cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luhamaa nulk
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Luhamaa nulk Võru maakonna Misso valda. 2017. aasta jaanuaris toimus rahvaküsitlus, milles Eesti Vabariigi valitsuse palvel küsitleti Värska valla, Mikitamäe valla ja Meremäe valla ning Luhamaa nulga külade elanikke, kas nad soovivad kolme valla ja Luhamaa nulga liitmist Setomaa vallaks. Teise rahvaküsitluse korraldas Vabariigi Valitsus, et teada saada sündiva Setomaa valla elanike eelistust, kas vald peaks kuuluma Võru maakonda või Põlva maakonda. Rahvaküsitlusel oma hääle andnud elanike enamus pooldas Setomaa valla loomist ja uue valla kuulumist Võru maakonda.
Soome lauljate loend
''Siin on loetletud Soome lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Soome ooperilauljate loendis.
Smaragdroheline
Smaragdroheline on üks rohelistest värvitoonidest, nimetatud vääriskivi smaragdi järgi. Värvitoon on sügav ja küllastatud, kergelt jaheda tooniga roheline, külmem pudelrohelisest ja kroomoksiidrohelisest.
Värvus seostub puhtuse ja looduslikkusega, uuenemisega ja kevadisega, kasutatakse sageli läbipaistvate ja läikivate objektide kohta, ka vee kohta
Variatsioonid
E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab smaragdrohelist puhtaimaks roheliseks "mis endas nii sinist kui ka kollast näitab".
1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" nimetab smaragdrohelist (emerald green) rohelise karaktervärvuseks; see on segatud võrdsetes kogustes Berliini sinisest ja gummigutikollasest. Värvinäidis on pigem hele ja mitte kuigi külma tooniga; selle näideteks toob ta smaragdi ja piilpardi isaslinnu tiival oleva rohelise laigu.
Kalju Pihel
Kalju Pihel (3. mai 1929 – 30. november 2017) oli eesti keeleteadlane.
Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistus
pisi|Linna personaliteenistus töötab [[Vabaduse väljak 7 kinnistul asuvas hoones.]] pisi|Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistuse põhimäärus 06.03.2015 seisuga.
Kalju Pihel
Pihel oli Tallinna Ülikooli (ja selle eelkäijate) õppejõud. Ta õpetas soome keelt ning on koostanud soome keele õppematerjale, sh soome-eesti sõnaraamatu (kahasse Arno Pikamäega), mida on korduvalt täiendatud kujul välja antud.
Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.
Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistus
Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistus on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud linna valdkondlik teenistus, mille ülesanne on koordineerida oma pädevuse piires ülelinnalist tegevust personalitöö valdkonnas ning tagada personalialaste ülesannete täitmine.
Smaragdroheline
Variatsioonid
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub smaragdrohelise (émeraude, vert émeraude) vasteks toonivahemiku erksast jahedast rohelisest veidi soojema, rohurohelise taolise värvuseni
Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistus
Alates 13. veebruarist 2018 täidab kuni uue personalidirektori ametisse nimetamiseni linna personalidirektori ülesandeid linna personaliteenistuse personali- ja avaliku teenistuse osakonna juhataja Ly Väljaots. Varem juhtis teenistust Esta Heinmaa.
Smaragdroheline
Variatsioonid
RAL Classic värvikaardi toon RAL 6001 Smaragdgrün on sama tumedusega, ent palju soojatoonilisem värv.
Pantone smaragdrohelisest palju heledam, aga samuti jahedatooniline on veebivärv Emerald.
Tallinna Linnakantselei linna personaliteenistus
Teenistuse nimi inglise keeles "city personnel service" ja vene keeles городская служба персонала.
Struktuuriüksused ja ülesanded
Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid:
Smaragdroheline
Kasutamine
Smaragdroheliseks (vert émeraude) on prantsuse keeles nimetatud ka värvipigmenti kroomhüdroksiidrohelist ja sellest tehtud värvi.
Tänapäeva smaragdrohelised värvained, mis annavad värvuse õli-, akrüül- ja akvarellvärvidele, on enamasti sünteetilised orgaanilised ühendid, nagu näiteks ftalotsüaniinroheline.
Pantone Inc. kuulutas smaragdrohelise (Pantone 17-5641) 2013. aasta värviks.
Salininkai
pisi| Salininkai (poola keeles Soleniki) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna lõunaosas Naujininkai valla territooriumil. Salininkai piirneb lõunas Kelmijaga, põhjas Kirtimaiga, läänes Raisteliaiga, loodes Ąžuolijaiga ja Dilgynėga, kirdes Pupinėga ning idas Kuzmiškėsega.
Salininkais on postkontor ja raamatukogu, haridust annab Salininkai gümnaasium.
1949. aastal hakati mõisakompleksi asemele rajama maaparandajate asulat. Elanike veega varustamiseks rajati arteesia kaev, Salininkaisse rajati ka kaks paisjärve. Maaparandajate tarbeks asutati autobaas, mis oli Vilniuse rajoonis suurim.
Muinsuskaitse all on Salininkai mõisa klassitsistlikus stiilis ait.
Fukushima I AEJ tuumaõnnetus
Fukushima I AEJ tuumaõnnetus on Fukushima I tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 Sendai maavärina ja hiidlaine tagajärjel purunenud jaamas juhtunud avarii.
12. aprillil 2011 hinnati Fukushima I tuumajaama katastroof Rahvusvahelise tuumaintsidentide skaala seitsmenda (kõrgeima) kategooria katastroofiks. Ainus varasem sama kategooria tuumaõnnetus on Tšornobõli katastroof. Jaapani võimud on nimetanud Fukushima tuumaõnnetust kõigi aegade keerukaimaks.
Tuumaõnnetuse kulg
11. märtsil 2011 oli Jaapani ranniku lähedal 9-palline Tōhoku maavärin, mis põhjustas tohutu tsunami. Tuumajaama kuuest energiaplokist reaktorid 1, 2 ja 3 töötasid, reaktorid 4, 5 ja 6 olid peatatud korraliseks hoolduseks. Maavärin oli tugevam kui ükski Jaapanis seni registreeritu, aga energiaplokid ei purunenud maavärinas. Töötavad reaktorid peatusid automaatselt ning käivitusid avariigeneraatorid, mis hoidsid käigus reaktorite jahutuspumbad.
Maavärina põhjustatud tsunami 14-meetrine laine jõudis 50 minuti pärast rannikule, ületas tuumajaama kaitsevalli ning ujutas üle energiaplokkide hooned, nii et enrgiaplokkide 1-4 avariigeneraatorid seiskusid. Jahutuspumpasid hakati toitma akudelt, mis pidid tagama pumpade töö umbes 8 tunni kestel. Tuumajaama hakati tooma täiendavaid generaatoreid ja akusid, aga maavärinast tingitud halbade teeolude tõttu võttis see aega. Ka ei õnnestunud pumpade käivitamine lisaks toodud generaatorite abil, sest lülitusseadmed olid üleujutatud ning ei olnud piisavalt pikki kaableid täiendavate ühenduste tegemiseks, et toita jahutuspumpasid elektrivõrgust.
Kuigi viies ja kuues reaktor olid maavärina ajal peatatud, olid neis reaktoreis kütusevardad sees. Suurte raskustega suudeti need reaktorid hoida ülekuumenemast ning hoiti ära vesiniku teke ja reaktorite plahvatused. Kuuenda reaktori varugeneraator saadi uuesti tööle 17. märtsil, väline toide jõudis energiaplokkideni 5 ja 6 alles 20. märtsil.
Tuumaõnnetuse järelmõjud
Energiaplokkidest 1, 2 ja 3 õhku paiskunud radioaktiivse saaste tõttu evakueeriti umbes 154 000 elanikku 20 km raadiuses. Suures koguses radioaktiivsete isotoopidega saastunud vett jõudis Vaiksesse ookeani nii energiaplokkidest juhituna kui saastunud maastikult sademeteveega. Veel 2018. aastal teatati merevee radioaktiivsuse jätkuvast kasvust Jaapani meres.
Narva Peetri Kool
Narva Peetri Kool oli põhikool Narvas aadressil Kerese 22. Kooli õppekeel oli vene keel. 2015/2016. õppeaastast liideti kool Narva 6. Kooliga ja sealtpeale tegutseb kool '''Narva 6. Kooli''' nime all.
Fukushima I AEJ tuumaõnnetus
Tuumaõnnetuse järelmõjud
Kuigi Fukushima tuumajaamas purunesid kolm reaktorit elektrilise koguvõimsusega ligi 2 GW, vabanes Fukushimas radioaktiivseid aineid loodusesse hinnanguliselt umbes 10-40% Tšornobõlis juhtunuga võrreldes, tugevasti saastatud maaala on 10-12% Tšornobõli omast. Suurema saastumise hoidsid ära reaktoreid ümbritsevad betoonkambrid, mida Tšornobõli purunenud reaktoril ei olnud.
Narva Peetri Kool
Varem on kool kandnud nimesid '''Narva 9. Põhikool ja Narva 2. internaatkool'''
Fukushima I AEJ tuumaõnnetus
Tuumaõnnetuse järelmõjud
Pärast Fukushima tuumakatastroofi otsustasid tuumaenergiast loobuda Šveits (aastaks 2034) ja Saksamaa (aastaks 2022). (Viide puudub)
512
512. aasta (DXII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. Arvu 512 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Porgandipunane
Porgandipunane ehk porgandikarva on oranžpunane porgandi värvusega sarnanev värvitoon.
Jaak Vaus
Jaak Vaus (3. veebruar 1946 Märjamaa – 27. august 2022) oli eesti teatrikunstnik.
Haridus
1964. aastal lõpetas ta Märjamaa Keskkooli. Aastatel 1965–1967 õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis metallikunsti. 1972. aastal lõpetas ta ERKI teatrikunsti eriala (cum laude).
Porgandipunane
Kasutatakse muuhulgas juuksevärvuse kirjeldamiseks.
Jaak Vaus
Töö
Aastatel 1970–1980 oli ta Eesti NSV Riikliku Nukuteatri peakunstnik, 1980–1993 Eesti Riikliku Noorsooteatri peakunstnik, 1998–2000 Vanalinnastuudio peakunstniku kohusetäitja, 1993–2009 Ugala peakunstnik. 2009. aastast on ta vabakutseline teatrikunstnik. Aastatel 1985–1986 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri õppejõud, 1993–1995 Viljandi Kultuurikolledži õppejõud. Teinud 2019. aasta seisuga üle 280 kujunduse teatrites ja mujal. Joonistas ka karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker.
Porgandipunane
Variatsioonid
Pantone värvitoon 16-1361 Carrot on naturaalse punasepoolse porgandi värvi, toon 15-1262 Carrot Curl sellest kollakam.
Salakase vald
Salakase vald (leedu keeles Salako seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Zarasai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 173 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1000 inimest. Valla keskus on Salakase alev, kus 2011. aastal oli 519 elanikku. Vallavanem on Renius Kisielius.
pisi|Vallamaja pisi|Antalieptė veehoidla pisi|Nariūnai kabel pisi|Nečeskas pisi|Mälestusmärk noorteorganisatsioonile "Pavasaris" pisi|Roosteallikake pisi|Tolimėnai pisi|Vyželiai
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Läikviljaline luga
pisi|Juncus articulatus Läikviljaline luga (Juncus articulatus) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv rohttaim.
Taim on Eestis tavaline.
Susāji vald
pisi|Sviļpova Susāji vald (läti Susāju pagasts) on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Viļaka linnaga ning Kuprava, Medņeva, Žīguri, Bērzkalne ja Vīksna vallaga.
Valla pindala on 198 km². 2016. aasta seisuga elas seal 625 inimest. Valla keskus on Viļaka linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Tautas iela 6, vallavanem on Ilmārs Locāns. Aastal 2011 olid valla elanikest 93,2 % lätlased ja 6,3 % venelased.
Valla tähtsamad jõed on Vārniene ja Veda jõgi. Seal asuvad ka Tepenīca järv (30,9 ha) ja Nastrova järv (22 ha), valla piiril asub ka Viļaka järv (1,38 km²).
Aastal 1945 moodustati Abrene rajoonis Viļaka vallas Susāji külanõukogu. Aastal 1951 liideti sellega likvideeritav Viļaka külanõukogu, aastal 1959 aga osa likvideeritavast Kuprava külanõukogust. Aastal 1974 sai Kuprava alevi staatuse, mistõttu selle ümbruskond külanõukogust eraldati. Aastal 1977 liideti osa Susāji külanõukogust Vecumi külanõukoguga. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Viļaka piirkonda.
Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Vedenieši keskaegne kalmistu ja Tepenīca keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Gruzdova tamm, Gruzdova künnapuu, Klāni tamm, Mieriņi tamm ja Ainavase tamm. Lisaks kasvab seal mitu nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valda jäävad ka 208 ha suurune Vjada metsade hoiuala, 618 hektari suurune Gruzdova metsade hoiuala ja osaliselt ka Stompaki soode hoiuala.
Vallas on nelikümmend viis küla. Kaks küla olid staatusega mazciems - Malnīsriucis ja Mucukolns 6 elanikuga aastal 2018. Teised valla külad on staatusega skrajciems – Birznīki 11 elanikuga aastal 2018, Brāslava 6 elanikuga aastal 2018, Čabatrova 4 elanikuga aastal 2018, Egļova 15 elanikuga aastal 2018, Eržepole 3 elanikuga aastal 2018, Gailova 1 elanikuga aastal 2018, Garstierdele 25 elanikuga aastal 2018, Geiņova 10 elanikuga aastal 2018, Glazunova 1 elanikuga aastal 2007, Gruzdova 14 elanikuga aastal 2018, Gūrunova 3 elanikuga aastal 2018, Iļziņi 31 elanikuga aastal 2018, Irikova 3 elanikuga aastal 2018, Jauji 3 elanikuga aastal 2018, Karigova 7 elanikuga aastal 2018, Keiši 22 elanikuga aastal 2018, Kloni 32 elanikuga aastal 2018, Kravaļi 23 elanikuga aastal 2018, Kristacalms 24 elanikuga aastal 2018, Kuļpine 8 elanikuga aastal 2018, Lieļi 9 elanikuga aastal 2018, Meirova 15 elanikuga aastal 2018, Mežarija 8 elanikuga aastal 2018, Nastrova 2 elanikuga aastal 2018, Peisi 2 elanikuga aastal 2018, Plešova 15 elanikuga aastal 2018, Pokšova 10 elanikuga aastal 2018, Posackie 6 elanikuga aastal 2018, Sasnīcas 6 elanikuga aastal 2018, Sils 14 elanikuga aastal 2018, Skockova 3 elanikuga aastal 2014, Sola 9 elanikuga aastal 2018, Stompaki 5 elanikuga aastal 2018, Stūrīši 4 elanikuga aastal 2018, Susāji 28 elanikuga aastal 2018, Sviļpova 20 elanikuga aastal 2018, Šalgunova 8 elanikuga aastal 2018, Žeigurova 6 elanikuga aastal 2018, Tepenīca 41 elanikuga aastal 2018, Tutinova 15 elanikuga aastal 2018, Viedenīši 22 elanikuga aastal 2018 ja Vonagova 11 elanikuga aastal 2018. Ametlikult mitteeksisteerivas Kraukļova külas oli aastal 2018 üks elanik. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kamov Ka-60
Kamov Ka-60 on Venemaal toodetud helikopter.
Ado Reinvaldi tänav
Ado Reinvaldi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Ado Reinvaldi tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ja lõpeb Jakob Pärna tänaval.
Ado Reinvaldi tänav on enam-vähem edela–kirdesuunaline ja ligikaudu 95 meetri pikkune.
Ado Reinvaldi tänav sai selle nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Ado Reinvaldi mälestuseks.
Reinvaldi tänaval asunud neli Tallinna maja tüüpi ehitist hävisid märtsipommitamise käigus.
Seli Kantsimägi
Seli Kantsimägi ehk Kantsimägi ehk Keldrimägi (ka Seli linnamägi, Pirgu linnamägi) on valliga ümbritsetud ala Atla jõe kaldal Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas Tammemäel. Seda looduslikult tekkinud pinnavormi peeti varem võimalikuks linnamäeks.
Kirjeldus
Pirgu ehk Atla jõe kõrgel läänekaldal Seli-Pirgu-Angerja maantee ja jõe vahel asuvat Kantsimäge piiritleb hobuserauakujuline vall, mille lahtine ots jääb jõe poole. Valliga piiratud territooriumi pindala on umbes 7500 ruutmeetrit. Ala loode- ja lääneküljel on valli lõhutud, kõige paremini on see säilinud põhjaküljel. Vall kerkib ümbritsevast pinnast kuni 1,5 või 1,8 meetri kõrgusele ja on oma madalamas osas 8 meetrit lai. Seli Kantsimäe välisilme sarnaneb varaste tasasele pinnale rajatud ringvall-linnuste omaga. Nii peeti seda pikka aega I aastatuhandest pärinevaks oletatavaks linnamäeks. Nähti ka võimalust, et Henriku Liivimaa kroonikas Lohu linnuse piiramise kirjelduse juures mainitud ümbruskonnas asunud kolmest väiksemast linnusest üks asus Kantsimäel.
2006. aastal viidi Kantsimäel läbi arheoloogilised väljakaevamised, mis jälgi kultuurikihist ega inimese osast valli tekkimisel ei leidnud. Arheoloogide seisukohta, et vall on looduslik, kinnitasid ka geoloogid Atko Heinsalu ja Anto Raukas. Kõige tõenäolisemaks peetakse, et vall tekkis vee setteid kuhjava tegevuse tõttu mandrijää sulamise ajal.
Kuigi tegu pole linnamäega, ei välistata võimalust, et seal oli kultuskoht. Seli ümbruskonnas on väga palju lohukive ning jõekaldal asuv poolringikujuline vall võis kaasa aidata selle koha nägemisele pühana. Samuti ei välistata, et Kantsimägi oli kasutusel ajutise pelgupaigana.
Saaremaa miniteatripäevad
Saaremaa miniteatripäevad on Saaremaa Ühisgümnaasiumi korraldatav õpilaste teatriüritus.
Esimene üritus toimus 2000. Ürituse ajalugu ulatub aastasse 1992, kui hakkasid toimuma vabariikliku festivali alternatiivsed teatriüritused.
Maria Kallaste
pisi|Maria Kallaste "[[Objekt nr 2011|Objektis nr 2011" 19. märtsil 2011]] Maria Kallaste (sündinud 11. novembril 1983) on eesti ooperilaulja (metsosopran).
Alates 2012. aastast töötab ta Vanemuise teatris.
Isiklikku
Maria Kallaste elukaaslane on näitleja Ott Sepp. Neil on ühine poeg.
Eesti politsei
Politsei on Eestis siseministeeriumi valitsemisalasse kuuluv täidesaatva riigivõimu institutsioon. Politsei ülesandeid täitis aastatel 1991–2009 Politseiamet. Alates 2010. aastast täidab politsei ülesandeid Politsei- ja Piirivalveamet.
Eesti politsei asutati 12. novembril 1918.
Eesti politsei põhiväärtused
Professionaalsus – teadlikkus politsei rollist ühiskonnas, pühendumine objektiivsele klienditeenindusele, mis toimub pädevalt ja kvaliteetselt vajalike oskuste, teadmiste ja hoiakute ning nende järjepideva arendamise kaudu.
Ausameelsus – eeskujulik isiksus ja käitumine; seesmine kooskõla mõtete, sõnade ja tegude tasandil; seaduste, ameti- ja politseivande ning põhiväärtuste järgimine; au, õiglustunde ja usaldusväärsuse süvendamine.
Inimlikkus – objektiivne, eelarvamusteta tähelepanu ja hoolivus kõigi inimeste õiguste, inimväärikuse, väärtuste, veendumuste ja vara suhtes; abi ja toetuse osutamine nii sõnas kui ka teos.
Tartu Ülikooli medal
pisi|Tartu Ülikooli medal. Foto: [[Andres Tennus]] Tartu Ülikooli medal on teenetemärk, millega Tartu Ülikooli rektor tunnustab ülikooli liikmeid pikaajalise kaaluka panuse eest Tartu Ülikooli arengusse. Medal on asutatud 1996. aastal. Kuni 2020. aastani kandis see nimetust Tartu Ülikooli väike medal.
Eesti politsei
Eesti politsei põhiväärtused
Koostöö – üksteisest hoolimine ja abi osutamine; teadmine, et töötatakse ühise eesmärgi nimel; partnerlus, kommunikatsioon ja nõuandmine; meeskonnatöö ja meeskondlik toetamine; töötamine koos kogukonna ja teiste institutsioonidega, et tagada Eesti põhiseaduslik kord ja lahendada probleeme, mis mõjutavad turvalisust.
Tartu Ülikooli medal
Tartu Ülikooli medal on ülikooli peahoone portikuse kujuline hõbedast valatud ripats. Portikuse frontoon läheb keskosa poole astmeliselt madalamaks ning selle keskmine tasapind on pintslijälje faktuuriga. Sammastikutagust pinda katavad reljeefsed pintslitõmbed, mille iseloom järgib rektori ametiketi külgkettide faktuuri. Medalil on tumesinisest muareesiidist lint kuue hõbedase, keskele koonduva triibuga. Lindi allosas on hõbedast kolmnurk, mis läheb keskosa poole astmeliselt madalamaks. Kolmnurga kohal on ülikooli ladinakeelne nimi ja keskel Tartu Ülikooli asutamise aasta 1632. Medali teenetemärgi komplekti kuulub rosettmärk, mis on valmistatud tumesinisest muareesiidist lindist, millele on kinnitatud ülikooli peahoone portikuse hõbedast kujutis. Ülikooli medali, nagu ka teised Tartu Ülikooli teenetemärgid, on kujundanud Julia Maria Künnap.
Labanorase regionaalpark
pisi|Ilmėdas pisi|Labanorase ürgmets Labanorase regionaalpark (leedu keeles Labanoro regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Švenčionyse, Molėtai ja Utena rajoonis Labanorase ümbruskonna metsades. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealset Labanorase ürgmetsa- ja järvederikast maastikku, ökosüsteemi ja kultuuripärandit. Regionaalpargist idas asub Aukstaitija rahvuspark, millega sel on ka ühine administratsioon; läänes ulatub see Molėtaini.
Eesti politsei
Politseiasutused
Politsei kuulub ühendametisse koos piirivalve ja kodakondsus ning migratsiooniameti asutustega, mille tööd koordineerib Politsei- ja Piirivalveamet (Pärnu maantee 139, Tallinn). Amet on politsei arengu ja strateegia väljakujundaja ning suunaja.
Labanorase regionaalpark
Labanorase regionaalpargi pindala on 52 848 hektarit, see on pindalalt suurim Leedu regionaalpark. Selle territooriumist moodustavad 14% järved, nende seas Siesartis, Kertuojai, Stirniai, Aisetas, Baltieji Lakajai ja Juodieji Lakajai. Kokku on selle territooriumil 285 järve. Regionaalpargis voolab ka veeturistide seas populaarne Lakaja jõgi. Regionaalparki jäävad mitmed rabad ja madalsood, nende seas on ka lubjatoitelisi madalsoid.
Eesti politsei
Politseiasutused
Eestis on 4 regionaalset politseiprefektuuri.
Labanorase regionaalpark
Suuremat osa kaitsealast katavad metsad, millest enamiku moodustavad männikud. Sealsed metsad on põtrade, huntide ja ilveste elupaigaks.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
1996–1997: Heldur Saarsoo, Edgar Salumaa, Joel Aasav, Virve Kask, Ilse Kõiv, Helga Lenzner, Ela Lepp, Mai Maser, Aino Paves, Aleksander Pille, Vello Reeben, Silvia Russak, Mall Türi, Kalev Ulp, Kaljo Valgma, Nadežda Vihm, Urve Hanko, Laine Hone, Ants Järv, Udo Kolk, Juta Kull, Gustav Liiv, Heino Liiv, Arved Luts, Liilia Otsmaa, Hillar Palamets, Nora Toots, Koidu Uustalu, Eda Vaigla, Ivar Arold, Nadežda Lukki, Helmi Põder, Jaan Tänavots, Aksel-Karl Haav, Henn Kuus, Kalju Kudu, Olev Saks, Aleksander Pae, Gennadi Jagomägi, Alfred Pisuke, Ülo Vanaaseme, Erich Jõgi, Lembit Kivistik, Jaan Reimand, Elmar Reimers, Enn Tamme, Väino Vaske, Laine Aaviksoo, Aime Espenberg, Viive Kasumets, Maare Kümnik, Anu Laansalu, Vilma Kelder, Asta Asi, Linda Kalm, Õie Hiiob, Jüri Jegorov, Helve Kabur, Liivi Urm
Labanorase regionaalpark
Regionaalpargi territooriumile jäävad botaanilis-zooloogilistest kaitsealadest Kanio raistase, Kuliakampise, Padumblė ja Antaliedė botaanilis-zooloogiline kaitseala (1300 ha). Geomorfoloogilistest kaitsealadest on selle koosseisus Panatrytise, Plėšiškiai, Salduškise, Maldžiūnai geomorfoloogiline kaitseala ja Žiežulinise geomorfoloogiline kaitseala. Hüdrograafilistest kaitsealadest on selle koosseisus Kertuojai, Peršokšnai, Siesartise, Stirniai, Alnise ja Luknelė hüdrograafiline kaitseala. Maastikukaitsealadest jäävad regionaalparki Aisetase, Obelynė, Kulionysi, Peršoksna, Lakaja, Lakajai ja Pažemysi maastikukaitseala (1398 ha). Telmoloogilistest kaitsealadest asuvad regionaalpargi territooriumil Krakinysi, Snieginise, Peršoksnai, Ešerinise I, Ešerinise II, Urkise, Tramysi, Laukagalise, Alsuodise, Serlediškise, Dumblysi, Vadokšnase ja Juodezerise telmoloogiline kaitseala. Lisaks on regionaalpargis veel Labanorase urbanistlik kaitseala, Mekšrinise botaaniline kaitseala, Girutiškise reservaat (1300 ha) ja Kiauneliškise reservaat (283 ha).
Eesti politsei
Politseiasutused
Lisaks on ka kaks üleriigilist spetsialiseeritud politseiasutust. Julgestuspolitsei (Ädala 4e, Tallinn) tegeleb tähtsate objektide ja isikute kaitsega ning koordineerib korrakaitse tööd. Keskkriminaalpolitsei (Tööstuse 52, Tallinn) uurib raskemaid või üleriigilise tähtsusega kuritegusid.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
1998: Vambola Türk, Ivar Paabo, Jüri Maadla, Aino Juursoo, Maie Ruus, Urve Tõnnov, Veera Sillasoo, Mare-Heli Kiisk, Elna Hansson, Jüri Lembra, Malle Suurväli, Kulla Jentson, Elvi Ulst, Helje Kaarma, Ilmar Kruse, Mare Lind, Lea Praks, Tiia Soo, Harri Tihane, Hella Kink, Ants Tiirik, Ants Aamer, Sirje Lahk, Inge Liiv, Eduard Sakk, Raivo Reiljan, Valve Kivi, Jüri Kivimäe, Helvi Soontak
Eesti politsei
Politseipeadirektorid
Eesti politsei juht oli 16. juunist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 politseipeadirektor Raivo Küüt.
Labanorase regionaalpark
Üksikobjektidest on kaitse all Argirdiškė, Baltagalise, Labanorase, Baltelė, Pabaltė ja Lūšnia männid, Jalaga mänd, Kahe tüvega mänd, Kiauneliškise kaksikmänd (aastal 2014 Leedu kõrgeim mänd ja kõrguselt kolmas Leedu puu), Aisetase, Mažasai Siaurysi ning Alnise poolsaared, Lakaja kivi ja Kitsede kivi, Joniškė pärn, sanglepp Gumbulis, Gaigalinise kadakas, Januliškise lehised ja Peršoksna püramiidkuusk.
Regionaalpargi territooriumil asuvad viis linnamäge, mitmed lohukivid, kakskümmend tumuluste kompleksi, mitmed metsavendade punkrid ja lahingupaigad. Obelynė küla on etnograafiline mälestis. Sinna jäävad Labanorase ja Stirniai kirikud, Januliškise kabel, Rudesa kabel ning kellatorn. Mindūnais asub kalapüügimuuseum, Kulionysis aga etnokosmoloogia muuseum koos observatooriumiga. Sealse rahvakultuuri eripäraks on iselaadse konstruktsiooniga Labanorase torupillid.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
1999: Ene-Lille Jaanson, Arne Kivistik, Vello Loodmaa, Inda Rajasalu, Aimi Sukamägi, Kaljo Utsal, Silvi Kilgi, Peep Uba, Kalju Põldvere, Lea Trikkant, Kiira Schmidt, Valve Soome, Vilma Hansen, Helle Leesik, Silvia Poska, Tatjana Truupõld, Märt Tänava, Ann Malts, Peet-Rein Klesment, Johannes Raudsepp, Leo Kaagjärv, Milvi Kivistik, Sirje-Mall Nilson, Siiri Luts, Kaljo Lehis, Ado Jagosild, Asta Rebane, Ivar Piir, Aade Liigant, Helju Rajando, Jaak Kangilaski, Jaan Mikk
Eesti politsei
Politseiteenistus
Politseiteenistus on töötamine politseiasutuses, Eesti Riigikaitse Akadeemias ja politseiõppeasutuses politseiametniku ametikohal. Politseiametnik on politseiteenistuses olev isik, kes on riigiametnik.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2000: Elve-Viiu Klement, Raissa Šor, Ricardo Mateo Durand, Lembit Raba, Kive-Josif Michelson, Vaike Uibopuu, Evi Vider, Endel Ploom, Maie Hoop, Linda Kivistik, Heljo-Mall Laas, Kaljo Lepik, Ruth Michelson, Leida Noorma, Kandle-Loide Tralla, Lia Urbla, Otto Teller, Teet Seene, Aleksander Vattsar, Ivar-Igor Saarniit, Elga Tamm, Edgar Naarits, Uudo Reino, Väino Puura, Madis Rubel, Kaljo Soonets, Ennu Kasearu, Heino Kääp, Tarmo Lutsar, Arkadius Veersalu, Valve-Liivi Kingisepp, Ülo Kadaja, Vaike Pent
Eesti politsei
Politseiteenistus
Politseiametnike ametikohad jagunevad kolme põhigruppi (lähtudes ametikohal töötamiseks esitatavatest haridus- ja muudest põhinõuetest): kõrgemad, vanem- ja noorempolitseiametnikud.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2001: Matt Mägi, Maie Toom, Evi Mitt, Heljo Virro, Jaan Siilbek, Sergei Amossov, Enn Lasn, Olavi Orin, Arne Laos, Ülo Kaasik, Ruth Lias, Heino Mardiste, Silvi Truus, Malle Laar, Siiri Raitar, Lev Vassiljev, Aino-Koidula Pihl, Margus Tõnnov, Sirje Tammoja, Niina Vorobjova, Väino Järve, Aime Kaljula, Ülo Rebaste, Ela-Heigi Martis, Õie Kaasik
Eesti politsei
Politseiteenistus
Politseiharidust sai omandada Sisekaitseakadeemia politseikolledžis ja Paikuse politseikoolis.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2002: Saveli Svinkov, Raimund Sakarias, Adolf Juursoo, Arno Anijalg, Villem Tamm, Peet-Henn Kingisepp, Ele Kaldjärv, Tiiu Ojanurme, Kersti Reppo, Marta Tamm, Arved Vain, Helju Kõrs, Tiiu Põllumaa, Riina Somson, Juta Freiberg, Heino Variku, Vello Järve, Elve Kuusik, Daisy Palm, Andres Jaeger, Aino Luik
Eesti politsei
Politseiteenistus
Politseiametnikul oli õigus politseiametniku pensionile nn. eripensionile, kui ta on vähemalt 55-aastane ja teeninud politseis vähemalt 20 aastat, ning viis viimast aastat olnud politseiametnik. Politseiametniku pensioni suurus on 50% politseiametniku ametipalgast.
Alates 1991. aastast on teenistusülesannete täitmisel hukkunud 23 politseiametnikku.
Sümboolika
pisi|Eesti politsei vapp
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2003: Margareete-Helge Otter, Vilve Nummert, Viljar Pihl, Jüri Tammaru, Elmar Arak, Tiiu Jõudu, Eevi Maiste, Sirje Krikk de Mateo, Ilmar Rammo, Jaan Salm, Kersti Kolk, Reet Samel, Mare Vadi, Kaarin Viirsalu, Asta Kuha, Marju Kolk, Juta Koppel, Uldo Mölder, Helle Kuura, Tiina Randlane, Ain Heinaru, Sirje Kallastu, Lembit Mehilane, Jüri Samarütel, Siiri Veromann, Linnart Mäll, Vladimir Hižnjakov, Säde Koskel, Mare-Ann Jaeger, Heinar Näksi, Peeter Somelar, Maie Laiva, Varje Sootak, Tatjana Šahhovskaja
Eesti politsei
Politsei vapp
Politsei vapp on kilbikujuline. Sinisel taustal on kujutatud tagajalgadele püstitõusnud hõbedast lõvi, kes esikäppadega hoiab väikest riigivappi. Lõvi valimisel vapiloomaks on lähtutud tõigast, et just sellele loomale on iseloomulike omadustena omistatud õilsust ja julgust. Lõvi on ka riigivapi vapiloom. Looma püstiseisev asend sümboliseerib valmisolekut tegutsemiseks. Lõvi on kujutatud hõbedasena, sest seegi värv sümboliseerib õilsust ja mehisust. Väikese riigivapi hoidmine esikäppade vahel tähendab valmisolekut avaliku korra ja riigi huvide kaitseks. Taustavärv sinine, mis on ühtlasi ka üks lipuvärvidest, sümboliseeribki rahu ja stabiilsust. Vapi kujundamisel on lähtutud ajaloolistest traditsioonidest ja võetud aluseks Eesti politsei märgilahend 1930. aastatest, mida on heraldiliselt korrastatud.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2004: Heiki Timotheus, Elle Elberg, Aleksei Panov, Peeter Roosaar, Mart Viikmaa, Karl Karlep, Valdur Helm, Leelo Jago, Maare Kümnik, Valdeko Müürsepp, Leili Ader, Ilana Smuškina, Mare Rand, Reet Sonn, Selma Laanes, Elviira Vassiltšenko, Udo Otsus, Agu-Tõnis Talvik, Helgi Mutso, Jüri Ant, Tõnu Möls, Kiira Allikmets, Richard Villems, Vaike Timotheus
Surnud 9. märtsil
Siin loetletakse 9. märtsil surnud tuntud isikuid.
Eesti politsei
Eesti politsei lipp
Politseiameti lipu põhivärviks on sinine, mis on üks riigilipuvärvidest ning mis sümboliseerib rahu ja stabiilsust. Sinisel kangal on valge püstitõusnud lõvi, kes hoiab esikäppade vahel väikest Eesti riigivappi. Lõvi keel ja küünised on punased. Lipu kujundamisel on lähtutud Eesti politsei olemasolevast vapist. Politseiameti piduliku kandelipu laiuse ja pikkuse suhe on 7: 9, lipukanga suurus on 105 × 135 cm. Lipp on ääristatud kuldsete narmastega. Varras on lakitud puidust, vahelüli ja vardaehis kuldsed.
Vormiriietus
Eesti politseinikud kannavad mugavat ja tööks igati praktilist vormi ning on samas kodanikele hõlpsasti äratuntavad. Politseinikud kannavad sõltuvalt aastaajast suvist vormi või talvist vormi. Iga politseiniku vormil on kindlad tunnused, nagu mütsimärk ja embleem varrukal.
Ausa
Ausa (ladinakeelne nimi Alsa ) on jõgi Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis. Jõgi voolab lõunas mööda Palmanovast, Aiello del Friulist, Cervignano del Friulist ning Terzo di Aquileiast ja suubub Marano Lagunare ja Aquileia vahel koos Corno jõega Marano laguuni ning sealt edasi Aadria merre.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2005: Heino Laidre, Elsa Loorits, Benita Vissel, Valentina Pisuke, Raik-Hiio Mikelsaar, Epp Tamm, Larissa Vassiltšenko, Mait Miljan, Henn Käämbre, Urve Nahkur, Tiiu Vihalemm, Eva Heinaru, Eleonora Rajavee, Illi Tarmu, Merike Ennok, Ester Ilja, Elli Jakobson, Lilia Külv, Kersti Jalas, Marina Ostrovskaja, Jelena Raid, Malle Ermel, Maiga Davõdov, Valvi Hiir, Hain Tankler, Jaan Lellep, Aavo Luuk, Inge Kukk, Aivo Parring, Mai Roose, Mall Tamm, Helju Kalder, Toomas Rodima, Jaan Loko, Anne-Mai Parring, Kaido Jaanson, Helju Aim, Aino Benno, Voldemar Pütsepp, Mare Viiralt
Eesti politsei
Politsei varrukaembleem
Varrukaembleem kujutab 80 mm kõrgust ja 65 mm laiust politseivappi, s.o sinist vapikilpi, millel on hõbedane püstasendis lõvi, kes esikäppadega hoiab väikest riigivappi. Embleemi ääristus on hõbedane. Kilbi kohal, 5 mm kõrgusel ülemisest äärest on kilbiga ühelaiune, 15 mm kõrgune poolkaares, sinise ääristusega valgel taustal siniste trükitähtedega kiri – POLITSEI.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2006: Neeme Roose, Asta Oraspõld, Katrin Vals, Lilli Paama, Endla Anni, Ann Kilk, Andres Metspalu, Jüri Liivamägi, Eve-Maaja Metsa, Hilda Teral, Valeri Vassiltšenko, Neeme Saar, Aadu Must, Aari Talve, Maie Aitaja, Otto Karma, Juho Kirs, Hell Alapuu, Elmar-Oskar Sakkov, Inger Kraav, Avo Roosma, Eugen Tallmeister, Larissa Uusküla, Jüri Kiho, Sirje Üprus, Enno Kolk, Mati Martin, Ruth Ling, Aimar Nagel, Maie Piiroja, Miia Rannikmäe, Ludmilla Solo, Valve Pallav, Evi Telling, Aavo Tohvre, Anne Lill, Ivar-Olavi Vaasa, Aleksandr Dulitšenko, Tiit Rosenberg, Uudo Pragi
Eesti politsei
Eraldusmärgid
Politseivormiriietuse õlakul kantakse eraldusmärkidega õlakukatet. Politseiametnike eraldusmärkideks on vastavalt ametikohale õlakutel kantavad riigivapi kujutis ja/või üks või mitu suurt või väikest tärni. Eraldusmärkide detailne kirjeldus on antud politseivormiriietuse kirjelduses.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2007: Sinaida Kalnin, Mati Tombak, Mari-Ann Palm, Martin Zobel, Luule Philips, Peeter Toomas Loog, Tõnu Mauring, Ludmilla Meiel, Raivo Raid, Ain Isotamm, Ljudmila Dubjeva, Arvo Tering, Milvi Kaber, Ülo Uibo, Ulla Peterson, Tiina Lasn, Riho Illak, Tiiu Laisk, Toivo Maimets
Isaac Heinrich Hirschhausen
Isaac Heinrich Hirschhausen (4. aprill 1724 Tallinn – 21. detsember 1779 Jõelähtme) oli Eesti vaimulik.
Eesti politsei
Teeneterist
Teeneterist antakse korraliselt iga aasta 12. novembril – Eesti politsei aastapäeval.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2008: Elle Roosaluste, Olev Raju, Juri Jufkin, Arvet Pedas, Eerik-Juhan Truuväli, Vello Past, Evald Ojaveer, Tiiu Tomberg, Agu Laisk, Aino Siimon, Mart Sõrg, Tõnu Kollo, Helgi Andesson, Aino Kollo, Tiiu Ehrlich, Heldur Keis, Hele-Mai Koppel, Sivia Leppik, Taimu Sikk, Aalo Eller, Lea Lepmann, Kalle Kaarli, Jaan Sootak, Priit Peets, Aleksei Maširin, Eve Oja, Georg Allik, Andrus Kilk, Jaak Järv, Krista Lõhmus, Kuldev Ääremaa, Raivo Uibo, Ülo Mander, Mati Karelson, Malle Moldau
Isaac Heinrich Hirschhausen
Õppis Halle Ülikoolis aastast 1744, oli kohal kuni 1748. Kutsuti Jõelähtme koguduse pastoriks 24. septembril 1766. Ordineeriti õpetajaks 16. novembril 1766.
Huuled
pisi|Noore mehe huuled Huuled on inimese suu kaks liikuvat lihaselist eesserva (ülahuul ja alahuul). Loomade puhul nimetatakse vastavaid kehaosi mokkadeks.
Isaac Heinrich Hirschhausen
Oli 1766–1779 Jõelähtme koguduse pastoriks.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2009: Eve Tomson, Ergo Nõmmiste, Aarne Maaroos, Svetlana Zazubovitš, Tõnu Asu, Enn Realo, Tõnu Meidla, Ahto Kallion, Peeter Oja, Heiki Valk, Tiit Lepmann, Marju Medar, Heli Tooman, Arvi Kuura, Sirje Talving, Peet Konsin, Imbi Tehver, Reet Vääri, Eele Roon, Marta-Leena Jürgenson, Ene Peiker, Ants Nurmekivi, Garri Raagmaa, Cardo Remmel, Enn Leppik, Matti Laan, Märt Aints, Mart Ustav, Tiiu Paas, Hans Korge, Tiiu Rootslane, Mare Toom, Väino Sammelselg, Ain Ilves, Juta Sikk, Kalev Pärna
Eesti politsei
Teeneterist
Politsei teenetemärgi joonis ja statuudi eelnõu kooskõlastati algsel kujul Riigikantseleis 1993. aastal ja viimane versioon kinnitati siseministri määrusega 1998. aastal.
Isaac Heinrich Hirschhausen
Uuris eesti keele ortograafiat. Kasvas pietistlikus keskkonnas ja oli ka ise pietistlik vaimulik.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2010: Peep Veski, Olev Must, Sirje Mäeorg, Eve Raeste, Imbi Traat, Elle Raudsepp, Aleksander Žarkovski, Aleksei Šerman, Enn Seppet, Lembi Tamm, Oleg Andla, Antidea Metsa, Gerda-Johanna Raidaru, Helje Kaldaru, Tõnu Lehtsaar, Mare Koit, Peeter Saari, Ljudmilla Dulitšenko, Hudo Jõgi, Olev Sild, Helju Meriste, Ilmar Muug, Risto Tammelo, Tiit Mogom, Lilia Pihlap, Kersti Bergmann, Tarmo Kulmar, Maie Kreegipuu, Jane Frey, Karin Varik, Aadu Mirme, Eduard Tamm, Anne Villems, Rein Rõõm, Aleks Aidla, Peeter Torop, Raul-Allan Kiivet, Anu Tüür, Margus Lember, Jüri Talvet, Ülle Narusson
Eesti politsei
Mentori aumärk
Aumärk on asutatud politseiametnike tunnustamiseks olulise panuse eest politsei koolituse edendamisel ja personali arendamisel eest Eesti politseis.
Isaac Heinrich Hirschhausen
Isiklikku
Tema poeg Jacob Johann Anton Hirschhausen oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, pojapoeg August Heinrich von Hirschhausen oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2011: Jaan Aarik, Tea Avarmaa, Sirje Jeeret, Ants Tuulmets, Helle Hein, Urmas Kõljalg, Juta Punnek, Vladimir Fedossejev, Larissa Volpert, Ruth Mikelsaar, Madis Noppel, Riina Karu, Hanno Ohvril, Malle Rebane, Maret Olo, Ilmo Sildos, Juri Kudrjavtsev, Ants Alumaa, Toomas Koger, Vilja Rammo, Sirje Olmre, Sirje Tamul, Lembit Sossi, Tiit Roosmaa, Jürgen Mittelstraβ, Mihkel Kerikmäe, Paul Hagu, Heiki Tamm, Jack Holbrook, Janno Reiljan, Anu Treikelder, Koit Timpmann, Irina Külmoja, Aidula-Taie Kaasik, Dagmar Kutsar, Helgi Arst
Eesti politsei
Mentori aumärk
Aumärki kantakse tava- ja piduliku vormi paremal taskuvoldil teistest märkidest kõrgemal.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2012: Ando Ots, Tiit Kärner, Tiiu Kullisaar, Piret Kuusk, Aime Lust, Tõnis Mets, Agu Tamm, Helgi Oks, Eduard Feldbach, Teet Uustare, Erika Jüriado, Helmut Seepter, Agu Saar, Tiia Puusepp, Tiina Mullamaa, Mari-Ann Reintam, Helgi Saarna, Rein Hiob, Mare Nöps, Elts Abel, Leo Puusepp, Viive Eltmaa, Kõu Timpmann, Ahti Niilisk, Aleksandr Luštšik, Marju Salve, Jüri Laanekask, Jüri Vahi, Helve Raik, Hannes Tammet, Juha Ehrlich, Ursel Soomets, Elve Karm, Arnold Rosental, Mare Must, Leili Kostabi, Kalevi Kull, Mihhail Lotman, Ülle Pärli, Jüri Sepp, Kaur Alttoa, Erki Tamm, Hiie Sarv, Ene Leius, Anne-Mari Vals, Alar Gerst, Lea Rohilaht, Atso-Heinar Jõks, Ants Haljaste, Jevgeni Vassiltšenko
Eesti politsei
Politseiasutuse teenetemärk
Teenetemärk on asutatud politseiametnike ja teenistujate tunnustamiseks silmapaistvate teenete eest politseiasutuse ees.
Minangkabau mägismaa
thumb|Minangkabau [[mošee]] Minangkabau mägismaa (minangkabau keeles Dataran tinggi Minangkabau) on mägismaa Lääne-Sumatral Indoneesias.
Eesti politsei
Autod
pisi|Škoda Superb politseiauto Viimsis Nõukogude aja lõpus domineeris kollaka tooniga erinevad VAZ margid (Žigulid). Politsei tulekuga võeti kasutusele sini-valge kombinatsioon koos eestikeelsete kirjadega. Pärast taasiseseisvumist olid Eesti politsei masinapargis peamiselt VAZ-tüüpi Ladad ja UAZ-id, kuid aja möödudes lisandus sinna ridamisi lääne päritolu sõidukeid. 1994. aastal sai EP näiteks 100 Suzuki Vitarat ja 25 Mazda 626. Edaspidi olid peamisteks sõiduvahenditeks veel ka Opeli, Mazda, VW, Fordi ja Mercedes-Benz tüüpi masinad. 2004. aastal välja kuulutatud riigihankega sai Eesti politsei allüksus enda käsutusse Subaru Imprezad.
Minangkabau mägismaa
See on minangkabaude kodumaa. Seda kutsutakse ka 'minangkabaude maailmaks' (Alam Minangkabau).
Eesti politsei
Autod
2006. aasta sõiduautode riigihanke tulemusel (võitis AS Rentcar) sai politsei 42 politseitööks kohandatud Volkswagen Transporteri väikebussi, kuus Suzuki Grand Vitara maasturit ja 38 keskklassi sõiduautot Nissan Primera. Väike-keskklassi sõiduautodest kaheksa politseivärvides ja seitse eravärvides Toyota Corollat,.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2013: Ants Kurg, Valentina Štšadneva, Leili Kriis, Tea-Mai Tammaru, Rein Saar, Vello Oja, Heli Kaldalu, Luule Epner, Peeter Roosimaa, Fjodor Savihhin, Henn Voolaid, Viktor Denks, Rita Mõttus, Svetlana Jevstratova, Annelii Sikk, Mall Kure, Mai Sarnet, Peep Pruks, Gennadi Vainikko, Mati Haas, Kersti Zilmer, Arlentin Laisaar, Evi Saluveer, Leho Ainsaar, Arvi Freiberg, Rein Kink, Hilja Soovik, Kersti Reinson, Vallo Tillmann, Tõnu Kallaste, Arvo Järvet, Andres Piirsoo, Anneli Kolk, Margit Sutrop, Toivo Jürimäe, Mati Pääsuke, Vahur Ööpik, Tiia-Ene Parts, Hando Runnel, Raivo Masso, Rein Vihalemm, Peeter Hõrak, Margarita Kink, Mari Nõmm, Jaanus Remme
Eesti politsei
Autod
2007 võttis Politseiamet kasutusrendile 129 uut sõidukit. Korrakaitsjate autopark täienes Škoda Octavia sõiduautode ja Fiat Doblò väikebussidega. 2008. aasta aprillis ja mais kuulutas Politseiamet välja riigihanked, millega võetakse kasutusrendile kokku 217 sõidukit. 2009. aasta alguses sai Eesti politsei enda käsutusse ligikaudu 100 uhiuut politseivärvides sõiduautot Škoda Superb. Aastal 2010 sai Eesti politsei mitu VW Transporterit, mida hakatakse kasutama kaalubussidena. Viimase väljakuulutatud riigihankega (2011 sügis kuni 2012 talv) saab Eesti politsei enda käsutusse 80 uhiuut Škoda Octaviat, mida hakatakse kasutama igapäevases korrakaitse töös. Lisaks täieneb ka Škoda Superbide rida, kuhu lisandub hulgaliselt 2.0 TDI mootoritega 4x4 sõiduvahendeid ning juurde tuleb ka 2 VW Transporter Combit.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2014: Anne Iher, Tamara Žarkovskaja, Leiki Loone, Aarne Pruks, Kuulo Kalamees, Ene-Margit Tiit, Heli Kuuste, Katrin Lendok, Tähti Saar, Erika Kärner, Tiina Tenno, Rein Tamsalu, Tatjana Savihhina, Margot Peetsalu, Virve Vall, Rein Prank, Ülo Lumiste, Katrin Õunap, Reet Siilats, Evi Padu, Kulno Türk, Toivo Hinrikus, Kaie Aia, Toomas Anepaio, Auni Vardja, Heli Grünberg, Ülle Luik
Eesti politsei
Mootorrattad
1997. aastal Eestis töövisiidil viibinud Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa siseminister Ekkehard Wienholtz kinkis Paikuse politseikoolile kaks mootorratast, mida kadetid kasutasid nii treeningsõitudeks kui ka Pärnus patrullimiseks. BMW mootorrattad olid 10 ja 12 aastat vanad. Ligi 200 kilo kaaluvate 5-käiguliste rataste töömaht on 650 kuupsentimeetrit. Politseikoolis oli seni arvel üle 20 mootorratta, suurem osa oli juba amortiseerunud. Korralikest mootorratastest oli suur puudus. Liikluspolitseil on küll kümmekond valget Jawat, mis omal ajal osteti VIPide eskordiks, aga neid enam ei kasutata.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2015: Ceslava Kairane, Ene Kivisik, Ene Metspalu, Tiina Alamäe, Ain Mäesalu, Toomas Tenno, Ljubov Kisseljova, Reet Sool, Sinaida Kalnin, Jaan Kõrgesaar, Maret Tomson, Erich Kukk, Aino Kalda, Ene Käärik, Tiia Tulviste, Mart Väärtnõu, Tiiu Kaart, Viire Sepp, Andres Saag, Daniel Cohnitz, Piret Orav, Aavo-Valdur Mikelsaar, Heino Heinla, Lea Paluvere
Eesti politsei
Mootorrattad
Alates 2001. aasta kevadest on kasutuses üks erivarustusega mootorratas BMW R 850 R. 2003 võeti kasutusele BMW R 1100 S. 2008. aastast kasutab Põhja Politseiprefektuur viit politseimootorratast: kahte Hondat ja kolme Suzukit, mis aitavad teedel kiiruseületajaid ohjeldada. Ida Politseiprefektuuris on 2 mootorratast.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2016: Mati Kilp, Uno Hämarik, Siret Rutiku, Ene Karja, Marika Rauk, Jaan Kotter, Marju Luts-Sootak, Toomas Bernotas, Irina Bichele, Pärt Peterson, Sulev Haldre, Silvi Salupere, Mari Karm, Ele Süvalep, Netti Žurakovskaja, Elve Voltein, Malle Viik, Kersti Taal, Tõnu Roolaht, Ilmar Anvelt, Tiia Haud, Reet Mägi, Arvo Tikk, Tiia Ristolainen, Urmas Lepner, Riina Mahlapuu, Urmas Varblane, Jaan Kivistik, Rein Kolk, Jaan Ginter, Priit Kaasik, Tõnis Karki, Enn Lust, Galina Posmetuhhova, Jaak Vilo, Viktor Abramov, Jaak Jaagus
Eesti politsei
Motoroller
Pärnu politseiosakonna käsutuses on viis motorollerit, millest üks on Kilingi-Nõmmes. Oma rolleripolitseinikud on Tartu-, Valga- ja Viljandimaal. Nemad kontrollivad peamiselt parke ja puhkealasid, et tagada seal avalikku korda. Ida Politseiprefektuuris on 8 motorollerit.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2017: Urmas Saarma, Ülle Hendrikson, Maie Toomsalu, Hille Roots, Madis Noor, Kalle Kirsimäe, Malle Rüütli, Krista Kallis, Leelo Talvik, Edgar Krull, Mare Saag, Mall Noormets, Kaja Plado, Tõnu Seilenthal, Virve Käärik, Oili Suvi, Aleks Lenzner, Arne Sellin, Jaanus Paal, Sirley Kodasma, Anders Ljunggren, Halliki Harro-Loit, Toomas Haldma, Ene Ustav, Jaak Sõber, Kaupo Kukli, Ülle Liiber
Eesti politsei
Jalgrattad
Jalgrattaid kasutatakse avaliku korra kontrollimisel peamiselt suvekuudel, ent ka varakevadel ja -sügisel.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2018: Helle Karro, Kalev Tarkpea, Kristin Lamp, Peeter Paris, Nadežda Ivanova, Hannes Saumaa, Ann Tamm, Triin Vihalemm, Tiit Hang, Kersti Lepajõe, Toomas Tammaru, Madis Kanarbik, Liina Kümnik, Kaido Reivelt, Peter Joachim Friedrich, Enn Kasak, Riina Kallikorm, Ragna Jõesaar, Kalle Hein, Aare Märtson, Taimo Saan, Maaja Paavo, Ljudmila Savihhina, Anu Sõber, Andres Arend, Anneli Adamson, Toomas Väli, Reet Adamsoo, Heli Raagmaa, Juhan Sedman
Eesti politsei
Veesõidukid
Pärnus tehti esimene katse alustada veepolitsei tegevust enam kui kümmekond aastat tagasi – Pärnu sadama valdaja pakkus politseile kasutamiseks ja veeliikluse kontrollimiseks enda kaatrit ja juhti. Politsei tehnikaga varustatud kaater Meri-Liis jõudis Pärnu Jahtklubisse (Pärnu veepolitsei kodusadam) 4. mail 2005. Esimesel hooajal kasutati poolkinnise kajutiga kaatrit Bella 561 HT, siis 2006. aastal lisandus kinnise kajutiga kaater Bella 572 C, mis osutus meie ilmaoludes märksa sobivamaks ja hakkas kandma nime "Meri-Liis 2". Lõuna-Eesti piirkonna siseveekogudel kasutab Lõuna Politseiprefektuur mootorpaate, tehes reididel koostööd omavalitsuste ja keskkonnaametkondadega.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2019: Lea Pild, Vello Hein, Harry Lemberg, Siiri Rootsi, Viktor Seeman, Virge Anso, Ester Uibopuu, Art Leete, Vitali Nagirnõi, Külli Laanepõld, Niina Lepa, Lembit Õunapuu, Sirje Kaur, Ain Laving, Immar Puun, Teet Örd, Ester Argel, Toomas Kivisild, Irja Lutsar, Kristin Kuutma, Robert Aps, Mart Roos, Eero Vasar, Marika Väli, Aivo Tamm, Karin Hellat, Meelis Pärtel, Raivo Hirmo, Marju Rosenthal, Kalju Eerme, Uno Veismann, Tiit Nilson, Anne Arold, Tiina Viin, Gerda Mihhailova, Monika Kumm, Ivi Kikkas, Tõnu Viik, Jaan Pelt
Eesti politsei
Erivahendid
Politsei erivahendid jagunevad passiivse ja aktiivse kaitse vahenditeks ning politseioperatsioonide abivahenditeks.
Politseioperatsioonide abivahendid
pisi|FN Model 1922 7,65 mm
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2021: Riho Altnurme, Marlon Gerardo Dumas Menjivar, Krista Fischer, Tiiu Jaago, Ruth Kalda, Anu Kallip, Margit Keller, Külli Kingo, Aavo Lang, Mati Laur, Jarek Mäestu, Lauri Mälksoo, Vello Peedimaa, Helo Liis Soodla, Andres Soosaar, Tõnu-Andrus Tannberg, Ülle Tensing, Tanel Tenson
Eesti politsei
Relvad
Enne Teist maailmasõda kasutati mitut tüüpi tulirelvi. 1925 kujunes põhiliseks teenistusrelvaks Belgia Browning FN, mille kaliiber oli 7,65.
Tänapäeval on enam levinud Glock ja Sig Sauer.
Tartu Ülikooli medal
Kavalerid
2022: Kristi Kerge, Jana Kivastik, Kairi Kreegipuu, Reet Kurg, Karmen Lust, Asko Lõhmus, Arne Merilai, Heiki Pagel, Karl Pajusalu, Erik Puura, Ivika Puusepp, Kristel Reim, Kõu Timpmann, Ülo Valk, Viljo Vider, Säde Viirlaid, Vallo Volke, Andres Võrk
Eesti politsei
Riigisisesed koostööpartnerid
Sisekaitseakadeemia; Päästeamet; Maanteeamet; Piirivalveamet; Maksu- ja Tolliamet; Eesti Riiklik Autoregistrikeskus; Sõjaväepolitsei.
Eesti politsei loomine
Eesti riiklik iseseisvus kuulutati välja Tallinnas 24. veebruaril 1918. Järgmisel päeval algas 9 kuud kestnud Saksa okupatsioon. Eesti politsei asutati 12. novembril 1918. Kriminaalpolitsei asutamise kuupäev on 5. jaanuar 1920, kaitsepolitsei (aastast 1925 – Poliitiline Politsei) asutati 12. aprillil 1920. pisi|Enne 1917. aastat pidasid korda linnapolitseinikud e kardavoid (vene городовой ehk "linnavaht"). Kardavoi oli vabapalgaline politseireamees, kelle vaste omaaegses Eesti Vabariigis oli kordnik Politsei koosnes kolmest harust: välis-, kriminaal- ja poliitiline politsei. Esimestel aastatel oli igaühel neist oma peavalitsus, 1924. aastal ühendati politsei juhtimine. Politsei Peavalitsuse eesotsas oli peavalitsuse ülem (aastast 1925 politseidirektor). Politsei Peavalitsuse hilisemad nimetused olid Politseivalitsus ja Politseitalitus.
Aastail 1918–1925 moodustasid maakonnad koos maakonnalinnaga politseiringkonna (politseivalitsus). 1. jaanuaril 1926 loodi prefektuurid. Mitmete ümberkorralduste tulemusena oli 1940. aasta suveks kujunenud 9 prefektuuri: Tallinna-Harju, Tartu-Valga, Viljandi-Pärnu, Petseri-Võru, Saare, Lääne, Viru-Järva, Narva, Raudteede Prefektuur.
Jaanuarist 1926 kuni augustini 1940 olid välipolitseis kasutusel järgmised ametinimetused: prefekt, abiprefekt, komissar, abikomissar, konstaabel, allkonstaaabel, vanemkordnik, kordnik; kriminaal- ja poliitilises politseis vastavalt komissar, abikomissar, vanemassistent, assistent, vanemagent, agent.
Politseiharidust andis aastatel 1925–1940 Politseikool, mis asus Tallinnas Lai 48. Koolis oli lõpetajaid 1300.
Kriminaalpolitsei avastatud kuritegude protsent ei langenud 1923. aastast alates enam alla 60.
Esimesel iseseisvusajal langes (täpsustatud andmetel) teenistusülesandeid täites 29 politseinikku.
17. juunil 1940 okupeeris NSV Liit Eesti. Politsei kui institutsioon likvideeriti. Peaaegu kogu kõrgem juhtkond hukkus vangilaagrites, konstaableist ja kordnikest jõudis osa kodumaale tagasi. pisi|Eesti politsei 1992 a.
Eesti politsei taasloomine
20. septembril 1990 võttis Eesti Vabariigi Ülemnõukogu vastu politseiseaduse millega algas miilitsastruktuuri praktiline kaotamine ja politsei taasloomine.
31. oktoobril 1990 määras valitsus ametisse politseipeadirektori – Jüri Nurme.
5. novembril 1990 nimetati ametisse 12 politseiprefekti. 1990. aasta novembrist kuni 1. märtsini 1991 olid maakondades olemas miilitsaosakonnad, mida juhtisid politseiprefektid, kusjuures kogu koosseis, väljaarvatud prefektid, kandis miilitsavormi.