on sama).
See teooria rõhutab kausaalset kirjeldust, sest füüsikalisi suurusi avastatakse alati tagajärgede kaudu ning sellepärast on kirjeldamisel loomulik neid välja eraldada tagajärgede järgi. Kausaalne kirjeldus võib rääkida põhjuse asemel ka seadusest; Popper ei väida ka, et uut füüsikalist suurust tutvustatakse tingimata põhjuse või seaduse mõistet kasutades.
Kui termin "elekter" on kellegi sõnavarasse (idiolekti) toodud tutvumissündmusega või põhjusliku ahelaga, mis ulatub tutvumissündmuseni, siis on selle osutus tema idiolektis fikseeritud, isegi kui see pole teada. Ja kui osutus on fikseeritud, siis võib osutuse kohta sõnastada hulga teooriaid (ja isegi õigeid või ebaõigeid definitsioone), nii et sõna jääb igas mõttes samaks (ka intensioon ei muutu). Nii et "elekter" ja sarnased terminid on transteoreetilised. Elektri kohalolu operatsionaalsed kriteeriumid sõltuvad teooriast, kuid tähendus ei sõltu teooriast (kui just tähendust ei samastata operatsionaalsete kriteeriumidega, mida ei tohi teha).
Füüsikaliste suuruste määravaid kirjeldusi (ja isegi väärkirjeldusi) saab sõnastada tänu sellele, et keeles on selliseid "laia spektriga" mõisteid nagu 'füüsikaline suurus' ja 'põhjused'. Artiklis "What Theories Are Not" väitis Putnam, et need etendavad füüsikaliste suuruste terminite kasutuselevõtus (tutvustamises) otsustavat osa. Siis ta ei teinud vahet nende "teoreetiliste terminite" defineerimisel ja kasutuselevõtul (tutvustamisel). Kui meil on keel, milles saab sõnastada eri füüsikaliste suuruste osutuste kirjeldusi, siis saame pidada eri teooriaid, mis neid termineid sisaldavad, eri lausesüsteemideks ühes keeles. Niivõrd kui me seda teha saame, saame võtta sellele keelele kohaseid tõesuse ja osutamise mõistet samuti transteoreetiliste mõistetena.
B. Kripke pärisnimede teooria
Sel Kripke teoorial on ülal esitatud füüsikaliste suuruste terminite teooriaga ilmne seos, aga see pole nii, et füüsikaliste suuruste terminid on suuruste pärisnimed, sest mõned füüsikaliste suuruste terminid (näiteks "soojus") on keeleliselt seotud üsna rikkaliku teabega osutuse kohta. Pärisnimede juures on oluline see, et oleks naeruväärne arvata, et nende puhul saab keelelist pädevust samastada mingi tarviliku ja piisava tingimuse teadmisega, nii et osutuse peab fikseerima mitte kõneleja mingi teadmine, vaid miski muu.
Putnamil oli tarvis põhjuslikku ahelat füüsikalise suuruse terminist tutvumissündmuseni, mitte sündmuseni, milles füüsikaline suurus etendas erilist osa. Asi on selles, et kuigi tegelikult keegi ei saa anda füüsikalise suuruse määravat kirjeldust, kui tal pole põhjuslikku seost säärase sündmusega, tundub, et selle põhjusliku ahela loomusel pole tähtsust. See, kes saab anda määrava kirjelduse (või kas või väärkirjelduse), saab selle kasutusele võtta (seda tutvustada); ja sealt peale saab ahela kohta palju rohkem määratletud väiteid esitada. (Putnam leiab, et ka Kripke teooria tuleb niimoodi ümber teha.)
C. Loomuliku liigi sõnad
Artiklis "Is Semantics Possible?" esitas Putnam loomuliku liigi sõnade (näiteks "sidrun") teooria, millel on teatud seos siinse füüsikalise suuruse terminite teooriaga. Putnam väitis, et igaüks, kellel on keeleline pädevus seoses sõnaga "sidrun", rahuldab järgmist kolme tingimust. 1) Tal on implitsiitne teadmine, et "sidrun" on konkreetne nimisõna, puuviljanimetus jne – info, mille annab sõna liigitamine teatud süntaktiliste ja semantiliste tähiste alla. Putnam kritiseeris Jerrold Katzi, kelle arvates semantiliste tähiste loomulikud süsteemid saavad võimaldada meil anda iga termini (või mis tahes loomuliku liigi termini) täpse tähenduse; aga mingi info, mis on sõnaga seotud, saab loomulikult esitada, liigitades sõna tuttavate rubriikide, näiteks "nimisõna" ja "konkreetne" alla. 2) Ta seostab seda sõna teatud stereotüübiga: kollane värvus, hapu maitse, paks koor jne. 3) Ta kasutab seda sõna teatud loomulikule liigile osutamiseks. See võib olla puuviljade loomulik liik, mille kõige olulisem tunnus bioloogide jaoks on võib-olla teatud omadustega DNA.
Tolle artikli argumendis olid kõige tähtsamad järgmised kaks punkti. 1. Stereotüübis mainitud omadusi (Putnam lisab nüüd, et ka omadusi, millest antakse märku semantilise tähistega), ei preditseerita analüütiliselt ekstensiooni iga liikme kohta ega üldse ühegi liikme kohta. Ei ole analüütiline, et kõik sidrunid on kollased, ega ka see, et mõned sidrunid on kollased, ega isegi mitte see, et sidrunid on puuviljad. Stereotüüp on sõnaga seotud, ta ei ole vastava klassi liige olemise ega isegi selle klassi normaalne liige olemise tarvilik ja piisav tingimus. Engels osutas just sellele, et sõnaga seotud stereotüüp ei ole isegi teaduslikus (mittevõhiklikus) tarvituses tarvilik ja piisav tingimus. 2. Selleks, et saaks öelda, et kõnelejad kasutavad sedasama sõna "sidrun", "alumiinium" jne, peavad nad osutama teatud konkreetsele loomulikule liigile.
Dahl (perekonnanimi)
Dahl (või Dahle) on germaani päritolu perekonnanimi. Dahl tähendab põhjagermaani keeltes orgu (tal saksa keeles, dale Põhja-Inglismaa inglise keeles) ning on levinud perekonnanimi Saksamaal, Norras, Taanis, Rootsis ja Fääri saartel. Eestis oli 1. jaanuaril 2021 Dahl perekonnanimeks 17 inimesel.
Explanation and Reference
C. Loomuliku liigi sõnad
Tolles artiklis ei öelda midagi positiivset tingimuste kohta, millel kõneleja, kes kasutab mingit sõna (näiteks "alumiinium" või "jalakas"), osutab ühele asjade hulgale ja mitte teisele. Kõneleja, kes kasutab sõna "alumiinium", ei pruugi osata alumiiniumit molübdeenist eristada, ja kõneleja Putnam, kes kasutab terminit "jalakas", ei suuda jalakat pöögist eristada. Aga mis siis määrab tema idiolektis terminite "alumiinium" ja "molübdeen" osutuse? Eelmistes artiklites pakkus Putnam, et osutuse fikseerib asjatundjatele teada olev test. Nüüd tundub talle, et see on vaid erijuht sellest, et termini tarvitus on põhjuslikus seoses mõne tutvumissündmusega. Nii et ka loomuliku liigi sõnade puhul kätkeb keeleline pädevus teadmist pluss põhjuslikku seost tutvumissündmustega (ning lõppkokkuvõttes loomuliku liigi enda liikmetega). Ja põhjus on siin sama nagu füüsikalise suuruse terminite puhul: loomuliku liigi sõna kasutamine kätkeb paljudel juhtudel seda, et ollakse liige mõnes "kollektiivis", millel on kokkupuude loomuliku liigiga, mis teab liigi liige olemise teste jne. Idee, et keeleline pädevus ei kätke loomuliku sõna puhul mitte ainult õige ekstensiooni või osutuse omamist, vaid ka õige stereotüübi seostamist, tundub kalduvat üle ka füüsikalise suuruse sõnadele. Loomuliku liigi sõnu saab seostada "tugevate" stereotüüpidega", mis annavad tugeva pildi stereotüüpsest liikmest, nii et selle järgi saab enamasti isegi öelda, kas miski kuulub sellesse loomulikku liiki, nagu "sidruni" ja "tiigri" puhul, või "nõrkade" stereotüüpidega, mis ei anna ettekujutust sellest, mis oleks klassi liige olemise piisav tingimus, nagu "molübdeeni" (ja vähemalt Putnami jaoks) jalaka puhul. Samuti tundub Putnamile, et füüsikalise suuruse termin "temperatuur" on seostatud väga tugeva stereotüübiga ja "elekter" nõrga stereotüübiga.
D. Vastuväited ja küsimused
On ilmne, et siinsel teoorial tuleb rinda pista teatud raskete küsimustega. Siin on mõned diskussiooni hakatuseks.
Dahl (perekonnanimi)
Tõenäoliselt on nimi pärit keskaegsest Vestfaalist. Saksamaal on ligi 11 koha nimi Dahl. Hollandi vanima linna Nijmegeni eeslinna nimi on Heyerdaal, milles "daal" tähendab samuti orgu. Nimest on mitmeid variante, kuna tihti lisati sellele järelliide, et täpsustada nime kandja päritolu või ametit. Dahli ees on kasutatud ka eesliidet (nt Heyerdahl).
Eestis on perekonnanime Dahl eesti talupoegadele pandud Loopre mõisavallas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, Tapa mõisavallas Ambla kihelkonnas Järvamaal ja Laius-Tähkvere mõisavallas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Dahli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Taal.
Explanation and Reference
D. Vastuväited ja küsimused
1. Kõik kausaalsed tähendusteooriad peavad täpsustama sobivat liiki põhjusliku ahela mõistet. Millised täpselt peavad olema põhjuslikud ahelad sõna ühelt kasutamiselt selle teise kasutamiseni, et osutus(ed) oleks(id) mõlemal juhul sama(d)? Ja kui me ei saa siin täpsemaks minna, siis kui suur puudus see on? 2. Võib tunduda intuitsioonivastane, et niisugune loomuliku liigi sõna nagu "hobune" on selgelt eristatud sellisest fiktiivsest ja olematust loomulikust liigist nagu ükssarvik ja selline füüsikalise suuruse termin nagu "hobune" sellisest fiktiivse ja olematu füüsikalise suuruse või aine terminist nagu "flogiston". Putnam usub, et kui ükssarvikud avastataks ning nende kohta hakataks fakte leidma ning hakataks andma mitteilmseid määravaid kirjeldusi või ligikaudu õigeid kirjeldusi ükssarvikute klassi kohta jne, siis sõna "ükssarvik" keeleline iseloom muutuks, ja sama lugu flogistoniga, aga see on kindlasti vaieldav. 3. Mõned väidaksid, et sellised terminid nagu "elekter" (täpsemalt "elektrilaeng") on täppisteadustes otsustavad ning sääraseid definitsioone tuleb pidada tähenduse stipuleerimisteks. Putnam on nõus sellega, et definitsioonid on tähtsad, aga seejuures tuleb meeles pidada, mida ütles Quine: "definitsioon" on suhteline konkreetse teksti või esituse suhtes ning üldiselt pole olemas mingi termini definitsiooni "füüsikas" või "bioloogias", vaid ainult definitsioon kellegi esituses või aksiomatisatsioonis. Putnam ei nõustu sellega, et "definitsioonid" teaduses on tähenduse stipuleerimised, aga see on kindlasti vaieldav. 4. Lõpuks on vastuväited kausaalsete mõistete kasutamisele David Hume'i järgijatelt, kes ootavad, et need olematuks taandataks, ning termini "füüsikaline suurus" kasutamisele ekstensionalistidelt ja nominalistidelt. Putnam lihtsalt usub, et jutt sellest, mis põhjustab mida ja mis on loodusseadused või mis juhtuks, kui juhtuksid teised asjad, ei taandu jutule regulaarsustest, ja usub, et reaalse maailma kirjeldamiseks on peale asjade tarvis osutada ka füüsikalistele suurustele ("On Properties") selles mõttes, milles füüsikalised suurused eksisteerivad sattumuslikult, mitte paratamatusega, ning milles suurused saavad olla sünteetiliselt identsed (näiteks temperatuur on sama suurus mis molekulide keskmine kineetiline energia).
III. Miks positivistlik teaduseteooria on väär?
Putnam ei väida siin, et positivistliku teaduseteooria juures on valesti just see, et tähendusteooria on väär. Valesti on see, et see teooria põhineb idealistlikul või idealismile kalduval maailmavaatel, mis ei vasta reaalsusele. Aga see idealistlik element tuleb tänapäeva positivismi sisse just tähendusteooria kaudu; nii et igasugune positivismi realistlik kriitika peab vähemalt visandama võistleva teooria, mis on nüüd tehtud. Edasi püüab Putnam näidata, et positivistlik seletusteooria laias mõttes, st positivistlik teadusliku teooria laiemas mõttes ei vasta reaalsusele paremini kui vanemad ja lihtsamad idealistlikud teooriad.
Putnam püüab nüüd näidata, et teooriate käsitamine osaliselt interpreteeritud arvutusena ei lahenda adekvaatsusprobleemi. Tänapäeva positivisti lugu ei anna mingit põhjendit arvata, et teaduslik teooria on tõene või et teaduslik praktika kaldub avastama tõde. Mõnes mõttes on see kohe selge. Positivist ei väida, et teooria on tõene mingis transteoreetilises mõttes; tal ei ole muid transteoreetilisi mõisteid kui 'viib edukale ennustamisele' ja 'on lihtne'. Nagu Berkeley järgija, peab ta langema tagasi positsiooni, et teooria ei ole tõene ega ligikaudu tõene, vaid kasulik. Aga ta püüab kuidagi seletada teooriate aktsepteeritavust, isegi nende "interpretatsiooni". Ja ta tahab väita, et realistliku teooria põhiprintsiip, et ühiskondlik praktika on tõe test ja teooriate edu on põhjend arvata, et need on tõesed või ligikaudu tõesed, on õige. Näiteks Rudolf Carnap ütleb seda artiklis "The Methodological Character of Theoretical Concepts". Putnam tahab näidata, et positivisti tõemõiste ei ole see, millel teaduse praktika põhineb.
A. Tõesus
Kui realistlikult meelestatud (realistliku praktikaga, kuigi võib-olla mitterealistliku teadusfilosoofiaga) teadlane aktsepteerib mingit teooriat, siis ta aktsepteerib, et see teooria on tõene (või tõenäoliselt tõene või ligikaudu tõene või tõenäoliselt ligikaudu tõene). Et ta aktsepteerib ka loogikat (vt Putnam, "Philosophical Logic", "The Logic of Quantum Mechanics"), siis aktsepteerides kahe teooria tõesust, aktsepteerib ta ka nende konjunktsiooni tõesust, aktsepteerides kahe teooria väga tõenäolist tõesust, aktsepteerib ta ka nende konjunktsiooni väga tõenäolist tõesust (kui just üht teooriat koos taustteadmisega eeldades ei ole teine teooria vähem tõenäoline kui oma tõendite põhjal). Et teooriate ligikaudne tõesus nende konjunktsioonile üle kanda, on tarvis eeldada, et neis teooriates kätkevad lähendused on ühitatavad. Realisti jaoks ei ole siin midagi sügavat. Aga positivistlikul teadusfilosoofial ei ole õigustust isegi mitte järeldada teooriate tõesusest nende konjunktsiooni tõesust (mis on teaduses igapäevane ja puhtloogiline käik, ilma milleta ei saa uurimistöö olla kumulatiivne): see käik on positivismi eeldustel täiesti meelevaldne. Asi on selles, et teooria aktsepteerimine tähendab positivisti jaoks selle aktsepteerimist, et see arvutus viib edukatele ennustustele (kõik vaatluslaused, mis on selle arvutuse teoreemid, on tõesed; aga kõik selle arvutuse teoreemid ei ole mingis kindlas transteoreetilised mõttes tõesed). Aga sellest, et kaks teooriat viivad edukatele ennustustele, ei järeldu, et nende konjunktsioon viib edukate ennustusteni.
Ei aita ka lihtsuse sissetoomine. Pole ilmne, et lihtsate teooriate konjunktsioon on lihtne; pealegi isegi kui lihtsus säilib, võivad kaks lihtsat teooriat, mis kumbki ei vii vääradele ennustustele, olla isegi omavahel vastuolus. Rudolf Carnapil on teooria tõesus sama mis selle teooria Ramsey lause tõesus. Aga kui kahel teoorial on kummalgi tõene Ramsey lause, siis sellest ei järeldu, et nende konjunktsioonil on tõene Ramsey lause.
B. Lihtsus
Kerge on konstrueerida "teooria" positivistlikus mõttes (vaatlustermineid sisaldav arvutus), mis ei vii vääradele järeldustele, aga mida ükski teadlane ei aktsepteeriks. Selle seletamiseks öeldakse tavaliselt, et teadlased valivad ainult lihtsaid teooriaid. Et aga lihtne teooria võib teaduse kui terviku segaseks ajada, siis öeldakse, et teadlased püüavad maksimeerida "kogu teaduse" lihtsust. Seega tähendab "teooria" siin kas kogu teaduse formaliseeringut või mõnd selle tükki, mis on ülejäänud teadusest sõltumatu. Kahjuks pole sellist "teooriat" keegi kirja pannud ja see polegi võimalik. Positivistlik teadusfilosoofia on sunnitud jätma mulje, et ta räägib tavalises mõttes teooriatest, ja kui ilmneb raskus, siis ütlema, et tegelikult on jutt kogu teaduse formaliseeringust. Reegel "vali kõige lihtsam teooria, mis on tõenditega ühendatav" ei ole või ei oleks tõenäoliselt õige, isegi kui (mingi aja) kogu teaduse saaks formaliseerida. Teadlased ei püüa kunagi maksimeerida mõnd formaalset lihtsusomadust, vaid püüavad maksimeerida tõesust (või parandada lähendust tõesusele või suurendada ligikaudse tõe hulka, mida nad teavad, vähendamata lähenduse headust, jne). Realist võib muidugi aktsepteerida reeglit "vali kõige lihtsam hüpotees", kui saab näidata, et kõige lihtsam hüpotees on alati tema ülejäänud teadmise põhjal kõige tõenäolisem. Tavaliste lihtsuse mõõtude puhul aga see nii ei ole. Oletame näiteks, et ma tean ainult kolme punkti osariikidevahelisel maanteel Interstate 40 ja need punktid on kõik ühel sirgel. Oletame ka, et väide "Interstate 40 on sirge" ei ole minu kõigi teadmiste kogumiga vastuolus. Siis hüpoteesi "Interstate 40 on sirge" aktsepteerimine oleks tavalise lihtsusemeetrika järgi kõige lihtsama hüpoteesi aktsepteerimine, kuid Putnam ei aktsepteeriks seda hüpoteesi, nagu ka mitte teised, kellel on samad taustateadmised. Et kõik teised osariikidevahelised maanteed on kurvidega ja Interstate 40 on väga pikk ning on väga ebapraktiline teha sirge maantee läbi terve USA, siis on väga suur tõenäosus, et Interstate 40 ei ole sirge. Kas ei saaks öelda, et minu "koguteadmine" on vähem lihtne, kui ma aktsepteerin väite "Interstate 40 on sirge"? Putnam ei tea sellist lihtsuse kriteeriumi, mille põhjal seda saaks öelda. Siin pole asi mitte lihtsuses, vaid usutavuses. Sõna "lihtsus" sissetoomine jätab mulje, nagu asjade seisu tõenäosuse arvutamine oleks tegelikult lihtsalt mõne interpreteeritud või poolinterpreteeritud arvutuse mõne formaalse omaduse (nagu argumendikohtade arv, algsümbolite nimekiri, aksioomide pikkus ja arv, võib-olla kõverate kuju) arvutamine, isegi kui omaduse olla taustateadmise põhjal kõige tõenäolisem hüpotees saab esitada süntaktiliselt, jättes mainimata, et esitav omadus on mõne tõenäosusmõõdu süntaktiline esitus, ning teeseldes, et see on lihtsalt formaalne omadus (nagu lihtsate aksioomide omamine); ja see ei ole toimuva nähtavaks tegemine, vaid selle maskeerimine.
D. Abihüpoteesid
Mõnikord ütlevad positivistid välja, et "teooriad", mille kohta nende teaduseteooria käib, on "kogu teaduse formaliseeringud", mitte teooriad tavalises mõttes. Putnam arvab aga, et lugejatele jääb mulje, et nende mudel käib teaduse kohta tavalises mõttes, eriti füüsikateooria kohta. Sel juhul usutakse, et füüsikateooria on arvutus või seda saab kergesti arvutusena formaliseerida ning selle ennustused on eneseküllased, st need dedutseeritakse teooria enese eksplitsiitsetest eeldustest. See viib võrdlusele sotsiaalteadustega, mis on sotsiaalteadustele solvav, sest klassikalised sotsiaalteaduse teooriad ei ole selles mõttes eneseküllased. Positivistlik hoiak kaldub olema selline, et sotsiaalteadus on teadus ainult juhul, kui see jäljendab füüsikat. Ja põhjus on see, et teooria matemaatiline mudel, mille positivistid pakuvad, arvatakse olevat vastavuses füüsikateooriatega. Aga tegelikult on vastavus füsikateooriatega kehv, sest isegi füüsikateooriad tavalises mõttes, näiteks Newtoni gravitatsiooniteooria või Maxwelli teooria, ei vii mingite ennustusteni ilma hulga abieeldusteta, kusjuures need abieeldused ei ole üldse seadusetaolised, vaid eeldused ääretingimuste ja konkreetsete sündmuste puhul. Nii et kui näiteks väide, et terminil "gravitatsioon" on teooriast sõltuv tähendus, oleks tõene ja teooria sisaldaks selliseid abieeldusi nagu "kosmos on sügav vaakum" ja "Päikesesüsteemis pole kümnendat planeeti", siis sellest järelduks, et avastus, et kosmos ei ole sügav vaakum või isegi, et on olemas kümnes planeet, muudaks termini "gravitatsioon" tähendust, mis on väga ebausutav. See, et "gravitatsioon" tähenduse teadmine kätkeb teooria mõnetist teadmist, ei ole nii ebausutav (kuigi Putnam peab seda vääraks, sest sõnaga "gravitatsioon" seotud stereotüüp ei ole kaugeltki nii tugev nagu mõni konkreetne gravitatsiooniteooria) ja kohates väidet, et füüsikalise suuruse terminid (mida tavaliselt nimetatakse teoreetilisteks terminiteks, aga sellega võetakse seisukoht küsimuses, mida siinne artikkel arutab) on teooriaga koormatud, mõtleb enamik lugejaid tõenäoliselt just selle peale; aga tegelik tähenduse sõltuvus, mida positivistlik tähendusteooria nõuab, oleks sõltuvus mitte üksnes teooria seadustest, vaid konkreetsetest abieeldustest, sest kui neid ei loeta teooria osaks, kukub kogu teooria ennustuse skeem algusest peale kokku.
Lõpuks, kui eiratakse seda osa, mida abieeldused teaduses tegelikult etendavad, siis tekib täiesti vale ettekujutus sellest, kuidas teooriat kinnitatakse. Newtoni gravitatsiooniteooriat ei kinnitatud, kontrollides ennustusi, mis on tuletatud sellest pluss mõnest ette fikseeritud abieelduste komplektist. Abieeldusi tuli taevamehaanika ajaloos pidevalt modifitseerida ja laiendada. Teadusfilosoofias on liiga palju ignoreeritud seda, et teaduslikel probleemidel on sama sageli abihüpoteeside leidmise kuju kui ennustuste leidmise ja kontrollimise kuju. See igmoreerimine tuleb suuresti sellest, et aktsepteeritakse positivistlikku mudelit ning rakendatakse seda ebakriitiliselt tegelikele füüsikateooriatele. (Vt "The 'Corroboration' of Theories".)
Robin Lod
Robin Lod (sündinud 17. aprillil 1993 Helsingis) on Soome jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Major League Socceri klubis Minnesota United ja Soome jalgpallikoondises.
Debüüdi Soome jalgpallikoondises tegi Lod 30. oktoobril 2013 sõprusmängus Mehhiko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Islandi vastu.
Metsamajandajate konkurss
2014. aastani kandis konkurss nime "Parima talumetsamajandaja konkurss". pisi|2020. aasta parim metsamajandaja Mihkel Jürisson (keskel) Parimate metsamajandajate konkursi tulemused on välja kuulutatud iga-aastasel metsamajandajate kokkutulekul, millest kasvas välja aastast 2017 korraldatav metsandust tutvustav pereüritus Kogu pere metsapäev. Üritust korraldatakse igal aastal mulluse parima metsamajandaja kodumaakonnas. 2017. aastal toimus kogu pere metsapäev Raplamaal Ruunaveres, 2018. aastal Haapsalus, 2019. aastal Rakveres, 2020. aastal Tallinnas, 2021. aastal Pärnus ja 2022. aastal Jõhvis.
Parima metsamajandaja auhinna saanud metsaomanikud
Rahukohus
Rahukohus oli Venemaa keisririigis ja hiljem ka mujal (sh Eestis) olnud ainuisikuline (rahukohtunik) esimese astme kohus.
Rahukohtu moodustanud rahukohtuniku ülesannete hulgas olid väiksema tähtsusega tsiviil-, kriminaal- ja administratiivasjad.
Desiree Mumm
Desiree Mumm (sündinud 19. veebruaril 1999) on eesti laulja, sisulooja ja näitleja.
Rahukohus
Rahukohus Eestis
Rahukohtunikud määrati ametisse Venemaa keisririigi justiitsministri poolt. Eesti alal moodustati 5 rahukohtu ringkonda: Tallinn-Haapsalu, Rakvere-Paide, Pärnu-Viljandi, Tartu-Võru ja Saaremaa. Eestimaa Liivimaa kubermangu Võnnu-Valga Rahukohtu ringkond hõlmas ka hilisemaid Läti alasid. Rahukohtu ringkond jagunes jaoskondadeks, kus tegutsesid sinna määratud rahukohtunikud. Justiitsminister võis määrata igas rahukohtu ringkonnas ametisse ka lisa-rahukohtunikke, abistamaks ja asendamaks rahukohtunikke ning rahukohtu üldeesmärke silmas pidades ka au-rahukohtunikke.
Eesti kohtusüsteemis oli rahukohus aastani 1935, mil rahukohtunikud nimetati ümber ringkonnakohtu jaoskonnakohtunikeks ja senised rahukogud nimetati ringkonnakohtuteks.
Desiree Mumm
Ta on tuntud TV3 seriaalist "Armastus" ning osales aastal 2018 Eesti Laulul looga "On My Mind" ning 2021 looga "Siiani".
Muusika
10. veebruaril 2018 võistles Desiree Eesti Laul 2018 1. poolfinaalis Amiran Gorgazjani looga "On My Mind" ning sai 4. koha. 13. juulil 2018 tuli välja singlina Desiree pala "Burn Like the Sun" eestikeelne versioon, mis kõlab Taani-Rootsi populaarse telepõneviku Sild Venemaal valminud uusversiooni avatiitrites. Desiree loo autoriteks on Isaac Heath Carpenter ja Lindsay Marcus kooslusest The Moon Chambers, master ja salvestus Marco Margna.
5. veebruaril 2021 avaldas tiktokker ja laulja singli "Seisma enda eest", mille esmaesitlus toimus raadiojaamas Sky Plus. Lugu räägib purunenud suhtest, kuid seda julgustavas võtmes. 28. novembril 2021 esitles Desiree Mumm Eesti Laul 2021 veerandfinaalis kõlanud lugu "Siiani" koos Henrik Normanni lavastatud muusikavideoga. Muusika: Hannes Agur Vellend, Desiree Mumm. Sõnad: Desiree Mumm, Kretel Kopra, Hannes Agur Vellend. 3. veebruaril 2022 ilmus loost remiks, mille tegi Hømi ehk klubimuusikat viljelev duo, mille liikmeteks Alvar Antson ja Frank "Kriis" Karjus.
11. veebruaril 2022 tuli välja Henrik Normanni lavastatud muusikavideo TV3 sarja "Armastus" nimilooga "Armastuse laul". Muusika: Michel Legrand; eestikeelsed sõnad: Heldur Karmo / Henrik Normann. Sarjas mängimine oli Desiree näitlejadebüüt. 25. aprillil 2022 ilmus videosingel "Vii mind kaasa", mille produtsendiks Hannes Agur Vellend ja video autoriks Alvar Antson. Laulu autorid: James Flannigan, Steve Garrigan, Vincent May, Mark Prendergast; eestikeelsed sõnad: Kersti Kuusk.
Desiree Mumm avaldas 16. jaanuaril 2023 uue singli "Ei tea ma veel", mis on TV3 "Armastus 2" 5. osas kõlav laul. Singli muusikaline kujundaja on Henrik Normann, produtsent Hannes Agur Vellend ja eestikeelsete sõnade autor Kersti Kuusk. Muusika: Alexis Kesselman, Castle, Riley McDonough, Connor McDonough.
Räpina kirik
pisi|Räpina Miikaeli kirik, 2011
Räpina Miikaeli kirik on luterlik kirik Räpinas.
Räpina Miikaeli kirik valmis 1785. aastal. Kirik kombineerib hilisbaroklikku ja varaklassitsistlikku stiili, kiriku müürid on maakivist ja kaetud krohviga. Kiriku esikülge kaunistavad samast ajast pärit allegoorilised skulptuurid, mis kujutavad Lootust ja Usku. Kiriku kellatorn on barokses stiilis. Kirikus asub Carl Antropoffi 1871. aastal maalitud kaheosaline altarimaal "Ülestõusnu ilmumine Magdala Maarjale" ja "Jeesuse haudapanek".
Kirikut kasutab EELK Räpina Miikaeli kogudus.
Eimuri (Carnikava vald)
Eimuri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 3 meetri kõrgusel piirkonna lõunaosas, valla keskusest Carnikavast 11 ja Riiast 28 kilomeetri kaugusel.
Aastal 2015 oli külas 24 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 13.
Ameerika valgustus
Ameerika valgustus, osa laiemast valgustusajastust, oli tööstuslikule pöördele eelnenud intellektuaalse käärimise periood Põhja-Ameerika algses kolmeteistkümnes koloonias aastatel 1714–1818. Valgustuslik tärkamine viis Ameerika iseseisvussõjani, mille eesmärgiks oli luua Ameerika Vabariik. Olles mõjutatud 18. sajandi Euroopa valgustusajastust ja põlisameeriklaste filosoofiast, rakendas Ameerika valgustusajastu teaduslikku põhjuslikkust, et edendada poliitikat, teadust ja religiooni. See toetas usulist sallivust, taastatud kirjandust, kunsti ja muusikat kui olulisi distsipliine ning väärt kutsealasid, mida saab õppida ja arendada kõrgkoolides.
Vabamüürlus
Ameerika valgustus põhines ositi vabamüürlaste ja illuminaatide tegutsemistel ja kokkulepetel.
Himeville
Himeville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas.
Himeville on asutatud 1905. aastal. Linna on saanud nime Natali asumaa peaministri Sir Albert Hime'i auks.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Himeville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,56%, valgeid 15,03%, värvilisi 1,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,29%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,36% inimesi, inglise keelt 16,66%, koosa keelt 4,68%, sotho keelt 2,43% ja afrikaani keelt 1,12%.
Šošoniit
Šošoniit on vulkaaniline kivim. Šošoniidiks nimetatakse suure oliviinisisaldusega, basaldiga sarnanevat trahhüütset andesiiti; kivim paistab silma suure värviliste mineraalide sisalduse poolest. Kivim sisaldab ortoklassiga kaetud labradori kristalle. Varem on kivimit peetud ka basaldiks, diabaasiks ja dioriidiks.
Kirill Stremoussov
pisi|Kirill Stremousov 2020. aastal Kirill Sergejevitš Stremousov (vene keeles: Кирилл Сергеевич Стремоусов; 26. detsember 1976 Holmivskõi, Donetski oblast, Ukraina – 9. november 2022, Henitšesk, Ukraina) oli Venemaa ja Ukraina poliitik ja blogija.
Alates 26. aprillist 2022 oli ta Venemaa poolt okupeeritud Ukrainas Hersoni oblasti asekuberner. Ukraina julgeolekuteenistus otsis teda riigireetmise tõttu. Venemaa pressiteate järgi hukkus ta 9. novembril autoavariis Hersoni–Armjanski maanteel Henitšeski lähedal. President Vladimir Putin andis Stremoussovile postuumselt Julguse ordeni.
Šošoniit
Ajalugu
Šošoniit defineeriti esimest korda aastal 1895 ja see sai nimetuse Shoshone jõe järgi Yellowstone'i rahvuspargis. Kivimi nimetas Joseph Paxson Iddings. Ta pidas oluliseks kivimi porfüürilist struktuuri, kus põhimassi mineraalikristalle pole võimalik eristada, suurt ortoklasside sisaldust (ortoklass oli sageli asendanud magnetiiti ja augiiti), mainides ka sagedasi augiidi, labradori ja andesiini fenokristalle.
Koostis ja struktuur
Šošoniidi vormid erinevad üksteisest plagioklassi koguselt ja sanidiini sisalduselt. Šošoniit läheb plagioklassi fenokristallide kadudes sujuvalt üle absarokiidiks ja sanidiinisisalduse kasvades bannakiidiks. Nende kolme kivimi uurimine on näidanud, et sealsed fenokristallid polegi enamasti tegelikult fenokristallid, vaid pigem magma poolt gabrost kaasa haaratud ksenoliidid.
Teke
200 px|thumb|left|Oyu-Tolgoi kaevanduse esimene [[šaht]]
Kirill Stremoussov
Elulugu
Lõpetas Lääne-Ukraina Riikliku Ülikooli, seejärel oli kalasöödafirma omanik. Hiljem juhtis kalainspektsiooni ja 2007. aastal asus juhtpositsioonile Kiievi kalanduskomitees, kuid 2009. aastal astus tagasi ja lahkus Hersoni, kus asutas uudisteagentuuri Tavria News. Viis läbi alternatiivmeditsiini teemalisi seminare ning sai uue okultistlikku ja vandenõulist laadi usuliikumise "Concept of Public Security" liikmeks. Ta oli üks Venemaa paremäärmuslike organisatsioonide lippudega nn "Vene sörkjooksu" korraldajaid. Teda seostati endise rahvasaadiku Sergei Kiritšenkoga, kes toetas "parempoolseid rahvusautonoiste", samuti Viktor Medvedtšuki organisatsiooniga Ukraina Valik. Ta asutas venemeelset Ukraina presidenti Viktor Janukovitšit toetava poliitilise organisatsiooni "Presidendi eest". Ta oli 1. märtsil 2014 toimunud venemeelse "anti-Maidani" miitingu korraldaja. Temast sekti "Avaliku turvalisuse kontseptsioon" ("Концепция общенийной безопасной", KOB) liider. See vandenõuorganisatsioon ühendab endas vene rahvusluse, esoteerika, paganluse ja killud teistest õpetustest, kuid üks selle eesmärke on "ühtse idaslaavi riigi" kujundamine (mis on täielikult kooskõlas Kremli ambitsioonidega).
Šošoniit
Teke
Šošoniidi levikut seostatakse saarkaarte vulkanismiga, kuigi see tekib üldiselt subdutseeruva laamaga seostuvast Wadati–Benioffi vööndist kõrgemal. Kivimi sagedaseks kaaslaseks on leutsiiti sisaldavad kivimid; neid esineb koos šošoniidiga nii Yellowstone'i pargis, Itaalias, Indoneesias kui ka Ida-Aafrikas.
Šošoniidi levik
Mõnel pool kaasneb šošoniidi tekkega ka kulla- ja vasemaardlate teke. Sellistes kohtades kaevandatakse kulda Ladolami kaevanduses Lihiri saarel Paapua Uus-Guineas, vaske ja kulda aga Binghami kanjoni kaevanduses Utah' osariigis, Grasbergi kaevanduses Indoneesias ja Oyu Tolgoi kaevanduses Mongoolias.
Kirill Stremoussov
Elulugu
Koroonaepideemia ajal sai temast tulihingeline karantiinivastane, vaktsineerimisvastane ja kõigi võimalike koroonaviiruse võltsingute levitaja. Süüdistas oma videotes ametivõime koroonaviiruse levimises, rääkis "USA biolaboritest Ukrainas", kutsus üles mitte kandma maske ja mitte järgima piiranguid.
2017. aasta novembrist 2019. aasta jaanuarini oli ta Ukraina Sotsialistliku Partei Hersoni osakonna esimees, mida tol ajal juhtis Ilja Kiva. Alates 2021. aastast on ta venemeelse "Deržava" partei liige.
26. aprillil 2022 kuulutas ta end Hersoni oblasti Venemaa okupatsioonivalitsuse aseesimeheks. Sellel ametikohal andis ta korralduse blokeerida Khersoni piirkonnas Google'i, YouTube'i ja Viberi teenused. 17. oktoobril 2022 avaldas ta video, milles teatas, et "peagi korraldatakse kogu planeedil Maa rahvahääletusi Venemaaga taasühendamiseks". Tema loetud luuletuse järgi peaksid Venemaa koosseisu kuuluma muu hulgas Tšehhi, Poola, Ungari ja Rumeenia: „Ma näen Prahat ja Varssavit, Budapesti ja Bukaresti. See on Vene riik, kui palju lemmikkohti seal on? Ma näen Sri Lankal pagoodi. Ja Korea ja Hiina ... Kus iganes ma tankiga sõidan, kõikjal on mu lemmikmaa.”
Ta on avalikkuses tuntud oma kakluste poolest. Niisiis viis ta 2017. aasta veebruaris Hersoni linnapea sunniviisiliselt tänavale ja viskas ta kõnniteele, öeldes, et see on viis sundida linnapead tänavaid jääst puhastama. Samal kuul viskas ta linnavolikogus politseiniku põrandale ja hakkas teda jalaga peksma. 2018. aasta mais tungis ta sisse tasulisesse randa ning teda sealt välja saada püüdes (pärast seda, kui turvamees talle gaasikanistriga pritsis) tulistas ta traumaatilisest püstolist kummikuulidega turvameest. Samal aastal üritas ta rünnata SBU konvoid, et enne kohtuistungit välja peksta Krimmi saadik Ühtsest Venemaast ning hiljem Hersoni linnapea kabinetis, kuhu ta tõi elektrikatkestuse vastu protestijaid, ründas ta linnapea esimest asetäitjat. 18. jaanuaril 2019 osales ta ajalehe Novii Den pressiklubis tulistamise ja pisargaasi pihustamise intsidendis, mille järel ta tagandati Sotsialistliku Partei piirkonnaosakonna juhi kohalt. 2020. aasta juunis ründas ta ajakirjanikku (kohaliku ajakirjanduse andmetel oli põhjus Stremousovi kohta avaldatud negatiivne väljaanne). 2021. aasta augustis algatas ta raudteejaama lähedal asuvas bussipeatuses skandaali piirkonna vedajatega, aga teda ennast peksti ja pihustati pisargaasiga näkku.
Surm
9. novembril 2022 teatasid Venemaa võimuesindajad tema surmast. Ametliku versiooni kohaselt hukkus ta õnnetuses 8 kilomeetri kaugusel Novaja Kahhovkast. Seega suri ta päeval, mil avaldati Venemaa kaitseministri korraldus Hersoni linnast lahkumiseks ja Vene relvajõudude taandumiseks Dnepri vasakkaldale (kuigi avalikud teated sellest käsust ilmusid pärast tema surma).
Ukraina Hersoni oblastinõukogu asejuht Juri Sobolevski ütles 9. novembril, et surm võis olla lavastatud. Veokist ja selle juhist pole midagi teada, hukkunu surnukeha ja surmatunnistust ei näidata.
Ta maeti 11. novembril 2022 Simferoopolis Abdali kalmistule.
Hoyerhagen
Hoyerhagen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 23 km². 31. detsembril 2017 elas seal 955 inimest.
Peep Seppik
Peep Seppik (26. jaanuar 1942 Tallinn – 19. aprill 1994 Jõhvi) oli eesti näitleja ja muusik.
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkool ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).
Töötas aastatel 1965–1970 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Hiljem oli orkestrant.
AMX-10RC
AMX-10RC on Prantsusmaal valmistatud luuresoomuk.
Ajalugu
Ettevõte GIAT tootis selle soomusluure tegemiseks. Prantsusmaa maavägi kasutas seda alates 1981. aastast. Nimetuses sisalduv RC (Roues-Canon) tähendab ratastega kahurit.
Hranitne (Nemõrivi rajoon)
Hranitne (ukraina keeles Гранітне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 25. Pindala on 0,115 km².
Furfurool
Furfurool on heterotsükliline furaani rea aldehüüd, mida kasutatakse lahustina lakkides ja värvides ning algainena vaikude tootmisel, mis omavad suurt püsivust (fenoolformaldehüüdvaigud). Samuti on furfurool algaineks mitmete farmakoloogiliste preparaatide valmistamisel, nagu furatsiliin ja furadoniin.
Välimus
Värskelt saadud furfurool kujutab endast värvitut, tugevalt valgustmurdvat ja meeldiva rukkileiva lõhnaga vedelikku. Õhu käes ja eriti valguse ning temperatuuri mõjul muutub furfurool järk-järgult tõrvaseks, omandades alguses õlgkollase, seejärel aga tumepruuni ja peaaegu musta värvitooni. Furfurooli tõrvaseks muutumine aeglustub olulisel määral tema säilitamisel pimedas ning väärisgaaside õhkkonnas, samuti õlikihi all. Furfurooliga puhastamisele saabuvast toorainest tuleb ärastada õhk ehk aine tuleb deaereerida. Destilleerimise pehmema temperatuurirežiimi tagamiseks on furfurooli parem regenereerida rafinaat- ja ekstraktlahustitest vaakumis. Furfurooli värvust võib stabiliseerida, lisades talle antioksüdante, näiteks triamiinidi ja pürogallooli.
Mürgisus
Furfurool kujutab närvisüsteemile mürki, põhjustades krampe ja spasme. Kümneminutise sissehingamise järel kontsentratsiooniga 0,5 mg/l tekib nina limaskestade ärritus, süljeeritus ja kerge iiveldus. Kroonilisel mürgistuse korral (kontsentratsiooniga 0,007–0,053 mg/l, toime kestus kuni kolm kuud) tekib silmade sidekoe ärritus, pisaratevool, limaskestade ärritus ja peavalu. Furfurooli sattumisel inimese kehale tekib nahapinna tugev ärritus.
Mürgistuse sümptomiteks on ebakindel kõnnak ja liigutuste koordinatsioonihäired.
Furfurooli aurude olemasolu õhus võib avastada paberilehe abil, mida on töödeldud võrdsetes kogustes ammoniaagi ja äädikhappe seguga; furfurooli esinemisel õhus muutub paber punaseks. Furfurooli kontsentratsiooni lubatud piirnorm õhus ei tohi ületada 0,01 mg/l.
Füüsikalis-keemilised omadused
pisi|Furfurooli ruumiline struktuur
Keemilised omadused
Normaalsel temperatuuril lahustuvad furfurool ja vesi piiratud määral vastastikku, temperatuuri tõusuga lahustuvus tõuseb. Furfurooli vees lahustamise kriitiline temperatuur on 121 °С, sellele temperatuurile vastav furfurooli kontsentratsioon lahuses moodustab 50,3% (mass). Aseotroopne furfurooli ja veesegu keemistemperatuur on õhurõhul 97,45 °С; furfurooli sisaldus selles segus 35% (mass).