cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fuck You
Muid tähendusi
Franz Kafka auhind
Franz Kafka auhind on Franz Kafka auks nimetatud rahvusvaheline kirjandusauhind.
Seda annavad välja Franz Kafka Selts ja Praha linn. Auhind asutati aastal 2001. Auhinnaks on 10 000 dollarit, diplom ja pronkskuju. Auhinnatseremoonia peetakse iga aasta oktoobri lõpus Praha raekojas.
Indrek Soots
Indrek Soots (sündinud 4. novembril 1975 ) on Eesti jurist, kohtunik.
Franz Kafka auhind
Auhind antakse humanismi ja sallivust edendava teose eest.
Indrek Soots
19. veebruaril 2003 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Indrek Sootsi esimese astme kohtunikuks. Ta asus tööle Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga.
2. juunil 2014 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Sootsi teise astme kohtunikuks alates 1. juulist. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis.
Privolžski rajoon
Privolžski rajoon (vene keeles Приволжский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Privolžski linn.
Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga, kirdes piirneb ta Volga jõe ja Zavolžski rajooniga, idas Vitšuga rajooniga, kagus Rodniki rajooniga ja edelas Furmanovi rajooniga.
Rajooni pindala on 600 km².
Privolžski rajoonis on 106 asustatud punkti ja nad kuuluvad kahe (Privolžski ja Pljossi) linna tüüpi asunduse ning kolme külaasunduse koosseisu.
Doles dārzs
Doles dārzs (ka Dole, tõlkes Dole aed) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla edelosas Daugava jõe Dole saare idaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,2 ja Riiast 21,3 kilomeetri kaugusele. Külast itta jääb maantee A5. Külas asuvad Doles sala ja Doles dārzsi bussipeatus.
Küla jääb Dole saare loodusparki.
pisi|tühi|Külatänav
Võru raudteejaam
pisi|Jaamahoone (2012) pisi|Kõrvalhooned (2012)
Läbi Võru kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva-Peterburi raudteest.
Alates 2001. aasta märtsist, kui Võrus peatus viimane regulaarne reisirong, on raudteejaam toiminud üksnes kaubarongide teenindamiseks.
Seoses üle-eestilise transiitrongi liikluse vähenemisega on Võrut läbinud kaubavood aga (hoolimata 2011. aastal valminud Koidula raudteepiirijaamast) oluliselt kokku tõmbunud.
Ajalugu
pisi|vasakul|Võru jaam fotopostkaardilt, 1930. aastad Jaam jäi avamisel Rõuge kihelkonda Vana-Kasaritsa mõisa maadele ja sai oma nime lähedalasuva Võru linna järgi.
Raudteejaam rajati lagedale Võrusoole, kahe kilomeetri kaugusele tollasest linnapiirist. Raudtee tulekuga paranes oluliselt inimeste, posti ja kaupade liikumine Lääne-Euroopa ning Venemaaga. Võru elanikkond koos majandusega asus kiirele kasvule.
Regulaarsed reisirongid sõitsid läbi Võru (liinil Valga-Veski) viimati 2001. aasta märtsis. Võru raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Vagula raudteepeatus ja järgnes Nõnova raudteepeatus. Praegu kasutatakse raudteed ja jaama ainult kaubaveoks.
Võru raudteejaamas asub kuus jaamateed, 20 pööret, laadimisplats koos kaubaplatvormiga ning jaamahoone kompleks. Lisaks asub jaamas mitu haruteed, mis siirduvad erinevatele tööstusterritooriumitele.
1980. aastate keskel tehti raudteel ulatuslik kapitaalremont, millega seoses rajati Võru jaamahoonest mõnisada meetrit ida poole ka uus elektritsentralisatsiooni post, kus asub jaama automaatikaseadmete juhtimispult koos jaamakorraldaja töökohaga ka tänapäeval.
Kahest madalast perroonist lammutati 2016. aastal raudteepoolne (teedevaheline).
Jaamahoone
pisi|Võru jaam ja jaamahoone Võru vaksalihoone valmis 1889. aastal. Kroonuhistoritsistlikus stiilis IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt nt Antsla, Petseri ja Karula jaamahoonetega. Võru jaamahoone erineb ülejäänutest aga suuruse poolest olles pikema kehandiga ning sarnaneb seetõttu märkimisväärselt Risti raudteejaama hoonega, mis valmis küll natuke hiljem. Jaamahooneid iseloomustab lihtne sümmeetriline külgfassaad ning madala kalde ja laia räästaga poolkelpkatus. Hoonete puhul on märgatav ka rõhutatud keskrisaliit, mis paiknes kohakuti ootesaaliga.
1919. aastal, Vabadussõja käigus, sai Võru jaamahoone tugevalt kannatada ja taastati. Alates 2000. aastate algusest seisab Eesti Raudteele kuuluv vaksalihoone tühjalt ja on halvas seisukorras. Värv seintelt on koorunud, aknad kinni löödud ja ümbrus räämas.
2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Võru jaamahoone ehitiste hulka, millest AS Eesti Raudtee soovib vabaneda.
Mälestusmärgid Võrus küüditatutele
pisi|vasakul|Mälestustahvel Võru jaamahoone seinal thumb|2016. aasta suvel avatud küüditatute memoriaal Juunis 1941 ja märtsis 1949 deporteeriti läbi Võru raudteejaama NSV Liidu sisemaale Siberisse Eestimaa elanikke. Selle meenutuseks asub jaamahoone seinal 1989. aastal avatud graniidist mälestustahvel kirjaga:
22. juunil 2016 avati jaamahoone kõrval uus memoriaal aastatel 1941–1952 Võrus küüditatutele. Võru kohaliku piirkonnapolitseiniku Elar Sariku ja Memento ühenduse eestvedamisel valminud memoriaali autor on skulptor Jaak Soans.
Betoontahukale, milleni viib killustiku ja puidust raudteeliipritega kaetud kaldtee, on paigutatud kaks rida kaugusesse suunduvaid pronksist loomavaguneid, mille vahel on nähtavad inimfiguurid. Mälestusmärgi näol on tegemist Eesti ühe suurema küüditatutele pühendatud memoriaaliga.
Mart Sarapuu
Mart Sarapuu (9. november 1963 – 31. juuli 1991) oli eesti ajaloolane, arhivaar ja muinsuskaitsja.
Hariduskäik
Ta lõpetas 1982. aastal keskkooli ja õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. Jõululaupäeval 1982 käis ta koos teiste tudengitega panemas küünlaid Julius Kuperjanovi hauale. Jaanuaris 1983 visati Kuperjanovi haual käimise eest tema, Indrek Tarand ja Aivar Reidla ülikoolist välja.
Seejärel oli ta kohustuslikus ajateenistuses Nõukogude sõjaväes, kus algas hiljem saatuslikuks osutunud südamehaigus.
Töökäik
Ta töötas pärast sõjaväeteenistust Eesti NSV Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehitustöö Riiklikus Keskarhiivis.
Looming
Ta uuris nt 1. detsembri riigipöördekatset, Poola allveelaeva Orzełi kinnipidamist ja põgenemist, Nõukogude sõjaväebaaside rajamist Eestisse, Nõukogude teist okupatsiooni, Eesti Vabariigi välispoliitikat jpm.
Südame siirdamine
Tema südameprobleem arvati lahendatavat südame siirdamisega. 24. juuni 1990 siirati talle Helsingi Meilahti haiglas uus süda. Siirdamine toimus professor Severi Mattila juhtimisel. See oli 53. südame siirdamine Soomes ja esimene eestlasele südame siirdamine maailmas.
Joni Eareckson Tada
pisi Joni Eareckson Tada (sündinud 15. oktoobril 1949 Baltimore'is Marylandis USAs) on kristlik autor, raadiotegelane ja organisatsiooni "Joni ja sõbrad" (Joni and friends) asutaja.
Ülo Sirp
Ülo Sirp (24. jaanuar 1927 Mägiküla, Vohnja vald, Virumaa – 1. jaanuar 2021) oli eesti arhitekt, sisekujundaja, skulptor ja kunstnik.
Joni Eareckson Tada
Elulugu
Oli noorim neljast tütrest. Teismelisena tegeles ratsutamise, tennise ja ujumisega. 30. juulil 1967 sai järve hüpates suured vigastused, mille tagajärjel on õlgadest allapoole halvatud. Kaheaastase taastusravi jooksul koges viha, depressiooni, enesetapumõtteid ja usulisi kahtlusi. Joni õppis maalima, hoides pintslit hammaste vahel ja hakkas müüma oma töid. Praeguseks on kirjutanud üle 40 raamatu, salvestanud mitmeid muusikaalbumeid, oli oma eluloo põhjal tehtud filmi peaosas. Film tehti raamatu "Joni, unustamatu lugu" (1976) põhjal. 2010 diagnoositi rinnavähk, millest paranes.
Ülo Sirp
Ta sündis ehitusmeistrist isa ja koduperenaisest ema perekonnas. 1929. aastal kolis pere Nõmmele ning 1934. aastal Saue valda Üksnurme külla riigilaenu toel ostetud tallu. Seal lõpetas ta 1941. aastal Saku-Kajamaa 6-klassilise algkooli ning õppis Nõmme Gümnaasiumis. 1948–1954 õppis ta ruumikujundust Tallinna Tarbekunsti Instituudis (hilisemas Eesti Kunstiakadeemias), lõpetas kiitusega.
Joni Eareckson Tada
Elulugu
1982 abiellus Ken Tada'ga, elavad Calabasas, Californias.
Ülo Sirp
Sirp suunati tööle Kunstitoodete Kombinaadi töökodade Tartu osakonda, kus töötas algul kunstnikuna ja hiljem kunstiala juhatajana, õpetades samal ajal ka Tartu Kunstikoolis.
1970. aastal kolis Sirp koos perega Tallinna. Ta töötas Tööstusprojektis algul sisearhitektina, hiljem grupijuhi, osakonna peaspetsialisti ja osakonna juhataja asetäitjana, pensioniea saabudes aga veel kolm aastat treial-lukksepana.
Ülo Sirbi olulisemate tööde hulka kuuluvad Tallinna Linnahalli (koos Mari-Ann Hakkiga), Tartu Ülikooli raamatukogu (koos Linda Arikega) ja Tallinnas Sütiste teel asuva täiendkoolituse keskuse sisekujundused. Ta on maalinud ka akvarelle, valmistanud puust mööblit ja skulptuure, mida on kogunud isalt päritud Rännaku tallu Harjumaal Üksnurmel.
Koostöös Endel Tanilooga on Sirp loonud kirjanik Jaan Kärneri mälestussamba, mis asub Elva kalmistul, 1919. aasta Saaremaa vastuhaku mälestusmärgi (ajalehe Saarte Hääl teatel "esimene figuraalse, kubismi mõjutustega dolomiitmonument eesti kunstis" hüüdnimega "Upa mehed", valmis 1963 ja asus nüüdse Ferrumi kaubamaja kohal, teisaldati 1990 ning on nüüdseks hävinud), skulptuuri Kivijüri Käina-Kõrgessaare-Heltermaa teeristil Hiiumaal (mälestusmärk Teises maailmasõjas osalenud Hiiumaa kaitsjate auks) ja Siimusti vennaskalmistu monumendi.
Isiklikku
Tema abikaasa oli muusikaõpetaja Kersti Sirp, neil on kaks poega.
Waldorf Astoria Amsterdam
Hotell on osa Hilton Worldwide'ist. Waldorf Astoria Amsterdamis on 93 tuba. Hotelli omab ja opereerib Hilton Worldwide.
Waldorf Astoria Amsterdam avati 1. mail 2014. Hotell on 25. Waldorf Astoria Hotel & Resortsi hotell.
Warlencourt-Eaucourt
pisi|Warlencourt-Eaucourt'i vallamaja
Warlencourt-Eaucourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
pisi|tühi|
Kerita järv
Kerita järv (ka Kerita paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kerita ja Võivaku küla piiril.
Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 15 km² ja kõrgus merepinnast 84,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Campinase ülikool
pisi|Sildil nimest vasakul on ülikooli logo Campinase ülikool (portugali keeles Universidade Estadual de Campinas, lühendatult Unicamp) on ülikool Brasiilias Campinases; ühtlasi Brasiilia ja kogu Ladina-Ameerika prestiižsemaid ülikoole.
Ülikool asutati 1962.
Ülikoolis õpib üle 34 000 üliõpilase.
Tõuloomakasvatus
Tõuloomakasvatus on aastast 1998 neli korda aastas ilmuv populaarteaduslik ajakiri. Ajakirja annavad välja Eesti Tõuloomakasvatuse Liit ja EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.
Ajakirja eesmärk on loomakasvatajatele süsteemselt edasi anda infot tõuaretusest, asjakohastest õigusaktidest, seadustest, tõuaretusühingutes toimunust jm.
Hans Wegner
Hans Jørgensen Wegner (2. aprill 1914 – 26. jaanuar 2007) oli Taani mööblidisainer, kelle looming, lisaks Poul Henningseni ja Arne Jacobseni jt omale, tegi taani disaini eelmise sajandi keskpaigas rahvusvaheliselt tuntuks. Tema modernistliku kooli rõhuasetusega funktsionaalset modernistlikku stiili on sageli kirjeldatud kui "orgaanilist funktsionaalsust". Antud koolkond tekkis peamiselt Skandinaavia riikides, kus tegutsesid samal alal Poul Henningsen, Alvar Aalto, Arne Jacobsen jt. Oma eluajal kavandas ta üle 500 tooli, millest üle 100 läks masstootmisse ning millest paljud on muutunud äratuntavateks disainiikoonideks. Lisaks mööblile lõi ta lauahõbedat, tapeete ja palju erinevaid valgusteid.
Enne Kopenhaageni Kunsti- ja Käsitöökooli astumist õppis ta tisleritööd. Samas koolis oli ta hiljem 1946–1953 loengupidaja. Alates 1938–1942 töötas ta mööblidisainerina Arne Jacobseni ja Erik Molleri arhitektuuribüroos. Aastal 1943 asutas ta oma praksise Gentoftes ja tegi koostööd Børge Mogenseniga sisekujunduse loomisel, mida eksponeeriti 1946. aastal Kopenhaagenis toimunud mööblinäitusel. Kogu oma pika karjääri jooksul projekteeris ta palju mööblit tuntud Taani mööblitootjatele Johannes Hansenile ja Fritz Hansenile.
Wegner on pälvinud olulisi disainiauhindu alates Lunningi auhinnast aastal 1951, Milano Triennale Grand Prix'ist samal aastal, prints Eugeni medalist Rootsis kuni Taani Eckersbergi medalini. 1959. aastal andis Londoni Royal Society of Arts talle kuningliku audoktori nimetuse (Royal designer for industry). Tema loomingut on mitmes mainekas rahvusvahelises disainikogus, sealhulgas New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis ja Müncheni Die Neue Samlungis.
John Aalberg
John O. Aalberg (3. aprill 1897 Chicago – 30. august 1984 Los Angelese maakond) oli USA filmihelitehnik.
Ta oli nomineeritud kümnele Oscarile ning võitis neist kolm.
Secemin
Secemin on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Włoszczowa maakonnas, Secemini valla halduskeskus. Secemin asub Włoszczowast umbes 13 km edelas.
Seceminit on esmamainitud 1268. aastal. Secemin sai linnaõigused enne 1370. aastat, kuid kaotas need 1869. aastal.
Waldorf Astoria Shanghai on the Bund
pisi|Waldorf Astoria Shanghai The Bundi sissepääs Waldorf Astoria Shanghai on the Bund on viietärnihotell, mis asub 2 Zhongshan East 1st Roadil, The Bundi kõrval Shanghais Hiinas.
PepFectid
PepFectid on kuni 22 aminohapet pikad ja põlvnevad amfipaatse RSP – transportan10 – edasisest modifitseerimisest.
PepFectid assotsieeruvad lahuses kiiresti vastava transporditava nukleotiidse materjaliga mittekovalentsete elektrostaatiliste interaktsioonide kaudu moodustades stabiilseid nanokomplekse. Võrreldes enamiku teiste RSP-ga, mille lastmolekulid seotakse kovalentselt, lihtsustab mittekovalentne konjugatsioon PepFectide rakendamist transportvektorina, kuna vastavad kompleksid moodustatakse vaid ainete segamise ja inkubeerimise teel. Samuti puudub vajadus optimeerida individuaalseid sünteesiskeeme. Lisaks vähendab mittekovalentne interaktsioon võimalust transportijal interakteeruda lastmolekuli bioaktiivsusega.
PepFecti perekond
PepFecti strateegia baseerub transportan 10 (Tabel 1) N-terminaalsel stearüülimisel, kuna rasvhapete lisamine suurendab RSP-de, eriti amfipaatsete, bioaktiivsust. Stearüüljäägiga peptiid on hüdrofoobsem ja tänu sellele siseneb rakku efektiivsemalt. Võrreldes modifitseeritud arginiinirikaste eelkäijate transportani ja transportan 10-ga, on stearüül-transportan 10 ehk PepFect3 (Tabel 1) üles näidanud suuremat efektiivsust plasmiidse DNA transportimisel erinevatesse rakuliinidesse, olles efektiivsuselt võrreldav laialdaselt kasutatava kommertsiaalse analoogiga Lipofectamine™ 2000. Kuid stearüülimisega parendatud endosomolüütilised omadused polnud piisavalt efektiivselt ja panid aluse edasistele modifikatsioonidele.
Tabel 1. PepFecti perekond *QN – trifluorometüülkinoliini jääk; O – ornitiin.
PepFect6
frame|380px|PepFect6. QN – trifluorometüülkinoliini jäägid. PepFect6 (Tabel 1) on loodud eelkõige siRNA kohaletoimetamiseks ja lähtub seetõttu komplekside vabastamisest endosoomist tsütoplasmasse. Lüsosomotoopilise agendi, klorokiini, lisamine modifitseerimata TP10 komplekside transfektsioonilahusesse on tõhustanud rakusisese tarne efektiivsust. Klorokiini asendamine aktiivsema analoogi trifluorometüülkinoliiniga on endosomolüütilist aktiivsust veelgi parandanud. Erinevalt klorokiinist pole trifluorometüülkinoliini kasutamisel täheldatud märkimisväärset tsütotoksilisust, mistõttu on see rakendatav in vivo lähenemistes. PepFect6 on konstrueeritud PepFect3 põhjal, kus viimase 7. lüsiinile suktsinüülitud lüsiiniharule on kovalentselt liidetud neli trifluorometüülkinoliini jääki (QN), mis põhjustab endosoomi tursumise ning sisemise ülerõhu ja lüüsi. QN-jääkide võime siduda prootoneid puhverdab endosomaalset pH-d, inhibeerides happestumise, ning takistab hilise endosoomi küpsemist lüsosoomiks. Muutunud osmootne rõhk aga samal ajal lõhub endosoomi membraani vabastades kompleksid tsütoplasmasse.
PepFect6 on näidanud suurt võimekust siRNA kohaletoimetamisel jäädes seejuures väga efektiivseks ka seerumiga tingimustes. Erinevalt lipofektsioonist esineb PepFect6 vahendatud siRNA vaigistus kogu rakupopulatsiooni ulatuses, seejuures ka raskesti transfekteeritavate rakutüüpide (suspensioonrakud, embrüonaalsed tüvirakud jt) puhul. Lisaks pole PepFect6 kasutamine ilmutanud märkimisväärset toksilisust rakkudele. Kuigi PepFect6 loomise prioriteediks on siRNA vahendamine rakkudesse, on PepFect6 osutunud efektiivseks transportijaks ka SKO ja plasmiidse DNA puhul. Kuid võrreldes lipofektsiooniga, toimub PepFect6 vahendatud DNA sisenemine rakutuuma viivitusega.
PepFect14
pisi|[[Hiina hamstri munasarja rakud|CHO rakku tuuma on viidud plasmiidset DNA-d (pGL3; 4,7 kDa) kasutades selleks PepFect14 rakku sisenevaid peptiide. Vasakul äärel on näha rakutuum, paremal mitokondrid. Mõõtlõik on antud pikkusega 500 nm. Transmissioonelektronmikroskoopia. Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut]] PepFect14 (Tabel 1) arendus baseerub varasematel ornitiini-põhistel transfektsioonidel, mis on näidanud ornitiini suuremat efektiivsust võrreldes lüsiiniga, kuna ornitiin on DNA suhtes afiinsem. PepFect14 aluseks on samuti PepFect3, kuid lüsiinid on asendatud ornitiinide ja leutsiinid isoleutsiinidega. Vahetus ornitiinide vastu suurendab peptiidi positiivsete laengute arvu võimaldades tõhusama komplekside formeerumise nukleotiidse materjaliga. Lisaks suurendab see vastupanu degradatsioonile, kuna ornitiin on mitteproteiogeenne aminohape ja seetõttu vähem äratuntav seerumi proteaasidele.
PepFect14 on näidanud tähelepanuväärset efektiivsust mittetoksilise vektorina SKO rakku transportimisel nii seerumita kui seerumiga keskkonnas. PepFect14 transporditud SKO-d on indutseeritud splaissingu korrektsioon tunduvalt kõrgemal tasemel, kui kommertsiaalselt saada olevatel enimkasutatud transfektsiooni vahendid Lipofectamine 2000 ja RNAiMAX. Võrreldes oma eellase PepFect3-ga püsivad PepFect14 kompleksid rohkem aktiivsetena seerumi olemasolul tänu orntiinide vähendatud hüdrolüüsile ning on seeläbi stabiilsemad väiksemate laengusuhete juures.
Tahked ravipreparaadid, nagu kapslid, pulbrid, tabletid, on laialdases kasutuses, kuna neid on kerge manustada ja need on stabiilsed säilitamisel ja transportimisel. Uurimaks PepFect strateegia kohandumist tahketele ravimikandjatele, on testitud PepFect14 ja SKO tahkeid formatsioone. Vastavate aktiivsete ja stabiilsete formatsioonide moodustumise tulemused on näidanud efektiivset splaissingu korrektsiooni, mis on peaaegu võrdväärne nanokomplekside võimekusega vedeliku vormis. Samas on tahkete formatsioonide efektiivsus sõltuv abiaine tüübist ja selle kontsentratsioonist. Lisaks SKO-de transportimisele on PepFect14 osutunud erinevates rakuliinides ka tõhusaks siRNA transportvektoriks üsna võrdväärselt PepFect6-ga. Seejuures on PepFect14 ja siRNA tahked formatsioonid säilitanud aktiivsuse simuleeritud gastraalsetel tingimustel.
PepFect15
frame|380px|PepFect15. QN – trifluorometüülkinoliini jäägid. PepFect15 disainimisel on lähtutud tulemustest PepFect6 ja PepFect14 katsetel. PepFect14 järgnevusele liideti PepFect6 omased trifluorometüülkinoliini jäägid ning saadud hübriidses vormis on ühendatud nii PepFect6 endosomolüütiline eelis kui ka PepFect14 täiustatud komplektsioon ja vastupanu degradatsioonile. Kõrvutamine oma eelkäijatega, on näidanud PepFect15 ülekaalu SKO-de ja AMO-de transportimisel rakku suurematel molaarsuhetel. Samas võrdsetel molaarsuhetel on kõigi kolme peptiidi võimekus enam-vähem võrdne.
Kotelnikovo
Kotelnikovo (vene keeles Котельниково) on linn Venemaal Volgogradi oblastis, Kotelnikovo rajooni halduskeskus. Linn asub Volgogradist 155 km edelas.
PepFectid
PepFect15
PepFect strateegia efektiivsus ja mittetoksilisus on pannud aluse mitmetele edasistele uurimistele laiendades PepFectide kasutamisvõimalusi. Hiljutised arendused on perekonda täiendanud värskete peptiidiseeriatega, kus PepFect strateegia on kombineeritud kas amfipaatse mudelpeptiidi (MAP) järjestusega, uurimaks rakusisese transpordi strukturaalseid nõudmisi, või angiopep-2 vektoriga, võimaldamaks transporti läbi hematoentsefaalse barjääri. Ning eksisteerivatele PeFectidele lisaks on PepFect3 põhjal aretatud ka PepFectide sugulusperekond – NickFectid –, mis on samuti osutunud efektiivseteks ja mittetoksilisteks SKO, siRNA ja plasmiidse DNA vahendajateks paljudes rakuliinides.
Kotelnikovo
Kotelnikovot läbib Volgograd–Salski raudteeliin.
PepFectid
Rakkudesse sisenemise mehhanism
Transportan 10 ja sellel põhinevad PepFectid on transportimisel näidanud selget amfipaatilist karakterit. Positiivselt laetud transportpeptiidi ja negatiivselt laetud oligonukleotiidi konjugatsioon võimaldab kompleksi vahendamist rakku endotsütoosi teel. PepFectide sisenemismehhanisme pole veel täielikult uuritud ning seetõttu ei ole need piisavalt selged. Arvatavalt sisenevad PepFecti kompleksid rakku valdavalt klatriini vahendatud endotsütoosi teel. Uuemad uuringud näitavad, et PepFect14 ja PepFect15 vahendamisel osalevad ka A klassi puhastusretseptorid, mis teadaolevalt seovad negatiivselt laetud ligande. Vastupidi prevaleerivale arvamusele, kus RSP sisenemine rakku sõltub positiivsetest laengutest interakteerudes rakumembraani negatiivsete laengutega, on PepFect14/15 ja SKO kompleksid leitud olevat negatiivse laenguga, kuid sellegipoolest efektiivselt sisenenud HeLa rakuliini. Edasised käimasolevad uuringud võivad laiendada puhastusretseptorite või paljastada uute retseptorite osakaalu PepFecti perekonna rakku vahendamisel.
Flêtre
Flêtre (hollandi: Vleteren) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Bailleuli kantonis.
Peter Aalbæk Jensen
thumb|200px|Peter Aalbæk Jensen, september 2010 (Foto: Lars Schmidt) Peter Aalbæk Jensen (sündinud 8. aprillil 1956 Ostedis) on taani filmiprodutsent, kirjanik Erik Aalbæk Jenseni poeg.
Flêtre
Bertenacre'i sõjaväekalmistu, Briti sõjaväekalmistu hukkunutega mõlemast maailmasõjast asub 3 km Flêtre'st põhjas.
thumb|tühi|Vaade Flêtre'ile
Peter Aalbæk Jensen
Koos Lars von Trieriga rajas ta filmikompanii Zentropa.
Tema produtseeritud on teiste seas "Laineid murdes" (Euroopa filmiauhind 1996), "Tantsija pimeduses" ja "Dogville".
Männiku harjutusväli
Männiku harjutusväli on üks seitsmest Kaitseliidu kasutatavast sõjaväe harjutusväljast. pisi|Plaanil on Männiku harjutusväljal olevate väljaõppealade piirid ja kohad Männiku harjutusväli on kõige lähedamal Tallinnale asuv harjutusväli. pisi|Plaanil on Männiku harjutusvälja piirid ja tähtsad kohad
Männiku harjutusvälja paiknemine
Männiku harjutusväli on 1246 ha suur ning asub Eesti pealinna Tallinna lähistel Kiili ja Saku vallas.
Suurem osa harjutusväljast, ligi 1100 ha, paikneb Saku vallas Männiku külas. Maatüki läänepiiril on 8,7 ha suurune ala, mis asub Kiili vallale kuuluval maal Luige külas. Kiinistu edelapiiril jääb 22 ha suurune ala Tammemäe küla territooriumile. Teisel pool Tallinna–Saku maanteed asub 120,1 ha suurune ala, mida kasutatakse taktiliseks väljaõppeks.
Harjutusvälja tähistus alal
Männiku harjutusvälja piir on tähistatud valge- ja punasetriibulise värviga märgitud piiripostid või puud. Harjutusvälja kolmel sissepääsul Tallinna–Saku maanteelt on tõkkepuud, mida suletakse ohtliku tegevuse korral. Samuti nende kõrvale pannakse tõkestajad, kes ei lase inimesi ohualale. Harjutusväljale on paigutatud lipumastid, kuhu heisatakse üks tund enne tegevust punased hoiatuslipud. Neid kasutatakse laskeharjutuste, käsigranaadi viskeharjutuste, lõhke- ja demineerimistööde korral. Harjutusvälja ümbruses on paigaldatud infotahvlid, kus on välja tähistamise ja sulgemise kord ning kasutamise graafik kuni kahe nädala osas. Infotahvlil on harjutusvälja vastutava isiku kontaktandmed.
Väljaõpe
Võimaldab kuni rühma liikumiseta lahinglaskeharjutuste läbiviimist, tiirulaskmisi kuni 600 m, tankitõrjegranaadiheitja laskmisi, lõhkamisi, käsigranaadiviskeharjutusi, pioneeriõpet, aatomi-, bio- ja keemiarelva (ABK) kaitseõpet. Harjutusväljal on võimalik teha taktilisi harjutusi nii jalgsi kui ka soomukitega, mille käigus kasutatakse imitatsioonivahendeid. Kohapeal saab harjutada korraga kuni kompaniisuurune üksus.
Kasutajad
Männiku harjutusvälja kasutavad tavaliselt Tallinnas asuvad üksused, Kaitseliidu Harju malev ja Kaitseliidu Tallinna malevad. Teised jõustruktuurid (Päästeamet, Politsei- ja Piirivalveamet) kasutavad välja harvemini. Harjutusväljal saavad harjutada ka laskesportlased ja turvafirmad. Liikuvtehnika õpperada saavad kasutada motospordihuvilised.
Männiku harjutusvälja loodeosas, kui ei toimu harjutusi, käivad inimesed tihti koeraga või ilma jalutamas.
Taristu
Alal on kavandatud kolm laskevälja, patrull-laskeväli, kaks lasketiiru (600 m ja 150 m), käsigranaadi viskekoht, lõhkamiskoht, taktikaala koos liikuvtehnika õpperajaga ja pioneeriõppealaga ja teeninduskeskus, sealhulgas välimajutusala. Mõned väljaõppeehitised on võimalik paigutada pärast liiva kaevandamise lõpetamist.
Ajalugu
Nõukogude ajal kasutas 1173 ha harjutusvälja Nõukogude armee.
Taaskasutus
Männiku harjutusväli võeti taas kasutusele 2008. aasta 11. septembril Vabariigi Valitsuse korraldusega nr 394 "Kaitseväe Männiku harjutusvälja asutamine".
Edzard Schaper
Edzard Schaper (30. september 1908 Ostrów Wielkopolski – 29. jaanuar 1984 Bern) oli saksa kirjanik ja tõlkija.
Eestit ja eesti ajalugu on nimetatud Schaperi olulisimaks inspiratsiooniallikaks.
Swakopmund
pisi|Vaade Swakopmundile õhust Swakopmund on linn Namiibias, Erongo ringkonna halduskeskus. Swakopmund asub Atlandi ookeani rannikul, Swakopi jõe suudmes.
Swakopmund on asutatud 1892. aastal. Swakopmund sai linnaõigused 1909. aastal.
Stella Maris
Stella Maris või stella maris (ladina keeles "mere täht") on mitmetähenduslik sõna:
Warlincourt-lès-Pas
pisi|Warlincourt-lès-Pasi peatänav
Warlincourt-lès-Pas on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Warlincourt-lès-Pas asub u. 26 km Arrasist edelas, maantee D25 ääres. Kilienne'i jõgi saab alguse küla ümbritsevas metsas.
pisi|tühi|
Ajalugu
Vald sai 23. septembril 1920 Croix de Guerre.
Ivan Bilibin
pisi|Ivan Bilibini portree, autor [[Boriss Kustodijev (1901)]] Ivan Bilibin (16. august 1876 – 7. veebruar 1942) oli vene graafik, raamatuillustraator ja lavakujundaja.
Aastatel 1898–1901 õppis ta Anton Ažbe kunstikoolis.
Ta osales vene kunstiühenduses Mir Iskusstva.
20. sajandi alguses õpetas ta graafikat Peterburi Kunstiakadeemias ja Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikoolis. Eesti graafikutest on tema õpilasi Peet Aren, August Roosileht, Aleksander Uurits, Arnold Vihvelin.
Ta suri Leningradi blokaadi ajal.
!!!Fuck You!!! and Then Some
"!!!Fuck You!!! and Then Some" on Overkilli album 1996. aastast.
Sellel on uuesti välja antud EP-de "Overkill" (1984) ja "!!!Fuck You!!!" materjali. Albumil on veel mõned kontsertsalvestised, sealhulgas Black Sabbathi laulu "Hole in the Sky" kaver.
Jouy-en-Josas
Jouy-en-Josas on vald Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Yvelinesi departemangus.
Linn on tuntud selle poolest, et seal on alates 1964. aastast kooli HEC Paris peamine ülikoolilinnak.
Paduvere asulakoht
Paduvere asulakoht on asulakoht Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Paduvere külas.
Asulakohast on leitud nooremast rauaajast pärit keraamikat ja rauašlakki. Asulakoha kivikalmest leiti tähelepanuväärne niinimetatud Paduvere kirves.
Lurenburgi torn
Lurenburgi torn oli aastatel 1538–1554 ehitatud Tallinna linnamüüri kaitsetorn. Lurenburgi torn oli üks viimaseid Tallinna linnamüüritornidest, mis ehitati Tallinna linna kaitseks, enne Liivimaa sõja algust. Algselt kasutati suurtükitorni kohta alamsaksakeelset nimevarianti Lurerborch. pisi|[[Paks Margareeta]] pisi|Paks Margareeta Lurenburgi suurtükitorn oli ehituselt sarnane, aastatel 1518–1529 ümberehitatud Paksu Margareetaga, kuid mahult väiksem, kujult oli torn poolümar kolme korrusega, rohkete suurtükiavadega. Lameda katusega kaetud torni diameeter oli 20,4 meetrit ja kõrgus 18 meetrit.
Suurtükitorn asetses tänapäevase Tallinna Ringkonnakohtu hoone kohal (Pärnu maantee 7).
Lurenburgi torn lammutati 1767. aastal.
Purjed (tähtkuju)
Purjed katavad 500 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 32. kohal. Heledaim täht on Gamma Velorum (1,7m).
Purjed moodustas Nicolas Louis de Lacaille osast varasemast Ptolemaiose Almagestist tuntud vanakreeka tähtkujust Argo Laev (Argo Navis).
Purjedes asub planetaarudu NGC 3132.
Edirne provints
Edirne provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis, Türgi Euroopa osas. Provints piirneb läänes (piki Maritsa jõge) Kreeka ja põhjas Bulgaariaga, lõunas aga Egeuse merega. Provintsi keskus on Edirne.
Välislingid
🇹🇷
Dave Bulthuis
pisi|Dave Bulthuis 2014. aastal [[1. FC Nürnbergi särgis]] Dave Bulthuis (sündinud 28. juunil 1990 Purmerendis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kesk- või vasakkaitsjana Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Ulsan Hyundai.
Ta alustas klubikarjääri Hollandi FC Utrechtis, mille meeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2010. aastal.
Aastatel 2014–2017 mängis ta Saksamaa esiliiga klubis 1. FC Nürnberg.
2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Aserbaidžaani kõrgliiga klubiga Gäbälä, kuid naasis hooaja 2017–18 teises pooles Hollandi kõrgliigasse, liitudes SC Heerenveeniga.
2019. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Ulsan Hyundaiga. 2020. aastal võitis ta Ulsaniga AFC Meistrite Liiga.
Johann Chemnitius
Johann Chemnitius (eesnimena ka Johannes, perekonnanimena ka Chemnitz, Kamnitz, Kemnitz, Kemnitius, Kämner; 1612 Tartu – 19. jaanuar 1668 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Chemnitius sündis Tartus. Aastatel 1632–1641 (immatrikuleeriti 14. augustil 1632) õppis ta Tartu ülikoolis.
Ta oli aastatel 1647–1650 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1650–1658 oli ta Äksi koguduse ja Kursi koguduse õpetaja, 1658–1668 Harju-Jaani koguduse õpetaja.
!!! (album)
"!!!" on ansambli !!! esimene stuudioalbum (2001).
Hammastuvi
Hammastuvi (Didunculus strigirostris, samoa keeles Manumea) on Samoa endeemne tuvi, Samoa rahvuslind.
Sideandmete säilitamise õigusvastasus
Sideandmete säilitamise õigusvastasus annab lühiülevaate side-, liiklus- ja asukohaandmete säilitamise õiguspärasusest, Euroopa Liidu õigusaktidest ja kohtupraktikast, millele tuginedes reguleeritakse eelmainitud valdkonda EL liikmesriikides. Viimaks on välja toodud side-, liiklus- ja asukohaandmete säilitamise regulatsioonid Eestis.
Side liiklus- ja asukohaandmed
Side liiklus- ja asukohaandmed on metaandmed. Sideseansi metaandmed tekivad sideseansi ajal ja sisaldavad andmeid osapoolte tehniliste parameetrite kohta. Sideseansside metaandmete põhjal võib teha ulatuslikke järeldusi sidet pidavate inimeste kohta. Seetõttu võib väita, et sideandmed võivad eraelu puutumatust arvestades, olla sama tundlikud andmed kui sideseansi sisu ise. Metaandmed võivad hõlmata näiteks telefoninumbreid, kõne aega ja pikkust, kõne osaliste telefonide seerianumbreid, kõne osalise asukohta, internetis külastatud veebilehti ja nende külastamise aega ning kasutaja võrguühenduse IP-aadressi. Neid metaandmeid on võimalik salvestada ja peale andmete salvestamist olenevalt andmete haldaja soovist, on võimalik andmed ametiasutustele kättesaadavaks teha.
Nagu eespool mainitud, on sideseansside metaandmed väga tundlikud. Andmete põhjal on võimalik selgeks teha, kellega isik suhtles, millise sidevahendi kaudu, kus ja mis ajal. Kuna andmed on niivõrd selged, on Euroopa Liidu Kohus öelnud, et eelmainitud andmed koosvõetuna võimaldavad teha väga täpseid järeldusi isikute eraelu kohta, kelle andmeid säilitatakse. Näiteks on metateabe abil võimalik selgeks teha isikute harjumused, alaline elukoht ja sotsiaalsed suhted ehk luua inimese profiil.
Alternatiivse arvamusena võivad metaandmed olla mõnikord isegi olulisemad kui sõnumi sisu, kuna iga liigutus võrgus jätab jälje. Seega võib olla lihtsam luua inimese profiil metaandmete kaudu, selle asemel, et iga sõnumi sisuga tutvuda.
Kuna metaandmete kogumine ja seostamine eraeluga loob inimesest profiili, võib väita, et andmete kogumisega riivatakse inimese õigust eraelu puutumatusele. Sellest tulenevalt näeb Euroopa Liidu Kohus nende andmete säilitamises suurt ohtu privaatsusele. Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Inimõiguste kohus on leidnud, et lausjälitus ei saa olla inimõigustega kooskõlas. Kuna Euroopa Kohus ei saa nõuda diskrimineerivat profileerimist, ei saa õigustada inimese jälgimist kriminoloogilise statistika alusel ehk ei tohi jälgida ega salvestada ühegi inimese, olenemata taustast, sideseansi metaandmeid konkreetse kahtluseta.
Gobabis
Gobabis on asutatud 1856. aastal misjonijaamana.
Rumbenieši
Rumbenieši on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla edelaosas Daugava jõe Dole saare idaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,7 ja Riiast 21,8 kilomeetri kaugusele. Külla jäi Vana-Dole piiskopilinnus, mille asupaik on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Küla jääb Dole saare loodusparki. Sealne Jaanimäe hiiepaik on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Hammastuvi
Süstemaatika
Hammastuvil pole lähedasi elavaid sugulasi. Arvati, et ta on ühendav liik tuvide ja väljasurnud dodo vahel. Didunculus tähendab 'väike dodo'.
21. sajandi DNA uurimise tulemuste järgi on hammastuvi lähedasimad sugulased Uus-Guineal elav põhja-kroontuvi, Nicobaridel elav nikobari tuvi Caloenas nicobarica, Rodriguesel elanud väljasurnud rodrigese dodo Pezophaps solitaria ja Mauritiusel elanud dodo. 2002 avaldatud uurimus pidas nendest esimesena eraldunuks hammastuvi, 2007 avaldatud uurimus põhja-kroontuvi.
Hammastuvi lõua ja keele ehitus ning papagoi nokaga sarnanev nokk on vihjanud tema sugulusele papagoidega, kuid mainitud iseärasused viitavad pigem tema kitsale toitumiskohastumisele, kui reaalsele sugulusele papagoidega.
Välimus
Hammastuvi on umbes kaelustuvi suurune tume lind. Ta on umbes 31 cm pikk. Keha alapool, pea ja kael on mustad nõrga sinirohelise läikega. Selg, päranipuala, saba, tiiva kattesuled ja küünarhoosuled on kastanpruunid, labahoosuled mustjad. Kõht on mustroheline. Jalad ja paljas nahk silma ümber on punased. Suur, kõver ja konksja tipuga nokk on tüvikuosas punane, tipus kollane. Alanokal on kaks "hammast", mille tipud ulatuvad ülanokale.
Sugupooled on sarnased, noorlind on tuhmim ja oranži tüvikuga musta nokaga.
Eluviisid
Hammastuvi elab Upolu ja Savai‘i mäenõlvade vanades metsades merepinnast kuni 1600 meetri kõrgusel, samuti nende kahe vahelisel Nu'ulua pisisaarel.
Ta on kohastunud toituma peaaegu ainult vinapuu (Dysoxylum) viljadest, kasutades oma ebatavalist nokka vilja kiulise kesta läbijäramiseks.
Kurnas on tõenäoliselt kaks muna.
Kaitse
Ohutegurid on elupaiga jätkuv vähenemine, piiratud levik, väike arvukus, jahipidamine ja juhuslikud loodusõnnetused: 1990ndatel vähenes hammastuvide arvukus järsult taifuunide tõttu. Tõenäoliselt vähendavad hammastuvi arvukust saartele sisse toodud kassid ja rotid.
Sideandmete säilitamise õigusvastasus
Euroopa Kohtu otsus C-140/20: An Garda Síochána
Iiri riigi õiguses oli selline seaduse artikkel, mis lubas riiklikul politseiametnikul, kelle ametikoht ei ole ülemkomissari omast madalam, raske kuriteo ennetamise, avastamise, uurimise või kohtus menetlemise eesmärgil nõuda elektroonilise side teenuse osutajalt, et talle edastataks selle teenuseosutaja kogutud elektroonilise side andmed, kui ametnik leiab, et kõnealused andmed on vajalikud. Kaebajale G. D. mõisteti eluaegne vangistus mõrva eest. G. D. kaebas süüdimõistva kohtuotsuse edasi, sest ta leidis, et süüdi mõistmisel kasutatud tõendid ei ole lubatavad. Ta palus tuvastada, et Iiri riikliku seaduse artikkel on vastuolus direktiivi artikli 15 lõikega 1, arvestades harta artikleid 7 ja 8 ning artikli 52 lõiget 1. Iirimaa esimese astme kohus nõustus kaebajaga. Selle peale kaebas Iirimaa otsuse Supreme Courtile (Iirimaa kõrgeim kohus), kes esitas 25. märtsil 2020. aastal Euroopa Liidu Kohtule eelotsusetaotluse. Eelotsusetaotluses soovis kohus sisuliselt teada, kas riigisisese seaduse artikkel on liidu õigusega vastuolus. 5. aprillil 2022. aastal otsustas Euroopa Kohtu suurkoda kohtuasjas C-140/20, et liidu õigusega on vastuolus meetmed, mis näevad raske kuritegevuse vastu võitlemiseks ja ennetamiseks ette liiklus- ja asukohaandmete üldise ja vahet tegemata säilitamise.
Asjaolud
Supreme Court (Iiri kõrgeim kohus) otsustas menetluse peatada ja esitas Euroopa Kohtule kuus eelotsuse küsimust. Esimese, teise ja neljanda küsimusega, mida Euroopa Liidu Kohus analüüsis koos, soovis eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas direktiivi artikli 15 lõiget 1 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8 ja 11 ning artikli 52 lõiget 1 arvestades tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis lubavad liiklus- ja asukohaandmete üldist ja vahet tegemata säilitamist raske kuritegevuse vastu võitlemise eesmärgil. Kolmanda küsimusega soovis eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas eelnimetatud liidu õigusaktidega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt peab politsei poolt esitatud sideandmetele juurdepääsemise taotlusi läbi vaatama politseiametnik, keda abistab politseis loodud üksus ja kelle otsuste üle saab hiljem teostada kohtulikku kontrolli. Viienda ja kuuenda küsimusega, mida Euroopa Liidu kohus analüüsis koos, soovis kohus teada, kas liikmesriigi kohus võib ajaliselt piirata mõju, mis kaasneb riigisisese õigusakti kehtetuks tunnistamisega, millega lubati elektroonilise side andmeid valimatult säilitada.
Kohus selgitas, et direktiivi vastuvõtmisega tekkis elektroonilise side kasutajatele põhimõtteliselt õigus eeldada, et nende andmed jäävad anonüümseks ning neid ei salvestata nende nõusolekuta. Direktiivist tulenevat õigust piirata andmete säilitamise keeldu, tuleb kohtu hinnangul tõlgendada kitsendavalt ning sellist erandit ei saa riigisiseses õiguses muuta reegliks. Lisaks peab riik erandite tegemisel arvestama liidu õiguse üldpõhimõtteid ehk näiteks proportsionaalsust. Kohus ei pea raske kuritegevuse vastu võitlemiseks liiklus- ja asukohaandmete vahet tegemata säilitamist demokraatlikus ühiskonnas proportsionaalseks. On oluline, et säilitamine oleks vaid erand, mitte reegel. Kohus pani kaalukausile põhiõigused ja raske kuritegevuse riskid. Vahet tegemata säilitamine puudutab kõiki isikuid, ka neid, kelle käitumisel ei ole seost raske kuritegevusega.
Resolutsioon
Euroopa Kohus otsustas, et direktiivi artikli 15 lõiget 1 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8 ja 11 ning artikli 52 lõiget 1 arvestades tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene seadusandlus, mis näeb raske kuritegevuse vastu võitlemiseks ja avalikku julgeolekut ähvardava suure ohu ärahoidmiseks ennetavalt ette liiklus- ja asukohaandmete üldise ja vahet tegemata säilitamise.
Hartaga ei ole siiski vastuolus liiklus- ja asukohaandmete eesmärgipärane säilitamine nii, et see on piiratud. Piiritlemine peab olema pikendatava ajavahemikuga, vastavalt andmesubjektide kategooriatele või geograafilisele kriteeriumile ja kui see on ilmtingimata vajalik. Näiteks võib olla vajalik kindlal perioodil liiklus- ja asukohaandmete säilitamine rongijaamas, kui on alust eeldada, et seal esineb suur oht avalikule julgeolekule. Lisaks ei esine vastuolu juhul, kui andmesubjektide IP-aadresse säilitatakse ajavahemikus, mis on ilmtingimata vajalik. Veel ei esine vastuolu, kui elektroonilise side vahendi kasutaja identiteediga seotud andmeid üldiselt ja vahet tegemata salvestatakse (näiteks salvestatakse SIM-kaardile vastava isiku isikuandmed). Viimaks ei ole vastuoluline olukord, kus pädeva asutuse otsusega, mille suhtes on kohustuslik kohtulik kontroll, tehakse elektroonilise side teenuste osutajatele kohustus nende valduses olevaid liiklus- ja asukohaandmeid kindlaksmääratud aja jooksul kiirsäilitada.
Direktiivi artikli 15 lõiget 1 tuleb peale muutmist tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigi sisemine seadusandlus, mille kohaselt peab elektroonilise side teenuste osutajate säilitavatele andmetele juurdepääsu taotlusi läbi vaatama politseiametnik, isegi kui on täidetud täiendavad nõuded. On oluline, et otsuse andmete juurdepääsule teeks kohus või sõltumatu haldusorgan, millel on selliseks ülesandeks vastavad volitused, ja otsusele eelneks põhjendatud taotlus, mille eesmärgiks on näiteks kuriteo ennetamine. Veel on direktiiviga vastuolus see, kui liikmesriigi kohus piirab ajaliselt mõju direktiivi kohaldamiseks, eesmärgiga säilitada sel perioodil elektroonilise side andmeid. Sellisel viisil omandatud tõendite lubatavus kuulub vastavalt menetlusautonoomia põhimõttele riigisisese õiguse kohaldamisalasse. Seda tingimusel, et järgitakse eelkõige võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtet.
Kohtujuristi ettepanek
Antud kaasuses esitas kohtujuristina oma arvamuse Manuel Campos Sánchez-Bordona.
Sánchez-Bordona seisukohad ei erine eelnevatest Euroopa Kohtu lahenditest, olles samad nagu liidetud kohtuasjades C-793/19 ja C-794/19 SpaceNet jt.
Kohtujurist rõhutas, et Euroopa Kohus on hoolikalt eristanud liikmesriikide seadusandlikke meetmeid, mida saab nende olemuse järgi kaheks liigitada. Esimene kategooria hõlmab meetmeid, millega kehtestatakse liiklus- ja asukohaandmete ennetav, üldine ja vahet tegemata säilitamine riigi julgeoleku kaitsmiseks. Teise kategooria meetmed on seotud kuritegevuse vastu võitlemise ja avaliku julgeoleku kaitsega. On selge, et need kahte tüüpi meetmed ei saa olla sama ulatusega, kuna vastasel juhul kaotaks eeltoodud eristamine igasuguse mõtte.
Kohtujurist lisas, et Euroopa Kohtult ei saa nõuda, et ta reguleeriks ja täpsustaks detailselt, mis liiki andmeid ja kui kaua võib säilitada. Veelgi vähem ei saa Euroopa Kohus kehtestada vahepealseid kategooriaid riigi julgeoleku ja avaliku julgeoleku vahel, et kohaldada teisele kategooriale nõudeid, mis on omased esimesele kategooriale.
Muud lahendid (C-793/19 ja C-794/19)
Jõuti järeldusele, et elektroonilise side andmete säilitamine oli tõsine riive eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhiõigustesse ning seda saab õigustada vaid piiratud ja konkreetsetel asjaoludel. Sealhulgas tuleb arvestada, et direktiivi artikli 15 lõikest 1 tulenevat võimalust artiklites 5, 6 ja 9 ette nähtud õigusi ja kohustusi piirata tuleb tõlgendada kitsalt. Kohus tõi välja, et harta artiklites 7, 8 ja 11 tunnustatud õigused ei ole absoluutsed eelisõigused, kuid lisas, et igasugune andmete säilitamine peab olema rangelt vajalik ja üksikisikute eraelu puutumatuse kaitseks tuleb tagada, et kõigi põhiõigusi piiravate meetmete korral järgitaks mitte ainult sobivuse ja vajalikkuse nõudeid, vaid ka nõuet, et need meetmed oleksid proportsionaalsed taotletava eesmärgi suhtes.
Üldiselt kinnitab eelotsus põhiõiguste, nagu õigus eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, kaitsmise tähtsust elektroonilise side kontekstis. Toodi välja, et direktiivi artikli 15 lõiget 1 tuleb harta artikleid 7, 8 ja 11 ning artikli 52 lõiget 1 arvestades tõlgendada nii, et raske kuritegevuse ja avalikku julgeolekut ähvardava suure ohu ärahoidmiseks ennetavalt liiklus- ja asukohaandmete üldine ja vahet tegemata säilitamine on nimetatud normidega vastuolus. Samuti antakse juhised selle kohta, millistel asjaoludel võib elektroonilise side andmete säilitamine olla õigustatud, ning kaitsemeetmete kohta, mis peavad olema kehtestatud, et tagada andmete proportsionaalsus ja vajalikkus.
Regulatsioon Eestis
Eestis reguleerib sideandmete säilitamist ja kasutamist elektroonilise side seadus (ESS). Põhiline säte andmete säilitamise kohustuse kohta sideettevõtjatele on ESS-i § 1111. Sideandmete päringu tegemise lubatavust menetluses reguleerib kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 901.
Sideandmete säilitamine
Euroopa riikides kehtivad sideandmete säilitamisele erinevad tähtajad. Eestis on näiteks ESS § 111¹ lõike 4 järgi sideettevõtjatel kohustus säilitada sama paragrahvi lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmeid ühe aasta vältel side toimumise ajast arvates. Praegune Eesti ESS-i alusel toimuv üldine sideandmete säilitamise süsteem ei ole kooskõlas Euroopa Kohtu seisukohtadega. Euroopa Kohus lahendas erinevate riikide kohtute eelotsusetaotlused sideandmete tõendina kasutamise osas liidetud kohtuasjades C-511/18, C-512/18 ja C-520/18 La Quadrature du Net jt. Kohus leidis, et direktiivi artikli 15 lõikega 1, tõlgendatuna lähtuvalt harta artiklitest 7, 8 ja 11 ning artikli 52 lõikest 1, on vastuolus seadusandlikud meetmed liiklus- ja asukohaandmete üldise ja vahet tegemata säilitamise osas. Seevastu ei ole direktiiviga vastuolus seadusandlikud meetmed, mis näevad ette näiteks riigi julgeoleku kaitsmise ja raskete kuritegude vastu võitlemise. Seega muutub pärast Eesti riigisiseste seaduste Euroopa Kohtu praktikaga kooskõlla viimist keerulisemaks kergemate kuritegude tõendamine ja lahendamine.
Sisuliselt sama vastuse sideandmete säilitamise lubatavuse osas vaid konkreetsetel eesmärkidel andis Euroopa Kohus eelotsusetaotluses. Riigikohus esitas kohtuasjas 1-16-6179/85 Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse küsimusega, kuidas tõlgendada direktiivi. Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas C‑746/18, et direktiivi tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis võimaldavad ametiasutustele kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja kohtus menetlemise eesmärgil juurdepääsu liiklus- või asukohaandmete kogumile. Nendest andmetest võib saada teavet elektroonilise side vahendi kasutaja sideseansside või tema kasutatavate lõppseadmete asukoha kohta ja teha tema eraelu kohta täpseid järeldusi. Juurdepääs andmetele ei piirduks menetlustega, mille eesmärk on võitlus raske kuritegevuse vastu või avalikku julgeolekut ähvardava suure ohu ärahoidmine. Seda sõltumata sellest, millise ajavahemiku kohta on andmetele juurdepääsu taotletud, ning sõltumata selle ajavahemiku kohta kättesaadavate andmete hulgast ja liigist.