cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Töötushüvitiste eksport
Hüvitiste eksportimiseks peab isik täitma konkreetsed tingimused. Näiteks peab töötu rahalise töötushüvitise säilitamiseks enne lahkumist olema tööotsijana registreeritud ja kättesaadav pädeva liikmesriigi tööhõivetalitustele vähemalt nelja nädala jooksul pärast töötuks jäämist. Sihtriiki jõudmisel on isikul kohustus registreerida ennast sealses tööhõivetalituses 7 päeva jooksul peale viimast kokkupuudet selle riigi tööhõivetalitusega, kust lahkuti. Samuti peab ta alluma seal kehtivatele kontrollimenetlustele ja täitma selle liikmesriigi õigusaktides sätestatud tingimusi.
Heinkel He 162
Lennukit Heinkel He 162 prooviti lahingutes kasutada 1945. aasta aprilli keskel. Esimestel lendudel kippusid suurel kiirusel, järsematel pöörangutel ersatsliimi kasutamise tõttu lennuki puitosad küljest ära tulema, misjärel üks lennuk kaotas proovilennul juhitavuse ja kukkus puruks, probleeme oli ka reaktiivmootoriga BMW-003.
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Töötushüvitiste eksport
Kui isik kolme kuu jooksul uues liikmesriigis tööd ei leia, siis on tal võimalik taotleda töötushüvitiste eksportimisperioodi pikendamist kuni kuue kuuni. Igal liikmesriigil on aga õigus otsustada, kas ja millistel tingimustel hüvitiste eksporti pikendatakse. Suurem osa liikmesriikidest on pikendamise sidunud konkreetsete eelduste täitmisega taotleja poolt. Näiteks Eesti lubab teatud juhtudel hüvitiste pikendamist, aga läheneb seejuures igale juhtumile individuaalselt ja nõuab tõendust selle kohta, et isik on teinud pingutusi teises liikmesriigis töö otsimiseks. Paljud Euroopa Liidu liikmesriigid on täielikult välistanud töötushüvitiste ekspordiperioodi pikendamise (mh Soome, Rootsi, Taani, Prantsusmaa ja Itaalia), samas on ka mõned riigid, kes garanteerivad automaatselt kuuekuuse hüvitiste ekspordi kui isik soovib välisriiki tööd otsima minna (Tšehhi, Malta).
Erialakirjanduses on hüvitiste eksportimise võimaldamise kohustust tugevalt kritiseeritud. Osa kriitikast on suunatud sellele, et liikmesriikide lähenemine hüvitiste ekspordile on väga erinev ja seab erinevate liikmesriikide tööotsijad seega äärmiselt ebavõrdsesse olukorda. Rõhutatud on seda, et riikides, kus hüvitiste ekspordiperioodi pikendamine kauemaks kui kolm kuud on välistatud, on tööotsijatel praktikas sageli väga raske nii lühikese ajaga tööd leida, arvestades, et isikul on vaja luua sihtriigis uus võrgustik, sageli ka õppida uus keel ning kohaneda uue kultuuri ja ühiskonnaga tervikuna. Teisalt on paljud liikmesriigid kritiseeritud ka töötushüvitise sihtriiki ülekandmise pikendamist. Näiteks on toonud välja asjaolu, et riikidevaheliste tööhõivetalituste koostöö ei ole piisavalt efektiivne, et saada tõeline ülevaade sellest, kas isik kellele hüvitist makstakse, ka tõepoolest üritab uues riigis aktiivselt tööd leida. Seetõttu võib tekkida olukord, kus isik kasutab sotsiaalkindlustussüsteemi ära ning koormab seda põhjendamatult. Üldine seisukoht on, et hüvitiste eksportimise reeglistik vajab suuremat ühtlustamist ning riikide vahel peab toimuma tõhusam koostöö, et tagada hüvitiste eksportimise eesmärgi saavutamine.
Heinkel He 162
Tehnilised näitajad He 162A
Mootor: BMW 003, tõmme 7,8 kN
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Ligipääs sihtriigi sotsiaalkindlustussüsteemi järgsetele töötushüvitistele
Juhul kui isik on sihtriigis (ekspordiperioodi lõppemise tõttu) kaotanud võimaluse saada töötushüvitist riigist, kust ta algselt tööd otsima tuli, on tema võimalused üsna piiratud. Ühe variandina on tal võimalik sama töötushüvitise edasi saamiseks pöörduda tagasi riiki kus ta viimati töötas. Alternatiivselt võib ta saada ligipääsu ka sihtriigi töötushüvitistele muus liikmesriigis kogutud töökogemuse liitmise kaudu. Õigus nõuda varasemate töötamise perioodide arvesse võtmist on oluline, kuna kõigis liikmesriikides on töötushüvitise saamise eelduseks teatava töö või- kindlustusstaaži olemasolu.
Heinkel He 162
Tehnilised näitajad He 162A
Mõõdud:
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Ligipääs sihtriigi sotsiaalkindlustussüsteemi järgsetele töötushüvitistele
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 883/2004 art 61 lõikest 2 tuleneb aga piirang piiriülese tööotsija õigusele nõuda muus liikmesriigis omandatud tööstaaži arvestamist selle hindamisel, kas isik vastab kohaliku toetuse saamise tingimustele või mitte. Antud sättest tuleneb, et muudes liikmesriikides kogutud töö- või kindlustusperioode võetakse arvesse üksnes siis kui need on täitunud vastavalt õigusaktidele, mille alusel hüvitist taotletakse. See tähendab, et isiku viimane töötamine peab olema toimunud sihtriigis. Kuna määrus ei sea eraldi ajalist piirangut selle osas kui kaua peab isik olema sihtriigis töötanud, enne kui ta saab nõuda varasema töökogemuse arvestamist, siis võib ta põhimõtteliselt omandada uues riigis vaid ühe päeva jagu registreeritud töökogemust ja saada seejärel võimaluse selles riigis töötutoetusi saada juhul kui varasem tööstaaž on piisav ja muud toetuse saamise eeldused on täidetud. Seda aga üksnes juhul kui liikmesriik ei ole omal algatusel otsustanud määratleda töötamise perioodi, mis on vajalik antud liikmesriigis läbida, enne kui isikul tekib võimalus nõuda muus liikmesriigis kogunenud tööstaaži liitmist.
Näiteks võib tuua olukorra, kus isik on töötanud 5 kuud Itaalias, 4 kuud Belgias ja 3 kuud Prantsusmaal ning suundub sihtriiki, kus töötushüvitise saamiseks on vajalik 12-kuune tööstaaž ning seejuures ei ole sätestatud eritingimusi töötamisperioodi osas, mis peab olema sihtriigis täitunud eelneva tööstaaži arvesse võtmiseks. Kui isik töötab sihtriigis vähemalt ühe päeva, tekib tal õigus eelneva 12-kuuse tööstaaži (5 kuud Itaalias + 4 kuud Belgias + 3 kuud Prantsusmaal) liitmiseks kohalikule töökogemusele ja seeläbi kvalifitseerib ta uues riigis töötushüvitist saama kui ta täidab ka muud hüvitise saamise eeldused. Varasema töötamise arvesse võtmist saab isik nõuda vaid juhul kui ta on enne teise riiki suundumist saanud kohalikult tööhõiveasutuselt U1 vormi, millega tõendatakse ametlikult varasemaid töö- või kindlustusperioode.
Heinkel He 162
Tehnilised näitajad He 162A
Kaalud:
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Ligipääs sihtriigi sotsiaalkindlustussüsteemi järgsetele töötushüvitistele
Kõnealuse sätte (määruse nr 883/2004 art 61 lg 2) eesmärk on siiski siduda isik selle riigi sotsiaalkindlustussüsteemiga, kus ta viimati töötas ja mille jaoks ta ise rahaliselt panustanud on, see riik peaks kandma ka isikule töötushüvitise maksmise kohustust. Sellest tulenevalt on erialakirjanduses palju kritiseeritud seda, et määruses ei ole kehtestatud ajalist kriteeriumit selle osas kui kaua isik peab sihtriigis töötama, enne kui ta saab varasemate töötamisperioodide kaudu ligipääsu vastava riigi töötushüvitistele. Ette on heidetud seda, et praegune regulatsioon loob isikule võimaluse saada toetusi riigilt, mille tööturuga isik end tegelikult püsivalt sidunud ei ole ja millesse ta vastastikuselt maksude tasumisega panustanud ei ole. Selle probleemi lahendamiseks tegi Euroopa Komisjon 2016. aastal ettepaneku määrata kvalifitseerumise perioodiks 3 kuud ning Euroopa parlament ja nõukogu vähendasid selle 2019. aasta ettepanekuga 1 kuuni. Siiani aga antud sätet muudetud ei ole.
Spetsiaalsed tööotsija toetused
Euroopa Liidu õigus ei ole pannud sihtriikidele üldist kohustust maksta piiriülestele tööotsijatele või esmakordsetele tööotsijatele spetsiaalseid toetuseid,(mille saamiseks ei ole varasem kohalik töökogemus nõutav) aga igal liikmesriigil on siiski võimalus oma äranägemisel vastavaid toetuseid luua. Euroopa Kohus on öelnud, et kui liikmesriik on kehtestanud toetuse tööotsijatele, eesmärgiga hõlbustada nende tööturule sisenemist, siis peab selle toetuse saamist võimaldama ka isikutele, kes on sinna riiki mõnest teisest liikmesriigist tööd otsima tulnud. Vastasel juhul oleks tegu võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega. Samas on Euroopa Kohus ka selgitanud, et kuna sellise toetuse eesmärk on hõlbustada isiku sisenemist tööturule, siis võib liikmesriik seada toetuse täiendavaks tingimuseks reaalse sideme olemasolu toetuse taotleja ja asjaomase liikmesriigi tööturu vahel.
Tööotsija toetused Eestis
Tööotsija toetuse saamist Eestis korraldab Eesti Töötukassa. Alternatiivselt on isikul võimalik saada kas töötuskindlustushüvitist või töötutoetust. Mõlemat toetust korraga saada võimalik ei ole. Ühtlasi ei ole Eesti kehtestanud spetsiaalset toetust esmakordselt tööd otsivale isikule, eesmärgiga hõlbustada tema tööturule sisenemist, mõlema eelmainitud toetuse saamise eeltingimuseks on teatava töö- või kindlustusstaaži olemasolu. Töötushüvitise saamise õigus Eestis on vastavalt Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse §-le 3 Eesti alalisel elanikul, tähtajalise elamisloa alusel Eestis elaval välismaalasel, Eestis viibival Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikul, Eestis viibival rahvusvahelise kaitse saajal või taotlejal ning ajutiselt Eestis viibival välismaalasel, kellel on Eestis töötamise õigus. Üldised eeldused töötushüvitiste saamiseks on Eesti Vabariigi kodanikule ja mõne muu Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule võrdsed.
Toetuse saamiseks vajaliku töö- või kindlustusstaaži arvutamisel võetakse arvesse ka muus liikmesriigis kogunenud töö- või kindlustusstaaži. Teisest liikmesriigist tulnud tööotsija õigused saada Eesti Töötukassalt toetusi on piiratud Euroopa Liidu õigusest tulenevast nõudega, millest tuleneb Eesti kontekstis, et selleks, et isik saaks toetuste taotlemisel nõuda muus liikmesriigis töötatud perioodide arvesse võtmist, peab tema viimatine töötamine olema toimunud Eestis. Eesti ei ole siiani kehtestanud eraldi ajalist kriteeriumit selle osas kui pikka aega peab isik selle nõude täitmiseks Eestis töötama. Seetõttu piisab teoreetiliselt ka ühest siin töötatud päevast, et tagada piiriülesele tööotsijale ligipääs kohalikele töötushüvitistele teistes liikmesriikides kogutud tööperioodide liitmise kaudu.
Töötuskindlustushüvitis
Töötuskindlustushüvitist on isikul võimalik saada töötuks jäämise, koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral. Isikul on õigus töötuskindlustushüvitisele, kui ta vastab järgmistele kriteeriumidele:
Töötuskindlustushüvitise suuruse määramisel võetakse aluseks isiku ühe kalendripäeva keskmine töötasu. Kalendripäeva keskmise töötasu arvutamisel võetakse arvesse viimasele kolmele töötamise kuule eelnenud üheksa töötamise kuu jooksul laekunud töötasu, millelt on makstud töötuskindlustusmakseid. Väljamakstava hüvitise lõplikuks suuruseks on esimesel sajal hüvitise saamise päeval 60% kalendripäeva keskmisest töötasust ja sellele järgneval perioodil 40% kalendripäeva keskmisest töötasust.
Töötuskindlustushüvitisele on õigus isikutel, kes on töötuskindlustuse seaduses sätestatud alustel ja korras maksnud töötuskindlustusmakseid.
Töötutoetus
Töötutoetusele võib isikul olla õigus ka juhul kui ta ei täida töötuskindlustushüvitise saamise eeldusi, näiteks omal soovil töölt lahkumisel.
Töötutoetuse saamiseks peab isik vastama järgmistele kriteeriumidele: Töötutoetust makstakse kuni 270 päeva, teatud juhtudel võib seda perioodi lühendada, näiteks juhul kui töötaja on tööandja hoiatustest hoolimata viibinud tööl joobeseisundis või rikkunud töökohustusi.
Soome
Soomes on varasema töökogemuseta tööotsijate jaoks olemas spetsiaalne tööturutoetus, mida maksab riiklik sotsiaalsotsiaalkindlustusasutus Kela. Tööturutoetust makstakse 17-64 aastastele tööotsijatele, kes on ennast Soomes elanikuks registreerinud, kes on ennast kohalikus tööhõivetalituses töötuna arvele võtnud, kes on tööturul kättesaadavad, töövõimelised, otsivad täiskohaga tööd ning vajavad rahalist toetust. Seega tekib sellise toetuse saamise õigus ka isikul, kes suundub mõnest teisest liikmesriigist Soome tööd otsima, juhul kui ta ennast Soome püsielanikuks registreerib ning täidab ka ülejäänud eelnimetatud nõuded. Tööturutoetuse maksmise aeg ei ole piiratud ning selle suurus on 33,78 eurot päevas. Tööturutoetust makstakse viie päeva eest nädalas ja selle täismäär on umbes 726–942 eurot kuus.
Soomes on lisaks ka tavaline töötutoetus, aga Soome on selle saamise täiendavaks tingimuseks lisaks vajaliku töötamise perioodi olemasolule seadnud selle, et isik peab Soomes töötama vahetult enne töötuks jäämist vähemalt 4 nädalat. Nõutava töötamise perioodi täitumisel saab isik nõuda muudes EL-i liikmesriikides täitunud töötamise ja kindlustusperioodide liitmist kohalikule töökogemusele, et otsustada selle üle, kas isik kvalifitseerub töötutoetust saama või mitte. Seega on piiriülesel tööotsijal Soome suundumisel mõistlik tugineda üksnes tööotsijatoetuse saamisele.
Saksamaa
Toetus I – on töötuskindlustushüvitis, mille suurus sõltub isiku varasema palga suurusest ja tööhõive ajast. Toetus on selleks ajaks, kuni kodanik uue töökoha leiab. Toetuseks saamiseks on vaja täita järgnevad kriteeriumid: isiku registreeritud elukohaks on Saksamaa, kodanik on töötuna registreeritud kohalikus töötukassas (arbeitsamt), ta on viimase 30 kuu jooksul vähemalt 12 kuud töötanud positsioonil, millelt on makstud sotsiaalmakse ning otsib aktiivselt tööd.
Kuna Saksamaal pole eraldi kehtestatud Saksamaal töötamise perioodi pikkust, mis on nõutav, et isik saaks nõuda muudes Euroopa Liidu liikmesriikides kogutud tööstaaži liitmist toetuse määramise üle otsustamisel, siis piisab sarnaselt Eestiga ka üksnes kõige minimaalsemast töökogemusest. Seega võib piiriülesel tööotsijal tekkida õigus selle toetuse saamiseks kui ta on mõnes teises liikmesriigis omandanud nõutava tööstaaži, täitnud muud toetuse tingimused ning töötanud vähemalt ühe päeva Saksamaal.
Toetus II – kui isik ei täida kriteeriumeid saamaks I toetust, võib ta olla õigustatud saama II toetust. Toetuse saamise kriteeriumid on järgmised: isikul on Saksamaal töötamise õigus, vanus 15- pensioniealine, isik on töövõimeline, kodanik pole võimeline enda või oma perekonna elamiskulude tasumiseks. Antud toetuse saamine ei sõltu seega varasemate tööperioodide täitumisest. Lisaks töötutele, jagatakse seda toetust tihti ka töötavatele isikutele lisaks abina, kui nende sissetulek on madal.
2016. aastal võeti aga Saksamaal vastu seadus, mis välistab antud toetuse saamise õiguse isikutel, kes on Saksamaale tulnud üksnes tööotsimise eesmärgil. Lisaks näeb muudatus toetuse saamise tingimuseks ette, et EL kodanik on Saksamaal resideerinud vähemalt 5 aastat.
Taani
Taani ei võimalda eraldi toetust kohaliku töökogemuseta piiriülestele tööotsijatele. Samuti on raskendatud piiriülese tööotsija ligipääs kohalikule töötutoetusele, sest Taani seadusandluses on kehtestatud reegel, et töötushüvitise saamiseks peab isikul viimase töötamise raames olema Taanis vähemalt 296 registreeritud töötundi. Vajalikke kindlustusperioode on võimalik teisest liikmesriigist üle kanda kui isik registreerib ennast 8 nädala jooksul peale viimase kindlustusperioodi lõppemist Taani töötuskindlustusfondis.
Lisaks kehtivad piiriülesele töötajale üldised hüvitise saamise eeldused: isik peab registreerima ennast töötuna esimesel töötuks jäämise päeval riiklikus tööhõiveasutuses jobcentret, tal peab olema täitunud üheaastane töötuskindlustusperiood, tema viimase 3 aasta sissetulek peab olema suurem kui 243 996 Taani krooni (u 32 800 eurot) ning ta peab vastama kättesaadavuse nõudele, mis tähendab, et taotleja peab lisaks jobcentret´is töötuna registreerumisele looma jobcentret´i poolt kinnitatud CV, elama Taanis, olema valmis vastu võtma töö ühepäevase etteteatamisega ning aktiivselt otsima tööpakkumisi. Töötutoetuse suurus sõltub taotleja eelnevast töökogemusest, palgast, haridusest, vanusest ning taotleja laste arvust. Töötutoetuse maksimummäär on 19 083 Taani krooni (u 2566 eurot).
EURES liikuvuskava
pisi|EURES-e logo EURES on 1993. aastal Euroopa Komisjoni poolt loodud töövahenduse võrgustik, mis loodi eesmärgiga hõlbustada Euroopa Liidu sisest tööhõivealast liikuvust. EURES hõlmab lisaks Euroopa Liidu liikmesriikidele ka Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad riigid ning Šveitsi. Eestis koordineerib EURES tegevust Eesti Töötukassa. Selle organisatsiooni kaudu on tööotsijatel lisaks tüüpilistele riiklikele töötutoetustele võimalik saada täiendavat abi juhul kui soovitakse mõnda teise Euroopa riiki tööle suunduda. Üheks EURES liikuvuskavasse (TMS - Targeted Mobility Scheme) kuuluvaks programmiks, mis on töös alates 2014. aastast, on “Sinu esimene EURES töökoht” (inglise keeles “Your first EURES Job”), mis võimaldab 18–35-aastastel isikutel väljaspool koduriiki Euroopa Liidus tööle asumiseks saada finantsilist tuge. Muu hulgas on antud programmi raames võimalik saada rahalist toetust ümberasumisega seotud kulude katteks, välismaal toimuva töövestlusega seonduvate kulude katmiseks ja keeleõppeks. Vahemikus 2019–2021 sai programmi kaudu finantsilist tuge 1730 noort ning 1276 sõlmisid tänu programmile välismaal töölepingu.
C‑138/02: Brian Francis Collins vs Secretary of State for Work and Pensions
Antud eelotsuses analüüsis Euroopa Kohus seda, kas isikul, kes suundub teise riiki tööd otsima, peaks tekkima õigus saada liikmesriigis pakutavat tööotsijatoetust võrdselt selle riigi kodanikega ning kas selline tööotsijatoetuse tingimus, mis nõuab, et isiku alaline elukoht oleks toetust maksvas riigis, on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega. Vaidlus toimus ajal kui Ühendkuningriik kuulus veel Euroopa Liidu liikmesriikide hulka.
Põhikohtuasjas oli vaidlus selle üle, kas B. F. Collinsil (edaspidi Collins) on õigus saada Ühendkuningriiki naasmisel seal pakutavat spetsiaalset tööotsijatoetust (Jobseeker's Benefit) kui ta oli Ühendkuningriigis varem ühe semestri õppinud ning alla aasta töötanud. Peale töötamist ja enne tööotsija toetuse taotlemist oli ta mõnda aega viibinud Aafrikas. Kuna tööotsijatoetuse saamiseks oli nõutab, et isik elaks alaliselt antud riigis, siis ei vastanud Collins toetuse tingimustele ja asja käsitlev kohus soovis teada, kas selline tingimus on vastuolus töötajate võrdse kohtlemisega ning kas toetust peaks siiski võimaldama ka isikutele, kes on sarnases positsioonis Collinsiga.
Euroopa Kohus otsustas, et kuna liikmesriigil on põhjendatud soov veenduda selles, et tööotsija ja selle liikmesriigi tööturu vahel on tekkinud tegelik seos, siis võib ka elukohatingimuse seadmine tööotsijataotlusel olla õigustatud, sest see aitab tagada sellise seose olemasolu. Kohus lisas, et siiski peab tingimus olema proportsionaalne ning kui vastuvõtvas riigis nõutakse tööotsijatoetuse andmiseks teatava elamise perioodide täitumist, siis ei või see periood ületada pikkust, mis on vajalik selleks, et siseriiklikud asutused saaksid veenduda, et asjaomane isik ka vastuvõtvas riigis reaalselt tööd otsib. Kuna ei ilmnenud, et konkreetsel juhul oleks tegu olnud ebaproportsionaalse tingimusega, siis oli Ühendkuningriigil õigus sellistel tingimustel tööotsijatoetus kehtestada ning sellega välistada Collinsi ning temaga sarnases olukorras olevate isikute õigust tööotsijatoetust saada kui nad antud liikmesriigis alaliselt ei ela.
C‑551/16: J. Klein Schiphorst vs Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen
Eelotsuse taotlust käsitleva kohtuasja keskseks küsimuseks oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti c tõlgendamine, mis on seotud töötushüvitiste ekspordiperioodi pikendamisega. Eelotsusetaotlus esitati kohtuasja raames, mille poolteks olid Hollandi kodanik J. Klein Schiporst (edaspidi: Schiporst) ja Madalmaades töötajate sotsiaalkindlustust haldava asutuse haldusnõukogu (Raad van bestuur van het Uitvoeringsinstituut werknemersverzekeringen).Vaidlus seisnes selles, et sotsiaalkindlustusamet oli jätnud rahuldamata Schiphorsti taotluse, millega viimane soovis pikendada tema töötushüvitise eksportimise perioodi kolmest kuust pikemaks.
Määruse nr 883/2004 art 64 lg 1 punkt c näeb ette, et isik, kes saab pädevas liikmesriigis töötushüvitist, säilitab teise liikmesriiki tööd otsima minnes õiguse hüvitise üldreeglina kolmeks kuuks peale lahkumist, kuid pädev talitus või asutus võib seda kolmekuulist perioodi pikendada maksimaalselt kuue kuuni. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovis teada, kas liikmesriikidel on õigus jätta eelmainitud sättest tulenev töötushüvitise kuue kuuni pikendamise võimalus mistahes asjaoludel kasutamata.
Euroopa kohus leidis, et kuna määruses nr 883/2004 ei ole sätestatud konkreetseid kriteeriume töötushüvitiste ekspordi pikendamiseks ja kuna sõna “võib” annab kaalutlusõiguse pikendamise üle otsustamiseks, siis peab iga liikmesriik sätestama riigisisesed meetmed, mis määratlevad pädeva asutuse kaalutlusruumi töötushüvitiste ekspordi pikendamise üle otsustamisel. Euroopa Kohus rõhutas, et meetmete sisseviimisel on riigil vaba otsustusvõime, kuid meetmed peavad olema kooskõlas liidu õigusega. Kohus leidis ka, et kõnealuses sättes esitatud võimalust on lubatud liikmesriigis tõlgendada ka oluliselt kitsendavalt. Madalmaades omaks võetud kriteeriumid, mille kohaselt on töötushüvitiste pikendamine õigustatud vaid juhul kui isikul on kindla juhtumi korral konkreetsed ja tajutavad väljavaated tööd leida, ei ole seega Euroopa Kohtu hinnangul vastuolus määruse nr 883/2004 art 64 lg 1 punktiga c.
C-379/11: Caves Krier Frères Sàrli vs Administration de l’emploi
Antud eelotsuses on Euroopa Kohus käsitletud liikmesriigi kaalutlusõigust seoses sotsiaaltoetuse tingimuste määramisega, arvestades, et liikmesriigil on kohustus järgida inimeste vaba liikumise põhimõtet. Seejuures analüüsis kohus, millistel tingimustel on lubatud töötajate liikumisvabaduse piiramine.
Euroopa Kohus leidis, et seades tööhõivetoetuse saamise sõltuvusse tingimusest, et tööotsija elab Luksemburgis, paneb see siseriiklik õigusnorm ebasoodsamasse olukorda naaberriigis elavad piirialatöötajad ainult seetõttu, et nad elavad teises liikmesriigis. (p 44) Seega võib taoline õigusnorm pärssida tööandjat tööle võtmast piirialatöötajat, kelle ametlik elukoht ei ole Luksemburgis ja piirata seega ka töötajate liikumisvabadust. Euroopa Kohus rõhutas, et meede, mis piirab töötajate liikumisvabadust, võib olla lubatud üksnes juhul kui sellele on aluselepinguga kooskõlas olev õiguspärane eesmärk ja seda õigustavad üldisest huvist tulenevad ülekaalukad põhjused. Sellest järeldub, et kuna Luksemburg ei suutnud kehtestatud siseriiklikku sätte eesmärgi legitiimsust tõendada, siis on taoline säte vastuolus ELTL artiklis 45 sätestatud töötajate liikumisvabadusega.
Rakendus Eesti kohtupraktikas
Tallinna ringkonnakohus on lahendis nr 3-20-389 selgitanud, et määrus nr 883/2004 ei loo ühist sotsiaalkindlustusskeemi, vaid jätab kehtima eraldiseisvad siseriiklikud skeemid. Määruse ainus eesmärk on tagada siseriiklike skeemide koordineerimine. See tähendab, et kehtima jäetakse eraldiseisvad skeemid, mille alusel võivad isikutel seoses hüvitiste saamisega tekkida erinevad nõuded erinevate asutuste suhtes ja seejuures võivad nõuded tekkida kas ainult siseriikliku õiguse alusel või siseriikliku õiguse alusel, mida vajadusel täiendab Euroopa Liidu õigus. Kohus lisas, et EL-i õigusega loodud koordineerimissüsteemi eesmärgiks on kaitsta isikute vaba liikumist olukorras, kus isik on olnud ühe või mitme liikmesriigi sotsiaalkindlustusalaste õigusaktidega seotud.
Tartu ringkonnakohus on kohtuasjas nr 3-18-1074 rõhutanud, et määruse kehtestamise eesmärk on eelkõige töötajate õiguste kaitse ja õigusselguse loomine selles, millise liikmesriigi õigust isikutele kohaldatakse. Kohus lisas, et tulemus, kus isikud ei oleks hõlmatud ühegi riigi sotsiaalkindlustussüsteemiga või kui neid määratletakse tagasiulatuvalt seonduvaks selle liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemiga, mille osalistena nad ei ole käitunud, oleks ilmses vastuolus määruse nr 883/2004 kehtestamise eesmärgiga.
Heinkel He 162
Tehnilised näitajad He 162A
Suurim kiirus: 840 km/h (6000 m kõrgusel)
Lennulagi: 12 000 m
Relvastus: kaks 20 mm automaatkahurit MK-108 (120 mürsku raua kohta)
Põltsamaa suudlus
Põltsamaa suudlus on Põltsamaa keskaegse kiriku asemelt leitud nurkapidi kokkupuutuvate võlvide konsool, millel on kujutatud osaliselt ühtesulanud kahte inimnägu – vasakul mees ja paremal naine. Mehel on ümber pea linditaoline ehe, naisel on õlani juustesalk. Kummastki peast on näha ainult üks silm ning kahest ninast ja kahest suust on järele jäänud vaid üks suu ja üks nina. Kaksiknägu läbib vaevalt märgatav eraldusvaoke.
Tiina Reinart
Tiina Reinart (sündinud 1966) on eesti ajakirjanik.
Põltsamaa suudlus
Varem on arvatud, et konsoolil on kujutatud Aadamat ja Eevat. Hiljem on ka arvatud, et seal on kujutatud hoopis Jeesust ja Juudast (ehk siis juudasuudlust) või Maarjat ja Eliisabeti. Tõenäoliselt on konsool valmistatud 1300. aasta paiku.
Tiina Reinart
1990. aastal kaitses Reinart Tartu Ülikooli žurnalistika kateedris diplomitöö "Eestikeelsete naisteajakirjade väärtusorientatsioon aastatel 1918–1940" Krista Aru juhendamisel.
Põltsamaa suudlus
Konsool leiti juhuslikult keskaegse kirikuaseme mullatöödel 1960. aastatel. See paiknes pikka aega ühes Põltsamaa eraaias, alates 1997. aastast on see Põltsamaa Muuseumi kogus.
Tiina Reinart
Reinart on töötanud ajalehtedes Oma Saar ja Postimees. Ta on olnud Maalehe tegevtoimetaja ja peatoimetaja asetäitja ning 2015. aasta jaanuarist peatoimetaja kohusetäitja. 2015. aasta aprillist 2017. aasta aprillini oli ta Tartu Postimehe toimetuse juhataja.
Paul Friedrich (Mecklenburg)
thumb|Mecklenburg-Schwerini suurhertsog Paul Friedrich
Paul Friedrich (15. september 1800 – 7. märts 1842) oli Mecklenburg-Schwerini suurhertsog aastatel 1837–1842.
Implanteeritavus
Implanteeritavus on objekti omadus olla sobiv elusorganismi sisse paigaldamiseks.
Implanteeritavate objektide ehk implantaatide paigaldamine toimub tavaliselt kirurgilise operatsiooni teel.
Paul Friedrich (Mecklenburg)
Elulugu
Ta sündis Ludwigslustis Friedrich Ludwigi ja Jelena Pavlovna pojana. Paul Friedrich sai hariduse Genfis, Jenas ja Rostockis. Ta sai Mecklenburg-Schwerini troonipärijaks 1819. aastal pärast oma isa surma.
Implanteeritavus
Implantaadid võivad sisaldada elektroonilist osa ja selle toiteks vajalikke keemilisi elemente või akumulaatoreid.
Implanteeritava seadme elektroonilise osa ülesandeks on vajalike biomeditsiiniliste mõõtmiste teostamine ja nende tulemuste analüüs ning vajalike loogiliste juhtimisotsustuste vastuvõtmine. Kuid elektroonne osa võib juhtida ka täitureid nende otsustuste põhjal vajalike toimingute teostamiseks. Viimased võivad olla elektrilised nagu implanteeritavates südamerütmurites (implantable cardiac pacemaker) ja defibrillaatorites, või kuuldeaparaadi implanteeritavas osas. Kuid selliseks toiminguks võib olla ka mehaanilise väljundi saamine (näiteks implanteeritud insuliinipumba puhul).
Toku järv
Toku järv (ka Vaabina järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kraavi ja Vaabina külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 495 m.
Harilik kobarpea
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida-Eesti soistel niitudel, jõelammidel.
JW AGAT
Jednostka Wojskowa AGAT on Poola relvajõudude erivägede üksus.
Ajalugu
Üksus formeeriti 30. juunil 2011 ja paikneb Gliwice linnas.
Robin Cook
Pärast 2001. aasta parlamendivalimisi sai ta leiboristide saadikurühma juhiks. 17. märtsil 2003 astus ta sellelt kohalt tagasi protestina Suurbritannia osaluse vastu Iraagi sõjas.
Uimastava juustumarja droog
Uimastava juustumarja droog on uimastava juustumarja kuivatatud juurtest ja lehtedest valmistatud droog.
Uimastava juustumarja juured on kantud India farmakopöasse.
Toimed ja näidustused
Suurbritannias ja Aasias kasutatakse uimastava juustumarja juuri adaptogeense ja üldtoniseeriva vahendina, lehti aga palaviku alandajana.
India meditsiinis kasutatakse teda adaptogeenina, leevendamaks vaimset ja füüsilist stressi, ka une soodustamiseks ja uriinierituse ergutamiseks.
On hakatud kasutama ka uimastava juustumarja vilju, nende toime on oksele ajav.
On tähele pandud, et taime tarvitamine suurendab naiste ja meeste sugutungi.
Tarvitamine parandab ajutegevust ning mälu, seetõttu peaks sobima vanuritele ja Alzhemeri tõve leevendamiseks.
Vastunäidustused
Uimastava juustumarja juurte ja lehtede tarvitamine on vastunäidustatud raseduse (võib esile kutsuda raseduse katkemise), AIDS-i, polüskleroosi, autoimmuunhaiguste ja vähktõve korral.
Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia
Eesti NSV Ministrite Nõukogu teaduspreemia oli Eesti NSV riiklik preemia teaduse ja tehnika alal, mida andis välja Eesti NSV Ministrite Nõukogu.
1986. aastal sai selle preemia TPI (TTÜ) uurimisrühm Hanno Sillamaa juhtimisel, kuhu kuulusid Mart Min jt.
Eesti taasiseseisvumise järel hakati välja andma Eesti Vabariigi teaduspreemiat.
Oberwarti ringkond
Oberwarti ringkond (Bezirk Oberwart, horvaadi Kotar Borta) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.
Haldusjaotus
Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadi- või ungarikeelne nimi):
Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus
"Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus" on Indrek Hargla 2010. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, milles astub esmakordselt üles apteeker Melchior Wakenstede.
Teose sündmustik toimub Tallinnas 1409. aastal. Mõrvamüsteeriumi keskmes on Oleviste kirik.
2011. aasta jaanuaris välja antud kordustrüki on kujundanud Mari Kaljuste ja Anne Pikkov.
Teose põhjal on loodud film "Apteeker Melchior", mis esilinastus 2022. aasta aprillis.
Seikluste öö
"Seikluste öö" on Eesti ansambli Rising Sun esimene stuudioalbum. See anti välja 1.09.2016. aastal. Albumi produtseeris Mikk Tivas, Kadrioru kodustuudios.
Marten (eesnimi)
Marten on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marten 1392 mehel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Marten Eestis levikult 121. mehenimi. Eesnimi Marten oli 1436 mehel ja poisil.
Kiirukilbis
Kiirukilbis  (ladina scutum parietale, sün parietale, mitm scuta parietalia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Kiirukilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel paiknevad paarilised kiirukilbised harilikult pealael ja on ühltasi ka viimased peas paiknevad soomused. Kiirukilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Goran Dragić
Goran Dragić (sündinud 6. mail 1986 Ljubljanas) on Sloveenia korvpallur, kes mängib 2015. aastast NBA klubis Miami Heat.
Euroopa
Enne NBA-sse siirdumist mängis Dragić aastatel 2004–2008 kodulinnaklubides Slovanis ja Olimpijas ning Hispaania kõrgliigaklubis Murcia.
NBA
Dragići mängijaõigused omandas 2008. aasta NBA draft'i 45. valikuga San Antonio Spurs, kes vahetas need edasi Phoenix Sunsi. Sunsis viskas ta debüüthooajal vahetusmängijana keskmiselt 4,5 punkti mängus.
Ta naasis 2012. aasta suvel Sunsi, kus tõi põhimängujuhina 2013/14. hooajal keskmiselt 20,3 punkti, 3,2 lauapalli ja 5,9 resultatiivset söötu mängus ning valiti 2014. aastal NBA sümboolsesse kolmandasse viisikusse ja enim arenenud mängijaks.
2015. aasta veebruaris vahetati ta koos vennaga Miami Heati. Oma parimal, 2016/17. hooajal kogus ta Heatis keskmiselt 20,3 punkti, 3,8 lauapalli ja 5,8 resultatiivset söötu mängus. Hooaeg hiljem valiti ta 2018. aasta NBA tähtede mängule.
Rahvuskoondis
Dragić on koondises Sloveeniat esindanud 2006., 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2007., 2009., 2011., 2013. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Ta kogus 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel keskmiselt 22,6 punkti ja 5,1 resultatiivset söötu mängus, aitas Sloveenia Euroopa meistriks ja valiti finaalturniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Moeõigus
pisi Moeõigus (inglise keeles fashion law) on õigusharu, mis tegeleb kõikide nende õigusprobleemide lahendamisega, mis jäävad disaini loomise ja rõivaeseme kliendini jõudmise vahele. Moeõiguses lahendatakse eelkõige moeettevõtetele ja -disaineritele omaseid seaduslikke probleeme. Moeõiguse probleemid ulatuvad rahvusvahelisest kaubandusõigusest kleidipatentideni.
Moeõigust iseloomustab mitme õigusharu omavaheline kokkupuude. Valdkonna osaks on kaks suuremat õigusharu: autoriõigus ja intellektuaalse omandi õigus.
Moeõigus Euroopa Liidus
Euroopa Liidus on moeloomingut võimalik kaitsta kolmel viisil:
Disainidirektiiv kaitseb disaine, mis on varem registreeritud. Samuti saavad moedisainerid oma loomingut kaitsta ühenduse registreerimata disainilahenduse (inglise keeles unregistered community design, UCD) kaudu. See lahendus pakub moeloomingule kaitset vaid 10–15 aastat võrreldes 70 aastaga, mida pakub autoriõigus teistele loomingualadele. UCD-le tuginedes võitis kohtus ka näiteks tuntud moemaja Jimmy Choo, kelle käekotidisaini kui loomingut oli jaemüüja kopeerinud.
Kaubamärgidirektiiv kaitseb kaubamärki, kui kaubamärk on keskmise kliendi jaoks teistest eristuv. Ka kaubamärgi kaitse kehtib kõigest 10 aastat ning seda on võimalik veel 10 aasta võrra pikendada.
Kiirmood
Tehnoloogia areng on riiete tootmise palju odavamaks muutnud. Odava tootmishinna tõttu on viimasel ajal esile kerkinud uus ärimudel – kiirmood, mida viljelevad näiteks Zara, H&M, TopShop ja Forever21. Kiirmood vähendab disainerite omaloomingut, sest peamiselt võetakse inspiratsiooni moemajade loomingust ja riideid disainitakse tarbijate soovidest lähtudes. Kiire tootmisliini ja odava tootmiskulu tõttu jõuavad moemajade näidised enne moemajja jõudmist koopiatena kiirmoekettide riiulitesse. Kuna moetööstusele on omane hooajalisus ja õige ajastus, muudab see moemajade loomingu kaitse raskeks. Sama disaini odavam alternatiiv viib alla ka originaali väärtuse. Eriti raskelt mõjub see alles alustavatele moeloojatele, kelle looming on laiemale publikule veel tundmatu.
3D-printimine
Murekohaks on ka 3D-printimine, mis võimaldab disaini võrdlemisi kergelt ja kiirelt maha kopeerida. Õigus, täpsemalt intellektuaalse omandi õigus, ei ole veel piisavalt välja arenenud, et disainereid selle eest kaitsta.
Tööjõud
Tööjõudu reguleerivad mitmed riigisisesed ja rahvusvahelised õigusaktid, samuti moetööstuses väljakujunenud praktika. Rahvusvaheline tootmiskett ja soov kulusid võimalikult madalal hoida teevad tööjõu reguleerimise aga võrdlemisi raskeks. Samuti välistab väljakujunenud tootmisvõrgustik suuresti mõjukate Põhja-Ameerika ja Euroopa jaemüüjate vastutuse ebaõnnestumiste eest varasemates tootmisetappides.
Suurem osa tootmisest paikneb arengumaades, kus puudub töökaitseseaduste ühetasasus. Samuti ei kohaldata alati olemasolevaid seadusi.
Haridus
Moeõigusele on võimalik spetsialiseeruda mitmes ülikoolis üle maailma. Enamjaolt eeldab see bakalaureusekraadi õigusteaduses.
Euroopas saab moeõiguse magistrikraadi omandada Luissi õigusteaduse koolis (Luiss School of Law, LSL). Tegemist on tasulise õppekavaga, mis kestab jaanuarist juulini.
Samuti on eri riikides võimalik läbida moeõiguse kursuseid, mis võivad kesta ühest päevast mitme kuuni.
Lakõssuu järv
Lakõssuu järv (ka Antsu kalatiik, Linda kolhoosi kalatiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Antsu külas. Veekogu pindala on 27,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2399 m. Veekogus on 1 saar.
InfluxDB
InfluxDB on avatud lähtekoodiga aegridade andmebaasirakendus, mis on välja töötatud InfluxData poolt. See on kirjutatud Go programmeerimiskeeles ning optimeeritud kiirusele ning kõrgkäideldava salvestamise jaoks. Rakendust kasutatakse näiteks seire- ja mõõdikutega  seonduvate andmete salvestamisel ja reaalajas analüüsimise vahenditega.
Mõõtedetektor
Mõõtedetektor ehk mõõtelaladi on lülitus vahelduvpinge täpseks alaldamiseks selle mõõtmise eesmärgiga.
Kõrgete pingete korral annab paljude kasutamise juhtude jaoks piisavalt täpseid tulemusi tavaline dioodidega alaldi. Väga väikeste pingete jaoks osutub pooljuhtdioodidega alaldi lähedaseks ruutdetektorile, sest nende eksponentsiaalne voltamperkarakteristik sisaldab olulise komponendina ruutliiget.
Madalate pingete korral tuleb vahelduvsignaali täpseks alaldamiseks kasutada spetsiaalseid elektroonseid lülitusi – mõõtedetektoreid.
1930. aastatel hakati kasutama tagasisidestatud võimendil põhinevaid alalduslülitusi, millega saavutati suur täpsus millivoltide diapasoonis ja seda megahertsidesse ulatuvas sagedusalas. 100 mV täisskaala korral võis sagedusala sellistel mõõtedetektoritel ulatuda kuni 100 MHz-ni. Saavutatud täpsused jäid siiski protsendi või selle murdosade suurusjärku.
Väga häid tulemusi annavad operatsioonvõimendil põhinevad detekteerimis- ehk alalduslülitused, millega voltide piirkonnas saavutatakse miljondikeni ulatuvat täpsus, kuid seda piiratud sagedusalas (reaalselt kuni 100 kHz-ni).
Efektiivväärtusele vastava tulemuse saamiseks tuleb mõõtedetektori lülituses kasutada kas ruutdetekteerimist, mis on teostatav analoogkorruti abil, või teisi võtteid, mille puhul kasutatakse ruutuvõtmisele ekvivalentseid füüsikalisi efekte (termopaarmuundiga termorist jms).
Sünkroondetektori kasutamisel (lock-in measurement) saab nendes kasutatavate elektronlülitite lineaarsuse tõttu alaldada ka madalaid pingeid. Nende kasutamisel ilmneb faasitundlikkuse efekt. Sõltuvalt tugisignaali, millega lülitit juhitakse, faasist saab nende abil detekteerida kas moodulit või sünfaasset ja kvadratuurset signaali komponenti, mida kasutatakse ära vektorvoltmeetrites.
Erilise grupi moodustavad audioelektroonikas helisignaali nivoo mõõtmiseks kasutatavad signaali nivoo detektorid. Nende eripära seisneb ajalistes ehk kiirusomadustes, ja selles, et nad on püütud realiseerida signaali tippväärtuse detektoritena. Nende puhul võidakse soovida juba signaali detekteerimisel saada mittelineaarset ligilähedaselt logaritmilist sõltuvust esitavat seost (nn detsibellskaalat).
Sharon Bezaly
Sharon Bezaly (sündinud 1972) on Iisraeli päritolu flötist. Ta elab Rootsis.
Bezaly debüteeris solistina 1986. aastal koos Iisraeli Filharmoonia Orkestriga Zubin Mehta juhatusel. Ta lõpetas Pariisi konservatooriumi (Conservatoire National Supérieur de Musique) ning mängis mõnda aega esimest flööti Salzburgi Camerata Academicas.
1997. aastal alustas ta soolokarjääri ning on sestpeale esinenud koos paljude maailma tuntumate sümfoonia- ja kammerorkestritega.
Tema instrumentide hulka kuulub firma Muramatsu poolt spetsiaalselt tema jaoks 24-karaadisest kullast valmistatud flööt.
Pühendteosed
Bezalyle on flöödikontserte kirjutanud Kalevi Aho, Sally Beamish, Daniel Börtz, Brett Dean, Sofia Gubaidulina, Anders Hillborg, Christian Lindberg, Uljas Pulkkis, Ge Gan-ru, Mari Takano, Haukur Tómasson ja Zhou Long ning sooloteoseid Daniel Börtz, Fulvio Caldini, Brett Dean, Carl-Axel Dominique, George Flynn ja Hans-Ola Ericsson.
Diskograafia
Bezaly on salvestanud 24 CD-d Rootsi plaadifirmaga BIS.
Mesilaspiim
pisi|Mesilasemavastsed mesilaspiimas Mesilaspiim on noorte töömesilaste (amm-mesilaste) ülalõua- ja neelunäärmete nõre, millega nad toidavad mesilasema vastseid kogu arengu vältel ning töömesilaste ja leskede vastseid nende kolmel esimesel elupäeval.
Mesilaspiim on antibiootilise toimega biostimulaator, millest valmistatakse ka toniseeriva toimega ravimeid.
Telespektromeeter
Telespektromeeter on mõõteseade kauge objekti kiirguse spektri mõõtmiseks.
Tavaliselt on telespektromeetrid mõeldud spektri mõõtmiseks nähtava valguse lainepikkuste vahemikus, kuid see ala võib olla ka laiem, alates lähiinfrapunasest (near infrared) või isegi infrapunasest spektriosast kuni ultravioletini.
Eestis töötati Astro- ja Atmosfäärifüüsika Instituudis Uno Veismanni juhtimisel välja telespektromeeter Faza, mis oli kasutusel NSV Liidu orbitaalses kosmosejaamas Mir.
Seadme elektroonikaosa väljatöötamisel osales TPI (TTÜ) töögrupp Mart Mini juhtimisel.
Businessweek
Bloomberg Businessweek on Ameerika nädalakiri, mida avaldab alates 2009. aastast Bloomberg L.P. BusinessWeek, asutatud aastal 1929. Selle eesmärk on pakkuda teavet ja tõlgendada sündmusi ärimaailmas. Ajakirja peakontor asub New Yorgis. Ajakiri ilmub 50 korda aastas.
Ajalugu
The Business Week hakkas ilmuma septembris 1929, nädal enne 1929. aasta börsikrahhi. Ajakiri avaldas uudiseid ja arvamusi toonases ärimaailmas toimuva kohta. Ajakirja algseteks alajaotusteks olid turundus, tööjõud, rahandus, juhtimine ja Washingtoni väljavaade (poliitika), mis tegid sellest ühe esimese väljaande, mis käsitles ärimaailma otseselt mõjutanud riiklikke poliitika teemasid.
Ajakiri oli algselt sihitud ärijuhtidele. Kuid 1970. aastatel muutis ajakiri oma strateegiat, sihtides tarbijaid väljaspool ärimaailma. Alates 1975. aastast on ajakiri kandnud igal aastal rohkem reklaamilehti kui ükski teine ajakiri Ameerika Ühendriikides. Ajakiri hakkas 1988. aastal avaldama Ameerika Ühendriikide ärikoolide ärijuhtimise magistriprogrammide iga-aastast paremusjärjestust.
Stephen B. Shepard töötas peatoimetajana aastatel 1984–2005, kuni tema CUNY ajakirjanduse kõrgkooli rektoriks valimiseni. Shepardi ametiajal kasvas BusinessWeeki lugejaskond enam kui kuue miljonini 1980ndate lõpus.
Majanduslangus ja Bloombergi omandusse minek
BusinessWeeki tiraaž vähenes 2000. aastate lõpu majanduslanguse ajal, kuna reklaamitulud vähenesid 2009. aasta alguseks kolmandiku võrra ja ajakirja tiraaž kukkus 936 000-ni. 2009. aasta juulis teatati, et McGraw-Hill üritas BusinessWeeki müüa ja ta oli müügi korraldamiseks ja nõustamiseks palganud Evercore Partnersi. Ajakirja suurte maksekohustuste tõttu spekuleeriti, et see vahetab omanikke nominaalhinnaga 1 dollar, et ostja oleks nõus kandma kahjusid ajakirja ümberkorraldamisel.
2009. aasta lõpus ostis Bloomberg L.P. ajakirja – väidetavalt jäi müügihind kahe ja viie miljoni dollari juurde, millele lisandus ajakirja kohustuste ülevõtmine. See nimetati ümber Bloomberg BusinessWeekiks. Tänaseks arvatakse, et McGraw-Hill sai müügi eest hinna, mis jäi spekuleeritud hinnavahemiku ülemisse otsa ehk viie miljoni dollari lähedale.
"Suur häkk"
Bloomberg Businessweek avaldas 4. oktoobril 2018 artikli "The Big Hack: Kuidas Hiina kasutas pisikest kiipi USA ettevõtetesse sissetungimiseks". Artikli autorid Jordan Robertson ja Michael Riley väitsid, et Hiina on häkkinud kümneid tehnoloogiaettevõtteid, sealhulgas Amazon ja Apple, pannes tootmise ajal täiendav mikrokiibi Supermicro serveri emaplaadile.
Eino Kuusi
Aastatel 1928–1931 töötas Eino Kuusi Tartu Ülikooli praktilise poliitilise ökonoomia professorina. Tartus töötamise perioodil oli ta Akadeemilise Majandusteaduse Seltsi esimees, ta aitas kaasa Soome-Eesti suhete arendamisele.
Businessweek
"Suur häkk"
Bloombergi väited on tugevalt kahtluse alla seatud. Avaldamise päeval andsid Apple, Amazon ja Supermicro välja pressiteated, milles eitasid artiklis väidetud häkkimist täielikult. Bloomberg avaldas hiljem need eitused. Nädala jooksul esitas Ameerika Ühendriikide sisejulgeolekuministeerium avalduse, mille kohaselt nad ei näe põhjust nende tehnoloogiaetevõtete eitusi kahtluse alla seada. Sarnaseid avaldusi esitasid ka riikliku julgeoleku agentuur ja valitsuse kommunikatsiooni peakorter ning NCSC.
Eino Kuusi
Temalt on eesti keeles ilmunud kaks publikatsiooni:
Eino Kuusit peetakse sotsiaalpoliitika teadusliku käsitluse teerajajaks Soomes, tal oli oluline mõju ka sotsiaalpoliitika õppesuuna kujunemisele. 1931. aastal avaldas ta esimese soomekeelse sotsiaalpoliitika õpiku, kirjeldades seal sotsiaalpoliitika mõistet, eesmärke ja tegevusvälja.
Businessweek
Tunnustus
Aastal 2011 nimetas Adweek Bloomberg Businessweeki riigi parimaks äriajakirjaks. 2012. aastal võitis Bloomberg Businessweek National Magazine Awardsi üldhuviajakirjade auhinna. Samuti nimetati Bloomberg Businessweeki toimetaja Josh Tyrangiel 2012. aastal Ad Age'i aasta ajakirjatoimetajaks. 2014. aastal võitis Bloomberg Businessweek Ameerika äritoimetajate ja kirjanike seltsi auhinna parima ettevõtluse auhinna ajakirjade kategoorias.
Eino Kuusi
Aastatel 1932–1935 oli ta Tampere Ülikooli eelkäija, Ühiskondliku Kõrgkooli rektor ja sotsiaalpoliitika õpetaja.
Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Mūrmuiža vasallilinnus
pisi|Mūrmuiža vasallilinnus 2014. aastal Mūrmuiža vasallilinnus oli Liivimaa ordu lätlaste asualadel paiknenud väikelinnus, mis asub Lätis Vidzeme kultuuriajaloolises piirkonnas, 5 km kaugusel Volmarist (Valmiera) lõunakagus ja 13 km kaugusel Trikatast lääneedelas, Mūrmuiža asulas Miegupite oja ja paisjärve lõunakaldal Mīļuma ojasuudmest idas. Tornlinnus jääb administratiivjaotuse järgi Beverīna piirkonnas (Beverinas novads) Kauguri valda (Kauguru pagasts).
Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Volmari maakonna Volmari kihelkonnas (Kirchspiel Wolmar).
Nimekujud
Eestikeelne tõlge oleks tõenäoliselt "müürimõisa".
Ajalugu
pisi|Linnuse katus Aastatest 1524–1545 on säilinud dokumente, kus linnuse ja mõisa omanikuna mainitakse kohtunik Johann von Buckhorsti, kes olevat olnud ordumeistrite Wolter von Plettenbergi ja Hermann von Brüggenei vasall ja nõunik. Mūrmmuiža alad kuulusid Volmari linnuselääni hulka.
1588–1601 arvatakse torni olevat kasutanud vestureformatsiooni peapiiskop Otto Schenking oma suvemajana.
1601. aasta poola revisjoniprotokollis on kirjas, et Mūrmuiža omand kuulub juba ammustest aegadest Buckhorstide suguvõsale.
1698 on seal nimetatud keldrit, aita esimesel korrusel ja eluruume teisel korrusel.