cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sasuke Uchiha
Sasuke on üks viimastest ellujääjatest Uchiha klannist, mis oli üks vanemaid ning tugevamaid klanne Konohagakure-s, kuni Sasuke vanem vend Itachi Uchiha enne seeriaid klanni tappis. Seeria alguses on Sasuke eesmärk taastada oma klann ja tappa oma vanem vend. Seeria jätkudes pannakse Sasuke tiim seitsmesse (Team 7), mille juhiks on Kakashi Hatake. Tiimi kuuluvad ka Naruto Uzumaki ja Sakura Haruno. Alates akadeemiast on igale tüdrukule Sasuke meeldinud, samuti ka Sakurale, kes annaks kõik, et Sasukele ka tema meeldiks. Naruto, kellele jällegi meeldib Sakura on kade Sasuke üle, sest ta meeldib kõigile. Sellepärast üritab ta alati Sasukesest parem olla ja teda ületada. Sasuket ei huvita jällegi ükski tüdruk, sest ta tahab tugevamaks saada, et oma klann restoreerida. Naruto ja Sasuke on sellest saati vaenlased. Sasuke häält animes on teinud jaapani keeles Noriaki Sugiyama ja inglise keeles Yuri Lowenthal. Paljud vaatajad kritiseerivad Sasuket tema külma ja ükskõikse käitumise pärast.
Karl Reinmann
Karl Reinmann (26. november 1889 Pada vald, Virumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti ärimees.
Karl Reinmann osales sõjaväeametnikuna Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1920. aastast oli ta iseseisev ärimees.
Maarja rahvamaja
Maarja rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas.
Rahvamaja tegutseb hoones, mis 1948 kohandati kultuurimajaks.
Rahvamaja juhataja on Tiia Pärtelpoeg.
Teikovo
Asula rajati 17. sajandil ja sai linnaõigused 1918. aastal.
Teikovo on tekstiilitööstuse keskus. Linnas asub Venemaa strateegiliste raketivägede 54. kaardiväe raketidiviisi baas, kus paiknevad muuhulgas ballistilised raketid Topol-M.
Linna läbib raudtee.
Ragnar Nurkse mälestuskivi
pisi|Ragnar Nurkse mälestuskivi (mai 2010) Ragnar Nurkse mälestuskivi on mälestuskivi Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus.
Kivi avati 5. oktoobril 2007. Mälestuskiviks saanud kivi leidis ja selle tõi kohale Mihkel Haud. Kivile kinnitatud bareljeefi tegi skulptor Paul Uibopuu.
Korneuburg
Korneuburg on linn Austrias Alam-Austria liidumaal.
pisi|tühi|Raekoda
Tuha-paskliudik
Tuha-paskliudik (Ascobolus carbonarius) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Eureka maakond
thumb|[[Palisade Canyon]]
Eureka maakond (Eureka County) on maakond USA-s Nevada osariigis.
Maakonna halduskeskus on Eureka.
Maakonna pindala on 10 286 km². Veepindala on 10 km².
2010. aasta rahvaloenduse andmetel on seal 1987 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 1651.
Ajalugu
Eureka maakond moodustati 1873. aastal Landeri maakonna idaosast. Maakond moodustati pärast hõbeda avastamist. Hõbedaleiukoht asus aga Austini asulast enam kui 100 miili (160 kilomeetri) kaugusel läänes. Uus kaevanduslinn asus liiga kaugel, et kasu sisse tuua, ja loodi uus maakond. Maakond on saanud nime Antiik-Kreeka väljendi eureka järgi, mis tähendab "olen leidnud". Seda väljendit kasutati varem Californias ja muudes kohtades. Eureka on alati olnud maakonna halduskeskus.
Laurent Gaudé
pisi|Laurent Gaudé (2009) Laurent Gaudé [lor'aa(n) god'ee] (sündinud 6. juulil 1972 Pariisis) on prantsuse kirjanik.
2004. aastal pälvis ta romaani "Le Soleil des Scorta" eest Goncourti auhinna. Eesti keeles on teos ilmunud pealkirjaga "Scortade päike" (tõlkinud Indrek Koff; Tallinn: Pegasus, 2007).
Torniga maja
"Torniga maja" (ukraina "Дім з башточкою") on Saksamaal elava ukraina režissööri Eva Neymanni film, mis põhineb tuntud stsenaristi Friedrich Gorenšteini autobiograafilisel jutustusel.
Turvapadi
Turvapadi on sõiduki turvavarustusse kuuluv elektrooniliselt juhitav seade, mis võib vähendada sõidukis viibivate inimeste võimalikke vigastusi kokkupõrke korral. Turvapadja süsteemi põhikomponent on avarii tagajärjel silmapilkselt gaasiga täituv kangast või mõnest muust sobivast materjalist padi, mis on algselt volditud ümbrikukujuliselt ja peidetud roolirattasse või auto sisustuspolstrisse.
Esimesed katsed
Turvapadja sünniajaks võib pidada aastat 1941. Turvapadja rolli täitis siis suruõhuga täituv põis. Esimesi katseid süsteemi arendamiseks tegid teineteisest sõltumatult Saksa insener Walter Linderer ja ameeriklane John W. Hetrick, kes esitas taotluse patendiametile aastal 1951. Samal aastal esitas taotluse oma leiutisele patendi saamiseks Linderer. Lindereri patent kinnitati 12. novembril 1953, kolm kuud hiljem kui Hetricki patent. Lindereri turvapadi töötas suruõhul ja aktiveeriti kas põrkeraual oleva lüliti abil või tegi seda juht ise. Hilisemad uuringud 1960. aastatel on tõestanud, et suruõhk ei suutnud piisavalt kiiresti patja täita ja süsteem tembeldati ebaefektiivseks.
Inseneriharidusega Hetrick kuulus mereväkke. Kuna tal oli kogemusi selleaegsete suruõhul töötavate torpeedodega, rakendas ta oma teadmisi ka turvasüsteemi väljatöötamiseks, et luua oma perele turvalisem auto. Kuigi ta töötas oma süsteemi välja selle aja juhtivas autotööstuses, ei soovinud autotehas sellesse investeerida. Seega Hetricki leiutis temale kuulsust ja rikkust ei toonud, sest turvapatju hakati autodesse paigaldama hiljem, pärast Hetricki patendi aegumist. 1971. aastal paigaldati esimesed turvapadjad katse eesmärgil mõnedesse Fordi mudelitesse.
Jaapanlane Yasuzaburou Korobi alustas oma süsteemi "Safety Net" arendamisega 1964. aastal. Tema leiutatud süsteem sai patendiõigused 14 riigis. Ta suri aastal 1975.
1967. aastal toimus läbimurre kokkupõrkeandurite tehnoloogias, kui Allen K. Breed leiutas elektromehaanilise anduri, mille tööpõhimõte – magneti mõjuväljas, torus asetsev teraskuul paiskub kokkupõrkel inertsi tõttu magneti mõjuväljast eemale – on tänapäevalgi kasutusel. Suruõhu asemel võeti kasutusele väike kogus naatriumasiidi, mille põlemisel tekkinud gaasid suutsid täita turvapadja 30 millisekundiga. Breed Corporation pakkus oma lahendust kõigepealt Chrysleri autokontsernile. Sarnase tootega oli valmis saanud ka selline ettevõte nagu Eaton, Yale &Towne, kes pakkus oma toodet Fordile. Itaalias tegeles selle süsteemi väljatöötamisega ettevõte Eaton-Livia Company.
1970. alguses hakkasid Ford ja General Motors pakkuma riigi kasutusse Chevrolet' mudeleid, mis olid varustatud turvapatjadega. General Motorsi valmistatud Oldsmobile Toronado väidetakse olevat esimene seeriatootmises olnud auto, mis oli varustatud turvapadjaga. Kuna turvapadi lisaseadmena autole lisaväärtust ei pakkunud ja kliendid sellest eriti ei hoolinud, jäeti 1978. aastal, kui alustati Toronado kolmanda põlvkonna tootmist, see lisaseade toomisest välja. Seejärel üritasid Ford ja General Motors valitsust veenda süsteemi mõttekuses ja kasutuses, kuni 1990. aastal võeti turvapadi laialdaselt kasutusele enamikus Ameerikas toodetud autodes.
Turvavööde asemel
Turvapadi jõudis Ameerika turule ajal, mil turvavööde kasutamisele ei pööratud eriti suurt tähelepanu. Katse eesmärgil paigaldas Ford mõnedesse oma mudelitesse turvapadjad 1971. aastal. General Motors hakkas Chrysleri mudelitesse neid paigaldama kaks aastat hiljem. Esimesed ainult turvapatjadega varustatud Chryslerid sattusid mitmesse surmaga lõppenud avariisse, millest ühe juhtumi puhul kahtlustati surma põhjustajana turvapatja.
1974. aastal lisas General Motors oma ACRS-süsteemi (Air Cushion Restraint System) põhivarustusse suurematele Buicki ja Oldsmobile mudelitele. Selle aja süsteemides kasutati turvapatja roolis ja kõrvalistuja ees, Külgmisi turvapatju nii juhil kui ka kõrvalistujal ning põlvede jaoks mõeldud pehmendust armatuuri alumises osas. Turvapadjasüsteemi kuulusid veel turvavööd. Turvavöö oli küll kohustuslik kõikides selle aja autodes, mis polnud varustatud turvapadjaga, kuid General Motors võttis ära üle rinna mineva vööosa ja jättis ainult alumise vööosa alles.
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu (ka: Mootorispordi Muuseum ) on mittetulundusühing, mis peab Mootorispordi Muuseumi (MOMU) Ellamaa elektrijaamas.
Turvapadi
Turvavööde asemel
1970. aastatel hakati küll enam rõhku pöörama turvalisusele, kuid kuna lahendused polnud veel kaugeltki täiuslikud ega lõplikul kujul valmis, ei näinud turbeeksperdid selle aja lahendustel piisavalt otstarvet. Otsustati keskenduda peamiselt turvarihmu puudutava varustuse täiustamisele ning turvapadjasüsteem jäi tagaplaanile.
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu
Ühing asutati 2002. aastal.
Turvapadi
Lisavarustusena turvavöödele
Tänapäeval on autotööstus on loobunud ideest asendada turvavööd turvapatjadega. Selle asemel on turvapadi kasutusel turvalisust lisava lisavarustusena turvavöödele. 1981 lõi Mercedes Benz esimese turvapadja süsteemi, mis töötas samal põhimõttel nagu kõik nüüdisaegsed süsteemid. Esimesena pakkus MB seda lisavarustusena oma lipulaevale W126 kerega S-klassi mudelile. Kokkupõrkel kõigepealt pingutatakse turvavöö, et vältida sõitjate paiskumine ettepoole, ja seejärel avanevad turvapadjad.
Khabab
Khabab  (araabia keeles خبب  Khabab) on linn Süüria lõunaosas Dar‘ā provintsis Jordaania piiri lähedal, Dar‘āst 60 km põhja pool, Damaskusest 60 kilomeetrit lõuna pool.
Ficimia
Ficimia on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekond Ficimia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks :
Turvapadi
Lisavarustusena turvavöödele
1987 lisas Porsche oma mudelile 944 turvapadjad põhivarustusse. Samal aastal tuli turule esimene turvapadjaga varustatud jaapanlane Honda Legend.
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu
Ühing on liitunud Eesti Muuseumide Infosüsteemiga (MuIS).
SS Robot
SS Robot on 2009. aastal Tartus loodud Eesti hardcore punk bänd.
Khabab
Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 10 000.
SS Robot
Bändi sõnum on antitotalitaarselt lihtne: "Önne kõigile tasuta!".
Ajalugu
Aasta oli 2009 sügis, ühes Tartu prooviruumis tuldi kokku selleks, et mängida SS Roboti nime all linti üks lugu ja minna laiali. Looks oli Masu. See räägib JOKK- poliitikute ja "ärimeeste" omavahelistest suhetest. Pisut pragmaatiliseks peetud tekstiga lugu lõppeb tavainimese jaoks siiski positiivse noodiga: "...neil on läind, kuid meil on alles." Kummalisel kombel ei mindud laiali. Vahepealsete aastatega Eesti poliitilisel ja sotsiaalpoliitilisel maastikul toimuvast tekkinud frustratsioon nõudis väljundit, Kolba tekstid löödi käigu pealt koos riffidesse ja sündis EP "Pidurdusjälg taevas". Bändi esimene kauamängiv "Õnne Kõigile Tasuta" sündis 2017 aasta septembris.
Eesti Raudteelane
Eesti Raudteelane oli aastatel 1941–1962 ilmunud ajaleht. Ajaleht ei ilmunud 1942–1944 ja 1954–1955 ning 1953–1956 ilmus ajalehe asemel väljaanne Balti Raudteelane.
Rakvere rattamaraton
Rakvere rattamaraton on 2000. aastal alguse saanud rattaspordiüritus. Kuni 2008. aastani kuulus maraton sarja Elion Estonian Cup. Maraton on Eesti Maratonide Sarja osavõistlus.
Eesti Raudteelane
Ajaleht oli mitme organisatsiooni häälekandja :
Rakvere rattamaraton
Maratoni distants on 70 km, poolmaratonil 30 km.
2011. aastal oli maratonile registreerunud 89 osalejat.
Meelis Kihulane
Meelis Kihulane (sündinud 24. detsembril 1970) on eesti puukäsitöö meister.
Tara (laev)
Tara (endine Tarass Ševtšenko (1966–2004), Taras Shevchenko Libeeria lipu all) oli kaheksa tekiga Ivan Franko-klassi (projekt 301) reisilaev, mis ehitati VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksamaal 1966. aastal. Laev kuulus Mustamere Merelaevandusele (hiljem BLASCO Liberias registreeritud tütarettevõttele) ja Illitšivski MKSile (Ilyichevsk Sea Fishing Port). Laeva saksa klassinimetus on Seefa 750 (saksa keeles Seefahrgastschiff 750 – merereisilaev 750 reisija jaoks). Laev sai nime ukraina luuletaja ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks. Selle sõsarlaevad on Frank, Marco Polo, Assedo ja Mihhail Lermontov.
Antsõpolivka
Antsõpolivka (ukraina keeles Анциполівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 175. Pindala on 1,424 km².
Michael Rummenigge
Michael Rummenigge (sündinud 3. veebruaril 1964 Lippstadtis) on Saksamaa endine jalgpallur, poolkaitsja.
Bartošivka (Orativi rajoon)
Bartošivka (ukraina keeles Бартошівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 88. Pindala on 0,615 km².
Negative Dialektik
"Negative Dialektik" ("Negatiivne dialektika") on Theodor Adorno filosoofiline teos. See ilmus tervikuna esimest korda 1966. aastal.
Eessõna
Sõnastus "negatiivne dialektika" on traditsioonivastane. Juba Platonil tahab dialektika, et negatiivse kaudu sugeneks positiivne. Hiljem hakati seda nimetama eituse eituseks. See raamat tahab vabastada dialektika jaatavast olemusest, jättes alles kogu selle määratletuse, ja pealkirja lahti seletada.
Selleni, mis valitseva ettekujutuse järgi filosoofiast on alus, jõuab autor alles palju põhjal, mida arvatakse sel alusel põhinevat. Kriitika alla satuvad nii aluse mõiste kui ka sisulise mõtlemise primaat. Sisuline mõtlemine jõuab eneseteadvuseni alles siis, kui see lõpuni jõuab. Ta vajab seda, mis vaimu seniste mängureeglite järgi on sekundaarne.
Ei anta ainult autori materiaalsete tööde metodoloogiat. Negatiivse dialektika järgi ei ole materiaalsete tööde ja negatiivse dialektika vahel pidevust. Küll aga tuleb käsitluse alla nendevaheline katkelisus ning sellest tulenev juhatus mõtlemisele. Meetodit ei põhjendata, vaid õigustatakse. Autor paneb võimeid mööda kaardid lauale, aga see pole veel mäng.
Kui Walter Benjamin luges raamatu "Metakritik der Erkenntnistheorie" viimast peatükki, arvas ta, et selleks et veenvalt jõuda konkreetse filosofeerimiseni, tuleb läbida abstraktsuse jääkõrb. Negatiivne dialektika näitab seda teekonda retrospektiivselt. Konkreetsuseni jõuti kaasaegses filosoofias enamasti ainult pettusega. See suuresti abstraktne tekst aitab selgitada autori konkreetset meetodit ning aitab ka kaasa autentsusele. Esteetikas räägitakse viimasel ajal antidraamast ja antikangelasest, negatiivset dialektikat võiks nimetada antisüsteemiks.
Tanel Padar Blues Band
Tanel Padar Blues Band on Eesti ansambel.
Eesti 2009. aasta taliuniversiaadil
Eestit esindas 2009. aasta taliuniversiaadil 12 sportlast. Eesti ei võitnud neilt mängudelt medalit.
Läti Riigikeelekeskus
Läti Riigikeelekeskus (läti keeles Valsts valodas centrs, lühendatult VVC) on Läti justiitsministeeriumile alluv riigiasutus, mis tegeleb Läti keelepoliitikaga seotud teemadega. Keskus asub Riias aadressil Eksporta iela 6. Keskuse direktor on Māris Baltiņš.
Keskus asutati 1992.
Verev karikseen
Verev karikseen (Sarcoscypha coccinea) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Falgi õu
Falgi õu on haljasala Toompuiestee 18 hoone juures, avatud vaatega Falgi teele.
Nimi "Falgi õu" pandi kohale 1996. aastal.
Falgi õue pääseb kolmelt poolt: idast - Toompuiesteelt, põhjast – Snelli staadioni poolt, idast – Toompealt bastioni küljes asuva trepi kaudu.
Negroamaro
Negroamaro (itaalia keelest "mustmõru") on viinamarjasort, millest toodetakse punast veini.
Seda kasvatatakse Lõuna-Itaalias, täpsemalt Apuulias, seejuures eriti Salento, Squinzano, Lizzano ja Brindisi piirkondades.
Sort on piirkondlikult tuntud ka kui Abruzzese (Bari ja Taranto), Albese (Campi Salentino, Guagnano), Jonico (Galatina), Lacrima (Latiano, Montemasola, Squinzano), Negro Amaro (Apuulia), Nigroamaro (Apuulia), Purcinara (Barletta) ja Uva Olivella (Pozzuoli).
Charley Patton
Charley Patton (aprill 1891 – 28. aprill 1934) oli USA Deltabluusi viljelev muusik. Tema on esimesena lindistanud bluusinäiteid.
Stubaitalbahn
thumb|
Stubaitalbahn (Stubai oru raudtee) on 18,2 km pikk kitsarööpmeline linnadevaheline tramm Innsbruckist Fulpmesisse Tiroolis, Austrias. Innsbrucki linnas kasutab see kohalikke trammiteid. Stubaitali raudteejaamas algab haruliinile antud osa. Meetrilise rööpmelaiusega rada algab Innsbrucki peavaksalist, ületab Wilteni ringkonna ning läbib Nattersi, Muttersi, Kreithi ja Telfesi külad. Stubaitali jaama ja Fulpmesi vahel on raudtee üherajaline, kuid üheksas jaamas: Sonnenburgerhofis, Hölltalis, Muttersis, Nockhofweg Muttereralmbahnis, Feldeleris, Kreithis, Telfer Wiesenis, Luimesis, Telfesis on möödumissõlmed, kus rong kasutab tavaliselt vasakpoolset rada. Lõppjaamas Fulpmesis on kolm rada ja üks depoo.
Pärsia eeslik
Pärsia eeslik ehk onager (Equus hemionus onager) on eesliku alamliik. Tema kodumaa on Iraan.
Taksonoomia ja ajalugu
Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut.
Elupaik ja levik
Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis.
Ohud
Pärsia eeslik on IUCNi punases nimistus märgitud kriitiliselt ohustatud liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud.
Kaitsestaatus
Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas.
Käävikjooksik
Käävikjooksik (Calathus) on jooksiklaste sugukonda kuuluv mardikaliste perekond.
XFS
XFS on ettevõtte Silicon Graphics, Inc. (SGI) loodud päevikuga suure jõudlusega failisüsteem. See on vaikefailisüsteem IRIX-is kui ka hilisemates versioonides ning hiljem porditud Linuxi tuuma. XFS-il on efektiivne paralleel-IO kasutus tänu oma grupipõhisele disainile. See avab võimalused IO-le, failisüsteemi läbilaskevõimele, failisüsteemile ja faili suurusele hõlmates mitmeid salvestusseadmeid. Näiteks on XFS kasutusel NASA-s, kus on kaks 300+ terabaidist XFS-failisüsteemi kahes SGI Altixi arhiveerimisserveris. Igaüks neist on ühendatud mitmekordse kiudkanaliga kettamassiiviga.
Ajalugu
Silicon Graphics alustas XFSi arendamist 1993. aastal. Esimese väljalaskeni jõuti IRIX-iga 1994. aastal. Failisüsteem avalikustati 2000. aasta mais GNU General Public License tingimustega ja porditi Linuxi tuuma. Esmane Linuxi distributsiooni XFS tugi lisati 2001. aastal. Hiljem lisandus peaaegu kõikidele Linuxi distributsioonidele. Esmalt liideti XFS tugi 2.4 Linuxi tuumale (umbes 2002. aastal), mis tegi selle universaalselt kättesaadavaks kõikides Linuxi süsteemis. Gentoo Linux oli esimene, kes pakkus tuge juba 2002. aasta keskpaigas. Arch, Debian, Fedora, openSUSE, Kate OS, Mandriva, Slackware, Ubuntu, VectorLinuxi ja Zenwalk Linuxi installiprogrammid pakkusid XFS-failisüsteemi võimalust. GRUBi mitteühilduvuse tõttu võimaldasid vähesed võtta XFS-failisüsteemi kasutusse kui /boot haakena. Detsembrist 2005 lisandus FreeBSD-le tugi kirjutuskaitstult. Juunis 2006 lisandus eksperimentaalne täistugi, mis oli mõeldud migreerimiseks Linuxi pealt, mitte juur-sektsiooniks. Red Hat Enterprise Linux 5.4 64-bit distributsioon sisaldas 2009. aastal Linuxi tuumas tuge, kuid ei olnud kaasatud käsurea tööriistu. CentOS-ist üle toodud tööriistad töötasid või anti need klienditoe poole pöördumisel. Alates 2010. aastast kaasab Red Hat Enterprise Linux 6.0 versioon põhjaliku XFS toe.
Mahutavus
XFS on 64-bitine failisüsteem. See toetab kuni 8 exabaidist fail (263 baiti), kuigi see sõltub operatsioonisüsteemi kehtestatud ploki suurusest. 32-bitiste Linuxi süsteemide korral on süsteemi- kui ka faililimiidiks 16 tebibaiti.
Päevikupidamine
Päevikupidamine tagab failisüsteemi konsistentsuse voolukatkestuste ja ka süsteemi tõrgete korral. XFS peab päevikut failisüsteemi metaandmete kohta nii, et failisüsteemi uuendused kirjutatakse järjestikpäevikusse enne kui uuendatakse reaalseid ketta plokke. Päevik on kettaplokkidest koosnev ringpuhver, mida kunagi ei loeta tavapärases failisüsteemi operatsioonidega. XFS-failisüsteemi päevik on piiratud maksimaalse ploki suurusega 64 kB ja 128 M miinimumsuurusega, sõltudes siinkohal failisüsteemi ploki suurusest ja kataloogi ploki suurusest. Pannes päeviku välisele andmekandjale, mis on suurem kui maksimaalne määratud päeviku maht, jääb ülejäänud vaba ruum kasutamata. Seda võib hoida failisüsteemis andmetega ühes sektsioonis (sisemine logipäevik) või ka eraldi kettal vähendamaks ketta koormust. XFS-failisüsteemi päevik sisaldab "loogilisi" sissekandeid, milliseid operatsioone on kõrgemal tasemele tehtud (vastupidi "füüsilisele" päevikule, mis hoiab muudetavate plokkide koopiaid iga sissekande kohta). Päeviku uuendusi lisatakse asünkroonselt, vältimaks jõudluse vähenemist. Süsteemi kokkujooksmisel on võimalik sellele eelnenud operatsioonid päevikust välja võtta, mis tagab XFS-failisüsteemi ühtluse. Failisüsteemi parandamine on automaatne ühendamisel ning selle kiirus on sõltumatu failisüsteemi suurusest.
Eraldusgrupid
XFS-failsüsteem on sektsioneeritud eraldusgruppidesse, mis on failisüsteemis jaotatud võrdsete suurustega lineaarseteks piirkondadeks. Failid ja kataloogid võivad ulatuda eraldusgruppidesse. Iga eraldusgrupp haldab oma infosõlme ja vaba ruumi eraldi, mis võimaldab mastaapsust ja paralleelsust. Mitu lõime ja protsessi saavad samas failisüsteemis samaaegselt toimetada I/O operatsioonidega. See arhitektuur aitab optimeerida paralleel I/O jõudlust mitmeprotsessori või mitmetuumaga süsteemides, kuna ka metandmete uuendused on paralleeliseeritavad. Sisemine sektsioneerimine eraldusgruppidesse on eriti kasulikud, kui failisüsteem ulatub üle mitme füüsilise ketta. Selline kasutus võimaldab alus-salvestuskomponentide optimaalse läbilaskevõime.
Hargeraldus
Kui XFS-failisüsteem teha hargsalvestatud RAID-massiivile, siis saab kirjeldada hargnenud ketaste arvu. Selliselt tagatakse maksimaalne läbilaskevõime joondades andmete eraldused, andmesõlme eraldused ja sisemise päeviku andmed hargnenud kettale
Extentil põhinev eraldus
pisi|400px|Lihtne B+ puu näide, kus võtmeväärtused 1–7 ühendatakse andmeväärtustega d1-d7. Ühendatud nimekiri (punane) lubab selleks kiiret läbipääsusüsteemi
XFS-failisüsteemi failide all olevad plokid on hallatud muutuva pikkusega extentidega, kus ühte extenti kirjeldatakse ühte või mitme piirneva plokiga. See võimaldab märkimisväärselt lühendada loetelu, võrreldes failisüsteemidega, mis loetlevad kõiki plokkide all olevaid faile eraldi. Ka paljude teiste failsüsteemide ruumieralduse haldus on ühe või mitme plokkorienteeritud – XFS-failisüsteemis on need struktuurid asendatud extent-orienteeritud struktuuriga, sisaldades paari B+ puud igale failisüsteemi eraldusgrupile. Üks B+ puu indekseeritakse vabade exentide pikkuse järgi, millest teine indekseeritakse vabade extentide algusplokkide järgi. Selline kahekordne indekseerimisskeem võimaldab seada failisüsteemis väga efektiivselt vabu extente.
Eri suurusega plokid
Üks plokk on minimaalne salvestuse suurus failisüsteemis. XFS võimaldab teha failisüsteemi ploki suurusega vahemikus 512 baiti kuni 64 kilobaiti, mis võimaldab failisüsteemi korraldada vastavalt selle kasutuse iseloomule. Kui on teada, et kasutusse tuleb palju väikeseid faile, siis on mõistlik kasutusse võtta väiksed plokid. Suurte failidega tuleks kasutusse võtta suuremad plokid, mis võib suurendada ka jõudlust.
Mõniste Muuseum
Muuseumile pani aluse Alfred Lepp 1948. aastal.
Mõniste Talurahvamuuseumis näeb sealse kandi rahva elu-olu kiviajast kuni 20. sajandi keskpaigani. Näha saab püstkodasid, rehielamut, aitasid, suitsusaunasid. Muuseumi osaks on 80 aastat tagasi talumeeste loodud ühistu kauplus, mis suleti enne Teist maailmasõda, kuid tegutseb nüüd taas külapoena, kus on taasloodud omaaegne poeinterjöör.
XFS
Hõredad failid
XFS pakub 64-bitist aadressiruumi igale failile, mis võimaldab väga suurt faili suurust ja auke failis, mille jaoks kettapinda ei eraldata. Kuna failisüsteem kasutab extentkaarti iga faili jaoks, siis faili eralduskaart hoitakse väike. Seal, kus eralduskaart on infosõlmes väga suur, viiakse eralduskaart B+ puusse, mis võimaldab andmete kiiret ligipääsu igal pool 64-bitises aadressiruumiga failis.
Mõniste Muuseum
Aastast 1961 oli muuseum Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi filiaal. Alates 2015. aastast kuulub muuseum Võru Instituudi muuseumiosakonda. Muuseum on üks neljast Vana-Võromaa muuseumist: Dr. Fr. R. Kreutzwaldi memoriaalmuuseum, Vana Võromaa kultuurikoda, Karilatsi Vabaõhumuuseum
XFS
Laiendatud attribuudid
Tänu laiendatud atribuutide arendusele varustab XFS-failid mitme andmeväljaga. Selline lähenemine lubab failile salvestada mitmeid nime/väärtuse paare. Nimed on 256 baidi pikkused nullotsaga inimloetavad tähemärgid, samas kui nendega seotud väärtused võivad sisaldada kuni 64 kB binaarseid andmeid. Nad on omakorda jaotatud kahte nimeruumi:  ja. Laiendatud atribuutide, mis on salvestatud juurnimeruumis, muutmisõigusi omab ainult süsteemiülem. Samal ajal kui user nimeruumi saab muuta iga kasutja, kui tal on selleks failile kirjutusõigus. Laiendatud atribuute saab lisada iga tüüpi XFS infosõlmele, hõlmates sümbolnime, seadmesõlme, kataloogi jne. Käsuliidese utiiliga  on võimalik manipuleerida laiendatud atribuute. ning  on teadlikud nendest ja oskavad varundada ja taastada atribuutide sisu. Enamik varundussüsteeme ei ole teadlikud laiendatud atribuutidest.
Otsene I/O
Rakendustele, mis nõuavad suurt läbilaset kettale, võimaldab XFS otsest I/O arendust, mis lubab kasutajaruumis otsest I/O ligipääsu mitte-puhverdatud I/O'le. Andmed liigutatakse rakenduse puhvri ja ketta vahel kasutades DMA-d. Selline lähenemine lubab täisribalaiusega I/O ligipääsu alusketastele.
Garanteeritud määraga I/O
XFS-i garanteeritud määraga I/O-süsteem on varustatud rakendusliidesega (API), mis lubab rakendustele failisüsteemis ribalaiust reserveerida. XFS arvutab dünaamiliselt jõudlust, mis on saada alusketastelt ja reserveerib piisava ribalaiuse, et tagada nõutud jõudlus määratud aja jooksul. Selline funktsioon on unikaalne XFS-failisüsteemile. Garandid võivad olla tugevad (hard) või pehmed (soft), esindades kompromissi usalduse ja jõudluse vahel, kuigi XFS lubab ainul tugevat (hard) granti kui alussalvestusüsteem seda toetab. Selline võimalus on kõige enam kasutuses reaalaja rakendustes nagu näiteks voogvideo.
DMAPI
XFS-is on arendatud DMAPI liides, et toetada Hierarhilist Salvestuse Haldust IRIX-s. Oktoobrist 2010 Linuxi XFS arendus toetas DMAPI-le nõutud kettapealset metaandmeid, kuid kerneli tugi raporteeriti ebastabiilseks. Mõnda aega SGI pakkus OS-i tuuma puud, mis sisaldas DMAPI haaget, kuid selle tugi oli ebaadekvaatselt hooldatud, kuigi kerneli hooldajatel oli kavatsus viia see kaasaegsele tasemele.
Tõmmised
XFS ei toeta otseselt hetktõmmiseid kuna ta eeldab hetktõmmiste protsessi teostust köitehaldurilt. utiilga on võimalik XFS-failisüsteemi I/O külmutamine, misjärel on võimalik köitehalduril lasta teha hetktõmmis. Pärast tõmmise tegemist taastatakse failisüsteemi I/O normaalseteks operatsioonideks. Hiljem on võimalik hetktõmmis ühendada kirjutuskaitsult varundus eesmärkidel. IRIX-i poolt välja lastud XFS sisaldab XLV-nimelist köitehaldurit. See kettahaldur pole porditud Linuxisse, mistõttu XFS töötab selle asemel standardse LVM-iga. Viimastes Linuxi kernelites on  funktsionaalsus arendatud VFS-i kihis, mistõttu rakendatakse seda automaatselt, kui köitehalduri hetktõmmise funktsionaalsus välja kutsutakse. See oli kunagi väärtuslik funktsionaalsus kui EXT3-failisüsteemil puudus seiskamise võimalus, mistõttu kõitehalduril ei õnnestunud teha 'kuuma' hetktõmmist, et varundada tugevalt koormatud andmebaasi. See pole aga enam päevakohane, sest alates Linux kernelist 2.6.9 ext3, ext4, gfs2 ja jfs failisüsteemides on külmutamise võimalus olemas.
Sidusdefragemntimine
Kuigi XFS-il on extendi-põhine olemus ja hilistatud eraldus märgatavalt parandab failisüsteemi vastupidavust fragmenteerivuse probleemile, on XFS-failisüsteemis defragmenteerimis utiil, millega saab defragemnteerida faile nii ühendatud kui ka aktiivses XFS-failisüsteemis.
Sidusredimensioneerimine
XFS käsurea utiiliga  saab XFS-failisüsteemis teostada sidusalt redimensioneerimist. XFS-failisüsteemi saab suurendada järgijäänud kasutamata ruumi arvelt, mida hoiab failisüsteem. Selline võimalus on tüüpiliselt kasutuses koos köite (volume) haldusega kui muidu sektsiooni hoidev failisüsteem tuleb suurendada eraldi. XFS-failisüsteemi ei saa (seisuga augustist 2010) kahandada, kuid on ka arutaud teisi võimalusi.
Loomulikud varundus-/taasteutiliidid
XFS pakub käsurea utiile  ja   abistamaks varundada XFS-failisüsteemis olevaid andmeid. utiil varundab XFS-failisüsteemi infosõlmede järjestuses. Kontrastiks traditsioonilisele UNIX-i failisüsteemile, kus failisüsteem peab olema enne tõmmise tegemist lahti ühendatud, garanteerimaks tõmmise konsistentsust, on XFS-i utiilid võimelised tegema tõmmist, kui süsteem on kasutuses. See ei ole sama mis hetktõmmis, kuna tõmmise tegemise ajal faile ei külmutata. XFS-i tõmmised ja taasted on ka taasalustatavad, neid saab katkestada ilma raskusteta. Mitmelõimeline  tagab kõrge varundus jõudluse sellega, et tükeldab tõmmise mitmeks vooks, millised omakord on võimalik saata erinevatesse sihtkohtadesse. Mitme vooga võimekus ei ole veel täielikult Linuxisse porditud.
Kvoodid
XFS-i kvoodid lülitatakse sisse failisüsteemi ühendamise ajal. See on oluline erinevus võrreldes teiste failisüsteemidega, kus tuleb kvoodid eraldi sisse lülitada  käsurea utiiliga.
Kirjutusbarjäär
XFS-failisüsteemid ühendatakse "kirjutusbarjääridega". See lisaomadus põhjustab vahemälu tagasikirjutamist alusseadmetele teatavatel aegadel, eriti oluline on siin aga XFS-logifaili salvestamine. Antud lisaomadus on mõeldud tagamaks failisüsteemi ühtsust ning selle kasutus on seadmepõhine – mitte kõikide andmekandjate riistvara ei toeta puhvermälu tühjendamise taotlusi. Kui XFS-failisüsteemi kasutatakse loogilise RAID-ketta peal, millel on akutoitega varundatud puhvermälu, siis see põhjustab jõudluse märgatavat jõudluse kahanemist kuna failisüsteem pole teadlik, et vahemälu hoitakse eraldi ning kui kontroller aktsepteerib vahemälu tühjendamise nõuet, siis kirjutatakse füüsilisele kettale andmeid märgatavalt tihedamalt kui reaalselt vajalik. Võimalike toiteprobleemide puhul esinevate andmekadude vältimiseks tuleks sel juhul failisüsteem ühendada  võtmega.
Päeviku asetus
Vaikimisi tehakse XFS-failisüsteem "sisemise" logiga, mis paneb failisüsteemi päeviku samale aluskettale, kus on failisüsteemi andmed. Kirjutamised failisüsteemi varasematele päeviku metaandmete uuendustele võib kaasa tuua konflikti. Üldjuhul, kui on väike koormus, ei esine sellist konflikti tihti, et mõjutada jõudlust. Süsteemides kus esineb peamisel juhuslik kirjutamine nagu näiteks andmebaasiserverites, põhjustab see jõudluse probleemi tänu just I/O konfliktile. Täiendav tegur, mis suurendab selle probleemi raskust, on päeviku sünkroonne kirjutamine – need peavad enne seotud andmete kirjutamist olema lõpetatud.
Mieming
Mieming on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 864 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 50,39 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3533 inimest. Vald paikneb 19 km Imstist idas ja 6 km Telfsist läänes. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja suveturism.
Eerikupäev
Eerikupäev on 18. mail ja sel päeval mälestatakse Rootsi kuningat Erik Püha.
Mieming
pisi|tühi|Mieming
Eerikupäev
Eesti alal tunti seda päeva eelkõige põhjarannikul.
Päev, kui maailm jäi seisma
"Päev, kui maailm jäi seisma" on USA 2008. aasta ulmefilm Keanu Reevesiga peaosas. See on uusversioon 1951. aastal ilmunud samanimelisest filmist, mis omakorda põhines Harry Batesi 1940. aastal ilmunud ulmejutul "Farewell to the Master".
Sisu
Tuntud teadlane dr. Helen Benson (Jennifer Connelly) leiab end vastamisi maavälise külalisega, kel nimeks Klaatu (Keanu Reeves). Viimane on rännanud läbi universumi, et hoiatada inimkonda läheneva globaalse kriisi eest.
Helenist kõrgemalseisvad jõud kohtlevad aga Klaatut kui vaenulikku sissetungijat ning talle ei anta võimalust kohtuda maailma riigipeadega. Naine ning tema kasupoeg Jacob (Jaden Smith) saavad õige pea aru, millise hirmutava alatooniga on Klaatu väide, et ta on “Maa sõber”.
Nüüd peab Helen leidma viisi, kuidas veenda külalist, kes saadeti inimkonda hävitama, et inimkond on tegelikult päästmist väärt. Ent selleks võib olla liiga hilja, sest protsess on juba alanud…
Frank Ordenewitz
Frank Ordenewitz (sündinud 25. märtsil 1965 Bad Fallingbostelis) on Saksamaa endine jalgpallur, ründaja.
Alfred Mering
Alfred Mering (aastani 1936 Alfred Meering; 26. august 1903 Tallinn – 24. aprill 1988 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Alfed Mering lõpetas 1917. aastal Kohila ministeeriumikooli ja 1927 Draamastuudio teatrikooli. Aastatel 1926–1929 oli Draamastuudio Teatri näitleja.
Alfred Mering alustas lavategevust 1921. aastal Estonia koorilauljana. Pärast Draamastuudio teatrikooli lõpetamist töötas Ugala teatris, algul näitlejana, 1929–1932 näitejuhi ja näitlejana ning 1934–1936 kunstilise juhina. Aastatel 1932–1940 oli vaheajaga ka Vanemuise lavastaja ja näitleja. Aastatel 1941–1946 oli Eesti Draamateatris lavastaja ja näitleja, 1946–1965 Estonia näitejuht ja näitleja; 1966 oli Noorsooteatri näitleja, 1967–1984 jälle Tallinna Draamateatris näitleja.
Teinud dramatiseeringuid (Ernst Särgava „Rahvavalgustaja”), kirjutanud lastenäidendeid ning libretosid (Edgar Arro ja Leo Normeti „Rummu Jüri”, koos Huko Lumetiga). Esinenud estraadinäitlejana, telelavastustes („Pildikesi Paunverest”, 1986) ja Eesti Raadio meelelahutussaadetes (sh „Meelejahutajas”).
Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu lugu : teatrimälestused" (1986).
Isiklikku
Lavastaja, näitleja ja jurist Mai Mering oli Alfred Meringu tütar.
Klara Zamenhof
thumb|Klara Zamenhof aastal 1924 Klara Zamenhof, sündinud Klara Silbernik (6. oktoober 1863 Kovno – 6. detsember 1924 Varssavi), oli Poola juudi päritolu esperantist.
Ta toetas oma abikaasa tegevust esperanto keele loomisel ja andis oma kaasavara (10 000 rubla), toetamaks tema esimese esperantoteemalise raamatu "Unua Libro" ("Esimene raamat") väljaandmist. Hiljem oli ta oma abikaasa assistent ja sekretär. Kui Ludwik suri, pühendus ta esperantistide kogukonna kooshoidmisele ja toetas oma tütre Lidia reise, kui see Euroopas esperanto keelt õpetas.
Ta suri Varssavis ja on maetud sealsele juudi kalmistule.
Ossiani laulud
pisi|"Ossian võtab vastu langenud prantsuse kangelaste vaimud", Anne-Louis Girodet, 1805 "Ossiani laulud" on šoti poeedi James Macphersoni kirjutatud ingliskeelsete poeemide tsükkel, mis ilmus aastail 1760–1765.
Poeemide autor oli Macphersoni väitel muistne bard Ossian, kelle teosed Macpherson oma väitel gaelikeelsetest käsikirjadest inglise keelde tõlkis.
Aastal 1760 avaldas James Macpherson teose "Fragments of ancient poetry, collected in the Highlands of Scotland, and translated from the Gaelic or Erse language" ("Muistse luule fragmendid, kogutud Põhja-Šoti mägismaal ja tõlgitud gaeli ehk ersi keelest").
Kõiki Ossiani laule koondav kogu ilmus 1765. aastal originaalpealkirjaga "The Works of Ossian".
James Macphersoni luulest ja selle tõlgetest teistesse Euroopa keeltesse lähtuvat rahvusromantilist muinas- ja rahvaluulele või nende imitatsioonidele toetuvat voolu Euroopa kirjanduses nimetatakse ossianismiks. Selle suuna hulka on loetud ka Garlieb Merkeli teost "Wannem Ymanta" ning Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eepost "Kalevipoeg", kuna "Ossiani laulud" olid mõlema eeskujuks.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelse Vikipeedia artikleid en:Ossian ja en:James Macpherson ning saksakeelse Vikipeedia artiklit de:James Macpherson seisuga 15.4.2011.
Vana-Lõuna haljak
Vana-Lõuna haljak on haljasala Tallinnas, Vana-Lõuna tänava ja Pärnu maantee vahel Veerenni asumis.
Haljak sai nime 12. aprillil 1996.
Vana-Lõuna haljakul asub 1993. aastal, Tallinna trammiliikluse 105. aastapäeval avatud Kaarel Kurismaa installatsioon "Tallinna trammi-objekt" (vallasmälestis nr 31109 ).
János Háy
pisi|János Háy (2014). pisi|János Háy (2007). János Háy (sündinud 1. aprillil 1960 Vámosmikolas) on ungari kirjanik ja kunstnik.
Ta lõpetas Szegedi Ülikooli vene filoloogia ja ajaloo alal ning omandas hiljem teise kõrghariduse Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis esteetika alal.
Teoseid
Eesti keeles on eraldi raamatuna ilmunud tema näidend ja novell "Géza-poisike" ("A Gézagyerek"; Loomingu Raamatukogu 26, 2008, tõlkinud Anne-Mari Anderson, Siiri Erm, Siiri Kolka, Mariliis Laurend, Kaidi Lõhmus, Keiu-Nille Ollin, Viktória Tóth, Kristi Valk, Veronika Varep). Näidend "Géza-poisike" valiti 2002. aasta parimaks ungari näidendiks.
Puumadu
Levila
Need maod on levinud Hindustani poolsaarel ja Kagu-Aasias.
Sándor Márai auhind
Sándor Márai auhind (ungari keeles Márai Sándor-díj) on Ungari kirjandusauhind. See on saanud nime ungari kirjaniku Sándor Márai järgi ning seda antakse välja alates 1996. aastast.
Puumadu
Liikumine
Puumaod on kohastunud eluga puudel. Puult-puule liikumiseks kasutavad nad erilist liuglevat lendu. Teatmeteose Loomade elu 5. köites kirjeldatakse seda järgnevalt: Enne hüpet keerdub madu spiraaliks, seejärel, rulludes järsult lahti, paiskab oma keha õhku ja täiesti sirgeks sirutununa, nagu vibult lastud nool, kandub kiiresti ja sujuvalt allpool paiknevale oksale või naaberpuule. Peale selle võib ta lühikeste hüpete seeriaga liikuda oksalt oksale või sooritada pikema lennu kõrgete puude latvadelt.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Chrysopelea seisuga 27.12.2013.
Karvane harjaskeel
Karvane harjaskeel (Trichoglossum hirsutum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Raasiku Rahvamaja
pisi|Raasiku Rahvamaja tänapäeval Raasiku Rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus.
Rahvamajal on oma nimetusega pitsat, logo, sümboolika. Rahvamaja allub Raasiku Vallavalitsusele.
Aasta läbi korraldatakse Raasiku Rahvamajas rahvakultuuriüritusi. Rahvamaja ruume saab rentida ka isiklikeks tähtpäevadeks.
Rahvamaja praegustes ruumides alustas tööd 1964. aastal.
Ajalugu
1950. aastatel peeti vajalikuks asutada Raasikul rahvamaja. Algul loodi see endise poemaja ruumidesse. Maja sisemus ehitati ümber ja kohandati uute ülesannete jaoks, kuid probleemiks oli pidev ruumipuudus. 1954. aastast töötas juhatajana Koidu Räägel, kelle eestvedamisel võitis Raasiku Rahvamaja kolm aastat järjest vabariikliku rändpunalipu ja sellega koos vabariigi parima rahvamaja nimetuse. Uue avaramate ruumide ja saaliga kultuurimaja hoone ehitamist alustati 1960. aastal. Iga isetegevuslane kohustus ühiskondlikus korras töötama 100 töötundi rahvamaja ehitusel. 1964. aastal avati uus rahvamaja.
Gustav Ernesaks on sündinud Perila külas Raasiku vallas ning on seotud Raasiku valla kultuurilooga. Oma mälestusteraamatus “Kutse” on maestro kirjutanud peatüki “Õitsev Toomingas”, mille pühendas lapsepõlves veedetud ajale just Raasikul. Naiskoori laul “Kella hääl” on inspireeritud Raasiku Harju-Jaani kiriku kellahelinast. Raasiku Rahvamaja teise korruse saal on pühendatud Gustav Ernesaksale.
2009. aastast alates on rahvamaja juhataja Helle Vaga.
Huviringid ja noortekeskus
Raasiku Rahvamajas korraldatakse ringe ja üritusi igale vanusele. Rahvamaja põhiülesanded on rahva- ja rahvakultuuri säilitamine; professionaalse kultuuri vahendamine; taidlus- ja huvialaringide töö korraldamine; kohalikele elanikele õppe- ja enesetäiendamisvõimaluste pakkumine; kohaliku seltsielu edendamine, traditsioonide säilitamine ja arendamine; tasuta ja tasuliste kultuuriliste ja meelelahutuslike ürituste korraldamine kõikidele vanuserühmadele; koostöö arendamine piirkonna kultuuri- ja haridusasutustega, samuti teiste asutuste ja ettevõtetega; rahvaspordi arendamine; Raasiku piirkonna lastele ja noortele vaba aja veetmise võimaluste tagamine; riiklike pühade ja valla tähtpäevade tähistamise organiseerimine.
Rahvamajas on avatud Noortekeskus, kus saab kasutada arvuteid, mängida lauamänge, kuulata muusikat, vaadata televiisorit ja osaleda huviringides. Noortekeskuse juht on Angela Allik.
Aruküla Huvialakeskus Pääsulind tegutseb Raasiku Rahvamajas 2001. aastast. Huvialakeskuse ülesandeks on laste ja noorte muusika-, kunsti- ja teiste huvialaste võimete kavakindel arendamine, vaba aja sisustamine, ühistegevuse ja omaalgatuse toetamine ning kohaliku kultuurielu edendamine. Raasiku filiaalis on noortel võimalus õppida klaveri, akordioni, viiuli ja kitarri erialal, toimub ka ansambliõpe, solfedžo- ja muusikaajaloo tunnid. Huvialakeskuse direktor on Malle Jaako.
Lisaks tegutseb rahvamajas:
If You Can't Give Me Love
"If You Can't Give Me Love" on USA rokkuusiku Suzi Quatro laul tema kuuendalt stuudioalbumilt "If You Knew Suzi..." (1978). See anti välja ka singlina. Laulu autorid on Mike Chapman ja Nicky Chinni..
Singel
1978. aastal anti singel "If You Can't Give Me Love" välja mitmetes riikides, nagu ,, , , , , , , , , jmt.
CD
Laul on ka mitmetel teistel Quatro albumitel, nagu 11. stuudioalbum "What Goes Around - Greatest & Latest" (CD-formaadis, juuni 1996); laulu pikkus 5:08) ja "The Wild One: Greatest Hits" (12. lugu ) jmt.
Riia Läti Selts
pisi|Riia Läti Seltsi hoone Riia Läti Selts (läti keeles Rīgas Latviešu biedrība) on Lätis Riias tegutsev selts. Selts korraldab rahvalikke üritusi.
Selts asutati 1868. aastal. Selts likvideeriti Nõukogude okupatsioonivõimu poolt 1940. aastal. Selts taasasutati 1989.
Tänapäeval on seltsil umbes 700 liiget ja 6 auliiget: Imants Kokars, Andris Kolbergs, Jānis Stradiņš, Vaira Vīķe-Freiberga, Guntis Ulmanis ja Imants Ziedonis. 2011. aastast on seltsi esimees Guntis Gailītis.
Agnes (Taani kuninganna)
Agnes (umbes 1257 – 29. september 1304) oli Taani kuninganna (Erik Klippingi abikaasa) aastail 1273–1286.
Tema vanemad oli Brandenburgi markkrahv Johann I ja Saksi printsess Jutta.
11. novembril 1273 abiellus ta Schleswigis Taani kuninga Erik Klippingiga. Pärast abikaasa surma oli ta kuni 1293. aastani oma poja Erik Menvedi regent. Pärast Erik Menvedi täisealiseks saamist abiellus Agnes Holstein-Plöni krahvi Gerhard II-ga.
Zinaida Hippius
pisi|Zinaida Hippius 1910. aastate algul Zinaida Nikolajevna Hippius (ka Gippius; vene keeles Зинаида Николаевна Гиппиус; 20. november 1869 Beljov, Tula kubermang, Venemaa – 9. september 1945 Pariis, Prantsusmaa) oli vene luuletaja, näitekirjanik, toimetaja, prosaist, kirjanduskriitik ja filosoof, üks vene sümbolismi rajajaist, keda on nimetatud "üheks kõige mõistatuslikumatest ja intelligentsematest naistest toonasel Venemaal". Tema abielu filosoof Dmitri Merežkovskiga kestis 52 aastat, seda kirjeldab Hippiuse viimane, lõpetamata jäänud raamat "Dmitri Merežkovski" (esmatrükk Pariisis 1951, esimene väljaanne Venemaal Moskvas 1991).
Zinaida Hippiuse isa Nikolai Romanovitš Hippius oli jurist ning Venemaa Senati ülemprokurör, kelle sakslasest esiisa Adolphus von Gingst, hiljem von Hippius, tuli Moskvasse 16. sajandil. Zinaida Hippius tutvus Dmitri Merežkovskiga 1888. aastal, nad abiellusid 8. jaanuaril 1889 Thbilisis. Hippius ja Merežkovski toetasid 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni, kuid pidasid Oktoobrirevolutsiooni üheks põhjuseks Aleksandr Kerenski ja tema pooldajate nõrkust, kes olid valmis rünnakuteks vaid parempoolsete leerist, mitte bolševike poolt. 1919. aasta lõpus lahkusid nad Venemaalt, saanud bolševike haridusjuhilt Anatoli Lunatšarskilt loa pidada Punaarmee sõduritele loenguid Vana-Egiptusest, ning siirdusid Valgevene ja Poola kaudu Pariisi, kuhu olid aastate eest juhtumisi ostnud korteri. Pariisi jäid nad suuremaks osaks oma pagulusajast. Pärast Merežkovski surma 1941. aastal pühendus Hippius temast raamatu kirjutamisele, mis jäi siiski pooleli.
Zinaida Hippius suri 9. septembril 1945 Pariisis ja ta maeti Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.
Suurem osa Zinaida Hippiuse teostest, nii luulest kui ka proosast, ilmus Venemaal enne revolutsiooni. Eksiilis avaldas ta siiski veel kaks luulekogu, valimiku lühiproosat ning mälestusteraamatu. Tema luulet hinnati kõrgemalt kui proosat ; kriitik Innokenti Annenski pidas Hippiuse luulet üheks vene modernismi tippudest. Hippius oli ka mõjukas kriitik, kelle kriitikat iseloomustati läbinägeliku ja subjektiivsena.
Radikaal (ühing)
Radikaal oli Eestis aastatel 1930–1931 tegutsenud kultuur-poliitiline ühing.
Ühing registreeriti 1930. aasta juunis. Selle asutajad olid Juhan Vilms, Ants Roos ja Eduard Riisna.
Põhikirja kohaselt oli selle eesmärk edendada radikaal-demokraatlikku ilmavaadet üldpoliitiliste, haridus-kultuuriliste, majanduslike ja sotsiaalpoliitiliste küsimuste alal, uskudes sotsiaalelu edenemisse evolutsioonilisel teel maksva kodanliku korra aluste järkjärguliste, kuid julgete muutmiste ja täiendamiste kaudu. Ühtlasi oli siht võidelda üksikisiku või rühmade ekspluateerimise ja diktatuuri vastu, edendada maailmarahu ja rahvaste ühistööd.
"Ühing "Radikaal" asub väljaspool poliitilisi parteisid ega seisa ühegi erakonna teenistuses. Ühingu eesmärk on vaid koondada radikaalseid isikuid ja edendada radikaalset ühiskondlikku ilmavaadet kui tervikut – mida ei tee praegu ükski organisatsioon Eestis," selgitas Vilms ajakirjanduses.
Oma eesmärgi täitmiseks korraldas ühing Tallinnas, Narvas, Tartus ja teistes linnades avalikke koosolekuid, kus esineti ettekannetega erinevatel teemadel, ning andis välja nädalalehte Meie Hääl, mille vastutav toimetaja oli Rudolf Sirge.
Ühingu tegevus hääbus 1931. aasta sügisel, kui Vilms keskendus koos oma toetajatega erakonna Rahvuslik Töökoondus loomisele.
1953. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused
1953. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Itaalias Napolis.
Aravete Spordi- ja Tervisekeskus
Aravete Spordi- ja Tervisekeskus on asutus Järva maakonnas Ambla vallas Ambla alevikus. Keskuse põhimääruse järgi on selle põhiülesanne "valla spordiobjektide majandamine, kehakultuuri- ja sporditöö korraldamise ja spordi edendamisega seotud tegevuse koordineerimine ja korraldamine".
Keskus haldab muu hulgas Aravete spordihoonet ja Aravete staadionit.
Eesti vigur
Eesti vigur oli eesti rahvakultuuris mänguasi, mille osad olid puualusele kinnitatud rõngad, millesse sai pista pika traataasa. Mäng seisnes selles, et traataas tuli algul rõngaste seest lahti harutada ja pärast seda sama moodi tagasi panna.
Yle Mondo
pisi|
Yle Mondo (varem Yle Capital FM) on mitmekeelne raadiojaam Soomes.
Raadiojaam kannab üle BBC, RFI, NDR, ERR, RNE, RV, NRK ja DR programme. Kanalil kuuleb Soome ja ingliskeelseid uudiseid.
Kanal alustas tööd 2001. aastal
Pajusi rahvamaja
Ajalugu
Pajusi Rahvamaja tegutseb endisaegse Pajusi mõisa peahoones, mis ehitati 19. sajandi alguses. Praeguseks on mõisa peahoonest säilinud parempoolne tiib ja keskosa. Hoone vasak tiib lammutati 1934. aastal ja hoonest sai ametlikult rahvamaja.
Yle Mondo
Raadiojaama programm on kuulda ainult Helsingis sagedusel 97,5 MHz.
Pajusi rahvamaja
Tänapäev
pisi|Pajusi Rahvamaja suur saal pisi|Pajusi Rahvamaja väike saal Mõisa peahoone ja teised mõisahooned on renoveeritud ja korrastatud. Hoones on kasutamiseks väike saal, suur saal ja salong.
Yle Mondo
￼
Pajusi rahvamaja
Tegevus
Rahvamajas tegutsevad erinevad isetegevuskollektiivid:
Pajusi Teater
Etno tantsurühm
Segarahvatantsurühm Kaljaan
Pajusi naisansambel
Ardu segaansambel