cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti Vabariigi põhiseadus (1934)
Sisu
Eelmisest põhiseadusest võeti üle § 7, mis ütleb, et ''Eesti vabariik ei anna autähti ja aumärke oma kodanikkudele, väljaarvatud kaitseväelastele sõja ajal. Samuti ei ole Eesti kodanikkudel õigust vastu võtta võõraste riikide aumärke ja autähti''. Samas oli seda paragrahvi ignoreeritud juba alates 1920. aastast. Teenetemärkide seaduse andmise puhul 7. oktoobril 1936, millega asutati Riigivapi teenetemärk ja Valgetähe teenetemärk ning muudeti Eesti Punase Risti teenetemärk ja Kotkaristi teenetemärk riiklikeks, väitis Kohtuminister Johan Müller seaduse seletuskirjas, et 7. paragrahvi tuleb vaadelda seoses eelmise (6.) paragrahviga, mille järgi kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised ning seisusi ja seisuslikke tiitleid ei ole. Kuna aga asutatavate teenetemärkide omanikel, erinevalt endiste Vene aumärkide kavaleridest, ei ole seisuslikke eesõigusi, nagu ka mälestusmärkide, audiplomite ja tänukirjade omanikel, ei riiva nende asutamine kodanike ühetaolisuse põhimõtet.
Ajalugu
1934. aasta põhiseaduse esitasid rahvahääletusele Artur Sirk ja Leopold Tõnson. Kes nimeliselt põhiseaduse eelnõu välja töötas, pole teada.
Pärast rahvahääletuse tulemuste avaldamist ütles Artur Sirk 19. novembril 1933: "Meie ei tohi mitte sattuda võidujoovastusse ning kirjutada seda suurt võitu eneste arvele ."
Põhiseaduse jõustumisega asus senine Riigivanem Konstantin Päts täitma uue põhiseaduse alusel Riigivanema (ametinimetus Peaminister Riigivanema ülesannetes) ja Peaministri ülesandeid ja pidi neid täitma kuni Riigivanema valimiseni uue põhiseaduse alusel. Oma esimese otsusega määras ta Peaministri asetäitjaks Välisminister Julius Seljamaa.
Põllumeestekogude kongressil 18. veebruaril 1934 ütles Riigivanem Konstantin Päts: "Põllumehed on siia tulnud võitjatena, kuna nende põhiseaduse muutmise idee on saanud teoks. Kui selle sisu üksikasjade kohta rahulolematust avaldatakse, siis on süüdi selle eelnõu väljatöötajad, kellel puudusid kogemused riigielu korraldamiseks. Ta tuli aga vastu võtta, kuna paremat polnud.
Pineva sisepoliitilise olukorra tõttu laiendas Riigivanem 12. märtsil 1934 kaitseseisukorra kehtivuspiirkonna kogu riigi maa-alale ja nimetas Kaitsevägede Ülemjuhatajaks Johan Laidoneri; seni oli kaitseseisukord alates 1918. aastast pidevalt kehtinud
Välismaa ajakirjanduses avaldati sel puhul teateid, nagu oleks Tallinnas toimunud lahing suurtükkide ja kuulipildujate osavõtul ; samasuguseid kõmuteateid oli avaldatud juba 1933. aastal. Tänapäeval nimetatakse kaitseseisukorra kehtivuspiirkonna laiendamist 12. märtsil 1934 üldiselt riigipöördeks, mis peab näitama selle otsuse ebaseaduslikkust ja erakorralisust. Samas on see otsus loetud Riigikohtu otsusega 5. detsembrist 1934 seadusele vastavaks.
Riigivanema ja VI Riigikogu valimised uue põhiseaduse alusel pidid toimuma 29. ja 30. aprillil 1934, kuid 19. märtsil 1934 dekreedina antud seadusega lükati valimised põhiseaduse §§ 26 ja 60 alusel kogu riigis kaitseseisukorra kehtimise lõpuni edasi ja jäid viimaks toimumata, kuna kaitseseisukorda pikendati regulaarselt ja lõpuks võeti vastu uus põhiseadus.
1934. aasta põhiseadus kaotas kehtivuse 1. jaanuaril 1938, kui hakkas kehtima uus põhiseadus.
Arktiline geograafiline vööde
Arktiline geograafiline vööde on Maa kõige põhjapoolsem geograafiline vööde, mille lõunapiir külgneb kõige soojema kuu (juuli või augusti) +5 °C isotermiga.
Vöötmele on iseloomulikud polaaröö talvel ja polaarpäev suvel. Kiirgusbilanss on pidevalt negatiivne, ultraviolettkiirguse defitsiidiga. Aasta läbi valitsevad arktilised õhumassid. Põhja-Jäämere ja tema ääresmerede veemassid on külmad ja on kaetud jääga.
Saartel ja poolsaartel esinevad mandriliustikud, arktilised kõrbed ja vähemal määral arktilised tundrad.
Merevesi on hapnikurikas tänu madalale temperatuurile, mis soodustab planktoni ning selle seoses kalade ja mereloomade arengut. Loomad on mõõtmetelt suured, sest massi suurenemine soodustab soojuse säilitamist. Elutsevad jääkarud, morsad, hülged, harvem ka vaalad ja valgevaalad.
Toompea Suur linnus
Toompea Suur linnus (ladina keeles castrum magnus või castrum maius) oli Mõõgavendade ordu kindlustatud asula, mida 1220. aastatel ehitati ja arendati Toompea paelava kaguosas, kus varem oli asunud muinaseestlaste ja hiljem I Taani aja taanlaste linnus. Üldlahenduselt oli see kastell, mis II Taani ajal aastatel 1238–1346 jagati põikmüüriga kahte ossa. 13. sajandil tekkis sinna tihe hoonestus, kus muuhulgas paiknesid Taani kuninga Harju, Viru, Rävala ning vahepeal ka Järva vasallide ja piiskopi elamukrundid.
Aastatel 1227–1229 lasi ordumeister Volquin lavasaare edelaossa ehitada Tallinna esimese kivist ordulinnuse ehk ordulossi (Ordensburg või Ordenschloss), mida tuntakse Toompea Väikese linnusena (ladina keeles castrum minus või castrum parva). Väikest linnust ühendas suure linnusega Toompea kolmanda osana eeskaitseala (cingele).
Linnuse müüridele rajati keskajal arvatavasti 14 kaitsetorni. Enamik neist (11) olid madalad konsooltornid, mille katked on osaliselt siiani jälgitavad. Peale selle oli ringmüüril veel kaks müüritorni ja üks väravatorn.
Silja Lättemäe
pisi|Silja Lättemäe, 2009 Silja Lättemäe (neiupõlvenimega Silja Kudisiim; sündinud 1. veebruaril 1952 Raplas) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ja ajakirjanduse erialal 1979. aastal.
Töötanud nädalalehe Sirp ja Vasar huumoritoimetajana (1979–1990), seejärel 1991. aastal tehnilise toimetajana ajakirjas Poliitika ja alates 1991. aasta 1. septembrist Maalehe toimetuses, algul huumoritoimetajana ja hiljem ajakirjanikuna (töötab tänini). Ta on kirjutanud artikleid eri teemadel ja intervjueerinud eesti tuntud inimesi. 2001. aastal võitis ta Euroopa Liidu ajakirjandusauhinna kirjutisega "SAPARDi rahalaev loksub Eesti poole".
Ta on Aasta Põllumehe konkursi eestvedaja.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Paul Lättemäe, peres on kaks täiskasvanud poega. Silja Lättemäe on kirjanik Leida Kudisiimu ja jurist Endel Kudisiimu tütar, kunstnik Inge Kudisiimu noorem õde.
Rooma provints
Rooma provints oli provints Itaalias Lazio maakonnas, keskusega Rooma linnas. Alates 2015. aasta 1. jaanuarist on Rooma provintsi asemel città metropolitana di Roma Capitale.
Haldusjaotus
Rooma provints jaguneb 121 omavalitsusüksuseks (comune).
Türgi lipp
pisi|Türgi lipp Türgi lipp on Türgi Vabariigi lipp.
Lipul on punasel taustal valge kuusirp ja täht. Külgede suhe on 2:3. Lipu elementide proportsioonid kinnitati lipuseadusega 1936. aastal.
Ruhnu kihelkond
pisi|[[Ruhnu puukirik]]
Ruhnu kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Runö in Oesel (inseln Runö)) oli kihelkond Saaremaal, Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.
Piirkonna ajalugu
Kuni Põhjasõjani kuulus Ruhnu Kuramaa hertsogiriigi koosseisu. Kihelkond moodustati aastal 1713. Ruhnu Püha Magdaleena kirik valmis aastal 1644. Aastal 1912 ehitati puitkiriku kõrvale kivikirik.
Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna alad jäävad Saare maakonna Ruhnu valla alale Ruhnu saarel.
Steno seadus
Steno seadus võib tähendada mitut erinevat fundamentaalset geoloogilist seaduspärasust, mis panevad aluse kristallograafiale ja stratigraafiale.
Steno seadusena tuntakse:
Seadusi nimetatakse nii 17. sajandi loodusteadlase Nicolaus Steno kui nende seaduspärasuste esmakirjeldaja auks.
Religioonigeograafia
Religioonigeograafia on inimgeograafia haru, mis uurib usundite levikut ning kuidas nad on tekkinud ja on levinud jne.
Selfoss
thumb|Ölfusá jõgi mõne meetri kaugusel Selfossi sillast Selfoss on linn Islandil Árborgi vallas, Suðurlandi piirkonna halduskeskus ja Árborgi valla suurim asula ning halduskeskus.
Ta asub riigi lõunaosas Ölfusá jõe (Hvitá jõe jätku) vasakul kaldal ringtee (Hringvegur) ääres Hveragerði ja Hella asula vahel.
Nime teine pool foss tähendab 'juga'. Nime esimene pool sel tähendab 'eluruumidega lauta suvekarjamaal'. Nimest hoolimata ei ole kogu vallas ühtegi juga.
Linn on ärikeskus. Suurim tööandja on piimatöötlemisettevõte. Töödeldakse ka muid põllumajandussaadusi. Tähtis koht majanduses on ümbruskonna teenindamisel.
Selfossi kaudu pääseb muuhulgas Þingvellirisse ja Hekla vulkaani juurde.
Ajalugu
Islandi saagade järgi talvitus Ingólfur Arnarson 873/874. aasta talvel Ingólfsfjalli mäe jalamil Ölfusást läänes. Asula rajas sellele kohale 1000. aasta paiku Þórir Ásason.
Ölfusá jõele rajati 1891 rippsild, mille ehitamine oli üleriigiline sündmus. Sild muutis Selfossi Lõuna-Islandi põllumajanduspiirkonna keskuseks. Tänapäevane sild rajati 1945, kui esialgne sild oli kokku kukkunud. Sild lagunes, kuigi Suurbritannia oli paigutanud sõjaväeosa silda kui tähtsat strateegilist objekti turvama.
Kui 1930 rajati piimatöötlemisettevõte, kasvas Selfoss märgatavalt. 1900. aastal oli Selfossis 40, 2006. aastal üle 6000 elaniku. Samal aastal rajati kaubanduskeskus Kaupfélag Árnesinga ja need kaks ettevõtet olid mitukümmend aastat asula peamised tööandjad.
Latina provints
Latina provints on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskuseks on Latina linn. Hõlmab suurema osa antiikaja Latiumi maakonnast.
Selfoss
Ajalugu
29. mail 2008 tabas Selfossi piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin, mis tekitas mõnele ehitisele ja teedele märkimisväärset kahju. Maavärinat oli tunda kogu Lõuna-Islandil, kaasa arvatud Reykjavíkis ja Keflavíkis. Vähemalt 30 inimest sai vigastada, kuid surma ei saanud keegi.
Latina provints
Haldusjaotus
Latina provints jaguneb 33 omavalitsusüksuseks (comune).
Selfoss
Ajalugu
Tänapäeval, mil liiklus on paremini arenenud, on asula asukoht soodne pealinna Reykjavíki läheduse tõttu. Arvatakse, et madalamate kinnisvarahindade tõttu hakkavad ärid ja elanikud pealinnast Selfossi valguma. Selfossis on töötus märksas väiksem kui Reykjavíkis.
Alates 1998. aastast kuulub Selfoss Árborgi valda, millest ta moodustab suurema osa.
4. märts
4. märts on Gregoriuse kalendri 63. (liigaastal 64.) päev. Juliuse kalendri järgi 19. veebruar (liigaastal 20. veebruar; 1901–2099). Aasta lõpuni on 302 päeva.
1933. aasta rahvahääletus
1933. aasta rahvahääletus korraldati 14.–16. oktoobril uue põhiseaduse üle otsustamiseks. Seaduse heakskiitmiseks oli vajalik häälteenamus ehk vähemasti 381 537 poolthäält.
Sotsialistid olid põhiseaduse muutmise vastu. Tartu üliõpilased ja vabadussõjalased olid enne rahvahääletust (13. oktoobril) otsustanud hääletada poolt (Ajaleht "Kaja" 18. ja 19. oktoober 1933).
Rahva aktiivsus oli suur, nt Tallinnas käis hääletamas 78,3 protsenti hääleõiguslikest kodanikest. Valdav enamus hääletas uue põhiseaduse poolt. Artur Sirk ütles 19. novembril 1933: "Meie ei tohi mitte sattuda võidujoovastusse ning kirjutada seda suurt võitu eneste arvele ."
Jaan Tõnissoni neljas valitsus astus 17. oktoobril tagasi uue põhiseaduse poolthäälte enamuse tõttu. Neli valitsuse liiget suundusid tagasi Riigikokku. Valitsuse tagasiastumise üle rõõmustasid eriti põllumehed. Avalikes kõrtsides kogunesid rahulolevad inimesed, kes laulsid isamaalisi laule. Valitses vaenulik meeleolu sotside ja juutide suhtes.
Eelnevad põhiseaduse muutmise rahvahääletused
1932. aasta augustis toimunud põhiseaduse muutmise rahvahääletusel osalemine oli kohustuslik. Hääletamas käis 91 protsenti valimisõiguslikest kodanikest. Põhiseaduse muutmise poolt oli 333 947 ja vastu 345 215 hääletusel osalenut. Suurem osa vastuhääli tuli suurematest linnadest. Ajakirjandus järeldas, et Eesti linnade inimesed on vasakpoolsemad kui maaelanikud. Vastuhääletajad (sotsialistid) nägid valitsuse võimu suurendamises rahva õiguste kärpimist. Keskerakonna juht Jaan Tõnisson selgitas, et osa tema erakonna liikmeid leidis, et põhiseaduse muutmisega võib põllumeeste erakonnast keegi presidendiks saada ja see ei sobi neile. (Kaja. 18.08.1932, lk. 2)
Rahvahääletuse ajal Tallinnas viibinud Inglise turistid väitsid, et hääletuse ajal oli mitmel pool kahjutulesid ja et punakaartlased sõitsid linnas ringi punased lipud autodel. Õnneks suutsid nad Helsingisse põgenedes oma elu päästa.
Teisel hääletamisel 1933 juunis ei olnud osalemine kohustuslik. Hääletamas käis 66,4 protsenti valimisõiguslikest kodanikest. Muutmise poolt oli 161 338 ja vastu 331 000 inimest. Tallinnas hääletas vastu 74,6 protsenti, tühje ümbrikke oli 261, juurdekirjutuste pärast tühistati 343 sedelit. Rahvas suhtus sellesse hääletusse kui võimalusse näidata valitsusele vastuseisu. Valitsusjuht Jaan Tõnisson oli tulemusest väga löödud ja soovis välja kuulutada uued Riigikogu valimised. Ent see ei tundunud rahaliselt mõistlik. Sama aasta sügisel pidi tulema uus rahvahääletus vabadussõjalaste esitatud põhiseaduse muutmise üle, mille heakskiitmisel tulevad Riigikogu uued valimised. (Kaja. 15, 16. juuni 1933)
Rootsi ajalehe Nya Dagligt Allehanda teatel valitses Eestis revolutsiooni meeleolu ja seisukord oli äärmiselt kriitiline, iga päev olnud oodata riigipööret.
Viited
== Riigikogu juhatuse 25. oktoobri 1933. a. otsus 14., 15. ja 16. oktoobril 1933 toimunud rahvahääletamise tagajärgede lõpliku kokkuvõtte ja rahva poolt samal rahvahääletamisel vastuvõetud "Eesti Vabariigi Põhiseaduse muutmise seaduse" väljakuulutamise kohta. ==
RT 1933, 86, 627.
Riigikogu juhatus 25. oktoobril 1933, arvestades:
1) et rahvaalgatamise korras algatatud põhiseaduse muutmise eelnõu "Eesti Vabariigi Põhiseaduse muutmise seaduse" rashvahääletamise ajal, 14., 15. ja 16. oktoobril 1933, oli hääleõiguslikke kodanikke 739.416 ja et samal rahvahääletamisel anti ära 576.317 häält, millest eelnõu poolt 416.878 häält, vastu 156.894 häält ja erapooletuid 1.076 häält, kuna maksvusetuks tunnustati 1.469 häält.
2) et Riigikogu valimise, rahvahääletamise ja rahvaalgatamise seaduse § 37 (RT 81 — 1933) esimese lõike alusel loetakse põhiseaduse muutmise eelnõu rahva poolt vastuvõetuks, kui eelnõu poolt on hääletanud vähemalt viiskümmend protsenti kõigi hääleõiguslike kodanike arvust, ning kuna rahvaalgatamise korras algatatud põhiseaduse muutmise eelnõu "Eesti Vabariigi Põhiseaduse muutmise seadus" rahvahääletamisel 14., 15. ja 16. oktoobril 1933 sai 739.416 hääleõiguslike kodanike arvust poolt 416.878 häält, seega üle viiekümne protsendi, mistõttu "Eesti Vabariigi Põhiseaduse muutmise seadus" rahva poolt on võetud vastu, —
otsustas kuulutada välja rahvaalgatamise korras algatatud ning rahva poolt rahvahääletamisel 14., 15. ja 16. oktoobril 1933 vastuvõetud "Eesti Vabariigi Põhiseaduse muutmise seaduse".
Algkirjale alla kirjutanud:
Riigikogu Esimees K. Einbund.
Sekretär J. Loosalu.
Troy Kemp
Troy Kemp (sündinud 18. märtsil 1966) on Bahama endine kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Maailmameistrivõistlustel
Göteborg 1995
Tema isiklik rekord on 1995. aastal ületatud 2,38.
Leida Kudisiim
Leida Kudisiim (neiupõlve- ja kirjanikunimi Leida Rebane; 19. märts 1923 Kosu, Kolga vald – 11. detsember 2021 Valga) oli eesti õpetaja ja kirjanik.
Elulugu
Leida Kudisiim sündis Harjumaal endises Kolga, praeguses Kuusalu vallas Kosu külas Raja talus seitsmelapselise pere noorima lapse ja ainukese tütrena. Ta omandas alghariduse Hirvli algkoolis, jätkas 1940–1942 õpinguid Ambla kodumajanduskoolis ja õppis 1942–1944 Tallinna Kunsttööstuskoolis. Töötas aastatel 1947–1954 Harju- ja Raplamaal 7-klassilistes koolides eesti keele ja kirjanduse õpetajana, õppides samal ajal töö kõrvalt Tallinna Õpetajate Instituudis (1947–1951) ja Tartu Pedagoogilises Koolis (1957–1959). Abiellus 1949. aastal. Siirdus koos perega 1954. aastal elama Valka, kus töötas aastaid algklasside õpetajana.
Leida Kudisiim on kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe ema. Abikaasa Endel Kudisiim (27. mai 1921 – 13. märts 2007) töötas mõnda aega ajalooõpetajana ning oli hiljem pensionipõlveni jurist.
Looming
Leida Kudisiim on avaldanud artikleid (peamiselt kristliku kasvatuse alalt), jutustusi, luuletusi, lühiromaanid "Ajauks" ja "Põgenemine" (ilmunud järjejuttudena ajalehes Valgamaalane) ning 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud romaani "Üle väljamäe".
"Üle väljamäe"
"Üle väljamäe" on autobiograafiliste sugemetega romaan maarahva elust 1930. aastate keskpaigast 1984. aastani, vaade eestlaste elusaatusele läbi keeruliste aegade. Autor keskendub paarisajal leheküljel mitmele elusaatusele ja muudab oma tegelased lugejale kummaliselt lähedaseks, just nagu oleksid nad mingid vanad sugulased või tuttavad suust suhu räägitud perekonnalugudest. See on vanas heas eepilises vaimus kirjutatud tekst, mis kinnitub jõuliselt eesti pikema proosa realismipõhisesse traditsiooni.
Eoon (geoloogia)
Eoon (inglise eon) on geoloogilise ajaarvamise suurim ühik.
Eoonid on:
Eoonid jaotatakse aegkondadeks.
Kanep
Kanep (Cannabis) on taimede perekond kanepiliste sugukonnast.
Eoon (geoloogia)
Eooni jooksul tekkinud kivimid moodustavad lademi.
Kanep
Kanepitaimed on lahksugulised taimed.
Klassifikatsioon
pisi|Kanepi liigid Perekonda kirjeldas esimesena 1753 Carl von Linné monotüüpse perekonnana. 1785. aastal kirjeldas Jean-Baptiste de Lamarck kanepi teist liiki, mis koguti Indiast ja nimetas selle india kanepiks (Cannabis indica Lam. ). 1924. aastal leidis vene botaanik Dmitri Janišewski, et Kesk-Venemaal kasvav kanepitaim on kas C.sativa liik või hoopis eraldi liik ja pakkus alternatiivnimetused: C.sativa var ruderalis Janisch ja Cannabis ruderalis Janish, mille ta kirjeldas 1926 esimesena liigina kui Cannabis ruderalis (metsik kanep). 20. sajandil aga vaidlustati perekonna süstemaatikat oluliselt; kolme iseseisva liigi asemel käsitles osa autoreid kõiki kolme haru liigi harilik kanepi (Cannabis sativa) alamliikidena, üksikud autorid kirjeldasid ka muid liike, mis aga ei saanud üldtunnustatuks. Aastal 2003 tegi Karl W. Hillig kanepitaime geneetilise uuringu 157 näidispopulatsiooni najal, kus leiti, et harilik kanep ja india kanep on eraldi liigid. Liigi Cannabis ruderalis iseseisvust aga kindlalt tuvastada ei õnnestunud ning hilisem uurimus perekonna taksonoomiast kinnitas neid tulemusi. pisi|300px|Kanepileht pisi|Kuna Malawi üks tähtsamaid põllumajandusharusid, tubakakasvatus, hääbus, hakati 2019. aastal nii kiudmaterjali kui [[Kanepiürt|droogi saamise eesmärgil kanepi kasvatamist kaaluma]]
Cronquisti süsteem
Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse kanepi perekond nõgeselaadsete (Urticales) seltsi.
APG III süsteem
APG III süsteemis klassifitseeritakse kanepi perekond roosilaadsete seltsi.
Liikide süstemaatika pole päris selge, levinumad kanepiliigid on :
Keemiline koostis
Kanepi eri liigid sisaldavad üle 400 keemilise ühendi, lisaks hulga ühendeid, mida nimetatakse kannabinoidideks, millest uuritumaks peetakse inimestele psühhoaktiivse toimega Δ9-tetrahüdrokannabinooli (lühendatult THC) ja psühhoaktiivset toimet mitte omavat kannabidiooli (ingliskeelne lühend CBD).
Majanduslik tähtsus
Kanepitaimi ja neist valmistatud tooteid on inimesed kasutanud juba aastatuhandeid. Kanep on üks vanemaid taimi, mida inimene on kultiveerinud. Taime on traditsiooniliselt kasutatud nii ravim- (sarnaselt hariliku linaga), õli- kui ka kiutaimena. Taime eri osadest valmistatakse köit, tekstiile, biokütust, roogasid (kanepitemp), kanepiõli, jooke (kanepipiim) ja paberit, aga ka narkootilise toimega saadusi nagu kanepisuits, hašiš ja hašišiõli ja muud. Taime on kasvatatud suurtel pindadel (ka Eestis 1930.–1940. aastail) kiu ja seemnete pärast. Kanep kasvab kiiremini kui puu ning on omadustelt tugevama ehitusega, kuid sellegipoolest ei ole seda tahetud kasutusele võtta. Metsaraie vähendamiseks oleks kanep hea alternatiiv.
Nimetus
Kannabis kreeka keeles tähendab kanepit.
Mikel Astarloza
thumb|Mikel Astarloza 2007. aasta Tour de France'il Mikel Astarloza (sündinud 17. novembril 1979 Donostias) on Hispaania jalgrattur, rahvuselt bask.
Ta sõidab alates 2007. aastast meeskonnas Euskaltel-Euskadi. Aastail 2002–2006 sõitis ta ag2r'i meeskonnas.
2003. aastal võitis Mikel Astarloza Tour Down Underi. 2007. aasta Tour de France'i lõpetas ta üldarvestuses 9. kohaga. 2009. aasta Tour de France'il võitis ta 16. etapi.
Stratotüüp
Stratotüüp (ka tüüpläbilõige) on kivimite kindel kihiline järjestus stratigraafilise üksuse või selle piiride määratlemiseks ja iseloomustamiseks.
Näiteks Kukruse lademe esmakirjelduses kasutatud läbilõige (holostratotüüp) asus Kukruse mõisa lähedal. Selle lademe kõige tuntum settekivim on kukersiit (põlevkivi). Nimetus "kukersiit" on tuletatud Kukruse mõisa nimest.
Stratotüüp võib esineda stratotüüpse paljandina või puuraugus.
Benedictus XVI läkitused eetikast
pisi|Benedictus XVI lastega Benedictus XVI on rõhutanud perekonna väärtustamist ja tauninud homoseksuaalsust ning teisi katoliku kiriku normidega vastuollu minevaid eetilisi põhimõtteid. Samas on teda meedias kritiseeritud ebatõhusa tegevuse eest pedofiilias süüdistatud vaimulike ametist kõrvaldamise pärast.
Perekonna väärtustamine
Benedictus XVI on rõhutanud perekonna väärtustamist ja inimelu kaitsmist, mõistes hukka abielulahutused, rasestumisvastaste vahendite kasutamise ja vaba kooselu. Ta on AIDS-i ennetamise puhul kinnitanud, et seksist hoidumine on kindlam viis vältida HIV levikut. Paavst osales Hispaanias Valencias V maailma perekondade üldistungil. Benedictus XVI on avaldanud toetust viljakusravi rakendamise piiramiseks. Ta kutsus 12. märtsil 2007 meediat rõhutama perekondlikke väärtusi. Benedictus XVI rõhutas 1. jaanuaril 2008 traditsioonilise perekonna tähtsust ja nõudis selle kaitsmist. Tema hinnangul on traditsiooniline perekond eluliselt oluline maailmarahule.
24. detsembril 2006 taunis ta vabaabielu seaduslikuks tunnistamist.
26. novembril 2006 kutsus ta üles AIDS-i haigestunuid pidama võrdväärseteks ühiskonnaliikmeteks. 17. märtsil 2009 rääkis paavst, et AIDSi pole võimalik likvideerida kondoomide jagamisega, vaid see teravdab probleemi. Ta kutsus 29. novembril 2009 palvetama AIDSi-haigete eest.
9. mail 2007 peetud pressikonverentsil mõistis paavst hukka abordi, kinnitades et elu on ilus and. Ta ei ekskommunitseerinud Mehhiko poliitikuid, kes hääletasid abordi legaliseerimise poolt, kuid need poliitikud tunnistati kiriku osadusest väljaspool olevaks. Ta taunis 7. novembril 2010 aborti, lahutust ja samasooliste abielu.
Homoseksuaalsuse taunimine
21. aprillil 2005 võttis Hispaania parlamendi alamkoda vastu samasooliste abielu lubava seaduseelnõu. Benedictus XVI jättis 23. aprillil toimunud kohtumisel ajakirjanikega oma kõnest välja hispaania keele, kuigi kasutas itaalia, inglise, saksa ja prantsuse keelt.
13. jaanuaril 2006 mõistis Benedictus XVI hukka samasooliste suhteliidud ning rasestumisvastaste vahendite kasutamise. Ta keelas iseenese samasoolisust tunnustavatel isikutel ordinatsiooni saamise.
Mişrātah
Mişrātah (ka Misurata) on linn Liibüas, Mişrātah' ringkonna keskus. Asub Vahemere kaldast 5 km kaugusel ja umbes 210 km Tripolist ida pool.
Benedictus XVI läkitused eetikast
Homoseksuaalsuse taunimine
22. veebruaril 2007 koostatud dokumendis "Sacramentum Caritatis" kinnitas ta, et katoliiklikud poliitikud ei tohi homoseksuaalsust ja aborti käsitlevatel teemadel teha järeleandmisi. Ta rõhutas 23. detsembril 2008, et kirik peab inimest kaitsma homoseksuaalsuse eest.
Mişrātah
Linna kohal asus juba 10. sajandil eKr foiniiklaste asula. Antiikajal oli linn tuntud nimedega Kephale Tobactus, Thubactis, Thubaqt, Tubartis, Tobartis.
Benedictus XVI läkitused eetikast
Homoseksuaalsuse taunimine
Ta taunis 24. detsembril 2006 samasooliste abielu seadustamist. Ta taunis 12. jaanuaril 2010 samasooliste abielu ja võrdles mais 2010 Portugali visiidi ajal neid intsestiga. Paavst teatas 9. jaanuaril 2012 Püha Tooli juurde akrediteeritud diplomaatilise korpuse esindajatele, et samasooliste abielu ohustab inimkonna tulevikku.
Suhtumine pedofiiliasse
1980 kinnitas kardinal Ratzinger Müncheni peapiiskopina pedofiilias kahtlustatud preestri suunamise ravile, kuid vaimulik jätkas vääritut teguviisi. Ajaleht New York Times märkis 24. märtsil 2010 avaldatud artiklis, et 1990. aastatel teatas Milwaukee peapiiskop Rembert Weakland kahel korral kardinal Ratzingerile preester Lawrence C. Murphy vääritust tegevusest, kuid ei saanud temalt vastust.
19. mail 2006 katkestati kõrge vanuse ja viletsa tervise tõttu Kristuse Leegioni rajaja Marcial Macieli kohtuprotsess. Pedofiilias süüdistatud Macieli kohustati jääma palvetesse ja meeleparandusele, kuid tal polnud õigust pidada missat.
28. oktoobril 2006 tunnistas paavst, et vaimulike vastu esitatud süüdistused seksuaalses ahistamises on haavanud kirikut sügavalt.
Paavst taunis pedofiiliat oma visiitidel 2008 Ameerika Ühendriikidesse ja Austraaliasse. Ta kohtus preestrite poolt seksuaalselt ärakasutatud usklikega. 20. juulil 2008 palus ta vabandust ohvritelt, keda mõned vaimulikud olid seksuaalselt ahistanud, ja kinnitas, et süüdlased saavad karistuse.
Paavst taunis 13. detsembril 2009 Iirimaa vaimulike seas puhkenud pedofiiliaskandaali. Ta kohtus 14.–16. veebruaril 2010 Iiri piiskoppidega, et arutada riigis puhkenud pedofiiliaskandaali. Ta kinnitas kohtumisel, et "pedofiilia on nurjatu kuritegu ja jõhker patt".
Paavst avaldas 19. märtsil 2010 seoses Iiri preestrite pedofiiliaskandaaliga pastoraalse kirja, kus tunnistas, et vaimulikud on teinud tõsiseid eksimusi. Vaimulike ahistamist kogenud iirlane Andrew Madden kutsus paavsti 20. märtsil 2010 tagasi astuma, Iiri vaimulike ahistamise ohvreid koondavad ühendused väljendasid paavsti kirja puhul pettumust. Paavst tunnustas 24. märtsil 2010 Cloyne'i piiskopi John Magee, aprillis 2010 Brugge piiskopi Roger Vangheluwe ja Iiri piiskopi James Moriarty tagasiastumist seoses pedofiiliaskandaaliga. Mais 2010 astus pedofiiliaskandaali pärast tagasi Augsburgi piiskop Walter Mixa.
Paavst kutsus 4. aprillil 2010 usklikke vaimsele ja kõlbelisele pöördumisele. Ta kohtus aprillis 2010 Malta visiidi ajal preestrite poolt seksuaalselt ärakasutatud isikutega. Paavst tunnistas 11. mail 2010 Portugalis visiidil olles, et pedofiiliaskandaal on katoliku kirikus suurim oht. Ta palus 11. juunil 2010 pedofiiliaohvritelt andestust. Paavst kohtus septembris 2010 Suurbritannia visiidi käigus vaimulike poolt seksuaalselt ärakasutatud isikutega.
Vaesuse taunimine
1. mail 2005 kutsus ta oma esimeses maipühade pöördumises austama inimväärikust töökohtades. Ta on ka rõhutanud ületöötamisest tingitud ohte.
Ta kutsus 1. jaanuaril 2009 avaldatud uusaastaläkituses likvideerima vaesust. Ta rõhutas 1. märtsil 2009, et tööandjad peaksid pidama majanduskriisi ajal prioriteediks töötajaid ja nende perekondi. 20. märtsil 2009 ja 12. aprillil 2009 rõhutas ta võitlust vaesusega. 19. juulil 2009 kutsus paavst töötuid mitte kaotama lootust.
Põgenike õiguste austamine
Paavst kutsus 18. juunil 2006 põgenike õigusi austama, kinnitades et kodumaalt lahkuma sunnitud inimeste õigusi tuleb alati austada. 14. novembril 2006 kutsus ta pöörama rahvusvahelisel tasandil suuremat tähelepanu põgenikele. 17. detsembril 2006 kutsus ta pöörama suuremat tähelepanu Iraagist pärit põgenikele.
28. novembril 2007 rõhutas ta immigrantide kaitsmist. Ta selgitas, et immigrandid peavad kuuletuma seadustele, kuid valitsused peavad noorte sisserändajate ja pagulaste assimileerimiseks rohkem vaeva nägema, et kaitsta neid seksuaalse ärakasutamise ja inimkaubanduse eest.
Ta kutsus 24. detsembril 2009 jõukaid riike võtma vastu vaesuse, nälja ja keskkonnaprobleemide eest põgenenud immigrante. Ta kutsus 26. oktoobril 2010 immigrante üles austama oma asukohamaa identiteeti. Ta teatas 15. jaanuaril 2012, et põgenikud pole ainult need, kellele evangeeliumi kuulutus on suunatud, vaid nad on ka tänapäeva maailmas evangeeliumi peamised täideviijad.
Kommertsiaalsuse taunimine
17. detsembril 2005 kutsus Benedictus XVI jõule mitte kommertsialiseerima ja kinnitas, et tõeline pühadekingitus on rõõm, mitte kallid asjad. 21. detsembril 2006 kutsus ta kristlasi kaitsma jõulude tegelikku olemust ilmalikustumise eest. 9. detsembril 2007 rõhutas ta jõulude usulise tähenduse taasavastamist ja kinnitas, et jõulupühade ajal ei tohiks määravaks saada materialism. Ta taunis 24. detsembril 2011 jõulude muutumist kommertslikeks.
Ajakirjanike vastutustunde rõhutamine
8. mail 2005 kutsus Benedictus XVI meediat ilmutama suuremat vastutustunnet edastatava informatsiooni suhtes. 2. juunil 2006 kohtus ta Vatikanis Itaalia ajakirjanikega. 12. märtsil 2007 kinnitas ta, et suurem osa meedia läbi tarbitavast informatsioonist on destruktiivne.
Inimröövide taunimine
Ta taunis 18. oktoobril 2009 preester Ruggero Ruvoletto tapmist Brasiilias ja preester Michael Sinotti röövimist Filipiinidel. Paavst avaldas 13. detsembril 2009 muret nelja Aafrikas tapetud preestri pärast.
Narkokaubanduse taunimine
Ta taunis 12. mail 2007 ja 25. märtsil 2012 narkokaubandust. 13. detsembril 2007 taunis ta struktuure, mis tegelevad narkokaubanduse abistamisega.
Keskkonnakaitse vajadus
28. septembril 2008 kutsus ta turiste üles hoidma keskkonda prügist puhtana. Ta rõhutas 23. detsembril 2008 vihmametsade kaitsmise vajadust. Ta muretses 6. jaanuaril 2009 keskkonna liigse saastamise pärast. Ta tunnustas 27. novembril 2011 kliimakonverentsi Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Teised põhimõtted
27. aprillil 2005 lubas Benedictus XVI oma esimesel üldaudientsil töötada inimestevahelise leppimise ja rahu edendamise nimel.
Ta kutsus inimkonda ühinema võitluseks terrorismi, vaesuse ja elukeskkonna hävitamise vastu ning ärgitas looma uut maailmakorda majanduse ebakõlade parandamiseks, kinnitades et inimesed ei tohiks lasta tehnoloogilistel saavutustel tõrjuda kõrvale tõelisi inimlikke väärtusi.
Paavst osales XX ülemaailmsetel noortepäevadel Kölnis, kus ta manitses noori loobuma valikulisest lähenemisest religioonile, millega eelistatakse usust omastada vaid meeldiv ja jäetakse ülejäänu kõrvale.
Mişrātah
2011. aasta Liibüa kodusõja ajal läks linn opositsiooni valdusse.
Linnas asub 7. Oktoobri Ülikool.
Benedictus XVI läkitused eetikast
Teised põhimõtted
29. oktoobril 2006 taunis ta seoses peapiiskop Giovanni Battista Pinna röövimisega inimrööve. 10. juunil 2007 kutsus ta seoses katoliku preestri Carlo Bossi röövimisega mässuliste poolt pantvangistusest vabastama kõiki röövitud inimesi.
25. detsembril 2006 esitatud jõululäkituses kutsus ta üles kaitsma lapsi ja pöörama suuremat tähelepanu laste kannatustele.
1. jaanuaril 2007 kutsus ta oma läkituses üles austama inimõigusi.
28. jaanuari 2007 jutluses tunnustas ta pidalitõbiste põetajaid.
24. veebruaril 2007 peetud jutluses taunis ta geenitehnoloogiat.
17. märtsil 2007 osales ta pimedaid ühendava liikumise Movimento Ciechi missal.
Ta on võrrelnud materialismi "kurjuse draakoniga".
1. veebruaril 2009 taunis ta eutanaasiat, märkides: "Eutanaasia on kannatusdraama vale lahendus."
Benedictus XVI vabandas 29. aprillil 2009 katoliiklikes internaatkoolides elanud Kanada indiaanlaste väärkohtlemiste pärast.
Paavst kutsus 3. mail 2009 preestreid hoolikamalt palvetama.
Paavst õnnistas 27. juulil 2009 vanaemasid ja vanaisasid.
Paavst taunis 4. oktoobril 2009 materialismi.
Ta kutsus 15. novembril 2009 palvetama liiklusõnnetustes hukkunute eest.
Ta rõhutas 1. jaanuaril 2010 laste kaitsmise vajadust.
Ta kohtus 28. märtsil 2009 tsiviilametite vabatahtlikega.
Ta kohtus 21. juunil 2009 arstide ja päästetöötajatega.
Ta taunis 1. jaanuaril 2011 sekularismi ja fundamentalismi.
Ta avaldas 30. jaanuaril 2011 kaastunnet leeprahaigetele.
Ta saatis 14. juunil 2011 läkituse veredoonoritele.
Ta avaldas 13. novembril 2011 muret diabeedi leviku pärast.
Lima (Peruu)
Lima on Peruu pealinn ja riigi suurim linn. Linnas elas 2015. aastal 8 852 000 inimest.
Ajalugu
Lima kohale asutas Hispaania konkistadoor Francisco Pizarro 18. jaanuaril 1535 La Ciudad de los Reyesi ('kuningate linn') asula.
Aedlinn
pisi|[[Ebenezer Howardi kolme tõmbejõu diagramm küsimusega "Kuhu inimesed minna tahavad?" (Where will the people go?), mille valikvastused on "linn" (Town), "maakoht" (Country) ja "linnalähedane maakoht" (Town-Country)]] Aedlinn on inglase Ebenezer Howardi 1898. aastal Inglismaal visandatud linnaplaneerimise mudel, reaktsioonina viletsatele elutingimustele ning tohutult kerkivatele ruutmeetrihindadele kasvavates suurlinnades. Iseloomulik on madaltihe asustus, eramud ja ridaelamud, palju rohelust ning kaugus maan- ja raudteedest, lennujaamadest ja ka tööstuspiirkondadest. Samamoodi võib nimetada ka suuremate linnade vahele jäävaid rohelise vööndi asulaid.
Aedlinn kui nimetus Eestis ja aedlinnad Eestis
Aedlinn käibeväljendina juurdus vajadusest eristada näiteks Tallinna lähistel põlist Harjumaa Muuga küla uuest, "Muuga puuviljaaedade planeerimise kava" põhjal eraldatud alast, mis loodi Muuga küla kõrvale Kallavere-Maardu suunas ja sai nime Muuga aedlinn. "Muuga puuviljaaedade planeerimise kava" kinnitati Tallinna Linna TSN Täitevkomitee 27. juuli 1959 otsusega. Vastavas NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruses kasutati nimetust "Kollektiiviaedadeks eraldatud maatükid".
Henn Kuuskme
Poksijana
Ta hakkas poksima, kui ta õppis aastatel 1917–1924 Tallinna Reaalkoolis. Kaitseväes hakkas ta korralikult treenima ja ta tuli 1927. aastal kaitseväe meistriks poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).
Ta oli Eesti meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aastal. Ta sai Eesti meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 2. koha aastatel 1924, 1925 ja 1927 ning 3. koha 1923. aastal.
Ta osales kaks korda Eesti-Soome maavõistlustel poksis: 1926. aastal keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) ja 1927. aastal poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) ning kaotas mõlemad oma kohtumised.
Hilisem elukäik
Kuuskme elas 1929–1932 välismaal ja töötas peamiselt meremehena. Ta töötas 1934. aastast poliitilises politseis Tallinnas ning 1939. aastast Haapsalus.
Teda oli kavas küüditada 14. juunil 1941, kuid teadmata põhjusel seda ei tehtud. Küll aga küüditati tema abikaasa Hulda-Alice Kuuskme (sündinud Leiten, eestistatuna Leetaru, 1912–1988).
Ta põgenes hiljem Soome ja astus Soome sõjaväkke 17. septembril 1943. Oli väljaõppel Jalkalas 200. jalaväerügemendis. Oli rindel Rajajoel 47. jalaväerügemendis, osales lahingutes Karjala kannasel, Viiburi lahel ja Vuokse jõel. Vabastati teenistusest Soome sõjaväes 18. septembril 1944.
Petrooleeter
Petrooleeter (inglise keeles petroleum ether) on vees lahustumatu värvuseta vedelik, madalal temperatuuril (35–100 °C) keevate küllastunud süsivesinike segu (peamised komponendid on pentaan, heksaan ja heptaan), mis on kasutusel lahustina.
Keemiliselt ei kuulu petrooleeter eetrite klassi, vaid on süsivesinike segu. Petrooleetrit toodetakse naftast või naftagaasist või sünteetiliselt (nt vesinikust ja süsinikdioksiidist) ja see on saadaval erineva keemistemperatuuride vahemikuga (Δ20 °C) fraktsioonidena. Kasutatakse seda peamiselt mittepolaarse lahustina, aga näiteks ka välgumihklite kütusena. Petrooleeter on väga kergesti süttiv ja aur moodustab õhuga plahvatusohtlikke segusid.
Düstoopia
Düstoopia ehk antiutoopia ehk kakotoopia on fiktiivne ühiskond, mida iseloomustab totalitarism ning rõhuvad sotsiaalse kontrolli vahendid. Düstoopia on utoopia vastand.
Düstoopiliste teoste autorid paigutavad tegevuse sageli tulevikku või alternatiivsesse ajaliini, seetõttu on paljud neist teostest ühtlasi teadusliku ulme ja alternatiivajaloo teosed. Düstoopiaid on loonud peale kirjanike ka teiste kunstialade esindajad.
Rannamurre
Rannamurre on Virumaa läänerannal ja Harjumaa idarannal Viru-Nigula, Haljala, Rakvere, Kadrina, Kuusalu ja Jõelähtme kihelkonna saartel ja rannikul kõneldud kirderannikumurde hulka arvatud Eesti murre, mis on kujunenud tihedas vastastikuses seoses põhjaeesti keskmurde ja lõunapoolsete Soome murretega.
Liigitus
Kirderannikumurde idarühma Alutaguse murdest eristab rannamurret kõige silmatorkavamalt e̮ hääliku puudumine, mistõttu on selle hulka arvatud vahel ka ilma e̮-ta Vaivara murrakuid, mis kuuluvad pigem siiski tugeva Alutaguse substraadiga ingerisoome murrete hulka.
Taavi Rähn
Taavi Rähn (sündinud 16. mail 1981 Pärnus) on endine Eesti jalgpallur.
Klubikarjäär
Rähn sõlmis oma esimese välislepingu Ukraina klubiga Lutski Volõn. Kolmel hooajal riigi kõrgliigas (Premjer-Liga) kogunes peamiselt kaitsva poolkaitsjana mänginud eestlase arvele 55 kohtumist ja kolm väravat.
2007–2009 teenis Rähn profileiba Leedu klubi FK Ekranas särgis. 2008 võitis meeskond Leedu meistrivõistlused.
Juunis 2009 kutsus Rähni katsetele Aserbaidžaani klubi Bakuu Neftçi, kes kinnitas juulis eestlase palkamist. Rähnist sai kaaskoondislase Dmitri Kruglovi klubikaaslane.
Märtsis 2011 sõlmis ta lepingu Hiina esiliiga klubiga FC Tianjin Songjiang.
Koondisekarjäär
Eesti koondises on pidanud 72 kohtumist. Koondisedebüüdi tegi Rähn 2. juunil 2001 MM valikmängus Hollandi jalgpallikoondise vastu. 68. minutil vahetas ta välja Kert Haavistu. Mäng lõppes 2:4 kaotusega. Mängu päeval oli Rähn 20-aastane. See oli Eesti jalgpallikoondise esimene mäng A. Le Coq Arenal. Rahvusvahelist tuntust kogus Rähn Londonis Wembley staadionil 14. oktoobril 2007, kui lõi valikkohtumises Inglismaa vastu väljastpoolt karistusala Mart Poomi selja taha omavärava.
Ajastu (geoloogia)
Ajastu on geoloogilise ajaarvamise suuruselt kolmas ühik eooni ja aegkonna järel. Ajastu jaguneb ajastikeks.
Ajastud on näiteks kambrium, juura ja neogeen.
Geoloogilised ajastud
Ajastud on vanuse järjekorras järgmised:
Tuvalu lipp
Tuvalu lipp on Tuvalu ametlik lipp.
Rieti provints
Rieti provints on provints Itaalias Lazio maakonnas. Provintsi keskus on Rieti linn.
Haldusjaotus
thumb|[[Amatrice]] Rieti provints jaguneb 73 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga vallad
Suurima elanike arvuga asulad on järgmised.
Terminaator (astronoomia)
pisi|Maa terminaatori asend sõltub aastaajast Terminaator on valguse ja varju piir planeedi või planeedi kaaslase pinnal.
Vaatleja, kes asub atmosfääriga taevakeha terminaatoril, kogeb hämarikku, sest valgus hajub gaasikeskkonnas.
Minnesund
thumb|[[Minnesundi raudteesild üle Vorma jõe. Vaade jõe läänekaldalt.]] Minnesund on asula Norras Vikeni maakonnas Eidsvolli vallas koha juures, kus Mjøsa järve lõunasopist saab alguse Vorma jõgi.
Pindala on 0,78 km².
Sihtnumber on 2092 Minnesund.
Nimi
Asula nimi oli algselt Minne. Ta on saanud nime Minne talu järgi. Talu nimi tuleb vanapõhja sõnast Minni ('suue'): talu oli kohas, kus Vorma Mjøsast välja voolab.
Kui linna tehti raudteejaam, siis nimetati see Mindesundi jaamaks, et vältida segiminekut Minde jaamaga Bergeni lähedal. See andiski asulale uue nime.
Rahvastik
Elanike arv oli:
Majandus
Vorma läänekaldal on uus väiketööstuspiirkond.
Transport
Asula on oma asendi tõttu alati olnud transiitliiklussõlm. Varem viis üle jõe parv. Hiljem ehitati vana Minnesundi sild (Gamle Minnesundbrue), uus Minnesundi sild (Nye Minnesundbrue; avati 1993), mille ületab maantee E6, ja Minnesundi raudteesild, mille ületab Dovrebanen.
Minnesundis oli Minnesundi jaam, mis on lammutatud.
Maanteelt E6 lähtub põhja poole Gjøviki suunas riksvei 33 ja lõuna poole Vormsundi suunas Vorma idakaldal riksvei 177.
Tervishoid
Minnesundist läänes on Stensby haigla.
Kultuur
Minnesundis asub järvelaevanduse muuseum Mjøssamlingene, kus on muu hulgas eksponeeritud 1840ndate aegne töökoda.
Vestfirðiri poolsaar
pisi|Asukoht Islandil pisi|Poolsaare kaart Vestfirðir ('läänefjordid') on poolsaar Loode-Islandil.
Ülejäänud Islandiga ühendab Vestfirðiri poolsaart 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.
Poolsaar on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.
Vestfirðir on hõredalt asustatud: rahvastiku tihedus on alla 1 in/km².
Suurim linn on Ísafjörður, mis on Vestfirðiri piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.
Vaata ka
Westfjorde Westfjords Vestfirðir Vestfirðir 西部フィヨルド Vestfirðir Vestfirðir Vestfirðir Vestfirðir Länsivuonot Västfjordarna
Hans Georg Hermann von Wrangell
Hans Georg Hermann von Wrangell (venepäraselt Егор (Георгий) Ермолаевич фон Врангель; 10. oktoober 1803 Riia – 2. oktoober 1868 Peterburi kubermang, Jamburgi maakond, Terpilitsa) oli baltisaksa päritolu sõjaväelane. Ta oli parun ning Peterburi kubermangus asunud Rudniku, Lopetsi, Terpilitsa ja Torossovo mõisa omanik.
Sündis Uhtna mõisniku Karl Hermann von Wrangelli (1773–1821) ja Lihula mõisast pärit Johanna Sophie von Manderstjerna (1774–1841) pojana.
Peale kadetikorpuse lõpetamist, teenis grenaderipolgus ja osales Vene-Türgi sõjas (1828–1829) ja Varssavi vallutamises 1831. Kuni 1840. aastateni teenis Sõjaministeeriumi Varustusametis (Провиантском департаменте Военного министерства). Läks erru staabikapteni auastmes.
1853–1864 oli Jamburgi maakonna aadli peamees (Ямбургский уездный предводитель дворянства). Sai lõpuks tõeliseks riiginõunikuks.
Perekond
Wrangell abiellus 1831. aastal Jamburgi lähedalt Kalmotka (Werino) mõisast pärit Dorothea Rausch von Traubenbergiga (venepäraselt Дарья Александровна Врангель) (1807–1851 Dresden), kes oli Oranienbaumi lossi haldusdirektori Alexander Rausch von Traubenberg (1780–1842) ja tema esimese abikaasa Wera von Rothkirchi (suri 1812; Ibrahim Hannibali tütretütar) tütar. Abielust sündisid:
Ajastik
Ajastiku jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladestiku.
Uttarakhand
Uttarakhand on India osariik. See piirneb põhjas Tiibetiga ja idas Nepaliga.
Osariik rajati 9. novembril 2000 India 27. osariigina Uttar Pradeshi osariigi põhjapoolsest osast. 31. detsembrini 2006 kandis ta nime Uttaranchal (hindi उत्तरांचल Uttarāńchal).
Uttarakhandis asuv 7816 m kõrgune Nanda Devi on India kõrgeim täielikult Indias asuv mägi ja kõrguselt teine tipp Indias. Mäe ümber asuv Nanda Devi rahvuspark kuulub koos Valley of Flowersi rahvuspargiga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Osariigis asub ka India vanim rahvuspark, Jim Corbetti rahvuspark, kus leidub haruldasi bengali tiigreid.
Osariigi suuremad linnad on Dehra Dūn, Haridwar ja Haldwani.
Välislingid
🇮🇳
Tallinna muldkindlustusvöönd
Tallinna muldkindlustusvöönd on keskaegse Tallinna kaitserajatiste osa, kuhu kuulusid looduslikud ja kaitse-eesmärgil rajatud rajatised: linnamüür, kaitsetornid ja kaitstavad väravad ning erinevad pinnasemoodustised.
Kindlustusvööndi loomine
pisi|Revali muldkindlustused enne 1710. aastat Pärast tulirelvade kasutuselevõttu täiendati varasemaid Tallinna linnamüüri kaitserajatiste süsteemi nende ees olevate muldkindlustuste täiendamisega. Mingil määral võib muldkindlustuste eelkäijaiks pidada aga ka juba 14. sajandil ida- ja lõunapoolsete müüride ette rajatud vallikraavi.
Nõiamärgid
Nõiamärgid olid rahvausundis maagilise tähendusega märgid, loodus- ja üleloomulike jõudude sümbolid. Kogu maailmas on kasutatud nõiamärke juba alates esiajast. Märke tehti kaitseks kurja (pahatahtlik nõidus, haigused, õnnetused jms) vastu. Märke tehti ehitistele ja esemetele ka jumalustele pühendamiseks või neid vaimude kaitse alla andmiseks.
Tallinna muldkindlustusvöönd
Kindlustusvööndi loomine
Muldkindlustuste, kui omaette kaitserajatiste, rajamine algas Tallinnas 16. sajandi keskel, kui seni kehtinud vertikaalkaitse põhimõtetelt mindi üle horisontaalkaitse põhimõtetele. Esimese suurema tööna rajati Tallinnas 16. sajandi alguses linna edelaküljele, Kiek in de Köki ette 15–18 meetri kõrgune Kõrge Rondeel, mis ümbritseti vallikraaviga. 1538. aastal jätkati valli pikendamist ida suunas, millega seoses rajati Karja vallivärav koos selle juurde kuulunud Lurenburgi suurtükitorniga (valmis 1554, lammutati 1767). Harju värav suleti, Viru värava ette püstitati Uus Rondeel ning Viru värava ja Väikese Rannavärava vahele rajati uus muldvall. Muldvall (nn Nunnavall) rajati ka läänepoolse müüri ette, täiendades seda kahe vana-itaalia süsteemis bastioniga.
Nõiamärgid
Nõiamärkideks olid põhiliselt kujundid (ring, rist, kolmnurk jne), mis sümboliseerisid üleloomulikke jõude, aga ka kujundite kombinatsioonid. Neid joonistati, põletati, lõigati või kanti muul moel vastavale objektile: hoonele või hooneosale, tarbe- või tööriistale, ka loomale. Nõiamärke võis teha ka käega. Rohkesti olid nad levinud rahvapärases ornamendis, kus neil aga polnud erilist maagilist tähendust. Nõiamärkideks võisid olla ka looma- või taime motiivid (madu, tootem).
Eestlastel olid tuntumad nõiamärgid: Teised nõiamärgid: