cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jebtsun Damba Khutukhtu
Jebtsun Damba Khutukhtu
Seni viimane Jebtsun Damba Khutukhtu Jampal Namdol Chokye Gyaltsen, kes sündis Lhasas, tunnistati Bogdogeegeni reinkarnatsiooniks nelja-aastaselt. Aastal 1959 põgenes ta Hiina kommunistide repressioonide eest Indiasse Dharamsalasse, kus elas 2011. aastani. Ta suri 1. märtsil 2012 Ulaanbaataris. Viimane Jebtsun Damba oli XIV dalai-laama poolt määratud Jonangi traditsiooni juhiks ja eestseisjaks. V dalai-laama keelustas oma valitsemise ajal Jonangi õpetuse, sundides munki ja kloostreid sellest loobuma.
Богдо-гэгэн
Jüri Poolus
Jüri Poolus (sündinud 11. veebruar 1941 Narvas) oli Eesti NSV riigiametnik ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ohvitser.
Jüri Poolus lõpetas Eestis Tallinna Polütehnilise Instituudi keemikuna 1964. aastal, seejärel õppis aastatel 1977–1979 Moskvas NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee kõrgkoolis.
Jüri Poolus töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 5. osakonnas 1. jaoskonna ülemana, mis tegeles ideoloogilise luurega väliseestlaste seas välismaal.
Aastatel 1982–1988 oli Jüri Poolus Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee parteiorganisatsiooni sekretär (partorg), aastatel 1988–1991 ENSV RJK 10. osakonna ülem.
Hiljem töötas Jüri Poolus AS-i Mainor haldusdirektorina.
Surnud 5. jaanuaril
''Siin loetletakse 5. jaanuaril surnud tuntud inimesi.
Kasvatusteadus
Kasvatusteadus ehk pedagoogika on kasvatust ja õpetust uuriv teadus.
Wesley Snipes
thumb|Wesley Snipes, 2008 Wesley Trent Snipes  (sündinud 31. juulil 1962 Florida osariigis Orlandos) on USA filminäitleja ja produtsent.
Ernst Hansson
Ernst Hansson (5. aprill 1896 Helme vald, Viljandimaa – 2. aprill 1980 Vancouver) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis Tartu Ülikoolis 1917–1918 matemaatikat, 1920–1922 keemiat ja 1922–1926 (lõpetas) õigusteadust. Fraternitas Estica auvilistlane.
Osales Vabadussõjas.
1925–1929 Narva 1. jaoskonna, 1929–1935 Jõgeva jaoskonnakohtunik, 1935–1940 Tartu Ringkonnakohtu liige ja alates 11. aprillist 1940 Tallinna Ringkonnakohtu osakonna esimees.
1943. aastal nimetati ta Tartu raehärraks. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Rootsi, sealt Kanadasse/USA-sse.
Kalifornium
Kalifornium on keemiline element järjenumbriga 98.
Kõik kaliforniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 251, mille poolestusaeg on 898 aastat. Kasutatakse eriti isotoopi 252, mille poolestusaeg on 2,6 aastat ja mis laguneb olulisel määral spontaanse lõhustumise teel, eraldades neutroneid.
Omadustelt on kalifornium aktinoid.
Kalifornium sünteesiti esimest korda 1950. aastal.
Obercunnersdorf
pisi Obercunnersdorf on asula Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Kottmari vallas.
Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Obercunnersdorfi valda.
Garage Inc.
"Garage Inc." on USA heavy-bändi Metallica kaver-/kogumikalbum. See anti välja 1998. aastal.
Lood
Plaat nr 2:
Albumist
Tegu on Metallica esimese kaver- ja duubelalbumiga. Kõik sellel olevad lood on bändi inspireerinud kollektiivide Metallica-poolsed interpretatsioonid.
Esimese plaadi lood salvestati 1998. aastal, teisel plaadil olevad olid varem juba kas lisaloona singlil avaldatud (või salvestatud ja kuni "Garage Inc-ini" avaldamata jäetud) või mõnel erikontserdil mängitud.
Karukell
Karukell (Pulsatilla Mill.) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
Karukellad on sügava juurestiku ja püstise varrega mitmeaastased taimed, mille kõrgus on 5–40 cm. Mitte üksnes vars ja lehed, vaid ka õielehed on karvased. Lehed on rootsuga ja koondunud kodarikku.
Karukellad õitsevad aprillis ja mais. Õies on palju tolmukaid ja emakaid. Õite eredalt lillakaks värvunud osad ei ole kroonlehed, vaid kattelehed.
Paljud karukellad on hinnatud ilutaimed oma peenelt väljajoonistunud lehtede, ükshaaval paiknevate suurte kellukakujuliste õite ja sulgjate seemnepeade poolest.
Harilik karukell on Inglismaa Cambridgeshire'i ja Hertfordshire'i krahvkonna tunnuslill. Pulsatilla hirsutissima on USA Lõuna-Dakota osariigi tunnuslill. Palu-karukell on Kanada Manitoba provintsi tunnuslill. Kevad-karukell on Norras asuva Opplandi maakonna tunnuslill.
Mürgisus ja kasutamine
Karukellad on väga mürgised. Nad sisaldavad kardiogeenseid mürke ja oksütoksiine, mis aeglustavad inimese südame tööd. Karukellade ülemäärane söömine võib tekitada kõhulahtisust, oksendamist, krampe, madalat vererõhku ja koomat. Eriti keelatud on karukella söömine raseduse ja lapse rinnapiimaga toitmise perioodil, see võib põhjustada aborti ja enneaegset sünnitust.
Kuid karukellaekstrakte on kasutatud sigimisprobleemide, näiteks menstruatsioonieelse sündroomi ja munandimanusepõletiku raviks. Seda on tarvitud ka rahustina ja köha vastu, samuti valuvaigistina. Ta stimuleerib maksa tööd. Aas-karukell sisaldab ka baktereid ja seeni tapvaid aineid.
Liike
Eestis esineb kaks looduskaitse all olevat liiki:
Teisi liike:
Sümmeetria
pisi|Sümmeetria ja asümmeetria pisi|[[Leonardo da Vinci on väljendanud inimese sümmeetriat]]
Sümmeetria (kreeka sõnast συμμετρία – koosmõõtuvus) on laiemas tähenduses määratletav kui ühetaolisus, proportsionaalsus, tasakaal, vastavus või püsivus. Täpsemalt defineeritud kui struktuurne omadus, mis avaldub objekti ühetaoliste osade ühtlases kordumises nii ruumis kui ka ajas.
Levinud on arusaam sümmeetriast kui paarsusest – sümmeetria on objekti omadus, kus selle mingist keskpunktist või sümmeetriateljest samal kaugusel olevad osad on ühetaolised.
Rossoš
Rossoš on linn Venemaal Voroneži oblastis, Rossoši rajooni keskus. Asub Tšornaja Kalitva jõe ääres 214 km Voronežist lõunas.
Rossoši on esmamainitud 1721. aastal, linnaõigused sai 1923. aastal.
Sümmeetria
Sümmeetriailminguid esineb nii ühiskonnas kui ka elusas ja elutus looduses. Ideaalselt sümmeetriline objekt on kera.
Sümmeetria juured
Sümmeetria on looduse ilming, kus selle objektide sümmeetria on tingitud fundamentaalsetest loodusseadustest:
Kalamari
thumb|Eri lootestaadiumeis [[lõhe mari]] Kalamari on emaskala munarakkude kogum, mis on produtseeritud munasarjas. Kalamarja terataolist munarakku nimetatakse marjateraks.
Vaata ka
Egg (biology)
Sümmeetria
Sümmeetria juured
A) Taimsete objektide vertikaalne asend on gravitatsiooni poolt esile kutsutud korrastatud jaotumine ruumis, kus taimede võra tasakaalustab nende juurestik. Loomne olend aga peab tasakaalu hoidmiseks ja liikumiseks omama keskmest kahele poole väljaulatuvaid paarisarv jäsemeid, mis teeb selle bilateraalselt sümmeetriliseks.
Tiiu Parmas
Tiiu Parmas (sünninimi Tiiu Kivi; 18. detsember 1943 Tallinn – 23. august 2011) oli eesti tennisist. Tema abikaasa Jaak Parmas on tennisist ja treener, tütar Mari-Liis Parmas on samuti tegelenud tennisega.
Sümmeetria
Sümmeetria juured
B) Kordumised ehk korrastatud jaotumine ajas on üks esimesi looduslikke sümmeetriailminguid mitmesuguste astronoomiliste, klimaatiliste jt tsüklite näol.
Mikro- ja makromaailmas võivad selleks olla ka teised jõud ja teistsugused tsüklid.
Bilateraalset looduslikku sümmeetriat kujutasid oma ornamentidel ja gravüüridel juba vanad sumerid 3. aastatuhandel eKr. Korrastatud jaotumise vastu ajas ehk astronoomiliste tsüklite vastu huvituti Vana-Indias juba 5. aastatuhandel eKr.
Sümmeetria mitmepalgelisus
See mitmepalgelisus avaldub eelkõige lahknevuses korrastatud jaotumises ruumis ja ajas. Sümmeetriat võib täheldada seega ajas, ruumilistes suhetes, geomeetrilistes teisendustes nagu peegeldus ja pöörded, mitmesugustes abstraktsetes mudelites, keeles ja muusikas. Sümmeetrilised objektid esinevad nii materiaalsel kujul, nagu elusisendid, kristallid või esemed, kui ka abstraktsel kujul matemaatiliste konstruktsioonide või helindite jadana.
Eluslooduses on sümmeetria äratuntav peamiselt geomeetriliselt, bilateraalsel ja radiaalsel kujul. Elutus looduses esinevad sümmeetriailmingud mitmel viisil: füüsikas näiteks invariantsuse, jäävusseaduste, tasakaalu või võre näol; keemilise ühendi sümmeetriaomadused on väljaloetavad selle struktuurivalemist või struktuurimudelist. Matemaatikas on sümmeetria määratletud nii ühetaolisuse kui ka vastavuse aspektist: a) Rühmateoorias on sümmeetria määratletud kui elementide transpositsioonide (transitiivsuspiirkonna) ehk orbiidi olemasolu, näiteks graafides. b) Binaarse relatsiooni omadus: relatsioon R on sümmeetriline, kui xRy korral alati ka yRx. . Ka arvtelg on sümmeetriline. Positiivne ja negatiivne osa on nulli suhtes absoluutväärtustena võrdsed.
Sotsiaalias otsitakse sarnasusi ehk sümmeetriat mitmesuguste tunnuste järgi. Kujutavas kunstis esineb sümmeetriat n-ö looduslikul kujul, st bilateraalselt ja radiaalselt kui ka kordumiste näol. Arhitektuuris domineerib geomeetriline sümmeetria (kui seda üldse esineb). Sümmeetriailmingud muusikas avalduvad helindite ja žanriliste kordumiste ning rütmi näol kus oluline osa on ka kontrastidel. Nii on see ka ilukirjanduses, kus need võivad avalduda olukordade ja stseenide sarnasuses ning kordumises, kusjuures poeesias lisanduvad sellele ka riimid. Neid loetelusid võib veelgi jätkata ja täpsustada, kuid piirdugem praegu sellega.
Sümmeetria kui niisugune
Vaatamata sellele, et sümmeetriat on käsitletud paljudest aspektidest, on tegemist siiski sellesama sümmeetriaga, st süsteemis esinevate ühesugusustega, kuigi eri valdkondades võib see ühesugusus kanda erinevaid nimetusi. See ühesugusus tähendab ka vasaku ja parema poole ühesugusust. Liikluses on neid pooli vaja muidugi eristada, kuid see sõltub sellest, kus ja kuidas.
Sümmeetriat tuleb vaadata ka kui lihtsuse ja selguse avaldumise vormi. Albert Einstein tõdes, et loodusele meeldib lihtsus ja looduse mõistmine tähendab lihtsamate matemaatiliste ideede mõistmist.
Sümmeetria kui niisuguse vastu on huvi tundnud eri valdkondade uurijaid. Eriline koht on siin saksa matemaatikul ja filosoofil Hermann Weylil, kes oli veendunud, et olenemata objektist on sümmeetria kujunenud oluliseks matemaatiliseks mõisteks, nii nagu seda on arv, funktsioon või võrrand. Kuid siin peab kohe märkima seda, et paljude eluslooduse objektide sümmeetria ei ole fikseeritav n-ö matemaatilise täpsusega.
Sümmeetria algab siis, kui objektil esineb vähemalt kaks sarnast osist (elementi) ja saavutab täielikkuse siis, kui selle kõik elemendid on sarnased. Ideaalselt sümmeetriline objekt on kera (sfäär), tasapinnal aga ring. Sümmeetria lõpeb seal, kus sarnaseid elemente ei esine, siis on tegemist sümmeetria alumise piiri, asümmeetria ehk 0-sümmeetriaga.
Sümmeetriat kui niisugust on uuritud peamiselt kahel viisil:
Sümmeetria mõõt
Sümmeetria kui struktuurne omadus on mõõdetav vastavate struktuurimudelite baasil. Sümmeetria mõõt sõltub sümmeetriaklasside ehk orbiitide võimsusest ja arvust. Sümmeetria mõõdu lähtealuseks on Shannoni klassikaline infomahu valem: , kus N on sümmeetriaklasside arv, n sümmeetriaklassi indeks ja pn sümmeetriaklassi osakaal struktuuris.
Saadud suuruse H alusel määratakse objekti sümmeetriamõõt M järgmiselt:
Sümmeetriat saab mõõta nii struktuursete elementide kui ka binaarsuhete aspektist. Sümmeetriamõõt on 1, kui esineb üksainus sümmeetriaklass; sümmeetriamõõt on 0, kui sümmeetriaklasside arv võrdub elementide (või binaarsuhete) arvuga. Sümmeetriaväärtused võimaldavad eri suurusega objektide sümmeetriaomadusi võrrelda. Sümmeetriamõõdu M ametlik nimi on korrapära.
Šahtõ
Šahtõ on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Gruševka jõe ääres.
1867. aastani oli linna nimi Grušovskaja, seejärel Gornoje Grušovskoje, 1881–1920 Aleksandrovsk-Gruševski. 1921. aastast on linna nimi Šahtõ (vene keeles 'kaevandused').
Linn on nime saanud kivisöekaevanduste järgi. Arenenud on ka metallurgia ja masinatööstus.
2009.–2010. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises
2009.–2010. aasta murdmaasuusatamise maailmakarikasari oli 29. ametlik maailmakarikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 21. novembril 2009 Norras Beitostølenis ja viimane peeti 21. märtsil 2010 Rootsis Falunis.
Toivo Kaunismäe
Toivo Kaunismäe (15. aprill 1946 Tallinn – 17. september 2007 Tallinn) oli eesti poksija.
Kaunismäe poksis aastatel 1960–1969 Tallinna Kalevis, tema treenerid olid Raimond Turja ja Evald Seepere. Ta pidas 118 kohtumist ja võitis neist 98.
Kaunismäe oli kergekaalus (kuni 60 kg) kahekordne Eesti NSV meister (1968 ja 1969).
Isiklikku
Toivo Kaunismäe isa oli poksija Ralf Kaunismäe ja vend on poksija Vello Kaunismäe.
Osvald Anton
Osvald Anton (5. veebruar 1904 Uderna vald, Tartumaa – 19. jaanuar 1942 Unžlag, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik.
Õppis Tartu Ülikoolis 1922 (vabakuulaja) ja 1925–1926 (lõpetas) õigusteadust.
Ta oli vanem kohtuameti kandidaat, alates 12. aprillist lisarahukohtunik. Alates 1935. aastast oli ta Jõgeva jaoskonnakohtunik.
François Guillemot de Villebois
François Guillemot de Villebois (prantsuse keeles François Guillemot, dit Villebois, venepäraselt Никита Петрович Вильбоа, Nikita Petrovitš Villebois) (1681 Guérande, Väike-Britannia – 17. märts (vkj)/ 28. märts 1760 Tartu) oli bretooni päritolu Venemaa mereväelane – viitseadmiral, Peeter I lähikondlane, Kroonlinna kuberner ning Ahja, Kurista ja Sarakuste mõisnik Võnnu kihelkonnas Eestis.
Hatifnatid
Hatifnatid (originaalis rootsi keeles hattifnattar) on Tove Janssoni muumilugude ühed paljudest tegelastest, kes esmakordselt ilmuvad välja raamatus "Võlukübar".
pisi|Hatifnat Hatifnatid on pikad, kõhnad, kummituslikud olendid, kes meenutavad pisut pikki valgeid sokke. Neil on ümmargused ilma kaelata pead kahe suure silmaga. Kummalgi keha küljel asuvad neil viis sõrmetaolist moodustist.
Olemuselt on nad vaiksed ja tõsised, nad ei kuule ega saa rääkida, ent see-eest on neil erakordselt terav tundemeel, millega suudavad tajuda ka kõige nõrgemaid maapinna võnkeid. Samuti tunduvad nad olevat üsnagi melanhoolsed.
Hoolimata sellest, et hatifnatid meenutavad on loomuselt pigem loomi, saavad nad alguse seemnetest. Parim võimalus kellestki lahti saada ongi külvata selle kellegi koduaeda hatifnattide seemneid.
Hatifnatid reisivad meresid mööda ringi väikestes paatides, saades kord aastas kokku ühel tillukesel saarel.
Erilist huvi näivad nad ilmutavat just äikesetormide suhtes. Selline kogus elektrit muudab nad pimedas helendavateks ning puudutustele ohtlikeks, kuna on elektriliselt laetud.
Hatifnatid hoolitsevad väga innukalt oma baromeetri eest. "Võlukübaras" varastab Koduvana selle nende käest ära ning nad jälitavad teda väsimatult kuni lõpuks selle tagasi saavad.
Mõnede arvates on hatifnatid ära nõiutud, kuid see on vaid üks seletus nende kummalisusele. "Nähtamatu laps" ja teisi jutte peatükis "Hatifnattide saladus" jõuab Muumipapa äratundmisele, mis on see hatifnattide müsteerium ning miks äikesetormid neid nii väga võluvad, nimelt püüavad nad välja selgitada vastuse küsimusele, mis on elu sügavam mõte.
Kisõjärv
Kisõjärv (ka Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Küsajärv) on järv Võrumaal Rõuge vallas Kärinä külas. Kuulub Kisejärve järvestikku.
Järv paikneb Haanja kõrgustikul. Järve ligidal asuvad Pahijärv, Lõuna-Pahijärv ja Vuhjärv. Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga.
Taimestik on liigivaene: esineb kaheksa liiki makrofüüte.
Kaladest domineerivad särg ja ahven, mõnevõrra vähem on haugi. Püütud on ka roosärge, kiiska, latikat, kokre jt.
2005. aastal leiti järvest 16.–17. sajandist pärinev ühepuupaat, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena.
Angarsk
Angarsk on linn Venemaal Irkutski oblastis, Angarski munitsipaalrajooni keskus. Asub Angara kaldal, Irkutskist 40 km loodes.
Angarsk on asutatud 1946. aastal naftakeemiatehase ehituse juurde. Linnaõigused sai 1951. aastal.
Anatoli Ennvere
Anatoli Ennvere (enne eestistamist Anatoli Entson; 28. märts 1900 – 21. jaanuar 1987) oli eesti põllumajandusteadlane.
Embrüoloogia
Embrüoloogia (embryon ladina 'loode' ja logos 'õpetus') ehk arenemisõpetus ehk lootelugu on teadus loote arenemisest, mis algab munaraku viljastamisega ja lõpeb sündimisega või väljumisega lootekestadest (roomajad ja linnud). Embrüoloogia kui bioloogia osa uurib sugurakke, viljastumist ja loote arengut.
Ajalugu
Inimese loote arengu vastu tundsid huvi ja võrdlesid seda loomade, eriti kana embrüo arenguga juba Hippokrates ja Aristoteles. William Harvey tõestas 1651, et kõik loomad arenevad munast, Regnier de Graaf avastas 1672 Graafi folliikulid, Antony van Leeuwenhoek avastas 1677 aastal spermatosoidi. 1827 aastal avastas Karl Ernst von Baer imetajate munaraku.
Omaette teaduseks kujunes embrüoloogia 18. sajandi teisel ja 19. sajandi esimesel poolel seoses Kaspar Friedrich Wolffi ja Karl Ernst von Baeri uurimustega.
Väikesed trollid ja suur veeuputus
"Väikesed trollid ja suur veeuputus" on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni esimene muumilugude raamat. See on kirjutatud aastal 1945.
Seda on peetud ka omamoodi sissejuhatuseks hilisematele muumilugudele, sest tegelasi on seal vähem kui teistes raamatutes.
Sisu
Muumimamma ja Muumitroll ekslevad hirmsas pimedas metsas, otsides Muumipapat, kes on Hatifnattidega seiklema läinud. Nad kohtavad üht pisikest olendit, kes nendega liitub ja saab hilisemates raamatutes nimeks Sniff. Oma tee valgustamiseks on neil tulp. Metsas ründab neid hiigelmadu ning nad päästab naine, kes tuleb välja sellesama tulbi seest ja keda seetõttu hüütakse Tullipaks.
Hiljem jõuavad nad ühe vana mehe maja juurde, kes kutsub neid elama oma aeda, mis on tervenisti kompvekkidest tehtud. Kui nad avastavad, et aias paistev päike on tegelikult tehtud läikpaberist, otsustavad nad siiski edasi liikuda. Muumimammat ründab sipelgakaru, kuid teised päästavad ta ära. Viimaks leiavadki nad hatifnatid ja istuvad ühte nende paati. Kuna tundub, et sel pole kindlat sihti, kutsuvad nad paati ühe meretrolli, kes neid aitab. Kui nad kuivale maale jõavad, lahkuvad nii hatifnatid kui meretroll.
Nad suunduvad taas Muumipapat otsima ning jõuavad maja juurde, kus elab punaste juustega poiss ning too ütleb, et on Muumipapat näinud. Muumimamma, Muumitroll ja Sniff kiirustavad teda otsima, kuid Tullipa jääb poisi juurde elama. Peagi avastavad nad, et vesi on kiiresti tõusma hakanud ning päästavad ära kassi koos poegadega. Seejärel jätkavad nad oma otsinguid, kasutades tooli paadi asemikuna. Neile triivib vastu pudel appikutsega Muumipapalt ning toonekure abiga leiavad nad puude vahele kinni jäänud Muumipapa. Tema vabaks päästnud, suunduvad nad tagasi kuivale maale ning Muumipapa on väga mures selle pärast, et ta oli alles äsja valmis saanud Muumimaja ning siis viis vool selle endaga kaasa. Väikesel jalutuskäigul jõuavad nad kaunisse orgu, kuhu on pidama jäänud ka Muumimaja.
Apollo 11
pisi|Video Kuul käimisest Apollo 11 oli NASA Apollo programmi viies mehitatud missioon, mis sooritas kolmanda mehitatud lennu Kuu orbiidile ja esimese mehitatud maandumise Kuu pinnale.
St. Anger
"St. Anger" on USA heavy metal 'i bändi Metallica kaheksas stuudioalbum. See ilmus 2003. aastal.
Apollo 11
Apollo 11 startis 16. juulil 1969, kohaliku aja järgi 9:32 Kennedy Kosmosekeskusest. Kolm päeva pärast kanderaketist eraldumist, saabus kosmoselaev Kuu orbiidile ning Armstrong ja Aldrin asusid kuumoodulisse. Kuumoodul maandus 20. juulil 1969, kell 20:18 (UTC) Vaikuse merre ning 21. juulil kell 2:56 (UTC) astus Armstrong Kuu pinnale. Sündmusest tehti televisiooni otseülekanne, mida vaatas hinnanguliselt 600 miljonit inimest. Astronaudid veetsid Kuu pinnal 21 ja pool tundi ning sooritasid ühe väljumise Kuu pinnale, mille raames koguti 21,5 kg kivimeid.
Teel Kuule
Apollo 11 meeskonda kuulusid komandör Neil Armstrong, juhtimismooduli piloot Michael Collins ja kuumooduli piloot Edwin Aldrin.
1969. aasta 16. juuli hommikul andis hiidrakett Saturn V Kennedy Kosmosekeskuses kosmoselaevale stardi. Selle pardal olid 38-aastased Neil Armstrong ja Michael Collins ning 39-aastane Edwin Aldrin (alates 1988 Buzz Aldrin).
Apollo 11 tegi poolteist tiiru ümber Maa ning võttis seejärel suuna Kuule. Kuule jõudmiseks pidi kosmoselaev läbima 384 000 kilomeetrit. Selleks kulus peaaegu neli päeva. 19. juuli õhtul jõudis Apollo Kuu lähedale ning hakkas pidurdama. Kosmoselaevast sai Kuu tehiskaaslane, mis tiirles 110 kilomeetri kõrgusel.
Neil Armstrong ja Edwin Aldrin istusid kuumoodulisse Eagle (Kotkas), mis hakkas aeglaselt Vaikuse mere poole laskuma. Umbes 6 minutit enne turvalise Kuu pinnale laskumiseni jäänud aega väljastas Apollo navigatsiooniarvuti kontrollpaneelile veakoode 1202 ja 1201, mis olid põhjustatud mälu ületäitumisest. Astronaudid said juhtimiskeskusest juhise eirata veateateid ja jätkata laskumist.
Kui kõrgusemõõdik näitas, et Kuu pinnani on 150 meetrit, lülitas Armstrong automaatjuhtimise välja ning juhtis kuumoodulit käsitsi. 20. juulil, kui Tallinnas näitas kell 23.18, maandus moodul Kuu pinnale. «'''Hallo, Houston! Siin Vaikuse meri. 'Kotkas' on laskunud!'''» kõlas eetris.
Eagle'is jätkus patareitoidet ja õhku vaid 41 tunniks, kuid astronaudid ei kiirustanud kohe Kuu pinnale ronima. Meestel tuli puhata ja panna selga rasked skafandrid.
Armstrongi samm Kuu pinnale
pisi|Washington Post teatamas ajaloolisest sündmusest Alles viis ja pool tundi pärast maandumist avas Armstrong mooduli luugi. Ta pööras ennast näoga Kotka poole ja hakkas aeglaselt trepist alla ronima.
Kuust lahutas teda üheksa astet.
Aktuaalne kaamera
"Aktuaalne kaamera" (lühend AK) on Eesti Televisiooni igapäevane eestikeelne uudistesaade, mis on eetris alates 11. märtsist 1956.
AK uudistesaated on põhiliselt eesti keeles, kuid saated on ka vene keeles ja eesti viipekeeles.
Ajalugu
Uudistesaade "Aktuaalne kaamera" (nimi laenati Saksa DV TV-st, "Aktuelle Kamera") läks esimest korda eetrisse 1956. aasta 11. märtsil. Regulaarseid saateid (10 minutit korraga) hakati tootma sama aasta oktoobris.
Hooajal 2018/2019 on teleuudiste saated eetris argipäeviti ETV Terevisioonis ning õhtul kell 17.00, 18.30, 19.20 (viipekeeles, ETV2) ja päeva kokkuvõttena Aktuaalne kaamera kell 21.00. Nädalavahetusel on eetris 2 uudistesaadet. Õhtuti on kaks uudistesaadet vene keeles telekanalis ETV+.
Logo ja kujundus
Uudistesaate logona oli aastakümneid kasutusel heledale taustale tumeda kontuuriga joonistatud silm, mille keskel olid tähed AK.
Veebruaris 2017 kolis toimetus Telemajast renoveeritud vanasse raadiomajja, mis sai nime Uudistemaja. Kell 18.30 läks eetrisse esimene uudistesaade uuest stuudiokompleksist. Uuendati saate logo ja stuudiokujundus. Hommikused uudised lähevad eetrisse toimetuse ruumidest.
Toimetus
Saate algusaastatel esitasid uudiseid kaamera ees diktorid Ruth Peramets-Püss, Kalmer Tennosaar, Ivi Kreen, Endel Sõerde jt. Läbi aegade on AK uudiseid vahendanud veel teiste seas diktorid Urmas Ott, Urmas Liiv, Marite Kallasma, Eero Raun, Urve Tiidus, Helene Tedre, Sirje Eesmaa, Enn Eesmaa, Kalev Vapper, Mare Taimre, Harri Kingo, Urmas Reitelmann, Tõnis Tirel, Indrek Treufeldt, Aarne Rannamäe, Meelis Kompus, Kerli Dello, Neeme Raud, Kadri Hinrikus ja Monika Tamla.
Aastast 2019 on saatejuht-toimetajad Margus Saar, Astrid Kannel, Priit Kuusk ja Johannes Tralla. 2023. aasta kevadhooajal on kultuuriuudiste toimetajad-saatejuhid Reet Weidebaum, Janet Õunapuu, Ave Häkli ja Tõnu Karjatse, majandusuudiste toimetajad-saatejuhid Merilin Pärli, Oliver Kahu ja Mart Linnart. Tallinnas töötavad sise- ja välisuudiste toimetajad-reporterid Anne Raiste, Hanneli Rudi, Toomas Pott, Veronika Uibo, Tarmo Maiberg, Arni Alandi jt ning toimetusel on korrespondendid Eestis ning Washingtonis ja Brüsselis. Teleuudiste juht on 2017. aasta sügisest Liisu Lass.
Apollo 11
Armstrongi samm Kuu pinnale
Telekaamera oli Aldrini käes. «Viis, neli, kolm, kaks,» luges Neil ning sirutas vasaku jala Kuule. Mida ta sel hetkel tundis? «Mitte midagi erilist. Ma tahtsin lihtsalt väga ettevaatlik olla,» ütles Neil hiljem pressikonverentsil.
Tallinnas oli 21. juuli, mõni minut enne kuut, kui esimene inimene kahe jalaga Kuu pinnal seisis. «See on väike samm ühele inimesele, kuid suur hüpe kogu inimkonnale!» ütles ameeriklane legendaarsed sõnad.
18 minutit hiljem ronis trepist alla ka Edwin Aldrin.
Astronaudid heiskasid Kuule Ameerika Ühendriikide lipu. Et Kuul ei ole tuult, oli lipuriie kinnitatud L-tähe kujulisele vardale. Asfalti meenutavale Vaikuse mere pinnale pandi mälestustahvel, millel oli Maa kummagi poolkera kujutis, astronautide ja president Nixoni allkirjad ning kiri: «Siia astus 1969. aastal esimest korda inimene planeedilt Maa! Me tõime kaasa rahusoovid kogu inimkonnalt.»
Kuule jäid ka medalid kahe hukkunud kosmonaudi ja kolme Apollo 1 astronaudi nimega ning mündisuurune ränist ketas, millele oli graveeritud mikroskoopiline tekst nelja Ameerika Ühendriikide presidendi pöördumisega ning hea tahte avaldustega 73 riigi esindajatelt (valdavalt riigipeadelt). Nende hulgas oli ka Eesti Vabariigi peakonsuli Ernst Jaaksoni avaldus:
pisi|Kuule jäetud ränist ketas kõrvuti USA 50-sendisega
Armstrong ja Aldrin olid Kuu pinnal veidi üle kahe ja poole tunni. Nad kogusid ligi 22 kilogrammi pinnaseproove, tegid kümneid fotosid ja võtsid vastu president Nixoni õnnitlused. Nad paigaldasid Kuule ka seismomeetri ja peegeldi Maa ja Kuu vahelise täpse kauguse mõõtmiseks laserkiire abil.
Esimesena ronis kuumoodulisse tagasi Aldrin, tema järel Armstrong. Esmalt võtsid astronaudid einet, puhkasid pisut, ja lahkusid Kuult 21. juulil. Õhkutõusu salvestanud kaamera talletas Kuule jäänud lipu kõikumise mootori käivitumisel, kuid Buzz Aldrin väidab, et nägi, kuidas lipp lõpuks ümber kukkus. Selle vältimiseks püstitati järgmistel lendudel lipp kuumoodulist kaugemale.
Maandumine ja karantiin
pisi|275px|Karantiinis astronaudid vestlemas president Nixoniga Kosmoselaev jõudis Maale tagasi 24. juulil ning kukkus Vaiksesse ookeani 812 meremiili Hawaii saartest edelas. Apollo 11 meeskond maandus 13 meremiili (24 km) kaugusel USA mereväe lennukikandjast USS Hornet, mis neid ootas. Kopteritelt merre hüpanud tuukrid stabiliseerisid laeva ja andsid astronautidele kaitseülikonnad, mida nad pidid kandma karantiiniruumidesse jõudmiseni.
NASA pidas võimalust, et Apollo 11 meeskond Kuult tundmatuid patogeene kaasa toob, vähetõenäoliseks aga võimalikuks ja seetõttu rakendati suuri ettevaatusabinõusid. NASA kahtlustas et kui Kuul on elu, võisid mehed Kuu pinnal tundmatute patogeenidega kokku puutuda ja need Maale kaasa tuua. Seetõttu oli meeskond 21 päeva karantiinis. Karantiini rakendati ka Apollo 12 ja 14 lennul (Apollo 13 ei maandunud). Kui tõestati et Kuu on elutu, lõpetati ka karantiini kasutamine.
Luna 11
Kolm päeva enne Apollo 11 reisi startis ka venelaste automaatjaam Luna 11, kuid see purunes Kuule maandumisel. 1971. aastaks olid venelased katsetanud vaid nelja uue mootoriga kuuraketti, mille reisid olid kõik lõppenud plahvatustega.
Ontogenees
pisi|Inimese [[embrüogenees]] Ontogenees ehk isendiareng ehk isendiarenemine ehk individuaalne areng ehk indiviidiareng on üksiku organismi areng organismi tekkimisest (viljastunud munarakust või partenogeneesi korral viljastamata munarakust) kuni küpsuseni või teise kontseptsiooni järgi loomuliku surmani.
Ontogeneesi alusprotsessid on diferentseerumine ja morfogenees.
Ontogeneesi uurib arengubioloogia.
Ontogenees ja fülogenees
Lähemalt artiklis Ontogenees ja fülogenees
Varem arvati, et organismi areng peegeldab täpselt liigi evolutsiooni (rekapitulatsiooniteooria). Kuigi see päris nii ei ole, on ontogeneesi ja fülogeneesi vahel palju seoseid, mida evolutsiooniteooria ka seletab.
Inimese ontogenees
Lähemalt artiklis Inimese ontogenees
Apollo 14
Apollo 14 oli Apollo programmi kaheksas mehitatud missioon, mis sooritas kolmanda maandumise Kuule.
Meeskonda kuulusid komandör Alan Shepard, juhtimismooduli ("Kitty Hawk"; CM-110) piloot Stuart Roosa ja kuumooduli ("Antares"; LM-8) piloot Edgar Mitchell. Shepardile oli see teine kosmoselend, Mitchellile ja Roosale esimene.
Ontogenees
Inimese ontogenees
Inimese ontogenees jaotub kaheks etapiks:
Apollo 14
Apollo 14 startis 31. jaanuaril 1971 kell 21:03.02 maailmaaja järgi stardiplatvormilt 39A. Meeskond jõudis juhtimismoodulis Maale tagasi 9. veebruaril kell 21:05.00 maailmaaja järgi. Missioon kestis kokku 216 tundi, 1 minuti ja 58 sekundit ehk 9 ööpäeva, 1 minuti ja 58 sekundit.
Maandumispaik oli Fra Mauro kõrgustik (3,65 S, 17,47 W). Kuule jõudsid Shepard ja Mitchell 5. veebruaril kell 9:18.11. Kuult lahkuti 6. veebruaril kell 18:48.42. Kuul viibiti 1 ööpäev ja 9,5 tundi. Otseselt Kuu pinnal viibisid Shepard ja Mitchell kahe peale kokku 9,2 (4,7+4,5) tundi.
Ontogenees
Inimese ontogenees
2) sünnijärgseks ehk postembrüonaalseks ehk üsaväliseks (postnataalseks) arenguperioodiks.
Apollo 14
Shepardi skafandril olid käte ja jalgade ümber punased triibud, et oleks võimalik kosmonautidel vahet teha. Näiteks Apollo 12 fotodel tekitas suurt segadust asjaolu, et kosmonautidel ei olnud võimalik vahet teha. Hiljem kasutati seda meetodit nii Apollo ülejäänud missioonidel kui ka kosmosesüstikute ja Rahvusvahelise kosmosejaama lendudel.
Pinnaseproove võeti Kuult kaasa 43 kg.
Ontogenees
Inimese ontogenees
Üsasiseseks nimetatakse arenguperioodi naise suguraku viljastamist (raseduse algus) kuni lapse sündimiseni. Üsaväline periood vältab sünnist surmani. Üsasisene periood vältab ema organismis ligikaudu 40 nädalat (10 lunaarkuud): esimesed päevad munajuhas, ülejäänud aja emakas. Sel perioodil arenevad ka nn provisoorsed elundid, mis on vajalikud loote arenemiseks.
Apollo 14
Shepard võttis poolsalaja kaasa golfikepi ja -pallid ning tegi Kuul kaks lööki. Ta väitis, et teine pall liikus edasi "miile ja miile ja miile", kuid hiljem leidis, et tegelikult jõudis see 200–400 jardi kaugusele. “Ilmselt olen ma kaugelt kuulsam selle mehena, kes Kuul golfipalli lõi, kui esimese ameeriklasena kosmoses.”
Stuart Roosa, kes oli nooruses töötanud metsanduses, oli kaasa võtnud mitusada seemet 5 okaspuuliigilt, et kindlaks teha, kas neile mõjub kaaluta olek. Pärast Maale naasmist idanesid seemned normaalselt. Seemneist idanenud puukesi jagati paljudesse kohtadesse üle USA ja mõned välismaalegi. Neid nimetatakse kuupuudeks.
Niedercunnersdorf
Niedercunnersdorf on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Kottmari vallas.
Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Niedercunnersdorfi valda.
Muumitrollid
Muumitrollid (ka muumid) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni teoste muumilugude kesksed tegelased.
Muumitrollid on ühe Skandinaavia trollide pere liikmed, kes on valged, ümarad ja karvased ning suure nina tõttu meenutavad nad pisut jõehobu või kapibaarat.
Muretu ja seikluslik pere elab Muumiorus Muumimajas, kuigi varasemad ajutised peatuspaigad on neil asunud ka ujuvas teatris ja tuletornis. Koos sõprade ja kaaslastega elavad nad üheksas raamatus läbi lugematuid seiklusi.
Peale üheksa juturaamatu on Tove Jansson viie muumiteemalise pildiraamatu ja lugematute koomiksite autor.
Eriti populaarsed on muumitrollide lood Soomes, Rootsis, Eestis, Taanis, Norras, Poolas, Venemaal, Jaapanis, Iisraelis ja Inglismaal.
Muumitrollid on andnud ainest telesarjadele ja filmidele, tervele hulgale kaubaartiklitele ning isegi teemapargile, Muumimaale, mis asub Soomes Naantalis.
Raamatusari
Tove Jansson kirjutas üheksa rootsikeelset muumiraamatut aastatel 1945–1970.
Kergejõustik 1996. aasta suveolümpiamängudel
Atlanta olümpiamängude suurkangelane oli teine ​​ameeriklane Michael Johnson. Johnson võitis 200 ja 400 m jooksu duubli kõigi aegade esimesena, püstitades selle käigus tähelepanuväärse maailmarekordi 19,32 200 m jooksus. Ta pidi osalema ka 4x400 m teatejooksus, kuid muutis pärast 200 m jooksu finaali meelt ega jooksnud seda. Ameeriklased võitsid ikkagi 4x400 teatejooksu. Naistest duubeldas prantslane Marie-José Pérec Johnsoni kombel, võites 200 ja 400 m jooksu. Teine kahekordne võitja oli venelanna Svetlana Masterkova, kes võitis 800 ja 1500 m jooksu.
100 m jooks
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 106 Riike: 75 Maailmarekord: 9,85 Leroy Burrell USA, (6. juuli 1994, Lausanne) Olümpiarekord: 9,92 Carl Lewis USA, (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 9,96 Linford Christie Suurbritannia Tulemused <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 78 Riike: 57 Maailmarekord: 19,66 Michael Johnson USA, (23. juuni 1996, Atlanta) Olümpiarekord: 19,73 Michael Marsh USA, (5. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 1992: 20,01 Michael Marsh USA Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 62 Riike: 42 Maailmarekord: 43,29 Butch Reynolds USA, (17. august 1988, Zürich) Olümpiarekord: 43,50 Quincy Watts USA, (5. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 1992: 43,50 Quincy Watts USA Tulemused <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 56 Riike: 41 Maailmarekord: 1.41,73 Sebastian Coe Suurbritannia, (10. juuni 1981, Firenze) Olümpiarekord: 1.43,00 Joaquim Cruz Brasiilia, (6. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1992: 1.43,66 William Tanui Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 57 Riike: 37 Maailmarekord: 3.27,37 Noureddine Morceli Alžeeria, (12. juuli 1995, Nice) Olümpiarekord: 3.32,53 Sebastian Coe Suurbritannia, (11. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1992: 3.40,12 Fermín Cacho Hispaania Tulemused <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 35 Riike: 22 Maailmarekord: 12.44,39 Haile Gebrselassie Etioopia, (16. august 1995, Zürich) Olümpiarekord: 13.05,59 Saïd Aouita Maroko, (11. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1992: 13.12,52 Dieter Baumann Saksamaa Tulemused <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 4. juuli Osavõtjaid:29 Riike: 28 Maailmarekord: 26.43,53 Haile Gebrselassie Etioopia, (5. juuni 1995, Hengelo) Olümpiarekord: 27.21,46 Brahim Boutayeb Maroko, (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 27.46,70 Khalid Skah Maroko Tulemused <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 124 Riike: 79 Maailmarekord: 2:06.50 Belayneh Dinsamo Etioopia, (17. aprill 1988, Rotterdam) Olümpiarekord: 2:09.21 Carlos Lopes Portugal, (12. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1992: 2:13.23 Hwang Young-Cho Lõuna-Korea Tulemused <br style="clear:both;" />
110 m tõkkejooks
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 62 Riike: 39 Maailmarekord: 12,91 Colin Jackson Suurbritannia, (20. august 1993, Stuttgart) Olümpiarekord: 12,98 Roger Kingdom USA, (28. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 13,12 Mark McKoy Kanada Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 55 Riike: 35 Maailmarekord: 46,78 Kevin Young USA, (6. august 1992, Barcelona) Olümpiarekord: 46,78 Kevin Young USA, (6. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 1992: 46,78 Kevin Young USA Tulemused <br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 35 Riike: 22 Maailmarekord: 7.59,18 Moses Kiptanui Keenia, (16. august 1995, Zürich) Olümpiarekord: 8.05,51 Julius Kariuki Keenia, (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 8.08,84 Matthew Birir Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
4x100 m teatejooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 154 Riike: 37 Maailmarekord: 37,40 USA (8. august 1992, Barcelona) Michael Marsh, Leroy Burrell, Dennis Mitchell, Carl Lewis Olümpiarekord: 37,40 USA (8. august 1992, Barcelona) Michael Marsh, Leroy Burrell, Dennis Mitchell, Carl Lewis Olümpiavõitja 1992: 37,40 USA Michael Marsh, Leroy Burrell, Dennis Mitchell, Carl Lewis Tulemused <br style="clear:both;" />
4x400 m teatejooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 151 Riike: 35 Maailmarekord: 2.54,29 USA (22. august 1993, Stuttgart) Michael Johnson, Andrew Valmon, Butch Reynolds, Quincy Watts Olümpiarekord: 2.55,74 USA (8. august 1992, Barcelona) Andrew Valmon, Quincy Watts, Michael Johnson, Steve Lewis Olümpiavõitja 1992: 2.55,74 USA Andrew Valmon, Quincy Watts, Michael Johnson, Steve Lewis Tulemused Ameerika Ühendriigid osalesid võistlusel ilma oma kahe parima jooksjata. Maailmarekordiomanik Butch Reynolds sai enne mänge vigastada ja 400 meetri kuldmedalist Michael Johnson sai vigastada 200 meetri finaalis joostud 19,32 maailmarekordi ajal. <br style="clear:both;" />
20 km käimine
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 60 Riike: 33 Maailmarekord: 1:18.04 Bo Lingtang Hiina, (7. aprill 1994, Peking) Olümpiarekord: 1:19.57 Jozef Pribilinec Tšehhoslovakkia, (23. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 1:21.45 Daniel Plaza Hispaania Tulemused <br style="clear:both;" />
50 km käimine
Finaal: 2. august Osavõtjaid:51 Riike: 27 Maailmarekord: 3:37.41 Andrei Perlov NSVL, (5. august 1989, Leningrad) Olümpiarekord: 3:38.29 Vjatšeslav Ivanenko NSVL, (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 3:50.13 Andrei Perlov SRÜ Tulemused <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 37 Riike: 27 Maailmarekord: 2.45 Javier Sotomayor Kuuba, (27. juuli 1993, Salamanca) Olümpiarekord: 2.38 Gennadi Avdjejenko NSVL, (25. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 2.34 Javier Sotomayor Kuuba Tulemused <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 37 Riike: 24 Maailmarekord: 6.14 Sergei Bubka NSVL, (31. juuli 1994, Sestriere) Olümpiarekord: 5.90 Sergei Bubka NSVL, (30. juuli 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 5.80 Maksim Tarasov SRÜ SRÜ Tulemused Valeri Bukrejev ei saanud oma valitud algkõrgusest 5.40 üle, ning seega jäi tulemuseta. <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 36 Riike: 24 Maailmarekord: 23.12 Randy Barnes USA, (22. mai 1988, Los Angeles) Olümpiarekord: 22.47 Ulf Timmermann Saksa DV, (23. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 21.70 Mike Stulce USA Tulemused <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 40 Riike: 30 Maailmarekord: 74.08 Jürgen Schult Saksa DV, (6. juuni 1986, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 68.82 Jürgen Schult Saksa DV, (1. oktoober 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 65.12 Romas Ubartas Leedu Tulemused <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 37 Riike: 22 Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh NSVL, (30. august 1986, Stuttgart) Olümpiarekord: 84.80 Sergei Litvinov NSVL, (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 82.54 Andrei Abduvalijev SRÜ Tulemused <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 34 Riike: 21 Maailmarekord: 98.48 Jan Železný Tšehhi, (25. mai 1996, Jena) Olümpiarekord: 89.66 Jan Železný Tšehhoslovakkia, (8. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 1992: 89.66 Jan Železný Tšehhoslovakkia Tulemused <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 31. juuli-1. august Osavõtjaid: 40 Riike: 24 Maailmarekord: 8891 Dan O'Brien USA, (5. september 1992, Talence) Olümpiarekord: 8847 Daley Thompson Suurbritannia, (9. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1992: 8611 Robert Změlík Tšehhoslovakkia Tulemused <br style="clear:both;" />
100 m jooks
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 56 Riike: 38 Maailmarekord: 10,49 Florence Griffith-Joyner USA, (16. juuli 1988, Indianapolis) Olümpiarekord: 10,62 Florence Griffith-Joyner USA, (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 10,82 Gail Devers USA Tulemused <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 47 Riike: 34 Maailmarekord: 21,34 Florence Griffith Joyner USA, (28. september 1988, Seoul) Olümpiarekord: 21,34 Florence Griffith Joyner USA, (28. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 21,81 Gwen Torrence USA Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 49 Riike: 35 Maailmarekord: 47,80 Marita Koch Saksa DV, (6. oktoober 1985, Canberra) Olümpiarekord: 48,65 Olga Brõšgina NSVL, (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 48,83 Marie-José Pérec Prantsusmaa Tulemused <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 36 Riike: 30 Maailmarekord: 1.53,28 Jarmila Kratochvílová Tšehhoslovakkia, (26. juuli 1983, München) Olümpiarekord: 1:53.43 Nadežda Olizarenko NSVL, (27. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1992: 1.55,54 Ellen van Langen Holland Tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid:32 Riike: 21 Maailmarekord: 3.50,46 Qu Yunxia Hina, (11. september 1993, Peking) Olümpiarekord: 3.53,96 Paula Ivan Rumeenia, (1. oktoober 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 3.55,30 Hassiba Boulmerka Alžeeria Tulemused <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 46 Riike: 25 Maailmarekord: 14.36,45 Fernanda Ribeiro Portugal, (22. juuli 1995, Hechtel) Tulemused Naiste 5000 m jooks oli esmakordselt olümpiamängude programmis. <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 2. august Osavõtjaid:35 Riike: 19 Maailmarekord: 29.31,78 Wang Junxia Hiina, (8. september 1993, Peking) Olümpiarekord: 31.05,21 Olga Bondarenko NSVL, (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 31.06,02 Derartu Tulu Etioopia Tulemused <br style="clear:both;" />
4x100 m teatejooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 93 Riike: 22 Maailmarekord: 41,37 Saksa DV (6. oktoober 1985, Canberra) Silke Gladisch, Sabine Günther, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiarekord: 41,60 Saksa DV (1. august 1980, Moskva) Romy Müller, Bärbel Wöckel, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiavõitja 1992: 42,11 USA Evelyn Ashford, Esther Jones, Carlette Guidry, Gwen Torrence Tulemused <br style="clear:both;" />
4x400 m teatejooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 59 Riike: 14 Maailmarekord: 3.15,17 NSVL (1. oktoober 1988, Seoul) Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiarekord: 3.15,17 NSVL (1. oktoober 1988, Seoul) Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiavõitja 1992: 3.20,20 SRÜ Jelena Ruzina, Ljudmila Džigalova, Olga Nazarova, Olga Brõzgina Tulemused <br style="clear:both;" />
100 m tõkkejooks
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 44 Riike: 28 Maailmarekord: 12,21 Jordanka Donkowa Bulgaaria, (20. august 1988, Stara Sagora) Olümpiarekord: 12,38 Jordanka Donkowa Bulgaaria, (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 12,64 Paraskevi Patoulidou Kreeka Tulemused Pärast dopinguproovide hindamist diskvalifitseeriti seitsmendaks tulnud venelanna Natalija Sehhodanova. Tema proovis tuvastati anaboolne steroid stanosolool. <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 30 Riike: 21 Maailmarekord: 52,61 Kim Batten USA, (11. august 1995, Göteborg) Olümpiarekord: 53,17 Debbie Flintoff-King Austraalia, (28. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 53,23 Sally Gunnell Suurbritannia Tulemused <br style="clear:both;" />
10 km käimine
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 44 Riike: 26 Maailmarekord: 41.56,2 Nadezda Rjaškina NSVL, (24. juuli 1990, Seattle) Olümpiarekord: 44.32 Chen Yueling Hiina, (3. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 1992: 44.32 Chen Yueling Hiina Tulemused <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 3. august Osavõtjaid:32 Riike: 24 Maailmarekord: 2.09 Stefka Kostadinova Bulgaaria, (30. august 1987, Rooma) Olümpiarekord: 2.03 Louise Ritter USA, (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 2.02 Heike Henkel Saksamaa Tulemused * Itaallane Antonella Bevilacqua tuli algselt 1.99 m-ga neljandaks. Enne Atlanta mänge oli dopinguproovides leitud efedriini ja pseudoefedriini. Seejärel süüdistas Bevilacqua Hiina salendavaid tablette. Itaalia föderatsioon andis talle olümpiamängude stardiloa. Pärast olümpiat otsustas IAAF, et ta on süüdi dopingurikkumises, ja tühistas tema tulemused alates maist, sealhulgas olümpiamängud. <br style="clear:both;" />
Keelemäng
Keelemäng (inglise language-game; saksa Sprachspiel)
Kergejõustik 1996. aasta suveolümpiamängudel
Kolmikhüpe
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 32 Riike: 23 Maailmarekord: 15.50 Inessa Kravets Ukraina, (10. august 1995, Göteborg) Tulemused Naiste kolmikhüpe oli esmakordselt olümpiamängude programmis. <br style="clear:both;" />
Keelemäng
Teoses “Tõsikindlusest” (e. k 2000) L. Wittgenstein kirjutab: Keele “olemuseks” on keelemäng, mis sisaldab lisaks keelele tegevusi, millega too läbi põimub (§7). Keelemäng on algfenomen, primaarsus (§654, 656), mis põhineb antud keelemängu raames analüüsimatutele reeglitele (§199). Kui võtame omaks reeglite tavast tulenevuse, eel-keelelisuse, kaob metafüüsiline põhivajadus piire tõmmata (§76) - pole vaja mingit teooriat, vaid ainult keelemängu kirjeldusi (§109). Reeglite vajalikkus, mille tõestuseks Wittgenstein toob hulganisti näiteid, näitab aga omakorda, et mängul (keelel) on mõtet vaid kogukondlikus kontekstis (§202). See on lühidalt Wittgensteini positiivne programm, ülejäänu on kriitika: asja-mõiste vastavusel põhineva keelekäsituse kriitika, Descartes'ist alguse saanud absoluutse kahtluse kriitika (vt §§60, 107, 303, 420), filosoofia kriitika üleüldse. Viimasel puhul kasutab Wittgenstein põhiliselt retoorilisi kujundeid. Kindlasti oli Wittgenstein oluline kuju loogika-dogmatismi kõigutamisel keelefilosoofias.
Kergejõustik 1996. aasta suveolümpiamängudel
Kuulitõuge
Finaal: 2. august Osavõtjaid:25 Riike: 16 Maailmarekord: 22.63 Natalja Lissovskaja NSVL, (7. juuni 1987, Moskva) Olümpiarekord: 22.41 Ilona Slupianek Saksa DV, (24. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1992: 21.06 Svetlana Kriveljova SRÜ Tulemused <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 39 Riike: 24 Maailmarekord: 76.80 Gabriele Reinsch Saksa DV, (9. juuli 1988, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 72.30 Martina Hellmann Saksa DV, (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1992: 70.06 Maritza Martén Kuuba Tulemused <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 32 Riike: 23 Maailmarekord: 80.00 Petra Felke Saksa DV, (9. september 1988, Potsdam) Olümpiarekord: 74.68 Petra Felke Saksa DV, (26. september [1988[]], Seoul) Olümpiavõitja 1992: 68.34 Silke Renk Saksamaa Tulemused <br style="clear:both;" />