cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Majandussurutis
Majandussurutise põhjused
Majanduses stabiilsuse saavutamiseks tuleb majandustegevust hoolikalt planeerida. Majandussurutise tekke põhjuseks võib välja tuua, et kui soovitakse majanduses stabiilsust, siis on planeerimine oluline. Muidu võivad tekkida buumid ja krahhid, mis on üksteisega seotud ja mis mõjutavad üksteist. Äritsüklid saavad alguse vabaturumajanduses, mida suudab valitsus edukalt stabiliseerida. Valitsuse sekkumine aitab ennetada kriise. Just kriiside ajal tehakse hulk vigu, mis jätkuvad kuni majanduse toibumiseni. Buumid ja krahhid on suuremad kapitalikaupade, mitte tarbekaupade sektoris. Jaemüüjad langevad surutisse viimasena ja leebemalt.
Turumajandus ja hinnakujundus
Turumajanduses on ärimees ettevõtja, kes soovib investeeringutega saada kasumit. Kui ta oskab hästi analüüsida oma kulusid ja tulusid, siis on kasum tagatud. Üldise hinnataseme tõusu ajal on toormaterjalide hinnad ja palgad kõrgemad, mistõttu loodetakse suuremat kasumit. Ettevõtjad on valmis rohkem investeeringuid tegema, kuna tarbitakse rohkem. Kui aga nõudlust hinnatakse üle, võib tekkida kahjum ja seetõttu peab ettevõte või ettevõtja oma äritegevuse lõpetama.
Nõudlus ja pakkumine peavad olema tasakaalus, mis tagab ka hindade ja tootmise võrdsuse. Majandussurutises on selgelt märgata, et inimesed tarbivad ja ostavad seda, mis on vajalik, kuna puudub liigne raha. Surutise ajal peavad hinnad stabiliseeruma nende tegelike väärtusteni. Turumajanduses mõõdetakse ettevõtjate edukust teenitud kasumi ning kahjumiga.
Majandussurutis kujuneb välja varasemast buumist ja pärast inflatsiooni vabanemist taastub majandusolukord. Surutis on vajalik reaktsioon eelnenud buumi ebanormaalsusele. Kui pangad on saavutanud parema olukorra ja stabiliseerunud tunnevad end kindlamalt, hakatakse laenuvõimet suurendama. Saab alguse uus buum, millega kaasneb peagi krahh.
Äritsükli teooria
Valitsuse sekkumine turul toimuvasse toob kaasa laenuraha suurenemise ja inflatsiooni. Kui inflatsioon jõuab lõpule, siis järgneb majandussurutis, mis väljendab kohandumist olukorraga. Buumid ja krahhid ei teki, kui pankade laenuvõime suurendamiseta on pakkumine ja hinnasüsteem tasakaalus. Inglise majandusteadlane David Ricardo arvab: "Maailma vabaturule tekkinud loomulikud rahad on iseenesest kasulikud kaubad, üldjuhul on need kuld ja hõbe. Kui raha piirduks ainult nende kaupadega, toimiks majandus kogusummas nagu eri turgudel: nõudmine ja pakkumine kohanduksid sujuvalt ning seetõttu ei oleks ka buumi ja krahhi tsükleid."
Juba 2016. aastal teatas Eesti tööõiguse asjatundja Heli Raidve: "Masu ei varitse nurga taga, see vaatab meile avalikult otsa 2015.aasta sügisest ehk umbes kuuendat kuud. Suurettevõtete lahkumine meie turult, mitme tehase sulgemine, sundpuhkused, suurkoondamised jms. Eesti turg on pisike. Tööandjad, kes vapralt vastu peavad, väärivad tunnustust ja tuge".
Andrejs Priedkalns
pisi|Andrejs Priedkalns Andrejs Priedkalns (28. november 1873 Tirza vald, Valga kreis – 1. aprill 1923 Riia) oli Läti arst ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust).
Ta sündis aastal 1873 Tirza vallas Valga kreisis sulase perekonnas. Pärast õpinguid Vecpiebalga kihelkonnakoolis sooritas ta Cēsises rahvakooli õpetaja eksami ja töötas õpetajana Krape koolis (asub praeguse haldusjaotuse järele Ogre piirkonnas Krape vallas) ning seejärel Riias. Aastal 1898 astus ta Moskva Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1903. Seejärel töötas ta Madlienas arstina. Ta võttis osa 1905. aasta revolutsioonist.
Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus sotsiaaldemokraatide fraktsiooni.
Pärast Esimese maailmasõja algust sai tast aastal 1915 Petrogradis Läti pagulasarst. Aastal 1916 ta arreteeriti ning ta viibis Krestõ vanglas. Pärast Veebruarirevolutsiooni vabastati ta Ajutise Valitsuse poolt kui poliitvang ning ta määrati 3. aprillil 1917 Liivimaa kubermangu komissariks.
Andrejs Priedkalns suri 1. aprillil 1923 Riias.
Zakroczym
Zakroczym on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Nowy Dwór Mazowiecki maakonnas, Zakroczymi valla halduskeskus. Zakroczym asub Visla paremal kaldal, Varssavi kesklinnast umbes 35 km loodes.
Zakroczymi on ürikutes esmamainitud 1065. aastal, linnaõigused sai 1422. aastal. 15. ja 16. sajandil oli Zakroczym oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. 17. sajandil linna tähtsus vähenes. Teises maailmasõjas hävis 70% linnast.
Euphoria (laul)
"Euphoria" on Rootsi laulja Loreeni laul.
Laul esindas Rootsit 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaanis Bakuus. Laul pääses 2. poolfinaalist edasi ja esines 26. mail finaalis 17ndana. Euphoria võitis 2012. aasta Eurovisiooni 372 punktiga.
Nüüd on püütud teha selle lauluga sarnaseid laule.
Vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäik
Vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäik on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna noorteühenduse Sinine Äratus alates 2014. aastast korraldatud traditsiooniline tõrvikurongkäik Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamiseks.
thumb|Sinise Äratuse liikmed tõrvikurongkäigul Tallinna vanalinnas, 2014 thumb|Sinise Äratuse tõrvikurongkäik Tallinnas, 2015
Eesti Vabariigi aastapäevadel 2014. ja 2015. aastal korraldas Sinine Äratus Tallinna kesklinnas tõrvikurongkäigu. Sinine Äratus on neid kirjeldanud Eesti iseseisvuse ja vabadusvõitluse auks peetavate rongkäikudena, mille eesmärk on anda märku, et Eestis on endiselt palju inimesi, kellele on tähtsad rahvuslikud aated. 2014. aastal oli pealoosungiks "Eestlaste Eesti eest!". Ka 2015. aastal nimetasid korraldajad sama lause ürituse "mantraks", rongkäigu peas kanti aga loosungit "Eesti eest!", lisaks oli plakat kirjaga "sinitaeva palge ees mustal mullal valge mees".
2015. aasta üritusel osalesid Sinise Äratuse kutsel sõprusorganisatsioonid Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK", Leedu Rahvuslaste Ühendus ja Rootsi noorteorganisatsioon Nordisk Ungdom. Mõnedel andmetel avaldati EKRE YouTube kanalil tõrvikurongkäigust ajutiselt video, mille taustaks oli valitud laul "Ma ootan Juhti" bändilt Minu Kamp, mis Urmas Sutropi hinnangul on paremäärmuslikku maailmavaadet toetav muusikaline kollektiiv, mille nimi on tuletatud Adolf Hitleri raamatu Mein Kampf nimest.
2015. aasta rongkäik pälvis suhteliselt palju avalikku kriitikat. Eesti Päevaleht kõrvutas oma juhtkirjas rongkäigu loosungit Saksa paremäärmuslaste hüüdlausega "Saksamaa sakslastele, välismaalased välja!", vastandades seda Eesti Vabariigi väljakuulutamise manifestiga "Kõigile Eestimaa rahvastele". Leht tõi välja, et selline loosung on mitteeestlaste suhtes alandav ja annab samas ka Vene meediale ettekäände propagandarünnakuks. Simon Wiesenthali keskus nimetas rongkäiku järjekordseks näiteks rassistlike ja tõrjuvate sõnumite populaarsuse kasvust Baltikumis ning motot "Eestlaste Eesti eest" sallimatuks vähemuste suhtes. Uudisteportaal Delfi teatas, et kuigi avalikult on Sinise Äratuse poolt rongkäigule kutsutud Nordisk Ungdom eitanud süüdistusi natsismis ja paremäärmusluses, siis näiteks Rootsi Kaitsepolitsei ja antirassistlik väljaanne EXPO on seda organisatsiooni seostanud avalikult natsistliku white power liikumisega. Jüri Estam avaldas lootust, et Sinise Äratuse liikmed seltsivad Nordisk Ungdomi taolise natsisidemetega organisatsiooniga teadmatusest ja hoiatas, et EKRE tegevus annab kerge võimaluse Eesti vaenlastele Eestit natsismis süüdistada.
Ajaloolase Jaak Valge hinnangul tõrvikurongkäik provokatiivne ega natsismile viitav polnud, sest tõrvikurongkäigud kui sümbolid on laiema tähendusega ja neid on kasutatud näiteks laulva revolutsiooni ajal ja võidupühadel. Ajaloodoktorant Aro Velmet on kirjutas, et Nordisk Ungdomi liikmed on Rootsis verbaalselt ja füüsiliselt ahistanud rassismivastaseid aktiviste ja rahvusvahelisi põgenikke ning et ekstremismi monitooriv asutus EXPO nimetab Nordisk Ungdomi paremäärmuslikuks ja antisemiitlikuks organisatsiooniks. Velmeti hinnangul on Sinise Äratuse suhtlemine sellise organisatsiooniga väheüllatav ja mittejuhuslik, kuna sobitub hästi laiemasse EKRE paremäärmuslike sõnavõttude ja tegevuste mustrisse. EKRE esimehe Mart Helme hinnangul ei olnud üritus provokatiivne ega ka julgeolekuohuks Eestile, kuna Venemaa teeb Eesti-vastast pisi|Tõrvikurongkäik 2022 Pika jala tänaval propagandat sõltumata EKRE käitumisest. Sinise Äratuse esimehe Jaak Madisoni arvates kõnekoosolekul Nordisk Ungdomi poolt tehtud sõnavõttudes märgid äärmuslusest puudusid. Tema sõnul kasutatakse äärmusluse silti meelevaldselt ja pealegi ei saa samal üritusel osalemist tõlgendada veel nendega koostöö tegemisena. Nordisk Ungdomi esindaja Fredrik Hagberg teatas, et neile meeldis Eestis olev tugev natsionalistlik vaim ja et nad loodavad ka edasipidi Sinise Äratusega koostööd jätkata. Nordisk Ungdomi vastu esitatud süüdistusi seotuses neonatsistliku ja white power liikumistega Hagberg tõrjus.
2017. aastal korraldatud Vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäigus osales politsei hinnangul umbes 2000 inimest. Õhtulehe teatel oli korraldajate sõnul osalejaid ligi 3000, EKRE väitel aga üle 3500.
Vello Mäeots
Vello Mäeots (19. veebruar 1940 – 25. juuli 2015) oli eesti laulja. Ta oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja (1963–1990 ja 1996–1997) ja direktor (1997–2003), kvarteti RAM-3 laulja, giid Gustav Ernesaksa majas Kadriorus.
Elu ja töö
Vello Mäeots sai lauljahariduse Tallinna Muusikakoolis (1959–1963). Aastatel 1961–1963 töötas ta Eesti Televisioonis muusikasaadete režissööri assistendina.
Eelkõige oli Mäeotsa elutee seotud Eesti Rahvusmeeskooriga (endine Riiklik Akadeemiline Meeskoor). Kolmekümne aasta jooksul esines meeldiva baritonihäälega laulja ka solistina ning kuulus mitmesse ansamblisse, nende seas omal ajal äärmiselt populaarne kvartett RAM-3 (1965–1987).
Vello Mäeots on täitnud ka Eesti Raadio segakoori direktori kohuseid, alates 2003. aastast töötas ta Tallinna huvikeskuses Kullo tütarlastekoori Ellerhein produtsendina.
Vello Mäeots on peale laulmise pidanud veel mitut ametit, kuid kunagised ajakirjandusõpingud on aluseks RAMi tegevuse jäädvustamisel tehtud suurele tööle. V. Mäeots on kirjutanud raamatuid, teinud tele- ja raadiosaateid, jäädvustanud RAMi arhiivi. Vello Mäeots suri 25. juulil 2015 ja on maetud Rahumäe kalmistule.
Isiklikku
"Mina olen peres kõige väiksem muusik, mina olen ainult laulja," on Vello Mäeots öelnud. Tema abikaasa Anneli Mäeots on dirigent, tütar Ingrid Kõrvits Ellerheina dirigent, poeg Kristjan ERSO löökpillimängija.
Jacques Deval
Jacques Deval (kodanikunimega Jacques Boularan; 27. juuni 1890 – 19. detsember 1972) oli prantsuse näitekirjanik ja filmilavastaja.
Devali tuntuim teos oli näidend "Tovaritch" (1933), mille alusel hiljem valmis ingliskeelne film "Tovarich" (1937).
Kêbi provints
Kêbi provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas.
See on Kambodža väikseim provints. Loodi 22. detsembril 2008.
Haldusjaotus
Provints jaguneb kaheks ringkonnaks:
Motown
pisi|Motowni endised [[Hitsville U.S.A. stuudiod Detroitis]] Motown Records, Inc. on USA plaadifirma, mis on eelkõige tuntuks saanud tänu soulimuusikale.
Motown oli esimene rahvusvaheliselt edukas plaadifirma, mis kuulus afroameeriklasele. Selle asutas 12. jaanuaril 1959 Detroitis Berry Gordy. Algselt kandis plaadifirma nime Tamla Records, 14. aprillil 1960 sai see nime Motown Record Corporation. 1972. aastal kolis ettevõte Los Angelesse, jäädes eraldiseisvaks ettevõtteks kuni 1988. aastani, mil Gordy müüs selle MCA-le. 1994. aastal müüdi see PolyGramile ning hiljem omandas selle taas MCA järel asutatud Universal Music Group, mis ostis PolyGrami 1999. aastal.
1960. aastatel kuulusid plaadifirma alla teiste hulgas Stevie Wonder, Rare Earth, Marvin Gaye, Diana Ross & The Supremes, The Temptations, The Four Tops, Smokey Robinson & The Miracles, Martha & the Vandellas, The Jackson 5 ja Gladys Knight & the Pips.
Esimene Motowni alt väljalastud singel, mis jõudis USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohale, oli The Marvelettesi "Please Mr. Postman" (1961).
Regressiivne maks
Regressiivne maks on maks, mille maksumäär väheneb maksustamise objekti hulga või suuruse kasvades.
Regressiivseteks maksudeks loetakse ka makse, mis on kõigile võrdsed, kuid moodustavad seega madalama sissetulekuga inimeste sissetulekust suurema protsendi kui kõrgema sissetulekuga inimeste sissetulekust, selle näiteks on käibemaks.
Wembezi
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%.
Stanisław Leszczyński
thumb|Poola kuningas ja Leedu suurvürst Stanisław Leszczyński. [[Jean Girardet' maal.]] Stanisław Leszczyński (leedu Stanislovas Leščinskis; 20. oktoober 1677 Lviv – 23. veebruar 1766 Lunéville, Prantsusmaa) oli Poola kuningas ja Leedu suurvürst 1704–1709 ja 1733–1736 ning Lorraine'i hertsog 1737–1766.
Stanisław Leszczyński sündis mõjuvõimsasse Poola magnaadiperekonda ja oma nooruses õnnestus tal reisida Lääne-Euroopas. Põhjasõja ajal 1702. aastal tungis Rootsi kuningas Karl XII oma vägedega Poola ning tema nõudmisel kukutasid Poola aadlikud 1704. aastal võimult kuningas August II Tugeva ja asendasid ta Leszczyńskiga. 1709. aastal said Rootsi väed Poltaava lahingus venelaste käest lüüa ning jätsid Poola kuninga ilma toetuseta. August II Tugev naasis troonile ja Stanisław oli sunnitud riigist pagema. Varjupaiga leidis ta Prantsuse kuninga juures ning ta asus elama Alsace'i. 1725. aastal abiellus tema tütar Marie Leszczyńska Prantsuse kuninga Louis XV-ga.
Idufirma
Idufirma (inglise keeles start-up või startup) on ettevõte, mis on loodud eesmärgiga leida korratav ja skaleeruv ärimudel.
Stanisław Leszczyński
August II suri 1733. aastal ning Stanisław püüdis Prantsusmaa toetusel uuesti Poola troonile tõusta. Ta reisis maskeeritult Varssavisse, kus seim ta ülekaaluka häälteenamusega taas Poola kuningaks valis. Venemaa ja Austria kartsid aga Poola liitumist Rootsi-Prantsuse liiduga ning vallutasid riigi enne, kui Stanisław kuningaks jõuti kroonida. Seimi vähemus valis Venemaa survel uueks kuningaks August II poja, Saksi kuurvürst Friedrich August II, kes sai kuningaks August III nime all. Stanislaw pages Gdańskisse, kus ootas Prantsusmaa abivägesid, mida aga ei saabunud. Enne kui linn Vene piiramisvägedelel alistus, põgenes ta Königsbergi, kust juhtis sissisõda uue kuninga ja venelaste vastu. 1738. aastal sõlmitud Viini rahuleping tunnustas August III Poola kuningana, kuid lubas samas Stanisławil edasi kasutada oma kuninglikke tiitleid ja andis eluajaks Lorraine'i ja Bari provintsid.
Lützerath
pisi|Lützerath Lützerath on küla Saksamaal, Põhja-Rein-Vestfaali (Nordrhein-Westfalen) liidumaal Heinsbergi kreisis.
Stanisław Leszczyński
Lorraine'is tõestas Stanisław end hea valitsejana ja edendas sealset majanduslikku arengut. Tema õukond Lunéville'is sai tuntuks kultuurikeskusena ning ta asutas Nancys õpetatud seltsi (Stanisławi Akadeemia) ning sõjakooli.
Lützerath
Külas oli 2010ndail aastail alla kümne elaniku.
Stanisław Leszczyński
Elulugu
Stanisław Leszczyński sündis 1677. aastal Lvivis Poznańi vojevoodi Rafał Leszczyński (1650–1703) ja Anna Katarzyna Leszczyńska (sündinud Jabłonowska; 1660–1727) pojana. Tema emapoolne vanaisa oli krooni välihetman, hilisem krooni suurhetman ja Jan III Sobieski (1629–1696) surma järel üheks troonikandidaadiks olnud Stanisław Jan Jabłonowski (1634–1702). Just vanaisa Stanisław Jan ja viimase õde Zofia Dzieduszycka hoidsidki Stanisławi oma kätel kui ta 21. oktoobril Lvivi katedraalis ristiti.
Idufirma
Terminid ja õigekiri
Idufirma ingliskeelne vaste on start-up, mis kirjutatakse sidekriipsuga või kokku (startup), tsitaatsõnana kaldkirjas ja ülakomaga, nt start-up'id, ahelliitsõnana start-up-firmad või start-up-ettevõtted.
Lützerath
Küla piirkonnas kavandati maapealse söekaevanduse rajamist, mistõttu küla täielikult häviks ja asenduks kunstliku järvega.
Stanisław Leszczyński
Elulugu
Hariduse sai noor Stanisław koduõpetajate, kelle hulgas oli ka välismaalasi, käe all. Lisaks õppis ta mõnda aega Leszno protestantlikus koolis. Aastail 1695–1696 viibis ta ringsõidul mööda Euroopat.
Idufirma
Terminid ja õigekiri
Toimetaja Erkki Sivonen andis keelenõuandjaile teada, et võttis tõenäoliselt 2000. aastate keskel Eesti Ekspressis käibele start-up'i vaste idufirma.
Lützerath
Suured protestid söekaevanduse vastu toimusid korduvalt 2021. ja 2022. aastal. 2023. aasta jaanuaris puhkesid Lützerathis kaevanduse vastased demonstratsioonid, kus 14. jaanuaril osales umbes 15 tuhat inimest. Toimusid kokkupõrked politseiga.
Stanisław Leszczyński
Elulugu
Kuni oma isa surmani 1703. aastal jäi ta oma tegevustes selgelt viimase varju. 1697. aastal võttis ta üle Odolanowski staarosti ametiposti. Sama aasta kuningavalimistel toetas ta koos oma isaga algul Jan III Sobieski poega Jakub Ludwik Sobieskit (1667–1737), kuid hiljem asusid nad toetama Saksi kuurvürsti. Kuningaks valitud August II Tugev (1670–1733) näitas noore Leszczyński suhtes poolehoidu ja nimetas ta krooni suurjoogikandjaks (podczaszy wielki koronny).
Idufirma
Terminid ja õigekiri
Idufirma eestikeelseks vasteks on keelenõuandjad pakkunud termineid käivitusfirma ja käivitusettevõte, kuid neid pole laiemalt kasutusele võetud. Vasteks on pakutud ka iduettevõte, sest firma on kahetähenduslik ja tähendab nii ettevõtet kui ka ärinime.
2011. aastal nimetas Peep Nemvalts terminit idufirma liiga kujundlikuks ning pakkus neutraalsemaks, läbinisti eestikeelseks vasteks sõnu algäri või lähteäri, kus alg- oleks ühesilbilisena otstarbekam.
Idufirma kujunemine
Idufirma ei ole "päris firma", kus teatakse, kuidas raha teenida, vaid grupp inimesi, kes alles otsivad selleks võimalusi.
Stanisław Leszczyński
Esimene valitsusaeg
August II tegevusega rahulolematu Poola aadel lõi Rootsi toetusel Varssavi konföderatsiooni, mis 16. veebruaril 1704 kukutas senise kuninga. Konföderatsiooni saadikuks määratud Stanisław Leszczyński kohtus aprillis Lidzbark Warmińskis Rootsi kuningas Karl XII, kes hindas Leszczyński mõjuvõimu Suur-Poolas, esitas ta troonikandidaadiks. Leszczyński nõustus tingimusel, et võtab krooni vastu ainult ajutiselt, et see esimesel võimalusel Jakub Ludwik Sobieskile üle anda. Seda lubadust aga ei täidetud ning 12. juulil valis Rootsi sõjaväelaagris kogunenud seim Stanislawi kuningaks. Kuninga kroonimistalitus viidi aga läbi alles 4. oktoobril 1705 Varssavi Püha Johannese katedraalis ning tseremoonia viis läbi Lvivi peapiiskop Konstanty Józef Zieliński (1646–1709).
Karl võitis Saksi vägesid 1. septembril 1706 Fraustadti lahingus ning hõivas seejärel Saksimaa, misjärel August II Tugev oli sunnitud Altranstädti rahuga loobuma nõudest Poola troonile ja tunnistama Leszczyńskit kuningana.
Idufirma
Idufirma rahastamine
Idufirma tegevuse rahastamiseks on mitu võimalust. Kui firma asutajad rahastavad oma tegevust ise, siis sellist tegevust nimetatakse inglise keeles sõnaga bootstrapping. Kiirema kasvu saavutamiseks kaasavad idufirmad sageli välisinvesteeringuid, andes investeeringu vastu ära osa firmast. Investoreid on peamiselt kahte tüüpi: isiklikku raha panustavad eraisikud, nn äriinglid, ning investeerimisfondid ja riskikapitalifirmad, mis koondavad mitme isiku raha. Idufirmale investeeringu saamist nimetatakse raha kaasamiseks ja inglise keelest toortõlkena ülevõetuna ka tõstmiseks (ingl to rise). Oma tegevuse käigus võib idufirma raha kaasata korduvalt.
Lisaks investorite, sh riskiinvestorite kapitalile on võimalus investeerida ainult juba teenitud raha. Nii kasvab firma aga palju aeglasemalt kui hästi rahastatud konkurent.
Kiirendi
Idufirmade kiirema arengu saavutamiseks on loodud ettevõtete kiirendeid (ingl accelerator). Kiirendi eesmärk on aidata alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ning viia neid kokku potentsiaalsete investoritega. Enamik kiirendeid annab nendega liituvatele idufirmadele väikese investeeringu, nn seemneraha, ning võtab ettevõtetes osaluse vastutasuks raha ja juurdepääsu eest oma võrgustikule. Tuntuimad kiirendid on Seedcamp Euroopas ning 500 Startups ja Techstars USA-s. 2012. aastal asutati Eesti esimesed kiirendid Startup Wise Guys ja GameFounders.
Tuntud Eesti idufirmasid
Tuntuim Eestist pärit kunagine idufirma on Skype, mis on nüüdseks arenenud suurettevõtteks. Juba tõestatud ärimudeliga, kuid endiselt aktiivse kasvu faasis on Zeroturnaround ja Fortumo. Palju meediakajastust pälvinud idufirma on rõivaste virtuaalne proovikabiin Fits.me.
Eestis on ligi 500 idufirmat, kus 2019. aasta märtsi seisuga töötab 5700 inimest. Neist 3078 töötab Eestis ja 23% on välismaalased.
Populariseerimine
Võrreldes Ameerika ja Lääne-Euroopaga, on ettevõtlus Eestis veel võrdlemisi algusjärgus. Mitu projekti teeb tööd idufirmakultuuri edendamiseks ja uute inimeste kaasamiseks alustavate ettevõtete maailma.
Garage48 korraldab 48-tunniseid hoogtööüritusi, kus idufirmana tegutseda soovivad huvilised kogunevad, moodustavad meeskonnad ja arendavad välja idee prototüübi. Selline mudel võimaldab laiendada kontaktvõrgustikku ja saada tunnetust, mida tähendab idufirma tegemine. Tuntuimad Garage48 üritusel alguse saanud ettevõtmised on Lastehoid.net, Campalyst, Qminder ja VitalFields.
"Ajujaht" on telesaadete kaudu jälgitav ettevõtluskonkurss, millega edendatakse Eesti noorte ettevõtlikkust ning aidatakse kaasa uuenduslike ja teadusmahukate ettevõtete loomisele. Ürituse alguses esitatakse ideed, edasipääsenuid koolitatakse ja pakutakse mentorlusprogrammi. Lõpetanutele on auhinnafond ideede arendamiseks. Tuntumad "Ajujahilt" alguse saanud idufirmad on Click and Grow nutikas lillepott ning Virtual Garden, mis võimaldab igaühel veebi vahendusel olla aiapidaja.
Tallinna iduettevõtteid koondab koostöötamiskeskus Lift99, Tartus asub südalinnas iduettevõtluse kogukonnakeskus sTARTUp HUB.
Idufirmade temaatikast räägib Kuku raadio IT-ärisaade "Restart".
Biootiline indeks
Biootiline indeks (inglise biotic index) on vee kvaliteedi hindamissüsteem, mis põhineb bioindikaatorite või indikaatorliikide esinemisel või mitteesinemisel veekogus.
Eesti Armeenia Rahvusühing
Eesti Armeenia Rahvusühing on Eesti armeenlasi ühendav organisatsioon. Ühing tegutseb Tallinnas.
Ühing asutati 1998.
Ühingul on järgmised allorganisatsioonid:
Pulkpistik
pisi|260px|Kolme- ja kahekontaktilised pistikud: 1) hülss (sleeve); 2) rõngas (ring); 3) tipp (tip); 4) isoleerivad plastikrõngad
Pulkpistik (inglise keeles phone connector) on silindrilise kujuga konnektori ja tavaliselt kontsentriliste kontaktidega pistik vahelduv- ja alalisvoolu edasijuhtimiseks väikepingete alas. Pulkpistikühendusi kasutatakse peamiselt audio- ja videosignaalide, harvem juhtimissignaalide ja kuni 0,5 A toitevoolu ülekandmiseks.
Pulkpistik on tavaliselt kolme erineva kontaktiga, kuid tänapäeval on levinud ka kahe-, nelja- ja viiekontaktilised ühendused. Vastavalt kontaktide arvule ja tüübile on pulkpistikutel täpsustavad nimetused, milles T (inglise keeles tip) tähistab tipukontakti, R (inglise keeles ring) rõngaskontakti ning S (inglise keeles sleeve) hülsskontakti:
Ühenduste suurused
pisi|Pulkpistikud: 2,5 mm mono; 3.5  mm mono; 3,5  mm stereo; 6,35  mm (¼") stereo
pisi|180px|Neljapooluseline pistik: L ja R ‒ vasak ja parem kanal; AUX ‒ abikanal (mikrofoni, juhtpuldi vms tarbeks); GND ‒ maa. Selliseid pistikuid kasutatakse sageli mobiiltelefonide jaoks
Tänapäeval on laialdaselt kasutusel kolm standardsuurust. Nendest esimene 6,35 mm pistik loodi juba 19. sajandil ning seda kasutati telefonijaamades, sest lihtne ja robustne disain võimaldas kiiresti erinevate klientide vahel ühendusi luua, kartmata seadmete kahjustamist.
3,5 mm ja 2,5 mm standard võeti kasutusele hiljem: transistorraadiote tekkimise ja leviku ajal. Siis kasutati ühendust raadio ja kõrvaklappide jaoks, kuid kõige enam on populaarsust kogunud 3,5 mm standard Sony Walkmani ning teiste mobiilsete kasseti- ja plaadimängijate abil. Pulkpistikud on tänapäeval nõnda levinud, et igalt heliväljundiga seadmelt eeldatakse ühilduvust kasutaja mistahes kõrvaklappidega.
Kontaktide standardid
Tavalist TS-konnektorit kasutatakse monofooniliste tasakaalustamata ühenduste puhul nii mikrofonides, kõlarites kui ka muudes ühendustes. See tähendab, et hülss on ühendatud maaga ning signaal liigub läbi tipukontakti.
TRS-konnektorit saab kasutada monofoonilise tasakaalustatud ühenduse loomiseks, kus tipu- ja rõngakontaktidel on diferentsiaalsignaal ning hülss on maanduskontaktiks, kuid enamasti kasutatakse seda siiski tasakaalustamata stereofoonilistes ühendustes, mille korral on tipukontakt vasakpoolne kanal, rõngas parempoolne kanal ja hülss maanduskontaktiks.
Balansseerimata heli
pisi|Müra kaotamine balansseeritud signaali puhul
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond
Tartu Ülikooli korvpallinaiskond on Tartu Ülikooli korvpallinaiskond. Klubi on asutatud 1948 ja on ühtlasi Eesti vanim korvpallinaiskond. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas.
Pulkpistik
Balansseerimata heli
Ühendus on balansseerimata, kui see saab signaali ühest allikast ning saadab selle järgmise seadmeni muutmata kujul. Balansseerimata ühendused on tavaliselt kahekontaktilised: maakontakti ja signaalikontaktiga. Kaabel on tavaliselt tehtud nii, et signaali juhe on keskel ning maakontakti kandev juhe on ümber selle. Selline ehitus peaks tagama, et ümbritsev elektrooniline müra, mis tuleb lampidest, raadiotest ja muudest seadmetest, ei moonutaks signaali (st sellele lisandub susin, vilin vms). Balansseerimata ühenduste puhul peaksid kaablid olema kuni kuus meetrit pikad, sest pikemad kaablid muudavad signaali takistuse tõttu nõrgemaks ning igasugune juhtme liigutamine võib väljundisse tuua ebavajalikku müra. Pikemate ühenduste puhul on mõistlik kasutada balansseeritud signaali.
Balansseeritud heli
Balansseeritud signaali puhul on tavaliselt kontakte kolm: kaks tükki signaali jaoks ning üks maaühendus. Balansseeritud kaablite puhul kannavad kaks kaablit seadmest tulnud signaali edasi, kuid üks signaal inverteeritakse ning nii on mõlemad signaalid vastandfaasis. Väljundseadmes üks signaalidest inverteeritakse uuesti ning kahe signaali kattuv osa liigub edasi seadmesse, kuid tee peal signaali häirinud müra on sihtpunktis faasist väljas ja signaalide summeerimisel tühistab end ära. Selline ehitus võimaldab müravaba signaali kanda ka pikemate vahemaade taha.
Kasutusalad
Pulkpistikühendus on üks vanemaid standardeid, mida tänapäeval ka laialdaselt kasutatakse. Allpool on välja toodud mõned seda ühendust kasutavad valdkonnad:
Visuaalselt sarnased ühendused
Telefonifirmades kasutati DS1 ühendustes "310 konnektor" ühendust, mis koosneb kahest 0,625-tollise vahega 6,3 mm TS-pulkpistikust. Antud ühenduste pesasid võib kasutada ka eraldi pulkpistik-ühendustega. Pistik on disainitud kahe monoühenduse loomiseks läbi ühe juhtme, kuid on tänapäeval TRS-standardi kasutuselevõtuga muutunud ülearuseks.
Lennunduses kasutatakse kõrvaklappide ühenduseks tavaliselt 6,3 mm ühendust, kuid mikrofoni tarbeks on kasutusel eriline 0,206-tolline PJ-068 ühendus. Mikrofoni ühendusel on rõngas tihti signaali kandja ja hülss on maakontakt. Tipukontaktil on erinevaid funktsioone, kuid tavaliselt kasutatakse seda mikrofoni push-to-talk nupu või lisavoolu saatmiseks.
pisi|175px|XLR-pistikühenduse emas- ja isaspool (kaabli otsa ühendamiseks)
Militaarlennukites ja -helikopterites kasutatakse palju ka konnektorit U-174/U. Need niinimetatud "NATO ühendused" sarnanevad 6,3 mm ühendustega, kuid nad on jämedamad (7,1 mm läbimõõduga) ja lühemad (0,7 tolli). Neil ühendustel on neli kontakti: kaks mikrofoni tarbeks ja kaks kõrvaklappide monofoonilise heli tarbeks.
Muusikatööstuses kasutatavad standardid
Muusikatööstuses kasutatakse TRS-standardit tihti ka balansseeritud signaali edasikandmiseks, kuid palju tavalisem konnektor selle tarbeks on XLR. XLR puhul kasutatakse samuti kolme kontakti: esimene ühendus on maa, teine kontakt annab edasi plusspooluse ning kolmas kontakt miinuspooluse diferentsiaalsignaalist.
Kärla kalmistu
pisi|Kärla kalmistu Kärla kalmistu asub Kärla alevikus Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Gabriela Adameșteanu
pisi|Gabriela Adameșteanu (2013) pisi| Gabriela Adameșteanu (2005) Gabriela Adameșteanu [gabri'eela adamešt'jaanu] (sündinud 2. aprillil 1942 Târgu Ocnas) on rumeenia kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.
Žatec
Žatec (saksa keeles Saaz) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Louny ringkonnas. Žatec asub Ohře jõe ääres, Lounyst ligikaudu 17 km läänes ja Ústí nad Labemist umbes 52 km edelas.
Alates 1961. aastast on Žateci vanalinn ajalooline linnakaitseala.
Žateci piirkond on olulisim humalakasvatuspiirkond Tšehhi Vabariigis.
Osek
Üldist
Osek asub Põhja-Böömimaal Maagimäestiku lõunajalamil, Teplicest 8 kilomeetrit idas ja Tšehhi-Saksamaa piirist umbes 15 kilomeetrit lõunas. Elanikke on umbes 4700.
Ajaloost
Osek on enim tuntud Oseki kloostri poolest, mis rajati 13. sajandil. Algsest hoonestusest on säilinud varagooti kapiitlisaal ja ristikäik, enamik kloostrikompleksist on barokkstiilis ja pärineb 17. ja 18. sajandist. Kloostrikompleks on sajandeid olnud kohaliku majandusliku ja ühiskondliku elu keskmeks.
Loučná tee ääres surnuaias on mälestusmärk, mis meenutab kaevandusõnnetust 1934. aastal, kus söetolmuplahvatuses hukkus 142 mäetöölist.
Salesiuse küngas Osekis on maaliline kalju suurte kvartsiidiplokkide, -piilarite ja lõhedega, omapärane geoloogiline fenomen.
Tänapäeval on Osek populaarne turismisihtkoht. 2006. aastal andis Tšehhi vabariik välja Oseki kloostrit kujutava postmargi.
Suorun Omolloon
Dmitri Kononovitš Sivtsev, kirjanduslik pseudonüüm Suorun Omolloon, (jakuudi keeles Дмитрий Кононович Сивцев; Суорун Омоллоон; 14. september (vkj 1. september) 1906 Tatta uluss, Jakuudi oblast – 25. juuni 2005 Jakutsk) oli jakuudi kirjanik (proosa- ja näitekirjanik), libretist ning kultuuritegelane, Jakuudi rahvakirjanik, Põhjatähe ordeni kavaler.
Ta oli mitme muuseumi loomise idee algataid (sealhulgas Tatta rajoonis 1977. aastal rajatud Jakuutia esimene vabaõhumuuseum Tšerkehhi ajaloo-etnograafiamuuseum ja 1987. aastal Leena paremal kaldal 70 km Jakutskist allavoolu rajatud  Leena ajaloo-arhitektuuri muuseum-kaitseala ). 1990. aastatel aitas ta kaasa kirikute taastamisele Jakuutia territooriumil.
Päritolu, haridustee ja kirjandustegevus
Suorun Omolloon oli pärit Kesk-Jakuutias asuvast ulussist (praeguse nimega Tatta uluss). Ta lõpetas 1928. aastal Jakutski pedagoogilise tehnikumi. Kirjandustegevusega alustas ta 1926. aastal. Loomeperioodi esimeses pooles kirjutas ta peamiselt jutustusi, osa neist satiirilise varjundiga. Hiljem on ta kirjutanud Jakuudi Muusika- ja Draamateatrile rohkesti näitetükke. Ta on kirjutanud ka lastele ja avaldanud koduloolise sisuga publitsistikat.
Rapla Korvpallikool
Rapla Korvpallikool on Raplas asuv Eesti korvpalliklubi. Klubi asutati 2005.
Klubi esindusmeeskond Avis Utilitas Rapla mängib Korvpalli Meistriliigas, lisaks mängis 2018. aastani rahvusvahelises liigas Baltic Basketball League ning sealt alates mängib ka PAF Eesti-Läti Korvpalliliigas.
Organized Crime and Corruption Reporting Project
Organized Crime and Corruption Reporting Project (lühend OCCRP; 'organiseeritud kuritegevusest ning korruptsioonist raporteerimise projekt') on 2006. aastal asutatud ajakirjanikke ning meediaorganisatsioone koondav vabaühendus.
Eestist on OCCRP liige Delfi Meedia.
Aasta inimene
2012. aastast annab OCCRP välja aasta inimese aunimetust inimesele, kes on teinud enim organiseeritud kuritegevuse ning korruptsiooni edendamiseks.
Maidla Algkool (Raplamaa)
Maidla algkool asutati 23. novembril 1864. aastal. Aegade jooksul asus kool erinevates hoonetes. Kool alustas tööd Jäneseturu mäel Maidla mõisa poolt ehitatud paekivist hoones. Sealt koliti kool peagi mõisa teolistemajja. Pikemat aega tegutses kool Tikamäe kõrtsis. 1932. aastal kolis tolleks ajaks juba 6-klassiline kool mõisa härrastemajja; siis õppis koolis 3 klassikomplekti ühtekokku 113 õpilasega ning õppetööd viis läbi 3 õpetajat.
1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks. Kool likvideeriti 1972. aastal.
The Doors (album)
"The Doors" on Ameerika Ühendriikide ansambli The Doors 1967. aastal ilmunud debüütalbum.
2003. aastal ajakirja Rolling Stone koostatud kõigi aegade 500 parima albumi seas tuli "The Doors" 42. kohale.
Taevatrepp
"Taevatrepp" on 2022. aastal valminud ja 2023. aasta märtsis Eestis esilinastunud film, mis põhineb Mart Kivastiku 2019. aastal ilmunud samanimelisel romaanil.
Filmist
Mart Kivastik valis stsenaariumi aluseks oma romaani "Taevatrepp", sest talle tundus, et romaan oli õnnestunud. Autor: "Ma loodan, et film kõnetab igasuguseid inimesi, aga eriti neid kellele meeldib rock. Rock'i-armastus ei sõltu alati vanusest, see on pigem eluviis. Filmi mõte on see, et molutada pole enam aega, tuleb elada nüüd ja kohe. Kas inimene on veel võimeline nautima elu, kui seisab silmitsi keskea ja vananemisega?"
"Taevatrepi" film on pühendatud maalikunstnik Lembit Saartsi ning näitlejate Aleksander Eelmaa ja Raivo Trassi mälestustele. Lembit Saarts oli Georgi prototüüp ning filmis on kasutatud tema maale. Georgi pidi kehastama Aleksander Eelmaa, kuid näitleja lahkus meie hulgast esimesel võttepäeval. Seejärel võttis osatäitmise üle Raivo Trass, kellele see jäi viimaseks filmirolliks.
Sisu kirjeldus
Film räägib ajast ja muusikast, sõprusest, armastusest, surmast ning elust tänapäeval. Filmi tegevus saab alguse 1970. aastate lapsepõlves, kui oma viimsel hingetõmbel usaldab kunstnikust sõber filmi peategelasele Ulfile (sõpradele Uu) saladuse, kuidas käia minevikus. Uu on insener ja imedesse ei usu, aga trikk toimib. Minevikus on mõnus, igavene suvi, pikad juuksed, tüdrukud ja Jenkki näts. Tema päriselus on sügis, sõbrad on kibestunud, tüdrukud abielus ja isa raskelt haige. Kõige lõpuks peab Uu siiski otsustama, millises ajas oma elu edasi elada – mineviku suves või oleviku sügises. Keset tänapäevast sügisest Tartut avaneb otsekui paralleelreaalsus. Oma ambitsioonitult mugavas väikekodanlikus elurütmis on Ulf kaotanud tolle reaalsusega igasuguse kontakti, kuigi see on kogu aeg sealsamas olnud.
Filmivõtted
Filmivõtted on tehtud Lüllemäel ning Tartus: avaturul, Riia mäel, Päeva tänaval, Soinaste tänaval ja mujal.
Graafide süsteem
Graafide süsteem on graafide hulk, mille elementide vahel on fikseeritud seosed. Graafe on süstematiseeritud erinevatest aspektidest. Tavaliselt on selleks mingi kindel struktuurne omadus, nagu planaarsus, regulaarsus, transitiivsus jne.
Palju tööd on tehtud graafide loendamise alal nende tippude ja servade arvu järgi. Paraku ei ole need siiski veel süsteemid, sest neis ei ole fikseeritud vahetud seosed elementide (st graafide) vahel. Need seosed on leitud hilisemate uuringute käigus.
Olgu |V|-tipuliste graafide süsteemi mitteisomorfsete graafide arv p, sh sidusate arv p* ja märgistatute arv p**. Süsteemi graafid jagunevad servade arvu järgi m nivooks. Seoste arv graafide süsteemis q ja orbiitide arv q*.
Graafide süsteeme tippude arvu |V| järgi:
Nivoode arv m vastab täisgraafi servade arvule pluss üks, mis tähendab tühigraafi (st 0 servaga graafi) olemasolu. Graafide arv p, kui: |V| = 8 – 12 344, kui |V| = 9 – 276 668, kui |V| = 10 – 12 005 168, kui |V| = 11 – 1 018 997 864 jne. Need aga ei moodusta süsteeme, sest seosed ei ole veel tuvastatud.
Graafide süsteemi atribuutika
Graafide süsteemi moodustamine toimub graafide identifitseerimise baasil. Igal graafil G on oma suurimad alamgraafid G^{sub}, mis saadakse serva e_{i,j} eemaldamisel ja oma väikseimad ülemgraafid, mis saadakse serva lisamisel. Graafi alamgraafide arv võrdub servade arvuga ja ülemgraafide arv "mitteservade" arvuga. Saadud graafe nimetagem koos naabergraafideks G^{adj}. Nii on |V|-tipuliste graafide süsteemis iga nivoo seotud oma alumise ja ülemise naabernivooga.
Graafi tippude hulk jaguneb orbiitideks (st teatud tüüpi ekvivalentsusklassideks, transitiivsuspiirkondadeks). Nende raames jaguneb tipupaaride hulk omaette orbiitideks. Iga tipupaari orbiidi raames saadud naabergraafid on isomorfsed ja moodustavad isomorfismiklassi. Graafide süsteemi iga nivoo koosneb aga mitteisomorfsetest graafidest, st erinevaid isomorfismiklasse esindavatest graafidest, ehk struktuuridest.
Seega graafi igale tipupaari orbiidile (binaarorbiidile) vastab üks naaberstruktuur. Need vastavused kujutavad endast seoseid F ehk morfisme naabernivoodel asuvate struktuuride (st isomorfismiklasse esindavate graafide) vahel. Seoste (morfismide) F fikseerimine graafide vahel muudab |V|-tipuliste graafide kogumi graafide süsteemiks.
Graafide süsteemi üldised omadused
pisi|Kuuetipuliste graafide süsteemi võre esimene pool
Algebralisi omadusi
Morfismidel on süsteemis oluline roll. Nii mõnigi algebraline struktuur iseloomustab selle süsteemi mõnda fragmenti või aspekti. Lihtsalt tõestatavad on järgmised propositsioonid.
Inge Talts
Inge Talts (sündinud 12. aprillil 1964) on Hiiumaa arst ja ühiskonnategelane.
Ta on olnud Kärdla linna, Hiiu valla ja Hiiumaa valla volikogu liige. 1999–2015 oli ta erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige. 2021. aastal pälvis ta Hiiu maakonna teenetemärgi.
Karja kalmistu
pisi|Karja kalmistu Karja kalmistu asub Karja külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.
Karja kalmistu on tüüpiline luterlik kalmistu. Kalmistul on ka väiksem puidust kantsel.
Oopus
Oopus (ladina keeles opus ehk eesti keeles töö) on loominguline teos enamasti kirjanduses, teaduses või muusikas.
Volt Europa
Volt Europa (lühemalt ka Volt) on Euroopa-meelne ja euroföderalistlik poliitiline liikumine ja katusorganisatsioon tütarerakondadele mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis.
Oopus
Kunstilist teost, mis taotleb esteetilist veetlust, nimetatakse ladina keeles opus artis ja inglise keeles work of art. Magnum opus või masterpiece on kunstniku, kirjaniku või helilooja tähtsaim töö, šedööver (prantsuse chef-d'œuvre) ehk meistriteos.
Innlandeti maakond
Vallad
Maakonnas on 46 valda.
Volt Europa
Volt asutati 29. märtsil 2017 ja selle liikmed kandideerisid 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kaheksas liikmesriigis ühise üleeuroopalise programmiga. Organisatsioonil on „üleeuroopaline lähenemine” teemadele nagu kliimamuutused, migratsioon, majanduslik ebavõrdsus, rahvusvahelised konfliktid, terrorism ja tehnoloogilise pöörde mõju tööturule.
Tupekoi
Tupekoi (Coleophora) on tupekoilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.
Volt Europa
2019. aasta Euroopa parlamendi valimistel kogus erakond Saksamaal 0,7% häältest ning sai ühe mandaadi, millega sai Damian Boeselager erakonna esimeseks Euroopa Parlamendi saadikuks. 2021. aasta Madalmaade parlamendivalimistel võitis partei kolm mandaati. Partei osales ka 2021. aasta Bulgaaria parlamendivalimistel valimisvastase liidu ISMV liikmena.
Tupekoi
See on paljude liikidega perekond.
Volt Europa
Ajalugu
Volt Europa asutasid 29. märtsil 2017 Andrea Venzon, Colombe Cahen-Salvador ja Damian Boeselager. Samal päeval teatas Ühendkuningriik ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel. Nende endi sõnul oli Volti asutamine reaktsioon maailmas levivale populismile ja Brexitile. Venzonist sai asutav president, Boeselagerist asepresident ja Cahen-Salvadorist poliitikajuht.
Märtsis 2018 asutati esimene riigitasandi tütarerakond Saksamaal Hamburgis. Nüüdseks on Volt asutanud oma kohalikud meeskonnad EL-i liikmesriikides ning on mitmes riigis ametlikult registreeritud erakonnana. Suurima liikmeskonnaga tütarerakond on Madalmaades umbes 3000 liikmega, sellele järgneb Saksamaa umbes 2000 liikmega. Liikumise sõnul on neil tänaseks 8000-15 000 liiget enam kui 30 Euroopa riigis. Umbes 70% praegustest liikmetest väidab, et nad ei ole olnud poliitiliselt aktiivsed enne Voltiga liitumist.
27.-28. oktoobril 2018 toimus Amsterdamis Volt Europa üldkogu koosolek, kus kiideti heaks erakonna Amsterdami deklaratsioon, mis oli ka partei programm Euroopa Parlamendi valimistel. Partei oli varem kogunenud Berliinis, Bukarestis ja Pariisis.
22.-24. märtsil 2019 toimus Roomas Volt Europa esimene Euroopa kongress, kus esitleti partei kandidaate 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Peaesinejate seas olid Paolo Gentiloni (endine Itaalia peaminister ja Itaalia Demokraatliku Partei esimees), Emma Bonino (Itaalia senaator ja endine Euroopa tervishoiu- ja toiduohutusvolinik), Enrico Giovannini (endine Itaalia minister), Marcella Panucci (endine Itaalia Tööstuse Konföderatsiooni peadirektor), Sandro Gozi (Euroopa Föderalistide Liidu president) ja Antonio Navarra (Vahemere Kliimamuutuste Keskuse president).
9. juunil 2019 otsustasid partei liikmed üleeuroopalisel hääletusel liituda Euroopa Parlamendis Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooniga. Tulevikus loodab Volt luua oma Euroopa Parlamendis oma fraktsiooni, mille jaoks on vaja vähemalt 25 eurosaadikut vähemalt seitsmest erinevast liikmesriigist.
COVID-19 pandeemia tõttu jättis Volt ära oma 2020. aasta kevadel Lissabonis toimuma pidanud üldkogu ja korraldas üldkogu digitaalselt. See oli esimene üleeuroopaline poliitiline liikumine, mis korraldas avaliku üldkogu digitaalselt, sealhulgas hääletati ka programmi üle, mis kehtib aastani 2024.
Ideoloogia ja seisukohad
Volt määratles ise 2018. aastal niinimetatud 5+1 tuumikväljakutset, mis on:
Volt Europa majanduspoliitika toetab digiteerimist, investeerimist rohe- ja sinimajandusse, vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemist (ka Euroopa alampalga kehtestamisega), ühtsema Euroopa maksusüsteemi, averust majanduskasvu taastamiseks ja töötuse vähendamiseks. Volt toetab ka heaolupoliitikasse investeerimist, eriti hariduse ja tervishoiu valdkondades. Nende sotsiaalpoliitika on seksismivastane ja rassismivastane ning toetab seksuaalvähemuste õigusi.
Nad toetavad Euroopa Liidu laiaulatuslikku reformimist: rändeilmingute ühine haldamine, Euroopa Liidu ühine sõjavägi ja eurovõlakirjad. Volt on seisukohal, et pikas plaanis tuleb Euroopa Liidu ja NATO vaheline suhe üle vaadata.
Meediakajastuses on Volti kirjeldatud kui organisatsiooni, mis püüab kasvatada demokraatiat Euroopa Liidu tasandil. Nad rõhutavad vajadust ühtse Euroopa hääle järele, mida maailmas kuulataks. Samuti toetavad nad Euroopa föderatsiooni ideed koos tugeva Euroopa Parlamendiga, mille kaudu saaksid kodanikud Euroopa demokraatia keskmeks.
Volt erineb teistest Euroopa-meelsetest liikumistest nagu Euroopa Pulss ja Euroopa Föderalistis sellega, et püüavad osaleda parteipoliitikas Euroopa, kohalike ja riiklike valimiste kaudu läbi oma tütarorganisatsioonide EL-i liikmesriikides. Volti esimeseks suuremaks sihiks olid 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised.
Rahastamine
Partei kasutab enda rahastamiseks nii ühisrahastust kui ka otseseid annetusi. Partei avaldab enda sõnul oma kodulehel kõik annetused, mis on suuremad kui 3000 eurot, ja annetajad, kes annetavad sama ühe kalendriaasta jooksul rohkem kui eelnimetatud summa, 15 päeva jooksul pärast selle saabumist. Partei kodulehe andmetel on erakonna kaks suurimat annetajat olnud Avatud Ühiskonna Algatus Euroopas, mis on annetanud 19 191 eurot ning ärimees Christian Oldendorff, kes annetas 25 000 eurot (27. mail 2019).
9. mail 2021 teatas Volt, et nad kogusid kolme nädalat väldanud rahakogumisel 40 000 eurot selleks, et Volti professionaalsemaks muuta ning 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks valmistuda.
Partei Saksamaa kodulehel on annetajate nimekiri natuke pikem. Nende seas on Christian Oldendorff, kes annetas 95 000 eurot, Claus von Loeper, kes annetas 20 000 eurot ning mõned annetajad veel, kes on annetanud 10 000 või 5000 eurot.
Kaja (Narva ajaleht)
alt=Narva ajaleht Kaja 2. september 1906|pisi|Narva ajaleht Kaja 2. september 1906 Kaja : Politikaline, majandusline ja kirjandusline ajaleht, ilmus Narvas alates 3. juunist 1906 kuni 29. jaanuarini 1911 sagedusega 2 korda nädalas (kolmapäeviti ja laupäeviti).
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Tõnu Martin Franzdorf. Toimetus asus Narvas T. M. Franzdorfi raamatupoe kõrval.
Ajalehte trükiti Narvas, algul Tõnu Martin Franzdorfi ja hiljem Ф.Ф. Гнивковский trükikojas. Ajalehe hind oli 2 kopikat.
Täiendavalt ilmusid lisad:
Lääne-Virumaa Keskraamatukogu
pisi|Lääne-Virumaa Keskraamatukogu (2021) pisi|Erialakirjanduse osakond (2022) pisi|Lasteosakond (2022) pisi|Lasteosakond (2014) pisi|Lugemissaal (2014) Lääne-Virumaa Keskraamatukogu on Rakvere linna allasutus, mille põhieesmärk rahvaraamatukoguna on tagada Rakvere linna ja Lääne-Viru maakonna elanikele juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile ning toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.
Ajalugu
Esimese laenuraamatukogu asutas Rakveres 1882. aastal Juhan Kunder.
Lääne-Virumaa Keskraamatukogu eelkäijaks võib pidada 1912. aastal Rakvere Eesti Hariduse Seltsi juurde rajatud raamatukogu. 1921. aastal moodustati Rakvere Eesti Hariduse Seltsi ja Rakvere Rahvamaja Seltsi ühinemisel Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Seltsi raamatukogu. Aastatel 1922–1923 töötas seal hilisem raamatukogu- ja raamatuteadlane Helene Johani. 1925. aastal avati sama raamatukogu baasil Jaan Poska nimeline Rakvere Linna Avalik Raamatukogu. Enne Teist maailmasõda vahetas raamatukogu mitu korda asukohta ja segase sõjaaja tõttu oli ajuti ka suletud. 1944. aastal avati Rakvere Linnaraamatukogu lugejaile taas. Eri nimede all tegutsenud raamatukogu kolis 1952. aastal aadressil Tallinna tänav 47 asunud hoonesse, kuhu jäi 46 aastaks. Alates 1. jaanuarist 1991 kannab raamatukogu Lääne-Virumaa Keskraamatukogu nime.
1951. aastal loodi Rakvere Linnaraamatukogu senise lasteosakonna baasil Iseseisev lasteraamatukogu - Rakvere Rajooni Lasteraamatukogu, mis suleti jälle 1973. aastal ja millest sai siis taas lasteosakond.
1996. aastal sai Lääne-Virumaa Keskraamatukogu esimesed arvutid, algas elektronkataloogi loomine raamatukoguprogrammiga Kirjasto.
1. septembril 1998 kolis Lääne-Virumaa Keskraamatukogu hoonesse Lai tänav 7.
2001. aastal alustati laenutamist elektrooniliselt ning 2003. aastal mindi üle veebipõhisele raamatukogusüsteemile Urram.
Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium
Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 2004 –2016, misjärel see liideti Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga.
Phú Quốc
pisi Phú Quốc on saar Lõuna-Hiina mere Tai lahes. Saar kuulub Vietnamile ja on riigi suurim saar. Saare pindala on 574 km².
Phú Quốc kuulub Kiên Giangi provintsi.