cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
StuG III
StuG III Ausf. G (SdKfz 142/1, Stug 40 Ausf. G, Sturmi, TAS T-III, SO-75)
G-mudel oli kasutuses ka Soomes nimetuse all Sturmi, Rumeenias TAS T-III ja Bulgaarias SO-75. Pärast Teist maailmasõda oli see masin Hispaania, Soome ja Rumeenia relvastuses ning mõned masinad võtsid Süüria armee relvastuses osa ka Kuue päeva sõjast.
StuG III sõjategevuses ja kasutus teistes riikides
Esimesed neli ründesuurtükkide patareid said lahinguristsed Prantsusmaa kampaanias, kus iga patarei koosseisu kuulus 6 StuG-i. Nõukogude-Saksa sõja alguseks kuulus Saksa vägede koosseisus juba 377 masinat, millest 250 oli paigutatud Nõukogude Liidu läänepiirile, kuid 1941. aasta lõpuks olid sakslased kaotanud neist 96 masinat. Kurski lahingust võttis osa 455 StuG III, mis oli keskeltläbi 40–45% idarindel tegutsevatest liikursuurtükkidest. Peale selle tegutsesid need masinad veel ka Põhja-Aafrikas, läänerindel ja Itaalias. 1943. aastal lõpetati Panzer III tootmine tankina, kuid selle veermikku ehitati edasi kuni sõja lõpuni ja enamjaolt valmistati neist liikursuurtükke. 10. aprilli 1945 seisuga tegutses Saksa vägede koosseisus veel 707 lahingukorras Stug III.
StuG III olid kasutusel peale Saksa vägede veel ka Rumeenia (118), Bulgaaria (55), Soome (59), Itaalia (5), Ungari (40) ja Hispaania (10) vägedes. Kuni 1950. aastateni olid StuG-id kasutusel Rumeenia, Hispaania, Egiptuse ja Süüria vägedes.
Stug III baasil ehitati ka laskemoonaveokeid ja leegiheitjamasinaid.
Koidula
Koidula on mitme küla nimi:
Streik
pisi|Õpetajate streik Tartus 2012. aastal Streik on töötajate korraldatud tööseisak. Streigi põhjuseks võib olla töötajate rahulolematus töö eest saadava palga või töötingimustega, või ka soov mõjutada riigi üldisemaid poliitilisi otsuseid. Tavaliselt eelnevad streigile läbirääkimised tööandjate ja töötajate või nende esindajate (ametiühingud) vahel. Streik on töötajate abinõu oma nõudmiste saavutamiseks ning leiab aset tavaliselt siis, kui võimalused läbirääkimiste teel lahendusi leida on ammendunud. Streigi eesmärk on näidata tööandjale, mis juhtub olukorras, kui tal töötajaid ei ole ja mõjutada tööandjat või poliitikuid läbi majanduslikku ja/või moraalse kahju nõustuma tingimustega, mida töötajad streigiga saada soovisid.
Tööandjate algatatud töökatkestust, mida kasutatakse väga harva, nimetatakse töösuluks ehk lokaudiks.
Streigid omandasid suure tähtsuse tööstusrevolutsiooni ajal, mil paisus masstööjõud tehastes ja kaevandustes. Tollal muudeti streigid kiiresti ebaseaduslikeks väga paljudes riikides, kuna enamasti omasid tööstuste omanikud suuremat poliitilist jõudu. Enamikus lääneriikides hakati aga streike seadustama osaliselt juba 19. sajandi lõpust alates.
NSV Liidus olid streigid keelatud kui kontrrevolutsioon.
Streikide riiklik piiramine
Paljudes riikides on streikimisele seatud õiguslikud piirid, mis on riigiti erinevad. Eestis reguleerib streikimist "Kollektiivse töötüli lahendamise seadus", mis peamiselt väljendab tööandjatepoolseid huvisid. Näiteks on seal kirjas, et streikida tohib juhul, kui pooled on eelnevalt püüdnud rahumeelselt oma erimeelsusi lahendada, kuid see ei ole õnnestunud ka lepitaja vahendusel. Streikimine tuleb põhjalikult ette valmistada. Streigi toimumisest peab streigi korraldaja tööandjale, lepitajale ja kohalikule omavalitsusele kirjalikult ette teatama vähemalt kaks nädalat. Teates peab olema selgelt kirjas, mis põhjusel streik toimub ehk mida streikijad nõuavad, millal streik algab, kaua kestab ja kes streigis osalevad.
Streigid Eestis
4. detsembril 2003 toimus Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni eestvedamisel õpetajate ühepäevane streik. Streigi tulemusena tõsteti töötasu 12% protsenti.
2004. aasta septembris korraldas Eesti Vedurimeeste Ametiühing 6-päevase tööseisaku, et saavutada 15% palgatõusu. Streik lõppes vedurimeestele 10% palgatõusuga.
2012. aastal korraldasid õpetajad streigi 7.–9. märtsini. Haridustöötajad nõudsid töötasu alammäära 20% tõusu ning üle 35-tunnise töönädala puhul ületunnitöö tasustamist. Eesti Haridustöötajate Liidu arvutuste kohaselt streikis kokku 17 234 õpetajat 682 haridusasutusest. Enim võeti osa ühepäevasest streigist, milles osales 9468 õpetajat. Kaks päeva streikis 3094 ja kogu streigiperioodi ehk kolm päeva 4672 õpetajat.
Streigipiirangud Eestis
Riigis kehtivate õigusaktide kohaselt ei või streikida ametnikud ja abiteenistujad, sõltumata sellest, kas nad teostavad avalikku võimu või mitte. Eraldi on keelatud streikida ametnikel, kellele on juba praegu streikimine keelatud eriseadusega. Nendeks on näiteks politseinikud ja päästetöötajad.
Eesti Vabariigi õiguskantsler on toonitanud, et riigisektoris ja kohalikus omavalitsuses töötavate inimeste absoluutne streigikeeld on vastuolus riigi põhiseaduse ja rahvusvaheliste lepingutega millega riik on ühinenud (nagu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioon ja Euroopa Sotsiaalharta), kuid sellest hoolimata on riigikogu senini keeldunud riigisisestes õigusaktides paranduste sisseviimisest, et täita rahvusvaheliste lepingutega võetud kohustusi. Sel kujul rikub riik jätkuvalt oma kodanike põhiseadusega kehtestatud ja rahvusvaheliste normide kohaseid õigusi.
Kristlikud Demokraadid (Rootsi)
Kristlikud Demokraadid (rootsi keeles Kristdemokraterna, lühend KD) on Rootsi partei. Partei kuulub Kristlik Demokraatliku Internatsionaali ja Euroopa Rahvaparteisse.
Ajalugu
Asutati 1964. aastal Kristliku Demokraatliku Ühtsuse (Kristen Demokratisk Samling) nime all, kuid saavutas oma esindatuse Rootsi parlamendis alles 1985. aastal valimisliidus Keskparteiga. Oma nime all sai partei parlamenti alles 1991. aastal. Partei muutis nime 1987. aastal Kristlik-Demokraatlikuks Sotsiaalseks Parteiks (Kristdemokratiska Samhällspartiet). Praeguse nime sai erakond 1996. aastal. KD osales Rootsi paremtsentristlikes valitsustes aastatel 1991–1994 ja osales paremtsentristlikus valitsuses aastatel 2006–2014.
Partei ideoloogia
KD on paremtsentristlik kristlik demokraatlik partei. Majanduses pooldab partei maksude vähendamist, ettevõtete reguleerimise vähendamist. Sotsiaalpoliitikas taotletakse eakate hoolitsemise parandamist, ollakse leppinud samasooliste paaride perekonnaks tunnistamise ja abiellumisega (alates 2009. aasta 1. maist on samasooliste abielu Rootsis lubatud, erakonna liider Ebba Busch on osalenud Stockholmi geiparaadil ). Erakond pooldab 1980. aastatest abordi lubamist, selle ajani oli KD sellele vastu.
Valimistel
2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 6,6% häältest, mis andis 24 kohta 349-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai KD 5,5% häältest ja 1 koha 19-st. Hiljem liitus KD-ga üks ülejooksik Juuninimekirjast. KD liikmed kuuluvad Euroopa Parlamendis gruppi Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid.
2010. aasta parlamendivalimistel saadi 5,6% häältest, 19 kohta 349-st.
2014. aasta parlamendivalimistel saadi 4,57% häältest, 16 kohta 349-st
2018. aasta parlamendivalimistel saadi 6,32% häältest, 22 kohta 349-st
GeForce 900 seeria
GeForce 900 seeria on Nvidia kuvaadapterite põlvkond, mis kasutab Maxwelli mikroarhitektuuri ning on saanud nime Šoti füüsikateoreetiku James Clerk Maxwelli järgi. Kepleri mikroarhitektuuri järglasena kasutab Maxwell esimesena integreeritud ARM-protsessorit. NVIDIA tegevjuhi Jen-Hsun Huangi sõnul muudab see Maxwelli graafikakaardid süsteemi peamistest protsessoritest iseseisvamateks. Maxwelli mikroarhitektuuriga loodetakse saavutada kolme eesmärki: paremat graafilist võimekust, lihtsustatud programmeerimist ja paremat energiatõhusust võrreldes GeForce 700 ja 600 seeriaga. Maxwelli mikroarhitektuuri tutvustati avalikkusele 2010. aasta septembris, kuid esimesed GeForce'i tooted Maxwelli mikroarhitektuuriga tulid müügile 2014. aasta alguses.
Esimese generatsiooni Maxwell (GM10x)
Esimese generatsiooni Maxwell GM107/GM108 lasti välja kui GeForce GTX 745, GTX 750/750Ti ja GTX 850M/860M(GM107) ning GT 830M/840M(GM108). Need kiibid ei paku palju tarbija poole suunatud lisasid, selle asemel keskenduti voolutarbe efektiivsusele. NVIDIA suurendas L2 taseme vahemälu 256 KiB pealt GK107-l 2MiB peale GM107-l, vähendades vajaminevat mälu ribalaiust. Sellest tulenevalt vähendas NVIDIA mälusiini 192 biti pealt GK107-l 128 biti peale GM107-l, väidetavalt veelgi vähendades voolutarvet. NVIDIA samuti muutis striimimis multiprotsessori disaini sellest, mis oli Kepleri peal (SMX) ning nimetas selle SMM-ks. Lõime planeerija on päritud Keplerilt, mis lubab igal planeerijal täita kuni kahte juhendit, mis on üksteisest iseseisvad ja on järjekorras samas lõimes. SMM üksuste asetus on osadeks jaotatud nõnda, et iga neljast lõime planeerijast SMM-is kontrollib ühte komplekti 32-st FP32 CUDA tuumadest, ühte komplekti kaheksast laadimis-/salvestamisüksustest ning ühte komplekti kaheksast erifunktsioonide üksusest. See on kontrastis Kepleriga, kus igal SMXil on 4 planeerijat, mis planeerivad jagatult 6 komplekti 32-st FP32 CUDA tuuma, 2 komplekti 16-st laadimis-/salvestamisüksust ning 2 komplekti 16-st erifunktsioonide üksust. Need üksused on omavahel latiga ühendatud, mis kasutab voolu, et ressursse jagada. See latt on Maxwellis eemaldatud. Tekstuuri üksused ja FP64 CUDA tuumad on endiselt jagatud. SMM lubab peenemat ressursside määramist võrreldes SMX-ga, säästes voolu, kui koormus ei ole optimaalne jagatud ressursside jaoks. NVIDIA väidab, et 128 CUDA tuumaline SMM-il on 86% võimsust 192 CUDA tuumalisest SMX-ist. Samuti, iga graafikatöötlusklaster (GPC – Graphics Processing Cluster) sisaldab kuni 4 SMX üksust Kepleris ning kuni 5 SMM üksust esimese generatsiooni Maxwellis. GM107 toetab CUDA Compute Capability 5.0 võrreldes GK110/GK208 GPU-de 3.5 ning GK10x GPU-de 3.0. Dynamic Parallelism ning HyperQ on kaks GK110/GK208 GPU-de tunnust, mis on toetatud ka kogu Maxwell tooteliinis.
NVENC
Maxwelli baasil graafikakaardid sisaldavad Kepleriga tutvustatud NVENC SIP blokki. NVIDIA video enkooder, NVENC, on 1,5–2 korda kiirem kui Kepler baasil graafikakaardid, mis tähendab, et see suudab kodeerida videoid kuus kuni kaheksa korda kiiremini taasesituse kiirusest.
PureVideo
NVIDIA väidab 8–10-kordset jõudluse kasvu PureVideo tunnusega video dekodeerimisel, mis tuleneb videodekoodri vahemälu sidumist tõusnud mälu efektiivsusega. Kuigi H.265/HEVC ei ole täielikult riistvaralise dekodeerimisega toetatud, toetutakse vaheldumisi riistvaralisele ja tarkvaralisele dekodeerimisele. Video dekodeerimisel kasutatakse uut madala voolutarbe režiimi "GC5", mida kasutatakse Maxwell graafikakaartides voolu säästmiseks.
Teise generatsiooni Maxwell (GM20x)
Maxwelli teine generatsioon tutvustas palju uusi tehnoloogiaid: Dynamic Super Resolution, Third Generation Delta Color Compression, Multi-Pixel Programming Sampling, NVIDIA VGXI (Real-Time-Voxel-Global-Illumination), VR Direct, Multi-Projection Acceleration ning Multi-Frame Sampled Anti-Aliasing (MFAA), kuigi Coverage-Sampling Anti-Aliasing (CSAA) toetus eemaldati. Samuti lisati HDMI 2.0 toetus. Teise generatsiooni Maxwell suurendas ROP (Raster Operations Pipeline) suhet mälukontrollerisse 8:1 pealt 16:1. Kuigi mõned ROP-d on üldiselt jõude GTX 970-s, kuna sellel kaardil pole piisavalt SMM-e, et neid töös hoida ja seetõttu vähendab maksimaalset täitemäära. Teise generatsiooni Maxwellil on 4 SMM üksust GPC kohta, võrreldes 5 SMM üksust GPC kohta esimesel generatsioonil. GM204 toetab CUDA Compute Capability 5.2, võrreldes 5.0-ga GM107/GM108 graafikakaartidel, 3.5 GK110/GK208 graafikakaartidel ja 3.0 GK10x graafikakaartidel. Maxwelli teise generatsiooni GM20x graafikakaartidel on uuendatud NVENC, mis toetab HEVC kodeerimist ning lisab toe H.264 kodeerimisele 1440p/60FPS ja 4K/60FPS lahutustel, võrreldes NVENC esimese generatsiooni Maxwell GM10x graafikakaartidelt, mis toetasid kõigest H.254 1080p/60FPS kodeerimist. Maxwell GM206 graafikakaart toetab täiesti fikseeritud funktsiooni HEVC riistvara dekodeerimist.
GeForce GTX 970 spetsifikatsiooni poleemika
Probleemid GeForce GTX 970 jõudlusega toodi esialgu välja kasutajate poolt, kui saadi teada, et kuigi graafikakaart oli reklaamitud kui 4 GB videomäluga, siis harva kasutati üle 3.5 GB piiri. Põhjalikumate katsetuste ja uurimiste tulemusena avaldas NVIDIA seletuse, et graafikakaardi esialgu välja kuulutatud spetsifikatsioone muudeti enne kättesaadavaks tegemist avalikkust teavitamata ning graafikakaardi jõudlus langes märgatavalt, kui ületati 3.5 GB piir. Kuigi esialgu oli välja kuulutatud, et graafikakaardi tagaotsa riistvaralised spetsifikatsioonid on identsed GeForceGTX 980 graafikakaardiga, erinesid need L2 vahemälu koguses (1.75 MB GeForce GTX 970-l ning 2 MB GeForce GTX 980-l) ning ROP-de arvus (56 970-l vs 64 980-l). Lisaks tuli välja, et graafikakaart oli disainitud mälule juurde pääsema põhiliselt 3.5 GB sektsioonina, pluss 0.5 GB sektsiooniga, kusjuures juurdepääs viimasele oli 7 korda aeglasem, kui esimesele. Peale seda lubas ettevõte spetsiifilist draiveri muudatust, et leevendada probleeme jõudlusega. Kuid NVIDIA hiljem täpsustas, et antud lubadus oli möödarääkimiste tulemus ning spetsiifilist draiveri uuendust GTX 970 graafikakaardile ei tule. NVIDIA kinnitas, et aitab klientidel oma toote eest raha tagasi saada, kui nad seda soovivad. 26. veebruaril 2015 avaldas NVIDIA tegevjuht Jen-Hsun Huang ettevõtte ametlikul blogil vabanduse juhtunu eest. Veebruaris 2015 esitati kollektiivne hagi petliku reklaami süüdistusel NVIDIA ja Gigabyte Technology vastu. NVIDIA avaldas, et on võimalik välja lülitada üksikuid üksusi, mis igaüks sisaldab 256 KB L2 vahemälu ning 8 ROPi, ilma kogu mälukontrollerit välja lülitamata. Sellega kaasneb, et mälusiin jaotatakse kiireks ja aeglaseks lõiguks, millele ei pääse samaaegselt ligi, välja arvatud juhul kui üks lõik loeb ja teine kirjutab, kuna see L2/ROP üksus, mis haldab mõlemat GDDR5 kontrollerit, jagab lugemise tagastuskanalit ja kirjutamise andmesiini kahe GDDR5 kontrolleri vahel. Seda kasutatakse GeForce GTX 970 graafikakaardil, mida saab seetõttu kirjeldada nii, et 3.5 GB oma videomälust asub kiires, 224-bitises, siinis ja 0.5 GB aeglases, 32-bitises, siinis.
Piiratud DirectX 12 riistvaraline tugi
Kuigi Maxwell seeria oli turustatud kui täielikult DirectX 12 ühilduv, paljastas videomängu "Ashes of the Singularity" tootja Oxide Games, et teatud DirectX 12 tingimustel on Maxwell graafikakaartide sooritus kehva. Uue asünkroonse arvutuse ja shader pipeline kasutamine ei ole Maxwell graafikakaartidega võimalik, kuigi NVIDIA just neid võimalusi GTX 900 seeria puhul reklaamis. Selle asemel rakendas NVIDIA need põhifunktsioonid poolikult läbi draivipõhise kiilu, mis mõjub jõudlusele raskelt. AMD GNC (ingl Graphics Card Next) baasil graafikakaardid sisaldavad riistvarapõhist asünkroonset arvutust, andes neile eelise teatud DirectX 12 mängudes ning jõudlustestides. Oxide väidab, et NVIDIA survestas neid asünkroonset arvutust nende jõudlustesti üldse mitte panema, nii et 900 seeria graafikakaardid ei oleks AMD DirectX 12 sobivate GNC arhitektuuriga graafikakaartide eest halvemas olukorras. 4. augustil 2015 avaldas Oxide, et nad on vestluses NVIDIA-ga asünkroonse arvutuse teemadel ning NVIDIA kinnitas, et draiver ei ole veel täielikult rakendatud, kuid see näis nagu oleks. NVIDIA töötab koos Oxide Games stuudioga, et asünkroonset arvutust täielikult rakendada. Erinevalt AMD täielikust riistvaralisest rakendusest, toetub NVIDIA draiverile, et tekitada tarkvaraline järjekord ning jagaja asünkroonsete ülesannete jagamine riistvara planeerijale, mis on võimeline töökoormust õigete üksuste vahel ära jagama.
GeForce 900M (9xxM) seeria
Mõned implementatsioonid võivad kasutada teisi detailkirjeldusi.
Tulevik
Järgmine mikroarhitektuur peale Maxwelli on koodnimega Pascal. NVIDIA on välja kuulutanud, et Pascal graafikakaartidel saab olema virnastatud DRAM, ühtne mälu ja NVLink. Pascali oodatav väljalaske aasta on 2016.
Friedrich Schiller
thumb|Friedrich Schiller Johann Christoph Friedrich von Schiller (10. november 1759 Württemberg – 9. mai 1805 Weimar) oli saksa luuletaja, filosoof, ajaloolane ja näitekirjanik.
Oma elu viimastel aastatel (1788–1805) oli tal lähedane sõprus Johann Wolfgang Goethega, kellega ta arutas paljusid esteetikaprobleeme – Schiller julgustas Goethet lõpetama enda alustatud skitse. Sõprusperioodi Goethega on nimetatud ka Weimari klassitsismiks. Koos Goethega valmis satiiriliste lühijuttude kogum "Kseeniad", kus nad mõlemad ründasid oma esteetiliste vaadete vaenlasi.
Elukäik
Friedrich sündis sõjaväearsti peres. Ta õppis sõjaväeakadeemias õigus-, hiljem arstiteadust.
7. septembril 1802 tõsteti ta aadliseisusse.
Seosed Eestiga
pisi|Schilleri mälestussammas Puhtus Foto: Olev Mihkelmaa Puhtus asub Schilleri mälestussammas, mis on üks esimesi temale püstitatud mälestussambaid maailmas. Veel varasem Schilleri mälestussammas asus Helmes.
Margus Luik (jalgpallitegelane)
Ta on töötanud Eesti jalgpalliliidu pressiesindaja (1992–1994) ja UEFA Meistrite Liiga asjaajajana, samuti kommenteerinud Eesti telekanalites jalgpalliülekandeid ja avaldanud mitu jalgpalliteemalist raamatut.
Harju maakohus mõistis Margus Luige 21. detsembril 2011 süüdi lasteporno hoidmises, lapse seksuaalses ahvatlemises ja katses kohtuda lapsega seksuaalsel eesmärgil ning mõistis talle kahe aasta ja seitsme kuu pikkuse vangistuse, millest tal tuli vanglas ära kanda üks kuu. Ta vabanes vanglast 16. jaanuaril 2012.
701
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 650. aastad 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad - 700. aastad - 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad
Katkevenivus
Katkevenivus on protsentides ilma ühikuta suurus materjali plastsuse iseloomustamiseks, mis näitab, kui mitu protsenti on võimeline mingi materjal venima enne purunemist.
701
Aastad: 696 697 698 699 700 - 701 - 702 703 704 705 706
Katkevenivus
Katkevenivust määratakse proovikeha tõmbega, mõõtes pärast katkemist pikkuse juurdekasvu ja arvutades selle suhte algpikkusesse.
Terastel on katkevenivus 7...24%.
Fütotsönoloogia
Fütotsönoloogia ehk fütosotsioloogia on fütotsönoose ehk taimekooslusi uuriv bioloogia haru. Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" mõistega "geobotaanika" samatähenduslikuks.
Zooloogia ja Botaanika Instituudis Tartus oli 1970ndail fütotsönoloogia sektor, mida juhatas algul Liivia Laasimer ja seejärel Toomas Frey. Aastal 1979 nimetati see ümber süsteemökoloogia sektoriks.
Nõmme-Väike
pisi|Nõmme-Väikse jaamahoone. [[Vääna tänav 5. Paremal pagasi hoiuruumid (ait)]] pisi|Nõmme-Väikse esimene (ehk [[Nõmme-Kindluse) jaamahoone aadressil Vääna 17, mis oli kasutusel kuni Liiva–Vääna raudtee avamiseni reisiliikluseks 1920. a. Pärast oli see kasutusel raudteelaste saunana]]
Nõmme-Väike ehk Nõmme-2 on ajalooline raudteejaam Tallinnas Nõmme linnaosas, kus said kokku laiarööpmeline ja kitsarööpmeline raudtee.
Nõmme-Väike oli kitsarööpmelise raudtee Liiva-Vääna liini raudteepeatus. Jaama lähedal asub vedurite ringdepoo (1919).
Enne sulgemist läbis jaama laiarööpmeline Hiiu – Harku karjääri raudtee.
Ajalugu
Vahetult enne II maailmasõda ja sõja ajal ehitati Hiiule Peeter Suure Merekindluse kitsarööpmelise raudteevõrgu peajaam, mille juures asus ka 25-kohaline depoo, mis tänapäeval on tuntud kui Hiiu vedurite ringdepoo.
Peeter Suure Merekindluse kitsarööpmelise raudteevõrgu peajaama hoone asus Vääna poole suunduva raudtee ääres (praeguse aadressiga Vääna 17).
Pärast Vabadussõda osutus kogu tohutu suure Peeter Suure Merekindluse kitsarööpmelise raudteevõrgu täielik säilitamine Eesti riigi jaoks majanduslikult võimatuks ja sõjanduslikult suhteliselt mõttetuks (kuigi äsja lõppenud Vabadussõjas oli soomusrongide, sh kitsarööpmeliste osa olnud hindamatu). Nii otsustatigi suurem osa tegelikult vähe kasutatud ja seega praktiliselt uuest kindlusraudteest üles võtta ja kasutada ära mujal. Ainsana säilitati kindlusraudtee osadest selle peaharu ehk Liiva–Vääna raudtee, millest arvati olema kasu ka tsiviilkasutuses.
Nõmme-Väikse jaamahooneks ei jäänud siiski endine kindluseraudtee peajaama hoone, vaid sellest sobivamalt lähemal paiknenud endine kasarmuhoone.
Mitmetel põhjustel ei osutunud Liiva–Vääna raudtee väga tasuvaks. 1959. aastal lõpetati reisirongide liiklus Nõmme-Väikse ja Vääna jaamade vahel. Seejärel võeti põhiline osa Vääna raudtee rööbasteest 1962. aastaks üles.
Kuni 1971. aastani jäi kasutusse ainult Liiva – Nõmme-Väikse raudteelõik, kuid ainult kaubaveo jaoks.
Nimi
Nõmme-Väikse jaama nimi on olnud ka Nõmme-Ida, Nõmme-Kindluse ja Nõmme-2.
Arhitektuur
Endine jaamahoone, mille praegune aadress Tallinnas on Vääna 5, oli kindlusraudtee ühekorruseline puidust sõjaväekasarm (ehitatud 1914). Jaamahoone anti tsiviilkasutusse aastal 1920 ja oli jaamahoonena kasutusel kuni kitsarööpmelise raudtee võrgu sulgemiseni 1971. aastal. 2018. augustiks oli hoone põlenud ja varemetes. Lammutati septembris 2019.
Veel fakte
1926. aastal avati lisaks senisele Nõmme-Väiksele laiarööpmelisel raudteel samanimeline elektrirongide peatus, mis segaduste vältimiseks nimetati peagi ümber Hiiuks.
Jaama territooriumile ulatusid paralleelselt kitsarööpmeliste kõrvalteedega ka Nõmme jaama laiarööpmelise kõrvaltee harud. See võimaldas siin laadida kaupa ümber kitsa- ja laiarööpmeliste vagunite vahel.
Nõmme jaama laiarööpmelise kõrvaltee jätkudena ehitati peamiselt pärast II maailmasõda veel teisigi raudteeharusid, nagu näiteks see, mis teenindas Hiiu teraviljaelevaatorit. Hiljem ehitati ühe Nõmme-Väikese juurde ulatunud kõrvaltee pikendusena laiarööpmeline raudteeharu, mis ulatus mitme kilomeetri kaugusele Kalda tänava taga asuvate kaubaladudeni ja vanametalli laoni. Sellest harust lähtus veelgi hiljem ehitatud Hiiu – Harku karjääri raudtee, mis omakorda moodustas osa raudteeharust, mis viis läbi Merimetsa Kopli kaubajaamani (moodustades nii kaubaveo ringraudtee). Üks selle raudteeharu kõrvalteedest viis ka Mustamäe Katlamaja juurde (mistõttu kogu raudteeharu nimetati vahel ka kütuseveoraudteeks).
Kõikide nende laiarööpmelise raudtee harude rööpad võeti üles aastatel 2007–2008.
Elisabeth Anscombe
Gertrude Elizabeth Margaret Anscombe (tavaliselt G. E. M. Anscombe või Elizabeth Anscombe; [ˈænskoʊm]; 18. märts 1919 – 5. jaanuar 2001) oli Briti katoliiklik analüütiline filosoof. Ta kirjutas peamiselt vaimufilosoofiast, teofilosoofiast, filosoofilisest loogikast, keelefilosoofiast ja eetikast ning oli üks analüütilise tomismi väljapaistvamaid esindajaid.
Anscombe oli Ludwig Wittgensteini õpilane. Temast kujunes üks tunnustatumaid asjatundjaid Wittgensteini teoste alal, kes toimetas ja tõlkis arvukalt Wittgensteini kirjutisi, eelkõige "Filosoofilised uurimused". Anscombe'i 1958. aasta artikkel "Modern Moral Philosophy" ("Tänapäevane moraalifilosoofia") juurutas analüütilises filosoofias termini "konsekventsialism" ning mõjutas ulatuslikult tänapäevast vooruseetikat. Tema peateoseks peetakse monograafiat "Intention" (1957) ning tema filosoofiline huvi intentsiooni, teo ja praktilise arutluse mõistete vastu kestis pikka aega.
Kestustugevus
Kestustugevuseks nimetatakse pinget, mis teatud temperatuuri juures viib kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul katsekeha purunemiseni.
Rahvusvaheline muusikapäev
Rahvusvahelist muusikapäeva peetakse 1. oktoobril. Selle tähistamise traditsiooni algatas 1975. aastal Rahvusvahelise Muusikanõukogu tollane president, viiuldaja Yehudi Menuhin. Menuhin kutsus sel päeval üles teadvustama muusika tähtsust kõigi inimeste elus, rõhutama, et muusika on üks inimkonna alustalasid.
Eestis antakse rahvusvahelisel muusikapäeval välja Eesti Muusikanõukogu muusikapreemiad ja Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemiad.
Kasum
Kasum (kahjum) (profit) – raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe.
Äriühingu tulusid ja kulusid kajastatakse kasumiaruandes (income statement). Kui tulud on suuremad kui kulud, siis on aruande lõpptulemiks kasum. Kui kulud on suuremad kui tulud, siis on lõpptulemiks kahjum.
Numismaatik
Numismaatik on inimene, kes tegeleb numismaatikaga ehk müntide kogumisega.
Kasum
Kasum on oma- ja müügihinna vahe. Kalendriaasta kasum moodustub toodete müügist saadud tulust.
Kollektsioneerimine
Kollektsioneerimine on mingit kindlat laadi esemete kogumine ja nende uurimine.
Eri laadi kollektsioneerimisobjekte on väga palju, näiteks raamatud, mündid, ordenid, postmargid, pastakad jne.
Erinevatele kollektsioneerimisaladele ja nende kollektsionääridele on pandud ka nimed. Näiteks müntide kogumine on numismaatika ja müntide koguja on numismaatik.
Ruslan
Ruslan on peamiselt vene keeleruumis levinud mehenimi. Nime arvatakse pärinevat omakorda turgi nimest Arslan, mis tähendab "lõvi".
Tuulegeneraator
pisi|[[Thorntonbanki tuulepark, mis koosneb 5 MW võimsusega turbiinidest (Põhjameri, Belgia)]] pisi|Droonivideo tuulegeneraatorist Kunda lähistel 2021. aasta novembris Tuuleturbiin (ka tuuleelektrigeneraator; slängis tuugen (tuulik + elektrigeneraator) ) on labamasin, mis muudab tuule ehk voolava õhu liikumise kineetilise energia turbiini võlli pöörlemisenergiaks ehk mehaaniliseks energiaks.
Ruslan
Vene keeleruumis on nime populariseerimisele kaasa aidanud luuletaja Aleksandr Puškini esimene poeem, aastatel 1818–1820 kirjutatud "Ruslan ja Ludmilla", ning selle alusel loodud teatrilavastused ja filmid.
Tuulegeneraator
Tuuleturbiin koosneb maastikul masti otsa püstitatud mitmelabalisest rootorist. pisi|Tuuleturbiin: 1 – vundament, 2 – elektrikilp, 3 – mast, 4 – trepp, 5 – pöördmehhanism, 6 – gondel, 7 – elektrigeneraator, 8 – anemomeeter, 9 – võlli pidurdussüsteem, 10 – reduktor, 11 – turbiini labad, 12 – labade sammu muutmise mehhanism, 13 – rootori võlli otsakate (voolundi)
Eristatakse üld- ja eriotstarbelisi tuuleturbiine. Eriotstarbelised, näiteks tuuleveskid, võivad olla kohandatud jahvatamiseks, elektrigeneraatorite ajamiteks, vee magestamiseks, tõstmiseks või pumpamiseks.
Ruslan
Naissoo vorm samast nimest on Ruslana.
Tuntud inimesi
Ruslan on mitmete tuntud inimeste eesnimi:
Tuulegeneraator
Üldotstarbelisi tuuleturbiine kasutatakse tuuleelektrijaamades. Rühmiti paigaldatud suuri tuuleturbiine nimetatakse tuuleparkideks.
Ruslan
Tuntud inimesi
Ruslana nime kannab 1973. aastal sündinud ukraina lauljatar.
Tuulegeneraator
Laialdaselt kasutatakse tuulikelektrigeneraatoreid võimsusega 1–2 MW, maailma suurimate eksemplaride võimsus on veidi üle 7 MW. Väiksemaid tuuleturbiine kasutatakse ka väiksema võimsusega elektrigeneraatorite 10 W ajamitena.
Ajalugu
Juba Heron Aleksandriast konstrueeris tuuleratta, kuid seda ei hakatud kasutama. Odava orjatöö tõttu polnud töömasinate leiutamiseks ja täiustamiseks ühiskondlikku survet.
Tuulikud võeti praktikas kasutusele 7. sajandil Sistanis – see on piirkond, mis jääb Iraani, Afganistani ja Pakistani piirile. Nad levisid kiiresti. 1190. aasta paiku nägid neid Süürias ristisõdijad ja tõid nende ehitamise oskuse Euroopasse. Juba 14. sajandil kasutati tuulikuid Reini deltas maa kuivendamiseks.
Esimese tuuleturbiiniga elektrit tootva elektrigeneraatori valmistas 1887. aasta juulis šoti õpetlane James Blyth, et valgustada oma suvilat Marykirkis. Juba mõni kuu hiljem asutas USA leiutaja Charles Brush esimese automaatse tuuleelektrijaama elektri tootmiseks Ohio osariigis Clevelandis. See oli 18 m kõrge, kaalus 3,6 tonni ja selle võimsus oli 12 kW.
Esimene 100 kW tuuleturbiin pandi tööle 1931. aastal NSV Liidus Jaltas. See oli tänapäevase rõhtsa teljega tuuleelektrijaamade eelkäija. See oli 30 m kõrge ja ühendatud kohaliku 6,3 kV jaotussüsteemiga. Seadme kasutegur oli 32%, mis ei erine oluliselt tänapäeva tuuleelektrijaamade kasutegurist.
Esimene 1 MW tuuleturbiin pandi tööle 1941. aasta sügisel USA-s Vermonti osariigis. Kuid see jõudis enne rikkiminekut töötada kõigest 1100 tundi. Sõja tõttu oli varuosadest ja materjalidest suur puudus, seega jäi turbiin remontimata.
Õnnetused
Tuuleturbiinid asuvad tavaliselt inimasustusest kaugel ega vaja oma igapäevaseks hoolduseks spetsialisti juuresolekut. Seetõttu on nendega juhtunud õnnetuste korral inimohvrid suhteliselt haruldased. Kuna tuuleturbiinid on püstitatud kõrgetele mastidele, jäävad need tavaliste tuletõrjevahendite kustutusulatusest välja ja neid on süttimise korral keeruline kustutada. Esineb juhtumeid, kus üks või mitugi tuuliku laba on elektrigeneraatori põlengu tõttu kahjustada saanud või muul põhjusel murdunud. On juhtunud, et tuuleturbiinid pole tormituultele vastu pidanud ning on ümber kukkunud.
714
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad
Aastad: 709 710 711 712 713 - 714 - 715 716 717 718 719
Sint Eustatius
Sint-Eustatius on saar Kariibi meres Väikeste Antillide saarestiku põhjaosas.
Saar oli 2010. aastani osa Hollandi Antillidest. Pärast seda moodustab saar Hollandi eriomavalitsuse (bijzondere gemeente) Kariibi Madalmaades.
Laiemalt kasutatakse St. Eustatius nimevormi.
Kohalikus ja mitteametlikus kõnepruugis kasutatakse saare kohta ka nimesid Statia [s'tašia] ja Statius.
Saare pindala on 21 km² ja elanike arv oli 2010. aasta seisuga 2900.
Saarel on alates 1. jaanuarist 2011 käibel USA dollar.
Läheduses paiknevad saared on St. Kitts, Saba, Saint-Martini saar, Saint-Barthélemy.
Taheva valla lipp
thumb|Taheva valla lipp Taheva valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taheva valla lipp.
Sint Eustatius
Saare reljeef on sadulakujuline. Saare kaguosas asub kustunud vulkaan The Quill (kõrgeim tipp Mazinga on 602 meetri kõrgusel) ja loodes madalamad paarismäed Signal Hill ja Boven ("jäänused" kunagisest vulkaanist). Nende vahel on tasandik, kus elab enamik saare elanikest. Suurem osa neist elab saare ainukeses linnas Oranjestadis.
Taheva valla lipp
Lipp on kinnitatud 13. juunil 1996.
Sint Eustatius
pisi|tühi|Sint-Eustatiuse lipp pisi|tühi|Sint-Eustatiuse vapp
Taheva valla lipp
Lipu kirjeldus
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.
Lipu kasutamise kord
Taheva valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Palupera valla lipp
thumb|Palupera valla lipp Palupera valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla lipp.
Lipu kirjeldus
Palupera valla lipp on ruudukujuline valge vapilipp, mille alumist osa läbib horisontaalne roheline lainelõikeline laid. Rohelise laiu kohal on kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem.
Põhjendus
Laineline laid sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ning valla veerikkust. Kolm teravikuga ülespoole suunatud kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ning viitavad paiga metsarikkusele, kui ka edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.
HeadRead
HeadRead on rahvusvaheline kirjandusfestival, mis toimub Tallinnas alates 2009. aastast. Festival toimub maikuus Tallinnas ja kestab viis päeva.
Festivalil on käinud palju tuntud autoreid, enamasti ingliskeelsetest riikidest (Ühendkuningriik, Iirimaa, USA), aga ka Soomest, Venemaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast ja Rootsist. Autorite seas on nimekad kirjanikud, nagu Margaret Atwood, Julian Barnes, David Lagercrantz, Andrus Kivirähk, Michel Faber, Ann Cleeves, Donna Leon ja teised.
pisi|Kirjandusfestivali HeadRead lava 2014. aastal Foto: Ave Maria Mõistlik, 25. mai 2014
Ajalugu
Aastal 2009 sündis kahe Tallinna kirjandusfestivali – Sotsia ja Põhjamaade luulefestivali – ühendamisel uus festival – Tallinna kirjandusfestival. See festival kannab aastast 2010 nime HeadRead.
HeadRead 2015
Festival toimus 27.–31. mail Harju tänaval Kirjanike majas, Tallinna Keskraamatukogus, Eesti Lastekirjanduse Keskuses, Kloostri Aidas, jt kohtades Tallinnas.
Väliskülalised: Kader Abdolah (Iraan-Holland), David Ambrose (Suurbritannia), Margaret Atwood (Kanada), Karen Connelly (Kanada), Mik Davis (Suurbritannia), Joolz Denby (Suurbritannia), Sara Bergmark Elfgren (Rootsi), Danil Faizov (Venemaa), Jason Goodwin (Suurbritannia), David Grossman (Iisrael), Catharina Ingelman-Sundberg (Rootsi), Sarah Kay (USA), Lars Kepler (Rootsi), Tommi Kinnunen (Soome), Marusja Klimova (Venemaa), Heidi Köngäs (Soome), Jean-Claude Mourlevat (Prantsusmaa), Ulf Nilsson (Rootsi), Michael North (Saksamaa), Helen Oyeyemi (Nigeeria-Suurbritannia), Philip Parker (Suurbritannia), Edvard Radzinski (Venemaa), Yrsa Sigurdardottir (Island), Ulf Stark (Rootsi), Mats Strandberg (Rootsi), Juri Tsvetkov (Venemaa), Ljudmila Ulitskaja (Venemaa), Edward van de Vendel (Holland), Māra Zālīte (Läti).
Kirjanduslikud jalutuskäigud toimusid Nõmmel (Jaanus Vaiksoo, Wimberg), Uues Maailmas (Merit Kask, Lilli-Krõõt Repnau), Vanalinnas (Josef Kats), Kadriorus (Maarja Vaino).
HeadRead 2011
Üritus toimus 26.–29. mail Tallinna Kirjanike Majas, kino Sõpruses, Uue Maailma Seltsimajas, Cabaret Rhizomes, Niguliste Muuseumis jt kohtades.
Väliskülalised: José Eduardo Agualusa (Portugal), Jeremei Aipin (Venemaa), Boriss Akunin (Venemaa), Claus Ankersen (Taani), M. C. Beaton (Marion Chesney, Suurbritannia), Philippe Claudel (Prantsusmaa), Jason Goodwin (Suurbritannia), Nora Ikstena (Läti), Ida Jessen (Taani), Katrina Kalda (Prantsusmaa), Suzanne McLeod (Suurbritannia), Riikka Pulkkinen (Soome), Robert Service (Suurbritannia).
Kirjanduslikud retked toimusid Nõmmele (Jaanus Vaiksoo, Wimberg), Tallinna Loomaaeda (Aleksei Turovski) ja Metsakalmistule (Maarja Vaino, Toomas Haug).
HeadRead 2010
Üritus toimus 6.–9. mail Harju tänava kirjandustelgis, Tallinna Kirjanike Majas, Nokia kontserdimajas, Vabaduse väljakul, Cabaret Rhizomes, Niguliste Muuseumis jt kohtades.
Väliskülalised: Attila Bartis (Ungari), Lars Saabye Christensen (Norra), Bei Dao (Hiina RV), Alfonsas Eidintas (Leedu),Jason Goodwin (Suurbritannia), Einar Karason (Island), Tapani Kinnunen (Soome), Wehwalt Koslovsky (Saksamaa), Tobi Kunze (Saksamaa), Dizzy Lez (Prantsusmaa), Andrei Makine (Prantsusmaa), Simon Sebag Montefiore (Suurbritannia), Fatima Naoot (Egiptus), Eirikur Örn Norddahl (Island), Amir Or (Iisrael), Gregor Podlogar (Sloveenia), Astrid Saalbach (Taani), Fredrik Skagen (Norra), Martin Solotruk (Slovakkia), Jaume Subirana (Kataloonia), Mihhail Šiškin (Venemaa/Šveits), Benjamin Zephaniah (Suurbritannia), Sofka Zinovieff (Suurbritannia), Karlis Verdins (Läti), Fay Weldon (Suurbritannia).
Kirjanduslikud retked toimusid Nõmmele (Jaanus Vaiksoo, Wimberg) ja Kalamajja (Tarmo Teder, Vootele Hansen).
Tallinna kirjandusfestival 2009
Üritus toimus 13.–17. mail Harju tänava kirjandustelgis.
Joan Baez
Tema isa Albert Baez oli silmapaistev Mehhiko päritolu füüsik. Tema ema oli šoti päritolu. Joanil oli kaks õde: Pauline Thalia Baez Bryan (1938–2016), tuntud kui Pauline Marden, ja Margarita Mimi Baez Fariña (1945–2001), tuntud kui Mimi Fariña, kes tegelesid samuti muusika ja poliitilise aktivismiga.
Tema esimene pill oli ukulele, mõni aeg hiljem hakkas ta mängima ka kitarri. Tema esimene sooloalbum ilmus 1960. aastal. 1960. aastate alguses olid tal lähedased suhted folklaulja Bob Dylaniga. Rahvusvahelise läbimurde tõi Baezile 1964. aastal Phil Ochsi laul "There But For Fortune". Erakordse edu saavutasid Baezi enda laul "Diamonds & Rust" (1975) ja "We Shall Overcome", millest sai USA protestimeelsuse üheks hümniks.
HeadRead
Tallinna kirjandusfestival 2009
Kirjanduslikud retked toimusid Koplisse (juhtis Tarmo Teder), Uus Maailma (Mihkel Kaevats ja Rein Ruutsoo) ning Kadriorgu (Maarja Vaino).
Joan Baez
pisi|left|Baez ja [[Bob Dylan 1963. aasta augustis Washingtonis kodanikuõiguste nimel peetud protestiüritusel]] Ta on viljelnud lisaks folgi ka kantri-, pop- ja gospelmuusikat. Kuigi Baez kirjutas ka ise laule, laulis ta Dylani, The Allman Brothers Bandi, The Beatlesi, Leonard Coheni, Woody Guthrie', The Rolling Stonesi, Pete Seegeri ja paljude teiste muusikute laule. Tal on suure ulatusega (kolm oktavit) ja erilise vibraatoga sopranihääl.
Ta esines kolme lauluga ("Joe Hill", "Sweet Sir Galahad" ja "We Shall Overcome") 1969. aastal Woodstocki festivalil.
2007. aastal pälvis ta elutöö Grammy. 2017. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2020. aastal pälvis ta Kennedy keskuse elutööauhinna.
Baez on eluaeg olnud pühendunud vägivallutuse, kodanikuõiguste, inimõiguste ja keskkonna eest võitlemisele.
Nafarroa Bai
Nafarroa Bai asutati 2003. aastal enne 2004. aasta parlamendivalimisi, et saada koht Hispaania parlamendis. See eesmärk saavutati ning Uxue Barkos valiti parlamenti. 2007. aasta kohalikel valimistel kogus partei 23,7% häältest ja sai 12 kohta Navarra parlamendis.
Nafarroa Bai orientatsioon on baski rahvuslus.
Ühenduse noorteorganisatsioon on 2008. aastal asutatud Gazteok Bai.
Turuhind
Turuhind on turul toimuva nõudmise ja pakkumise kompromissina välja kujunenud hind.
Ilmar Talve
pisi|Ilmar Talve 8. juunil 2004 Tartu Kirjanike Majas oma raamatu "Eesti kultuurilugu" esitlusel Ilmar-Aleksander Talve (1936. aastani Thalfeldt; 17. jaanuar 1919 Mga alev, Petrogradi kubermang – 21. aprill 2007 Turu) oli peamiselt Rootsis ja Soomes tegutsenud eesti kirjanik ja etnoloog. Tema tegevust hinnatakse oluliseks nii Eesti, Rootsi kui ka Soome rahvakultuuri uurimisel. Kirjanikuna on ta tuntud oma novellide ja romaanide poolest.
Elulugu
Lapsepõlve ja suurema osa noorusest veetis Ilmar Talve Tapal, kus omandas ka keskhariduse. Õpingud jätkusid 1938. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, kus ta õppis etnograafiat, folkloristikat ja kirjandust. Alates 1940. aasta augustist töötas ta õpingute kõrvalt ka Eesti Rahva Muuseumis. Ülikooli lõpetas Talve 1942. aastal cum laude. 1943. aasta aprillis põgenes ta Saksa mobilisatsiooni eest Soome (samas paadis koos kapten Karl Talpakuga), kus osales vabatahtlikuna Jätkusõjas. 1944. aasta augustis pöördus ta koos teiste soomepoistega kodumaale tagasi. Ta vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt ja saadeti Saksamaale, kus ta 1944–1945 viibis võõrtööliste (Fremdenarbeiter) laagris Flensburgis. Sealt õnnestus tal 1945. aastal põgeneda Rootsi.
Rootsis jätkas ta aastatel 1947–1951 Stockholmi Ülikoolis õpinguid etnograafia alal ja oli sama ülikooli juures aastatel 1954–1957 stipendiaat. Aastal 1960 kaitses doktoritöö.
Ilmar Talve töötas 1945. aastast assistendina Põhjamaade Muuseumi juures, kus osales ka 1957. aastal ilmunud Rootsi rahvakultuuri atlase "Atlas över svensk folkkultur" koostamises.
Soomes tegeles ta põhjalikult töölis- ja linnaolustiku uurimisega. Tema koostatud on Soome rahvakultuuri ülevaateteos "Suomen kansankulttuuri", mille esmatrükk ilmus 1979. aastal. Eesti etnoloogia seisukohalt on Talve olulisimaks teoseks 2004. aastal ilmunud "Eesti kultuurilugu. Keskaja algusest Eesti iseseisvumiseni".
Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige ja Eesti Kirjanduse Seltsi auliige.
Ilmar Talve suri 21. aprilli 2007 pärastlõunal Turu haiglas.
Aastal 2008 ilmus Ilmar Talve Eesti-aineliste artiklite valimik "Vanem ja noorem Eesti" (koostanud Simo Runnel, Ilmamaa, Tartu, 296 lk).
Kirjanduslik looming
Kirjanikuna on Ilmar Talve avaldanud jutustusi, romaane, mälestusi, vesteid, arvustusi ja publitsistikat. Kirjanduslikku tegevust alustas ta juba Eestis. Aastal 1934 ilmusid ajakirjanduses tema esimesed följetonid (valimik paguluses kirjutatud vesteid on avaldatud raamatus "See oli sel ajal kui...", LR 1990, nr 52).
Rootsis elades kuulus ta aastast 1946 kirjanduslikku rühmitusse "Tuulisui". Tema esikteos oli 1948. aastal Vadstenas ilmunud novellikogu "Ainult inimene", kus ta kajastab isiklike muljete vahendusel oma põlvkonna saatust Teises maailmasõjas.
Esimese romaanina nägi 1952. aastal trükivalgust poliitiline romaan "Maja lumes", mis kirjeldab väikeriigi saatust totalitaarsete suurriikide haardes. Aastal 1959 Lundis välja antud "Juhansoni reisid" on humoorikas romaan kolme eesti sõduri seiklustest sõja-aastatel. Tema kirjandusliku loomingu tipuks peetakse 1988. aastal Lundis ilmunud kaheköitelist romaani "Maapagu", mis kajastab Noor-Eesti liikmete elu ja tegevust Euroopa riikides perioodil 1906–1917.
Hiljem, aastatel 1997–1999 avaldas Ilmar Talve veel kolmeköitelise autobiograafia: "Kevad Eestis", "Kutsumatu külaline" ja "Kolmas kodumaa". Aastal 2004 ilmus see ka tõlgituna soome keelde.
Isiklikku
Ilmar Talve abikaasa oli Liisa Marjatta Karvinen (1922–1966). Neil oli kolm last:
Akadeemiline kuuluvus
Ilmar Talve kuulus EYS Veljestosse (coetus 1938), kus tema akadeemiliseks isaks oli Karl Ristikivi.
Juulirevolutsioon
pisi|[[Eugène Delacroix' Juulirevolutsioonile pühendatud maal "Vabadus viib rahva barrikaadidele" (1830)]] Juulirevolutsioon ehk '''1830. aasta Prantsuse revolutsioon' (prantsuse keeles Trois Glorieuses'' 'Kolm hiilgavat [päeva]') oli 27.–29. juulil 1830 Prantsusmaal toimunud ülestõus, millega kukutati Bourboni dünastiast kuningas Charles X ning troonile pääses tema kauge sugulane, Orléansi hertsog Louis-Philippe (kuningana Louis-Philippe I).
Revolutsiooni ajendiks olid 25. juulil 1830 välja antud juuliordonnantsid, millega Charles X saatis laiali äsja valitud Saadikutekoja, piiras valimisõigust, keelates kodanlastel kandideerida parlamenti, vähendas saadikute arvu ja piiras ajakirjandusvabadust, kehtestades eeltsensuuri.
27. juulil algas Pariisis ülestõus, mis lõppes 29. juulil võiduga. Võimule tuli ajutine valitsus eesotsas pankur Jacques Laffitte'i ja markiis Gilbert du Motier de La Fayette'iga.
Juulirevolutsioon innustas põhjanaabreid belglasi Belgia revolutsioonile, mille tulemusel Belgia iseseisvus Hollandi võimu alt. Peale selle korraldati ebaõnnestunud ülestõus Itaalias ja Poolas.
Juulimonarhia ei osutunud prantslaste seas populaarseks ja 1848. aasta revolutsiooniga see lõpetati. Louis-Philippe kukutati ja ta jäigi viimaseks Prantsuse kuningaks. Prantsusmaal kehtestati Teine vabariik.
Parafeerimine
Näiteks parafeerisid Gruusia ja Moldova 29. novembril 2013 assotsiatsioonileppe Euroopa Liiduga.
Richard von Weizsäcker
pisi|Richard von Weizsäcker Richard Carl von Weizsäcker (15. aprill 1920 Stuttgart – 31. jaanuar 2015 Berliin) oli Saksamaa poliitik, president 1984–1994. Vabahärra.
Allvar Gullstrand
Gullstrand sündis sõjaväearsti Pehr Alfred Gullstrandi ja tema abikaasa Sofia pojana.
Richard von Weizsäcker
Tema isa Ernst von Weizsäcker sai 1916 aadlitiitli "vabahärra". Isa oli Natsi-Saksamaa poliitik ja diplomaat, 1938–1943 välisministeeriumi kantsler ja 1943–1945 Saksamaa suursaadik Vatikanis. 1949. aastal mõisteti ta sõjakurjategijana seitsmeks aastaks vangi ja ta suri 1951. aastal.
Allvar Gullstrand
Gullstrand õppis aastatel 1880–1885 Uppsala Ülikoolis, veetis seejärel aasta Viinis ning siis lõpetas 1888 oma meditsiiniõpingud Stockholmis. 1890 promoveeriti ta doktoriks ja ta töötas seejärel dotsendina. Alates 1894 kuni oma emeriteerumiseni 1927 oli ta oftalmoloogia- ja optikaprofessor Uppsala Ülikoolis, olles ülikooli läbi aegade esimene oftalmoloogiaprofessor.
Karjamaa (täpsustus)
Karjamaa on rohumaa, kus karjatatakse kariloomi.
Allvar Gullstrand
Ta uuris alates 1890. aastast astigmatismi. Ta täiustas oftalmoskoopi ja korrigeerivaid läätsi (1900), mida kasutada pärast katarakti ehk läätsekae silmast eemaldamise operatsiooni.
Karjamaa (täpsustus)
Karjamaa on ka kohanimi:
Richard von Weizsäcker
Isa töö tõttu diplomaadina pidi pere palju kolima. Nad elasid 1920–24 Baselis, 1924–1826 Kopenhaagenis, 1931–1933 Oslos, 1933–1936 Bernis ja alates 1936 Berliinis.
Tema vend oli filosoof ja füüsik Carl Friedrich von Weizsäcker. Teine vend Heinrich hukkus 1939 sõjas. Noorem õde Elisabeth abiellus Konrad Reiseriga, kes 1993–2003 oli Maailma Kirikute Nõukogu peasekretär.
Pärast sõda õppis ta Göttingeni ülikoolis õigusteadust. Isa üle peetud kohtuprotsessil, kus isa süüdistati juutide deporteerimisele kaasaaitamises okupeeritud Prantsusmaalt, tegutses ta oma isa kaitsenõukogu assistendina. Esimese riikliku eksami õigusteaduses andis ta 1950, teise 1953 ja 1955 sai ta õigusteaduse doktorikraadi.
1953 abiellus ta Marianne von Kretschmanniga. Neil on neli last: Robert Klaus on Müncheni ülikooli majandusprofessor, Andreas on Müncheni Kunstiakadeemia kunstiprofessor, Beatrice on jurist ja ajakirjanik ning Fritz Eckart on meditsiiniprofessor.
1964–1970 ja 1979–1981 oli Richard von Weizsäcker Saksamaa evangeelsete kirikute kongressi (Saksamaa Evangeelne Kirikupäev) president. 2001–2003 oli selsamal positsioonil tema õde Elisabeth Raiser.
Richard von Weizsäcker liitus 1954 Kristlik-Demokraatliku Liiduga ja oli Bundestagi saadik 1969–1981, sealhulgas alates 1979 Bundestagi asepresident. 1981–84 oli ta Lääne-Berliini linnapea.
1984 valiti Richard von Weizsäcker Saksamaa presidendiks. 23. mail 1989 valiti ta tagasi, olles seni ainus, kes valitud presidendi ametisse ilma vastaskandidaatideta. Tema valitsusajal toimus Saksamaa taasühinemine ja temast sai esimene ühinenud Saksamaa riigipea. 1993. aasta juulis käis ta riigivisiidil Eestis.
Allvar Gullstrand
Aastal 1905 sai Allvar Gullstrand Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.
Ta rakendas füüsikalise matemaatika meetodeid optiliste kujutiste ja valguse refraktsiooni uurimiseks silmas. Selle töö eest sai ta 1911 Nobeli meditsiiniauhinna.
Aastal 1921, kui Gullstrand kuulus Nobeli füüsikaauhinna komiteesse, jäi tema vastuseisu tõttu füüsikaauhind välja andmata, sest Gullstrand ei tunnistanud relatiivsusteooriat ega nõustunud auhinna andmisega Albert Einsteinile. Auhind anti tagantjärele alles järgmisel aastal, kui Einstein esitati hoopis fotoefekti selgitajana.
Ta abiellus 1885 Signe Christina Breitholtziga. Abielust sündis üks tütar, kes suri noorelt.
Kuumapüsivus
Kuumapüsivuseks nimetatakse materjali võimet vastu panna pinna keemilisele lagunemisele kuuma õhu või gaasi toimel. Terase kuumapüsivust suurendab legeerimine kroomi, räni või alumiiniumiga.
Geobotaanika
Geobotaanika on teadusharu, mis tegeleb taimkatte ja seda moodustavate taimekoosluste uurimisega, pöörates tähelepanu paiga edaafilistele ja klimaatilistele tingimustele.
Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" samatähenduslikuks.
Vaata ka
Plantegeografi
Lilbi (Saaremaa)
Lilbi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Tõlliste valla vapp
Tõlliste valla vapp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla vapp.
Vapp kinnitati 31. märtsil 1994.
Vapi kirjeldus
Punasel müüritud kilbil hõbedane ülalt laineline palk, milles kolm musta heraldilist kuuseoksa.
Põhjendus
Müüritis viitab Tõlliste nime keskaegsele algvormile (Tellitz) ja osutab paiga hilisemalegi tuntusele telliste tegemisel. Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust; kilbi punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, hõbe ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulus Tõlliste keskajal.