cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tõde ja õigus I
Teos on kirjutatud kuue kuuga, millest tuleb maha arvestada üks kuu, mil autor oli haige ning töö seisis.
Turismiteenuse kvaliteet
Turismiteenuse kvaliteet on teenuste omaduste ja tulemuste mõõtmine turismi valdkonnas.
Turismivaldkonnas on oluline kliendi tagasiside ja positiivne hinnang reisi kogemusele ning tarbitud teenuste kvaliteedile. Sarnaselt teiste ettevõtetega on ka turismiettevõtete puhul oluline leida tasakaal tehnilise ja sotsiaalse keskkonna, kliendi arusaamiste ja ootuste vahel. Seejuures suudavad edukad teenuseosutajad pakkuda kliendi ootustele vastavat teenust ning ootusi ületada.
Kvaliteedi defineerib teenuse või toote tarbija, mistõttu on oluline järjepidevalt tundma õppida olemasolevate ja potentsiaalsete klientide ootusi, soove ja vajadusi. Suurepärane teenus on kasumlik strateegia, mis võimaldab suurendada klientide hulka, korduvkülastajate või -klientide arvu ning annab konkurentsieelise.
Tõde ja õigus I
Sisu
"Tões ja õiguses" kajastub eestlastele omane mõttelaad, kus rabatakse tööd teha ka puhkepäevadel, teenitakse raha ning elatakse tuleviku nimel. See ilmneb juba esimese köite esimestel lehekülgedel. Nimelt ei näe Andres oma uut elupaika Vargamäel mitte sellisena nagu see on, vaid sellisena nagu see tulevikus olema peaks. Oodatud ilus tulevik aga nihkub kogu aeg edasi. Tuleviku nimel elades aga kaotatakse olevikutaju ja hetkerõõmud. Ka Andres kujutab tüüpilist eestlast oma tõsise ja kinnise olemusega. Ta räägib vähe, peab oluliseks kõva töötegemist ja haridust.
Turismiteenuse kvaliteet
Turismi arendavad ja edendavad eeskätt osutatavad teenused ja tooted. Kvaliteet turismi valdkonnas on väga kompleksne ja laiahaardeline kontseptsioon, sest turismitoodet iseloomustavad mitmed aspektid. Rahulolev klient on potentsiaalne korduvkülastaja, kes annab positiivset tagasiside ja soovitusi ka teistele.
Tõde ja õigus I
Sisu
Andrese tegelaskujus on nähtud nii juutide esiisa Aabrahami, Jakobit kui ka Hiiobit ja üldse on teoses väga palju viiteid Piiblile. Andres esineb maastikul tegutseva kangelasena, kelle eesmärk on maastik endale allutada ja seda ümber kujundada. Ta lähtub seisukohalt, et maa on inimese kasutusse antud ressursside allikas ning tema võib seal talitada, kuidas aga heaks arvab. See aga on piibellik seisukoht. Nimelt andis Piiblis jumal inimesele õiguse kasutada kogu maailma oma hüvanguks. Andres loodab oma tegevuses jumalale, kuna arvab, et täidab jumala tahet. Seeläbi saab Vargamäest väljaspool maailma seisev jumala projektsioon. Andrese soovid ja ihad on justkui lõpmatusse suunatud. Talle loeb ainult tema tahe, mis ei võta arvesse ei teiste inimeste ega ka looduse tahet. Seetõttu muutub tema algne jumalik loometöö võitluseks jumalaga, sest Andresele sobib jumala tahe vaid siis, kui see ühtib tema omaga. Andres otsib tõde Piiblist, et kinnitada oma õigust, mitte selleks, et täita jumala tahet. Peagi avastab Andres, et kõik ei sõltu tema tahtest ja Vargamäes on peidus paljutki, mida ta poleks osanud oodata. Näiteks korjab ta pidevalt oma põllumaalt ära kive, kuid ikkagi ilmuvad kusagilt jälle välja uued kivid. Lähtudes sellest, et muinasmaailmas ilmutasid kivid pühadust, saavad need kivid endale lisatähenduse. Vastamisi seatakse inimene ja kivi. Esimene neist on ebatäiuslik ja haavatav, teine aga täiuslik ja haavamatu. Seega on Vargamäe ka justkui sakraalmaastik, kus tegutsevad igavesed inimesed. Samuti on Vargamäe ka romaani tegelane ja sümboliseerib jõudu, mis vastandub inimesele. Seega on võitlus maaga justkui võitlus mingite irratsionaalsete jõududega.
Turismiteenuse kvaliteet
Kui toode on pakkumine, mis on tehtud turule hankimiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, siis teenus on tegevus, mida pakutakse müügiks ja mis oma olemuselt on immateriaalne. Mõned erinevused toote ja teenuse kvaliteedis on järgmised :
Tõde ja õigus I
Sisu
Kuna Pearu oli Vargamäel enne Andrest, siis võib teda vaadelda kui mängu ja Andrest kui kultuuri, sest mäng on vanem kui kultuur. Mängu üheks mõtteks on panna proovile ka mängijate kehalised ja vaimsed võimed ning nii juhtub ka Vargamäel: Pearu eestvedamisel hakatakse teineteist proovile panema, kusjuures mängureeglid kehtestab Pearu. Fausti hinge püüdmine oli Mefistole mänguline väljakutse ja ka Pearu asub justkui Andrese hinge püüdma. Andrese ja Pearu vastasseisust saab telg, mis on ka järgmiste romaanide vastandpaaride aluseks. Kui Andreses kehastub ratsionaalsus, siis Pearus kehastub irratsionaalsus. Kuigi Andres ei mõista Pearut, peab ta teda vaadates nägema ka iseennast kõverpeeglist. Pearu teod viivad sündmusi edasi ning panevad Andrest filosofeerima, Andrest provotseerides peegeldab Pearu lugejatele Andrese tõekspidamisi.
Turismiteenuse kvaliteet
Ehk teenuse kvaliteet on heterogeene, sest seda mõjutab ühelt poolt klient ja teisalt teenuse osutaja. Seejuures võivad kogetud kvaliteet ja kogemus ajas muutuda. Turismi valdkonnas on teenuse kvaliteet oluline, sest see avaldab mõju kogu turismiga seotud kogemusele.
Tõde ja õigus I
Sisu
"Tõde ja õigus" on tõsine ja väga pisaraterohke teos. Nimelt kohtab nutmist, nutu äärel olemist, pisarate neelamist jne pea igal kümnendal leheküljel. Üksikud helged hetked rõhutavad seda üldist rusuvat tausta. Kõige selle keskmes on Andres, kes juba esimestel lehekülgedel meenutab maa peale inimeste keskele läkitatud lunastajat, kes inimsoo eest ja nimel peab kannatuste läbi teda ürgsüüst puhastama. Pisaraid hakkab kogunema seoses teadmisega, et vaatamata pingutustele, läheb elu aina raskemaks, tuntakse hirmu ja pettumust oma suutmatuse ees. Krõõt nutab esimest korda oma ema kirstu najal, mis viitab eksistentsiaalsele tõsiasjale, et pärast sünnitaja surma avaldub tõeline ilmajäetus. Andres nutab esimest korda Krõõda surivoodil, mis on ühtlasi noore Andrese sünnivoodi. Andres oli soovinud poisi sündi, kuid nüüd on ta valmis esimest korda jumalaga lepitust sõlmina- muutku ta poiss tüdrukuks aga jätku Krõõt alles. Pärast Krõõda surma kutsub Andres Mari enda tallu. Naise salajane soov aga on saada talu perenaiseks ning ta jääbki sinna, kuid põhjustab sellega oma mehe Jussi surma. Mari ja Andrese suhetes on aga murdepunktiks see, et Andres tunnistab Marile, et Juss ründas teda öösel pussiga. Pärast selle saladuse rääkimist miski justkui muutub Mari ja Andrese suhetes. Andres kannab Mari kätel oma kambrisse ja sellest vahekorrast sünnib Indrek. Mari ja Andrese esimene poeg Indrek aga on Mari silmis mingis varjatud ühenduses Jussi surmaga, mistõttu tajub ka Indrek pidevalt mingit arusaamatut süütunnet. Avaköide lõpeb Mari alandlikkusest tingitud nutmisega. Nutt kajastab endas olemise valu ja seda ületamatut vastuolu, mis saadab inimest tema õnnepürgimustes. Nutt on inimese nõrkuse ja üksilduse kehastus, kuid samas on see ka omamoodi katarsis, mille tagajärjel muutuvad inimesed justkui suuremaks, kuid nad oma argitoimetuste keskel tunduvad.
Turismiteenuse kvaliteet
Locwood väidab, et teenuse kvaliteedist saadav kasu on järgmine:
Teenuseosutajatele on kasutaja hinnang kvaliteedi kohta seega väga oluline, sest see määrab nii teenuse kasutamise sageduse, aitab juhtida nii kulusid kui ka personali ning suurendab konkurentsieelist. Kvaliteedi hindamisel saab kasutada mitmeid mudeleid ja meetodeid: rahuloluküsitlus, müügiaruanded, kliendikaebuste analüüsimine, eri mudelite rakendamine jne.
Tõde ja õigus I
Sisu
Kuigi Juss sureb, on ka talle antud tähtis roll. Nimelt loob tekstis kummitav Jussi vari romaani esimeses osas aimdusi täis rasket õhustikku, mis ulatub ka kolmandasse ossa. Hiljem saab selle raskuse õhkkonna edasikandjaks Indrek. Jussiga seotud varjamised asuvad romaani murdepunktides, kus sündmustik võtab teise suuna.
Turismiteenuse kvaliteet
Kvaliteedi hindamise mudel SERVQUAL
Kliendirahulolu hindamiseks on loodud mitmeid mudeleid ja võimalusi. Tuntuim ja kõige rohkem kasutatav teenuse ja toodete kvaliteedi hindamise mudel on SERVQUAL, mis aitab välja selgitada klientide ootusi ja nende täitmist ning mõõta klientide rahulolu teeninduse, teenuse ja toodetega. Esimesena tõi mudelit mõjutavad aspektid välja Parasurman : Mudelit kasutatakse teenusepõhistes ettevõtetes teenuse kvaliteedi tõstmiseks, võttes aluseks puudused, mis väljendavad klientide ootuste ja tegelikkuse vahelise ebakõla. Samas on SERVQUAL mudelit palju kritiseeritud, viidates selle teoreetiliste ja rakendamisel tekkivatele puudustele. Kaheldavaks on peetud, kas ootusi tuleks käsitleda muutujatena ning on leitud, et teenindusvaldkonniti ei ole mudel kõigis aspektides kohandatav ega seetõttu ka hinnatav. SERVQUALi kritiseeritakse ka seetõttu, et see käsitleb kõiki dimensioone sama skaala tasemel ning täisnumbrite vahel valimine ei võimalda saada täpset tulemust.
Kliendi rahulolu ja tagasiside mõjutab kõik klienditeekonnal kogetu. See tähendab, et mõju ei avalda vaid ühe konkreetse teenuse või toote kvaliteet vaid ka kogetud empaatia, usaldusväärsus, töökindlus, funktsionaalsus jt.
Tõde ja õigus I
Sisu
Esimene jao algus ja lõpp on sümboolsed. Nimelt saabutakse Vargamäele päikeseloojangul, mil kaks noort inimest lähevad vastu ööle, millest nad peavad kujundama oma elupäeva. Eesootavaid kannatusi märgivad loetletud sood, rabad ja ummistunud kraavid. Päikeseloojangule vastanduv algus võib olla kantud Oswald Spengleri teose "Õhtumaa allakäik" ideedest. Esimese köite lõpp annab selge vihje ka Andrese heitlustele kui Hiiobi parafraasile. Andres on oma poega Andrest nekrutiks viimas, kui ta pojale lausub "Tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb armastus." Poeg aga vastab: "Sina oled seda teinud ja minu ema tegi ka, ega ta muidu nii vara surnd: aga armastus ei tulnd, teda pole tänapäevani Vargamäel". Sellega murrab poeg Andrese lõplikult ja hetkel, mil poeg need sõnad lausub sõidetakse Vargamäelt alla. Seega on see episood väga sümboolne. Nimelt suri Krõõt poega sünnitades ja seda aimas Krõõt justkui ette juba siis, kui nad Andresega esimest korda Vargamäele üles tulid. Ehk siis on tegemist eksistentsiaalse vastasseisuga: mäele tõusmine, mis toimub õhtul ja mäelt laskumine, mis toimub hommikul. Kui poeg on ära viidud ja Andres taas kodu poole liigub, tunneb ta tüdimust ning kodus hakkab ta Piiblist lugema Hiiobi lugu. Võrreldes Andrest ja Hiiobit, võiks arvata, et jumal hüvitab ka Andresele tema kannatused andes talle tagasi tema tervise ja rikkuse, kuid ometi ei saabu mingit lunastust ning siin ilmneb Tammsaare tohutu pessimism. Ainus asi, millele veel loota võib, on lepitus. Nimelt on lepituses lootus ja puhastumine, mitte ei ole see võitlemises ja võidus.
Turismiteenuse kvaliteet
Näiteid kvaliteedijuhtimisest turismivaldkonnas
Eestis koordineerib turismiettevõtjate kvaliteediprogramme EAS. Üheks turismiettevõtte kvaliteediprogrammiks on Märk Kindlast Arengust, mis võetakse vastu välishindamise tulemuse ja ettevõtte esitatud materjalide põhjal. Aluseks on ettevõtte pühendumus kvaliteedi arendamisele ja kliendikesksusele.
Tõde ja õigus I
Sisu
Raamatus kasutatakse ohtralt murdekeelt, eriti ilmnevad keskmurde tunnused Oru Pearu kõnes ning seda peamiselt pikkade madalate vokaalide diftongistumisena.
Turismiteenuse kvaliteet
Näiteid kvaliteedijuhtimisest turismivaldkonnas
Hotellimajanduses on levinud kvaliteedimärgiseks tärnisüsteem. Eestis hakkas 2011 kehtima uus üleeuroopaline tärnisüsteem Hotelstars Union (HSU), mille eesmärgiks on luua ühine tärnisüsteem, mis aitaks klientidel paremini orienteeruda ja saada ootuspärast kvaliteeti hotellides. Kvaliteedinõuete järgi eristatakse hotelle järgmiselt :
Tõde ja õigus I
Mõju
"Tõe ja õiguse" I osa on korduvalt lavastatud (nt Andres Särevi dramatiseering "Vargamäe", Kaarin Raidi 1976. aastal lavastatud "Me otsime "Vargamäed", Ago-Endrik Kerge dramatiseering "Aeg tulla, aeg minna" jne), sellele on ohtralt viiteid Eesti kirjanduses, filmis ja mujal kultuuris.
Turismiteenuse kvaliteet
Näiteid kvaliteedijuhtimisest turismivaldkonnas
Tänapäeval jagatakse lisaks majutusettevõtetele tärne ka spaadele. Eesti spaadel on kaks kategooriat ravispaa (medical spa) ja spaa- või heaoluspaa (spa / wellness spa). Ravispaa omab tegevusluba haiglavälise arstiabi osutamiseks ja osutab muidki teenuseid, näiteks taastusravi-, ravitoitlustus- ja ravispaateenused. Spaa või heaoluspaa pakub vastavalt oma spetsiifikale hoolitsusi, lõõgastus- ja spaateenuseid. Mõlema kategooria puhul antakse tunnustus vaid siis, kui täidetud on vastava kategooria nõuded.
Ülemaailmselt tuntud on ökomärgis Roheline Võti (Green Key), millega liituvad turismiettevõtted, kes hoolivad ümbritsevast keskkonnast, soovivad vähendada oma tegevusega seotud keskkonnamõjusid ning saada selle eest ka tunnustust. Rohelise Võtme eesmärgiks Eestis on Eestis programmiga liitunud kujundavad endale ettevõtte keskkonnapoliitika, seavad keskkonnaga seotud eesmärgid ning täidavad kohustuslikke kriteeriume – nt säästlik ressursikasutus (elekter, vesi, jäätmed jms); kohaliku tooraine kasutamine; kohaliku kultuuripärandiga tegevuste propageerimine.
Tõde ja õigus I
Mõju
Teos on tõlgitud soome (1932 ja 2002), saksa (1938 ja 1970), hollandi (1939), prantsuse, vene, ungari (1967), poola (1971), tšehhi, slovaki (1976), läti ja leedu (2009) keelde.
Kaniņas
Kaniņas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.
Tõde ja õigus I
Mõju
Teos on digiteeritud kultuuriministeeriumi toetusprogrammi "Eesti kirjandus" raames. See ilmus 2013. aastal audioraamatuna Meelis Kompuse esituses.
Kaniņas
Kaniņas asub valla idaosas. Küla jääb Kaijenieksi järve ja Kapupīte jõe kaldale. Asula on sisuliselt naaberküla Kusaga kokku kasvanud.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Koerahambaornament
Eesti arhitektuuris esineb koerahambaornament Valjala kiriku lääneportaali arhivoldil, üksikmotiividena arhivoldi profileeringu süvarihvas.
Turismiteenuse kvaliteet
Kokkuvõte
Kvaliteet turismis on väga lai ja mitmetahuline mõiste. Kvaliteedi defineerib klient, mistõttu on oluline tundma õppida klientide ootusi, vajadusi ja soove. Sihtturu väga hea tundmine annab ettevõttele suure konkurentsieelise ning võimaluse osutada suurepärast teenust või pakkuda suurepärast toodet. Ühe võimalusena teenuse kvaliteeti analüüsida on kasutada SERVQUAL-meetodit, mis võimaldab selgitada välja klientide ootused ja vajadused, hinnata nende täitmist ning mõõta klientide rahulolu.
Koerahambaornament
Sõnavara
Sõna koerahambaornament on vahel kasutatud ka näiteks teemantliistu ja sakkliistu kohta.
Turismiteenuse kvaliteet
Kokkuvõte
Levinud kvaliteedinäitajad turismivaldkonnas on hotellimajanduses majutusasutuste tärnisüsteem, turismiettevõtete ökomärgis Roheline Võti ja Eesti-sisene Märk Kindlast Arengust.
Krõõt
pisi|Krõõt [[Maiken Pius|Maiken Schmidti kehastuses]] Krõõt on A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" I osa üks tähtsamaid tegelasi, peategelase Andres Paasi esimene abikaasa.
Krõõt on pärit hoopis teistsugusest paigast kui Vargamäe - tema enda sõnul kodukandis metsad helisesid, kui laudi. Kui Krõõt on koos noore abikaasa Andresega romaani esimeses peatükis teel Vargamäele, uude elupaika, siis juba mäest üles uue kodu poole minnes tajub ta justkui eesootavaid kannatusi. Esialgu on Krõõt rõõmsameelne, kuid aja jooksul muutub ta aina kurvemaks ja nutab üha tihedamini, esialgu teeb ta seda salaja, kodust kaasavaraks saadud kirstu naljal või lehma juures, hiljem aga juba ka Andrese silme all.
Romaanis mainitakse, et Krõõt on pikk, kerge ja õrna kondiga ega sobi seetõttu Vargamäele üle jõu käivat rasket tööd tegema. Ta peab kandma raskeid veeämbreid kaugest kaevust ning ületama Andrese ehitatud kõrget lävepakku, mis hoiab koduloomad rehetoast eemal. Andres ei mõista ega näe, et abikaasale on talutöö ületamatult raske.
Krõõt sünnitab kolm tütart, Liisi, Mareti ja Anni, kuid tunneb abikaasa ees suurt süükoormat, sest Andres ootab perre poega. Neljanda lapsena toobki ta ilmale poja, kes on tugev nagu vägilane ning kellele pannakse nimeks Andres. Sellest sünnitusest Krõõt aga ei toibu ning ta sureb.
Krõõt on hella hingega ja püüab olukordades pigem head näha. Kui Andres ja Pearu on riius, siis on Krõõt ainus, kes neid lepitada suudab. Pärast Krõõda surma meenutab Pearu Krõõta hea sõnaga ja mainib igatsevalt pehmeid iseloomuomadusi. Krõõdal leidub Tammsaare ema Ann Hanseni iseloomujooni. Krõõda tuntumate joonte hulka kuulub "hele jael" ehk kõrge ja kajav hääl, samuti armastus loomade ja laste vastu. Ka palju aastaid hiljem on Krõõda headus see, mida vargamäelased meenutavad (eriti Pearu) ja taga igatsevad. Öeldakse ka, et Krõõda surmaga lahkus Vargamäelt headus. Teisalt mainib Tammsaare, et kogukonnas laiemalt unustati Krõõt ja tema mälestus ruttu, kuna pehmema loomuse ning maatööks sobimatu kondi tõttu vaadati temast kui perenaisest pisut mööda juba eluajal.
2016. aastal A. H. Tammsaare muuseumi, Vikerraadio ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu korraldatud "Tõe ja õiguse" lugejate lemmiktegelase hääletusel võitis Krõõt ülekaalukalt.
2019. aasta filmis "Tõde ja õigus" mängis Krõõta Maiken Schmidt. Krõõt on käinud lavateed ka arvukates draamalavastustes, teda on kehastanud paljude teiste näitlejate seas näiteks Ita Ever, Carmen Mikiver, Anne Maasik, Kärt Tammjärv, Helje Soosalu, Loore Martma jt. Rahvusooperis Estonia mängitud muusikaliversioonis laulis Krõõda rollis Tiiu Laur.
Abbott
Abbott võib tähendada järgmist:
Peeter-Pauli kirik
Peeter-Pauli kirik on mitme kiriku nimi.
Tobias Billström
Tobias Lennart Billström (sündinud 27. detsember 1973 Malmös) on Rootsi poliitik (Mõõdukas Koalitsioonipartei).
Peeter-Pauli kirik
Eesti
Läti
Valgevene
Suurbritannia
Esindusõigus
Esindusõigus (ingl k right of representation) on õiguste kogum, mille piires esindaja saab tegutseda esindatava nimel.
Esindusõigust reguleerib Eestis tsiviilseadustiku üldosa seaduse (edaspidi: TsÜS) § 117 lg 1. Esindusõigus annab esindajale õiguse teha esindatava nimel tema jaoks tehinguid. Seega on esindusõigus õiguste kogum, mis määratleb, milliseid tehinguid saab esindaja esindatava nimel kehtivalt teha.
Esindusõiguse aluseks võib olla kas tehing (esindatava volitus) või seadus (seadusest tulenev esindusõigus) (TsÜS § 117 lg 2).
Hakuninmaa
Hakuninmaa (rootsi keeles Håkansåker) on linnaosa Helsingis. Hakuninmaa jääb Keskuspuisto, Maununneva ja Mätäjoki vahele.
Esindusõigus
Volitus
Tehingu alusel tekkinud esindusõigust nimetatakse volituseks. Volituse annab esindaja, kui ta teeb vastavasisulise tehingu (TsÜS § 117 lg 2). Volikiri on kirjalik või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis dokument, mis sisaldab esindatava tahteavaldust anda esindajale volitus ja seda, mille kohta volitus käib (TsÜS § 125 lg 5 esimene lause). Volikirja väljaandmise eesmärk on luua tõend volituse andmise ja sisu kohta.
Volituse andmine
Volituse andmine on esindaja ühepoolne tehing ning selleks on vajalik esindatava tahteavaldus, millega esindatav kinnitab oma tahet anda esindajaks nimetatud isikule õigus teha tema nimel tehinguid nii, et need hakkaksid kehtima esindatava suhtes. Volituse saab anda kas esindajale (nn sisemine volitus); isikule, kellega tehingu tegemiseks volitus antakse (nn väline volitus); või avalikkusele (TsÜS § 118 lg 1).
Esindatava tahteavaldus võib olla kas otsene või kaudne (TsÜS § 68 lg-d 2 ja 3). Otsese tahteavaldusega antud volituse puhul väljendab esindatav sõnaselgelt tahet anda esindatavale volitus. Kaudne tahteavaldus väljendub esindatava teos,millest võib järeldada volituse andmise tahet, näiteks kui ettevõtja saadab esindaja läbirääkimistele. Seaduses sätestatud juhtudel võib volitus tekkida ka vaikimise või tegevusetuse (TsÜS § 68 lg 4) tagajärjel.
Kui seaduses on tehingu tegemiseks ette nähtud vorminõue, peab ka tehingu tegemiseks antud volitus olema samas vormis (TsÜS § 118 lg 3). Vorminõude järgimata jätmisel on nii volitus kui ka selle alusel tehtud tehingud tühised (TsÜS§ 83 lg 1). Kui volitus on antud erinevate tehingute tegemiseks, millest mõnede suhtes kehtib seadusest tulenev vorminõue, tuleb juhul, kui volitus ei ole antud samas vormis, eeldada, et volitus ei ole vorminõude rikkumise tõttu tervikuna tühine, vaid kehtib edasi tehingute suhtes, mille tegemiseks ei ole vajalik vorminõuete täitmine (TsÜS § 85).
Hakuninmaa
See on rahulik piirkond, kus ei ole eriti suuri maju ja liiklus on hõre. Hakuninmaal on oma lasteaed ja kiosk. Suuremad poed asuvad Kannelmäel, Kaivokselas ja Myyrmäel. Hakuninmaa sarnaneb Vantaa (rootsi Vanda) Hakunila linnaosaga.
Esindusõigus
Volituse tekkimine seaduse alusel
Erandina võib volitus seaduses sätestatud juhtudel tekkida ka ilma, et esindatav teeks volitust andva tehingu. Sellisel viisil tekkivat volitust nimetatakse õigusnäivuse põhimõtetel tekkivaks volituseks. Sellised erandlikud volituse tekkimise juhud on seotud kõige üldisemalt olukordadega, kus esindatava teod või tegevusetus jätavad mõistlikule kolmandale isikule mulje volituse andmisest. Nii saavad volitused tekkida õigusnäivuse alusel näiteks järgmiste seaduste paragrahvidest: TsÜS-i § 118 lg 2 ja § 121 lg 2; VÕS-i § 671 lg 1 ja § 677 lg l; ning AÕS-i § 71 lg 4.
Seadusjärgne esindusõigus
Seadusjärgne esindusõigus tekib seaduse alusel ning seda omavat isikut nimetatakse seaduslikuks esindajaks. Kuna sellise esindusõiguse tekkimise eeldused tulenevad seadusest, siis ei sõltu need üldjuhul esindatava tahtest ega soovist anda esindajale enda esindamiseks esindusõigus. Seadusjärgse esindusõiguse tekkimine võib olla automaatne (nt vanemate seadusjärgse esindusõiguse tekkimine sündinud lapse suhtes), sageli võib esindusõiguse tekkimise eelduseks olla teatava tehingu tegemine (nt isiku valimine juhatuse liikmeks) või kohtulahendi jõustumine (nt piiratud teovõimega isikule eestkostja määramine). Seadusjärgse esindaja esindusõigus tekib automaatselt, kui omandatakseseadusjärgse esindaja staatus.
Volituse sisu ja ulatus
Volituse sisu ja ulatuse määrab vastava tehingu alusel esindatav. Erandina võib volituse ulatuse määrata ka seadus. Volitust tõlgendatakse nii, nagu pidi esindatava tahteavaldust või käitumist mõistma isik, kellele volitus anti või kes avalikkusele suunatud tahteavaldusele või esindatava avaldusele või käitumisele tugineb (TsÜS § 120 lg 2). Seega tuleb esindatava tahteavalduse tõlgendamisel esmalt arvestada, kas tahteavaldus tehti kindlale isikule või mitte, ning seejuures eristada asjaolu, kas tahteavalduse saaja tahet teadis või pidi teadma. Kui tahteavalduse saaja tahteavalduse tegija tegelikku tahet ei teadnud ega pidanudki teadma, tuleb tahteavaldust tõlgendada nii, nagu tahteavalduse saajaga sarnane mõistlik isik seda samadel asjaoludel mõistma pidi.
Volitus võidakse anda konkreetse tehingu ühekordseks tegemiseks (üksikvolitus) või teatud liiki tehingute tegemiseks tulevikus (liigivolitus). Eraldi volituse alaliigiks on ka nn üldvolitus ehk volitus, mille sisuks on kõikide võimalike tehingute tegemine esindatava nimel. Volitus võidakse anda tähtajatult, sageli piiratakse aga volituse kehtivus siiski tähtajaga (TsÜS § 125 lg 2 p 3). Üksikvolitus lõpeb selle esemeks oleva tehingu tegemisel (TsÜS § 125 lg 2 p 1).
VEF I-16
VEF I-16 oli Läti hävituslennuki prototüüp, mille konstrueeris Kārlis Irbītis ja tootis 1939. aastal VEF.
Esindusõigus
Seadusjärgse esindusõiguse ulatus
Seadusjärgse esinduse puhul määratakse esindusõiguse ulatus seadusega (TsÜS § 120 lg 1). Seadusliku esindaja esindusõiguse ulatuse kindlakstegemiseks tuleb seega tõlgendada õigusnorme, mis näevad ette esindusõiguse tekkimise ning ulatuse.
Volituse lõppemise alused
Volituse lõppemise alused on sätestatud eelkõige TsÜS-i § 125 lg-s 2, samuti ka lg-tes 3 ja 4, ning need võib jagada kahte gruppi:
1) volituse lõppemise alus on seotud esindatava ja esindaja tegevusega;
2) muud volituse lõppemise alused, nagu esindatava või esindaja surm, täieliku teovõime kaotus või pankrot.
Volituse lõppemine toob kaasa sellest tuleneva esindusõiguse lõppemise.
Seadusjärgse esindusõiguse lõppemise alused
Seadusjärgne esindusõigus lõpeb seadusega ettenähtud alustel ja korras (TsÜS § 125 lg 1). Seadusjärgne esindusõigus on sageli tekkinud tähtajalise suhte alusel ning lõpeb automaatselt, kui vastav tähtaeg möödub. Näiteks juriidilise isiku juhatuse liikme puhul lõpeb isiku juhatuse liikme staatus ning sellega kaasnev esindusõigus siis, kui juhatuse liikme ametiaeg saab täis. Vanema seadusjärgne lapse esindamise õigus lõpeb lapse täisealiseks saamisel.
Tobias Billström
Tobias Billström on omandanud magistrikraadi ajaloo alal Lundi Ülikoolis ja Cambridge'i Ülikoolis.
Tobias Billström on Riksdagi liige alates 2002. aastast. Ta oli Rootsi migratsiooni ja asüülipoliitika minister aastatel 2006–2014 ja Rootsi tööturuminister 2010. aastal. Ta oli Riksdagi esimene aseesimees 2014–2017 ja Riksdagi Mõõduka Koalitsioonipartei fraktsiooni juht 2017–2022.
Alates 18. oktoobrist 2022 on Tobias Billström Rootsi välisminister.
Liitiumelement
pisi|175px|Liitiumelement CR2032 pisi|175px|Liitiumpatarei (9 V) ja liitiumelemendid (tüüp A ja tüüp AAA) Liitiumelement on primaarelement, mille negatiivse elektroodi (anoodi) aktiivaineks on liitium; sellele on juhtivuse suurendamiseks lisatud grafiiti ja muid lisandeid. Liitiumi kasutatakse selle suure elektrokeemilise aktiivsuse pärast. Positiivne elektrood võib olla sõltuvalt elemendi tüübist mitmesugusest suure oksüdatsioonivõimega materjalist, millele vastavalt on liitiumelemendi pinge 1,5–3,5 V. Kuna liitium reageerib aktiivselt veega (isegi niiske õhuga), saab elektrolüüdina kasutata ainult veevabu lahuseid või tahkiseid (tahkeid aineid).
Omadused
Liitiumelementidel on suur erienergia (energiatihedus mahu- või massiühiku kohta), kõrge püsiv pinge ja kasutatavus ka eriti madalatel temperatuuridel. Hea hermeetilisuse tõttu toimub isetühjenemine väga aeglaselt: 10-aastase säilitamise järel on alles 80–90% laengust.
Tüübid ja kasutusalad
Toodetakse mitmesugust tüüpi liitiumelemente sõltuvalt katoodi ja elektrolüüdi materjalist. Kõige rohkem kasutatakse liitium-mangaandioksiidelemente. Liitiumelemente valmistatakse erinevas suuruses elementide ja patareidena. Tuntuimad on õhukesed kettakujulised elemendid.
Nils Rõõmussaar
Nils Rõõmussaar (sündinud 12. augustil 1974) on eesti oboemängija.
2006. aastast töötab ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia tunnitasulise lektorina.
Isiklikku
Tema isa oli Jaan Rõõmussaar ja ema on Kaie Mihkelson.
Heldur Jakon
Heldur Jakon (12. veebruar 1939 – 13. aprill 1987) oli eesti akordionist.
Lõpetas 1962. aastal Tallinna Muusikakooli akordioniklassi Leopold Vigla õpilasena. 1968. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala Jaan Kääramehe õpilasena.
Esines soolokontsertidega ning koos Uno Veenre rahvapilliansambli ja Emil Laansoo ansambliga.
1964. aastast õpetas akordionimängu Tallinna Pedagoogilises Instituudis, Tallinna Pedagoogilises Koolis ja üldhariduskoolides.
Maetud Pärnu Metsakalmistule.
Substantsidualism
Substantsidualism on vaimufilosoofias seisukoht, mille järgi inimene sisaldab kahte substantsi.
Substantsidualismi tuntuim vorm on Descartesi dualism, ning sageli kasutatakse neid väljendeid sünonüümidena. Siiski on ka teisi substantsidualismi vorme. Näiteks E. J. Lowe (2006) pooldas mittekartesiaanlikku substantsidualismi, mille järgi normaalne inimene koosneb kahest substantsist: kehast ja isikust, millel on erinevad identsustingimused. Isik ei ole puhtvaimne nagu hing René Descartesil, teda ei saa määratleda puhtalt mõtlemise ja teadvuse kaudu.
Ankeri palee
Ankeri palee (ungari keeles Anker-palota) on hoone Terézvárosi ringkonnas Budapestis. Selle projekteeris 1908. aastal Viini kindlustusettevõttele arhitekt Ignác Alpár. Deák Ferenci väljaku silmapaistvaim ehitis valmis 1910. aastal eklektilises stiilis.
pisi|vasakul|Anker Köz
Istra
Istra (vene keeles Истра) on linn Venemaal Moskva oblastis, Istra linnaringkonna (2017. aastani Istra rajooni) keskus.
Linn asub Moskvast 40 km kaugusel, Moskva–Riia raudtee ja Istra jõe ääres.
2010. aastal elas linnas 35 106 inimest.
16. sajandist on teada praeguse linna kohal Voskressenskoje küla, linnaõigused saadi 1781. aastal, kui asula kandis nime Voskressensk (Воскресенск). Praeguse nime sai linn Istra jõe järgi 1930. aastal.
Istras asub 1656. aastal asutatud mungaklooster.
pisi|left|Klooster
Nariño departemang
Nariño departemang on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombias. See asub riigi edelaosas ning piirneb läänes Vaikse ookeaniga, lõunas Ecuadoriga, kirdes Cauca departemangu ja kagus Putumayo departemanguga.
Departemang loodi 1904. aastal. See on saanud nime Colombia riigitegelase Antonio Nariño järgi.
Nariño departemangu keskus on Pasto, mis asub Galerase vulkaani jalamil. Teised suuremad linnad on Tumaco ja Ipiales.
Ingeri ajalugu
Käesolevas artiklis antakse ülevaade Ingeri ja ingerlaste ajaloost.
Nariño departemang
Departemang jaguneb 64 vallaks.
Ingeri ajalugu
Varasem ajalugu
pisi|Varjaagide kaubateed: sinisega on märgitud kaubatee [[Läänemeri–Laadoga–Volga. Teised maismaa kaubateed on märgitud oranži värviga]] Hilisel rauaajal (viikingite ajal), alates 750. aastatest oli Ingerimaa sillapea varjaagide kaubateel Ida-Euroopaga. Kujunes välja varjaagide aristokraatia, kust pärinesid hilisemad Vana-Vene valitsejad. pisi|[[Novgorodi vabariik|Novgorodi vabariigi koosseisu kuulunud maa-alad 16. sajandil, sh Vadja viiendik ja Šeloni viiendik, Ingeris]] Ingerimaa ja sellest ida suunas asuv Vadjamaa kuulusid ajaloolise Novgorodimaa koosseisu, Vadja viiendiku ja Šeloni viiendikuna.
Nariño departemang
Välislingid
🇨🇴
Deák Ferenci väljak
pisi|Deák Ferenci väljaku ääres asuv [[Ankeri palee]] Deák Ferenci väljak (ungari keeles Deák Ferenc tér) asub Budapesti idapoolse osa Pesti südalinnas. Väljak on nimetatud Ferenc Deáki järgi.
Ingeri ajalugu
Varasem ajalugu
Rootslased hakkasid nimetama seda piirkonda Ingermanland (ladina keeles Ingria). Selle nime olevat maa saanud Rootsi kuninga Olof Skötkonungi tütre Ingegärd Olofsdotteri järgi, kes 1019 abiellus Jaroslav Targaga. Kaasavaraks anti talle Staraja Ladoga ümbruse maad. Neid haldasid Rootsi jarlid Novgorodi Vabariigi võimu all.
Deák Ferenci väljak
See kannab keskse transpordisõlmi rolli. Seal ristuvad Károly körút, Bajcsy-Zsilinszky út, Király utca, Deák Ferenc utca ja Harmincad utca. Väljaku aluses jaamas koonduvad kolm Budapesti metroo liini: M1, M2 ja M3. Platsilt algavad ka trammiliinid 47 ja 49, samuti mitmed bussiliinid.
Liivia Leškin
Liivia Leškin (sündinud 4. oktoobril 1956 Tallinnas) on eesti moe- ja tekstiilikunstnik.
Deák Ferenci väljak
Väljak on noortele populaarne kogunemiskoht.
Liivia Leškin
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1980 ERKI moekunsti erialal.
Ingeri ajalugu
Ingerimaa Novgorodi Vabariigi koosseisus
12. sajandil liideti Lääne-Ingerimaa Novgorodiga. Järgnevatel sajanditel oli Ingerimaa kui Venemaad ja Lääne-Euroopat ühendava kaubatee pärast palju sõdu, peamiselt Venemaa ja Rootsi vahel, kuid sageli olid asjasse segatud ka Taani ja Saksa Ordu. Ingerimaa põliselanikud sõdisid juba 1240 Aleksander Nevski väe koosseisus Rootsi vastu Neeva lahingus, 1241. aastal vallutas Aleksander Nevski Koporje linnuse ning 1242. aastal vallutasid Novgorodi väed tagasi Pihkva linna. Sama aasta suvel vallutati ka Ingerimaa tagasi ja Liivi ordu kaotas oma äsjased vallutused.
Rootslased rajasid 1300 Torkel Knutssoni juhtimisel Neeva jõe suudmealale Landskrona kindluse, mille novgorodlased 1301 hävitasid. Taani rajas oma valduste piirilinnuseks Narva linnuse mida Liivi ordu oma võimuperioodil edasi ehitas, misjärel venelased rajasid Narva jõe vastaskaldale 1492 Jaanilinna kindluse. Ingerimaal oli ka Koporje kindlus.
Deák Ferenci väljak
Vaata ka
pisi|Metroojaama sissepääs
Ingeri ajalugu
Ingerimaa Moskva Tsaaririigi koosseisus
Alates 1478. aastast liideti Vadja viiendikuna Novgorodi Vabariigi koosseisus olnud Ingerimaa Moskva suurvürstiriigiga. Vene võim tõi kaasa õigeusustamise, mis algas 13. sajandi esimesel poolel. Et jumalateenistused olid slaavikeelsed, tõi see kaasa ka teatava venestumise.
1484. ja 1488. aastal toimus venelaste poolt vadjalaste küüditamine.
1500. aastal oli Ingerimaa jagatud neljaks lääniks (pogosta) umbes 68 000 elanikuga: Nöteborgi lään, Koporje lään, Jaama lään ja Šeloni viiendik.
Aastatel 1590–1595 toimunud Vene-Rootsi sõja lõpetanud Täyssinä rahulepinguga 1595. aastal, loovutati piirkond Ingerimaal, Ivangorodist Käkisalmini jälle Venemaa tsaaririigile.
1609. aastal segaduste ajal Venemaale trooninõudlejale Vassili Šuiskile esialgu appi kutsutud Rootsi armee Jakob De la Gardie juhtimisel okupeeris järk-järgult Loode-Venemaa alad Käkisalmi läänist Novgorodini (samuti Staraja Russa, Porhovi, Laadoga ja Oudova). , Stolbovo rahu
Ingerimaa Rootsi Kuningriigi koosseisus
pisi|Rootsi krooni Idaprovintsid pisi|[[Koporje kindlus]] pisi|1492. aastal [[Venemaa tsaari Ivan III poolt rajatud Jaanilinna kindlus Eesti-Ingeri rajal vaatega Narvast]]
Rootsi võimu algusaastad
Ingeri sõja (1610–1617) lõpetanud Stolbovo rahuga läks Ingerimaa koos Jaanilinna, Jaama, Koporje, Nöteborgi ja Käkisalmi linnustega Rootsile tagasi ning jäi aastateks 1617–1721 Rootsi krooni valdusse.
Rootsi jaoks oli Ingerimaal strateegiline tähtsus. See oli puhvertsoon, mis pidi ära hoidma Venemaa rünnakud Karjala kannasele ja praeguse Soome alale. Samuti pidi Venemaa väliskaubandus käima Rootsi territooriumi kaudu. Ingerimaa oli ka koht, kuhu Rootsi oma alamaid asumisele saatis.
Rootsi valduses oleva Ingermanlandi koosseisu kuulusid Jaanilinna lään, Jaama lään, Kaprio lään ja Pähkinälinna lään. Maa-ala ulatus ida-lääne suunas Narva alamjooksust Lava jõeni (200 km), põhja-lõuna suunas Viiburi Karjala rajalt Vene piirini (130 km). 1617. aastal rentis kuningas Koporje kindluse koos lääniga võlgade katteks Bogislaus von Rosenile, kellest sai ühtlasi ka selle piirkonna valitseja (Amtmann). Lisaks rendi tasumisele tuli Rosenil muuhulgas Koporje kindluses ülal pidada ja relvadega varustada sajamehelist garnisoni. Bogislaus von Rosen oli Kaprio ja Jaama asehaldur aastatel 1620–1636. 1620. aastal pikendati tema rendilepingut piirkonnale ja von Rosen sai rendile ka Jaama ja Jaanilinna läänid ning ta nimetati Kaprio ja Jaama läänide asehalduriks.
Maa oli aastakümneid kestnud lahingute, küüditamiste ja näljahädade tõttu tühjenenud. Rootsi võimude toel sai teoks luteriusuliste soomlaste kolonisatsioon tühjadele aladele. Koos vabatahtlike soomlastest ümberasujatega Soomest Savost (nn savakod), ja Karjala kannaselt, eriti Äyräpää kihelkonnast (nn äyrämöised) sai hoo sisse ka luteriusu laiem levik piirkonnas. Uutest ümberasujatest kujunes ingerisoomlaste aluspõhi. Äyrämöised asustasid Kesk-Ingeri põhja- ja kaguosas ning Põhja-Ingeri lääneosa, arvukuselt suuremaks kujunenud savakod aga peamiselt Kesk-Ingeri lõunaosa, Ida-Ingeri ning Põhja-Ingeri ida- ja lõunaosa.
Algul oli kuningas Gustav II Adolf tahtnud muuta Ingeri saksa alaks, pakkudes sakslastest talupoegadele soodsaid tingimusi, kuid sellest ei tulnud midagi välja. Sakslastest elanikkond paiknes põhiliselt linnades: Narvas, Nyenis, Kaporjes ja Viiburis. 1649. aastal ehitati Nyenis eraldi kirik saksa kogudusele. Ka kohalikule õigeusulisele talurahvale püüti luterlust peale suruda, kuid seegi ei õnnestunud, kuigi usuvahetajatele lubati maksukergendusi ja muid eesõigusi.
Riik vabastas uusasukad sõjaväekohustusest ja luteriusuliste osa elanikkonnast kasvas: 1656 moodustasid soomlased Ingeri rahvastikust 41,1%, 1671. aastal 56,9% ja 1695. aastal juba 73,8%. Aastal 1664 oli elanike arv 15 000; Rootsi aja lõpus elas Ingerimaal soomlasi 70 000.
Rootsi riik asutas Rootsi riigikiriku, luteriusu kogudusi ja kirikuid Ingeris. 1611. aastal asutati esimene kogudus, Lempaalas. Kogudused allutati Viiburi piiskopkonda. 1641 moodustati Ingerimaal oma piiskopkond keskusega Narvas. Esimeseks superintendendiks (piiskopiks) valiti Tallinna toompraost Heinrich Stahl. 1655. aastal tegutses Ingerimaal juba 58 luterlikku kogudust.
1630. aastail algatas Rootsi kuningas Ingerimaa soodsa asukoha tõttu piirkonnas majanduse elavdamise programmi, Saksamaalt – Mecklenburgist kutsuti 1622. aasta 16. oktoobri manifestiga luterlastest koloniste, maid läänistati ka liivimaalastele, 1632. aasta 17. juunil langetas Gustav II Adolf otsuse, et Neeva jõe äärde ja mujale sobivatesse kohtadesse Karjalas ja Ingerimaal tuleb rajada linnad (Nyen jt), anda neile linnaõigused ja privileegid. Läheduse tõttu Venemaale osutas Nyen suurt konkurentsi senistele kaubalinnadele: Tallinnale, Narvale ja Viiburile. Esimesed oma linnaprivileegid sai Nyen siiski alles 20. septembril 1642 ning Nyen tõusid ka tähtsaimaks Ingerimaa linnaks – provintsi pealinnaks. 1642. aastal lahutati Liivi- ja Ingerimaa kindralkubermang ning moodustati kaks eraldi kindralkubermangu. Ingerimaa esimeseks kindralkuberneriks määrati Erik Karlsson Gyllenstierna. 1651. aastal viidi piirkonna keskus ja kindralkuberneri residents senisest keskusest Nyenist üle Narva.
Rootsi-Vene sõda 1656–1658
1656. aasta alanud Rootsi-Vene sõjas hõivasid Vene tsaaririigi väed 1658. aasta alguses Vasknarva ning ründasid ka Narva linnust, Jamburgi ja Koporjet. Sõja lõpetas 1658. aasta lõpus sõlmitud Rootsi ja Venemaa vahel Narva lähedal Vallisaare mõisas Vallisaare vaherahu, kuid piirkonna elanikkonnast oli alles jäänud vaid 1/3 sõjaeelsest rahvastikust.
1661. aastal sõlmitud Kärde rahu taastas sõjaeelsed Stolbovo rahuga määratud piirid.
1695. aastast, s.o Rootsi aja lõpust on teada järgmisetst Ingerimaa kihelkondadest: Põhja-Ingeris Lempaala, Vuole, Valkeasaari ja Kuivaisi (Toksovo) kihelkond; Kesk-Ingeris: Venjoki, Tuutari, Hietamäki, Skuoritsa ja Ropsu ning Lääne-Ingeris Kupanitsa ja Valkeakirkko (Moloskovitsõ) kihelkond. Elanikke oli Ingerimaal 1696. aasta lõpuks 62 700 inimest, kellest Soomest oli tulnud 45 000 ning 26,2% olid algasukad vadjalased ja isurid.
Põhjasõda
Põhjasõda oli alanud Saksi-Rzeczpospolita vägede sissetungiga Liivimaale. Karl XII sundis Suurbritannia ja Madalmaade toetusel 18. augustil 1700 Taani kuningriigilel peale Travendali rahu, millega lõpetas Rootsi-Taani sõja ja ning suundus vägedega Liivimaale. 30. (19.) augustil, kohe pärast seda, kui Peeter I sai teate Konstantinoopoli rahulepingu sõlmimisest Türgiga Vene-Türgi sõjas, kuulutas Venemaa Rootsile sõja. 1700. aasta septembri keskpaigas jõudis Vene tsaaririigi eelvägi läbi Ingeri, vallutades teel Jaama ja Koporje kindluse, tugevalt kindlustatud Narva alla. Kaotuse järel Narva all, taganesid Vene väed Novgorodi ning jätsid maha Jaama ja Koporje kindlused. Venemaa sõjaline tegevus aktiviseerus taas 1702. aastal, mis toimus Vene vägede kallaletung Rootsi laevastikule Peipsil. 1702. aasta mais ründasid väikelaevadel ja paatidel Vene väed Peipsi järve ja Pihkva järve vahelises väinas Karl Gustaf Löschern von Hertzfelti laevu ning vallutasid abordaažiga 3 laeva. 15. juunil ründasid Vene salgad 1702 viitseadmiral Gideon von Numersi laevu Laadoga järve suudmes ning seejärel Numersi eskaadrit ka Käkisalmi juures, misjärel Rootsi laevastik taganes Soome lahte.
Nöteborgi piiramine
pisi|Nöteborgi piiramine. [[Alexander von Kotzebue maal]]
1702. aasta septembris alustasid Vene väed Laadoga järve ääres Neeva jõe suudmes asuva Nöteborgi piiramist. Vene väed kindral Boriss Šeremetevi juhtimisel hõivasid Neeva jõe kaldad, piirates Pähklisaare, millel asus Nöteborgi kindlus. Blokeerimaks Rootsi laevastiku võimalikku abi mööda jõge, paigutati jõe kallastele paadid jalaväe jaoks ning paigaldati kindluse pommitamiseks 51 suurtükki. Kindluse piiramisel osalesid 12 000 otseselt kindluse juures ja 20 000 piirkonnas. Kindluse komandant Gustav Wilhelm von Schlippenbach, keeldus kindluse loovutamisest lootes abivägedele, kuid Fjodor Apraksin oli juba 24. augustil (13. vkj) purustanud Ižora jõel Soomes asunud Rootsi vägede ülemjuhataja Abraham Cronhjorti väed.
Nyenskansi piiramine
pisi|Nyenskansi mudel 1703. aasta kevadel jõudsid Vene väed Boriss Šeremetevi juhtimisel Neeva alamjooksule, kus Ohta jõe suudmes asus Nyenskansi kindlus. Aprillis jõudis Šeremetevi 20 000-meheline vägi mööda Neeva jõe paremat kallast kindluseni. 6. mail (25. aprillil vkj) tungis 2000-meheline Vene vägi peale Rootsi 150 eelsalgale kindluse juures ning purustas selle. Samal päeval alustati ka kindluse juurde jõudnud Vene peavägede poolt kindluse piiramist. 7. mail (26. aprillil vkj) saabusid Nyeni juurde laevadel ka piiramissuurtükid ja Vene tsaar Peeter I. 30. aprillil tehti kindluse komandandile ettepanek kapituleereda, millest too keeldus. Keeldumise järel algas kindluse pommitamine ning pärast nädalast piiramist vallutas 12. mail (1. vkj) Nyenskansi kindluse koos Nyeniga. Nyeni kaitseks saabus kindluse juurde ka 10 Rootsi laevastiku laeva. 18. mail 1703, ründas 30 alusest koosnev Vene flotill Nyeni lähedal, Neeva jõe suudmes, kahte Rootsi laeva. Rootsi Laadoga ja Peipsi laevastiku ülemjuhataja viitseadmiral Gideon von Numersi juhtimise all olnud 8 kahuriga brigantiini Astrild (1699) ja 10 kahuriga kaljast Geddan, mis said Vene Balti mere laevastiku esimeseks sõjasaagiks.
Liivia Leškin
Ta töötas aastatel 1981–1987 ajakirja Siluett toimetuses ja Tallinna Moemajas. Aastatel 1987–1997 oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud, aastast 1990 dotsent, aastatel 1990–1993 oli ta moekunstikateedri juhataja. Aastast 1994 on ta omanimelise moefirma omanik.
Hüperalgeesia
Hüperalgeesia (kreeka keelest ὑπέρ 'hüper', ἄλγος 'valu') ehk liigvalutundlikkus on valutundlikkuse häire, mis põhjustab ülitundlikkust valule.
Seda võib põhjustada notsitseptorite või piirdenärvisüsteemi kahjustus. Samuti võib hüperalgeesia tekkida pikaajalise opioididide tarvitamise tagajärjel.
Häiret esineb kaht liiki: esmane ja teisane hüperalgeesia. Esmase puhul suureneb valutundlikkus vaid vigastatud piirkonnas, teisase puhul on mõjutatud ka teised kehaosad.
Rahu tänav
Rahu tänava nime kannavad järgmised tänavad Eesti asulates:
Ingeri ajalugu
Nyenskansi piiramine
1703. aasta 14. mail (vkj) vallutasid Vene väed taas Jaama kindluse, 18. mail (vkj) Koporje kindluse ja Marienburgi Ingerimaal.
Rahu tänav
"Rahu tänava" nime kannab ka üks kujutava kunsti teos:
Hõbeoksiidelement
pisi|Hõbeoksiidelemendid Hõbeoksiidelement ehk tsink-hõbeoksiidelement on leeliselektrolüüdiga primaarelement, mille negatiivne elektrood koosneb tsingipulbrist ja positiivne elektrood hõbeoksiidist Ag2O. Elemendi tühjendamisel oksüdeerub tsink tsinkoksiidiks: Hõbeoksiid redutseerub puhtaks hõbedaks:
Hõbeda kalliduse tõttu toodetakse hõbeoksiidelemente väikeste nööpelementidena kasutamiseks peamiselt käekellades. Elemendi energiatihedus on suurem kui teistel primaarelementidel ‒ kuni 500 Wh/dm3. Pinge püsib kasutamisel kuni tühjenemiseni peaaegu muutumatuna väärtusel 1,5‒1,55 volti. Hermeetilises pakendis säilivad elemendid kuni 5 aastat.
Ingeri ajalugu
Nyenskansi piiramine
Neeva jõe suudmes Nyeni linna kohale asutas Peeter I 27. mail ( vkj. 16. mail ) 1703 Peterburi linna. Üldlevinud legendi kohaselt olevat Peeter I sel päeval läinud koos saatjatega Jänesesaarele, võtnud kätte labida, lõiganud välja kaks rida mättaid, paigutanud need ristikujuliselt saare keskele ning andnud käsu ehitustööde alustamiseks. Et linna ehitamine algas sõja ajal, siis esimene ehitis oli muldkindlus, praegune Peeter-Pauli kindlus. See rajati Zajatšji saarele (eesti Jänesesaarele) Neeva parema kalda lähedale mõne kilomeetri kaugusele merest. Kindlus ehitati algselt mullast ja puidust, kuid juba 1706. aastal asuti ehitama kivikindlust.
Põhjasõja tagajärjel langes Ingerimaa Uusikaupunki rahulepinguga 1721 tagasi Venemaa kätte.
Ingerimaa Venemaa keisririigi koosseisus
pisi|Venemaa keisririigi poolt [[Uusikaupunki rahulepinguga omandatud maa-alad]] pisi|Ingerimaa [[Peterburi kubermangu Peterburi provintsis 1727. aastal]]
Vallutatud piirkonna haldamiseks moodustati 1706. aastal Ingerimaa kubermang, mille koosseisu liideti 1708. aastal Pihkva maakond ja 1710. aastal asutatud Peterburi linna ümbrus, Schlüsselburg, Jamburg, Koporje, Narva maakond, Tartu maakond, Olonetsi kaid, maad Oneega jõe ääres (Kargopolje maakond) ja Novgorodi linna ümbritsevad maad. Kubermangukeskuseks oli kuni 1710. aastani Schlüsselburg ja pärast seda juba Peterburi, 1710. aastal nimetati ka Ingerimaa kubermang ümber Peterburi kubermanguks.
Peeter I muutis Ingeri kubermangu Ingerimaa hertsogiriigiks, mille esimeseks ja viimaseks vürstiks ja hertsogiks sai Aleksandr Menšikov. 1719. aasta haldusreformi tulemusel reorganiseeriti senised Venemaa kubermangud. Ingeri kuulus Peterburi provintsina koos Kotlini saare Kroonlinna, Schlüsselburgi, Koporje ja Jamburgi maakondade ja Narva linnaga Peterburi kubermangu.
19. sajandi teisel poolel rajati Ingerisse väljarännanud eestlaste asundusi (Volossovos, Zimititsõs, Aasikul). Eestlasi rändas Ingerimaale eriti 19. sajandi teisel poolel, nii et 19. sajandi lõpul oli Lääne-Ingeri mõne kihelkonna elanikest juba kolmandik eesti talupojad. Eestis aga elas ingerisoomlasi vähe, needki peamiselt Narva piirkonnas.
Luterluse, soomekeelse kultuuri ja hariduselu arengut soodustas Soome liitmine Venemaaga 1809. aastal. Venemaa keisririigi aja lõpus tegutses Ingeris juba 34 kogudust.
1863. aastal asutati Kolppanas soomekeelne õpetajate seminar. Tänu sellele sai põhielanikkond soomekeelse põhihariduse. 1913. aastal töötas Ingeris 229 soomekeelset kooli.
Ingeris ilmus ka 19. sajandi teisel poolel mitmeid soomekeelseid ajakirju. Samuti soomlaste seltsitegevus arenes. Eesti eeskujul hakati Ingerimaal 1899. aastal korraldama laulupidusid, mida 1918. aastani jõuti korraldada kokku seitse.
1917. aasta revolutsioonisündmused
1917. aasta revolutsiooniliste sündmuste järel algas Ingerimaal ingerlaste keskel rahvuslik ärkamine.
23. aprillil 1917 toimus Soitthu kongress, kus otsustati alustada soomekeelse hariduse andmist. Soitthu oli Ingeris moodustatud ühing, millel oli idee luua Ingeri autonoomia. Kolmandal kongressil loodi kohalikud nõukogud, mille bolševikud ajasid laiali, paljud nõukogude liikmed põgenesid Soome ja Eestisse. Eestis loodud ingerlastest pataljon osales Eesti Vabadussõjas.
Burduri provints
Burduri provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis. Provintsi keskus on Burdur.
Ingeri ajalugu
1917. aasta revolutsioonisündmused
Pärast Oktoobrirevolutsiooni (1917) püüti Ingeri pataljoni (ülem Aleksander Tynni) ja Soome vabatahtlike toetusel saavutada Ingerimaa iseseisvust, et hiljem Ingeri inkorporeerida osalt Soome, osalt Eesti riigi koosseisu (ingerlaste ülestõus, nn Volossovo mäss, mis sai alguse Lääne-Ingerist, Iljussa külast, kus kohalik rahvas astus nõukogude võimu vastu välja).
Burduri provints
Välislingid
🇹🇷
Ingeri ajalugu
Ingeri Eesti vabadussõjas ja Venemaa kodusõjas
pisi|Eesti-Ingeri 1934. aastal