cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Euroopa Liidu dokumentatsioon
Dokumendiregistrid
Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 255 on sätestatud, et: "Igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pääseda ligi Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele". Seda õigust võib siiski piirata, kui ligipääs dokumendile kahjustab era- või avalikke huve. 30. mai 2001. aasta määruse täitmiseks on kõik kolm ühenduse institutsiooni juba muutnud oma töökorda, et kaasata erisätted dokumentidele juurdepääsu kohta. Dokumendiregistrite eesmärk on teavitada üldsust nende kolme institutsiooni koostatud dokumentidest. On võimalus siseneda Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni dokumendiregistritesse. Saadaval on ka institutsioonide ühine juhis, mis hõlbustab eri registrite kasutamist. Registris sisalduvad viited ei ole õiguslikult siduvad. Üksnes Euroopa Liidu Teatajas (EUR-Lex) avaldatud tekstid on autentsed.
Euroopa Parlamendi dokumendiregister
Euroopa Parlamendi dokumentide avalik register sisaldab bibliograafilisi andmeid ja dokumente, mis on olnud üldsusele kättesaadavad alates 3. detsembrist 2001.
Euroopa Liidu Nõukogu dokumendiregister
Register sisaldab nõukogu dokumentide viiteid. Dokumendid, mis avalikustati pärast nõukogu läbipaistvust käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist või nõudmisel, on vahetult täistekstina kättesaadavad.
Treski
Treski (ka: Treeski, Trestke) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Varem oli selle asemel kaks küla: Suure- ja Väike-Treski.
Küla kuulub Poloda nulka. Küla läbib Karisilla–Petseri maantee.
Külas asub ka tsässon, mis on arvatud kultuurimälestiseks.
Varem tegutses asulas ka Treski kool.
Küla territooriumile jääb mitmeid väiksemaid soid.
Jevdokija Lopuhhina
pisi|Jevdokija Fjodorovna Lopuhhina. Maali autor on XVIII sajandi tundmatu vene kunstnik Jevdokija Fjodorovna (Евдокия Фёдоровна; sünninimi Avdotja Illarionovna Lopuhhina (Авдотья Илларионовна Лопухина); 9. august (vkj. 30. juuli) 1669 – 7. september (vkj. 27. august) 1731 oli Vene tsaarinna, Peeter I esimene abikaasa.
Treski
Külas on aetud tõrva. Ühe endise suurema tõrvaahju juures asuv mägi on tuntud ka kui Tõrvaaugumägi. Samas lähedal paiknes Treski küla talude puskariajamise koht.
Jevdokija Lopuhhina
Jevdokija oli bojaar Illarion Abramovitš Lopuhhini (Larion Lopuhhini) ja Ustinja Bogdanovna Rtištševa tütar. Tütre pulmade puhul tsaariga muudeti isa eesnimi Fjodoriks.
Treski
Silla talus on Jalmar Vabarna asutanud kontserdipaiga Treski Küün.
Jevdokija Lopuhhina
Peeter ja Jevdokija abiellusid 6. veebruaril (vkj. 27. jaanuaril) 1689. Järgmisel aastal sündis poeg Aleksei Petrovitši. Hiljem sündisid veel Aleksander (1692) ja Paul (1693), kuid need kaks poega surid lapsepõlves. Peeter I ei olnud rahul Jevdokija vanamoeliste vanematega ning hiljem hülgas oma abikaasa ja kiindus hollandi soost Anna Monsi, kes aga ei saanud ainsatki last.
Treski
Treski küla kagunurk jääb Mustoja maastikukaitseala territooriumile.
Jevdokija Lopuhhina
Pärast Peeter I surma 1725 sai Venemaa tsaarinnaks tema naine Katariina I, kes suri juba 1727; selleks ajaks olid kõik Katariina pojad järeltulijateta surnud. Uueks tsaariks sai Jevdokia poja Aleksei poeg Peeter II, kes suri 1730 15-aastaselt. Peeter I sugu suri sellega meesliinis välja ja Jevdokia oli elanud kõigist oma järeltulijatest kauem. Polnud selge, kes peaks Venemaa trooni pärima, ja seda pakuti ka Jevdokiale, kes aga loobus. Uueks valitsejaks sai Peeter I poolvenna Ivan V tütar Anna Ivanovna, kes Jevdokiat selle eest austas. Jevdokia suri juba järgmisel aastal ja Anna Ivanovna suri 1740 samuti lastetuna.
Treski
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Andrius Kubiliuse teine valitsus
Andrius Kubiliuse teine valitsus oli pärast oktoobris 2008 peetud parlamendivalimisi erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid esimehe Andrius Kubiliuse moodustatud Leedu Vabariigi valitsus, mis astus ametisse 9. detsembril 2008. President Valdas Adamkus oli Kubiliuse nimetanud peaministriks oma dekreediga nr 1K-1611 28. novembril 2008.
Valitsuse volitused lõppesid 22. novembril 2012, kui Leedu Seim kinnitas uueks peaministriks Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehe Algirdas Butkevičiuse.
Valitsuskoalitsiooni moodustasid kolm erakonda, kes jagasid ministriportfellid esialgu järgmiselt:
Ülejäänud ministriportfellid kuulusid poliitiliselt sõltumatutele isikutele. Pärast majandusminister Dainius Kreivyse tagasiastumist märtsis 2011 läks ka majandusministri portfell sõltumatule Rimantas Žyliusele.
Valitsuse koosseis
Valitsusse kuulusid järgmised ministrid:
Viited
lt:Sąrašas:Lietuvos ministrų kabinetai (nuo 1990)
Kauplus
pisi|Paljude poodidega Tasku kaubanduskeskus Tartus pisi|[[Nõuni kauplus on näide väiksemast maapoest]] Kauplus ehk pood on kaupade ostu-müügikoht, kus on müügisaal. Tavaliselt on kauplus kas osa suuremast ehitisest või eraldi hoone, milles on ka laoruumid. Enamik kauplustest tegeleb üksnes jaemüügiga, kuid kaupluslaod võivad ühendada jae- ja hulgimüügi. Tänapäeval nimetatakse kauplusteks ka veebipoode, mil puudub füüsiline asukoht ja mille ostu-müügitegevus toimub internetis. Samuti võivad kauplused tegutseda suuremates transpordivahendites, näiteks laeval ja bussis või autos (rändkauplused).
Erinevalt turust, kus müügikohad koosnevad üksteise kõrval asetsevaist (peamiselt lahtistest) müügilettidest, on kauplus tavaliselt eraldi müügikoht, mis ka suuremas kaubanduskeskuses on selgelt eraldatud ning üldjuhul iseseisvalt suletav. Väiksemad kauplused võivad sarnaneda kioskitega, milles võib (kuid ei pruugi) samuti olla müügisaal.
Ajalooliselt on suur osa kauplusi spetsialiseerunud kindlat liiki kaupadele või kaubarühmadele, näiteks leivapood, lihapood, kalapood, kangapood, rõivapood, kulinaariapood, raamatupood jt. Väikesi universaalkauplusi nimetati vanemas eesti keeles pudupoodideks või vürtspoodideks. Kolonialismiajastu Euroopas müüdi kolooniatest toodud kaupu nagu tee, riis, vürtsid jms koloniaalkauplustes. Praegusajal on levinud suured universaalkauplused, kus eri kaupu võidakse müüa eri osakondades: kaubamajad, passaažid, super- ja hüpermarketid jms.
Ajalugu
pisi|Koloniaalkaupade pood [[Sanoki vabaõhumuuseumis Poolas]] Kaupluste tegevusvormid on ajaloos suuresti muutunud. Keskajal asusid kauplused enamjaolt kaupmeeste elamute esimesel korrusel. Hiljem arenesid neist spetsialiseerunud erikauplused ja universaalsed pudupoed, kus levinuim müügivorm oli letimüük: kaubad asusid leti taga riiulitel, kus neid vastavalt ostja soovidele ulatas, pakkis ja arvestas müüja. Tänapäeval on suurte jaekaubandusettevõtete arengu ja kaupluste ketistumise mõjul levinud eelkõige selvemüük, kus ostjad liiguvad kaubariiulite vahel ringi, koguvad soovitud kaubad kokku ning tasuvad alles väljudes kassas, letimüügis võivad olla vaid üksikud tooterühmad (nt kulinaaria, soojad toidud või kange alkohol).
Ehkki rändkaupmehed on tegutsenud paljudes riikides juba aastatuhandeid, muutis alles autotranspordi levik võimalikuks rändkaupluste tekke. Nõukogude ajal levisid ka Eestis rändkauplused (nn autolavkad), kus müügiruum võis olla veoautos või bussis või kasutati kauplusauto kaubaruumi serva või akent müügiletina (sarnanes pigem kioski kui kauplusega).
Vaata ka
pisi|Kalapood Hoylake'is Inglismaa läänerannikul
Šenkursk
Asulat on esmamainitud 1137. aastal, teistel andmetel 1315. aastal. Šenkursk sai linnaõigused 1780. aastal.
pisi|left|Linnasüda enne [[1917. aasta revolutsioonid Venemaal|1917. aasta revolutsioone.]]
Nuudipäev
Nuudipäev ehk kanutipäev on eesti rahvakalendri tähtpäev, mida peetakse 13. jaanuaril. Seda on tähistatud ka 7. jaanuaril.
Tähtpäev on saanud nimetuse Taani kuninga Erik Hea poja Knudi mõrvamise järgi.
Nuudipäeval tööd ei tehtud, mehed käisid perest perre, lõid õlest nuutidega pühad välja ja maitsesid õlut.
Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut
Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut (lühend ÖMI; ingliskeelne ametlik nimetus Institute of Ecology and Earth Sciences) on Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonda kuuluv akadeemiline struktuuriüksus.
Nuudipäev
Kui mõni mees ei raatsinud kolmekuningapäevaks külakorrast koju naasta, ei tohtinud nuudipäeval neist ükski enam mööda küla trallida.
Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut
Ökoloogia ja maateaduste instituut loodi bioloogia-geograafiateaduskonna koosseisus 1. augustil 2007. Aastatel 2008–2015 kuulus ÖMI loodus- ja tehnoloogiateaduskonna koosseisu. Pärast Tartu Ülikooli struktuuri reformi kuulub instituut alates 1. jaanuarist 2016 loodus- ja täppisteaduste valdkonda.
Ökoloogia ja maateaduste instituudi põhiülesanne on õppe- ning teadus- ja arendustöö ning ühiskonnale vajalike teenuste osutamine bioloogias, maateadustes ja keskkonnateadustes ning nende sidusaladel.
Nuudipäev
Nuudipäeva sula on saarerahva sõnul nälja ema, et “kui pole talvet talve ajal, siis pole suid suve ajal”. Näärikuu (jaanuari) härmatis aga tõotab viljarikast aastat ja kalureile juulis rohket saaki.
Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut
Struktuur
Ökoloogia ja maateaduste instituudi struktuur:
Juhtimine
Instituuti juhib direktor. Põhikirja kohaselt valitakse instituudi direktor salajasel hääletusel ülikooli salajase hääletuse korra kohaselt. Seejuures ei saa sama isik olla instituudi direktor rohkem kui kolm ametiaega järjest.
Instituudi nõukogu
Instituudil on nõukogu, mille koosseisu kinnitab loodus- ja täppisteaduste valdkonna dekaan instituudi direktori ettepanekul. Nõukogu esimees on instituudi direktor. Doktoritööde kaitsmisele lubamine otsustatakse nõukogus.
Merihobusüda
thumb|Merihobusüdame variante Merihobusüda on Skandinaavia maades ja Soomes tuntud kui hooneid kaitsev märk.
Merihobusüda sarnaneb haakristiga. Nimelt tekib merihobusüdamekujuline märk, kui haakristi pead üksteisega ühendada. Üks merihobusüdame nimetusi ongi "laplaste haakrist", kuna seda esineb saamide nõiatrummidel. Väljaspool Põhjamaid esineb taolisi märke vähe.
Ženja Fokin
Jevgeni Fokin (sündinud 10. veebruaril 1985 ) on Eesti stilist, koreograaf ja saatejuht.
Ta on Tallinna Ülikooli kunstide instituudis lõpetanud koreograafi eriala.
TV3-s juhtis ta alates oktoobrist 2009 moesaadet "Stiilipäevik". Alates detsembrist 2010 on ta Star FMis hommikuprogrammi saatejuht.
2010. aasta sügishooajal osales ta saates "Tantsud tähtedega".
Jagamisega algebra
Jagamisega algebra on matemaatikas selline algebra üle korpuse, kus iga elemendi a ja nullelemendist erineva elemendi b korral leiduvad unikaalsed elemendid x ja y, mis rahuldavad võrrandeid
Näited
Tuntuimad jagamisega algebrad on assotsiatiivsed ja lõplikumõõtmelised algebrad üle reaalarvude korpuse. Frobeniuse teoreemi järgi leidub (isomorfismi täpsusega) parajasti kolm sellist algebrat: reaalarvude korpus ise (mõõde on 1), kompleksarvude korpus (mõõde on 2) ja kvaternioonide kaldkorpus (mõõde on 4).
Ainus lõplikumõõtmeline jagamisega algebra üle kompleksarvude korpuse on kompleksarvude korpus ise. Üldisemalt on ainsateks assotsiatiivseteks jagamisega algebrateks üle algebraliselt kinniste korpuste vastavad korpused ise.
Läti (Märjamaa)
Läti küla asub Märjamaa vallas. Küla läbib Vigala jõgi. Külast lähtuvad teed Vänglasse ja Vana-Vigalasse. Ajalooline tee viis ka Kullamaa valda Kastja külla, see tee on osalt kinni kasvanud.
Kuramaa piiskopkond
Kuramaa piiskopkond oli katoliiklik vaimulik ala, Vana-Liivimaa Läti lääne- ja edelaosas, mida valitses Kuramaa piiskop.
Läti (Märjamaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Olemasolukvantor
Olemasolukvantor on predikaatloogikas sümbol ∃, mille abil saab väljendada mingite omadustega objekti olemasolu. Seda loetakse näiteks "eksisteerib" või "mõne ... korral".
Läti (Märjamaa)
Vanimad teated Läti piirkonna kohta pärinevad 1488. aastast (Uppe der Letten). Hiljem on korduvalt ürikutes mainitud Läti heinamaid, suuri lagedaid rohumaid, mis ulatusid Velise jõest Käntu soo ja Sepasoo äärsete metsadeni. 1789. aastal asutati Vigala jõe paremale kaldale Vana-Vigala mõisale kuuluv karjamõis (Lizettenhof). Karjamõisa maad jagati 1919. aastal taludeks.
1970. aastate asulate reformimise käigus liideti Läti külaks Läti I ja Läti II külad, mida eraldas jõgi.
Kuramaa piiskopkond
Territoorium
Piiskopkond asus Kura poolsaarel ning selle stift (piiskopi ilmaliku võimu ala) oli jaotatud Liivi ordu valdustega kolmeks osaks. Selle suuruseks umbes 4500 km², sealhulgas kuulus selle alla ka Ruhnu saar. Keskus asus Piltenes. Piiskopkonna diötseesi kuulusid orduvaldustest Kuldīga ja Vindavi komtuurkonnad ning Grobiņa ja Kandava foogtkonnad.
Piiskopkonna eripäraks võrreldes teiste Vana-Liivimaa omadega oli see, et sealne aadelkond moodustas kaks korporatsiooni: Aizpute ja Piltene rüütelkonnad.
Valitsemine
Kuramaa piiskopkonna esimesed aastakümned olid siiski väga ebakindlad, sest kurelased tõusid mitu korda üles ja alles pärast 1260. aastaid said piiskopid end stabiilsemalt sisse seada.
Vedernika
Vedernika (setu keeles Vedenika; ka Taništševa, Taniševo, Taniste, Alakääru) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Kuramaa piiskopkond
Valitsemine
Tänu sellele ebakindlusele ja Modena Wilhelmi tegevusele jagati Kuramaa piiskopkonna diötsees Saksa ordu ja piiskopi vahel nõnda, et viimane sai sellest enda ilmaliku võimu alla ainult 1/3, erinevalt Saare-Lääne ja Tartu piiskopist, kes said 2/3. Seetõttu oli Kuramaa Vana-Liivimaa riikidest kõige nõrgem ja langes peatselt Saksa ordu mõju alla.
Tavaliselt valiti Kuramaa piiskoppideks orduga tihedalt seotud isikuid. 1263. aastal määrati Kuramaa piiskopiks Saksa ordu preestervend Emundus de Werd ning 13. sajandi lõpust alates olid Kuramaa piiskopid Saksa ordu preestervendadeks. Ka toomkapiitel inkorporeeriti ordusse. Nõnda sarnanes Kuramaa piiskopkond Kulmi, Pomesaania ja Samlandi piiskopkondadega Preisimaal, mis olid samuti Saksa ordusse inkorporeeritud.
1300. aastal resideerisid aga nii piiskop kui toomkapiitel juba Aizpute's, kust piiskop samal aastal oma residentsi Piltenesse üle viis. Toomkapiitel jäi toomkiriku juurde Aizputesse.
Vedernika
Asustus paikneb küla keskosas. Seda läbib ka ida-läänesuunaliselt Matsuri–Sesniki tee.
Kuramaa piiskopkond
Valitsemine
Kuramaa piiskopkond oli küllaltki vaene ning seal asus vaid kaks linna: Aizpute (saksa Hasenpoth), mis sai linnaõigused 1385. aastal, ja Piltene (Pilten), mis sai linnaks 1557. aastal.
Vedernika
Külast voolab läbi Matsuri oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Kuramaa piiskopkond
Likvideerumine
Magnus valitses aastatel 1570–1577 Moskva tsaaririigi vasallriigi Liivimaa kuningriiki, kuid pärast Liivi sõja lõppu lahkus Põhja-Eestist ning asus 1578. aastal Kuramaale ja tunnistas end Rzeczpospolita vasalliks. Erinevalt tema teistest valdustest Liivimaa kuningriigis suutis ta oma Kuramaa valdused säilitada kuni surmani 1583. aastal. Seejärel langes senine Kuramaa piiskopkond ehk Piltene stift Rzeczpospolita vasalli Kuramaa hertsogiriigi võimu alla, kuigi Taani püüdis seda kuni 1585. aastani edutult endale nõuelda. Poola kuningas määras Kuramaa asevalitsejaks Johann Behri. 1585. aastal loovutas Taani kuningas Frederik II sõlmitud Kronenbergi lepingu ja 30 000 taalri eest kõik õigused Piltene üle Rzeczpospolitale.
Massumõisa sademetemõõtejaam
Massumõisa on sademetemõõtejaam Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Selle geograafilised koordinaadid on ja kõrgus merepinnast 110 m.
Aastast 1906 mõõdetakse ja vaadeldakse ööpäeva maksimaalset ja minimaalset õhutemperatuuri, atmosfäärinähtusi, sademeid ning lumikatet.
Kodanikedemokraatia Partei
Kodanikedemokraatia Partei (leedu keeles Pilietinės demokratijos partija, lühend PDP) Leedu liberaalkonservatiivne poliitiline partei, mis on asutatud 14. mail 2006.
2008. aasta Leedu parlamendivalimistel sai partei 1,12% häältest ega pääsenud parlamenti. Partei lõpetas tegevuse 2011. aastal.
Kolmikpakt
pisi|Kolmikpakti leping jaapani keeles pisi|Ungari peaminister [[Pál Teleki Saksamaa kantsleri Adolf Hitleri ja Itaalia välisministri Galeazzo Cianoga Viini Belavedere lossis 20. novembril 1940]] Kolmikpakt oli Jaapani, Saksamaa ja Itaalia kuningriigi vaheline pakt, mis sõlmiti 27. septembril 1940 Berliinis.
Kolmikpakt oli kaitseiseloomuga pakt. Allakirjutanud riigid lubasid maailmarahu nimel teha üksteisega mitmesugust koostööd ja kui ühele lepinguosalistest tungib kallale riik, mis lepingu allakirjutamise ajal ei osale maailmasõjas, lubasid teised lepinguosalised teda aidata niihästi poliitiliselt, majanduslikult kui sõjaliselt. Kuna suurriikidest ei osalenud tollal maailmasõjas NSV Liit ja USA, võib Kolmikpakti pidada nende vastu suunatuks.
Sellele lepingule kirjutasid alla Jaapani saadik Saksamaal Saburo Kurusu, Saksamaa kantsler Adolf Hitler ja Itaalia välisminister Galeazzo Ciano.
20. novembril 1940 liitus paktiga Ungari, 23. novembril 1940 Rumeenia, 24. novembril 1940 Slovakkia, 1. märtsil 1941 Bulgaaria, 25. märtsil 1941 Jugoslaavia ja 15. juunil 1941 Horvaatia Sõltumatu Riik.
Kolmikpaktile soovis alla kirjutada ka NSV LIit. Vjatšeslav Molotov teatas oma visiidi ajal Berliini, et NSV Liit nõustub lepinguga ühinema, kui selles nähakse ette mingi lahendus selle kohta, et NSV Liit hõivas Talvesõja käigus osa Soomest. Juba 25. novembril 1940 saatis NSV Liit Saksamaale oma nägemuse sellest, kuidas sobiv leping võiks välja näha. Kuid Saksamaa valmistus tollal juba ründama NSV Liitu ega vastanud sellepärast NSV Liidu ettepanekule.
Soome kirjutas küll alla Kominterni-vastasele paktile, kuid mitte Kolmikpaktile. Soome kartis, et tal tekib kohustus sõtta astuda ja oma sõdureid välismaale saata, kuid Soome valitsus pidas Talvesõda ja Jätkusõda maailmasõjast täiesti iseseisvaks konfliktiks.
Kolmikpakt pidi kehtima 10 aastat. Enne selle tähtaja lõppemist pidid lepinguosalised astuma omavahelistesse läbirääkimistesse lepingu pikendamise osas. Kuid selleks ajaks olid kõik lepingule allakirjutanud riigid hävinud (ainsa erandina Jaapan).
Kolmikpaktiga liitunud riike nimetatakse teljeriikideks.
Aasovi kõrgustik
Kõrgus kuni 326 m (Mohila-Belmak). Aluskivi on kaetud lössiga sarnaste kivimitega.
Aasovi kõrgustikust saavad alguse teiste seas Molotšna, Berda ja Obitotšna jõgi.
Ülekaalus on lõuna-mustmullad, maa on haritud. Nõlvadel on alles looduslikud rohtlad.
Torii
thumb|[[Itsukushima torii]] Torii (jaapani keeles 鳥居 'linnuõrs') on šinto templi värav.
Torii on tavaliselt tehtud kas puust või kivist ja punaseks värvitud.
Torii on päikese sümbol ning sümboliseerib ka sisenemist vaimsesse valgusse.
Leele Välja
Leele Välja (sündinud 20. jaanuaril 1968) on eesti kunstiteadlane.
Aastatel 2011–2013 oli ta Eesti Arhitektuurimuuseumi direktor.
Vajangu
Vajangu on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Vajangul asub Vajangu Põhikool ja lasteaed. Külas tegutseb ka Vajangu Noortekeskus. Aastail 1920–1972 asus külas Türi-Paide-Tamsalu raudtee Vajangu raudteejaam.
Nurlati rajoon
Nurlati rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Nurlati linn.
Rajoonis on 1 linn ja 26 külaasundust, kus on kokku 83 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 290. 2010. aasta seisuga olid elanikest 52% tatarlased, 25% tšuvašid ja 21% venelased.
Gravitatsiooniline kollaps
Kollaps on kokkulangemine iseenda raskuse all.
Näiteks tähe tekkimise juures kollabeerub gaasipilv oma massikeskme tekitatud gravitatsiooni tõttu.
Arvatakse, et ka terve Universum võib kunagi kollabeeruda (Suur Kollaps).
Bahreini riigipeade loend
Bahreini riigipeade loend loetleb Bahreini riigipead alates Āl Khalīfah' dünastia valitsema asumisest piirkonnas 1783. aastal.
2. detsembrist 1880 kuni 15. augustini 1971 oli Bahrein Suurbritannia protektoraat ning sealsed kohalikud valitsejad allusid Briti poliitilisele agendile.
Durban
Durban on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Asub India ookeani ääres. Elanike arvult on Durban LAVi kolmas linn Johannesburgi ja Kaplinna järel.
Linn asutati 1835. aastal suulude kuninga Shaka Zulu loovutatud maale. Linn sai nimeks d'Urban Kapimaa kuberneri Benjamin d'Urbani järgi.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Durbani elanikkonnast mustanahalised aafriklased 51,5%, India või Aasia päritolu inimesed 24,0%, valged 15,3%, värvilised 8,6% ja teised 0,9%. Inglise keelt pidas emakeeleks 49,8% elanikest, suulu keelt 33,1%, koosa keelt 5,3%, afrikaani keelt 3,6% ja teisi keeli 7,6%.
Linnas on kolm esiliiga jalgpallimeeskonda: AmaZulu, Thanda Royal Zulu ja Golden Arrows.
Durbanis asub 2009. aastal avatud Moses Mabhida nimeline jalgpallistaadion, kus on võimalik ka benji-hüppeid sooritada.
Linna rannikuvetes elutsevad haid.
Piirkonda teenindab King Shaka rahvusvaheline lennujaam.
pisi|tühi|Durbani sadam
Predikaatloogika
Predikaatloogika ehk predikaatarvutus on lauseloogika laienduste klass, kus lisaks lausesümbolitele ja konnektoritele on kasutusel vähemalt predikaadisümbolid, indiviidikonstandid, muutujad (indiviidimuutujad) ja kvantorid. Mõnikord nimetatakse predikaatarvutuseks aksiomatiseeritud predikaatloogikat.
Lihtsaim ja levinuim predikaatloogika süsteem on esimese järgu loogika, mida sageli nimetataksegi lihtsalt predikaatloogikaks.
Maryland
Maryland [ˈmɛrɨlənd] on Ameerika Ühendriikide osariik 1788. aastast alates. Põhjas piirneb Pennsylvania ja lõunas Virginia osariigiga, läänes Lääne-Virginia osariigi ja Washingtoni linnaga ning idas Delaware'i osariigiga.
Osariigi pealinn on Annapolis. Suurim linn on Baltimore, mis tuntud oma suure sadama ja pesapallimeeskonna poolest.
Marylandi osariigi majandus toetub Baltimore'i kaubandusele ja USA pealinna Washingtoni infrastruktuurile, sest ligi kolmandik, põhiliselt vaesem Columbia ringkonna töötajaskond, elab just Marylandis.
USA postiteenistuse lühend MD.
Ar-Rub‘ al-Khālī
pisi pisi|Satelliidipilt sellest kõrbest Ar-Rub‘ al-Khālī (araabia الربع الخالي) on kõrb Aasias Araabia poolsaarel.
Ar-Rub‘ al-Khālī kõrb ulatub Saudi Araabia, Omaani, Jeemeni ja Araabia Ühendemiraatide territooriumile.
Piirneb põhjas Najdiga, ulatub kirdes Pärsia lahe, idas Omaani mägismaa, lõunas Jeemeni mägismaa ja läänes Asiri mägismaani. Valdavalt liivakõrb. Pindala umbes 650 000 km². On üks maailma suurimatest kõrbetest, siiani oma keskmises osas veel läbi uurimata.
Seychellois
Seychellois (prantsuse Morne Seychellois) on mägi Mahé saarel, Seišellide kõrgeim tipp.
Mäe geograafilised koordinaadid on
Mäe kõrgus merepinnast on 905 meetrit. Mäetipust avaneb vaade Seišellide pealinnale Victoriale.
Mäe ümbruses on Seišellide suurim rahvuspark, 1979. aastal rajatud Seychellois' rahvuspark, mille pindala on 3045 ha.
Riimvesi
pisi|Läänemeri Lickershamnis Ojamaal Riimvesi ehk soolakas vesi on vesi, mille soolsus jääb vahemikku 0,5–18‰ (mõningail andmeil 0,5–30‰).
Riimveelised on tavaliselt mere- ja jõevee segunemisalad, näiteks lehtersuudmed ehk estuaarid. Ka maailmamere osad, mis on ookeanidest eraldatud kitsaste väinadega, võivad olla riimveelised. Selline riimveeline sisemeri on näiteks Läänemeri.
Soolsuse järgi jagatakse riimvesi oligohaliinseks (0,5–5‰) ja mesohaliinseks (5–18‰).
Riimvee-elustik
Riimveelised veekogud on harilikult liigivaesed, kuid isendirikkad, sest riimveega kohastunud organisme on suhteliselt vähe.
Kaldkorpus
Kaldkorpus (mõnes allikas korpus) on matemaatikas selline ühikelemendiga assotsiatiivne ring, mille igal nullelemendist erineval elemendil leidub (multiplikatiivne) pöördelement.
Pohjanmaa maakond
Pohjanmaa maakond (tähendus 'Põhjamaa'; rootsi Österbotten) on maakond Soome lääneosas. Elanikest umbes 52% on rootsikeelsed.
Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.
Haldusjaotus
Maakonnas on 15 valda, millest 6 on linnad.
Endised vallad:
Viidud üle naabermaakonda:
Viited
🇫🇮
Vidadi Mamedov
pisi|Vidadi Mamedov Vidadi Mamedov (sündinud 3. septembril 1959 ) on Eesti aserbaidžaanlasest keelemees ja kultuuritegelane.
Mamedov oli 1989. aasta detsembris ilmuma hakanud ajalehe Odžag ("Kolle") peatoimetaja. Ta on koostanud „Aseri-eesti sõnaraamatu” (2000) ja „Eesti-aserbaidžaani sõnaraamatu” (2006). Koos Annely Pekkoneniga tõlkis ta eesti keelde aserbaidžaani rahvuseepose "Dädä Gorgudi raamat".
Velna
Velna (seto keeles Velnä, kasutatakse ka nimesid Veelna, Vellna, Velise, Välja) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres.
Küla kuulub Tsätski nulka.
Külas paikneb kaks kääbast, mis on arvel arheoloogiamälestistena. Naaberkülas Podmotsal on kuus kääbast.
Küla läbib Värska–Podmotsa tee. Tee ääres küla keskel asub Saarõpää järv, mille juures paiknes varem Saarepää tsässon.
Suur osa küla territooriumist on soode all. Külast kirdesse jääb Kulje laht, mis läheb üle Kuuliska ojaks.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium oli Eesti NSV Ülemnõukogu alaliselt tegutsenud juhtorgan. Alates 8. maist 1990 kandis see nime Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium ja tegutses vastavalt niisamuti ümbernimetatud Eesti Vabariigi Ülemnõukogu juhtorganina.
Presiidiumisse kuulus algselt, 1940. aasta Eesti NSV põhiseaduse järgi esimees, kaks esimehe asetäitjat, sekretär ja viis liiget. 1955. aastal Eesti NSV konstitutsiooni muudeti ja sellega suurendati Presiidiumi lihtliikmete arvu viielt seitsmele. 1963. aastal suurendati lihtliikmete arvu seitsmelt üheksale. Esimest korda valiti presiidiumi koosseis 25. augustil 1940.
Presiidium andis välja seadusi ja võttis vastu otsuseid. Ülemnõukogu istungjärkude vahelisel ajal täitis ka mõningaid selle ülesandeid: muudatuste tegemine seadustes, ministeeriumide ja riiklike komiteede moodustamine ja kaotamine, Eesti NSV Ministrite Nõukogusse kuuluvate isikute ametisse nimetamine ja vabastamine ja Ülemnõukogule vastavate seaduste kinnitamiseks esitamine. Presiidium kutsus kokku Ülemnõukogu istungjärke, tõlgendas Eesti NSV seadusi, juhtis kohalike nõukogude tegevust, andis välja Eesti NSV aunimetusi ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiriaukirju, otsustas armuandmisi jne vastavalt põhiseadusele.
Botanisiir
Botanisiir on taimede kogumiseks kasutatav plekist kohvrike.
Botanisiir on olnud varem botaanikute välitöövarustuses tavaline.
Ola Vigen Hattestad
Ola Vigen Hattestad (sündinud 19. aprillil 1982 Ørjes Østfoldi maakonnas) on endine Norra murdmaasuusataja, kes oli eelkõige tuntud sprinterina. Ta on kahekordne maailmameister ja olümpiavõitja.
Hattestad sai vabatehnika sprindis 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos üheksanda koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis võitis ta kuldmedali nii individuaalsprindis kui ka sprinditeates.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveri tuli ta klassikasprindis 4. kohale. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis sprinditeates hõbemedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta kuldmedali vabatehnikasprindis.
Maailma karikavõistlustel debüteeris Hattestad 2002–2003 hooajal Holmenkolleni etapil. Esimese poodiumikoha maailma karikavõistlustel sai ta Göteborgis 16. märtsil 2005, kui tuli kolmandaks vabatehnika sprindis. Esimene võit tuli talle klassikasprindis 15. veebruaril 2007 Changchunis. MK-sarja võitis ta sprindi arvestuses hooaegadel 2007–2008, 2008–2009 ja 2013–2014.
Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas ta 2018. aasta mais.
Maailma karikas
Ola Vigen Hattestad osales karjääri jooksul individuaalarvestuses 117 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud poodiumile 32 korda, millest 13 korda kõige kõrgemale astmele.
Mediina
Mediina on (araabia مدينة رسول الله või المدينه (vastavalt Madinat Rasul Allah ning Al-Madīnah); ka Jasrib või Jathrib) on linn Saudi Araabia lääneosas, Mediina oaasis.
Pikem araabiakeelne nimi Madinat Rasul Allah tähendab "Allahi prohveti linna", samas kui lühem nimi al-Madina tähendab lihtsalt "linn".
Elanikke peaaegu 1,2 miljonit (2010). Elanike arvult Saudi Araabia neljas linn.
Islami püha linn
Mediina on Meka kõrval teine Islami püha linn, palverännakute sihtkoht. Erinevalt Mekast tohivad Mediinasse siseneda ka mittemuslimid, kuid mitte linna keskusse. Religioosset tähtsust omab ta tänu seal asuvale Masjid an-Nabawi ehk Prohveti mošeele. Mošee on ehitatud Islami prohveti Muhamedi matmispaiga kohale.
Just Mediinasse põgenes Muhamed koos oma poolehoidjate ehk hidžratega 622. aastal, rajades sinna esimese islami koguduse.
Lõuna-Pohjanmaa maakond
Lõuna-Pohjanmaa maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Lääne-Soome läänis.
Haldusjaotus
pisi|tühi|300px|Lõuna-Pohjanmaa omavalitsused pisi|tühi|Kuortane kellatorn ja kirik (2014)
🇫🇮
Sadakazu Tanigaki
thumb|Sadakazu Tanigaki Sadakazu Tanigaki (jaapani keeles 谷垣 禎一 Tanigaki Sadakazu; sündinud 7. märtsil 1945) on Jaapani poliitik, Jaapani Liberaaldemokraatliku Partei esimees.
Sadakazu Tanigaki lõpetas 1974. aastal Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ning spetsialiseerus maksuõigusele.
Ta on üheksandat koosseisu Jaapani parlamendi alamkojas. Aastatel 2003–2006 oli ta Jun'ichirō Koizumi valitsuses rahandusminister ning 2008. aastal Yasuo Fukuda valitsuses ehitus- ja transpordiminister.
Palverännak
Palverännak on usulistel põhjustel kindlatesse pühapaikadesse sooritatav rännak.
Verhulitsa
Verhulitsa (setu keeles Veerulitsa, Vehrutsa; kasutatakse ka nimesid Verhuulitsa, Vehrulitsa, Verhulitse, Veeru, Allika, Haldja) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres.
Palverännak
Sümboolselt kordab palverännak hinge Jumala poole püüdlemist.
Verhulitsa
Küla kuulub Tsätski nulka.
Palverännak
Palverännakul viibiv inimene on palverändur.
Uus-Lõve hüdromeetriajaam
Uus-Lõve on hüdromeetriajaam Saare maakonnas Saaremaa vallas. Selle geograafilised koordinaadid on.
Aastast 1933 mõõdetakse ja vaadeldakse Lõve jõel veetaset, veetemperatuuri, veetaimestikku, jääolusid, vooluhulka, jõe laiust ja sügavust, voolu kiirust ning jõe ristprofiili. Aastast 1957 mõõdetakse ja vaadeldakse atmosfäärinähtusi, sademeid ning lumikatet.
Palverännak
Kristlaste palverännakud
pisi|[[Maarja kabel (Viru-Nigula)|Maarja kabeli varemed Viru-Nigulas on tänini palverännupaik. Suvi 2011]] Kristlastel on palverännaku paikadeks näiteks Jeesus Kristuse eluga seotud paigad, eriti aga Jeruusalemm, apostlite, märtrite ja pühakutega seotud kohad ning Jumalaema ilmumise paigad.
Õigeusklike tuntumateks palverännaku kohtadeks Issanda Hauakiriku ja Issanda Sünnikiriku kõrval Pühal Maal on püha Sabbase koobasklooster Kidroni orus, püha Athose mäe kloostrid Kreekas, püha Katariina klooster Siinai mäe jalamil ja paljud kohaliku tähtsusega pühakohad õigeusu maades, nt David Garedža koobasklooster Gruusias, Valamo klooster Venemaal jt.
Katoliiklastel on Jeruusalemma kõrval traditsioonilisteks sihtkohtadeks ka Rooma, Fátima Portugalis, Lourdes Prantsusmaal ja Hispaanias asuv Santiago de Compostela.
Katoliiklikul ajal olid Eestis tuntud palverännakute paikadena Tallinna toomkirik, Padise klooster, Vastseliina piiskopilinnuse kabel ja Viru-Nigula Maarja kabel. Neist viimasesse korraldatakse palverännakuid tänapäevalgi.
Protestantidel palverännakute tava ei ole.
Muslimite palverännakud
Muslimitel on palverännak Mekasse ehk hadž üks nn islami viiest sambast, mille iga islamiusuline oma elu jooksul on kohustatud sooritama, kui see on majanduslikult võimalik.
Muslimitel on neli püha linna, kuhu palverännakuid sooritatakse: Meka kõrval veel Mediina, Jeruusalemm ning Kairouan. Seitsmekordne palverännak Kairouani võrdub ühe palverännakuga Mekasse.
Budistide palverännakud
Budistid külastavad palverännakutel õpetajate tegevuse ja nende säilmete asukohta (stuupa).
Hinduistide palverännakud
Hinduistid sooritavad palverännakuid seitsmesse pühasse linna, milleks on Ayodhya, Dvarka, Hadwar, Kanchipuram, Mathura, Ujjain ja Varanasi.
Uibuleht
Uibuleht (Pyrola) on kanarbikulaadsete seltsi kanarbikuliste sugukonda kuuluv igihaljaste taimede perekond.
Süstemaatika
Cronquisti süsteemi järgi kuulusid uibulehed uibuleheliste sugukonda, kuid hilisemad molekulaargeneetilised uuringud on näidanud nende kuulumist kanarbikuliste sugukonda.
Levila ja kasvukoht
Uibulehed on pärismaised põhjaparasvöötmes ja arktikas. Kaljumäestikus kasvavad uibulehed lõuna poole kuni California Mehhikosse jääva osani, Aasias Himaalajani. Mõned asurkonnad Uus-Inglismaal võivad olla uusasunike poolt sisse toodud.
Uibulehed eelistavad kasvada niisketes ja varjulistes kohtades metsas või luidete vahel. Üldiselt ei ole uibuleheliigid arvukad, kuigi põhja pool võib mõni liik mõnes kohas hulgakesi koos kasvada.
Kirjeldus
Uibulehed on üsna väikesed taimed. Neil on lihtsad ümmargused või ovaalsed lehed, mis paiknevad lehekodarikus. Õied on lihtsad, valget, kreemjat või kollast värvi ning moodustavad ebamäärase kobara. Uibulehe iseloomulik, kohe silmatorkav tunnus on emakakael, mis on sageli kõver, ulatub kroonlehtede vahelt välja. Emakasuue ise on hargnenud ja moodustab mitu hõlma. Lille tavavaatlejale võib tunduda, nagu kelluka seest paistaks välja kellatila.
Lisaks rohelisele lehtedega vormile esineb paljudel uibuleheliikidel lehtedeta ja klorofüllita vorm. Kui neil lehed siiski on, on need kitsad ja punakad. Need taimed on mükoheterotroobid ja toituvad parasiitselt seeneniidistikul. Niisuguste taimede ellujäämine ei põhine sugulisel paljunemisel, vaid üksnes seeneniidistikul. Uibulehed on ühed vähestest taimerühmadest, mis suudavad elada nii fotosünteesi kasutades kui ilma selleta. See mehhanism on veel välja selgitamata ja kui sellest aru saadaks, aitaks see selgitada, kuidas teised fotosünteesi mittekasutavad taimed on selle võime kaotanud.
Liigid
pisi|Rohekas uibuleht. Pildistatud Albu vallas Lehtmetsa külas. Uibulehti on umbes 30 liiki, millest Eestis kasvab 4 ja Venemaal samuti 4.
Verhulitsa
Küla lähedal Värska aleviku lõunaosas asub pühapuu Laudsi pettäi.
Verhulitsa küla läbib Värska–Ulitina tee ja sellega küla piires paralleelselt kulgev Mustoja.
Külast lõunasse jääb Mustoja maastikukaitseala.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Petšora jõgi
Petšora (vene Печора, komi Печӧра, neenetsi Санэро’’ яха) on jõgi Ida-Euroopas. Saab alguse Uuralitest, voolab läbi Komi Vabariigi ja Neenetsimaa ning suubub Petšora lahte.
Pikkus on 1809 km ja valgla 325 000 km². Suuremad lisajõed on Ižma ja Ussa.
Jõe ääres asuvad Petšora, Vuktõl ja Narjan-Mar.
Murenemine
pisi|Vulkaaniline kivim mureneb plaatjateks tükkideks eksogeensete jõudude (sademed, pakane) mõjul. Drápuhlíðarfjall, [[Snæfellsnes|Snæfellsnesi poolsaar, Island]] Murenemine on protsesside kogum, mille tagajärjel maakoore pealmist osa moodustavad kivimid lagunevad.
Murenemise all peetakse silmas nii keemilist murenemist ehk porsumist kui ka füüsikalist murenemist ehk rabenemist. Mõnikord eristatakse ka bioloogilist murenemist; et elutegevuse tagajärjel toimuvat murenemist saab edukalt jaotada rabenemise ja porsumise vahel, pole selline kolmikjaotus enamasti põhjendatud. Porsumine ja rabenemine ei ole selgelt eraldatavad, vaid need protsessid on enamasti omavahel tihedalt põimunud.
Murenemine ei hõlma murenenud materjali liikumist, vaid ainult selle murenemist kohapeal.
Füüsikalist murenemist tekitavad näiteks tuuleihe, mille korral tuule poolt kantud liivaterad kivimeid kulutavad, ja kaljuprakku voolanud vesi, mis külmudes paisub ja sellega kaljut lõhub.
Keemiline murenemine toimub valdavalt mitmesuguseid ioone ja lahustunud ühendeid sisaldava põhjavee, aga ka näiteks vihmavee abil. Karstumine on tüüpiline keemilise murenemise näide, mille puhul veega reageerinud süsinikdioksiid on moodustanud süsihappe, mis omakorda reageerib lubjakivis sisalduva kaltsiumkarbonaadiga.
Murenemine kuulub eksogeensete protsesside hulka: energia selleks tuleb Päikeselt.
Füüsikaliselt murenenud materjal (näiteks liivaterad) kanduvad voolava veega, tuulega jms murenemispaigast eemale ja settivad kuskil mujal setetena. Setetest saab aja jooksul settekivim, mis omakorda võib moondudes muutuda moondekivimiks ja üles sulades saada magmaks, mis lõpuks kristalliseerub tardkivimina. Seega on murenemine üks osa kivimite ringest. Kivimite paljandumisel maapinnal hakkab murenemistsükkel jälle otsast peale.
Mureneda saavad ükskõik mis tüüpi kivimid, kuid algselt on nad kõik olnud tardkivimid. Üks levinumaid tardkivimeid on graniit, mis koosneb põhiliselt kvartsist ja päevakivist ning mitmesugustest muudest silikaatsetest mineraalidest. Kvarts ei allu hästi keemilisele murenemisele ja seetõttu jääb ta alles pudeda sette – liivana, mis üksnes ümardub. Ülejäänud mineraalid, peamiselt päevakivid, murenevad aga mitmesugusteks savimineraalideks (illiit, smektiit, kaoliniit jne), mis murenemispaigast eemale liikudes ja hiljem kuhjudes moodustavad sette nimega savi. See seletabki, miks on liiv ja savi planeedil Maa nii levinud setted.
Nukuriik
Nukuriik ehk marionettriik on riik,  mis on vormiliselt küll iseseisev, kuid mida tegelikult kontrollib mõni teine riik.
Sõda terrorismiga
Afganistani ja Iraagi sõja tõttu on väidetud, et mõlemad riigid on muutunud USA nukuriikideks, kuna nende valitsused on võimule aidanud Ameerika Ühendriigid ja need alluvad USA korraldustele. 2008. aasta jaanuaris tehtud intervjuus küsiti Afganistani presidendilt Ḩāmid Karzaylt, kas ta on USA nukuvalitsuse juht, ja ta vastas, et "kui minu tänulikkust Ameerikale tõlgendatakse kui marionetlust, siis kutsutagu mind pealegi marionetiks."
Siberi nulg
Siberi nulg (Abies sibirica) on männiliste sugukonda nulu perekonda kuuluv igihaljas puu.
Siberi nulg talub hästi külma ja kasvab ka varjus. Ta võib välja kannatada ka kuni −50 kraadini ulatuva pakase. Liik on vastuvõtlik seenkahjustustele, mistõttu puu eluiga küündib harva üle 200 aasta. Ta on tundlik ka saastunud õhu suhtes.
Eristatakse kaht alamliiki: Abies sibirica sibirica ja Abies sibirica semenovii.
Levik ja kasvutingimused
Siberi nulg kasvab pärismaisena kontinentaalse kliimaga Siberi lääne- ja keskosa taigas, Altais ja Sajaanides. Puu eelistab viljakat hea drenaažiga niisket pinnast ning on levinud mägedes ja jõeorgudes. Mägedes tõuseb siberi nulg kuni 2000 m kõrgusele, kus ta kasvab metsade leviku ülempiiril enamasti madala ja maadja põõsana. Kõige paremat kasvu näitab siberi nulg Kuznetski Alatau, Gornaja Šorija, Salairi ja Sajaanide madalamates piirkondades, 300–800 m kõrgusel üle merepinna.
Siberi nulgu esineb nii puht- kui ka segapuistutes peamiselt koos hariliku kuusega, siberi kuusega, siberi seedermänniga, siberi lehisega, arukasega jt.
Ta eelistab niisket ja jahedat kliimat. Puu talub hästi varju. Kuivanud oksad jäävad kauaks puu külge.
Võõrliigina kasvab siberi nulg ka Eestis ning on koos palsamnuluga meil kõige levinum nululiik. Teda võib leida muu hulgas vanades parkmetsades ja mõisaparkides. Suureks puuduseks on meil kasvavate puude lühiealisus (100 aastat) ning nad on vanemas eas vastuvõtlikud juurepessule. Haiguse tagajärjel muutuvad puud tormihellaks ning võra jääb inetuks. Puu on eriti hästi kodunenud Soomes. Siberi nulgu kultiveeritakse peaaegu kõikjal Euroopas. Puu on pakasekindel, kuid et ta puhkeb pehmes kliimas kasvades kevadel vara, siis mõjuvad hilised öökülmad Lääne-Euroopas talle halvasti.
Kirjeldus
Siberi nulg kasvab kõrgemaks kui 30 meetrit. Eestis on siberi nulgude kõrguseks mõõdetud kuni 36 meetrit. Tüve läbimõõt võib ulatuda meetrini. Noor puu on aeglase kasvuga, hiljem kasv kiireneb. Juurestik on hästi arenenud, juured ulatuvad sügavale.
pisi|vasakul|Noor ca kahe poole meetri kõrgune siberi nulg Siberi nulg on sirge ja korrapärase kujuga puu. Tihe võra on kitsas ja koonusjas, teravatipuline. Eraldiseisvatel puudel ulatuvad oksad maani. Koor on sile, hallikasroheline kuni tumehall, vaigumuhkudega.
pisi|Siberi nulu pungad Võrsed on kollakashallid, vaigused ja karvased. Ümarad pungad on kaetud paksu vaigukihiga. Okkad kinnituvad võrsele ühekaupa padjakese abil ning on suunatud võrse tipu poole. Okkad on pehmed ja lapikud ning tugeva lõhnaga, kuni 35 mm pikkused ja umbes 1,5 mm laiused, pealt läikivrohelised, alumisel küljel on kaks valkjat õhulõheriba.
Puu on ühekojaline. Ta õitseb mais. Isaskäbi on kollane ja ovaalne. Emaskäbid asuvad peamiselt võra tipuosas ning on püstised, silindrilised, tömbi otsaga, 5–9 cm pikkused ja 2,5–3,3 cm läbimõõduga; algul rohekassinakad või violetsed, valminult helepruunid. Käbi soomuste all on umbes 7 mm pikkused helepruunid läikivad tiibadega seemned. Seemned valmivad oktoobris-novembris. Küps käbi laguneb ning vabastab seemned. Soomused pudenevad laiali, oksa külge jääb ainult käbiroots. Seemned levivad tuule abil.
Siberi nulg paljuneb peamiselt seemnete abil. Harvem võivad ka mulda sattunud alumised oksad juurduda.
Puit
Siberi nulu puit on pehme ja kerge. Puidu tihedus on umbes 400 kg/m³. Puit on valge, kahvatukollase või õrnalt hallika varjundiga, radiaallõikes veidi läikiv.
Nulg on küpspuiduline; vaigukäigud puuduvad. Aastarõngad on hästi eristatavad ja korrapärased.
Puit on hästi lõhestatav; lõhestamisel jääb sile pind.
Kasutamine
Siberi nulgu kasvatatakse pargipuuna, kuid linnas pole ta õhusaaste tõttu eriti pikaealine. Haljastuse tarbeks on aretatud kultuursorte, näiteks 'Alba', 'Elegans', 'Glauca', 'Variegata'. Puu talub okste kärpimist ning sobib seega ka hekitaimeks.
Eeterlikke õlisid sisaldavatest okastest toodetakse nuluõli, mida kasutatakse muu hulgas farmaatsia- ja parfümeeriatööstuses. Vaiku kasutatakse optikatööstuses klaasdetailide ühendamiseks.
Puit on suhteliselt väheväärtuslik, kuid kergesti töödeldav. Seda kasutatakse paberipuuna ning mõnevõrra ehituses ja mööblitööstuses.
Tähelepanuväärseid siberi nulgusid Eestis
2005. aasta jaanuaritormis hävis Jõgevestes Barclay de Tolly mausoleumi juurde rajatud 250 meetri pikkune siberi nulu allee, mida hiljem ei taastatud. Puude vanus oli 2004. aastal 130–140 aastat.
Ahvileivapuu
Ahvileivapuu ehk baobab (Adansonia) on lehtpuude perekond kassinaeriliste sugukonnast.
Samuel Nilsson
Samuel Nilsson, Hässle mõisast (surnud 1607 Tartu lähedal) oli Rootsi sõjaväelane.
Ahvileivapuu
Klassifikatsioon
Perekonda kuulub 10 liiki, mis kasvavad troopilises Aafrikas, Madagaskaril ja Austraalias :
Samuel Nilsson
Samuel Nilsson sündis Stockholmi kodaniku Nils Jönssonsi pojana. Sigismundi ja hertsog Karli vahelise võimuvõitluse ajal, 1598. aastal Linköpingis toimunud Stångebro lahingus juhtis ta hertsog Karli jalaväge. Tema ja Anders Lennartssoni väeüksustel oli märkimisväärne osa hertsog Karli juhitud mässuliste võidus. 1599. aastal osales sõjategevuses Soomes ja koos Carl Carlsson Gyllenhielmiga Kalmari lossi piiramisel.
Ahvileivapuu
Klassifikatsioon
pisi|[[Adansonia digitata õiepung]] pisi|Adansonia digitata [[õis]]
Samuel Nilsson
Poola-Rootsi sõja ajal 1600. aastal määrati jalaväeülemaks Liivimaal, ning osales Viljandi (1600) ja Koknese (1601) vallutamisel. 3. novembril 1601. aastal määras kuningas Karl IX ta Narva asehalduriks (Täyssinä rahu tõttu oli Ingerimaa Vene haldusalas ja Ivangorodi vojevoodiks sel ajal Mihhail Glebovitš Saltõkov ), kuid osales samal ajal ka sõjategevuses Liivi- ja Eestimaal.
1604. aastal sai ta Rootsi aadlikuks. Pärast 1605. aastal toimunud Salaspilsi lahingut (Kircholmi lahing) juhtis ta sõjaväeüksust Liivimaal ja hukkus Rootsi-Poola sõjas, 1607. aastal Tartu lähedal.
Ahvileivapuu
Kirjeldus
Ahvileivapuu tüvi on pehme ning veerohke, mahutades kuni 100 000 liitrit vedelikku. Kuivaperioodil saavad elevandid ahvileivapuust vedelikku.
Samuel Nilsson
Talle kuulus Hässle mõis (Hessle) Upplandis.
Ahvileivapuu
Kasutus
Ahvileivapuude vili on piklik kurgitaoline kupar, mille jahune sisu on söödav.
Sunlandi Suur baobab
Need puud võivad elada rohkem kui 2000 aasta vanuseks. Käesoleval ajal loetakse kõige jämedamaks ahvileivapuuks Lõuna-Aafrikas kasvavat Sunlandi Suurt baobabi. Tema tüve läbimõõt on 10,64 m ja ümbermõõt 47 m.
Nimi ja legendid ning uskumused
Taime nimetus tuleneb nii loomadele kui ka inimestele söödavatest viljadest.
Ahvileivapuud kutsutakse ka pea peale pööratud puuks. Temaga seostatakse mitmeid legende. Ühe legendi järgi olevat kurat rebinud ahvileivapuu maa seest välja ning surunud baobabi oksad maa sisse, juured aga jäid õhku. Teine legend jutustab temast kui esimesest puust, kelle jumal maa peale lõi ja kuni baobab nõudmisi esitas olevat jumal vihastanud ja puu vaigistamiseks pahupidi maa sisse keeranud. Kohalikud on läbi aegade ahvileivapuud pühaks puuks pidanud - tema juurde on toodud ohverdusi esivanemate vaimudele ja viidud läbi riitusi.
Avalik teenistus
Avalik teenistus on töötamine riigi ametiasutuses, kohalikus omavalitsuses või rahvusvahelises organisatsioonis.
Aerobioloogia
Aerobioloogia on õhuhõljumi levimist ja koostist uuriv bioloogia haru.
Avalik teenistus
Eesti avalik teenistus
Avalik teenistus peab olema läbipaistev ja avalik. Ei tohi olla pimedaid tagatubasid, kus tehakse rumalaid ja rahvale kahjulikke otsuseid.
Aerobioloogia
Tänapäeval jälgitakse õhus eelkõige õietolmu ja seeneeoste koguseid, sest need on olulised allergeenid. Baktereid ei seirata rutiinselt kuskil maailmas.
Aerobioloogia on kiiresti arenev teadus, mis on tihedalt seotud tehnika ja meteoroloogiaga.
Jelena Blavatskaja
pisi|Jelena Blavatskaja (1877) Jelena Petrovna Blavatskaja (12. august 1831 Jekaterinoslav – 8. mai 1891 London) oli teosoofia looja. Tema sünnijärgne nimi oli Helena von Hahn, enam on ta tuntud kui Madame Blavatsky või Helena Blavatsky.
Ema Jelena Andrejevna Fadejeva oli pärit vene aadlist ja isa Peter von Hahn oli sakslasest Vene armee ohvitser. Ema suri, kui Jelena oli 11-aastane, ja isa saatis lapsed emapoolsete vanavanemate hoole alla Saraatovisse. Vanaisa Andrei Fadejev oli Saraatovi kuberner ja vanaema pärines Dolgoruki aadlisuguvõsast. Vanavanemate mõisa poolesaja teenri hulgas oli neid, kelle vene pärimuslikel ebauskumustel oli suur mõju Jelenale ja panid ta uskuma oma erakordsetesse võimetesse.
Juba 1848. aastal abiellus Jelena endast 23 aastat vanema Nikifor Vassiljevitš Blavatskiga, kes oli Jerevani asekuberner. Mõne kuu pärast lahkus Jelena oma mehe juurest ega pöördunud enam kunagi tagasi.
1848–1858 rändas Blavatskaja oma sõnade kohaselt mööda maailma, viibides Egiptuses, Kreekas, Prantsusmaal, Saksamaal, Inglismaal, Quebecis, Lõuna-Ameerikas, Mehhikos, Indias ja Tiibetis. Tiibetis veedetud kahel aastal oli suur mõju tema vaimsel kujunemisel.