cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2011. aasta eestlaste rööv Liibanonis
Kriisi lahendamine
14. juuli hommikul 2011 pantvangid vabastati ning viidi Prantsusmaa saatkonda Beirutis. Nad saabusid Tallinna 15. juuli varahommikul Estonian Airi erilennuga.
Jeremy Toljan
Jeremy Isaiah Richard Toljan (sündinud 8. augustil 1994 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Sassuolo.
Ta alustas klubikarjääri Hoffenheimis, millega liitus 2011. aastal. Bundesligas debüteeris ta 2013. aasta augustis. 2017. aastal liitus ta Dortmundi Borussiaga. 2019. aasta jaanuaris suundus ta laenule Šotimaa kõrgliiga klubisse Celtic. Ta tuli Celticuga hooajal 2018–19 Šotimaa meistriks. 2019. aasta juulis laenati ta üheks hooajaks Sassuolosse.
Haapsalu vanamuusikafestival
Haapsalu vanamuusikafestival on aastast 1994 Haapsalus toimuv rahvusvaheline varajase muusika festival.
Jeremy Toljan
2016. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Saksamaa meeskonna koosseisus hõbemedali. Aasta hiljem tuli ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks ning Toljan valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.
Haapsalu vanamuusikafestival
Aastatel 1996–2009 korraldas festivali kontserdiagentuur Concerto Grosso, aastast 2010 aga Muusikaühing Studio Vocale. Aastast 2019 on festivali kaaskorraldajaks MTÜ Floridante ja tegevjuhiks Saale Fischer. Festivali asutaja ja kunstiline juht on Toomas Siitan.
Suviekas
Suviekas on küla (endine alev) Leedus Zarasai rajoonis, Suviekase valla halduskeskus. Küla asub Zarasaist loodes Čičirysi järve põhjakaldal. Külast idas asub Suviekase järv.
Külas on põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu.
Ajalugu
Suviekasest idas on 8 meetri kõrgune Suviekase linnamägi pindalaga 155x17 meetrit. Selle loodeküljel asub neli meetrit madalam 40 meetri laiune terrass. Aastail 1949, 1972 ja 1999 tehti seal arheoloogilised uuringud. Linnus dateeriti perioodi I aastatuhandesse eKr – aastatuhande algusse.
Aastal 1949 moodustati Suviekases Kalinini kolhoos. Aastal 1969 liideti neli kolhoosi ja moodustati neist Suviekase sovhoos, mille keskasulaks küla ka oli. Tänapäevastes piirides on Suviekas aastast 1968, mil sellega liideti Suviekas I ja Suviekas II.
2005. aastal ehitati Suviekasesse katoliku kabel, mis kuulub Imbradase kihelkonda.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom ehk MERS on loomadel ja inimestel esinev äge viiruslik nakkushaigus, mille põhjustajaks peetakse respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirust.
Nakkusetekitajad ja nakatunud
In vitro uuringute põhjal on võimalik järeldada, et respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus võib nakatada nii sigu, ahve, nahkhiiri kui ka üksküürkaameleid.
Arvatakse, et viirusnakkusele on vastuvõtlikud ka primaadid, jänesed, kodukitsed, lambad, hobused jmt loomad.
Pole selge, mis täpselt toimub nende loomade organismis pärast viirusega nakatumist.
Nahkhiired ja nende rakuliinid
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse reservuaariks peetakse Saudi Araabias Taphozous perforatus ning Ghanas, Saksamaal, Itaalias, Madalmaades, Rumeenias, Lõuna-Aafrikas, Tais ja Ukrainas Pipistrellus spp, Nycteris spp nahkhiiri ja/või inimest, kuid kindlad tõendid, et just nemad inimesi ja/või teisi loomi nimetatud viirusega nakatavad, seni veel pole.
In vitro on MERS-CoV nakkusele vastuvõtlikud ka Rousettus, Rhinolophus, Myotis ja Carollia nahkhiirte rakuliinid.
Euroopa toompihlakas
Euroopa toompihlakas (Amelanchier ovalis) on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Üksküürkaamelid
Alimuddin Zumla, David S Hui ja Stanley Perlmani poolt 3. juunil 2015 avaldatud seminarimaterjalide kohaselt on viiruse peremeesorganismiks mitmed üksküürkaamelid (Camelus dromedarius) ja nende kaudu, kas otseselt või kaudselt, nakatuvad ka inimesed, kuid täpne viiruse ülekandemehhanism on teadmata.
Euroopa toompihlakas
Kirjeldus
Kasvab 0,5–2 (3) m kõrguseks põõsaks. Võrsed on nooremana karvased, seejärel paljad, läikivad ning punakaspruunid. Pungad on munaja kujuga, tipp on teritunud, seda katavad viltjaskarvased punakaspruunid soomused. Lehed on 2–4 cm pikkused, ümara kuni munaja või äraspidimunaja kujuga, teravaservalised ja tömpjad. Sügisel värvuvad lehed oranžiks kuni sarlakpunaseks. Õitsemine toimub maikuus. Õitseb hiljem kui teised toompihlaka liigid ning viljasumine on võimalik ka ainult oma õietolmuga. Kroonlehed on valged, kuid tipp roosa. Viljadel olevad tupplehed on püstised või nõrgalt tagasi käändunud. Viljad on rohelise viljalihaga, lääged ning viljades paiknevate suurte seemnete tõttu kuivad.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Nakatumine inimestel
Täpne MERS-CoV põhjustatud viirusnakkuse levikutee ja reservuaarid on teadmata, oletatakse, et viirus võib levida loomalt-inimesele ja inimeselt-inimesele (võimalik ka, et uuesti loomale) õhu, piisknakkuse või otsese nahakontakti kaudu.
Euroopa toompihlakas
Alamliigid
Euroopa toompihlaka alamliigid on järgmised:
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Nakatumine inimestel
Nakatumise ärahoidmiseks ja haiguse leviku piiramiseks soovitatakse, ka kodustes majapidamistes, vältida kokkupuuteid üksküürkaamelitega, nakatunud pereliikmete kehavedelikega (suu- ja ninaeritistega ja roojaga) aga ka sööginõude ja kodutekstiilidega.
Euroopa toompihlakas
Alamliigid
Väikese saagikuse tõttu ei oma euroopa toompihlakas puuviljanduses suurt tähtsust.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Nakatumine inimestel
Viirus oli tuvastatud Katari ja Saudi Araabias elavate kaamelite piimas.
Euroopa toompihlakas
Levik
Looduslik päritolu on Kesk- ja Lõuna-Euroopa mäed, Väike-Aasia, Põhja-Aafrika.
Kasutamine
Saak on väheldane ning seetõttu kasvatatakse liiki pigem dekoratiivtaimena liivasel ja kuival kasvukohal.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Nakatumine inimestel
Lähikokkupuude (ka lähikontakt, meditsiinitöötajate vastuvõtul käimine, haiglad jms) ja kooselu ja/või koos töötamine MERS-nakkust (kliiniliselt kinnitatud juht) põdeva patsiendiga võib suurendada viirushaigusse nakatumise riski.
Saint-Constant (Québec)
Saint-Constant on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Nakatumine inimestel
Arvatakse, et inimeselt inimesele levib viirus piisknakkusena aga võimalik, et ka näiteks perekonna siseselt ühise olme kaudu.
2013. aasta märtsis Araabia Ühendemiraatidest Saksamaale Schwabingi kliinikumi üle viidud 73-aastase mehe uriini (2691 RNA koopiat mL/kohta 13. päeval) – ja väljaheiteproovides (kuni 1031 RNA koopiat g/kohta 12. ja 16. päeval) oli viirus tuvastatav, kuid mitte vereproovis. Pole selge, kas nakatumine võib toimuda ka kokkupuutel MERS-i põdeva isiku väljaheidetega.
Inimeselt-inimesele nakatumist MERS-i on dokumenteeritud Inglismaal, Prantsusmaal, Tuneesias, Itaalias ja Saudi Araabias.
Teiseks inimeselt-inimesele nakatumise teeks peetakse haiglanakkust – arvatakse, et käimasolev 2015. aasta Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi puhang Lõuna-Koreas sai hoo sisse just meditsiinitöötajate läbi.
MERS inimestel
Kuna respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse täpset arengulugu ei teata, võib MERsiga seotud informatsioon sisaldada palju teaduslikult kinnitamata väiteid.
Steve Mahre
Steven Irving Mahre (sündinud 10. mail 1957 Yakimas) on USA endine mäesuusataja, maailmameister.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
MERS inimestel
Uurijate arvates võib esineda nii
Steve Mahre
Tema kaksikvend Phil Mahre on samuti endine mäesuusataja, kes on tulnud olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Laste MERS
Lastel esineb uurijate arvates enamasti nakkava sümptoomitu vorm, kuid teatavate haiguslike seisundite kaasudes võib MERS ka neil surma esile kutsuda (teadaolevalt on üksikuid laste MERS-i surmajuhte esinenud).
Steve Mahre
Steve Mahre kirjutas kahasse vennaga raamatu "No Hill Too Fast", mis ilmus 1985. aastal.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
MERS-i haigustunnused (sümptomid)
Nakkuse oletatav inkubatsiooniperiood on 9–12 päeva (keskmiselt 3–15 päeva).
Haiguse täpsed sümptomid pole teada, kuid hospitaliseeritutel (kel MERS laboratoorselt kinnitatud) on haigus alanud kõrge palaviku, köha, õhupuuduse ning nohu ja kopsupõletikuga.
Riskirühmad
Saudi Araabia tervishoiuministeeriumi ametnikud on soovitanud 2013. aastal palverännak ehk hadži edasi lükata inimestel, kes kuuluvad alltoodud riskirühmadesse:
UpToDate's 2015. aastal avaldatud materjalide kohaselt osutusid 2013. aastal 22 riigist pärit 5235 täiskasvanud palveränduri nasofarünksi MERS-CoV skriiningu proovid PCR-meetodil, mis koguti rännaku ajal Mekasse, negatiivseks (3210 skriiniti enne ja 2025 pärast rännakut).
MERS-i kliiniline pilt
MERS-CoV põhjustab sagedamini ülemiste ja harvemini alumiste hingamisteede nakkust ja täiskasvanu respiratoorse distressi sündroomi. Osadel haigetel on esinenud ka seedetrakti häireid (kõhulahtisus ja oksendamine). Kliinilisel pildil figureerivad ka perikardiit ja rasked neuroloogilised häired (segaduses olek, kooma, ataksia jm).
Väikelastele, eakatele ja immuunpuudulikkusega inimestele võivad Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom ja selle tüsistused, kopsupõletik ja neerupuudulikkus eluohtlikud olla ja isegi surma põhjustada.
MERS-i haigusjuhu definitsioon
Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi haigusjuht inimesel on äge, akuutne hingamisteede haiguslik seisund, mis on tõendatud kliiniliselt, radioloogiliselt ja histopatoloogiliselt, aga ka järgmiste juhtude korral:
Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi haigusjuhtu võib kahtlustada ka Lähis-Ida riikide, kus viiruse levik on tõendamist leidnud, püsielanikel aga ka turistidel, kes 14 päeva enne haigestumist on nimetatud piirkonda külastanud.
Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi diagnoos loetakse kehtivaks ka MERS-CoV-i laboratoorse kinnituse saamisel.
Sarnaste haigustunnustega ülemiste hingamisteede nakkusega haigetel, kes on hiljuti reisinud Araabias, võidakse kahtlustada ka MERS-CoV põhjustatud viirusnakkust, selle välja selgitamiseks tehakse mitmeid kehavedelike laboratoorseid analüüse, soovituslikult RT-PCR (ingl reverse transcription polymerase chain reaction).
MERS-i haigusjuhu definitsioon MTO, 2015
ja
või
MERS-i diagnoos
MERS-i kliiniline hinnang on ebausaldav.
RHK-10-s liigitatakse haigus muude viirushaiguste koosseisu täpsustamata koronaviirusnakkusena, mille diagnoosikood on [B34.2].
Eristusdiagnoos
Diagnoosimiseks tuleks läbi viia eristusdiagnoos eraldamaks MERS-i teistest haigustest, nagu:
Epidemioloogia ja riskipiirkonnad
Leviku avastuskohaks peetakse Araabiat ning sealt võis viirus, ka inimeste vahendusel, edasi kanduda paljudesse riikidesse.
23. maiks 2013 oli tuvastatud 44 laboratoorselt kinnitatud MERS-i haigusjuhtu.
2014. aasta MERS-i haiguspuhang Jiddah ' s
27. aprilli seisuga 2014 oli tervishoiuministeeriumi andmetel Saudi Araabias aprillikuu jooksul MERS-i surnud 39 inimest.
Enamik (168 proovist 49%) Jiddah' puhangu ajal nakatunuid olid King Fahd Hospitalis kontaktis nakatunud patsientidega või said nakkuse seal viibides (haiglanakkus).
2012. aasta märtsist alates kuni 2015. aasta 5. juunini haigestus maailmas MERS-i 1219 inimest, kellest vähemalt 449 suri.
2015. aasta MERS-i haiguspuhang Lõuna-Koreas
Lõuna-Korea MERS-i puhangu 'indeksjuhuks' 2015. aasta mais osutus mees, kes oli hiljuti reisinud Bahreini, Araabia Ühendemiraatidesse, Saudi Araabiasse ja Katari.
Lõuna-Korea tervishoiuministeeriumi teatel on Lõuna-Koreas alates 20. mai 2015 haigestunud viirusega nakatunud haigega kontaktis olnud lähedased, külalised ja teda ravinud tervishoiutöötajad (kokku üheksa) ja surnud on 2.
7. juuni 2015 seisuga oli Lõuna-Koreas laboratoorselt kinnitatud 64 MERS-CoV-nakkuse haigusjuhtu, kellest 5 on surnud.
Esialgsetel andmetel levis viirus peamiselt haiglates patsientide, arstide ning haigeid külastanud pereliikmete seas ja meditsiiniamentnikud arvasid, et epideemiat ei tule.
Juuli lõpu seisuga loeti 2015. aasta MERS-i haiguspuhang Lõuna-Koreas lõppenuks.
Hiina
Hiina MERS-i juhus (mis on liidetud Lõuna-Korea juhtude tabelisse) nakatus isik viirusega kokkupuutel juba nakatunud sugulastega, kes palavikule vaatamata reisis Hiinasse.
Aprill 2012
Esmaseks kobarhaigestumiseks MERS-i peetakse Jordaanias 2012. aasta aprillis esinenud kobarhaigestumist raskekujulisse kopsupõletikku. Haigestusid 11 inimest, kaasa arvatud seitse meditsiiniõde, üks arst ja ühe õe vend. Novembri lõpus teatas MTO, et kahe seni tuvastamata haigusse surnud inimese proovid osutusid uue koroonaviiruse suhtes positiivseteks.
20. september 2012
60-aastane Saudi Araabia mees toimetati 13. juunil 2012 Dr. Soliman Fakeeh Hospitali erahaiglasse Jiddah's. Patsiendi haiguse lugu algas palaviku, köha, röga ja õhupuudusega juba 7 päeva varem. Patsiendi varasem haiguslugu ei sisaldanud viiteid kardiopulmonaal- või neeruhaiguse kohta, patsient ei olnud pikemaajaline ravimitarbija ja ei suitsetanud.
Patsiendi esmase läbivaatuse tulemused: vererõhk 140/80 mm/Hg, pulss 117 lööki/minutis, kehatemperatuur 38,3 °C, hingamissagedus 20 korda minutis.
1. haiglapäev: alustati ravi oseltamiviiri, levofloksatsiin, penitsilliinide kombinatsiooni piperatsilliin + tasobaktaami ja seenevastase aine mikafungiiniga.
4. haiglapäev: alustati ravi beetalaktaamantibiootikumiga meropeneem, kuna 2. haiglapäeval võetud proovides tuvastati Klebsiella pneumoniae ja haiglasse sissevõtmisel omandatud rögaproovides tuvastati Staphylococcus aureus.
Vereproovid: 1. haiglapäeval oli vere valgeliblede arv peamiselt normis, välja arvatud neutrofiilide kõrge ja lümfotsüütide madal tase.
Rögaproovid: 1. haiglapäeva rögaproovide kaudse immunofluorestsents-uuringud osutusid negatiivseks A- ja B- gripiviiruste, paragripiviiruste 1–3, respiratoorse süntsütiaalse viiruse ja adenoviiruse suhtes.
11. haiglapäev (24. juuni 2012) : patsient suri progresseeruva hingamis- ja neerupuudulikkuse tagajärjel. Lahkamist ei sooritatud. Surmapäeval kogutud trahhea aspiraadis tuvastati Acinetobacter.
22. september 2012
2. MERS-i haigusjuht: 40-aastane Katarist pärit mees. Patsient oli hiljuti (31. juulist kuni 18. augustini) viibinud Saudi Araabias. Patsiendil tekkis 3. septembril kergemakujuline respiratoorne haigus, mis eskaleerus kahepoolseks kopsupõletikuks. 9. septembril patsient Dohas ka hospitaliseeriti intensiivraviüksusse ja seisundi halvenedes toimetati õhuambulantsiga Londonisse.
4. november 2012
Eellugu: 9. oktoobril pöördus see patsient kõrge palaviku (38 kraadi) ja köhaga kohalikku erakliinikusse, kuna pildid olid korras siis saadeti ta koju.
10. oktoobril külastas ta põgusalt haigla erakorralise abi osakonda, kõik analüüsid olid normi piires ja ta lubati jälle koju, seekord määrati talle suukaudsed beetalaktaamanitbiootikumid tsefuroksiimi näol.
2 päeva hiljem pöördus patsient taas erakorralise abi osakonda murega süveneva õhupuuduse pärast. Rinnapiirkonna röntgenipilt tuvastas parema kopsusagara muutusi. Alustati ravi parenteraalselt manustatavate antibiootikumidega tseftriaksooni ja asitromütsiiniga ja viirusevastase ainega oseltamiviir.
13. oktoobril halvenes patsiendi seisund veelgi ja ta vajas erakorralist abi. Erakorralise abi üksuses teostati vajalikud protseduurid hingamise kergendamiseks ja vahetati antibiootikumid piperatsilliin + tasobaktaami ja lisaks veel linesoliidi ja ravi kortikosteroididega.
4. novembril lubati patsient koju.
Saudi Araabia tervishoiuminister teatas ProMED-maili vahendusel 4. novembril 2012 3. MERS-i juhust. 45-aastane patsient, elukutselt kehalise kasvatuse õpetaja, hospitaliseeriti ägeda hingamiselundkonna haigusega 12. oktoobril. Juurdunud 'kõvale' suitsetamisharjumusele lisaks olid patsiendil mitmed kroonilised haiguslikud seisundid, nagu II tüüpi diabeet (suukaudse medikamentoosse ravi all), atrofeerunud parem neer ja südame isheemiatõbi (mida püüti aasta tagasi operatsiooniga parendada). Järgnevate haiglapäevade jooksul patsiendi haigeolek süvenes, progresseeruv kopsupõletik ja neerupuudulikkus vajasid välist abi mehaanilise ventilatsiooni ja hemodialüüsi näol.
NCoV testid, mida tehti kolmes laboratooriumis, osutusid positiivseteks.
27. oktoobriks patsiendi seisund normaliseerus ja 4. novembril vabastati ta haiglast.
19. november 2012
Saudi Araabia tervishoiuminister teatas ProMED-maili vahendusel (arhiivinumber: 20121121.1418018) 4. MERS-i haigusjuhust
Patsient toimetati hingamisteede haigusega Ar-Riyāḑis asuvasse haiglasse. Kuna kahtlustati uue koroonaviiruse nakkust siis saadeti proovid nii Saudi Araabia kui ka Inglismaa laborisse ja need osutusid positiivseteks. Patsiendi haigus hoogustus ja ta suri neerupuudulikkusega.
23. november 2012
23. novembril teatas MTO kolmest uuest haigusjuhust, 1 Kataris ja 2 Saudi Araabias.
Katari meespatsient toimetati oktoobris raske hingamisteede haigusega Dohas asuvasse haiglasse ja edasi saadeti ta Saksamaale. Patsiendi laboratoorsete proovide tulemused olid uue koroonaviiruse suhtes positiivsed. Ta viibis haiglas ligi kuu aega, pärast hingamisteede ja neeruhaigusest tervenemist lasti ta 18. novembril haiglast välja.
Nn Saudi Araabia juhtudeks (6 ja 7) on ühe pere liikmed, kes olid suguluses 4. haigusjuhuna kirja läinud patsiendiga. Nimetatud 3 patsienti elasid eelnevalt ühes majas.<!Index case 'iks peetakse 70 aasta vanust meest (haigusjuht nr 4) ja temalt said nakkuse tõenäoliselt ka tema kaks poega, kellest üks (haigusjuht nr 6) suri hulgiorganpuudulikkuse tulemusel. Ka neljandal selle perekonna liikmel ilmnesid sarnased sümptomid, kuid tema laboratoorsed proovid osutusid uue viiruse suhtes negatiivseks. -->
2016
Veebipõhise elektrooniline teavitussüsteemi ProMED-mail andmetel on 2016. aasta 27. jaanuari seisuga Saudi Araabias 1288 laboratoorselt kinnitatud MERS-CoV haigusjuhtu, sh 551 surmaga ja 733 tervenemisega lõppenud ja 4 käimasolevat haigusjuhtu, millele lisanduvad 3 asümptomaatilist haigusjuhtu.
MERS-CoV nakkuse tuvastamine
MERS-CoV viirust on võimalik rögaroovides 'välja kasvatada', kasutades ahvide neerurakke – Vero ja LLC-MK2 rakuliini rakke. Viiruseosakeste poolt esile kutsutud muutused on neis rakukultuurides tuvastatavad 1–2 nädala jooksul viiruse lisamisest.
Muutused ei ole aga spetsiifilised, parimal juhul saadakse aimu sellest, et tegemist võib olla viiruse poolt esile kutsutud muutustega. Kindlama tõendusmaterjali tarbeks tuleks teostada RT-PCR.
MERS-i ravi
MERS-i ravi seni puudub. MERS-i-patsient saab vastavalt sümptomitele nn toetavat ravi. Usutakse, et keha suudab enamikul haigetel viirusetõrjega toime tulla.
In vitro uuringutes on MERS-CoVi osakeste paljunemine inhibeeritud beetainterferoonravi korral.
Immunopatogeenes
Üksikud allikad on püüdnud seostada MERS-i hüpertsütokineemiaga, kuid tõendusmaterjalide vähesuse tõttu ei ole teooria päevakorral.
MERS-CoV ei ole suuteline märkimisväärselt viirusevastaste tsütokiinide interferoon α ja β ekspressiooni stimuleerima, kuid kutsus esile tuumori nekroosi faktor-α ja interleukiin-6 taseme tõusu.
Katsete põhjal kutsuvad viiruseosakesed nakatunud makrofaagides esile interleukiin-12, IFN-γ ja kemokiinide IP-10/CXCL-10, MCP-1/CCL-2, MIP-1α/CCL-3, RANTES/CCL-5 ja interleukiin-8 suurenenud ekspressiooni.
Nakatunud makrofaagid ekspresseerivad Peamise koesobivuskompleksi MHC klass I valke.
Tõvekindlus
Kuna viirus vajab rakku sisenemiseks retseptorit CD26, siis arvatakse, et selle retseptori puudumine ja või vastavasuunaline manipulatsioon võib ära hoida viiruse seondumise rakuga.
Ajaloolist
Anti-MERS-CoV antikehi tuvastati Saudi Araabia üksküürkaamelite säilitatud vereseerumi proovides, mis pärinesid 1993. aastast, ja Araabia Ühendemiraatide kaamelite 2003. aasta proovidest.
Jõhvi balletifestival
Jõhvi balletifestival on alates 2008. aastast Jõhvi kontserdimajas toimuv festival, mille eesmärgiks on arendada Eesti balletiharidust, propageerida maailmatasemel tantsukunsti Ida-Virumaal ning tutvustada Eestist pärit tantsijaid, kes on saavutanud tuntuse Euroopa lavadel.
XII Jõhvi balletifestival
12. Jõhvi balletifestival toimub 27. aprillist 5. maini 2019. Festivali peaesinejad on Balletto di Milano (Itaalia) ja Eesti Rahvusballett.
Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom
Ajaloolist
MERS-CoV, kes põhjustab inimestel Lähis-Ida ägedat respiratoorset sündroomi, avastati 2012. aasta septembris professor Ali Mohamed Zaki poolt. MERS-CoV eraldati esmakordselt arvatavasti (on ka varasemaid teateid: 2012. aasta aprillikuu puhang Zarga s', Jordaanias, mis piirdus vast 13 nakatunuga) 2012. aasta juunis 60-aastase Saudi Araabia ärimehe hingamisteedest võetud proovides, tema suri kopsupõletiku ja neerupuudulikkuse tagajärjel.
319 eKr
319. aasta eKr oli 319. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDXXXV (435).
Kosmiline tolm
2011. aasta oktoobris avastasid teadlased, et kosmiline tolm sisaldab keerulist orgaanilist ainet, milleks on amorfne orgaaniline tahkis segatud aromaatse-alifiilse struktuuriga, mis võib olla tähtede poolt naturaalselt ja kiiresti tekitatud.
2014. aasta augustis leiti tähtedevahelist tolmu proovist, mis on pärit 2006. aastal tagasi jõudnud kosmoseaparaadist Stardust.
Uurimine ja tähtsus
Vanasti peeti kosmosetolmu vaid segavaks teguriks. Pärast infrapunakiirguse jälgimise algust astronoomias on kosmosetolm saanud aga üheks tähtsaks uurimisobjektiks. Tänu sellele saab uurida näiteks päikesesüsteemi tekkimist. Kosmosetolm põhjustab tähe elu lõpustaadiumis massi kaotamist, see on vajalik tähe tekkimiseks, ning kosmilisest tolmust tekivad ka planeedid. Näiteks on päiksesesüsteemis kosmosetolmust tekkinud Saturni B-rõngas, komeedid ning ringid, mis on satelliitidega teiste gaasihiiglaste ümber.
Kosmilise tolmu uurimine on mitmetahuline uurimine, mis seob füüsika (tahkisefüüsika, elektromagnetteooria, pinnafüüsika, statistilise füüsika, soojusõpetuse), fraktalite matemaatika, keemia ja kõik astronoomia ning astrofüüsika harud. Kosmosetolmu uurimisest saab selgust, kuidas universum materjali taaskasutab. Astronoomid analüüsivad vaatlemise tulemusena kosmiliste protsesside erinevaid etappe ning saavad tänu sellele konstrueerida kogu tervikliku arengu, mis vaid ühte protsessi uurides võtaks aega miljoneid aastaid protsessi aegluse tõttu.
Detekteerimise meetodid
Kosmilist tolmu saab uurida eemalt, kasutades ära osakeselt tulevat kiirgust. Kosmilist tolmu saab uurida ka otseselt, kasutades erinevaid kogumismeetodeid ja -kohti. Maale langevaid tolmuterakesi koguvad stratosfääris lendavad NASA lennukid, mille tiibade alla on kinnitatud kogumiskambrid. Lisaks saab tolmu koguda ka Maa suurtelt jääga kaetud aladelt (Arktika, Antarktika, Gröönimaa) ning ka maailmamere setetest. Veel on võimalik uurida meteoriitides olevat tahket peegeldavat tähetolmu. See sisaldab isotoope, mis saavad tekkida vaid kõrges arengufaasis olevates tähtedes.
Tänu infrapunavalgusele, mis suudab läbistada kosmosetolmu kogumikke, on teadlastel võimalus vaadata tolmupilvede sisse, kus tähed moodustuvad. Lisaks on võimalik tänu infrapunakiirgusele uurida galaktikate keskmeid. NASA Spitzer kosmoseteleskoop on suurim kosmosesse viidud infrapunateleskoop. Teleskoop suudab detekteerida kiirgust lainepikkusega 3–180 mikromeetrit. Spitzeriga tegelevad teadlased on teinud kindlaks kosmosetolmu kogunemise supermassiivse musta augu ümber. Kuna suurema osa infrapunakiirgusest neelab Maa atmosfäär, siis pole võimalik infrapunakiirguse mõõtmisi teha Maalt.
Tähetolm
Tähetolm koosneb peegelduvatest tolmuosakestest, mis tahkestusid pärast seda, kui aine oli tähtedelt gaasina välja pursanud. Tähetolmu teri on võimalik leida meteoriitidest. Tähetolm oli enne meteoriiti sattumist tähtedevahelises ruumis vabalt lendlev ning see on meteoriidis säilinud päikesesüsteemi algusaegadest üle 4 miljoni aasta tagasi. Tänu sellele saab rohkem infot päikesesüsteemi moodustumise kohta. Väga tolmurikkad on C-kondriidid. Kõik tähetolmu tükid on pärit ajast, kui Maa polnud veel tekkinud. Et tähetolmu meteoriidist kätte saada, ei tule meteoriiti lahustada, kuid see on väga keeruline ning laboritöö mahukas.
Uurides tähetolmus olevate isotoopide vahekordi, on leitud tuumasünteesi uusi aspekte. Tähetolmu teri iseloomustavad omadused on järgmised: kõva, peegelduv ja kõrgel temperatuuril tekkiv. Enamasti koosnevad terad ränikarbiidist, grafiidist, alumiiniumoksiidist, alumiinium spinellist või mõnest muust kõrgel temperatuuril oleva gaasi jahutamisel moodustunud ainest. Tähetolm erineb väga ainest, mis on tähtedevahelises ruumis moodustunud madalatel temperatuuridel.
Lisaks isotoopide vahekordadele on olulised tavatud isotoobid, mida tavalises tähtedevahelises ruumis ei leidu. See viitab, et tähetolm on enne tähtedevahelises ruumis lahjenemist tõmmanud gaasina kokku üksikutelt tähtedelt. See protsess võimaldab määrata, mis tüüpi tähelt tolm pärineb. Näiteks raskete elementide isotüübid ränikarbiidis (SiC) on pea täielikult tekkinud aeglaste neutronide hõive tulemusel. See viitab, et tolm on pärit keskmise või väikse massiga (0,6–10 Päikese massi) tähtede arengu lõppetapist.
Lisaks leidub tähetolmus suure 44Ca sisaldusega terakesi. 44Ca tekkis radioaktiivse 44Ti lagunemisel, mis oli veel radioaktiivne ka aasta pärast supernoova sisemusest väljumist. See avastus tõestas ennustuse, et supernoovast pärit ainet võib sellisena identifitseerida. Neid osakesi on 100 korda vähem kui osakesi, mis on pärit keskmise või väikse massiga tähtedelt.
Kosmilise tolmu omadused
Kosmiline tolm koosneb tolmuosakestest ja tolmuosakeste agregaatidest. Need osakesed on ebakorrapärase kujuga ning erineva poorsusega. Tolmu asukohast sõltub osakeste koostis, suurus ja teised omadused. Tänu nendele omadustele on võimalik määrata tolmuosakeste päritolu. Erinevad omadused on üldise difundeerumise tulemusel tähtedevahelises ruumis tekkinud tolmul, tolmul, mis on tekkinud tihedas pilves, planeedi rõngastes tekkinud tolmul ja tähesüsteemis tekkinud tolmul. Näiteks tihedas pilves on tolmuosakestele tekkinud jääkiht ning nad on keskmiselt suuremad kui tähtedevahelises ruumis hõredamal alal olev tolm.
Planeetide ümber olevad osakesed on ka tihedas pilves tekkinud osakestest keskmiselt suuremad. Enamik Maale langevast kosmilise tolmu osakestest on diameetriga 50–500 mikromeetrit, tihedusega 2,0 g/cm3 (poorsus umbes 40%). Maa atmosfääris oleva tolmu tihedus on vahemikus 1–3 g/cm3.
Tolmutera teke
Suured terad tähtedevahelises ruumis on keerulised, peegelduva tuumaga, mis on tahkestunud tähest väljapursanud ainest. Terad on kaetud kihtidega, mis on järk-järgult üksteise peale sadestunud, läbides külmasid tihedaid udukogumeid. Seda protsessi on modelleeritud demonstreerimaks, et tuumad kestavad palju kauem kui tolmutera välimised kihid. Tuumad saavad tihti alguse silikaadi osakestest, mis on kondenseerunud hapnikurikaste punaste hiidude atmosfääris või süsiniku osakestest tähtede juures, kus tähe atmosfääris on palju süsinikku. Kuna kihid tolmuterade tuumade ümber tekivad tihti külmades (temperatuuriga tihti vähem kui 50 K) pilvedes, mis sisaldavad palju jääd, hävinevad mõned kihid tolmu jõudmisel suurema temperatuuriga piirkonda. Päiksesesüsteemi algusaegadest pärit tolmuosakesed on keemiliselt muundunud ning seetõttu on päikesesüsteemi alguse kohta teada vaid osa infost, mis on võimalik tolmuosakesi analüüsides saada. Väljaspool tähtede atmosfääri on silikaattuuma teke võimatu, sest võttes aluseks tüüpilise tolmutera diameetri, läheks tolmutera tekkeks tähtedevahelise keskkonna temperatuuril aega rohkem kui kogu Universumi vanus.
Udukogud
pisi|Öökulli udu Suurimad kosmilisest tolmust tekkinud moodustised on udukogud.
Bengt Ahlfors
Bengt Gunnar Richard Ahlfors (sündinud 28. detsembril 1937 Helsingis) on soomerootslasest Soome kirjanik, lavastaja ja stsenarist.
Ta lõpetas 1957. aastal keskkooli ning 1967. aastal sai filosoofiakandidaadiks Helsingi Ülikoolis.
Ta oli aastatel 1963–1966 vabakutseline lavastaja ja 1966–1967 Svenska Teaternis lavastajana. Aastatel 1967–1970 töötas ta Lilla Teaterni juhina. Aastatel 1975–1978 oli ta Svenska Teaterni kunstiline juht.
320 eKr
320. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXXXIV (434).
VNV Nation
VNV Nation on 1990. asutatud Briti/Iiri elektroonilist muusikat viljelev ansambel.
Ansambli moodustavad kaks meest: Ronan Harris ja Mark Jackson. "VNV" on lühend sõnadest Victory not Vengeance.
Kanako Ito
Kanako Ito (jaapani keeles 伊藤 香菜子 Itō Kanako; sündinud 20. juulil 1983) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2012 13 mängu.
Sainte-Catherine (Québec)
Sainte-Catherine on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Malosco
Malosco (saksa keeles Malusch või Maluschg) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 54 km Trentost põhjas.
Ajalugu
Malosco asustati vanaajal, mida tõestab piirkonnas välja kaevatud Rooma müntide ja muude esemete rohkus, ja sel oli aadli seas tähtis seisund. Saint Tecla kihelkonnakirik peamises linnas pärineb aastast 1228. Casa Nesler on kaunistatud freskode ja piirkonnas tähtsa Guarienti perekonna vapiga ning pärineb aastast 1576. Arvukalt muid vanu aadlimaju paikneb peamises linnas. Praeguse Malosco, Ronzone, Sejo ja Sarnonico ala kiideti heaks Trento piiskopkonna vürstliku piiskopi, kardinal Ludovico Madruzzo hartaga.
2003. aastal oli Malosco rahvusvahelise laste- ja pereteenuste uurijate rühma kohtumispaik, kus töötati välja laste ja perekonna kogukondlike keskuste võrdlev rahvusvaheline uuring.
thumb|Malosco loss
Malosco loss (pärineb algselt 12. sajandist) ehitati 1593. aastal krahv Gerolamo Guarienti poolt ümber. Malosco lossiisandate liin lõppes pärast Guarienti surma. Ühel ajal kasutati seda ringkonnakohtu ja kontorite majutamiseks. See oli ka keiserliku Austria kuningliku kohtu ülema, Val di Noni visdomino kohtuniku elukoht.
Geograafia
Malosco paikneb maantee SS42 ääres Kirde-Itaalias. Kuigi peamine maantee linna juures on SS42, on siiski maantee SS238 see, mis on peamine juurdepääsutee põhjast, mis viib Marlengost välja, ja maantee SS43 on see, mis ühendab linna Santa Giustina järvega edelas, maantee, mis ühineb A22 kiirteega (Euroopa maantee 45) San Michele all'Adige juures kagus. Malosco paikneb kaldplatool Sasi jõe vasakul kaldal, keskmiselt 1041 m üle merepinna. Lähedal on Novella oja.
Fauna ja floora
Piirkonda iseloomustavad rohumaad.
Põllumajandus
Maa on viljakas, toodetakse veini, mooruspuu vilju, türgi maisi, nisu, rukist, otra ja kartulit.
Rajatised
Pénegalile (1737 m) jõuab Maloscost umbes 2,3 tunniga, ja keskusest põhja pool on talvised murdmaasuusatamise rajad, kus on üle 10 km nõlvu. Maloscos on ka mänguväljak, tenniseväljakud, võrkpalli- ja korvpalliväljakud ning mitmeotstarbeline spordiväljak. Raekoda paikneb Piazza Vittorio Erspameris. Linna hotellide hulka kuuluvad Lady Maria Hotel Bar Ristorante, Hotel Panorama, Hotel Bel Soggiorno ja Hotel Rosalpina. Hotel Panorama tegutseb tervise ja heaolu valdkonnas.
Ivo Sillamaa
pisi|Ivo Sillamaa Estonia maja juubelipidustuste raames autogrammitunnis 12. septembril 2013 Ivo Sillamaa (2. november 1955 – 14. juuli 2023) oli eesti pianist ja klavessinist.
Sillamaa lõpetas 1974 klaverierialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetaja Ruuta Taras) ja 1979 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klass), täiendas end 1979–1981 Moskva konservatooriumi assistentuur-stažuuris (juhendaja Vera Gornostajeva).
Töötas aastatel 1981–1990 ja 2005–2022 Rahvusooper Estonias pianist-repetiitorina, 1981–1993 Tallinna Muusikakeskkoolis ja 1990–1993 Eesti Muusikaakadeemias klaveriõppejõuna.
Oli aastast 1993 ansambli Hortus Musicus klavessinist-organist ning esines sellega paljudes välisriikides, sealhulgas mainekatel festivalidel (nt Pro musica antiqua Regensburgis ja Tage alter Musik Herne’is, Svjatoslav Richteri festival Moskvas, Osterfestival Innsbruckis, Wartburgi festival Eisenachis, Internationales Oleg Kagan Musikfest Kreuthis ja Moskvas).
1974. aastal alustas Ivo Sillamaa soolopianisti karjääri, soleerides Beethoveni, Brahmsi, Chopini ja Mozarti klaverikontsertide ettekandel Neeme Järvi, Eri Klasi, Peeter Lilje, Andres Mustoneni ja Paul Mägi juhatusel.
Sillamaa tegi organisti ja klaverisaatjana koostööd Hendrik Krummi ja Margarita Voitesega, andis kontserte Nõukogude Liidu tähtsamates kontserdisaalides. Esines organisti ja klavessinistina ka ansamblis Eesti Barokksolistid. Pikaajalises koostöös Andres Mustoneni, Neeme Punderi ja Peeter Klaasiga valmisid kontserdisarjad (nt Suur muusikaakadeemia), mille kavas olid kõik Bachi, Beethoveni, Mozarti, Vivaldi ja Händeli viiulisonaadid, Bachi flöödisonaadid ja mitme teise baroki suurmeistri kammermuusika.
Isiklikku
Ta oli harfimängija Zvenislava Sillamaa ja automaatikaprofessor Hanno Sillamaa poeg.
Tema ja Kaari Sillamaa tütar on Janika Sillamaa, poeg Virgo Sillamaa.
Kondriidid
pisi|Grasslandi kondriitmeteoriidi L4 kondrid pisi|[[Phnom Penh Kondriitmeteoriit L6 – 1868]]
Kondriitmeteoriidid ehk kondriidid on kivimeteoriitide hulka kuuluvad meteoriidid, milles sisalduvad ümarad agregaadid, mida nimetatakse kondriteks. Kondriitmeteoriidid ei ole diferentseerunud ja nende kivimaines ei ole märkimisväärselt moondunud, millest saab järeldada, et nad ei ole olnud ekstreemset rõhu ega temperatuuri tingimustes: ei esine metamorfoosi. Seetõttu nimetatakse neid ka primitiivseteks meteoriitideks. Need on meteoriidid, mis annavad meile aimu, milline oli noorest päikesesüsteemist äsja akreteerunud aines. Kondriitmeteoriidid on moodustunud ajal, kui päikesesüsteem alles tekkis tihenevast udukogust, kus tolm ja muud elemendid moodustasid gravitatsioonilisel tõmbumisel üha suuremaid kehi kuni asteroidide tekkimiseni. Sellest annavad tunnistust kondriidi koostisosade mineraloogilised, struktuursed ja isotoopsed omadused. Kondriitmeteoriidid on Maale langevate meteoriitide üks tavalisemaid tüüpe (hinnanguliselt umbes 85,7% – 86,2% ). Enamasti on kondriitmeteoriidid ränirikkad ja seega mõneti sarnased maakoore materjaliga. Lisaks kondritele sisaldavad kondriitmeteoriidid oliviine ja pürokseene, amöboidseid oliviini agregaate (AOA). Kondriidid sisaldavad ka raskestisulavaid kaltsiumi-alumiiniumi suletisi (CAI), mida arvatakse päikesesüsteemi algusajal tekkinud ainese hulka. Kondriitide kondritevahelise massi moodustab peeneteraline tolm ehk maatriks.
Kondrid
Kondrid moodustavad pea pool primitiivse meteoriidi kogumassist. Need on 0,2–2 mm, tüüpiliselt 0,5 mm diameetriga kerajad moodustised, mis akretsioonieelselt on olnud avakosmoses vabalt ringi hõljuvad osaliselt või täielikult sulanud tilgakesed. Vähe moondunud meteoriitides on kondrid tavaliselt segu püriitsest massis suuremate oliviini ja pürokseeni kristallidega. Neid ümbritseb peeneteraline maatriks.
Kondrid omavad jääkmagnetismi, mis tähendab et päikesesüsteemi eelses udukogus pidi magnetväli juba eksisteerima, kuna mineraali jahtumisel alla Curie punkti orienteeruvad magnetilised mineraalid mõjutava magnetvälja järgi. See on näha ka kondrites.
Kondrite materjal on Maa-tüüpi planeetide toormaterjal. Arvatakse, et kondrid on päikesesüsteemieelses udukogus hõljunud kondenseerunud mineraalsed sulatilgad, mis süsteemi jahtumisel on tardunud mineraaliks. Sellele vihjab kondrite ümar kuju ja klaasjas põhimass.
CAI
Ca-Al suletised on alla millimeetrise kuni sentimeetrise diameetriga klastid, mis sisaldavad Ca ja Al rikkaid mineraale. Neid leidub pea kõigis kondriitmeteoriitide klassides. Üldiselt on klaste ühes meteoriidis hõredalt ja need on mõõtmetelt väikesed. Erandiks on süsinikkondriidid, kus CAIsid esineb rohkem. CAId arvatakse olema vanimad päikesesüsteemis leiduvad objektid.
Ca ja Al esinevad kondriitides järgmiste mineraalidena: spinell (MgAl2O4), meliliit (Ca2Al2SiO7– Ca2Mg2Si2O7), perovskiit (CaTiO3), hiboniit (CaAl12O19), anortiit (CaAl2Si2O8), kaltsiumirikas pürokseen (CaMg2Si2O6). Lisaks võib CAI sisaldada ka Fe-Ni sulamit.
CAId sisaldavad mineraale, mis termodünaamika järgi peaksid päikesesüsteemi jahtudes kuumast gaasist esimesena kondenseeruma. CAId on vaesed lenduvate elementide poolest ja sisaldavad rasksulavaid jääkelemente (Ba, Th, Zr, Hf, Nb, Ta, Y ja REEd (Rare Earth Elements). Vahel on neis ka väikseid metalseid tükikesi, mis sisaldavad neist endist varem kondenseerunud elemente (Re, Os, Re, Pt, Ir, W, Mo).
AOA
Amöboidsed oliviini agregaadid on vormitu kristalliga forsteriidi agregaadid. Need sisaldavad vähesel määral ka Fe-Ni metalli, spinelli, alumiinium diopsiidi ja harvem anortiiti ja meliliiti. AOAd on peeneteralise põhimassiga (5–20 μm) ja agregaadid ise on enamasti samas meteoriidis leiduvate kondritega ühes suurusjärgus. AOAd võivad sisaldada ka sulanud CAId, mõnel juhul on oliviin osaliselt asendunud enstantiidiga. AOAd on kondenseerunud samal temperatuuril madalatemperatuuriliste CAIdega.
Maatriks
Kondriitmeteoriidi maatriksaine on tume, raud(II)oksiidi (FeO) ja lenduvate elementide rikas. See materjal on väga peeneteraline, terasuurusega ligikaudu 1 μm, ja on võrdlemisi heterogeenne. Maatriks on kondriitide klassiti erinev, varieerub magneesiumi, alumiiniumi ja naatriumi suhe ränisse. Põhiliseks maatriksi koostisosaks on raua- ja kaltsiumivaene pürokseen, oliviin ja amorfne aines. Vähesel määral on alati ka magnetiiti, metallilist rauda, erinevaid silikaatseid, sulfiidseid ja karbonaatseid mineraale.
Kondriitmeteoriitide liigitus
Kondriitmeteoriite liigitatakse järgmiselt parameetrite alusel:
Mineraloogiliste ja geokeemiliste iseloomustajate järgi jaotatakse kondriitmeteoriidid järgmistesse rühmadesse:
Viimase kahe rühma kondriitmeteoriidid on väga haruldased. Iga rühm on erinev segu kondritest, CAIdest, AOAdest ja maatriksist.
Tavalised kondriitmeteoriidid
Tavalisteks nimetatakse kondriitmeteoriite, mis sisaldavad rohkelt kondreid ja mõnda üksikut CAId, mille vahel maatriksi osakaal on väike (10–15% kivimist). Keemiliselt koostiselt sisaldavad need kondriidid Fe-Ni sulamit ja troilliiti (FeS). Kondrite diameeter jääb 0,5–1 mm vahele.
Isotoopkoostise poolest on tavaliste kondriitide 17O/16O ja 18O/16O suhted oluliselt kõrgemad võrreldes Maa kivimitega. Paljud neist kondriitidest on osaliselt moondunud veel asteroidi osana. Tavalised kondriitmeteoriidid jagatakse kogu raua hulga ja metalliühendite sisalduse alusel kolme rühma:
Süsinikkondriitmeteoriidid
Süsinikkondriidid moodustavad Maale langenud meteoriitidest vähem kui 5%. Rühmad on nimetatud iseloomulikuma meteoriidipala järgi.
Enstatiitkondriitmeteoriidid
pisi|« Saint Sauveur » Enstatiitkondriitmeteoriidid EH5 Enstatiitkondriidid ehk E-tüüpi kondriitmeteoriidid moodustavad vaid 2% Maale langenud kondriitsetest meteoriitidest. Teada on ligikaudu 200 seda tüüpi kondriitmeteoriiti. Need kondriidid sisaldavad rohkesti mineraali enstatiit (MgSiO3). E-tüüpi kondriitides sisalduv raud on redutseerunud ja kui tavaliselt on Fe meteoriitides oksiidina, siis E-kondriitides on Fe sulfiidina.
Enstatiitkondriidid jagatakse veel omakorda kahte rühma
Alina Tałaj
Alina Hienadzieŭna Tałaj (valgevene keeles Аліна Генадзеўна Талай; sündinud 14. mail 1989 Oršas) on Valgevene tõkkejooksja. Tema põhialaks on 100 meetri tõkkejooks.
Tema isiklik rekord 100 meetri tõkkejooksus on 12,63, mis on joostud 5. juunil 2016 Regensburgis.
Kondriidid
R- ja K-kondriitmeteoriidid
K-tüüpi kondriite on kolm. Need kondriitmeteoriidid on rauasulfiidide rikkad ja sisaldavad primitiivseid kondreid. K-kondriitidel on ainulaadne keemiline koostis ja hapniku isotoopide suhe.
Kondriitmeteoriitide leiud Eestis
Esimene meteoriit Eestis, mille langemisest on meieni jõudnud ka pealtnägijate kirjeldused, on Kaande meteoriit. 11. mail 1855 toimus meteoriidisadu, mille järel on meteoriitseid kilde leitud Saaremaa looderannikul Merise külas Kaande talu maadel. Kaande meteoriit kuulub harilike kivimeteoriitide hulka ja sisaldab iseloomulikke kuni 0,25 mm läbimõõduga oliviin-hüpersteenseid kondreid. 8. augustil 1863 toimus meteoriidisadu Põltsamaa lähedal Pilistveres. Nähti langemas kaheksat meteoriiti, kuid seni on leitud vaid neli. Pilistvere meteoriit kuulub enstatiitkondriitide rühma.
Tännassilma meteoriit langes 16. juunil 1872 Järvamaal, Sikkensaare talu lähedal. Meteoriit sisaldab oliviin-pürokseenkondreid.
Sainte-Julie (Québec)
Sainte-Julie (varem Sainte-Julie-de-Verchères) on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Rõõm (perekonnanimi)
Perekonnanime Rõõm (Röhm, Rööm, Roem, Röm ja Roem) on pandud 12 mõisas. Nimede eestistamisel määrati Rõõm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Heinmann ja Nevdatschin. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rõõm 86 mehel ja 100 naisel.
Sergio Díaz
Sergio Ismael Díaz Velázquez (sündinud 5. märtsil 1998 Itauguás) on Paraguay jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians.
Díaz alustas profikarjääri 2014. aastal Paraguay kõrgliiga klubis Cerro Porteño. Esimesel hooajal lõi ta liigas üheksa väravat. 2015. aasta hooajal tuli ta klubiga Paraguay meistriks.
2016. aastal sõlmis ta lepingu Madridi Realiga. Ta on kuulunud Madridi Reali noorte- ja teise meeskonda Real Madrid Castilla.
Hooajal 2017–2018 mängis ta laenulepingu alusel Hispaania tugevuselt teise liiga klubis Lugo. 2018. aasta juulis läks ta pooleteiseks aastaks laenule Corinthiansisse.
Koondisekarjäär
Debüüdi Paraguay rahvuskoondises tegi Díaz 2. juunil 2017 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
Saint-Hyacinthe
Saint-Hyacinthe on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Parijõgi
Parijõgi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Parijõgi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Parinbak, Parrinbak ja Permann.
Aserbaidžaani keeled
Aserbaidžaani territooriumil on välja arenenud keeli, mida kõneldakse siiani, aga sellest hoolimata on Aserbaidžaani vabariigi ainsaks ametlikuks keeleks ja suhtlusvahendiks aseri ehk aserbaidžaani keel.
Keelest üldiselt
Aserbaidžaani peamine ja ametlik keel on aserbaidžaani keel (mõnikord ka aseri keel). See kuulub turgi keelte hulka ja on tihedasti seotud türgi keelega. Seetõttu on võimalik olukord, kus kaks nendest riikidest pärit isikut saavad teineteisest aru ka ilma varasema keelekogemuse või õppeta. Koos türgi, türkmeeni ja gagauusi keelega kuulub aserbaidžaani keel turgi keelte edelarühma oguusi harusse. Kuigi aseri keele kõnelejaid leidub nii Aserbaidžaanis, Lõuna-Venemaal (Dagestan) kui ka Põhja-Iraanis, on murded erinevad. Aseri keel on Dagestani üks ametlikest keeltest ja seal leidub ka palju sellekeelseid õppeasutusi. Samas ei ole see ametlikuks keeleks Põhja-Iraanis, kus aserbaidžaanlaste arv ületab nende rahvuskaaslaste arvu Aserbaidžaani Vabariigis. Aserbaidžaani keel, mida räägitakse Iraani Aserbaidžaanis, erineb tugevalt Põhja-Aserbaidžaani murdest ning keele kasutuse edendamise asemel on Iraani valitsus üritanud keelt riigist välja juurida, näiteks oli aseri keel aastakümneid keelatud.
Aseri keel Aserbaidžaanis
2009. aasta rahvaloenduse kohaselt räägib 92,5% Aserbaidžaani elanikkonnast aseri keelt emakeelena. Samas on riigis oluline roll ka vene ja inglise keelel, mida kasutatakse palju hariduses ja ametlikus suhtluses. Üle poole isikutest, kelle jaoks on aseri keel emakeeleks ei räägi võõrkeeli (enamik aseritest on ükskeelsed). Mägi-Karabahhi suur armeeniakeelne elanikkond ei ole enam Aserbaidžaani valitsuse kontrolli all, seetõttu ei lähe armeenia keel arvesse kui üks riigi vähemuskeeltest. Vähemuskeeled Aserbaidžaanis: lesgi, talõši, avaari, gruusia, buduhhi, põhjataadi, hinalugi, krõtsi, džeki, rutuli, tsahhi, lõunataadi ja udi. Enamik nendest keeltest (välja arvatud armeenia, lesgi, talõši, avaari ja gruusia) on ohustatud ja välja suremas, sest nende kõnelejate arv on väike, osadel alla kümne tuhande ja teistel alla tuhande inimese ning keelekasutus väheneb pidevalt ka emigratsiooni ja moderniseerimise tõttu.
2009. aastal ilmunud ajakirja The International Journal of the Sociology of Language 198. number oli tervenisti pühendatud Aserbaidžaani keeleküsimustele. Ajakirja toimetaja oli Jala Garibova.
Aserbaidžaan ei ole ratifitseerinud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartat, millele Aserbaidžaani Rahvarinne aastal 1992 alla kirjutas. Aserbaidžaani president Heydər Əliyev andis 2001. aastal välja avalduse, mille kohaselt "Aserbaidžaani Vabariik ei ole võimeline tagama harta eeskirjade rakendamist seni, kuni territoorium, mida Armeenia hõivab, on vabastatud"''.