cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Helgi Vadi
Isiklikku
Tartu Ülikooli emeriitprofessor Tiina Talvik meenutab Helgi Vadi: "Ta tuli kodust, mis oli külalislahke ka Helgi sõpradele ja nende lastele. Mäletan seda Pargi tänava külaskäikudest. Helgi oli missioonikindel, suurepärane ja sirgjooneline arst, vastutulelik kolleeg ja hea sõber oma seltsikaaslastele ka läbi raskete aegade. Ta oli igas olukorras vapper ja alati elegantne". Tartu Ülikooli emeriitprofessor Marika Mikelsaar ütleb, et üliõpilasena praktikal tajus ta, et Helgi oli konkreetne ja rahulik.
Tema isa Voldemar Vadi (1891–1951) oli Tartu Ülikooli õppejõud ja ema Hermiine Vadi (1891–1967) kodune.
Veiko Ratas
Veiko Ratas (sündinud 22. jaanuaril 1978) on eesti võistlustantsija, neljakordne Eesti meister standardtantsudes (2003, 2006, 2008, 2009).
Maailma jooksvas edetabelis standardtantsude oli ta 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 42. kohal.
Haridus ja koolitus
Ratas alustas tantsimist 1983. aastal Tartu tantsuklubis Stiil ja on rahvusvahelise S-klassi tantsija alates 1996. aastast. 2002. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse erialal.
Alates oktoobrist 2009 on ta elukutseline võistlustantsija.
Töö tantsuõpetajana
Algajaid lapsi on Veiko Ratas juhendanud alates 1995. aastast. Aastatel 1996–1999 oli ta Tartu Tantsuklubi Stiil võistlustantsijate juhendaja. Alates 1999. aastast on Ratas Tantsuklubi Tango peatreener, juhendades nii võistlus- kui ka harrastustantsijaid. 2002. aastal tegi ta läbi Eesti Tantsuõpetajate Liidu kutselise tantsusporditreeneri koolituse, 2012. aastal sai võistlustantsu treeneri EKR 6. taseme kutsetunnistuse.
Isiklikku
Tema tantsupartner ja elukaaslane on olnud võistlustantsija Helena Liiv-Kruusamäe.
2014. aasta augustil Veiko Ratas abiellus, abikaasa Liina on samuti tantsija.
Holsteini meri
Holsteini meri oli endine veekogu, mis hõlmas praeguse Lääne- ja Põhjamere basseini. Meri eksisteeris keskpleistotseenis, ehk eelviimasel jäävaheajal (u 380 000 – 240 000 aastat tagasi ).
Meri on nimetatud Saksamaa põhjaosas asuva liidumaa Schleswig-Holsteini järgi, kus vastava mere setteid esimest korda kirjeldati. Eestist pole Holsteini mere setteid veel leitud.
Wiednitzi vald
Wiednitz on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Alates 1. jaanuarist 2012 on see Bernsdorfi linna koosseisus.
Vallaosad
Wiednitz ja Heide (aastani 1950: Grube Heye III).
Tokmak
Tokmak on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis. Asub Molotšna jõe kaldal.
Ferdinand Linnus
Ferdinand Linnus VR II/3 (kuni 1935 Ferdinand Leinbock, 8/20. mai 1895 Riidaja vald, Viljandimaa – 23. veebruar 1942 Unžlagi vangilaager, Suhhobezvodnoje, Gorki oblast) oli eesti etnoloog, esimene Eesti etnoloogiadoktor (1938) ja Eesti sõjaväelane (leitnant). Võttis osa Vabadussõjast.
1929–1941 oli ta Eesti Rahva Muuseumi direktor.
Ta uuris muuhulgas Eesti vanemat mesinduse ajalugu (metsamesindust).
Valesüüdistuse alusel arreteeriti Linnus 25. juunil 1941 ning ta suri tüüfusesse eeluurimisvanglas Venemaa Gorki oblasti Unžlagis.
Pere
Tema etnoloogist poeg Jüri Linnus (19. jaanuar 1926 Tartu – 12. juuni 1995 Tartu) töötas Nõukogude okputasiooni ajal samuti ERMis, tollase nimega Eesti NSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis, muuseumi teadussekretärina.
Ulmekirjandus
Ulmekirjandus ehk teaduslik-fantastiline kirjandus on ilukirjandus, mille ainestik on fantaasiarikas. Ulmekirjandust piiritletakse ja liigitatakse samal alusel nagu ulmet üldse. Et ulme on levinud eeskätt kirjanduses ja filmikunstis ning filmikunst on suhteliselt noor, siis ulme tekkelugu tähendabki ulmekirjanduse tekkelugu.
Tavaliselt jagatakse ulmekirjandus kolme suurde rühma: teadusulmeks (science fiction), imeulmeks (fantasy) ja õudusulmeks (horror).
Välislingid
Fantastisk litteratur Fantastika Fantastika Fantastic Фантастика Fantastique
Kuningvesi
pisi|Värskelt valmistatud kuningvesi on värvitu, kuid muutub kõigest sekunditega oranžiks pisi|Kuningveele on omane oranžikaspunane värvus Kuningvesi on peaaegu puhta lämmastikhappe ja kontsentreeritud vesinikkloriidhappe (38%) segu ruumalavahekorras 1:3. Kuningvesi on võimeline lahustama väärismetalle, näiteks kulda ja plaatinat, millega teised happed ja alused ei reageeri. Siiski osa metalle, nagu iriidium, osmium, tantaal, ruteenium, roodium ja titaan peavad vastu kuningvee korrodeerivale toimele. Kuningvesi on tugev oksüdeerija. Kuningvett kasutatakse keemilises tehnoloogias ja analüüsis ning kulla rafineerimisel. Esimesena kirjeldas kuningvett Jābir ibn Ḩayyān.
Reageerimine kullaga
Ei lämmastikhape ega soolhape eraldi ei ole võimeline kullaga reageerima. Kummalgi happel on erinev toime. Lämmastikhape on tugev oksüdeerija ja lahustab tegelikult väga väikese koguse kulda, moodustades Au3+-ioone. Vesinikkloriidhape annab lahusesse Cl--ioone, mis seob Au3+-ioonid lahusest ja moodustuvad             AuCl4--ioonid. Et lahuses jääb kullaioone järjest vähemaks, saab toimuda kulla edasine oksüdeerumine lämmastikhappe toimel.
Reaktsiooni käigus võib lämmastikdioksiidi asemel eralduda hoopis lämmastikoksiid.
Reageerimine plaatinaga
pisi|vasakul|Plaatina reageerimine kuningveega Reaktsioon toimub analoogselt kulla reageerimisega. Siingi võib saadusena tekkida nii lämmastikdioksiid kui ka lämmastikoksiid.
Oksüdeerunud plaatinaioonid reageerivad kloriidiioonidega ja tekivad kloroplatinaatioonid.
Kuningvee lagunemine
Et kahe happe segamisel hakkavad toimuma reaktsioonid, kaotab kuningvesi kiiresti oma potentsiaali ja seega tuleks teda kasutada värskelt. Reaktsiooni käigus tekivad kergesti lenduvad nitrosüülkloriid ja kloor, mis annavad kuningveele iseloomuliku kollaka või punase värvuse. Et mõlemad gaasid eralduvad kergesti lahusest, on reaktsioon pöördumatu ja kuningvee efektiivsus väheneb.
Nitrosüülkloriid võib edasi laguneda lämmastikoksiidiks ja klooriks. See reaktsioon on tasakaaluline ja seega sisaldavad kuningveest eraldunud gaasid lisaks nitrosüülkloriidile ja kloorile veel lämmastikoksiidi.
Pedja jõgi
pisi|Droonivideo Pedja jõe lättest [[Simuna|Simunas 2022. aasta juulis]] pisi|Droonivideo Pedja jõest ja Jõgeva alevikust 2022. aasta juunis Pedja jõgi on Eesti pikkuselt neljas jõgi. Saab alguse Pandivere kõrgustikult, Simuna lähedalt ja suubub Emajõkke, varem arvati teda hoopis Põltsamaa jõe suurimaks lisajõeks (A. Loopmann, 1979). Lähtest kuni Onga jõe suubumiseni on tema nimi ka Avanduse jõgi ja alates ühinemiskohast Põltsamaa jõega kuni Emajõkke suubumiseni kannab ka nime Pede jõgi (varem ka Paala jõgi). Suurim laius on Pedja jõel enne Emajõkke suubumist, mis on umbes 55 meetrit. Pikkus 125 km, valgla 2688 km².
Ajalugu
Aastail 1923-1924 loeti jõe alamjooksu laevatatavaks veeteeks. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Ka lõiku ülevalpool Jõgevat loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi sealne lõik oli seda ainult ajutiselt.
Heraldika
Pedja jõgi on kujutatud Jõgeva linna ja Karla Liivola vapil.
Järvekomisjon
Järvekomisjon on Eesti Looduseuurijate Seltsi (ELUSi) vanim erialane allüksus. See loodi 1905. aastal.
Järvekomisjon loodi Eesti siseveekogude (eriti järvede) kompleksseks ja koordineeritud uurimiseks. Saadud andmeid on avaldatud paljudes trükistes, näiteks "Eesti Loodusuurijate Seltsi aastaraamatutes" ja kogumikus "Abiks loodusevaatlejale".
Järvekomisjoni töös on osalenud/osaleb mitmeid nimekaid teadlasi, teiste seas Max von zur Mühlen, Heinrich Riikoja, Henn Timm.
Vladislav Surkov
Vladislav Jurjevitš Surkov (sünninimega Aslambek Andarbekovitš Dudajev , tõenäoline pseudonüüm Natan Dubovitski; sündinud 21. septembril 1964 Solntsevos) on Venemaa poliitikategelane ja ärimees, juhtiv Kremli ideoloog ja poliittehnoloog.
2000. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.
Aastatel 2004–2008 oli Surkov president Vladimir Putini administratsiooni ülema asetäitja ja presidendi abi. Presidendi administratsiooni asus ta tööle 1999. aastal, mil ametist oli lahkumas Boriss Jeltsin.
Surkovi peetakse Kremli üheks peaideoloogidest ja talle omistatakse olulist rolli Vladimir Putini valimisvõidus 2004. aastal ning Ühtse Venemaa (2003) ning Õiglase Venemaa (2006) rajamises. 1999. aastal tegeles ta valimisliidu Ühtsus (Единство) kokkupanemisega.
Kirjanduslik tegevus
Ehkki Kremli ametlikud kanalid on seda eitanud, arvatakse üldiselt, et Vladislav Surkovile kuuluvad teosed, mis on ilmunud Natan Dubovitski pseudonüümi all. Eesti keeles ilmus 2014. aastal ajakirjas Vikerkaar Dubovitski proosapala "Ilma taevata" (tlk Kajar Pruul), mida on peetud Venemaa uue "mittelineaarse" strateegia võtmetekstiks.
Isiklikku
Surkovi ema Zinaida Surkova on venelanna, isa Andarbek Dudajev tšetšeen. Isa jättis pere maha 1969. aastal. Surkovi (endise?) naise õde on abielus Anatoli Tšubaisiga.
Hea Sõna auhind
Auhinnaga tunnustatakse Eestis silma paistnud ajakirjanikku, kelle looming kannab positiivseid humanistlikke väärtusi ja lisab ellu paremaid tundeid, mõtteid ja tegusid.
Kuni 2016. aastani oli auhinnaks ajakirjanikust kunstniku Aita Nurga maal. Alates 2017. aastast antakse laureaadile üle kunstnik Leonhard Lapini akvarell "Hea sõna".
Portland Trail Blazers
Portland Trail Blazers on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Portlandis Moda Centeris.
Ajalugu
1970. aastal loodud klubi ainus meistritiitel pärineb 1977. aastast, kui finaalseerias alistati 4 : 2 Philadelphia 76ers. Trail Blazers on NBA finaali jõudnud ka 1990. ja 1992. aastal, kuid siis kaotati vastavalt Detroit Pistonsile ja Chicago Bullsile.
Portland Trail Blazersi viimaste aastate parim tulemus pärineb hooajast 2018/19, kui põhihooajal 53 mängu võitnud meeskond jõudis välja läänekonverentsi finaali, kus tuli aga tunnistada Golden State Warriorsi kindlat paremust.
Rumba
Rumba kuulub Ladina-Ameerika tantsude hulka.
Rumba on Aafrika algupära ning Kuuba ja Ameerika kaudu maailmas populaarseks saanud muusika- ja tantsustiil, mille 4/4 taktimõõtu iseloomustab kaheksa kaheksandiknoodi rütmiline jaotus 3 + 3 + 2.
Havannas läks rumba moodi 1890. aastatel ning oli oma sensuaalse iseloomu tõttu algselt keelatud tants.
Rumba sarnaneb salsaga.
Ankara
Ankara on Türgi pealinn ja suuruselt teine linn İstanbuli järel. Asub Anatoolia kiltmaal, keskmiselt 938 m kõrgusel.
Ankara varasem nimi oli Angora või Engürü. Kreeklased ja roomlased nimetasid linna Ancyra; see sõna tähendab kreeka keeles ankrut.
Ajalugu
Ankara kuulus hetiitide moodustatud Hati riiki. Pärast selle hävitamist kuulus ta Früügiale, siis Lüüdiale ja Pärsiale. Linnas peatus mõnda aega Aleksander Suur. 278 eKr vallutasid piirkonna gallide hõimuliit galatid, kes tegid Ankara esimest korda pealinnaks. 189 eKr ühendati Galaatia Rooma riigiga, Ankara sai Galaatia provintsi pealinnaks ja omandas suure tähtsuse. Ankarast on leitud Augustuse testamendi kakskeelne tekst.
Ankara oli ka Bütsantsi riigi tähtis kaubanduskeskus, ehkki 6.–11. sajandini vallutasid araabia väeüksused linna korduvalt. Lõplikult kaotas Bütsants Ankara 1073.
Ankaras oli Kemal Atatürgi peakorter alates 1919. aastast. Kui loodi Türgi Vabariik, viidi pealinn 1923. aastal Istanbulist Ankarasse, et kaitsta seda välismaiste vallutajate eest.
Wiednitz
Kuni 1. jaanuarini 2012 oli see Wiednitzi valla keskus.
Giardia lamblia
thumb Giardia lamblia (sünonüümid Giardia intestinalis ja Giardia duodenalis) on lamblioosi tekitav parasiit.
Tuntud ka kui persistentse kõhulahtisuse tekitaja. See parasiit on kõrgelt patogeenne ja levib fekaal-oraalsel teel.
Žõtomõr
Žõtomõr (ukraina ja vene keeles Житомир) on linn Ukrainas, Žõtomõri oblasti ja Žõtomõri rajooni keskus. Asub Teterivi jõe ääres 120 km Kiievist läänes. 2021. aastal oli seal 263 507 elanikku, 2010. aastal 271 714.
Peamised majandusharud on puidutööstus, toiduainetööstus, graniidi kaevandamine, metallitööstus ja muusikainstrumentide valmistamine.
Žõtomõr on oluline transpordisõlm. See jääb Kiievi ja Bresti vahelisele ajaloolisele teele. Linna lähedalt möödub rahvusvaheline E-tee E40, mis läbib kogu Ukrainat. Žõtomõris ristuvad Korosteni, Fastivi ja Novograd-Volõnskõisse viivad raudteeliinid. Linna idaosas asub Žõtomõri lennujaam.
Ajalugu
Žõtomõri on esmamainitud 988. aastal. 1240. aastal rüüstasid linna mongolid. 1320. aastal liideti Leedu suurvürstiriigiga ja 1444. aastal sai Magdeburgi linnaõigused. pisi|tühi|Koolimaja 2022. aasta 4. märtsil, pärast [[Venemaa Föderatsiooni õhujõud|Venemaa õhujõudude õhurünnakut]]
Rahvastik
Enne Teist maailmasõda elas linnas suur juudi kogukond. 1861. aastal moodustasid juudid kolmandiku linna elanikest. Tänapäeval asub linnas suur poola kogukond.
Ala (Tõrva)
Ala on küla Valgamaal Tõrva vallas. Asub Õhne jõe ääres.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Küla läbib Valga–Uulu maantee. Külas asuvad Taagepera kirik ja Ala ohvrikivi. Küla läänepiiril asub Ikeperä järv.
Külas asus Taagepera sovhoosi keskus.
1977. aastal liideti Ala külaga Lopsu küla.
Dalai-laama
pisi|14. ja praegune dalai-laama [[Tenzin Gyatso]]
Nimetus
XIV dalai-laama järgi ei andnud Altan-khaan siiski otseselt seda tiitlit, vaid tegu on pelgalt nime Sönam Gjatso tõlkega mongoli keelest. Tiibetlaste seas on dalai-laama tuntud nimetusega gjälva rinpotše. Mongolikeelne dalai on vasteks tiibetikeelsele sõnale gjatso (rgya mtsho) ja tähendab ‘ookeani’, viidates vastava isiku tarkuse suurusele ja sügavusele.
Laama tähendab tiibeti keeles õpetajat.
Järgnevus
Tiibeti budismis peetakse dalai-laamat bodhisattva Avalokitešvara (tiibeti keeles Chenrezig) reinkarnatsiooniks.
Usutakse, et kui dalai-laama sureb, siis sünnib ta 45 päeva pärast uuesti. Arvutatakse välja umbkaudne koht ja minnakse otsima. Kolme aasta vanuses tehakse võimalikele dalai-laamadele rida teste, millest enamikus on vaja ära tunda dalai-laamale kuulunud esemeid (eristada neid teiste analoogsete hulgast). Samasugused katsed on kõigi kõrgemate laamade valikul. Mõneaastaselt hakkab dalai-laama saama koolitust, teatavas vanuses otsustatakse tulemuste järgi, kes võimalikest jääb.
Alates V dalai-laamast Ngavang Lobsang Gjatsost (tiibeti keeles ngag dbang blo bzang rgya mtsho, 1617–1682) kuulub neile Tiibetis ka ilmalik võim.
VI dalai-laama Tsangjang Gjatso (tiibeti keeles tshangs dbyangs rgya mtsho, 1687–1706) ei astunud mungaseisusesse ja oli silmapaistev ilmalik luuletaja (tema laulude kogumik «Nukrad armastuslaulud» on ilmunud eesti keeles Linnart Mälli tõlkes 2006).
XIII dalai-laama Thupten Gjatso (tiibeti keeles thub bstan rgya mtsho, 1876–1933) püüdis alustada järkjärgulisi reforme Tiibeti kaasajastamiseks.
Kui Hiina Rahvavabariik 1950. aastatel Tiibeti okupeeris, läks praegune, XIV dalai-laama Tenzin Gjatso (tiibeti keeles bstan ’dzin rgya mtsho) 1959. aastal eksiili Indiasse, kus rajas Dharamsalas Tiibeti eksiilvalitsuse.
XIV dalai-laama Tenzin Gyatso on avaldanud Tiibeti budismi kohta kümneid raamatuid, mitmed neist on tõlgitud ka eesti keelde. Tunnustuseks tema rahumeelsele võitlusele Tiibeti vabaduse eest anti talle 1989 Nobeli rahupreemia.
1991., 2001. ja 2011. aastal külastas XIV dalai-laama Eestit; 2005. aastal valiti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.
Spreetal
Spreetal (ülemsorbi keeles Sprjewiny Doł) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Spreetali vallas.
Külas elab 89 inimest. (31.12.2009)
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1974. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 19. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1974 Brightonis Suurbritannias, kui viimase kahe lauluvõistluse võitja Luksemburg ei soovinud korraldada teist lauluvõistlust kohe järgmisel aastal peale võitu. Selle võitis Rootsi lauluga "Waterloo".
Itaalia ei kandnud võistlust üle, sest riigis oli järgmisel kuul (12. mail) tulemas referendum abielulahutuse seadustamise üle, ning riigi esinduslugu "Sì" (tõlkes "jah") oleks võinud esineda alateadliku sõnumina referendumil lahutuse poolt hääletamiseks. Laulu tsenseeriti Itaalia meediast veel kuu aega, kuni referendum oli lõppenud.
Prantsusmaad pidi sel Eurovisioonil esindama lauljanna Dani lauluga "La Vie A Vingt-cinq Ans", kuid paar päeva enne Eurovisiooni suri riigi president Georges Pompidou, mistõttu otsustas Prantsusmaa võistlusest eemalduda.
Tulemused
400px
Kristina Tarmet
Kristina Tarmet, endise nimega Tennokese (28. veebruarini 2007 Tennokese-Ott; sündinud 9. märtsil 1977) on eesti endine võistlustantsija ja praegune tantsutreener.
Alavere tee
Alavere tee (riiklik registreerimisnumber 11126) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkuseks on 1,3 km.
Schwepnitz
Schwepnitz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schwepnitzi vallas.
Alavere tee
Tee saab alguse Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Rooküla ja Uuearu küla piiril. Tee läbib Rooküla, Uuearu ja Alavere küla. Tee lõpeb Alavere küla südames. Tee ületab ühe silla (Alavere sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Schwepnitz
2011. aastal elas asulas 1600 inimest.
Alavere tee
Teega ristuvad esimesel kilomeetril Alavere ring ja Alavere–Voose tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kristina Tarmet
Haridus ja tantsukoolitus
Kristina Tennokese alustas tantsimist 1983. aastal tantsuklubis Mõmmik.
Aastatel 1985–1995 tantsis ta Tartu tantsuklubis Stiil ja 1995–2000 tantsuklubis Alemana.
1999. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli tantsujuhtimise erialal.
Kristina on rahvusvaheline S-klassi tantsija alates 1995. aastast ja elukutseline võistlustantsija aastast 2000. aastast.
Tantsud tähtedega
Kristina Tarmet on osalenud mitmel hooajal heategevuslikus meelelahutussaates "Tantsud tähtedega".
2006. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik ja muusik Aivar Riisalu. Nad jõudsid neljandale kohale.
2007. aastal oli tema tantsupartneriks Rootsi suursaadik Dag Hartelius. Nad jõudsid viiendale kohale.
2008. aastal oli tema tantsupartneriks näitleja Lauri Pedaja ning nad jõudsid poolfinaali.
2011. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik Andres Anvelt.
2022. aastal oli tema tantsupartneriks poliitik Jüri Ratas ning nad saavutasid finalistidena teise koha.
Isiklikku
Kristina oli 28. veebruarini 2007 abielus Indrek Otiga. 2020. aastal abiellus ta Andro Tarmetiga. Neil on kaksikutest lapsed.
Kristjan Palusalu (laev)
Kristjan Palusalu oli Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mis ehitati 1989. aastal Nikolajevi laevatehases ja sai laevakompanii töötajate soovil Eesti maadleja Kristjan Palusalu nime. Laeva kandevõime on 52 600 tonni.
Aastail 1991–1992 viis Kristjan Palusalu Eesti sinimustvalge lipu esimese kaubalaevana ümber maailma, sest laeva reisid hõlmasid USA, Panama, Hiina, Austraalia, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Türgi ja Ukraina sadamaid.
Hiljem sai laeva nimeks Alex D ning hakkas sõitma Malta lipu all.
Euroopa ja Aasia piir
pisi|Euroopa ja Aasia piir Euroopa ja Aasia piir on Euroopa ja Aasia maailmajao vaheline piir.
Loodusgeograafiline piir
Loodusgeograafilise piiri Euroopa ja Aasia vahel moodustavad Põhja-Jäämerest lähtudes Uurali mäed (kas idajalam või veelahe), edasi lõuna poole kas Uurali või Jembi jõgi Kaspia mereni ning kas Kuma-Manõtši nõgu Aasovi mereni või Suur-Kaukasuse Peaahelik.
Ajalugu
Vana-Kreekas (näiteks Herodotosel) peeti Aasia ja Euroopa piiriks Bosporuse väina ja Kaukasust.
Rahvasterändamise ajal ja keskajal (näiteks Jordanesel ja Snorri Sturlusonil) olid piiriks Doni jõgi ja Bosporus.
Selle üle, kust jookseb täpne piir Doni ja Kaukasuse vahelisel alal, vaieldi sajandeid. Venemaa keiser tegi piiri kindlaksmääramise ülesandeks Philip Johan von Strahlenberg ning tunnustas tema määratud piiri piki Kuma-Manõtši nõgu (1730). Seda piiri hakati kasutama ka teaduses.
Hiljem kujunes mitmel põhjusel traditsioon pidada Euroopa idapiiriks Uuralit.
Vaimulik kirjandus
Vaimulik kirjandus on religioosse sisuga kirjandus.
Lennukite loend
''Siin on loetletud lennukitüüpe. Loetelu pole täielik.''
Teisi lennukite loendeid:
Vaimulik kirjandus
Keskajal
Vaimulik kirjandus arenes keskajal kõrvuti linnakirjandusega. Vaimulikul kirjandusel oli keskaja kultuuris hoopis avaram tähendus kui hilisemal ajal. Varakeskajal võis endale kirjanduse luua üksnes haritud, ladina keelt valdav vaimulikkond. 12.-13. sajandini kuuluski koolihariduse monopol vaimulikele ning nende kirjanduslikus loomingus oli peale religioossete teemade esindatud ka muu kooliteadmistega seotud ainestik. Keskaja lõpul, rahvuskeelte arenedes, sugenes ladinakeelse kõrvale ka rahvakeelne vaimulik kirjandus.
Tähtis koht oli vaimulikus kirjavaras pühakute elulugudel ja religioossetel legendidel.
"Vagajutt püha Alexiuse elust" Alexius pühendab ennast noorusest peale Jumalale. Isa tahab poega sellest võõrutada ja kosib talle naiseks suursuguse neiu, kuid pulmaööl lahkub Alexius kodust. 17 aastat rändab ta mööda maailma, siis pöördub tagasi Rooma, kus keegi ei tunne teda ära. Alexius elab veel 17 aastat oma viletsas urkas ning surres jätab maha oma eluloo, mille peale paavst ja kaks keisrit kuulutavad ta pühakuks. Tema haual hakkavad toimuma imeteod.
Paljusid pühakulegende on seejuures täiendatud puhtilmalike romantiliste väljamõeldistega. "Püha Jüri lugu" Noor ja vapper mees on tapnud lohe ja päästnud Kapadookia kauni kuningatütre, keda taheti koletisele ohvriks tuua. Kristlikus loos on rahvaluule lohe asemel kurat.
Sageli viljeldud teemade hulka kuulus ka ristiusu misjonitöö ja misjonäride elu. Näiteks "Püha Patricu puhastustuli" Patric pöörab iirlasi ristiusku, ja sattudes ühe tigeda kuninga vastupanule, hakkab Jumalat paluma, et see teeks imet. Avaneb kalju sees olev sügav koobas. Sinna söandab tungida rüütel Owen, kes jõuab lõpuks hiiglaorgu, kust kostab valje oigeid ja karjeid. Tegemist on puhastustulega, kus patuseid praetakse varda otsas, lastakse neil külmetada jäätunud järves jne.
Veel on sellest ajast tuntud legendid surmajärgsest teispoolsusest, neitsi Maarjast ning tema imetegudest jpm. "Jumalaema žonglöör" Kloostris esineb žonglöör-veiderdaja, kes ei oska ladinakeelset palvet ja avaldab seetõttu jumalaemale austust oma kunstiga: teeb trikke, kuni langeb väsimusest oimetuna kokku. Siis astub jumalaema alla ja lehvitab ta näole taevalikku jahedust.
Tera-
Tera- (tähis T) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1012 korda suurem. Näiteks sagedus 1 teraherts (THz) on 1012 hertsi ehk triljon hertsi (ehk 1000 gigahertsi ehk 1000 000 megahertsi ehk 1000 000 000  kilohertsi).
Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast teras (koletis, s.t koletult suur) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.
Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet tera- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega-, giga-), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 terabait on 1024 gigabaiti ehk 240 = 1 099 511 627 776 baiti.
תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית
Kakumäe poolsaar
pisi|Õhuvaade Kakumäe poolsaare tipule idast.
Kakumäe poolsaar asub Harju maakonnas, halduslikult jääb Tallinna Haabersti linnaossa.
Poolsaare pikkus on 4 km.
Poolsaar piirneb läänes Kakumäe lahega ja idas Kopli lahega. Poolsaare tipus on Kakumäe nina, mida liigestab Kakumäe pank.
Lek
pisi|Leki jõgi Jaarsveldi juures Lek on 62 km pikkune jõgi Lääne-Hollandis.
Lek on Reini jõe haru. Enne Wijk bij Duurstede linna (Utrechti lähedal) kannab Rein nime Alam-Rein. Selle linna juures läheb nimi Rein üle palju väiksemale jõele, mille nimi on Kromme Rijn ('kõver Rein') ja edasi Oude Rijn ('vana Rein'), lääne suunas voolav peaharu aga saab nimeks Lek. Varem oli Lek Reini kõrvalharu, kuid endise peaharu liivatumise tõttu on nüüd Lek peaharu. Varsti lõikub Lek Amsterdam-Reini kanaliga, mis jätkub Waali suunas. Üks selle kanali haru, Leki kanal, on Leki jõega ühenduses Nieuwegeini linna juurest.
Leki jõe ääres suuri linnu ei ole, küll aga mitmeid ajaloolisi linnakesi: Wijk bij Duurstede, Culemborg, Vianen, Ameide, Nieuwpoort ja Schoonhoven. Suudme juures on suuremad linnad Lekkerkerk ja Krimpen aan de Lek. Kõige suurem Leki-äärne linn on aga Nieuwegein, mille uuslinn ei ole jõe ääres, küll aga vanalinn Vreeswijk.
Jõe säng on ümbritsevast maast pisut kõrgemal, mistõttu jõge peavad kaitsema tammid.
Kinderdijki küla juures (Krimpen aan de Leki juures) kohtub Lek Noordi jõega ning ühinenud vetest saab Nieuwe Maas, mis voolab lääne suunas Põhjamere poole.
Jõgi on täies ulatuses laevatatav.
Lek moodustab kuni Vianenini Utrechti provintsi ja Gelderlandi provintsi piiri, läbib Vianeni juures Utrechti provintsi territooriumi, moodustab seejärel kuni Schoonhovenini Utrechti provintsi ja Lõuna-Hollandi provintsi piiri ning voolab lõpuks läbi Lõuna-Hollandi provintsi.
Leki jõgi on muuhulgas Amsterdam-Reini kanali ja Merwede kanali kaudu ühenduses teiste veeteedega. Amsterdam-Reini kanal ristub Leki jõega Wijk bij Duurstede kohal ja Merwede kanal Vianeni kohal. Üks vanem veeühendus on Vlist, mis ühendab Leki jõge Schoonhoveni kohalt Hollandse IJsseliga, mis on muide Leki jõe endine kõrvalharu.
Hagesteini kohal on suur tammikompleks.
Leki jõel on sillad Vianenis ja Culemborgis (raudteesild). Mujal saab jõge ületada ainult arvukate parvlaevadega.
Tromsi maakond
Tromsi maakond (põhjasaami Romsa) oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Maakond piirnes Soome ja Rootsiga, Norra maakondadest kirdes Finnmargi maakonnaga ja edelas Nordlandi maakonnaga.
2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond.
Vallad
Sulgudes on rahvaarv 2006. aasta seisuga.
400px|tühi
Peeter I ausammas Riias
pisi|Peeter I ausammas Riias, 1910-ndatel pisi|Peeter I ausammas Riias, 1910-ndatel
Peeter I ausammas Riias on Venemaa keisri Peeter I mälestuseks Riiga püstitatud ratsamonument. Monument püstitati Riia kesklinna 1910. aastal – Põhjasõjas Riia vallutamise 200. aastapäeval. Oma algses kohas asus monument 1915. aastani. Tänapäeval asub see aadressil Brīvības gatve 223.
Annetuste kogumine
Otsus mälestusmärgi loomiseks võeti Riia linnavalitsuses vastu 1903. aastal, seejärel asuti ka annetusi koguma. Annetustena koguti kokku 87 237 rubla, millest Riia linn annetas 28 000 rubla, Liivimaa rüütelkond umbes 18 000 rubla, Liivimaa rüütelkonna maanõunike kolleegium 12 000 rubla, Tartu linn 1000 rubla, Viljandi linn 200 rubla ja Riia börsi pank 1000 rubla ning ülejäänu annetasid eraisikud.
Konkurss
Ausamba projektikonkursist võttis osa 58 skulptorit. Võitis Berliini Arhitektuuriakadeemia professori Gustav Schmidt-Casseli töö "Sõda ja rahu". Autorile anti hiljem Püha Stanislavi ordeni teine järk.
Teistel andmetel võitis konkursi Tallinnast pärit kujur Alexander G. Baumann Peterburist. Teise ja kolmanda koha sai Gustav Schmidt-Casseli ratsamonumendi kavand, kuigi konkursitingimuste järgi nõuti alusel seisvat kuju. Ja monumendi tellimus esitati teise-kolmanda koha autorile Schmidt-Casselile.
Ehitus
Monument püstitati 1909–1910. aastal Aleksandra iela (praeguse Brīvības iela) algusse näoga Riia vanalinna suunas. 1930-ndatel rajati ratsamonumendi asupaiga lähedusse Riia Vabadussammas.
Hobune modelleeriti Saksamaa keisri Wilhelm II täku järgi.
Avamistseremoonia
Ausamba avas 17. juulil (vkj 4. juulil) 1910 Liivimaa Venemaaga liitmise 200. aastapäeva pidustuste osana Venemaa keiser Nikolai II. Avamisel osalesid õpilasesindajad Riia õpperingkonnast – sinna alla kuulusid nii Liivimaa, Kuramaa kui ka Eestimaa kubermangu koolid.
Anti välja monumendi kujutisega Liivimaa Venemaaga liitmise juubelimedal.
Kuju evakueerimine Esimese maailmasõja ajal
Augustis 1914 otsustati tagalasse evakueerida kultuuriväärtused ja tööstusettevõtete seadmed. Evakueerimisele kuulus ka Peeter I ausammas. Kuju laaditi 1915. aasta suvel Peterburi viimiseks Inglismaa kaubaaurikule Serbino. Kuna kuju ei mahtunud tervenisti laeva trümmi, jäeti luuk lahti ning hobuse tagaosa ulatus tekile.
Laev sai korralduse seilata Hari kurku ning oodata seal edasisi korraldusi. 16. augustil 1915 sai aurik Vormsi saare läheduses Saksa allveelaeva U-9 torpeedotabamuse ja hukkus. Laevavrakk vajus 16 meetri sügavusele.
Varsti pärast hukkumist käisid vrakil Venemaa tuukrid, kuid Peeter I kuju vrakilt ei leitud. 1920. aastal otsisid vrakilt kuju Eesti tuukrid, aga edutult.
Kuju leidmine ja ülestõstmine
1931. aastal andis Eesti riik AS-le Kuhlmann ja Ko õiguse kaubaariku Serbino vraki välja toomiseks. Vraki lasti asuti üles tooma 1934. aastal. Vrakist paarikümne meetri kauguselt leiti kadunud Peeter I kuju. Ülestõstmiseks purustati ratsamonumendi kuju lõhkeainega tükkideks.
Kuju ostis AS-t Kuhlmann ja Ko 15 000 Eesti krooni eest ära Riia linn ning see jõudis Riiga 1934. aasta juulis. 25% ostuhinnast läks omakorda Eesti riigile. Kuju plaaniti taastada ning paigalda Peeter I rajatud Viesturdārzsi parki. Kuid plaanide teostamiseni enne Teist maailmasõda ei jõutud.
Edasine ajalugu
pisi|Peeter I ausammas Riias Brīvības gatve 223 hoovis (2009) 1959. aastast seisid monumendi tükid Riia linna linnamajanduse osakonna laos.
25. septembril 1977 otsustas Riia linna RSN Täitevkomitee taastada monumendi 1990. aastaks, kuid plaanide teostamiseni ei jõutud.
1989. aastast seisid monumendi tükid Nõukogude sõjaväe laos Krustabaznīcas iela tänaval.
Monument restaureerisid 2000–2001 Peterburi restauraatorid Läti ettevõtja Jevgēņijs Gombergsi eestvõtmisel ja rahastamisel. Gombergsi arvates oleks monumendile sobivaks asukohaks Zemitāna laukumsi väljak.
2001. aastal Riia linna 800. aastapäeva pidustusteks paigaldati Peeter I monument korraks vallikraavi äärde Kronvalda parki.
pisi|vasakul|Peterburi linnale kingitud monumendi koopia [[Strelna alevis Konstantinovki lossi ees]] 2001. aastal otsustas Riia linnavalitsus kinkida monumendi Peterburi linnale, kuid Peterburi otsustas, et nad soovivad üksnes monumendi koopiat.
2016. aasta seisuga asub monument Brīvības gatve 223 hoovis.
Hauptmann
Hauptmann on ohvitseri auaste saksakeelsetes riikides.
Kasutamine militaarvaldkonnas
Wehrmachtis ja politseiüksustes oli Hauptmannist kõrgemal major ning madalamal Oberleutnant.
Tänapäeval kasutatakse Bundeswehris (NATO OF-2), Austria ja Šveitsi sõjaväes.
Muud tähendused
Seda mõistet on tavaliselt tõlgitud kui kapten. Kuna "haupt" tähendab kaasaegses saksa keeles "peamine", on seda samuti dateeritud tähendusega "pea", st, et Hauptmann on otseselt tõlgituna "peamees".
Üldisemalt võib seda kasutada, et märkida hierarhiliselt korrastatud inimrühma juhti, tihti kui terviksõna. Näiteks, on Austrias Feuerwehrhauptmann tuletõrjesalgakapten, samal ajal kui Räuberhauptmann viitab röövlijõugujuhile.
Ametlikud Austria tiitlid, mis hõlmavad seda sõna, sisaldavad sõnu Landeshauptmann, Bezirkshauptmann, Burghauptmann ja Berghauptmann.
Saksimaal Weimar'i Vabariigi ajal, tiitleid Kreishauptmann ja Amtshauptmann kasutati vanemate tsiviilteenijate poolt.
Raul Talvik
pisi|Raul Talvik 2010. aastal. Raul Talvik (6. oktoober 1935 Tallinn – 19. märts 2016) oli eesti arstiteadlane.
Raul Talvik lõpetas 1954. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas). 1966. aastal kaitses Moskvas meditsiiniteaduste kandidaadi ja 1984. aastal meditsiiniteaduste doktori väitekirja.
Temalt ilmus 138 teaduspublikatsiooni.
Harrastused
Viimastel eluaastatel pühendus Raul Talvik ajaloole. 2015. aastal ilmunud raamatus "Teekond maailma ääreni" väitis ta, et on suutnud teaduslikult tõestada Lennart Meri arvamuse, et müütiline Thule, kuhu 4. sajandil e.m.a. jõudis maadeuurija Pytheas, on Saaremaa. Algallikaid originaalkeeltes uurivad ajaloolased on siiski veendunud, et Thule samastamiseks Saaremaaga sisulist alust ei ole.
Schnepfau
Schnepfau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Pentagon
Pentagon on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi peahoone, mis asub Virginia osariigis Arlingtoni maakonnas. Hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi ja selle riigi sõjamasina sünonüümiks.
Hoonet ehitati 1941. aasta 11. septembrist kuni 1943. aasta 15. jaanuarini. Ehitust juhtis Robert Furman, kes oli hiljem Manhattani projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes.
Hoone sai nime viisnurkse põhikuju järgi. See on maailm suurim kontorihoone ja USA arhitektuuripärandina kaitse all. Põrandapindalalt on Pentagon kolm korda suurem kui New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Building.
11. septembril 2001, mis oli juhtumisi Pentagoni ehitustööde alguse 60. aastapäev, vallutasid 5 al-Qaeda enesetaputerroristi American Airlinesi lennu 77 ja suunasid selle Pentagoni. Õnnetuses hukkusid kõik 64 lennukis viibinut, sealhulgas 5 terroristi. Lisaks hukkus 125 hoones töötanud inimest, 106 sai vigastada. Hukkunute väike arv tulenes sellest, et parajasti käis selles hoone piirkonnas remont ja paljud kabinetid olid tühjad. Maja selles piirkonnas, mida lennuk tabas, töötas ainult 800 inimest tavalise 4500 asemel.
Algus
Algus on protsessi või asja ajaline, ruumiline, loogiline või muus suhtes võetud esimene ots.
Alguse vastand on lõpp.
Ajaline algus
Algus on protsessi kõige varasem hetk.
Teo algusele eelneb otsus.
Vaba algus
Immanuel Kant pidas vabaduse eelduseks alguseta põhjuslikkust (tegijapõhjuslikkus). Looduslikult paratamatu põhjuslikkuse puhul peab põhjus tagajärjele eelnema, vaba põhjuslikkuse puhul ei ole põhjuse ja tagajärje suhe ajaline. Ajalises sündmuste järgnevuses algust ei ole, kuid teol on vaba algus.
Ruumiline algus
Ruumilisest algusest saab rääkida näiteks niidi ja tänava puhul.
Lineaarse kirjapandud teksti juures on oluline, kust tuleb lugemist alustada.
Teadus
Loodusteaduses tegeleb Universumi algusega teaduslik kosmoloogia. Tänapäeval peetakse Universumi alguseks Suurt Pauku, millega tekkisid nii ruum kui ka aeg. Arusaamine algab Plancki ajast. Mis oli "enne" seda, selle kohta ei osata midagi selget öelda. Kõnekeeles nimetatakse seda eimiskiks.
Religioon
Paljudes usundites räägib algusest loomislugu.
Esituse alguse probleem filosoofias
Georg Friedrich Hegeli järgi ei ole filosoofial väliseid eeldusi, mistõttu filosoofia algus peab ise olema eeldus "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 1).
Johann Georg von Grünewaldt
Johann Georg von Grünewaldt (5. september (vkj 25. august) 1763 Koigi mõis – 9. oktoober (vkj 27. september) 1817 Tallinn) oli Eestimaa poliitik ja mõisnik.
Johann Georg von Grünewaldt sündis Väike-Kullamaa, Ahula ja Koigi mõisniku Johann Adam von Grünewaldti (1719–1792) ja Katherina Elisabeth von Stackelbergi (1734–1816) pojana.
Grünewaldt teenis Venemaa sõjaväes, kus sai majori auastme. Hiljem oli ta Järvamaa meeskohtunik, kreisisaadik ja aastail 1815–1817 Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Koigi, Ahula ja Esna mõis ning ta rentis veel Laimetsa ja Jalametsa mõisa.
Perekond
Johann Georg von Grünewaldt abiellus 1792. aastal Anna Christina von Kurselliga (1769–1842). Abielust sündisid:
Paricutín
thumb|300px|Paricutín Paricutín on vulkaan Põhja-Ameerikas Mehhikos.
Vulkaani koonus hakkas äkki tühjale põllule kerkima 1943. aasta 20. veebruaril. Kõrgus praegu 2808 meetrit.
Räckelwitz
Räckelwitz (sorbi Worklecy) on asula Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis Räckelwitzi vallas.
2008. aastal elas asulas 506 inimest, 2010. aastal elas seal 494 inimest.
Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud 1280. aastal nimega Rokolewicz. pisi|tühi|Räckelwitz 1884. aasta kaardil
Els Aarne
Els Aarne (õieti Else, kuni 1936 Aarmann, 1940. aastast Paemurru; 30. märts 1917 Makiivka (praegu Ukraina, Donetski oblast) – 14. juuni 1995 Tallinn) oli eesti helilooja ja pedagoog.
Ta lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939 muusikapedagoogika erialal (Gustav Ernesaksa klass), 1942 klaverierialal (Theodor Lemba klass) ja 1946 kompositsiooni erialal (Heino Elleri klass). 1939–1945 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari, 1944–1974 Konservatooriumi ja lühemat aega Tallinna Muusikakeskkooli muusikateoreetiliste ainete ja üldklaveriõppejõud.
Kirjutanud peamiselt kammermuusikat, aga ka kaks sümfooniat, koorimuusikat ja puhkpillimuusikat.
Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1945.
Isiklikku
Tema isa oli tehnikateadlane Jaan Aarmann.
Tema abikaasa oli Mart Paemurru, nende poeg on Peeter Paemurru.
Kalme (Tõrva)
Kalme on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Ruhve
Ruhve on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.
Seal asub Ruhve laid ja Ruhve sadam.
Microcebus jollyae
pisi|Liigi levila Madagaskaril Microcebus jollyae on kääbusleemurlaste sugukonda kuuluv hiirleemuri liik, kes avastati 2006. aastal ja sai nime primatoloog Alison Jolly järgi.
Liigikirjeldus
Karvastik on punakaspruun, kõhul hall, ninal on väike valge laik. Pea on ümar, suurte silmade ja kõrvadega. Tüvepikkus 211–219 mm, sabapikkus 121–123 mm ja kaal 61 g.
Leviala
Liik elab kitsal alal Madagaskari idaosas.
Flat Holm
Flat Holm (kõmri Ynys Echni) on saar Keldi mere Bristoli lahes.
Pindala umbes 20 ha, kõrgus umbes 30 meetrit.
Kuulub Suurbritanniale.
Kirikuküla (Tõrva)
Kirikuküla on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Külas asus Helme Sanatoorne Internaatkool.
Jõgeveste
Jõgeveste on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Michael Andreas Barclay de Tolly ja tema abikaasa on maetud Jõgevestel Jõgeveste mõisa kalmistul asuvasse Barclay de Tolly mausoleumi.
Hüäänlased
Hüäänlased (Hyaenidae) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond.
Hüäänlased elutsevad Aasias ja Aafrikas.
Hüäänlaste sugukonda kuulub neli tänapäevast perekonda nelja liigiga.
Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik
pisi|Kalamaja Kalju palvela peasissekäik Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik (ka Kalamaja Kalju palvela) on kirik Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal. See avati 15. detsembril 1902.
Kirik ehitati eestimeelse ja sügavalt uskliku parun Woldemar von Uexkülli eestvõttel ja rahalisel toetusel, kui jutlustaja Andres Tetermanni vaimulikuks olles kiirelt kasvanud Tallinna I Baptisti Kogudus hädasti omaenda kirikuhoonet vajas.
Arhitektuuriajaloolise väärtusega palvela on erinevalt teistest tolle aja palvemajadest, mis olid valdavalt puidust, ehitatud puhtalt tahutud paekivist ja uusgooti stiilis. Hoone arhitekt on Konstantin Wilcken.
Kirik kuulub riiklike arhitektuurimälestiste nimekirja.
Holdre
Holdre on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Holdre ja Taagepera vahel asuvad looduskaitsealused Holdre männikud. Küla kaguosas paikneb Lasa järv.
Külast läände jäävad Pilpa ja Taagepera, põhja Kähu, Karjatnurme ja Kirikuküla, itta Koorküla ning kagusse Jeti küla. Mööda Holdre lõunapiiri kulgeb Eesti-Läti riigipiir.
Holdre puurauk oli Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike stratotüübiks.
Ajalugu
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb see Tõrva valla territooriumile.
Eesti taasiseseisvumise järel läks härrastemaja Valga Autobaasi kätte, kes müüs selle 1998. aastal eravaldusse.
1977. aastal liideti Holdrega Eera küla.
Salsa
Salsa on Kariibi päritolu muusikastiil ja samanimeline tants 4/4 taktimõõdus.
Salsa tants kuulub Ladina-Ameerika tantsude hulka. Liikumine tantsupõrandal toimub võrdlemisi väikses ulatuses, põhisammudega liigutakse ette ja taha skeemi järgi üks-kaks-kolm-stopp, viis-kuus-seitse-stopp. Salsat tantsitakse nii paaris kui soolotantsuna. Salsa populaarsuse tõttu on temast Ameerikas kujunenud palju erinevaid stiile: Kuuba, Colombia, Los Angelese, New Yorgi stiil, rueda de casino, salsa suelta ja muud. 20. sajandi lõpust alates on salsa kogunud populaarsust ka Euroopas.
Saareküla (Saaremaa)
Saareküla ehk Saare küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda. Haldusreformiga liideti Saarekülaga püsielaniketa Rannaküla.
Küla juures asub Saareküla laht ja Pihlatsi poolsaar.
Saaremetsa
Saaremetsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laimjala valda.
Tiaara
pisi|Paavst Pius IX tiaara, valmistatud 1854 pisi|Paavstitiaara heraldiline kujutis Tiaara on kroonilaadne kõrge peakate, sõna täpne tähendus oleneb kontekstist.
Religiooni kontekstis on tiaara traditsiooniline paavstide peakate, mille kolm krooni sümboliseerivad kolmainsust, samuti kannatavat, võitlevat ja võidukat kirikut ning paavsti võimu kuningate ja keisrite üle. Viimati kasutas tiaarat paavst Paulus VI.
Õigeusu patriarhi ja piiskopi mitra on kujult sarnasem tiaaraga kui katoliku piiskopi mitraga.
Sõnavara
Uuemal ajal on, võib-olla inglise keele mõjul, nimetatud eesti keeles vahel tiaaraks ka kroonitaolist diadeemi, peaehet, mida seostatakse kuninglikust või aadlisoost naistega, kuid mida võib kanda kes tahes, sest see ei tähista mingit kindlat auastet ega staatust. EKI keelenõu ega Eesti õigekeelsussõnaraamat seda tähendust ei kinnita.
Finnmargi maakond
Finnmark (põhjasaami keeles Finnmárku, soome keeles Ruija) oli Norra põhjapoolseim maakond. Asus Põhja-Jäämere rannikul, piirnes idas Venemaa ja lõunas Soomega.
Ajalooliselt on Finnmargiks nimetatud ka maakonnast laiemat ala Lapimaal.
2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond.
Vallad
(elanike arv 1. jaanuaril 2006)
tühi|400px
Harilik ploomipuu
pisi|Õitsev ploomipuu Harilik ploomipuu ehk aed-ploomipuu (Prunus domestica) on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv viljapuu.
Harilik ploomipuu on levinud Euraasias, Põhja-Ameerikas ning Põhja- ja Lõuna-Aafrikas.
Odin
pisi|Odin ratsutab kaheksajalgse [[Sleipniri seljas. 18. sajandi Islandi käsikirjast]]
Harilik ploomipuu
Aed-ploomipuu hõlmab enamiku aedades kasvatatavatest ploomisortidest. Tänapäeval tuntakse maailmas üle 2000 ploomisordi.
Odin
Odin (vanapõhja Óðinn, muinasgermaani Wodan või Wotan, ka Othinn, Oden või Woden) on germaanlaste raua- ja viikingiaegne jumal.
Harilik ploomipuu
Ploomipuu õitseb hiliskevadel. Ta on meetaim. Õiteajal suudavad mesilased 1 ha ploomipuumetsalt korjata kuni 10 kg mett.
Odin
Nimi Odin on seotud germaani algkeele sõnaga *wod-eno-/*wod-ono- – 'raevutsev, metsik, hullunud, ekstaasis'. Varases germaani mütoloogias oli Wotan surnute hingede juht, surma, poeesia ja ennustamise jumal. Odini tähtsus kasvas rahvasterändamise ajal, kui ägenesid germaani hõimude vahelised sõjad ning algasid kokkupõrked Rooma riigiga. Sel perioodil tõusis Odin üheks lääne- ja põhjagermaanlaste mõjukamaks jumalaks.
Harilik ploomipuu
Ploomid sisaldavad hulgaliselt vitamiine ja mineraalaineid. A-vitamiini on eriti palju tumedates viljades. Fosforit sisaldavad ploomid rohkem kui õunad ja pirnid. Suhkruid (fruktoosi, glükoosi ja sahharoosi) sisaldavad ploomid olenevalt sordist 9–17%.
Odin
Odin Skandinaavia mütoloogias
Viikingiaegses Skandinaavias oli Odin sõja, surma, tarkuse, ennustamise, nõidumise ja poeesia jumal. Teda austasid eeskätt kuningad, pealikud ja sõjamehed. Odini relv oli oda Gungnir, tema hobune oli kaheksa jalaga Sleipnir. Ta valitses sõjaõnne üle ja otsustas, kes pidi lahingus langema. Langenud viidi valküüride poolt Valhallasse, kus nad ootasid viimast, ragnarökile eelnevat lahingut, milles nad pidid aaside poolel sõdima. Odinile ohverdati sõjasaaki ja sõjavange, temale ohverdatud inimesed poodi ja neid haavati odaga.
Odin oli jumalatest vanim, ta lõi koos oma vendade Vili ja Véga maailma ja ta oli teiste jumalate isa. Odini naine oli Frigg.
Harilik ploomipuu
Välimus
Ploomipuu puidu tihedus on 800 kg/m³.
Odin
Odin Skandinaavia mütoloogias
Odin oli salapärane ja ettearvamatu, ta võis muuta oma kuju. Tal oli kombeks käia ringi vana, halli habeme ja ühe silmaga mehe kujul, kelle nägu varjas lai kübar. Teise silma ohverdas ta, et juua Mímiri tarkuse allikast ja omandada võime näha kogu maailma minevikku, olevikku ja tulevikku. Odin tundis ruune, selle oskuse hankis ta puues end püha saarepuu Yggdrasili otsa. Odini kaarnad Huginn ja Muninn lendasid iga päev maailmas ringi ja tõid Odinile teateid kõigest, mis toimus. Kaarnad seostusid Odini kui sõjajumalaga – raipesööjatena olid nad lahinguväljadel tavalised külalised.
Harilik ploomipuu
Välimus
Õied on valged ja asuvad ühe kuni kolmekaupa. Õied puhkevad kevadel.
Viljad on sileda koorega ja sageli kaetud vahaja kirmega. Värvus varieerub rohelisest ja kollasest mustjassiniseni. Vilja läbimõõt on kuni 8 cm, aga on harilikult palju väiksem. Vili on tavaliselt magus, aga mõnel sordil võib olla hapu.