cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suur-Pakri pank
Klint on Suur-Pakri pangal Ölandi tüüpi, ehk siis astang koosneb täielikult lubjakivist. Sealses Kunda lademe lubjakivis esineb daikidena bretšat. Läänes läheb see üle veealuseks Kolviku pangaks.
Svetlana Allilujeva
Nagu teistegi tippkommunistide lapsi, kasvatasid ka Svetat lapsehoidjad ja ta nägi oma vanemaid harva. Vanemate abielu ei olnud õnnelik ja isa tarvitas sageli ema suhtes vägivalda, sealhulgas võõraste nähes. Ema suri 1932 ja surma ametlikuks põhjuseks märgiti pimesoolepõletik, aga hiljem ilmnes, et ema tappis enese.
16-aastane Svetlana armus 1942. aastal 38-aastasesse filmitegijasse (peamiselt stsenaristi) Aleksei Kaplerisse. Stalin laskis Kapleri järgmisel aastal Suurbritannia spioonina vahistada ja ta saadeti 5 aastaks asumisele Vorkutasse põhjapolaarjoone lähedal.
Kui Svetlana oli 17-aastane, asus ta õppima Moskva ülikooli. Stalini käsul õppis ta ajalugu ja politoloogiat, kuigi ta ise tahtis õppida hoopis filoloogiat. Lapsest saadik oli ta õppinud nelja keelt, lisaks vene keelele saksa, prantsuse ja inglise keelt, ning valdas neid kõiki vabalt. Hiljem töötas ta tõlgina.
Juba esimesel kursusel sai Svetlana abieluettepaneku kaastudengilt Grigori Morozovilt. Stalin lubas neil vastumeelselt abielluda, kuid tegi selgeks, et ei kohtu iialgi väimehega. 1945 sündis neil poeg Jossif. Abielu lahutati 1947, kuid nad jäid aastakümneteks headeks sõpradeks.
Svetlana teise abielu organiseeris Stalin. Teine abikaasa oli Andrei Ždanovi poeg, keemiaprofessor ja pärastine Rostovi ülikooli rektor Juri Ždanov. Nad abiellusid 1948. 1950 sündis neil tütar Jekaterina. 1952 abielu lahutati.
1963 tutvus Allilujeva India kommunistliku poliitiku Brajesh Singhiga, kui see Moskvas bronhiiti ravis. Nad elasid koos Sotšis, kuigi nad ei abiellunud. Singh suri 1966. Allilujeva viis tema tuha Indiasse Allahabadi lähedal olevasse Kalakankarisse, et see Gangesesse puistata. Ta jäi 8 kuuks Indiasse elama.
6. märtsil 1967 palus Allilujeva New Delhis asuvast USA saatkonnast poliitilist varjupaika. Ta sõitis USA-sse, jättes oma lapsed NSV Liitu maha. USA-s andis ta pressikonverentsi, milles mõistis hukka nõukogude võimu.
Leonid Brežnev kasutas Allilujeva Läände põgenemist ettekäändena selleks, et vabastada ametist NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees Vladimir Semitšastnõi ja määrata tema asemel sellele ametikohale Juri Andropov.
1970 abiellus Allilujeva arhitekti ja inseneri William Wesley Petersiga (1912–1991). Neil sündis tütar Olga. Abielu lahutati 1972. aastal.
Väidetavalt polnud Allilujeva välismaal kunagi õnnelik. Indias oli ta lahti öelnud ateismist. Pärast budismi astus ta kreekakatoliku usku, seejärel hakkas katoliiklaseks. Ta oli seotud ka müstitsismiga.
Svetlana Allilujeva avaldas mitu mälestusteraamatut, temast on tehtud dokumentaalfilme.
Ilovaisk
Ilovaisk on linn Ukrainas Donetski oblastis, 29,8 kilomeetri kaugusel Donetskist idakagus.
Ilovaisk asutati 1869. aastal, linnaõigused sai alates 1938. aastast.
Linnas asub tähtis raudteesõlm. 40% töövõimelisest elanikkonnast on tegev raudteetranspordis.
21. sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal aprillis võtsid Venemaa-meelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
Esmaspäeval, 18. augustil sisenesid linna valitsusväed, algasid ägedad lahingud linna oma kontrolli alla võtmise eest.
19. augustil võtsid Donbassi pataljoni võitlejad vangi 5 Venemaa Föderatsiooni dessantvägede võitlejat.
20. augustil peeti linnas kinni 8 separatisti, kelle seas oli Pariisist spetsiaalselt separatistidele appi tulnud Venemaa luuletaja Juri Jurtšenko.
21. augusti hommiku seisuga oli lahingute algusest alates linnas hukkunud 19 Ukraina sisevägede võitlejat, 46 oli saanud haavata.
Hukkunute seas oli 8 miilitsavägede vabatahtlike Donbassi pataljoni võitlejat, 12 sai haavata, hukkus 2 Azovi pataljoni võitlejat, 7 võitlejat sai haavata, Šahtarski pataljon kaotas langenutena 4 võitlejat, 16 sai haavata (neist 2 raskelt), Dnepripataljon kaotas langenutena 2 võitlejat ja 7 võitlejat haavatutena.
Parteiorganisaator
Parteiorganisaator (kõnekeeles partorg ) oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei palgaline ametikoht.
Ilovaisk
21. sajand
Venemaa Föderatsiooni ohvitserid sõdisid Ilovaiskis juba rühmadena, mitte hajutatult kohalike rühmade vahel. Vangilangenud "separatistide" tunnistusel olid enam kui pooled võitlejatest Venemaa kaadrisõjaväelased, ohvitserid ja sõdurid, kusjuures mõned neist ka VF sõjaväe vormides.
Parteiorganisaator
Nõukogude Liidus võeti ametikoht kasutusele 1933. aastal Donbassi kaevandustes. Eesti NSV-s hakati parteiorganisaatoreid ametisse nimetama alates kevadest 1941 ja uuesti alates sügisest 1944.
Ilovaisk
21. sajand
30. augustil leppis Ukraina valitsus Venemaa-meelsete jõududega kokku, et Ukraina vabatahtlike pataljonide piiramisrõngasse jäänud võitlejatel lubatakse lahkuda läbi "rohelise koridori". Ukraina vabatahtlike pataljonide teatel tapeti piiramisrõngast väljumisel sadu nende võitlejaid, tosinaid võeti vangi.
Läti Vabariigi okupeerimise päev
Läti Vabariigi okupatsiooni päev (läti keeles Latvijas Republikas okupācijas diena) on Lätis ametlik mälestuspäev ja seda peetakse 17. juunil. Sel päeval mälestatakse Nõukogude okupatsiooni Lätis 1940. aastal.
Ülevaade
17. juunil 1940 tungisid Nõukogude väed Lätti ja hõivasid sillad, posti-, telefoni-, telegraafi- ja ringhäälingukontorid. Samal päeval tutvustas NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja Andrei Võšinski ennast Läti presidendile Kārlis Ulmanisele kui Nõukogude Liidu erisaadikut; kaks päeva hiljem külastas Võšinski uuesti Ulmanist, seekord edastamaks Moskvas eelnevalt kinnitatud nimekirja Läti valitsuse kabineti uutest liikmetest. Varsti pärast seda likvideeriti riigihaldurid ja asendati Nõukogude kaadritega, mille käigus küüditati või tapeti 34 250 lätlast ja Läti liideti Nõukogude Liiduga Läti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigina.
Nõukogude okupatsiooni päev sai ametlikuks mälestuspäevaks 18. mail 2000.
Fotoresist
Fotoresist (ingl k photoresist) ehk fotolakk (saksa k Fotolack) on polümeerne valgustundlik materjal, mida kasutatakse fotolitograafia protsessides integraaallülituste ja trükkplaatide valmistamisel. Fotoresisti säritamisel (tavaliselt laseri ultraviolettkiirgusega valgustamisel) muutub selle koostis fotokeemiliste reaktsioonide tulemusel nii, et see lahustub teatud ainetes. Fotoresist kantakse töödeldavale pinnale ja säritatakse läbi fotošablooni (vajaliku mustriga maski), nii et moodustuvad lahustatavad pinnaosad (aknad) edasiseks töötlemiseks.
Olenevalt fotoresisti lahustuvusomadustest eristatakse negatiiv- ja positiivresiste. centre|450px|Negatiivse fotoresisti käitumine fotolitograafilisel struktureerimisel centre|450px|Positiivse fotoresisti käitumine fotolitograafilisel struktureerimise
Fotoresistide tähtsamad lähtematerjalid on polümeerid (nt polümetüülmetakrülaat, polümetüülglutarimiid) ja epoksüvaigud (nt fotolakk SU-8). Ilmutina on kasutusel näiteks tsüklopentanoon või gammabutürolaktoon,
Maroko linnade loend
''Siin on loetletud Maroko linnu, kus elab vähemalt 50 000 elanikku. See hõlmab asulaid, mis olid 2014. aasta rahvaloenduse määratletud linnadena ja koosnesid ühest omavalitsusüksusest.
Norman Dlomo
Norman Dlomo (sündinud 18. aprillil 1975 Vereenigingis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi pikamaajooksja.
Dlomo saavutas viienda koha 2005. aasta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel. Ta osales ka 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel maratoni jooksus, kuid katkestas.
Eesti Biokeskus
Eesti Biokeskus (lühend: EBK) on Eesti teadus- ja arendusasutus, mis kuulub Eesti haridus- ja teadusministeeriumi haldusalasse. Põhikirja järgi tegeleb EBK muu hulgas geeni- ja rakutehnoloogia arendustegevusega, bioloogia, biomeditsiini, bio- ja keskkonnatehnoloogia valdkonnaga.
EBK moodustati 1986. aastal TÜ ning Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi ühisasutusena.
Alates 1. jaanuarist 2018 on Tartu Ülikooli struktuuris uus Genoomika Instituut, mis moodustati TÜ Eesti Geenivaramu ja ülikooliga 1. jaanuaril 2018 liitunud Eesti Biokeskuse alusel.
Sliven
Linna on esmamainitud 1153. aastal kui al-Idrīsī.
1834. aastal rajati linna Bulgaaria esimene tekstiilivabrik.
19. sajandil toimus linnas lahinguid Osmanite riigi vägede ja haidukkide vahel.
Sliveni elanikest on bulgaarlasi ligikaudu 80% ja mustlasi ligikaudu 15%.
Linnas on kergetööstusettevõtteid ja korporatsiooni 3M tehas, mis toodab metallilõikemasinaid.
Islami riigiteooria
Islami riigiteooria jagab maailma islami õigusel ehk šariaadil põhinevaks alaks dār al-islām ning ebaõigluse ja uskmatuse alaks nimetusega dār al-ḩarb – sõjatallermaa. Muslimite ülesanne on täidetud, kui maailmas valitseb õiglus ja allaheitmine – islam.
Mõõdukas islamis valitseb dar al-harb'iga ajutine rahu, mis võimaldab normaalset läbikäimist, ning seda ajutist rahu võib pikendada lõpmatuseni.
Tessie Camilleri
Elulugu
Camilleri sündis Sliemast pärit hästi haritud perekonda. Üks tema tädidest oli koolide inspektor ja kolm tädi pidasid Vallettas erakooli.. Camilleri astus 1919. aasta oktoobris Malta ülikooli inglise kirjanduse, filosoofia ja ladina kirjanduse kursustel. Ta lõpetas B. Litti 2. mail 1922. Hiljem abiellus ta Malta ülikooli administraatori (ülikooli nõukogu sekretäri) Edgar Stainesiga, kellega tal oli neli last. Ta suri 29-aastaselt 2. oktoobril 1930.
Ephraim Chambers
thumb|Ephraim Chambersi "Cyclopaedia". Ephraim Chambers (u 1680, Kendal, Westmorland, Inglismaa – 15. mai 1740, Islington, London) oli inglise kirjanik ja entsüklopedist, kelle tuntuim teos on "Cyclopaedia, or a Universal Dictionary of Arts and Sciences" ("Tsüklopeedia ehk kunstide ja teaduste universaalne sõnaraamat").
Elulugu
Chambers sündis Kendalis Westmorlandis ning käis seal Hevershami koolis (Heversham Grammar School). Tema noorusest on vähe teateid peale selle, et ta oli õpipoiss gloobusemeistri John Senexi juures Londonis 1714–1721. Seal tekkiski tal plaan kirjutada teatmeteos "Cyclopaedia, or an Universal Dictionary of Arts and Sciences". Pärast "Cyclopediaga" alguse tegemist lahkus ta Senexi teenistusest ja pühendus täielikult entsüklopeediaprojektile. Ta asus elama Gray's Inni, kuhu jäi kogu eluks. Chambers oli Londoni Kuningliku Seltsi liige.
Muud teosed
Lisaks "Cyclopaediale" kirjutas Chambers peamiselt raamatuarvustusi avaldanud ajakirjas Literary Magazine (1735–1736), mida ta võib-olla ka toimetas. 1726–1727 tõlkis Chambers prantsuse keelest teoseid perspektiivi ja keemia alal, sealhulgas "Practice of Perspective from the French of Jean Dubreuil". Ta töötas ka koos botaanik John Martyniga, tõlkides raamatu "History and Memoirs of the Royal Academy of Sciences at Paris" (1742).
Epitaaf
Chambers suri 15. mail 1740. Ta maeti Westminster Abbey kloostrisse. Tema epitaaf avaldati nii algsel kujul ladina keeles kui ka inglise tõlkena ajakirja Gentleman's Magazine 10. köites:
Islami riigiteooria
Teine islami riigiteooria punkt, mis ka Euroopat praegu otseselt puudutab, on dar al-islami ja dar al-harbi enda määratlus: millise mõõdu alusel on mingi maa-ala islamimaailma osa? Osade õpetlaste arvates piisab muslimite arvulisest ülekaalust ja usu vabast kasutamisest, teised seavad peamiseks tingimuseks šariaadi kehtimise.
Kalorifeer
Kalorifeer on seade õhu soojendamiseks õhkkütte-, ventilatsiooni- ja kuivatussüsteemides või konditsioneerides. Ehituse järgi eristatakse plaat-, spiraaltoru- ja muid kalorifeere. Soojuskandja järgi liigituse järgi on olemas on aur-, vesi-, elektri- ja leekkalorifeere.pisi|Joon 1. Kalorifeer Vanades mõisahoonetes ja lossides kasutati mõnikord kalorifeerahje hüpokauste hoone kütmiseks. Ahi asus keldris, kust läksid kiviseintes asuvad õhukanalid ruumidesse. Soojenes ka keldri lagi – esimese korruse põrand. Kolde ümber olevad kiviseinad ja lagi soojendasid õhku õhukanalites. Soe õhk liikus üles gravitatsioonijõu toimel. Kalorifeeriga köetakse näiteks Kuressaare lossi.
Hiroaki Doi
Hiroaki Doi (sündinud 2. detsembril 1978) on Jaapani kergejõustiklane (vasaraheitja).
Tessie Camilleri
Elulugu
Ajakirja Daily Malta Chronicle 2. mai 1922. aasta väljaanne teatas tema lõpetamisest, öeldes: "Miss Camilleri oli kirjanduse alal väga silma paistnud, paljastades intellektuaalseid annetusi ja ebaolulisi saavutusi, ning me õnnitleme teda südamest ärateenitud edu puhul, mis on pälvinud talle tunnustuse, kuna ta on esimene Malta ülikooli lõpetanud naine." 2007. aastal nimetas Malta Ülikool ühe oma kõnniteedest tema austusavalduseks Vjal Tessie Camilleriks.
Londoni õlleuputus
Londoni õlleuputus oli 17. oktoobril 1814 Londonis Horseshoe pruulikojas toimunud õnnetus, mille põhjustas ühe 6,7 m kõrguse puidust õllekääritamisvaadi lõhkemine, misjärel lõhkes veel mitu kääritamisvaati ja valla pääses ligikaudu 580 000 – 1 470 000 liitrit porterit; hukkus 8 inimest.
Dirk Benedict
Dirk Benedict (sünninimega Dirk Niewoehner; sündinud 1. märtsil 1945 Helenas Montana osariigis Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Abielust samuti "A-Teamis" mänginud näitleja Toni Hudsoniga on tal kolm last: Roland Benedict, George Benedict ja John Talbert.
Kaitsekasarm (kindlustis)
Kaitsekasarm on hoone või selle ruum (harilikult kasematt), mille otstarve on üheaegselt nii kaitse kui ka majutamine. Ka vajalik relvastus või varustus võib olla samas ruumis, kuid kaitsekasarm võib ka olla jaotatud eri otstarbega ruumideks. Sarnase ühendpõhimõtte järgi on ehitatud ka kaitsehaigla, kaitseladu vms.
Harju-Madise pank
pisi|Harju-Madise pangalt voolab alla [[Madise juga]] Harju-Madise pank on pank Põhja-Eesti klindil. Pank asub praegusest mererannast üle 1 km kaugusel sisemaal.
Pank on Jõhvi kihistu Madise kihistiku stratotüüp. Panga kõrgus on 3,5 meetrit, millest alumine meeter on rusukalde all. Ülemises osas paljandub 1,6 meetri ulatuses Madise kihistiku lubjakivi, alumise osa moodustab aga Pagari kihistik.
Laura-Liis Valdmaa
Laura-Liis Valdmaa (sündinud 18. juunil 2004 Tartus) on eesti ujuja.
Laura-Liis Valdmaa on õppinud Ülenurme Gümnaasiumis ja Tartu Mart Reiniku Koolis ning õpib Tartu Tamme Gümnaasiumis (meditsiinisuunal).Ta kuulub spordiklubisse Yess (mis kuni 2020. aastani oli Tartu ujumisklubi). Saanud Eesti meistrivõistlustel oma vanuseklassis ja absoluutujumises kokku 30 medalit, millest 12 on kuldsed.
Ujujakarjäär
Laura-Liisi Valdmaa hakkas ujumisega tegelema Kannikese lasteaias, kui ta oli alles nelja-aastane. Valdmaa lemmikaladeks on kujunenud seliliujumine, peamiselt 200 m. Valdmaa võistleb nii individuaalselt kui ka meeskonnas ning lühiraja ja pika raja basseinides.
Valdmaa treenib 9 korda nädalas. Kõige suurem maht on soojamaa laagritel ning enne suuri võistlusi toimuvatel koondise laagritel, kus toimuvad tervise- ja sporditestid ning sportlaste videoanalüüsid.
Eesti meistrivõistlustel on Valdmaa osalenud alates 2014. aastast. Medalite rekordaastaks oli 2018, mil ta tõi kodumaistelt meistrivõistlustelt koju 10 medalit. Eesti meistrivõistlustest sai 2018. aastal kaks eraldi võistlust: Eesti meistrivõistlused ja Eesti juunioride meistrivõistlused. Valdmaa osales mõlemal. Kõige suuremad võistlused, millel Valdmaa on osalenud, on Enofili ja Euroopa juunioride meistrivõistluste finaalides, kuid nendelt ei õnnestunud tal ühtegi medalit tuua.
Laura-Liis Valdmaale pakkus 2018. aastal koostööd Arena ning sellest ajast saati on Arena Valdmaa sponsor.
Eesti rekordid
Juuniori vanuseklassis on Valdmaal 100 m ja 200 m seliliujumises Eesti rekordid ning noorte vanuseklassist 800 m vaba-, 50 m selili-, 50 m liblik-, 100 m selili- ja 200 m seliliujumises.
Aafrika prantsuse keel
260px|pisi|Aafrika prantsuskeelsus aastal 2018: {{legend|#084594|>50%}} {{legend|#2171b5|41-50%}} {{legend|#4292c6|31-40%}} {{legend|#6baed6|21-30%}} {{legend|#9ecae1|11-20%}} {{legend|#c6dbef|0-10%}} Aafrika prantsuse keel (prantsuse keeles français africain) on prantsuskeelsete lektide kogum, mida kõneldakse Aafrika mandril ja selle lähedastel saartel. Aafrika 34 riigis ja territooriumil valdavad prantsuse keelt vähemalt mingil määral 141 miljonit inimest.
Raimonds Vējonis
Raimonds Vējonis (sündinud 15. juunil 1966 Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal) on Läti poliitik. Ta oli 8. juulist 2015 kuni 8. juulini 2019 Läti president.
Raimonds Vējonis sündis 1966. aastal Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal, kuna tema isa oli seal Nõukogude armees. Lapsepõlve veetis ta Madona rajoonis Sarkaņis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Sarkaņi vallas Madona piirkonnas). Ta lõpetas Madona 1. Keskkooli ja aastal 1989 Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna.
Ta on töötanud kooliõpetajana. Ta on olnud Madona duumasaadik ja Skulte sadama juhatuse liige.
2002–2011 oli ta Läti keskkonnaminister. 2014–2015 oli ta Laimdota Straujuma teises valitsuses kaitseminister. 3. juunil 2015 valiti ta Läti presidendiks.
Annika Laats
pisi|Annika Laats 2022. aasta Arvamusfestivalil Annika Laats (sünninimi Annika Lõhmus; aastani 2004 Annika Sipos ; sündinud 1. mail 1970 Tallinnas) on eesti vaimulik ja hingehoidja.
1988. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga. Aastatel 1988–1990 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas pediaatria erialal. Õpingute kõrval töötas ta aastatel 1986–1988 Tallinna I Sünnitusmajas, seejärel Tartu Lastehaiglas hooldusõe ja õena. Lõpetas kiitusega Tartu Meditsiinikooli.
1994. aastal lõpetas ta cum laude Ungari Reformeeritud Kiriku diakooniakooli diakonissi eriala. Aastatel 1995–2001 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis, 2000–2001 paralleelselt Tartu Ülikooli usuteaduskonna avatud ülikoolis. 2001. aastal lõpetas ta cum laude Tartu Ülikooli usuteaduskonna usuteaduse avatud ülikooli bakalaureuseõppe.
Aastatel 2001–2004 oli ta EELK Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. Aastatel 2010–2018 oli Annika Laats EELK Lääne-Harju praostkonna abipraost.
2005. aastast on ta EELK Risti koguduse õpetaja. Lisaks töötab ta Tallinna Lastehaigla hingehoidjana.
Ta on SA Tallinna Lastehaigla eetikakomitee liige ning MTÜ Pallium ja MTÜ Vaikuse lapsed liige.
Suomi (püstolkuulipilduja)
pisi|Püstolkuulipilduja Suomi M31 Suomi M-31on Soome püstolkuulipilduja, mille Aimo Lahti konstrueeris 1922. aastal, püstolkuulipilduja Bergmann MP18 põhjal.
Aastatel 1931–1953 toodeti kokku umbes 80 000 relva, litsentsi alusel ka Rootsis, Šveitsis ja Taanis. Seda kasutati laialdaselt mitmes sõjas Euroopas ja Aasias, muuhulgas ka trofeerelvana. Soomes olid need veel kuni 2007. aastani sõjaväeladudes tagavararelvadena.
Püstolkuulipilduja Suomi Eestis
Eestisse osteti 1937. aastal kokku 457 Suomi püstolkuulipildujat, muuhulgas pidid need asendama Eesti püstolkuulipildujat A. T..
Sellest relvast on pärit ka püstolkuulipilduja kui relvaliigi (soome keeles konepistooli) eesti kõnekeelne vaste 'kone'.
Tehnilised andmed
9 mm KP/-31 (I)
Kavastu asundus
Kavastu asundus oli asundus Tartumaal.
Asundus moodustati 1920. aastate alguses endisaegse Kavastu mõisa maadel. 1939 jagati asundus Kikaste, Poksi ja Saeveski külaks.
Normaalteadus
Normaalteadus on Thomas Kuhni järgi teadlaste töö tunnustatud paradigma raames, see tähendab faktilise materjali süstematiseerimine, katsete tegemine ja muu selline, vaidlustamata ja kontrollimata teooria eeldusi.
Ernesto Formenti
Ernesto Formenti (2. august 1927 Cassina Savina, Cesano Maderno vald, Monza ja Brianza provints – 5. oktoober 1989 Seregno vald, Monza ja Brianza provints) oli Itaalia poksija.
ISKE
ISKE ehk Infosüsteemide kolmeastmelise etalonturbe süsteem on Eesti avaliku sektori andmeturbe standard. ISKE eesmärk on tagada andmekogude, infosüsteemide ja neid haldavate asutuste piisava tasemega turvalisus.
Süsteem on loodud eelkõige riigi ja kohalike omavalitsuste kasutatavate infosüsteemide jaoks, kuid seda saavad kasutada ka äriettevõtted. ISKE on kehtestatud Vabariigi valitsuse määrusega "Infosüsteemide turvameetmete süsteem".
Ernesto Formenti
Formenti oli sulgkaalus (kuni 58 kg) kahekordne Itaalia meister aastatel 1948–1949.
ISKE
ISKEs on kirjeldatud kolm turbe taset: madal (L), keskmine (M) ja kõrge (H). Infovara resulteeriv turbetase leitakse selles töödeldavatele andmetele määratud turvaklasside kaudu. Turvaklasside määramisel lähtutakse teabe konfidentsiaalsusest (S), teabe terviklikkusest (T), aegkriitilise teabe käideldavusest (K), teabe hilinemise tagajärgede lubatavast kaalukusest (R). ISKEt ei kasutata riigisaladust töötlevate infosüsteemide turvamiseks.
Ernesto Formenti
Ta võitis sulgkaalus (kuni 58 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.
ISKE
Päritolu: Valdo Prausti õppematerjalide kohaselt on ISKE juured Saksamaal, Saksa Infoturbe Liiduameti BSI loodud Grundschutzi metoodikas. Turbeastmete L ja M meetmed on sealt väheste muudatustega üle võetud, jagades need rakendamisprioriteetide (esimene ja teine) järgi L- ja M-astmeteks. Kõrge turbetaseme H meetmed on välja töötatud Eestis, võttes aluseks hulga rahvusvahelisi juhendmaterjale ning kõrgtaseme turbe ”hea tava” oskusteabe.
Alates aastast 2022 hakkab ISKE-t asendama uus Eesti infoturbestandard E-ITS. Üleminek uuele standardile toimub 2022. ja 2023. aasta jooksul.
Ernesto Formenti
Ta osales Euroopa eest 1949. aastal sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitja meeskonnaga ning võitis 18. mail Chicagos oma kohtumises Eugene Robnetti.
Elukutselisena
Formenti poksis juulist 1949 kuni juunini 1954 elukutselisena. Ta osales kokku 48 kohtumisel ning võitis neist 40 (neist 5 nokaudiga), kaotas 5 (need kõik nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist.
Ta oli 20. juunist 1950 kuni 8. juulini 1952 Itaalia meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).
Włocławek
Włocławek (saksa keeles Leslau) on maakonnaõigustega linn Poola keskosas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Kuni 1999. aastani oli see Włocławeki vojevoodkonna keskus.
2011. aastal elas seal 116 345 inimest.
Malev Toom
Malev Toom (sündinud 27. novembril 1953 Otepääl) on eesti fotograaf.
Õppinud Tartu Kunstikoolis, lõpetanud puidu töötlemise erialal 1975. Töötanud dekoraatorina, fotokorrespondendina, fotograafina Tartu Kunstimuuseumis.
Ajalehes Edasi töötanud Malev Toom on olnud üks neist, kes muutsid oluliselt kogu Eesti fotoajakirjanduse ilmet ja suhtumist dokumentalistikasse. Tema tööd ("Portreed", "Puulinn" jmt) tähistasid vabas maailmas levinud sõltumatu dokumentalistika jõudmist Eesti kultuuriruumi. Pikemad, paljudest fotodest üles ehitatud pildikooslused võimaldasid juba läbi viia pildiuurimusi ja sisaldasid kohati kriitilisi elemente ühiskonna kohta.
Diplomitöö kaitses Tartu Kõrgemas Kunstikoolis 2005. aastal (fotoalbum "Fotod. Malev Toom. 1980–2005", juhendaja Sybille Hummler, Karlsruhe).
Alates aastast 1998 fotograafia õppejõud Tartu Kõrgemas Kunstikoolis, praegu foto ja video aluste meister-assistent.
Nice Try
Nice Try on eesti rokkansambel, mis alustas tegevust 1991. aastal ja tegutses vaid mõne aasta.
Ultuna
Ultuna on Helsingi linnaosa linna idaosas. Piirneb Vantaa ja Sipoo vallaga.
Ultuna liideti Helsingiga 2009. aasta alguses. Enne seda oli osa Sipoo vallast. Linnaosa sai nime 8. detsembril 2008 seal asuva talu järgi, mis oli saanud nime Uppsala linnaosa järgi.
Halliste raudteejaam
pisi|Halliste raudteejaama elamu pisi|Halliste jaam ja jaamahoone 20. sajandi alguses Halliste raudteejaam oli raudteejaam Viljandimaal Hallistel Mõisaküla–Viljandi raudteelõigul.
Jaam avati 1897. aastal. Avamisel jäi see Halliste kihelkonda Pornuse mõisa maadele. Jaam suleti 1973. aastal seoses kitsarööpmelise raudtee sulgemisega. Halliste naaberjaam Viljandi suunal oli Kaarli raudteejaam ja Mõisaküla suunal Abja raudteejaam. Jaam asus Tallinn-Sadama raudteejaamast 176 kilomeetri kaugusel.
Halliste raudteejaama juurde kujunes Risti alevik, mis hiljem sai Halliste aleviku osaks.
Jaamahoone
Halliste jaamahoone valmis 1897. aastal. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Lelle, Surju, Olustvere ja muude jaamahoonetega. Hiljem jaamahoonet laiendati. Hoone koos veetorniga hävitasid taganevad sakslased 19. septembril 1944. Hiljem täitis jaamahoone funktsiooni askeetlik ühekorruseline puitehitis.
Härjapõlvlane
Härjapõlvlane on väikest kasvu üleloomulik olend paljude rahvaste mütoloogias.
Eesti mütoloogia
Härjapõlvlane on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse tema kohta on andnud Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast.
Teda on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit. Assamalla lahing. Juhtumised põrgukatla juures. Murueide tütarde tants.).
Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg nägid peale Assamalla lahingut koopa juures vanamoori leent keetmas. Küsijatele ütles too, et keedab endale ja poegadele. Sulevipoeg andis teada, et nad on nõus ise leent edasi keetma ja lisavad ka enda osa. Vanamoor hoiatas neid, et
Mehed lubasid puhata ja kordamööda katelt valvata ning vanamoor puges põõsastikku magama. Nii Alevipoeg, Olevipoeg kui Sulevipoeg ei saanud aga katla valvamisega hakkama, sest murupinnast ilmus iga kord härjapõlvlase poeg: Mehike ronis kavalusega katla äärele ning rüüpas paja tühjaks. Hätta jäänud mehed pidid iga kord uue leeme tulele panema. Kalevipoja valvekorra ajal see üritus härjapõlvlasel aga ei õnnestunud, sest too võttis mehikesel võlujõuga kuldkellukese kaelast ja andis lopsu kulmu peale. Härjapõlvlane kadus, sinine suitsujuga järel, kuristikku. Kui vanaeit ärkas, nägi ta võlukellukest Vanamoor kargas seejärel härjapõlvlase kombel kuristikku.
Välimus
Neid kutsutakse ka kääbusteks, kelle all mõistetakse pisikesi muinasjutulisi, hallihabemelisi mehikesi, kelle kasv vaevalt härja põlveni ulatub. Nende pea on palju suurem, kui keha ning nende tundemärgiks on pikk habe. Kääbused on kõik meessoost, kuid maa-aluste seas on naisi ka.
Töö
Härjapõlvlased on tuntud ka kui sepad, kellel on maa all omad sepikojad, kuis kääbused tihti seitsmekesi koos töötavad. Nad on küll väikseid, kuid neil on jõudu rohkem kui tavainimestel. Oma tööd teevad nad tavaliselt öösiti, kuid nad teevad seda hääletult, et ükski inimene neid ei kuuleks. Kuulda on neid jõulu- ja uusaastaööl, mil kostab tikk, takk. Saarlased teavad, et härjapõlvlased taovad jaanipäeval ühtelugu päeval ja ööl. See tagumine tuletab meelde, et aeg on minna heinamaale. Saarlased nimetavad härjapõlvlasi mõnikord maa-alusteks seppadeks.
Vihastamine
Härjapõlvlane vihastub kergelt ja teeb vihatujus inimesele kahju. Kui keegi härjapõlvlasele head teeb, siis oskavad nad head vastu teha. Maa-alused vihastavad niisama lihtsalt kui kääbusedki. Sageli vihastavad nad inimeste peale, ilma et inimene neid üldse pahandada tahaks või üldse teaks, et nad maa-alustega kokku oleks puutunud. Nende viha kartes püütakse neid alati lepitada ja enda poole meelitada.
Lehtmetsa (Jõgeva)
Lehtmetsa oli küla Jõgevamaal.
Küla on mainitud 1922. 1930. aastatel on seda nimetatud ka paigaks.
Mägi-roherähn
Mägi-roherähn (Picus squamatus) on rähnlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Alamliigid
Mägi-roherähnil on kirjeldatud kahte alamliiki:
Kirjeldus
Tema kehapikkus on umbes 35 cm, kaal 156–194 grammi.
Levila
Liik on levinud Kesk-Aasia mägismaa lõunapoolses küljes, ulatudes Lääne-Afganistanist, Kagu-Türkmenistanist ja Põhja-Pakistanist kuni Loode-India ja Ida-Nepalini. Varem oli liik levinud ka Iraani idaosas, kuid on seal tõenäoliselt väljasurnud.
Mägi-roherähnid eelistavad elupaikedena erinevaid metsi, alates parasvöötme okas- ja segametsadest kuni subtroopiliste ja troopiliste metsadeni.
Mõned Himaalaja mägedes, 1500–3700 meetri kõrgusel, elavad linnud rändavad talveks madalamatele aladele.
Toitumine
Ta toitub peamiselt sipelgatest ja termiidilistest, samuti teiste puidukahjurite vastsetest. Talvel söövad nad erinevaid marju. Otsib toitu üksi või paaris.
Pesitsemine
Mägi-roherähnide pesitsusaeg on üldiselt hilisaprillist varase juunini. Pesadena kasutatakse puuõõnsusi. Kurnas on 4–6 muna ja haudumisperiood on 17 päeva.
Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimistu järgi on liik soodsas seisundis.
Iseseisvuse park (Šõmkent)
Iseseisvuse park (kasahhi keeles Тәуелсіздік саябағы, Täuelsızdık saiabağy) on linnapark Kasahstanis Šõmkenti linnas.
Roosikrants
pisi|Roosikrants Roosikrants (saksa keeles Rosenkrantz; ka roosipärg, palvehelmed) on helme jada, mida kasutatakse palvete lugemisel meelespidamisvahendina.
Näiteks katoliku kirikus kasutatakse roosikrantsi kõige rohkem roosipärja lugemisel.
Petrovski staadion
pisi|Petrovski staadion õhust pisi|Petrovski staadion Petrovski staadion (vene Стадион «Петровский»; aastail 1925–1992 Lenini-nimeline staadion) on staadion Peterburis. Staadion asub Petrogradi poolel oleval Petrovski saarel. Staadioni piirneb Väike-Neeva ja Ždanovka jõega. Staadionil peab oma kodumänge jalgpalliklubi Peterburi Zenit. Pealtvaatajate tribüünid mahutavad kokku 21253 inimest. Lähim metroojaam on Sportivnaja.
Lisaks jalgpallile on staadion olnud paljude kergejõustikuvõistluste areeniks – nii on staadionil peetud mitmel korral näiteks vendade Znamenskite memoriaali. 1994. aastal oli staadion üheks Hea Tahte mängude toimumiskohaks. Staadion aga kipub Peterburi Zeniti tarbeks väikseks jääma ning seepärast ehitatakse Krestovski saarele samasse kohta, kus varem asus Kirovi-nimeline staadion, uut staadioni.
Alan Macfarlane
Alan Donald James Macfarlane (sündinud 20. detsember 1941 Indias) on Briti antropoloog ja ajaloolane.
Ta on Cambridge'i Ülikooli emeriitprofessor ja King's College'i vanemteadur.Ta on kaasa aidanud rohkem kui 20 antropoloogiaalase raamatu valmimisele kas autori või toimetajana. Kui teadustöödes keskendub Macfarlane üldisemalt tänapäeva maailma kujunemisloole, siis oma raamatutes pöörab ta erilist tähelepanu Inglise, Nepali, Hiina ja Jaapani ühiskondade ajaloole.
Elukäik
Alan Macfarlane sündis 20. detsembril 1941 Shillongis Assamis Indias. Tema ema Iris oli kirjanik, isa Donald Kennedy Macfarlane teekasvataja. Tal on nooremad õed Fiona ja Anne. 1948. aastal kolis pere Indiast Suurbritanniasse Oxfordi. Kaks aastat hiljem alustas ta õpinguid Oxfordis Dragon Schoolis.
== Haridus ==
Mereküla (Häädemeeste)
Mereküla (varem ka Mere küla) on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Alan Macfarlane
Antropoloogilised välitööd
Esimesed välitööd leidsid aset Nepalis Gurungi külas aastatel 1968–1970 (kokku üle 30 kuu) doktoriõpingute käigus koos esimese abikaasa Gillianiga. 1986 naasis Alan uuesti Nepali koos teise abikaasa Sarah'ga peaaegu igal aastal kuni 2003, mil tekkis kolme aastane paus maoistide mässu tõttu. Pärast seda on nad Nepali külastanud veel viiel korral aastatel 2006–2017. Välitööde käigus kogutud materjalid koosnevad märkmetest, päevikutest, loendustest, sugupuudest, rohkem kui 3000 fotost ning üle 120 tunni videomaterjalidest.
Mereküla (Häädemeeste)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Küla on esimest korda mainitud aastal 1922.
Alan Macfarlane
Antropoloogilised välitööd
1996. aastal toimus tema esimene turismireis Hiina, millest sai alguse tõsisem huvi. Alates 2002. aastast on ta külastanud Hiinat 16 korral, viibides seal korraga neli kuni kuus nädalat. Kohalike doktoriõppe tudengid on olnud abiks tõlkide ja juhendajatena ning läbi on käidud peaaegu kõik Hiina suurimad linnad ja provintsid. Reiside ajal on Alan pidanud ka loenguid ja olnud abiks õpilastööde avaldamisel.
Mereküla (Häädemeeste)
1977–2015 kuulus Mereküla Reiu küla koosseisu. 2015 küla taastati, ehkki väiksemates piirides.
Alan Macfarlane
Publikatsioonid
"Kirjad Lilyle" (Ersen 2005) on ta ainus eesti keeles välja antud teos. Autobiograafiline raamat sai alguse kirjadena veebilehel www.letters2lily.com (praeguseks on sisu ümber kolitud aadressile http://letters2lily.blogspot.com/ ) aastatel 2003–2004.
=== Raamatud ===
Isiklikku
1966. aastal abiellus ta Gillian Ionsiga, 1970. aastal sündis neil tütar Katharine. Paar lahutas aastal 1974. 1981. aastal abiellus ta Sarah Tarring Harrisoniga. Macfarlane'i huvialadeks on aiandus, kasutatud raamatud, jalutamine ja filmimine.
Paldiski pank
pisi|Paldiski pank pisi|Paldiski pank Paldiski linnas
Paldiski pank on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Eesti klindilõigus Pakri poolsaare lääneosas. Osa pangast (Paldiski linnasisene paekallas) on arvele võetud ürglooduse objektina.
Panga pikkus on u 15 km ja kõrgus 2–5 m. Panga piiriks on põhjas Peetri kindluse varemed ehk Muula mäed.
Trigonomeetriline nivelleerimine
Ehituses ja mõõdistamisel kasutatavat nivelleerimise standardmeetodit nimetatakse trigonomeetriliseks nivelleerimiseks. Trigonomeetriline nivelleerimine on punktidevahelise kõrguskasvu määramine viseerimiskiire vertikaalnurga suuruse ja punktidevahelise kauguse järgi (arvestades instrumendi ja viseerimistähise kõrgust). Vahemaad mõõdetakse kas otse või arvutatakse geodeetilise mõõdistamistulemuste järgi. Trigonomeetrilise nivelleerimise tegemiseks on vajalik tahhümeeter ja prisma.
Trigonomeetrilist nivelleerimist saab teha kahel järgmisel viisil:
1) Keskelt nivelleerimine
2) Otsast nivelleerimine
Esimeses mõõdetakse punktide horisontaalset kaugust, kui see on võimalik, vaadeldakse vertikaalnurki ja seejärel arvutatakse nende abil kaugused. Pikema vahemaa mõõdistamisel tuleb arvestada Maa kumerust ja murdumist, see lisatakse lineaarselt arvutatud kaugustele. Nivelliir asub kahe punkti keskel. Teises tuuakse nivelliir ühe punkti juurde ja teostatakse otsast nivelleerimine teise punkti. Nivelleerimine toimub kahe punkti vahel otse. Kumeruse ja murdumise parandused rakendatakse otse nurkadele. Nivelleerimise kiiruse ja mugavuse parandamiseks kasutavad tahhümeetrid juba eelnevalt sisestatud lähteandmeid ja mõõdetud horsinataal- ja vertikaalsuuna lugemeid.
Postnormaalteadus
Postnormaalteadus (inglise post-normal science) on kontseptsioon, mille töötasid välja Silvio Funtowicz ja Jerome Ravetz ja mis iseloomustab tänapäevastele oludele sobivaid teadusmeetodeid.
Olukorras, kus "faktid on ebamäärased, väärtused vaieldavad, panused kõrged ja otsused edasilükkamatud", ei saa teadus olla lõpliku tõe esitaja rollis, vaid on vaja ka teiste huvirühmade seisukohti ja tõekspidamisi.
Postnormaalteaduse keskmes on ebamäärasused ning eetilised küsimused, sh dilemmad majanduslike ja julgeolekuhuvide ning tehnoloogilisest arengust ja looduslike protsesside muutmisest tulenevate riskide vastuvõetavuse vahel.
Riigivanema valimised
Riigivanema valimised olid ette nähtud 22. ja 23. aprilliks 1934. Need pidid toimuma sama aasta 24. jaanuaril jõustunud uue põhiseaduse alusel ja olid üldse esimesed riigipea valimised Eesti Vabariigi ajaloos, kuna senised riigivanemad valiti Riigikogu poolt koos teiste Vabariigi Valitsuse liikmetega.
Kandidaatide ülesseadmine
Theodor Rõuk esitas Riigivanema kandidaadiks Andres Larka, 54 aastat vana, elukoht Harjumaal Saue vallas Jõgisoo asunduses. Esitamiskirjale olid alla kirjutanud Artur Sirk, Theodor Rõuk, Aleksander Seimann, August Klasmann, Paul Telg, August Kook, Karl Jalakas, Friedrich Kapsi, Mihkel Usai, Aleksander Uibokand, Balduin Heinrich Dunkel, Aleksander Kott, Hans Preismann, Hans Paris, Roman Pitser, Helene Johani, Johannes Vahter, Leonhard Pruuel, Karl Luberg, Hilja Lipping, August Laufer, Aleksander Varbola, Arthur Oksenberg, Johannes Maide, Martin Sõster, Eduard Kana, Jaan Käär, Nikolai Paramonov, Aleksander Tanpuu (Tomper), Konstantin Rähn, Johan Koch, Theodor Rosenvald, Meta Busch, Karl Jürisson, Rudolf Mähar, Richard Palm, Richard Gregor, Villem Insler, Arnold Rebast, Rudolf Tubalkain, Herman Kruusement, Richard Voimann, Johannes Lepisto, Ernst Brakel, Ferdinand Annik (Ennok), Heinrich Luberg, Valdemar Erik, Jaan Lemmergas, Johannes Mihkelson, Aleksander Kört, Villem Daniel, Ernst Hermann, Arnold Tols, Richard Kangar, Jaan Tiitsmann, Leo Kalmet, Anton Ilves, Nicolai Blumenfeldt, Edmund Aadli, Eduard Aller, Rudolf Berg, Alma Nuut, Peeter Prick, Rudolf Joorits, Aleksander Tois, Eduard Kartus, Madis Nõu, Harald Arkipüs, Gustav Valdek, Johannes Aver, Aleksander Mändvere, Konstantin Hallik, Elli Värnik, Peeter Värnik, Gustav Krönström, Verner Jürmann, Gottfried Dunkel, kokku 77 hääleõiguslikku kodanikku, kelle esindajaks Valimiste Peakomitees oli Theodor Rõuk, asetäitja Paul Telg.
August Jürman esitas Riigivanema kandidaadiks Konstantin Pätsi, 60 aastat vana, elukoht Tallinnas, Kohtu 4-6. Nõudmisele olid alla kirjutanud Nikolai Kann, Johannes Mürk, Timotheus Kuusik, Reinhold Julius Tammemägi, Paul Luttein, August Kurs, Viktor Viilup, Aleksander Borell, Ernst Peterson, Aleksander Veiderman, Johannes Reinthal, Reinhold Mühlbaum, Artur Tupits, August Peet, Mihkel Juhkam, August Jürman, Hans Kõrgesaar, Eduard Sahkenberg, Leopold Raudkepp, Jaan Masing, Ella Maring, August Einer, Nikolai Talts, Bernhard Etruk, Jaan Luu, Johan Holberg, Jaan Teemant, Aleksander Veiler, Hendrik Mikheim, Joonas Haarman, Aleksander Roots, Ernst Tults, Paul Männik, Hugo Tallenhof, Alfred Gross, Elfriede Ulm, Margarete Rebane, Oskar Suursööt, Oskar Amberg, kokku 39 hääleõiguslikku kodanikku, kelle esindajaks Valimiste Peakomitees oli August Jürman ja asetäitja Eduard Sahkenberg.
25. veebruaril 1934 esitas Alma Ostra-Oinas Riigivanema kandidaadiks August Rei, 47 aastat vana, elukoht Tallinnas, Estonia puiestee 15. Esitamiskirjale oli alla kirjutanud Karl Virma, Johan Jans, Aleksander Tulp, Karoline Tulp, Liisa Loorits, Oskar Puusepp, Ida Eilmann, Alma Ostra-Oinas, Marta Pikkov, Karl Freiberg, Aleksander Jõeäär, August Tulp, Johannes Pikkov, Leopold Johanson, Herbert Schlossmann, Heinrich Pauls, Louis Metslang, Erhard Eisberg, Roman Kuura, Hans Martna, Herbert Silberg, Burchard Niidu, Mihkel Kiivet, August Tibar, Mihkel Veskus, Hans Mets, Heinrich Nuuma, Stepan Leidtorp, kokku 28 hääleõiguslikku kodanikku, kelle esindaja Valimiste Peakomitees oli Alma Ostra-Oinas, asetäitja Erich Joonas.
Kurioosumid
Veebruaris 1934 ilmunud Eestimaa Kommunistliku Partei põrandaaluse häälekandja Kommunist väitel ei läinud Eestimaa Kommunistlikul Parteil "metsiku valge terrori" tagajärjel korda oma legaalset kandidaati üles seada. Kuid selle peale vaatamata pidi töölisklass ja kogu töörahvas esinema oma iseseisva kandidaadiga. Sellise kandidaadina seadis EKP üles Hans Pöögelmanni. Oma programmis lubas kandidaat "kõik suurvargad ja suurkelmid" võlla tõmmata. Kuna "kodanliste kelmide valitsus" ei pannud Pöögelmanni kandidatuuri ametlikult hääletusele, kartes, et rahva enamus hääletab Pöögelmanni poolt, kutsus EKP üles hääletama Pöögelmanni poolt valgete paberilehekestega, kirjutades neile Pöögelmanni nime. Ajalehes pole öeldud, mida töölised nende paberilehekestega edasi pidid tegema.
Allkirjade kogumine
Allkirjade kogumine Riigivanema kandidaatide ülesseadmise nõudmistele algas 5. märtsil ja pidi kestma 27. märtsini. Iga kandidaat pidi saama vähemalt 10 000 toetusallkirja, et pääseda Riigivanema valimistele.
Pineva poliitilise võitluse tingimustes lükati Riigivanema valimised 19. märtsil antud Riigivanema ja Riigikogu valimiste edasilükkamise dekreediga edasi kuni kaitseseisukorra kogu riigis kestvuse lõpuni. Valimistoimingud lõpetati ja tunnistati tühiseks.
Allkirjade tegelik kogumine lõppes pärast Riigi Teataja numbri saabumist (Tallinnas 21. märtsil 1934 kell 12).
Selleks ajaks oli ilmselt mittetäielikel andmetel Andres Larka saanud 62 270 (neist 25 163 Tallinnast), Johan Laidoner 38 066 (neist 6150 Virumaalt), Konstantin Päts 18 501 (neist Tartumaalt 3448) ja August Rei 4983 (neist 1562 Tallinnast) toetusallkirja. See tähendab, et 21. märtsi seisuga antud allkirjade alusel oleksid valimistele pääsenud kõik ülesseatud kandidaadid peale August Rei. Andres Larkale antud toetusallkirjade arv ei mõjuta otseselt toimuma pidanud valimiste tulemusi ega poleks talle iseenesest võitu taganud. Andres Larka võit oli täiesti ebakindel.
Pooljuhttehnoloogia
pisi|CMOS-transistori struktuuri näide (2000ndetast aastatest) Pooljuhttehnoloogia on mikroelektroonika valdkond, mis hõlmab pooljuhtseadiste, sealhulgas integraallülituste projekteerimist ja valmistamist.
Pooljuhttehnoloogia protsessid võivad olemuselt olla nii füüsikalised kui ka keemilised. Näiteks rakendatakse keemilist pinnet (pinnakatmist), söövitust ja pinnapuhastust, aga ka füüsikalist pinnet ja puhastust, ionisatsiooni, samuti  füüsikalis-keemilisi protsesse, nagu fotolitograafia ja keemilis-mehaaniline poleerimine, ning ka termilisi protsesse.
Integraallülituse põhielement on isoleeritud paisuga väljatransistor (MOSFET). Elementidevahelise isolatsioonina, samuti dioodide ning kondensaatoritena on võimalik kasutada vastupingestatud pn-siirdeid. takistitena pn-siirete takistust. Lülitus kavandatakse nii, et see ei sisaldaks suure väärtusega takisteid ega kondensaatoreid, sest need hõivaksid palju rohkem kristallipinda kui transistorid.
Pooljuhttehnoloogia põhietepid
Integraallülituste valmistamisel kasutatakse alusmaterjalina – substraadina – suuri, erimenetlusel kasvatatud eriti puhtaid ränimonokristalle, mis ei või sisaldada rohkem kui ühe soovimatu lisandiaatomi miljardi räniaatomi kohta. Monokristalli silindrist (läbimõõduga 5, 15 või 30 cm) saetakse kettad paksusega alla 1 mm. Ühel kettal saab korraga valmistada sajad või tuhanded integraallülitused. Lülituse elemendid ja nendevahelised ühendused valmistatakse substraadi õhukeses, vähem kui 1 μm paksuses pinnakihis ja pinnal paljude (kuni sadade) järjestikuste tehnoloogiaetappide käigus, mida tuntakse planaarprotsessina ehk planaarmenetlusena (lad k planum ’tasapind’). pisi|190px|Integraallülitustega ränikettad enne kiipideks lõikamist Räniplaadi peegelsiledaks poleeritud pinnale tekitatakse termiliselt ränidioksiidist kaitsekiht. Pinnaosadelt, kuhu on vaja manustada legeerivaid lisandeid, eemaldatakse oksiid fotolitograafiat rakendades. Kõigepealt kaetakse pind polümeerse valgustundliku materjali – fotoresisti – ühtlase kihiga. Sellele asetatakse tarviliku mustriga (läbipaistvate osadega) fotošabloon ehk mask. Ultraviolettkiirgusega säritamisel tekib mustri varjatud kujutis, mille ilmutamise järel fotoresist lahustub kohtades, mida on vaja edasi töödelda, ja polümeriseerub ülejäänud pinnal, kus moodustub happekindel kaitsekiht. Kaitsmata pinnaosadelt eemaldatakse ränidioksiid teatud paksuseni söövitamise teel.
Järgneb paisustruktuuri moodustamise fotolitograafiline protsess ja seejärel aktiivpiirkondade (lätte ja neelu) legeerimine. Legeerivaid lisandeid manustatakse ränisse kas difusioonmenetlusel tarvilikku lisandit sisaldavast gaasist kõrgel temperatuuril või ioonlegeerimise teel, mis võimaldab lisandeid täpselt doseerida. Sel juhul pommitatakse räni vaakumis ioniseeritud lisandiaatomitega; suure energiani kiirendatud ioonid tungivad kuni 1 µm sügavusele.
Seejärel toimub passiveerimine (kaitsekihi moodustamine) ning edasine fotolitograafiline struktureerimine. Avatakse oksiidikiht elektroodide ühendamise kohtadelt (väljaviikude loomiseks). Kõige peale sadestatakse juhtiv pind (nt hea juhtivusega polükristallilisest ränist), milles moodustatakse ribad integraallülituse teiste elementidega ühenduste loomiseks.
Valmis lülitused pooljuhtkettal eraldatakse üksteisest (nt. laserikiirt kasutades) kiipideks. Töökorras kiibid kinnitatakse korpuse alusele ja integraallülituse kontaktpinnad ühendatakse väljaviikudega. Lõpuks ümbritsetakse komponent hermeetilise korpusega.
MOSFETi tehnoloogilise protsessi etapid (lihtsustatult)
1. Aktiivpiirkondade (pais, läte, neel) moodustamine
2. Paisustruktuuri moodustamine
3. Aktiivpiirkondade legeerimine ja passiveerimine
Väljatransistori kanali pikkusega (lättest neeluni) väljendatakse integraaltehnoloogia arengujärke: esialgsest 3 mikromeetrist (1975) on jõutud 10 nanomeetri tehnoloogiani (2016).
Tom Price
pisi|Tom Price Thomas Edmunds Price (sündinud 8. oktoobril 1954 Lansingis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide arst ja poliitik. Ta oli 10. veebruarist 2017 kuni 29. septembrini 2017 Ameerika Ühendriikide tervishoiu- ja sotsiaalminister.
George Pólya
George (György) Pólya (13. detsember 1887 Budapest – 7. september 1985 Palo Alto) oli ungari päritolu matemaatik. Tema töövaldkonda kuulusid tõenäosusteooria, kombinatoorika ja arvuteooria kuid laiema tuntuse sai ta kui kaasaegse heuristika looja.
Tom Price
Ta sündis aastal 1954 Lansingis Michigani osariigis, ta kasvas üles Dearbornis, kus õpetas ka keskkooli. Ta lõpetas Michigani Ülikooli aastal 1975 Bachelor of Arts kraadiga ja aastal 1979 meditsiinidoktori kraadiga.
George Pólya
Pólya juudist vanemad pöördusid 1888. aastal rooma-katoliku usku. On olnud Austria-Ungari, Šveitsi ja USA kodanik.
Tom Price
Ta astus ministriametist tagasi, sest teda kritiseeriti liigsete lennukulude pärast.
Isiklikku
Ta on abielus, peres on poeg. Tema abikaasa Betty Price on samuti arst ja (vabariiklik) poliitik. Usutunnistuselt on ta presbüterlane.
George Pólya
1905. aastal alustas Budapestis juura õpinguid, seda vaid ühe semestri ning pöördus siis keelte ja kirjanduse õppimisele. Pärast ülikooli lõpetamist hakkas huvi tundma füüsika ja matemaatika vastu ning sai lektoriks Viinis (1910/11), Göttingenis (1912/13) ja hiljem Zürichis. Oma karjääri teisel poolel keskendus probleemilahendusstrateegiate uurimisele.
Ameerika Matemaatikaseltsi (MAA) üks austipendiume on Pólya nimeline. 1950. aastal kutsuti ta Rahvusvahelise Matemaatikakongressi (ICM) spiikriks.
Ilse-Aurelie Lepikson
Ilse-Aurelie Lepikson (aastani 1952 Ilse Piksaar, aastatel 1952–1972 Ilse Rosenfeld; 5. detsember 1926 Tallinn – 5. august 2013) oli eesti tarbegraafik ja portselanimaalija.
Elulugu
Ilse-Aurelie Lepikson õppis aastatel 1943–1944 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis ning aastatel 1945–1949 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas keraamikuna.
Aastatel 1949–1956 töötas ta ERKI keraamika ja klaasehistöö kateedris õppejõuna ning aastatel 1959–1975 kunstnikuna (aastast 1967 peakunstnikuna) kondiitritoodete vabrikus Kalev. Aastast 1975 tegutses ta vabakunstnikuna ja aastast 1957 oli Eesti Kunstnike Liidu liige.