cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mäluketas
Maht
Mäluketta üks probleem seisneb ta piiratud mahus. Kuna mäluketas põhineb muutmälu hulgal on probleem ilmselge. Kui praegu loetakse kõvaketaste suuruseid terabaitides, siis mälude suurused on ikka veel mõni gigabait. See teeb tegelikult ka gigabaidi kohta hinna suhteliselt suureks. Kui kõvaketta gigabaidi hind on keskmiselt 10 eurosenti, siis muutmälu gigabaidi hind on mälu kiirusest olenevalt keskmiselt 5–10 eurot.
Atagün Yalçınkaya
Yalçınkaya osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas samuti 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Mäluketas
Maht
Mäluketas kasutab muutmälu justkui oleks see partitsioon kõvakettal. Kuigi on võimalik mäluketast otse läbi operatsioonisüsteemi kerneli tekitada või juhtida, kasutatakse üldiselt mäluketta loomiseks erinevaid programme, kus on võimalik valida, kui suurt osa muutmälu mahust ollakse nõus loovutama mäluketta jaoks.
Atagün Yalçınkaya
Yalçınkaya poksis märtsist kuni detsembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 4 kohtumist ning võitis need kõik nokaudiga.
Mäluketas
Maht
Mõned mälukettad kasutavad kokku surutud failisüsteemi, et oleks võimalik rohkem andmeid mahutada piiratud andmemahuga mälukettale.
Sõltuvus voolu olemasolust
Kuna muutmälu suudab mälus hoida andmeid vaid siis, kui ta on vooluallikaga ühendatud, tähendab see, et voolukatkestuse korral andmed kaovad. See on üldiselt mäluketta suurim nõrkus, kuid vahel on see ka kasulik. Näiteks kui hoiustada mälukettal krüptitud faili krüptimata kuju.
Paljudel juhtudel luuakse mäluketas selleks, et vajalikele failidele saaks kiiremini juurde. Tavaliselt on neist failidest füüsilisel kettal ka koopia ning arvuti taaskäivitumisel laaditakse koopia uuesti mälukettale.
Mäluketta ajalugu
Esimene mäluketas mikroarvutitele leiutati ja kirjutati Jerry Karlini poolt Suurbritannias 1979. aastal. Silicon Disk System nimeline tarkvara arendati edasi tooteks ja seda turundas JK Systems Research, millest sai Microcosm research Ltd, kui see firma ühines Peter Cheesewrighti eestvedamisel Microcosm Ltd-ga. Tollal oli mäluketta idee lubada varastel mikroarvutitel kasutada rohkem muutmälu, kui protsessor suutis adresseerida. Panna muutmälu käituma kettana, oli kõvaketta kasutamisest tunduvalt tõhusam, sest mälu töötas palju kiiremini. Eriti veel siis, kui kõvakettad ei olnud sellistel mikroarvutitel veel küljeski. Esimene mäluketas leiutati aga David Springeri poolt ja see kujutas endast 360 kilobaidist muutmälu STD-siini kaardil ja see nägi tarkvara poolest arvutile välja justkui oleks ta floppy.
The Silicon Disk sai alguse 1980. aastal, mil algselt oli ta mõeldud CP/M operatsioonisüsteemile ja hiljem MS-DOS-ile. Populaarseks lahenduseks oli see tollal peamiselt Commodore arvutitel ja Apple II seeria arvutitel, sest neil arvutitel oli üldiselt muutmälu adresseerimine väga piiratud.
IBM lisas hiljem mäluketta nimega VDISK.SYS süsteemile PC DOS 1984. aasta augustis. VDISK.SYS kujutas endast lisamälu komponenti DOS süsteemi jaoks. IBM-i sarnaselt kaasas natuke hiljem Microsoft oma süsteemidesse programmi RAMDRIVE.SYS alates MS-DOS 3.2-st, mis tuli välja 1986. aastal. Windows 7 puhul seda enam ei leia. AmigoOS sisse oli juba ehitatud mäluketas alates versioonist 1.1, mis tuli välja aastal 1985. Siiamaani on AmigoOS-il olemas sisseehitatud mäluketas. Apple Macintosh lisas mäluketta 1991. aastal oma operatsioonisüsteemi.
Mäluketta osas tuli innovatsioon 1987. aastal, kui Perry Kivolowitz andis AmigoOS-ile võime hoida mäluketas tööl ka pärast mitmeid arvuti taaskäivitamisi ja kokkujooksmisi. Selle tehnoloogia nimeks oli ASDG Recoverable Ram Disk.
Paljude UNIX-i ja Linuxi süsteemide puhul on võimaldatud mäluketta toetus. Linuxil on olemas ka mõned süsteemid, mille puhul saab jooksutada süsteemi näiteks CD pealt ning kõik tööks vajalikud failid paigutatakse mälukettale.
Mäluketta tarkvara
Peamiselt kasutatakse mäluketta tarkvara, et luua mäluketas, mis kasutaks ära muutmälu, millele operatsioonisüsteem ei pääse ligi. Näiteks 32-bitise Windows XP puhul suudab operatsioonisüsteem kasutada 3,25 GB, kui sul on 4 GB. Selle vahele jääva 750 MB saab siis kasulikuks muuta, kui teha sellest mäluketas. Mäluketast on mugav kasutada nii kodukasutajal kui ka ettevõttel. Kodukasutaja saab mälukettal hoiustada näiteks programme, mille puhul soovitakse kiiremat käivitumist. Ettevõtted saavad mäluketast kasutada näiteks andmete, millele on pidevalt vaja kiirelt ligi pääseda, hoiustamiseks. Programmide, millega saab tekitada mäluketta, seas on näiteks järgmised:
Microsoft Windows
UNIX
Plussid ja miinused
Plussid
Miinused
Pere Sihtkapital
Sihtasutus Pere Sihtkapital on 2019. aastal Isamaa Erakonna toel loodud rahvastikupoliitika mõttekoda. Sihtasutuse nõukogu liikme Allan Puuri sõnul on selle eesmärk kaasa aidata Eesti rahvastiku kestlikkusele ja põhiline viis selle saavutamiseks on uuringute tellimine. Uuringute läbiviimiseks saadi esimesel aastal Isamaalt n-ö katuserahadena miljon eurot.
Lisaks uuringutele annab sihtasutus välja stipendiume ja toetusi, näiteks Kalev Katuse nimelise stipendiumi rakenduskõrghariduse, bakalaureuse- või magistriõppe üliõpilastele, kes käsitlevad lõputöös rahvastikuprotsesse, rahvastikupoliitikat või nendega seonduvaid teemasid. Samuti annab välja Aino Järvesoo nimelise auhinna neile, kes on rahvastiku arengu või selle valdkonna edendamisega ühiskonnas või meedia vahendusel eriliselt silma paistnud. On rahastanud sihtasutust Väärtustades Elu.
Sihtkapitali nõukogu liikmed olid 2023. aasta suvel Parvel Pruunsild, Monika Haukanõmm, Tarmo Soomere, Raul Eamets, Allan Puur, Katrin Kiisk. Juhatuse liige oli Hillar Petersen.
Naiste uurimine 2023. aastal
2023. aastal hankis sihtkapital rahvastikuregistrist tuhandete Eesti naiste andmed ja saatis neile küsimustikud. Andmed saadi tänu sellele, et uuringu tellijaks oli märgitud Tartu Ülikool. Küsimustikul olid samas kirjas vaid RAIT Faktum & Ariko ning Pere Sihtkapital. Tartu Ülikooli poolt sõlmis lepingu sihtasutusega sotsiaalteaduskonna dekaan Raul Eamets, kes oli samal ajal ka sihtkapitali nõukogu liige. Uuringu jaoks puudus Tartu Ülikooli eetikakomitee luba, samuti oli dekaan saanud varem pärimise peale ülikoolilt õigusliku hinnangu, et kuna ülikool ei ole uuringu sisuline partner, ei saa ülikool sellist koostöölepingut sõlmida. 11. augustil selgus, et dekaan on lepingu siiski sõlminud, rikkudes korruptsioonivastasest seadusest tulenevat toimingupiirangut, ülikoolisisest korda ja eiras teaduseetika põhimõtteid. Andmekaitse Inspektsioon nimetas küsitlust problemaatiliseks.
Märjamaa rahvamaja
Märjamaa rahvamaja (ka Märjamaa valla rahvamaja) on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas. Rahvamaja juhataja on Merle Voolaid.
Rahvamaja avati 1967. 2008 maja renoveeriti.
Josh Anderson
pisi|Josh Anderson (2016) Joshua Anderson (sündinud 7. mail 1994 Burlingtonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Montreal Canadiens ründajana paremäärel.
Aastatel 2011–2014 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights.
2012. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft'is 95. valikuna. NHL-is debüteeris Anderson Blue Jacketsi meeskonnas 16. jaanuaril 2015 mängus New York Rangersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 9. jaanuaril 2016 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Aastatel 2014–2016 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is, võites 2016. aastal Lake Erie Monstersiga Calder Cupi. Blue Jacketsi põhimeeskonnas mängis ta alates hooajast 2016–17.
2020. aasta oktoobris kaubeldi Anderson Canadiensi, kellega ta sõlmis seejärel seitsmeaastase lepingu. Hooajal 2020–21 jõudis ta Canadiensiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati Tampa Bay Lightningile. 1. märtsil 2022 tegi ta mängus Winnipeg Jetsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.
Ahto Nurk
Ahto Nurk (6. september 1931 Varja – 29. jaanuar 2017) oli eesti koorijuht, dirigent ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas Kunda Keskkooli ja 1956. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal (õpetaja Laine Karindi).
Aastatel 1951–1953 töötas ta Kunda Keskkoolis lauluõpetaja ja koorijuhina. 1953. aastast juhtis Tallinna harrastuskoore ja rahvamuusikaansambleid. Aastatel 1953–1968 töötas laulmisõpetajana Tallinna 16. Keskkoolis.
1963. aastal asutas ta Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori ning oli aastaid selle koori dirigent ja laulja. 1972. aastast oli ta ka Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkestri kunstiline juht ja peadirigent. 1973. aastast oli Nurk Tallinna lauluklubi Laulurõõm asutaja ja kunstiline juht. Aastatel 1966–2008 oli ta Loo segakoori Looheli ja 1996. aastast Maardu-Loo segakoori peadirigent. Korraldas Jõelähtme laulupäevi.
Aastatel 1978–1989 oli ta Eesti NSV Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teadusliku Metoodikakeskuse rahvamuusikasektori juhataja.
1994. aastast oli ta üldtantsupidude rahvamuusikaansamblite juht. Nurk oli ka rahvamuusikapidude kunstiline juht. 1999. aastal õpetas ta Soomes Joensuu konservatooriumis eesti rahvamuusikat. Aastatel 2000–2008 õpetas ta Loo Keskkoolis akordioni ja solfedžot. Ta on koostanud laulikuid ja noodikogumikke.
Aastatel 1989–1993 oli ta Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi juhatuse esimees.
Vacatio legis
Vacatio legis (“seaduse puudumine”) on ladina päritolu juriidiline mõiste, mis tähendab ajavahemikku seaduse avaldamisest kuni jõustumise päevani. Keskmiselt on vacatio legis 'e ajaperiood 45 päeva. Vacatio legis´e eesmärk on anda ühiskonnale piisavalt aega, et kohaneda uue seadusega. Sellega kõrvaldatakse seaduse kohene jõustumine. Ajavahemiku määramisel võetakse arvesse muudatuste ulatust, reguleeritavate õigussuhete iseloomu ning muudatuse ettenähtavust või ootamatust.
Vacatio legis on kahe-astmeline protsess, mis algab uue seaduse väljakuulutamisega ning lõpeb uue seaduse kehtima hakkamisega. Uue seaduse väljakuulutamisest antakse teada riigi ametlikus väljaandes, mis on igal riigil erinev. Eesti ametlik väljaanne on Riigi Teataja.
Vacatio legis´e pikkus varieerub riigiti. Näiteks Hispaanias kulub seaduse avaldamisest jõustumiseni 20 päeva. Eestis aga on tavapärane ajavahemik 10 päeva.
Vacatio legis on kasutuses ka ladina kiriku kanoonilises õiguses. Ajavahemiku pikkus sõltub sellest, kas tegu on üldise seaduse või eriseadusega. Üldise seaduse puhul on vacatio legis´e pikkus kolm kuud ning eriseaduse puhul üks kuu. Vacatio legis võib olla lühem või pikem ainult juhul, kui see on seaduses sel viisil kehtestatud.
Maria Velcheva
pisi|240px|Maria Velcheva (2008)
40. ekspeditsioon
40. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise kosmosejaama 40. alaline meeskond.
Maria Velcheva
Maria Nikolaeva Velcheva (bulgaaria keeles Мария Николаева Велчева; sündinud 14. oktoobril 1976 Mezdras) on bulgaaria maletaja, naiste suurmeister (1999).
Velcheva tuli 1995. aastal H̠olonis Euroopa naisjuunioride meistriks. Ta on viiekordne Bulgaaria naiste malemeister (1996, 1997, 1999–2001).
2006. aastal edukas esinemine Euroopa naiste meistrivõistlustel tagas talle koha 2008. aastal Naltšikis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus ta kaotas avaringis Anna Muzõtšukile ja 32 parema hulka ei pääsenud.
Velcheva on mänginud Bulgaaria võistkonna koosseisus 8 naiste maleolümpial (1996–2010).
Ta sai FIDE-lt 2004. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1999. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Fjodor Šaljapin (jõelaev)
Fjodor Šaljapin (vene keeles Фёдор Шаляпин) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1977. aastal. Laev sai nime vene ooperilaulja Fjodor Šaljapini auks.
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2002 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Kliment Vorošilovi nime all Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1977. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõte Volga-Flot-Tur on kasutanud Kliment Vorošilovit ja alates 1991. aastast Fjodor Šaljapinit. Kapten (seisuga 2011) on Aleksandr Gromov. 2012. aastal oli kavas laeva kasutada liinidel Samara–Nižni Novgorod, Samara–Perm, Samara–Volgograd.
Lennujaamade loend reisijate arvude järjekorras
pisi|Alates 2000. aastast on igal aastal olnud kõige rohkem reisijaid [[Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvaheline lennujaam|Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvahelises lennujaamas]] Siin on loetletud lennujaamad liites kokku kõik reisijad, kes teatud lennujaamast lendasid, sinna maandusid või tegid seal ümberistumise. Andmed pärinevad Rahvusvaheliselt Lennujaamade Nõukogult (Airports Council International). Alates 2000. aastast on igal aastal olnud kõige rohkem reisijaid Hartsfieldi-Jacksoni Atlanta rahvusvahelises lennujaamas; kui liita kokku kõikide ühe linna lennujaamade statistika, on kõige tihedam lennureisijate liiklus Londonis. 2017. aastal oli seitsmel riigil maailma esiviiekümnes üle ühe lennujaama: Ameerika Ühendriikidel oli 15, Hiinal 10, Suurbritannial, Jaapanil, Saksamaal, Indial ja Hispaanial kõikidel kaks.
2017. aasta andmed
Airports Council Internationali andmete järgi oli 2017. aasta loend järgmine:
40. ekspeditsioon
Ekspeditsioon lõppes 10. septembril.
Komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis
Kuidas algatatakse komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis?
Komisjonilise kohtupsühhiaatria ekspertiisi puhul suunab kohtupsühhiaatrilisse ekspertiisi õiguskaitse ametkonna töötaja (politsei, kohus, uurija, prokurör). Peale ekspertiisimääruse koostamist ning konkreetse diagnoosi määramist on võimalik algatada komisjoniline kohtupsühhiaatria. Ekspertiis määratakse juhul, kui on tekkinud kahtlus kohtuasjaga seotud isiku psüühilise tervise suhtes. Ilma ekspertiisimääruseta kohtupsühhiaatrilist ekspertiisi ei tehta. Ekspertiisimäärus sisaldab kindlat psüühikahäire diagnoosi
Kohtupsühhiaatriaekspertiisi võib korraldada ambulatoorselt või statsionaarselt. Ambulatoorne ekspertiis on oma sisult ühekordne hindamine, statsionaarne ekspertiis aga eeldab pikaajalist vaatlust ja isiku intervjueerimist kontrollitud keskkonnas (nt haiglas või vanglas) Statsionaarne ekspertiis on vajalik, kui tegemist on kahtlusega tõsiseltvõetavas katses psüühikahäireid stimuleerida.
Kes kuulub komisjoni?
Komisjoni kuulub vähemalt kaks sama ala esindajat (kaks psühhiaatrit) Kindlasti tuleb eristada komisjonilist kohtupsühhiaatriat kompleksekspertiisist, kuna kompleksekspertiisi puhul teostavad ekspertiisi mitme ala esindajad (psühhiaater koostöös psühholoogi, seksuoloogi, neuroloogi, kohtuarsti või mitme psühhiaatriga).
Komisjonilise ekspertiisi puhul tutvub toimiku materjalidega psühhiaater, kes annab komisjonile ülevaate kehalisest ja psüühilisest seisundist, kriminaal- või tsiviilasja sisust ja ekspertidele esitatud küsimustest.
Ühine arvamus kinnitatakse allkirjaga. Eriarvamusele jäänud ekspert esitab oma arvamuse eraldi.
Valgu rahvamaja
Valgu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Valgu külas. Rahvamaja juhataja on Mervi Vaarmann.
Rahvamaja asutati 1987.
Kalev Kaljuste
Haridus
Ta on lõpetanud Sindi Keskkooli (1996), Kehtna Kõrgema Põllumajanduskooli (1998) maamõõdu erialal ja Tallinna Kõrgema Tehnikakooli (2009) rakendusgeodeesia erialal. 2018. aastast õpib Tartu Ülikooli Pärnu Kolledžis teenuste juhtimise ja disaini erialal magistriõppes.
Töökäik
Ta oli aastatel 2009–2015 Tootsi vallavanem ja 2006–2009 Tootsi vallavolikogu esimees. 2. veebruarist 2015 kuni 31. detsembrini 2017 oli ta viimane Pärnu maavanem. 2018. aastast töötab ta Rahandusministeeriumis piirkonnajuhina. Ta on olnud Pärnu Linnavolikogu liige aastatel 2017–2021.
Liikmesus
Ta oli Elroni nõukogu liige 2014–2015. Ta on MTÜ Roheline Jõemaa juhatuse liige 2013. aastast ja 2016. aastast SA Jõulumäe Tervisespordikeskus nõukogu liige. MTÜ Eesti Turbamuuseum asutajaliige.
Parteiline tegevus
Ta on olnud aastatel 1998–2005 Libertas Eesti Erakonna, 2005–2010 Rahvaliidu ja 2011-2022 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Isiklikku
Kalev Kaljuste on abielus, peres kasvab neli last (Victoria, Gloria, Martin, Gregor). Pere elab Pärnu linnas, maakodu asub Tootsis.
Talle meeldib purjetada, matkata, lugeda reisi- ja seikluskirjandust.
Rieti
Rieti on linn ja vald Itaalias Lazio maakonnas Rieti provintsis.
Linnas elab umbes 48 000 inimest.
1785 sai linn kannatada maavärinas.
1798 sõdisid linna ümbruses Napoleoni väed.
Linna keskel olevat San Rufo väljakut peetakse tavapäraselt Itaalia geograafiliseks keskpunktiks.
Turneri auhind
Turneri auhind (inglise Turner Prize) on 1984. aastast välja antav kunstiauhind.
Auhind on saanud nime Briti maalikunstniku Joseph Mallord William Turneri järgi.
Auhind antakse viimase aasta jooksul suurepärase näituse või muu esinemisega silma paistnud kunstnikule. Auhinna saaja peab olema alla 50 aasta vanune ning elama, töötama või olema sündinud Suurbritannias. Auhinna saaja valib igal aastal vahetuv žürii nelja kandidaadi seast, kes on oma teostega esinenud Tate Britainis.
Kopliranna tänav
pisi|Kopliranna tänav Kopliranna tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Ajalugu
Bekkeri asulas ei olnud tänavatel nimesid ega majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti asulaski), vaid kogu tehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.
Kopliranna tänav sai nime 8. juulil 1966. Tänav on saanud nime Kopli poolsaare ranna järgi.
Mareo
thumb|Mareo 1960. aastatel thumb|Mareo valla paiknemine Lõuna-Tiroolis thumb|Linn
Mareo (itaalia: Marebbe; saksa: Enneberg) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 161,6 km².
Mareo külgneb järgmiste valdadega: Badia, Prags, Bruneck, Cortina d'Ampezzo, La Val, Lüsen, St. Lorenzen, San Martin de Tor ja Olang.
Vallas on järgnevad frazioned (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Curt (Corte/Hof), Mantena, La Pli de Mareo, Pliscia (Plisa/Plaiken), Al Plan (San Vigilio/St. Vigil), Rina (Welschellen) ja Longega (Zwischenwasser).
Ukraina kaitsjate päev
Ukraina kaitsjate päev (ukraina keeles День захисників і захисниць України) on alates 2021. aastast Ukrainas 1. oktoobril tähistatav püha.
Selle esimene tähistamine oli 2015. aastal (aga siis kuni 2023. aastani tähistati seda 14. oktoobril).
Tähtsus
1. oktoobril tähistavad õigeusklikud ühtlasi Jumalasünnitaja kaitsmise püha.
Iva Videnova
pisi|Iva Videnova (2008)
Iva Nikolova Videnova (bulgaaria keeles Ива Николова Виденова; sündinud 17. oktoobril 1987 Sofias) on bulgaaria maletaja ja maletreener, naiste suurmeister (2011).
Videnova on kolmekordne Bulgaaria naiste malemeister (2012–2014). Ta on mänginud Bulgaaria naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2010–2014).
Ta sai FIDE-lt 2010. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2011. aastal naiste suurmeistri ja 2015. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Tegutseb ka treenerina. 2016. aastast FIDE treener.
Perkovits
Perkovits oli Venemaal kasutatud massiühik. Üks perkovits võrdus 10 puudaga.
Pedro I
Pedro I on olnud mitme valitseja nimi:
Lincolni maakond (Kentucky)
pisi|Asend Kentucky osariigis pisi|Lincolni maakonna kohtumaja Stanfordis Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna pindala on 871 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 742. Aastal 2000 oli elanikke 23 361.
Rahvusvaheline haldusleping
Rahvusvaheline haldusleping (ingl international administrative contract) on kokkulepe, mis reguleerib haldussuhteid. Haldusleping on kahe- või mitmepoolne avalik-õiguslik õigusakt ja see eristab halduslepingut ühepoolsetest õigusaktidest nagu määrus (õigusteadus) ja haldusakt. Vähemalt üks lepingu pool peab olema avalikku võimu teostav organ.
Lepingu olemus
Halduslepingu eesmärk on haldusõigussuhteid ümber kujundada ning õiguslikke ja tegelikke olukordi lahendada. Rahvusvaheline haldusleping võimaldab osalistel paremini tagada teise poole soove, teineteist mõjutada ja tingimustes õigel ajal kokku leppida. Lisaks vähendab see halduskulusid, suunab osalisi eesmärgi suunas, aitab vähendada konflikte poolte vahel ja hõlbustab kontrolli teise osalise üle. Halduslepingul on haldustõhususe põhimõtte järgi eesmärk tegutseda riigi kodanike hüvanguks.
Lepingu õiguspärasus
Rahvusvaheline haldusleping on õiguspärane, kui selle lepingu on sõlminud pädev  haldusorgan sõlmimise hetkel kehtiva õiguse alusel ja sellega kooskõlas, on proportsionaalne, kaalutlusvigadeta ning vastab vorminõuetele. Haldusleping peab olema selge ja üheselt mõistetav ja kirjalikus vormis, kuna sellisel juhul on sätted konkreetsena lepingus olemas ja leping on õiguskindlam. Lisaks saavad osalised kaaluda sõlmimise tarvilikkust ja on kursis lepingu sisuga. Peale selle saab kirjaliku vormi abiga eristada lepingut mitteformaalsetest kokkulepetest.
Lepingu sõlmimine
Halduslepingu võib sõlmida kas üksikjuhtumi või piiritlemata arvu juhtumite reguleerimiseks. Rahvusvahelises halduslepingus võib volitada haldusülesannet täitma kohaliku omavalitsuse üksuse, muu avalik-õigusliku juriidilise isiku või eraõigusliku juriidilise isiku või füüsilise isiku. Volitus peab olema seaduses, seaduse alusel antud haldusaktis või halduskoostöö seaduses sätestatud tingimustel ja korras.
Rahvusvahelises halduslepingus määratakse kindlaks järgmised asjaolud: lepingu pooled, antav ülesanne, rahastamise alused ja ulatus, tasude arvutamise alused ja piirmäärad, ülesande üle haldusjärelevalvet teostav organ, kohustus esitada majandusaasta aruanne, tähtaeg, lepingu lõpetamise alused ja kord, kohustused lepingu lõppemise korral, antavad tagatised lepingu täitmiseks ja nende alused ning muud vajalikud tingimused.
Lepingu kehtivus, muutmine ja vaidlustamine
Kohaselt jõustatud ja kehtivad halduslepingud kuuluvad täitmisele. Lõppemise alused on sarnased haldusaktiga, kuid erisused tulevad halduslepingu mitmepoolsusest ja tsiviilõiguslikest erisätetest. Tavaliselt lõppeb haldusleping tähtaja möödumisega. Tühiseks loetakse haldusleping sellisel juhul, kui oleks tühine sama sisuga haldusakt või kui esinevad asjaolud, mis tingivad tsiviilõigusliku lepingu tühisuse.
Halduslepingu muutmine peab olema vormistatud kirjalikult ja põhjendatud. Enne tähtaja lõppu saab lepingut muuta juhul, kui muutmine on tingimata vajalik, et hoiduda avalikule huvile raskest kahju tekitamisest. See ei anna haldusorganile liiga suurt voli halduslepingut muuta, sest ühepoolselt ei ole võimalik lepingut muuta, ilma et teisi lepinguosalisi kaasatakse. Muutmisest tuleb teist osalist teavitada ja see peab olema temaga kooskõlastatud. Kui kooskõla ei saavutata, peab lepingut muuta sooviv pool pöörduma kohtusse.
Vaidlusi on pädev lahendama halduskohus. Selle kord sarnaneb haldusaktil baseeruvate kohtuvaidlustega.
Sergi Sõdortšuk
pisi|Sergi Sõdortšuk (2018) Sergi Oleksandrovõtš Sõdortšuk (ukraina keeles Сергій Олександрович Сидорчук; sündinud 2. mail 1991 Zaporižžjas) on Ukraina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Dinamo ja Ukraina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Zaporižžja Metalurg, mille meeskonnas debüteeris ta Ukraina kõrgliigas hooajal 2009–10.
2012. aasta detsembris liitus ta Dinamoga. Kiievi Dinamoga on ta tulnud kolm korda Ukraina meistriks ning võitnud neli korda Ukraina karikavõistlused ja neli korda superkarika finaali.
Ukraina jalgpallikoondises tegi Sõdortšuk debüüdi 9. oktoobril 2014 EM-i valikmängus Valgevene vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Ukraina koondisse 2016. ja 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Helmut Hallemaa
Ta lõpetas 1972. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal. Ta oli aastatel 2001–2009 ja 2011–2014 Tartu Ülikooli geograafiadoktorant.
Poliitiline tegevus
Helmut Hallemaa on Eesti Keskerakonna asutajaliige, olles 12. oktoobrist 1991 ka erakonna liige.
1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Valimisliidu Rahvarinne nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Alates 1996. aastast on ta kandideerinud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Viljandi linnas.
2013. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel oli ta Eesti Keskerakonna kandidaat Viljandi linnapea ametikohale. Teda toetas 347 valijat (4,6% häältest).
2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta valimisringkonnas nr 8 (Viljandi ja Järva maakond) 435 häält ega osutunud valituks. Ta pääses XIII Riigikokku Mailis Repsi asendusliikmena 23. novembril 2016.
Ta on Viljandi linnavalitsuse liige ja Keskerakonna Viljandimaa piirkonna esimees.
Sander Berge
Sander Gard Bolin Berge (sündinud 14. veebruaril 1998 Bærumis) on Norra jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Burnley ja Norra jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Norra klubis Asker, mille meeskonnas debüteeris ta Norra tugevuselt kolmandas liigas 2013. aastal. Aastatel 2015–2016 mängis ta Norra kõrgliigaklubis Vålerenga.
2017. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Belgia kõrgliigaklubiga Genk. Hooajal 2018/19 tuli ta klubiga Belgia meistriks.
2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Sheffield United. Berge oli Sheffield Unitedi suurim ost. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi Berge 2. juulil 2020 mängus Tottenham Hotspur vastu. Sheffield Unitediga mängis ta Inglismaa kõrgliigas kuni hooaja 2020/21 lõpuni.
2023. aasta augustis sõlmis Berge nelja-aastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Burnleyga. Üleminekusumma oli 12 miljonit naelsterlingit.
Norra jalgpallikoondises tegi Berge debüüdi 23. märtsil 2017 mängus Põhja-Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2019 EM-i valikmängus Malta vastu.
La Val
thumb|Püha Jenesiuse peakirik thumb|La Vali valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1307 inimest.
Geograafia
Valla pindala on 39,0 km².
La Val (Wengen) külgneb järgmiste valdadega: Badia, Mareo ja San Martin de Tor.
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,66% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,53% itaalia keelt ja 0,81% saksa keelt.
Turism
Turismikeskustes kõnelevad inimesed ka veidi inglise keelt. Religioon on katoliiklus.
Küla elatub turismist (matkamine, mägironimine, maastikujalgrattasõit) ja põllumajandusest. Siin ei ole suusaturismi, kuid talviti viivad bussid turiste sellistesse lähedal asuvatesse suusakuurortidesse nagu Alta Badia. Talviti on rohkem külastajaid kui suviti.
Kuigi varasematel kümnenditel oli põllumajandus suuresti isemajandav, on see vahepeal muutunud rohkem monokultuurseks, põhinedes karjakasvatusel.
Pederoas Gran Ega jõe orus on käsitöö ja tööstuspiirkond (jalatsid, tekstiil).
Helen Zille
pisi|Helen Zille (2007) Otta Helene Maree (sünninimi Otta Helene Zille; sündinud 9. märtsil 1951 Johannesburgis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik.
Helen Zille on pärit saksa-juudi immigrantide perekonnast. Bakalaureusekraadi omandas ta Witwatersrandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta ajakirjanikuna ja tegutses apartheidi-vastase aktivistina. 1980. aastatel oli ta tegev mitmetes mittetulundusühingutes.
1989–1993 juhtis ta konsultatsioonifirmat. 1993–1999 oli ta Kaplinna Ülikooli avalike suhete juht ja 1999–2004 Lääne-Kapimaa provintsi parlamendi liige.
14. aprillist 2004 kuni 15. märtsini 2006 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige.
15. märtsist 2006 kuni 30. aprillini 2009 oli Zille Kaplinna linnapea.
6. maist 2007 kuni 10. maini 2015 oli Helen Zille Demokraatliku Alliansi esimees.
Mühlwald
thumb|Mühlwaldi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Mühlwald (itaalia: Selva dei Molini) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.
Geograafia
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1442 inimest ja valla pindala on 104,7 km².
Mühlwaldi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außermühlwald ja Lappach (Lappago).
Mühlwald külgneb järgmiste valdadega: Sand in Taufers, Kiens, Pfalzen, Finkenberg (Austrias), Gais, Terenten, Pfitsch, Ahrntal ja Vintl.
Keeleline jaotus
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.90% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,90% itaalia keelt ja 0,21% ladiini keelt.
Kivisalu
Kivisalu on eesti perekonnanimi.
Statistika
Kivisalu oli levinuim nimi vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,80. Selle nime kandja oli keskmiselt 39 aasta vanune. Perekonnanimi Kivisalu oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,39 inimest.
19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eestimaa ja Liivimaa kubermangus nime Kivisalu ei pandud.
Äriõigus
Äriõigus (“commercial law”) on õigusvaldkond, millega reguleeritakse kaubandust ja äritegevust. Selle raames uuritakse tegureid, mis mõjutavad ettevõtte tegevust. Äriõigust peetakse tsiviilõiguse alaliigiks ja see hõlmab nii era- kui ka avalik-õiguslikke küsimusi. Äriõigusega reguleeritakse ettevõtetevahelisi lepinguid, töölevõtmise menetlust ning tarbekaupade tootmist ja müüki.
Äriõigus jaguneb kahte põhikategooriasse: esimene neist puudutab äriüksusi, tuginedes partnerlust, äriühinguid, pankrotti ja asutusi reguleerivatele seadustele; teine hõlmab äritehinguid, tuginedes lepinguid reguleerivatele seadustele. Äriõiguse üks põhieesmärke on ennetada küsimusi, mis võivad ettevõttele kahju tekitada või põhjustada õiguslikke konflikte. Äriõiguse kohaldamisala on määratletud nii riigisiseste seaduste kui ka rahvusvaheliste lepingutega.
Äriõigusel on riigi äritavade reguleerimisel oluline roll. Esiteks tegeleb äriõigus ettevõtete kompensatsiooni probleemidega ehk ettevõtted saavad vaidluste lahendamisel abi küsida kvalifitseeritud äriadvokaatidelt. Advokaadil on kohustus võtta kasutusele kõik mõistlikud meetmed, et vältida olukorda, kus klient rikub hüvitise- ja tasustamis seadust. Teiseks kaitseb äriõigus ettevõtete aktsionäre. Äriõiguse ekspert käsitleb vähemusaktsionäridega seotud konflikte, põhikirjasätteid, vahekohtu lahendeid ja muid küsimusi. Kolmandaks tugineb iga ettevõte äriõigusele kui nurgakivile, sest ettevõtluse alustamisega on seotud arvukalt õiguslikke menetlusi, rendilepinguid ja lube. Äriõiguse advokaat peab tundma kõiki asjakohaseid seadusi, et saaks ettevõtetel aidata oma tegevust edukalt alustada.
Albert Borkvell
Albert Borkvell (ka Albert Julius Borkvell; 19. jaanuar 1890 Võsu – 14. juuli 1963 Tallinn) oli eesti matemaatik.
Haridus
Ta õppis Loksa vallakoolis, lõpetas sealse ministeeriumikooli aastal 1904, õppis aastatel 1906–1909 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, kuid lõpueksamid sooritas aastal 1915 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. Aastal 1915 asus ta õppima Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonda, õpingud katkestes 1917. aastal. Aastatel 1917-1918 õppis ta Peterhofi lipnikute koolis ja Peterburi Vladimiri sõjakoolis. Aastal 1922 lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikuna ja kutsetöö kõrvalt õigusteaduskonna 1929. Magistrikraad matemaatikas (mag. math.) 1922 (TÜ) (väitekirja juhendaja professor Kalle Väisälä); magistrikraad õigusteaduses (mag. jur.) 1929 (TÜ); dotsent 1936; erakorraline professor 1939; professor 1940; füüsika-matemaatikakandidaat 1946.
Töökäik
Alustas eratundide andjana Tallinnas ja Peterburis 1909. Aastatel 1918–1920 osales ta Vabadussõjas, oli mereväe koosseisuosakonna ülem. Aastatel 1922–1927 oli ta Kõrgema Sõjakooli lektor ja samal ajal Tallinna Ühisgümnaasiumi matemaatika õpetaja, aastatel 1928–1931 Narva Ühisgümnaasiumi direktor ja 1931–1936 Eesti Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi Koolivalitsuse abidirektor.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1936–1952: matemaatika dotsent 1936–1939, erakorraline professor 1939–1940; ehitus- ja mehaanikateaduskonna sekretär 1938–1940; Tallinna Polütehnilises Instituudis matemaatikaprofessor 1940–1944; matemaatika ja teoreetilise mehaanika kateedri professor 1944–1952; statistika ja raamatupidamise kateedri juhataja 1947–1952; majandusteaduskonna mittestatsionaarse sektori juhataja 1945–1950.
Teaduskorralduslik tegevus
Eesti Vabariigi matemaatika õpetamise komisjoni liige 1924–1940; osales alg- ja keskkoolimatemaatika õppekavade koostamisel; koostas kõrg- ja keskkoolialgebra ning geomeetria õpikuid (sh "Matemaatika analüüsi põhimõisted ja rakendused", 1927; "Matemaatilise analüüsi põhijooni", 1939; "Harilikud diferentsiaalvõrrandid", 1941); koostas ja avaldas seaduste ning määruste kogumikke 1936–1939. Eesti Loodusuurijate Seltsi liige.
Albert Borkvell suri 14. juulil 1963 Tallinnas ja ta maeti 17. juulil 1963 Tallinna Metsakalmistule.
Nowa Słupia
Nowa Słupia on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Nowa Słupia valla halduskeskus. Nowa Słupia asub Kielcest umbes 32 km idas.
Nowa Słupia sai linnaõigused 1351. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2019 sai Nowa Słupia linnaõigused tagasi.
Lincolni vald
pisi|Lincolni valla kohtumaja Rustonis
Lincolni vald (Lincoln Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) USA-s Louisiana osariigis.
Kohalik omavalitsus Inglismaal
Kohalikud omavalitsused Inglismaal on kohalikud võimuorganid Suurbritannias Inglismaal.
Lincolni vald
Maakonna pindala on 1233 km², millest 2 km² moodustab veepindala.
Kohalik omavalitsus Inglismaal
Erinevalt Walesist ja Šotimaast ei ole Inglismaal oma parlamenti. Seetõttu on Inglismaal kehtiva kohalike omavalitsuste struktuuri seadustanud Suurbritannia parlament ja valitsus.
Lincolni vald
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 735. Aastal 2000 oli elanike arv 42 509.
Ajalugu
Lincolni vald moodustati 1873. aastal Bienville'i, Claiborne'i, Jacksoni ja Unioni valla osadest. Vald on saanud nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Kohalik omavalitsus Inglismaal
Ajalugu
Inglismaal on kohaliku omavalitsuse korraldus välja kujunenud sajandite vältel. 1888. aastal vastu võetud kohaliku omavalitsuse seadus reguleeris krahvkondade haldusfunktsioone ja kärpis mõnede ajalooliste krahvkondade piire, et võimaldada luua uusi haldusüksusi; nii moodustati näiteks Londoni krahvkond.
Edasised kohaliku omavalitsuse reformid 1960. ja 1970. aastatel tõid uusi muudatusi krahvkondade kui haldusüksuste piirides. Paljud krahvkonnad kaotasid oma alasid seoses seitsme linnkrahvkonna moodustamisega (sh Suur-London). Kõigis linnkrahvkondades moodustati mitu madalama taseme ringkonda (districts) või borough 'd. Aastal 1986 kaotasid linnkrahvkonnad oma administratiivvõimu ning haldusfunktsioonid läksid üle linnkrahvkondade linnaosadele.
1990. aastatel toimunud omavalitsussüsteemi järjekordne reorganiseerimine tõi kaasa omavalitsusüksuste edasise vähendamise halduskrahvkondades (administrative counties). Paljud endiste halduskrahvkondade osad said haldusliku autonoomia ja omavalitsusstruktuuris hakati neid nimetama tervikomavalitsusteks (unitary authorities). Suur hulk neist tervikomavalitsustest moodustati linnastunud piirkondades (urban areas).
Seega, 20. sajandil teostatud kohalike omavalitsuste reformide tulemusena eraldati enamik linnastunuid piirkondi halduslikult traditsiooniliste krahvkondade haldusstruktuurist (the traditional county structure).
Kuid tseremoniaalsetel ja statistilistel eesmärkidel moodustas Suurbritannia valitsus 1990. aastatel Inglismaal uued allüksused – tseremoniaalkrahvkonnad, mida teisiti nimetati ka geograafilisteks krahvkondadeks. Iga tseremoniaalkrahvkond kas kattub linnkrahvkonnaga või hõlmab ühte või mitut tervikomavalitsust, sageli koos halduskrahvkonnaga, millisega need tervikomavalitsused ajalooliselt seotud on. Suur-London, mis kaotas 1986. aastal oma administratiivvõimu, sai 2000. aastal piiratud kujul võimu tagasi.
Eristaatust (nn sui generis) omavad kaks haldusüksust Inglismaal – Londoni City ja Scilly saared.
Tseremoniaalkrahvkonnad
Tseremoniaalsetel eesmärkidel iga Inglismaa osa kuulub ühesse 48 tseremoniaalkrahvkonnast (geograafilistest krahvkondadest), mis aga selgesti eristuvad ajaloolistest krahvkondadest. Esindamaks monarhi, nimetab viimane igasse tseremoniaalkrahvkonda lord lieutenant 'i ja ülemkohtuniku (high sheriff). Kuna Inglismaa iga osa kuulub ühesse neist krahvkondadest, siis kasutatakse neid üksusi ka kui statistilisi üksusi. Mõned tseremoniaalkrahvkonnad kattuvad linnkrahvkondadega (sh Suur-London). Üldjuhul, kui halduskrahvkonna nimi kattub tseremoniaalkrahvkonna nimega, siis kuulub geograafilise krahvkonna koosseisu halduskrahvkond tervikuna; siiski mõned geograafilised krahvkonnad ei seostu halduskrahvkondadega. Tseremoniaalkrahvkond võib hõlmata ka ühte või mitut tervikomavalitsust.
Halduskrahvkonnad ja ringkonnad
Praegu on Inglismaal 27 halduskrahvkonda (administrative counties) ja paljud neist kannavad ajalooliste krahvkondadega sama nime. Kuid erinevalt viimastest ei kata halduskrahvkonnad kogu Inglismaa territooriumi; lisaks on nende kohalike omavalitsuste struktuur kahetasandiline, sest halduskrahvkonnad on jaotatud madalama taseme üksusteks – ringkondadeks (districts), borough ' deks või city 'deks.
Krahvkonna tasandi valitsus (government) vastutab linnaplaneerimise, maanteede ja liikluse, tuletõrje, jäätmekäitluse, hariduse, raamatukogude, sotsiaalteenuste ja tarbijakaitse eest. 2. taseme üksused (second-tier units), milleks on ringkonnad (districts), sealhulgas need, millele on määratud borough ' või city staatus, vastutavad kohaliku planeerimise, tervishoiu, keskkonnakaitse, prügiveo ja valijate registreerimise eest.
Tervikomavalitsused
Inglismaal on praegu 55 haldusüksust, mida nimetatakse tervikomavalitsuseks (unitary authorities) – nii on neid nimetatud, sest erinevalt halduskrahvkondadest, ei ole nad jaotatud ringkondadeks, borough ' deks või citydeks, vaid moodustavad ühetasandilise kohaliku omavalitsuse. Tervikomavalitsused vastutavad halduslikult kõigi selle eest, mille eest halduskrahvkondades vastutavad kahel erineval tasandil krahvkonnad ja ringkonnad. Ka mõned Inglismaa linnad (cities) omavad tervikomavalitsuse staatust.
Linnkrahvkonnad ja linnkrahvkondade linnaosad
Inglismaal on kuus linnkrahvkonda (metropolitan counties), kui Suur-London välja arvata. Linnkrahvkonnad omasid varem administratiivvõimu sarnaselt halduskrahvkondadega, kuid alates 1986. aastast anti haldusfunktsioonid üle linnkrahvkondade allüksustele – linnaosadele (metropolitan boroughs). Linnkrahvkonnad lakkasid olemast haldusüksustena, kuid nad jäid alles geograafiliste ja statistiliste üksustena, samuti täidavad nad ka tseremoniaalseid funktsioone.
Iga linnkrahvkond on jaotatud mitmeks linnaosaks. Viimased sarnaselt tervikomavalitsustega täidavad kõiki kohaliku omavalitsuse haldusfunktsioone. Mõned city 'd Inglismaal nagu Birmingham, Manchester, Liverpool ja Leeds moodustavad igaüks ühe linnkrahvkonna linnaosa.
Suur-London
Suur-London (Greater London) on ainuslik haldusüksus. Sarnaselt teiste linnkrahvkondadega kaotas Suur-London enamiku oma haldusfunktsioonidest, andes need üle linnaosadele (London boroughs). Siiski, kuna Suur-London omab eristaatust riigi pealinnana, võttis Suurbritannia keskvalitsus vastutuse osa haldusfunktsioonide täitmise osas enda kanda. Aastal 2000 Suur-Londoni haldusvõim taastati, kuid juba piiratud kujul. Täitevvõimu teostamiseks moodustati Suur-Londoni Administratsioon (Greater London Authority), mis koosneb otse valitud linnapeast ja 25-liikmelisest assambleest. Suur-London sai tagasi osa neist funktsioonidest, mida täitis keskvalitsus, sealhulgas linnaplaneerimise, samuti transpordi-, politsei- ja päästeteenistused.
Suur-London koosneb 32 linnaosast (London boroughs) ja Londoni Cityst. Viimane on ühe ruutmiili (2,6 ruutkilomeetrit) suurune ala Londoni südames, mille piirid on vähe muutunud keskajast saadik. Tänapäeval on Londoni City finantskeskus. Kuigi Londoni City on üks Suur-Londoni allosi, on sel selliseid õigusi ja privileege, mida 32 Londoni linnaosal pole, muuhulgas on sel oma lordmeer.
Vallad ja linnad
Haldusjuhtimine vallanõukogude (parish councils) ja linnanõukogude (town councils) tasandil on Inglismaa kohaliku omavalitsusstruktuuri madalaim aste. Vallad on allüksused, mille keskmes on tavaliselt küla või väikelinn.
Viited
Organización territorial del Reino Unido Loka regado kaj administrado en Britio
Murueide tütred
Murueide tütred olid müütilised tegelased rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse nende kohta on andnud Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast.
Neid on mainitud rahvuseepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit. Assamalla lahing.  Juhtumised põrgukatla juures.  Murueide tütarde tants.).
Kui Kalevipoeg ning tema sõbrad Alevipoeg, Sulevipoeg ja Olevipoeg olid peale lahingut ja põrgukatlast kehakinnituse võtmist puhkama heitnud, ilmusid tantsu- ja laulualdid murueide tütred:
Laulu kaudu annavad murueide tütred magavatele meestele õpetusi ja juhatusi: Enne kui mehed ärkasid, kutsus murueit oma tütred tagasi:
Elukoht
Murueit ehk muruema elab oma tütardega metsas. Ta on Metsavana kaasa, kes kasvatab metsaloomi, taimi, marju, seeni ja linde. Murueit ei karista kunagi kedagi, vaid alati aitab ning kaitseb valimatult kõiki, kes metsa satuvad. Murueide ja Metsaisa austamise päev on sügisene pööripäev, sest tänu neile saame me lauta ja põldudele abihingesid tööle. Kui Metsaisa vastutab liikuva elu käekäigu eest, siis Metsaema-Murueit jälle taimede kasvu eest.
Tütred
Murueide tütred elavad jäädavas nooruses, kannavad ebemesarnaseid valgeid riideid ja armastavad kuuvalgetel öödel metsas lagedal murul heljuda. Murul heljumise ja viibimise pärast hüütakse neid ka muruneidudeks. Rahvasuu tunneb neid ka vihtlemise ja suplemise järgi, mida nad harrastavad suveöödel, kuuvalguses. Nende vihtlemislava on metsas puudeladvad, kus kuuvalgel nende vihad hõbedast säravad. Suplemas käivad nad metsajärvedes ja metsa vahel jõgedes, kus nad vees kogu lühikese suveöö mängides ja naljatades mööda saadavad. Murueide tütred laulavad metsas linnulaule, et kõik metsloomad ja linnud paljuneksid. Murueide tütred olid küll himurad, kuid valvasid hoolikalt, et keegi metsarahvale paha ei tekitaks.
Murueide tütarde nägemine
Inimesed võivad haldjaid kohata vaid väga harva, kui nad samaaegselt metsas viibivad. Mõnele inimesele võivad nad end näidata täies toreduses, kuid mõni võib neid näha nõialt saadud võidega silmi võides. Kui keegi varitseb varjus nende suplemist või vihtlemist, võib muruneid uudishimulist rängalt karistada, kas pimedaks või keeletuks moondada. Mõnel ükskiul juhtumil õnnestub noormehel muruneid tabada ja koju viia, kuid õnnelikuks ta ei saa muruneiuga elades. Varem või hiljem pöördub muruneiu õdede juurde tagasi. Murueide tütred teevad nii mõnegi nägija õnnetuks. Nende nägemise järel ihkab nägija neid veel näha, veel nende ilu imetleda; käib ööde järel neid otsimas, kuid asjata. Igatsus muruneiu järele saab mitmele nende nägijale kihvtikarikaks.
Laul
Murueide tütreid on mainitud laulus „Kungla rahvas” (Friedrich Kuhlbars / Karl August Hermann):
"Siis kõlas kaunilt lauluviis
ja pärjad pandi pähe,
ja murueide tütreid siis
sai eesti rahvas näha."
Varbola rahvamaja
Varbola rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Varbola külas. Rahvamaja juhataja on Piret Linnamägi.
Rahvamaja asutati 1965.
Sheep Meadow
pisi|Sheep Meadow Sheep Meadow on 6,1 hektari suurune lagendik New Yorgi suurima haljasala Central Parki edelanurga lähedal.
Nummis
Nummis (inglise keeles drum, saksa keeles Säulentrommel) on samba tüvese jätkukivi. Üksteise peale asetatuna ja sees asetsevate puit- ja metallpoltidega kindlustatuna moodustasid silinderja kujuga nummised antiikse samba. Nummistest koosneva sambatüvese alternatiiviks oli monoliidina välja raiutud sambatüves.
Eestikeelne termin võib olla tuletatud vanakreeka mündi nummuse nimetusest.
Fjodor Kudrjašov
Fjodor Vassiljevitš Kudrjašov (vene keeles Фёдор Васильевич Кудряшов; sündinud 5. aprillil 1987 Mamakanis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Antalyaspor ja Venemaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Bratski Sibirjakis.
Venemaa kõrgliigas on ta mänginud kokku kaheksas klubis – Moskva Spartak, FK Himki, Tomski Tom, FK Krasnodar, Groznõi Terek, FK Rostov, Kaasani Rubin ja PFK Sotši.
2019. aasta jaanuaris sõlmis ta pooleteise aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliiga klubiga İstanbuli Başakşehir, kuid naasis 2019. aasta juunis Venemaa kõrgliigasse. 2020. aasta jaanuaris liitus ta Antalyasporiga.
Venemaa jalgpallikoondises tegi Kudrjašov debüüdi 31. augustil 2016 mängus Türgi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. juunil 2019 EM-i valikmängus San Marino vastu. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kristjan Kärberi tänav
Kristjan Kärberi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis.
Tänav algab Kivila tänavalt ja lõpeb Laagna teega ristudes.
Kaleva kirik
pisi|Raili ja Reima Pietilä kavandatud kirik on üks Soome omapärasemaid kirikuid. pisi|Kiriku tagumine külg Kaleva kirik (soome keeles Kalevan kirkko) on kirik Tamperes Kaleva linnaosas. Kirik ehitati aastatel 1964–1966. Arhitektide Raili Pietilä ja Reima Pietilä projekteeritud ebatraditsiooniline kirik kuulub Tampere tuntumate vaatamisväärsuste hulka.
Kirik võeti 2006. aastal kaitse alla. Soome muuseumiamet nimetas seda Soome uuema kirikuarhitektuuri kõige monumentaalsemaks näiteks.
Ajalugu
Kaleva kogudus loodi Tamperes juba 1953. aastal, kuid oma kiriku sai kogudus alles 1966. aastal.