cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Reegliutilitarism
Reegliutilitarism väldib vastuväiteid teoutilitarismile
Üldiselt me tahame, et inimesed täidaksid oma lubadusi ka mõnedel juhtudel, kui see võib tuua vähem kasu kui lubaduse murdmine. Asi on selles, et lubaduste täitmise praktika on väga väärtuslik. See võimaldab mitmesuguseid koostöösuhteid, tekitades kindluse, et teised inimesed teevad seda, mida nad lubavad. Kui me teaksime, et igal juhtumil, kus lubaduse mittetäitmine toob rohkem kasu, jäetakse lubadus täitmata, siis me ei saaks lubajaid usaldada.
Reegliutilitaristid näevad reeglipõhise moraali sotsiaalset mõju oma teooria ühe põhilise voorusena. Reegliutilitarist väldib teoutilitarismi usaldust õõnestavat mõju, sest reeglitest kinnipidamine võimaldab teiste inimeste tõenäolist käitumist ennustada. Reegliutilitaristid ei eita küll, et on inimesi, keda ei saa ennustada, kuid nad saavad väita, et nende moraalikooeksi järgi on usalduse rikkumised üldiselt väärad teod.
Reegliutilitaristid leiavad ka, et nende süsteemile ei saa ette heita liigset nõudlikkust ja nende vaade ei õõnesta ka isiklikke suhteid. Reegliutilitarism lubab olla erapoolik enda ja nende suhtes, kellega ollakse isiklike suhetes. Seejuures säilitab ta ka üldise erapooletuse nõude. Brad Hookeri järgi tuleb eritada erapooletuse ja erapoolikuse juttu kaht konteksti: moraalireeglite õigustamise konteksti ja moraalireeglite rakendamise konteksti. Reegli õigustused peavad olema rangelt erapooletud: tuleb arvestada selle mõju kõikidele inimestele ja kaaluda igaühe huve võrdsetel alustel. Reegli sisus ja selle rakendamisel on erapoolikus lubatud. Näiteks reegel, et lapsevanemal on eriline kohus oma laste eest hoolitseda, on sisult erapoolik, sest see nõuab, et vanemad kulutaksid oma lastele rohkem aega, energiat ja teisi ressursse kui teistele lastele. Erapoolikust laste suhtes saab õigustada mitut moodi. Laste eest hoolitsemine on nõudlik tegevus. Lastel on arenguks tarvis täiskasvanute erilist tähelepanu. Et laste vajadused on erinevad, on tarvis konkreetseid lapsi hästi tunda. Sellepärast on usutav, et laste heaolu edendab kõige paremini tööjaotus, mis nõuab, et konkreetsed vanemad (või teised hooldajad) keskenduksid eeskätt konkreetsete laste eest hoolitsemisele ega püüaks kõikide laste eest hoolitseda. See maksimeerib laste üldist heaolu. Nii et erapoolikust konkreetsete laste suhtes saab erapooletult õigustada. Sarnaselt saab õigustada teisi erapoolikuid reegleid ja praktikaid. Näiteks on õppejõududel eriline kohus õpetada oma üliõpilasi. Ametnikud peaksid olema erapoolikud oma piirkonna inimeste suhtes. Kui eesmärk on edendada kõigi linnade inimeste heaolu, siis on parem, kui iga linnaga tegelevad eraldi inimesed.
Reegliutilitarism saab ka õigustata moraalselt lubatava erapoolikuse määra. Nad toetavad vähemalt reeglit, mis keelab vanematel kahjustada oma laste huvide edendamiseks võõraid lapsi. Samuti võivad nad toetada reeglit, mille järgi jõukad vanemad, kelle laste vajadused on täielikult rahuldatud, on kohus anda ressursse lastele, kellel puuduvad hädavajalikud ressursid.
Reeglikummardamine
Teoutilitaristid ütlevad, et reegliutilitaristid toetavad irratsionaalselt reeglipõhiseid tegusid juhtumitel, kus reeglit rikkudes saaks teha rohkem head kui seda järgides. J. J. C. Smart on nimetanud seda reeglikummardamiseks (rule worship). Teoutiitaristid tunnistavad küll reeglite väärtust. Näiteks saab nende alusel tegutseda, kui kaalutlemiseks pole aega. Reeglid võivad ka õigustada millegi tegemist või tegematajätmist, kuni pole põhjendit vastupidiseks. Aga kui teatakse, et reeglit rikkudes saab rohkem head teha, siis tuleb reeglit rikkuda.
Kollabeerumine teoutilitarismiks
Mõnede kriitikute arvates reegliutilitarism teoutilitarismist põhimõtteliselt ei erine ja tal on kõik viimase puudused. David Lyonsi sõnul on reegliutilitarism teoutilitarismiga ekstensionaalselt ekvivalentne (kollabeerub selleks). Reegliutilitarist võib õigeks reegliks pidada näiteks seda: "Ära valeta, kui valetamine ei tee rohkem head kui tõerääkimine." Oletame, et moraalikoodeks koosneb säärase klausliga reeglitest. Siis need reeglid ütlevad kokkuvõttes sedasama mis teoutilitaristlik reegel "Tee seda, mis maksimeerib kasu."
Et reegliutilitarism oleks teoutilitarismist erinev, peavad selle pooldajad leidma eranditega reeglite sõnastamise viisi, mis ei vii teoutilitarismiks kollabeerumisele. Üks viis on täpsustada tingimused, mille korral üldise moraalinõude rikkumine on õigustatud. Reegel võiks olla näiteks niisugune: "Ära valeta, välja arvatud selleks, et hoida ära tõsist kahju nendele, kes ei ähvarda õigustamatult teisi tõsise kahjuga."
Raskus on veel selles, et paindlikud reeglid ei tohi olla nii keerulised, et neid oleks liiga raske selgeks saada.
Väärad vastused ja jämedad mõisted
Väidetakse, et reegliutilitarism ei ole vaba teoutilitarismi nõrkustest, sest see ei võta paljusid meie moraalimõisteid tõsiselt, mistõttu see ei saa toetada õigeid vastuseid paljudele meie moraaliprobleemidele. Kumbki ei tunnista õigluse, õiguste ja ärateenimise mõistet. Näiteks süütute inimeste karistamise kohta pole reegliutilitaristidel rohkem öelda, kui et reegel, mis lubab seda teha, teeks kokkuvõttes rohkem head. See aga pole kindel, ja kui see nii pole, siis peavad utilitaristid pidama süütu inimese meelega karistamist mõnikord moraalselt õigustatuks, kuigi sel juhul koheldaks teda ebaõiglaselt, tal on õigus sellele, et teda ei karistataks selle eest, milles ta süüdi pole, ja ta pole ära teeninud, et teda karistataks kuriteo eest, mida ta pole toime pannud. Reegliutilitaristid võivad enda kaitseks öelda, et tegelikult nad ei eita neid mõisteid, kuid tõlgendavad neid kasu maksimeerimise seisukohast. Jutt on individuaalse kohtlemise reeglitest, mis on väga tähtsad, sest need annavad panuse üleüldise heaolu edendamisse. Pealegi ka need, kelle jaoks need on fundamentaalmõisted, peavad määrama, kas kellegi ebaõiglane kohtlemine, kellegi õiguste rikkumine ja kellegi kohtlemine nii, nagu ta pole ära teeninud, on alati väär. Utilitarismile heidetakse ette, et see õigustab inimeste ebaõiglast kohtlemist jne. Aga see kriitika on õigustatud ainult juhul, kui see on alati väär. Utilitaristid väidavad, et tervemõistuslik moraal ei ole nii absolutistlik. On ju teada, et kriminaalkohtusüsteem pole täiuslik ning mõnikord karistatakse süütuid. See on väärade süüdimõistmiste probleem (problem of wrongful convictions), mis tekitab utilitarismi kriitikutele tõsiseid raskusi. Enamik inimesi leiab, et on parem, kui kriminaalkohtusüsteem on olemas, isegi kui see pole täiuslik. Utilitaristid ütlevad, et seda saab õigustada ainult juhul, kui reegel, mis lubab karistamist, annab rohkem üldist kasu kui reegel, mis ei luba üldse karistamist, sest see toob kaasa mõnede inimeste ebaõiglase karistamise.
Kera-jõgitakjas
Kera-jõgitakjas (Sparganium glomeratum) on veetaimeliik perekonnast jõgitakjas.
Taim kasvab kallastel, kraavides, soistes kohtades. Taim leidub Eestis harva.
Kallavere raamatukogu
Kallavere raamatukogu oli Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu Maardu lähedal Kallavere töölisasulas aastatel 1974–1991.
Kallavere lasteraamatukogu ja Kallavere raamatukogu kogud anti 1993. aasta alguses üle Maardu linnavalitsusele ning nende baasil avati 1993. aastal uuel aadressil (Orumetsa tänav 8) Maardu linna raamatukogu.
Girl in a Coma
pisi|Girl in a Coma Girl in a Coma oli Ameerika Ühendriikide bänd, mis viljeles indie rock muusikat.
The Dandy Warhols
pisi|The Dandy Warhols The Dandy Warhols on Ameerika Ühendriikide alternatiivroki bänd, mille asutasid 1994. aastal Oregoni suurimas linnas Portlandis laulja-kitarrist Courtney Taylor-Taylor ja kitarrist Peter Holmström. Hiljem liitusid nendega klahvpillimängija Zia McCabe ja trummar Eric Hedford. Hedford lahkus 1998. aastal ja tema asemele tuli Taylor-Taylori nõbu Brent DeBoer.
Bändi nimi on tuletatud slovaki päritolu ameerika popkunstniku Andy Warholi nimest.
Karl von Sievers
Karl von Sievers on mitme inimese nimi:
BNP Paribas
pisi|BNP Paribasi logo BNP Paribas S.A. on Prantsuse rahvusvaheline panganduskontsern. See on koguvarade poolest maailmas suuruselt kaheksas pank ja tegutseb praegu 77 riigis. See loodi Banque Nationale de Paris'i (BNP) ja Paribase ühinemise kaudu 2000. aastal, kuid selle ettevõtte identiteet ulatub tagasi oma esimese asutamiseni 1848. aastal riigipangana. See on üks kolmest suurest rahvusvahelisest Prantsuse pangast koos Société Générale ja Crédit Agricole’ga. Kontsern on noteeritud Euronext Paris esimesel turul ja osa Euro Stoxx 50 aktsiaturu indeksist, samas kui ettevõte kuulub ka Prantsuse CAC 40 indeksisse.
Rudolf Sabbe
Rudolf Sabbe (16. veebruar 1894 Pindi vald, Rõuge kihelkond – 28. detsember 1934) oli Venemaa ja Eesti sõjaväelane (kapten).
Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas.
1920 anti talle Vabadusristi II liigi 3. järk, tunnustades tema tööd kaptenina Vabadussõjas.
Hiljem oli ta Valgamaal politseinik.
Isiklikku
Tema vend oli Eesti ala viimane metsavend August Sabbe.
Angerja mõis
Angerja mõis (saksa keeles Angern) oli Pahkla mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Kohila valda.
Mõisa mainiti esimest korda 1424. Mõisast on tänapäevani säilinud arvatavasti 14.-15. sajandist pärinev linnuseks ehitatud mõisa peahoone (Angerja vasallilinnuse) varemed.
Joao Rojas
Enne São Pauloga liitumist on ta mänginud Ecuadori, Mehhiko ja Argentina klubides.
Koondisekarjäär
Debüüdi rahvuskoondises tegi ta 2008. aastal mängus Mehhiko vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. novembril 2011 MM-i valikmängus Paraguay vastu.
Ta kuulus Ecuadori koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Whitney Houston
pisi|Whitney Houston (2009) Whitney Elizabeth Houston (9. august 1963 New Jersey – 11. veebruar 2012 Beverly Hills, California) oli ameerika rütmi ja bluusi ning poplaulja, filminäitleja ja modell.
Houstoni plaate on kokku müüdud hinnanguliselt 220 miljonit, millega ta kuulub kõigi aegade parima plaadiläbimüügiga lauljate esikümne lõppu. Filmi "Bodyguard" ("Ihukaitsja", 1992) soundtrack-album pälvis 1994. aastal Grammy auhinna aasta albumi kategoorias.
Whitney Houston sündis keskklassi peres. Tema isa John Ruddell Houston noorem (13. september 1920 – 2. veebruar 2003) oli meelelahutusärimees, ema Cissy Houston (sündinud 1933) edukas souli- ja gospelilaulja. Vanem vend Michael oli samuti laulja, ehkki mitte edukas, emapoolne vanem poolvend Gary Garland mängis NBA-s korvpalli.
Whitney abiellus 1992. aastal laulja Bobby Browniga, kes oli temast 6 aastat noorem. Neil sündis 1993 tütar Bobbi Kristina Brown. Bobby oli mitut puhku seadusega pahuksis, peamiselt narkokuritegude ja purjuspäi autojuhtimise eest, ta kandis ka vanglakaristust. Abielu lõppes 2007. aastal lahutusega.
Ta võitis 2 Emmy ja 6 Grammy auhinda ning 30 Billboardi ja 22 Ameerika muusikaauhinda.
Whitney suri ülejärgmisel päeval pärast oma viimast esinemist. Ta leiti oma toast The Beverly Hiltonis vannist teadvusetuna. Parameedikute pingutused teda elustada jäid viljatuks ja pool tundi pärast leidmist tunnistati ta surnuks. 22. märtsil 2012 avaldas Los Angelese maakonna koroneri kohtumeditsiiniekspertiisi osakond Houstoni surma põhjuste uurimise aruande. Surma põhjustas uppumine, millele aitasid kaasa aterosklerootiline südamehaigus ja narkootikumid. Pisut enne surma oli Houston tarvitanud difenhüdramiini, alprasolaami, kanepit ja tsüklobensapriini. Surma ametlikuks põhjuseks märgiti õnnetusjuhtum.
Eray Cömert
Eray Ervin Cömert (sündinud 4. veebruaril 1998 Baselis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Valencia ja Šveitsi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis FC Basel. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Šveitsi kõrgliigas 2016. aasta mais. Hooaja 2016/17 teises pooles oli ta laenul Šveitsi kõrgliigaklubis Lugano ja hooajal 2017/18 samasse liigasse kuuluvas Sionis. Alates hooajast 2018/19 mängis ta taas Baselis.
2022. aasta jaanuaris sõlmis Cömert nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Valenciaga.
Haridus (film 2009)
"Haridus" (inglise keeles "An Education") on 2009. aastal esilinastunud Briti draamafilm, mis tugineb ajakirjaniku Lynn Barberi mälestustele. Filmi lavastas Lone Scherfig Nick Hornby stsenaariumile. Filmi peaosades mängivad Carey Mulligan ja Peter Sarsgaard. Film pälvis kolm Oscari nominatsiooni, seda ka parima filmi ja naispeaosatäitja kategooriates.
Carl Friedrich Schulinus
Carl Friedrich Schulinus (14. oktoober 1794 – 1870) oli Liivimaa mõisnik.
Talle kuulus Kambja kihelkonnas asuv Kodijärve mõis.
Paleobotaanika
thumb|[[Kriit (ajastu)|Kriidi ajastust pärit lodjapuu Viburnum lesquereuxii lehefossiil]] Paleobotaanika on paleontoloogia haru, mis tegeleb taimsete fossiilidega ja taimede evolutsiooni uurimisega.
Carl Friedrich Schulinus
Aastast 1853 elas ta Tartus.
On teada, et Tartu Kubermangugümnaasiumis õppiv Jakob Hurt käis esmaspäevadel Carl Friedrichi juures söömas.
Ülo Tambek
Ülo Tambek (1. juuli 1922 Tartu – 31. mai 1979 Tallinn) oli eesti filmirežissöör ja tõlkija.
Aastatel 1941–1945 võttis Punaarmeesse mobiliseerituna Eesti Laskurkorpuse ridades osa Teisest maailmasõjast. 1952. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. Aastatel 1947–1953 töötas Õhtulehe toimetuses. 1954. aastast töötas Tallinna Kinostuudios, hilisema nimega Tallinnfilmis dokumentaalfilmide toimetaja, stsenaristi ja režissöörina. 1966. aastast oli ta Tallinnfilmi kroonika- ja dokumentaalfilmide loomingulise tootmisühenduse režissöör. Režissöörina tegi ta üle 40 dokumentaal-, õppe- ja muusikafilmi ning 66 kinoringvaadet "Nõukogude Eesti". Mõned tema tehtud filmid keelati ideoloogilistel põhjustel. 1968. aastal filmitud dokumentaalfilm "Talupojad" linastus alles 1989. aastal.
Isiklikku
Tema isa oli Elmar Tambek.
Haruline jõgitakjas
Taim kasvab veekogude kaldaosas, kraavides. Taim on Eestis väga haruldane.
Ferriit
Terminit "ferriit" kasutatakse kahes tähenduses:
Dirigism
Dirigism (prantsuskeelsest sõnast diriger, 'suunama') on majanduslik doktriin, mida iseloomustab tugev riigi suunav mõju turumajandusele. Dirigism osutab kapitalistliku majanduse süsteemile, kus riigil on majandusasjades oluline suunav, mitte pelgalt regulatiivne roll.
Majandusliku doktriinina on dirigism laissez-faire'i printsiibi otsene vastand, rõhutades riigi sekkumise positiivset rolli tootmise ebatõhususe ja turutõrgete piiramisel. Dirigistlik poliitika hõlmab sageli indikatiivset planeerimist, riigi suunatud investeerimist ja turuinstrumentide (maksude ja dotatsioonide) kasutamist.
Termin võeti kasutusele II maailmasõjale järgnenud aastatel, et kirjeldada Prantsusmaa majanduspoliitikat, mida iseloomustasid kolm tunnust: riiklik investeeringute suunamine, majanduse indikatiivne planeerimine turumehhanismi täiendamiseks ja riigiettevõtete loomine Prantsusmaa majanduse jaoks strateegilistes sektorites. Need tegevused tõid kaasa enneolematu majandusliku ja demograafilise kasvu, mille järgi hakati kogu perioodi kutsuma nimega Trente Glorieuses ('kolmkümmend hiilgavat [aastat]').
Terminit "dirigism" on hiljem kasutatud ka muu sarnast poliitikat rakendanud majanduse klassifitseerimiseks. Neist tuntuimad on neli Aasia tiigrit ja Hiina Rahvavabariigi majandus. Sellega on seotud ka riigikapitalismi mõiste.
Tänapäevast majandust võib iseloomustada kui dirigistlikku majandust. Näiteks võib riik toetada uuringuid ja uue tehnoloogia väljatöötamist, teha riigihankeid (eriti militaarvaldkonnas) või kasutada riiklikke uurimisinstituute.
Dirigism Prantsusmaal
Enne II maailmasõda oli Prantsusmaa majandussüsteem suhteliselt killustunud kapitalistlik süsteem. Paljud väikesed ettevõtted, mis olid sageli pereettevõtted, ei olnud dünaamilised ja tõhusad võrreldes Saksamaa ning Ameerika Ühendriikide suurte tööstusettevõtete ühendustega. II maailmasõda mõjus Prantsusmaale laastavalt. Lennukipommid ja sabotaaž hävitasid raudteed ning tööstushooned, mille võttis oma valdusse Natsi-Saksamaa. Sõjajärgset Prantsusmaad ootas ees pikaaegne talongimajandus nii, nagu seda rakendati Suurbritannias. Lisaks kaotasid mõned Prantsuse äri- ja poliitikamaastiku sektorid autoriteedi, sest nad olid teinud koostööd sakslastest okupantidega.
Poliitilisest kuuluvusest hoolimata püüdsid sõjajärgse Prantsusmaa valitsused leida viisi majanduse ratsionaalseks ja tõhusaks arenguks. Selle kaugem eesmärk oli leida vaste Ameerika Ühendriikide kõrgelt ja tehnoloogiliselt arenenud majandusele. Prantsusmaa dirigismi väljakujunemine langes ühele ajale meritokraatliku tehnokraatia väljakujunemisega: eliitkoolist École nationale d'administration sai riik tipptasemel ametnikke ja tööstuse juhtivatele positsioonidele määrati korpuse Corps des mines riiklikud insenerid ning teised kõrgkoolis École polytechnique hariduse saanud isikud.
Aastatel 1945–1975 oli Prantsusmaal enneolematu majanduskasv (keskmiselt 5,1%) ja demograafiline plahvatus, mis tõi kaasa väljendi Trente Glorieuses ('Kolmkümmend Hiilgavat [aastat]').
Dirigismil läks väga hästi Charles de Gaulle'i ja Georges Pompidou juhitud parempoolsete valitsuste ajal. Sellal nähti seda poliitikat kui keskteed Ameerikas kasutusel olnud riigi vähese sekkumisega poliitika ja Nõukogude Liidu täieliku riigikontrolliga poliitika vahel. Aastal 1981 valiti presidendiks sotsialist François Mitterrand, kes lubas suuremat riiklike ettevõtete osakaalu majanduses, ja tema valitsus riigistas seejärel peagi tööstusettevõtteid ja pankasid. Ent esialgsed halvad majandustulemused sundisid valitsuse 1983. aastal dirigismist lahti ütlema ja alustama uut rigueur-ajastut (tõlkes 'karmus'). Kuigi dirigismi ei ole soosinud ka järgmised valitsused, on mõned selle tunnused Prantsusmaal endiselt alles.
Indikatiivne planeerimine
Prantslaste põhiline majanduslik tööriist dirigistlikul perioodil oli indikatiivne planeerimine, mille aluseks olid plaanikomisjonis (Commissariat général du plan) välja töötatud plaanid. Indikatiivsel planeerimisel kasutati eri stiimuleid, et mõjutada nii avalikke kui ka eraviisilisi tegijaid käituma optimaalsel viisil. Plaan toimis ka optimaalsete investeeringute üldiste suunistena. Kogu selle perioodi jooksul ei lakanud Prantsusmaa siiski olemast kapitalistlik majandus, mida viisid edasi kapitali koondumine, kasumit maksimeeriv ettevõtlus ja turul põhinev vahetoodete jaotamine.
Vastupidi endises idablokis rakendatud Nõukogude Liidu tüüpi kesksele planeerimisele, kus majanduslik planeerimine asendas turu loomuliku jagunemise ja rakendas tootmisega seotud tegureid siduva plaani järgi, ei omanud Prantsusmaal riik kunagi rohkemat kui vaid väikest osa tööstusest ning ei püüdnud turge planeerimisega asendada. Dirigismi idee oli täiendada ja parandada turu tõhusust kaudse planeerimise kaudu, et pakkuda turuosalistele paremat teavet. Dirigismi peetakse plaanimajanduse vastandiks, sest viimane püüab asendada tootmise ja investeerimise turul põhineva jaotumise tootmise jaoks siduva plaaniga, mida väljendatakse füüsiliste koguste ühikutes.
Riigi omandus
Kuna enne II maailmasõda oli Prantsusmaa tööstus fragmenteerituse tõttu nõrk, soosis sealne valitsus pärast sõda ühinemisi ja suurte riigitoetusega tööstusühenduste moodustamist.
Seda arengut iseloomustas volontarisme – veendumus, et raskusi (nt sõjajärgne laostumine, loodusvarade puudus) on võimalik tahtejõu ja leidlikkuse abil ületada. Näiteks mõeldi pärast 1973. aasta naftakriisi välja ütlus "meil Prantsusmaal ei ole küll naftat, kuid meil on ideid". Volontarisme rõhutas moderniseerimist ja tõi kaasa riigi ambitsioonikad plaanid. Selle trendi näidete hulka kuuluvad tuumaenergia ulatuslik kasutamine (tuumaenergia annab ligikaudu 80% Prantsusmaal tarbitavast elektrienergiast), varajane massidele mõeldud online-süsteem Minitel ja kiirraudteede võrgustik TGV.
Teisi dirigistlike joontega majandussüsteeme
Ungari ajaloolane Iván T. Berend kirjeldab oma 2005. aasta raamatus "20. sajandi Euroopa majandusajalugu" majanduslikku dirigismi kui fašistlikele majandustele omast aspekti. Ent Benito Mussolini, António de Oliveira Salazari, Francisco Franco ja Adolf Hitleri rajatud fašistlikud süsteemid kujutasid endast eri filosoofiliste käsituste kombinatsiooni. Need süsteemid hõlmasid muuhulgas rahvuslust, autoritarismi, militarismi, korporatismi, kollektivismi, totalitarismi ja antikommunismi.
Prantsusmaa ülemeredepartemangudes toimib dirigism kui laissez-faire kapitalismiga konfliktis olev poliitilis-majanduslik süsteem. See motiiv on mõjutanud näiteks ka Liibanoni ja Süüriat kolonialismijärgse perioodi jooksul.
Ida-Aasia n-ö tiigrite majandusi on mõnikord iseloomustatud kui dirigistlikke majandusi, sest riik mängis arenguga seotud planeerimise ja investeeringute suunamisel olulist rolli. Dirigismi ilminguid on kirjeldatud ka India puhul, kus riigil on näiteks täielik kontroll ja omandiõigus raudteede üle. Lisaks on Indias riigil suurim kontroll ja osalus panganduses, kindlustuses, energiatööstuses ning nafta- ja gaasitööstuses; samuti on riigil märkimisväärne kontroll telekommunikatsiooni, sadamate ja laevandusega seotud tööstusharude üle.
Square (ansambel)
Square on Pärnu-Jaagupis tegutsev Eesti rokkansambel.
.
Markerensüümid
Kliinilise keemia uuringud
pisi|Inimese laktaadidehüdrogenaas M4 ([[lihastes töötav isoensüüm).EC number = 1.1.1.27]] Levinuimad markerensüümid kliinilise keemia kaudu on:
Eesti Haigekassa ja meditsiinilaborite kaudu võime leida teisigi laborites töödeldavaid ensüümianalüüse:
Jaanus (perekonnanimi)
Jaanus on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jaanus 344 inimesel: 165 mehel ja 179 naisel. Perekonnanimede levikult on Jaanus meeste puhul 404. kohal ja naiste puhul 402. kohal. Nimi Jaanus on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,62.
Rein Veskimäe
Rein Veskimäe on avaldanud sadu teadust populariseerivaid kirjutisi. 2000. aastal asutas kirjastuse OÜ Reves Grupp. On koostanud koos teadlastega neli algupärast Universumi-sarja raamatut ja kogumiku intervjuudest akadeemikutega.
Register
Register (<ladina keeles registrum "eeskirjade kogu või nimestik") on millegi loend või nimestik, arvele võetud andmete kogu, seda sisaldav raamat vms.
Rein Veskimäe
Elulugu
Rein Veskimäe sündis 6. veebruaril 1936 Tallinnas. Pärast Tallinna pommitamist kolis pere Kantula tallu Vihasool. Ta lõpetas 1955. aastal Loksa keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika ja füüsika erialal.
Heliotroop (ansambel)
Heliotroop on Eesti ansambel.
Rein Veskimäe
Elulugu
Ta töötas füüsika- ja astronoomiaõpetajana Paunkülas, Tallinna Pelgulinna gümnaasiumis ja Tallinna Pedagoogilises koolis.
Register
Mingi teose, näiteks aimeteose märksõnade kindlal põhimõttel järjestatud registrit nimetatakse selle põhimõtte järgi aineregistriks, nimeregistriks jne.
Rein Veskimäe
Elulugu
Ta töötas 45 aastat (1967–2013) ajakirja Horisont reaalteaduste toimetajana, 1992. aastast oli ka tegevtoimetaja.
Isiklikku
Ta harrastas võistlustantsu.
Twisted Sister
Twisted Sister oli ameerika heavy- ja glam metal 'i ansambel, mis hakkas tegutsema 1970. aastate algul Long Islandil.
Ansambli tuntumad lood on "We're Not Gonna Take It" ja "I Wanna Rock".
Lümanda Issanda Muutmise kirik
Lümanda Issanda Muutmise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Lümanda külas.
Ajaloost
Saaremaal Kihelkonna luterlikus kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 304 inimest. Teiste Saaremaal õigeusku siirdunutega võrreldes oli see arv väikseim. Lümanda (algul Kihelkonna) õigeusu kogudus asutati 1847. aastal, hiljem eraldusid Tiirimetsa-Anseküla (1847), Mustjala (1848), Torgu (1849) ja Mõnnuste-Kärla (1851).
Arhitektuurist
Lümanda õigeusu kirik on paekiviseintega kella- ja haritorniga pikliku kujuga hoone. Kiriku kaks torni tähistavad õigeusu traditsioonis Kristuse kahte loomust - jumalikku ja inimlikku. Pühakoda valmis 1867. aastal ja selle pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin) Issanda Muutmise auks sama aasta 6. augustil. Tänapäeval kasutab pühakoda Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku Lümanda Issanda Muutmise kogudus.
Pulanna
Pulanna on Poola looduskosmeetika sari, mis töötati välja 1990. aastatel.
Pulanna kosmeetikasarja kuulub 12 kosmeetikumide alamsarja (Pulanna Belamcanda, Pulanna Bio-Gold, Pulanna Phytosilver, Pulanna Silk Peptide jne).
Kosmeetikasarja lõid professorid Shu Xiao Xian Hiinast ja Glinka Poolast. Teadlastel olid pikad kogemused kosmeetikateaduse vallas ning nad tundsid Idamaade säilinud meditsiini saladusi. Nad segasid kokku kordumatuid komponente (biokuld, biohõbe, pärlid, nefriit ning ka idamaiseid ravimtaimi), et saada eksklusiivsete koostisosadega õlid, palsamid ja kreemid. Tänu valitud tehnoloogiatele säilib looduslike koostisosade toime kogu kosmeetikumi kõlblikkusaja jooksul.
Naturaalne tooraine on kõrge kvaliteediga ning läbib hoolika kontrolli ja valiku. Kogu kosmeetikasari on allergiaohutu. Pulanna kosmeetikumide looduslikkuse tagab Saksamaa assotsiatsiooni BDIH sertifikaat.
Südamehaigused
Koronaarsed südamehaigused, müokardi infarkt ja arütmia on mõned näited südamehaigustest.
Südamehaigused võib jaotada kaheks: kaasasündinuteks ja eluajal omandatud haigusteks. Eestis eelmisel aastal 15 442 surmajuhtu. Üle poole kõikidest surmadest – 8005 – oli põhjustatud vereringeelundite haigustest, kuhu alla kuuluvad ka südamehaigused.
Südamehaiguste jaotumine
Kaasasündinud ja omandatud südamepuudulikkuse esilekerkimist soodustavad viiruslikud ja bakteriaalsed infektsioonid (punetised, viiruslik hepatiit B, C, tuberkuloos, süüfilis, herpes jne), mida ema raseduse ajal kandis.
Kaasasündinud südamehaigused
Kaasasündinud südamehaigused on südame anatoomiliste defektide või selle tööomaduste vead mis tekivad sünnieelsel perioodil. Vead ilmnevad pärast sünnitust ja need kaasnevad põdejaga kogu eluaja vältel. Kaasasündinud südamehaiguste teket võib põhjustada geenimutatsioonid, mitmesugused infektsiooniprotsessid, pärilik tegur, raseduse ajal suitsetamine ja joomine, endogeenne ja ka eksogeenne mürgistus raseduse ajal. Mõned kaasasündinud südamerikked ei vaja ravi, teised peaaegu (98%) ei saa korrigeerida. Kuid enamik mõõdukaid patoloogiaid (85%) ravitakse kirurgiliste meetoditega.
Eluajal omandatud südamehaigused
Omandatud südamehaigused kujunevad igas vanuses aeglasti. Diabeet suurendab südamehaiguste ja insuldi tekkimise tõenäosust.
Tavaliselt ei ilmne nähtavaid sümptomeid pikalt. Sümptomid ilmnevad alles etapis, mil muutused jõuavad eluohtlikule staadiumile. Tavaliselt tekivad omandatud defektid tõsiste haiguste tagajärjel, mis põhjustab müokardi kudedes orgaanilisi ja funktsionaalseid muutusi. Omandatud südameprobleemid on päris harva õigeaegse diagnoosiga. Nende täielik ravi on võimatu, kuid mitmesuguste kirurgiliste operatsioonide ja ravimite abil saab parandada prognoosi ja pikendada patsiendi elu. Südamehaigust, mida inimene on kogu elu jooksul omandanud, nimetatakse ka valvulaarseks südamehaiguseks.
Sümptomid
Anomaalide iseloomulikud tunnused on peamised näitajad, mille abil on võimalik diagnoosida teatud südamehaigusi ja millises arengujärgus see on. Reeglina võib südamehaiguse kliinilisi sümptomeid jagada haiguse üldisteks ja konkreetseteks tunnusteks. Mõned südame- või veresoonte struktuuris esinevad häired on iseloomulikud sümptomite teatud spetsiifilisusega, kuid tavalised tunnused on iseloomulikud paljudele kogu vereringesüsteemi haigustele.
Üldiste ilmingute sümptomiteks on peapööritushood,valud lõualuus, seljas, kätes, kaelas või kõhus, aeglaselt paranevad haavad, valu või ebamugavustunne rindkere piirkonnas, ühe kehapoole nõrkus või tuimus sagedane südametegevus, vererõhu tõus või langus, õhupuudus, nahaümbrise tsüanoos, kopsu turse, lihaste nõrkus, minestamine jne. Kõik need sümptomid ei suuda täpselt näidata olemasolevat südamehaigust, seega on täpne haiguse diagnoosimine võimalik põhjalikul uurimisel.
Südamehaiguste ravi
Tavaliselt on soovitatav on piirata rasket füüsilist koormust, eriti professionaalset sporti ja vaimset koormust. Samuti on oluline säilitada tasakaalustatud toitumise ja igapäevase režiimiga korrektne elustiil.
Raviprotseduurid hõlmavad südame põletiku protsessi peatamist, seejärel viiakse kirurgiline operatsioon südamehaiguste likvideerimiseks. Pärast südamehaiguste operatsiooni on patsiendid rehabilitatsioonikeskustes, kuni lõpetavad meditsiinilise taastusravi. Pärast vaktsineerimist kontrollitakse patsiente korduvalt kardioloogi või südamehaiguriga. Mõõdukad kaasasündinud südamerikke on edukalt ravitud 85%-l kirurgilistest meetoditest, kuid patsient pärast operatsiooni on kohustatud järgima operatsiooni läbinud kardioloogi soovitusi.
Arenenud südamehaigusega, et vältida südamepuudulikkust, soovitatakse patsientidel jälgida ratsionaalset motoorikat, kõrgekvaliteetne valgu toitumine, soola tarbimise piiramine, järsu kliimamuutuse ja aktiivse spordialase harjutuse katkestamine.
Tarneahela läbipaistvus
Milleks on tarneahela läbipaistvus kasulik?
Caridi et al. (2014: 2) on kirjeldanud tarneahela läbipaistvust kui peamist tegurit, mille abiga saab suurendada ettevõtte tõhusust, toetada otsuste langetamist, parandada ettevõtte reageerimiskiirust ja laovarude juhtimist. Seega saab öelda, et tarneahela läbipaistvusega kaasneb üleüldine ettevõtte tegevuse paranemine, kaasa arvatud kulud, kvaliteet, teenindustase, paindlikkus ja ajakulu. Sellest saab järeldada, et muutes tarneahelat läbipaistvamaks nii koostööpartnerite kui ka lõpptarbijate jaoks, saab ettevõte samaaegselt parandada ka enda tegevustõhusust.
Meehan ja Muir (2008: 227-228) on tarneahela juhtimise kasuteguritena välja toonud klienditeeninduse kvaliteedi ja vastutustundlikkuse suurenemise, tarneahela liikmete vahelise suhtluse paranemise, riskide vähenemise, tootearenduse paranemise, protsesside dubleerimise vähenemise, laovarude hulga vähenemise ning rahalise konkurentsivõime paranemise. McLaren et al. (2002: 356) on toonud tarneahela juhtimise kasuteguritena välja järgmised aspektid: turule kohanduvuse paranemine, tsükliaegade vähenemine, teeninduse kvaliteedi kasvamine, turuteadlikkuse kasvamine, tarneahela kulude vähenemine, äriprotsesside kulude vähenemine, laokulude vähenemine ja ka tootmiskulude vähenemine.
Tarneahela läbipaistvus toob palju kasu: pisi|Tarneahel
Millised on tarneahela läbipaistvuse eesmärgid?
Tarneahela läbipaistvuse eesmärkideks on:
Toiduhindade seire katkemine halvendab tarneahela läbipaistvust
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liikmeid teeb murelikuks, et põllumajandus- ja toiduvaldkonda puudutava turuinfo kättesaadavus on viimasel ajal oluliselt halvenenud, mis teeb keerulisemaks turuolukorra analüüsimise ja vajalike otsuste langetamise.
Väikeseviljane jõgitakjas
Väikeseviljaline jõgitakjas (Sparganium erectum subsp. microcarpum) on harulise jõgitakja alamliik. Varem käsitletud ka liigina Sparganium microcarpum.
Taim kasvab veekogude kaldaosas. Taim on Eestis tavaline.
Klassipõhine objektorienteeritud programmeerimine
Klassipõhine objektorienteeritud programmeerimine ehk klassipõhine programmeerimine on objektorienteeritud programmeerimise (OOP) stiil, kus pärimine käib klasside kaudu, mitte objektide enda kaudu (prototüübipõhine programmeerimine).
Kõige populaarsem ja arenenum OOP mudel on klassipõhine mudel, kus objektidel on olek (andmed), käitumismudel (meetodid, operatsioonid) ja identiteet (unikaalsed omadused, mis eristavad seda teistest objektidest). Objekti struktuuri ja käitumismudeli määrab klass. Objekti loomine käib klassipõhiselt, seega on iga objekt vastava klassi eksemplar.
Kapseldamine
Kapseldamine piirab kasutaja ligipääsu teatud objekti osadele, et kaitsta koodi juhuslike vigade eest. Samuti võimaldab see teha koodis muudatusi programmi liigselt muutmata. Kapseldamine ei piirdu vaid objektorienteeritud programmeerimiskeeltega. Definitsiooni järgi keskendub kapseldamine vajaliku info grupeerimisele, kuid mitte turvaprobleemidele. Tavaliselt puuduvad OOP keeltes objektidele ranged turvapiirangud ning eksisteerivad meetodid peidetud andmetele ligi pääsemiseks. Nende meetoditega on võimalik objekti väärtusi muuta ja välja kutsuda.
Pärimine
Klassipõhises programmeerimises käib pärimine ühe klassi laiendamise läbi teise klassi: olemasolev klass on ülemklass ning uus klass on alamklass. Iga alamklass pärib kõik ülemklassi omadused ja lisab neile iseenda unikaalsed omadused. Kui alamklassil on vaid üks ülemklass, on tegemist ühekordse pärimisega. Kui aga alamklassil on mitu ülemklassi, kutsutakse seda mitmekordseks pärimiseks. Seega tekib klasside hierarhia, ühekordse pärimise puhul puu ning mitmekordse pärimise puhul võre.
Pärimise põhiomaduseks on nii liidese kui ka implementatsiooni pärimine. Pärimist on võimalik teostada ka klassideta, nagu tehakse prototüübipõhises programmeerimises.
Näidiskeeled
Kuigi Simula pani alguse koodi klassideks jaotamisele, on esimeseks tuntumaks klassipõhise programmeerimiskeele näiteks Smalltalk. Klassipõhiste keelte hulka kuuluvad veel PHP, C++, Java, C# ja Objective-C.
Nordische Miscellaneen
"Nordische Miscellaneen" ("Põhjamaade mistsellid") on 18. sajandi lõpus Baltikumis ilmunud üldteaduslik jätkväljaanne.
Jaanus Rohumaa
Jaanus Rohumaa on lõpetanud Tartu 8. Keskkooli kirjanduse eriklassi ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu ning asus tööle Tallinna Linnateatrisse, kus ta töötas kuni 2009. aastani.
Nordische Miscellaneen
Selle asutas baltisaksa pastor August Wilhelm Hupel ning see ilmus Riias saksakeelsena. Väljaandel oli suur mõju teadmiste levikule Venemaa keisririigi Balti kubermangudes.
Jaanus Rohumaa
Alates 11. detsembrist 2006 kuni novembrini 2011 oli Rohumaa lisaks teatritööle president Toomas Hendrik Ilvese koosseisuväline kultuurinõunik. Aastatel 2007–2009 oli Jaanus Rohumaa Eesti Vabariigi 90. aastapäeva töörühma ja valitsuskomisjoni liige. 2009–2011 töötas Jaanus SA Tallinn Euroopa kultuuripealinn 2011 programmidirektorina.
Nordische Miscellaneen
Perioodil 1781–1791 ilmus väljaandest 28 köidet, kõik Johann Friedrich Hartknochi kirjastuses. Need sisaldavad lühemaid ja pikemaid käsitlusi Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Venemaa ajaloo, geograafia, etnoloogia ja majanduse kohta. Jagati ka praktilisi teadmisi, avaldati genealoogilisi käsitlusi ja allikapublikatsioone
Jaanus Rohumaa
Alates 2012. aasta veebruarist töötas Jaanus Rohumaa Riigikantseleis. Ta tegeles Eesti Vabariigi 95. aastapäeva ettevalmistamise ja läbiviimisega ning oli Eesti Vabariigi 100. aastapäeva korraldustoimkonna juht.
Nordische Miscellaneen
1792–1798 ilmus väljaande jätkuna "Neue Nordische Miscellaneen".
Jaanus Rohumaa
Alates 10. jaanuarist 2022 on ta Eesti Ajaloomuuseumi direktor.
Jaanus Rohumaa on Euroopa Kultuuriparlamendi (ECP) liige.
Lavastajatööd Linnateatris
pisi|Jaanus Rohumaa esinemas [[Tallinna päeval 15. mail 2010.]]
Sangria
pisi|Sangriat pakutakse Hispaania baarides ja restoranides Sangria (hispaania keeles Sangría) on veinist valmistatud jook, mida on aromatiseeritud tsitrusviljade looduslike ekstraktide või essentsidega. See võib olla gaseeritud, võib sisaldada tsitrusviljade mahla ja olla magustatud või maitsestatud vürtsidega.
Jaanus Rohumaa
Lavastajatööd väljaspool Linnateatrit
pisi|Jaanus Rohumaa, 1999 ([[Jaan Künnapi foto)]]
Sangria
Sangriat tarbitakse tavaliselt jahutatult. Lisaks veinile võib see sisaldada ka muid alkohoolseid jooke (nt brändi, vermut). Sangria alkoholisisaldus on 4,5–12 mahuprotsenti.
Jaanus Rohumaa
Muud
Jaanus Rohumaa on ühistöös Üllar Saaremäega koostanud ja ette kandnud kaks luulekava – "Armastus ja surm" (Doris Kareva / Juhan Viiding, Noorsooteater, 1992) ning "Eluküsimus" (Juhan Viiding / William Shakespeare, Rakvere teater, 1998). Mänginud teleseriaalis "M-klubi" (BEC 1996–1999) ja "Alpimaja" (2012; Robert Raadik).
Sangria
Ajalugu
Sangria koduks peetakse Hispaaniat ja Portugali. Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse kohaselt võib ainult nendes riikides toodetud jooki müüa Sangria nime all.
Jaanus Rohumaa
Muud
Mänginud teleseriaalis "Viimane võmm" (2014–2016) patoloog Roland Mõisnikku.
Sangria
Ajalugu
Termin "sangria" võeti kasutusele juba 18. sajandil. Mõne arvamuse kohaselt pärineb sõna sanskriti keelest, milles sakkari tähendab magustatud veini. Levinum on seisukoht, et nimetus tuleneb sõnast sangre, mis on hispaania keeles veri ja seostub sangria punase värvusega.
Jaanus Rohumaa
Tunnustus
pisi|Jaanus Rohumaa ja [[Heidy Purga presidendi vastuvõtul 2012. aastal.]]
Sangria
Ajalugu
Sangria päritolu on raske kindlaks määrata. Arvatakse, et sangria ajalugu algas 2000 aastat tagasi, kui roomlased rändasid Pürenee poolsaarele ja rajasid sinna viinamarjaistandused. Kuna vesi oli tol ajal sageli joogikõlbmatu, siis oli tavaline selle segamine alkoholiga, et hävitada vees olevad bakterid. Varsti hakati veini maitse varjamiseks lisama joogile erinevaid ürte ja vürtse.
Jaanus Rohumaa
Isiklikku
Abielust teatrikunstnik Mae Kiviloga on Rohumaal tütred Mia Maria ja Emili.
Sangria
Ajalugu
Levinud on ka teooria, et sangria pärineb Kariibi mere saartelt ajast, mil Hispaania ja tema Lõuna-Ameerika kolooniate vahel toimus tihe kaubavahetus. Hispaania eksportis veine ja importis Lõuna-Ameerikast eksootilisi puuvilju. Alguses vaatasid hispaania meremehed sealseid elanikke võõristusega, kui need segasid puuviljamahla veiniga, kuid lõpuks levis see komme ka Hispaaniasse ja Portugali. pisi|Traditsioonilistel sangria savikannudel on kitsenev kannusuu, et puuviljad valamisel klaasi ei pudeneks Põhja-Ameerikasse jõudis sangria 1964. aastal, kui jooki pakuti New Yorgi maailmanäitusel (World's Fair) Hispaania paviljoni külastajatele. Pärast seda sai jook Hispaania sümboliks ja muutus populaarseks kogu Põhja-Ameerika mandril.
Jaanus Rohumaa
Isiklikku
Kooselust Heidy Purgaga on tal poeg Villiam.
Sangria
Tänapäev
Sangriat võib teisisõnu nimetada ka veini punšiks. Tänapäeval on see populaarne nii Hispaanias, Portugalis kui ka teistes riikides. Eriti armastavad seda jooki Hispaaniat ja Portugali külastavad turistid, kellele sageli pakutakse Sangria sildi all hoopis odavamat jooki – punast veini Tinto de Verano, millele on lisatud jääd ja apelsiniviile.
Sangria valmistamiseks ei ole ühte kindlat retsepti. Igal restoranil on oma sangria retsept – tavaliselt segu punasest veinist, brändist ja värsketest puuviljadest, mida serveeritakse jääga. Sangriat võib igaüks valmistada lõpututes versioonides oma lemmikveinist ja -puuviljadest.
Kõige autentsemaks loetakse punasest veinist valmistatud sangriat, kuid leidub ka retsepte, milles kasutatakse valget veini, cavat või siidrit. Valgest veinist valmistatud jooki nimetatakse clareaks.
Lõuna-Hispaanias nimetatakse Sangriat sageli zurraks. See sangria versioon on loodud virsiku või nektariiniga. Zurra on sangria, millele on lisatud brändit või veinipiiritust ja selle alkoholisisaldus on 9–14 mahuprotsenti.
Kaubamärgi õiguskaitse
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määruse (EL) nr 251/2014 kohaselt on Sangria kaubamärgi kasutamine geograafilise tähise reeglite järgi piiratud.
Määruse kohaselt on:
Sangría/Sangria
Aromatiseeritud veinijook,
— mis on valmistatud veinist;
— mida on aromatiseeritud tsitrusviljade looduslike ekstraktide või essentsidega, mis võib, kuid ei pruugi sisaldada nende puuviljade mahla;
— millesse võib olla lisatud vürtse;
— mis võib olla gaseeritud;
— millele ei ole lisatud värvainet;
— mille tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides on vähemalt 4,5 mahuprotsenti, kuid alla 12 mahuprotsendi, ning
— mis võib sisaldada tsitrusviljade viljaliha- või kooretükke ja mille värv peab tulenema eranditult üksnes kasutatud toorainest.
Müüginimetusena võib märget Sangría või Sangria kasutada ainult siis, kui toode on valmistatud Hispaanias või Portugalis. Kui jook on valmistatud teistes liikmesriikides, võib märget Sangría või Sangria kasutada ainult müüginimetuse „aromatiseeritud veinijook” lisandina, tingimusel et järgneb sõna „valmistatud …”, millele järgneb tootjaliikmesriigi või konkreetse piirkonna nimi.
Clarea
Aromatiseeritud veinijook, mis on valmistatud valgest veinist samade tingimuste kohaselt kui Sangría/Sangria.
Zurra
Aromatiseeritud veinijook, mille valmistamiseks lisatakse Sangríale/Sangriale ja Clareale brändit või veinipiiritust ja millele võib lisada puuviljatükke. Tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides on vähemalt 9 mahuprotsenti, aga alla 14 mahuprotsendi.
Kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava
Kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava
Kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava (inglise keeles municipality development plan) on seaduse alusel kohaliku omavalitsuse volikogu kehtestatud operatiivjuhtimise dokument, mis on suunatud kohaliku omavalitsuse poolt hallatava territooriumi tasakaalustatud pikaajalise arengu ja heaolu arendamisele.
Arengukava eesmärk
Arengukava loomise eesmärgiks on kohalike teenuste kvaliteedi parandamine ning kodanike kaasamine otsustusprotsessi, tagamaks omavalitsuse efektiivsuse. Arengukavaga üritatakse luua sotsiaalselt ja majanduslikult elujõulist ning looduskeskkonnaga tasakaalus kogukonda. Arengukava on vahend suhtlemiseks ja läbirääkimisteks partneritega väljaspool omavalitsust. Hästi koostatud kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava võimaldab teadvustada olukorda kohalikus omavalitsuses, edendada üksikisikute, gruppide ja organisatsioonide tegevust, selgitada välja eri osapoolte huvid ning leida viise nende huvide tasakaalustamiseks. Lisaks võimaldab hästi koostatud arengukava sätestada kohaliku omavalitsuse arengusuunad ning soovituslikud saavutatavad eesmärgid ja ülesanded, korrastada omavalitsuse juhtimisstruktuuri, muuta koostöö kogukonnas võimekamaks, anda impulsse teistele arengukavandamise tasemetele – regionaalne, riiklik ja rahvusvaheline – ja aidata kaasa potentsiaalsete investorite ning koostööparnerite kaasamisele. Arengukava kõige kokkuvõtlikum eesmärk ongi luua omavalitsuse positiivne foon, maine ning tagada arengukavandamise järjepidevus ning kohaliku omavalitsuse üksuse integreeritus riigi arengusse.
Arengukava õiguslik olemus ning reguleerimispiirkond
Valla või linna arengukava ei ole õigusakt ega sisalda õigusnorme. Arengukava määrab erinevate eesmärkide saavutamise järjekorra ning võimaluse korral ka ajakava. Kohaliku omavalitsuse üksuse arengukava on valla või linna organite igapäevane töödokument ning valla- ja linnaelanike suhtlusvahend valla- või linnaorganitega. Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (edaspidi: KOKS) § 8 lõike 1 punktile 5 on valla ja linna põhimääruses sätestatud valla või linna arengukava ja eelarve koostamine. Valla ja linna põhimäärused on vastavalt KOKS § 7 lõikele 1 õigustloovad aktid, sest need avaldatakse sama sätte lõike 5 kohaselt Riigi Teatajas. Volikogu õigusaktid kehtivad selle omavalitsusüksuse haldusterritooriumil (KOKS § 7 lõige 3). Seega kehtib ka põhimäärusele allutatud arengukava reeglina omavalitsusüksuse haldusterritooriumil. Vald ja linn võivad kokkuleppe alusel koostada mõne valla või linna territooriumi osa kohta või mõne konkreetse tegevusvaldkonna arendamiseks täiendava arengukava. Täiendavad arengukavad peavad olema kooskõlas arengukavaga ning peab ühtlasi arvestama ka valla ja linna üldplaneeringut.
Arengukava seos teiste kohaliku omavalitsuse üksuse dokumentidega
Kohaliku omavalitsuse arengukava tuleb käsitada kui keskset osa valla või linna arengudokumentide süsteemis. Kohaliku omavalitsuse arengudokumendid moodustavad tervikliku süsteemi ja nendes kirjapandu peab omavahel olema kooskõlas. Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan ning see on kas arengukava osa või iseseisev dokument (KOKS § 371 lõige 1). Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamisel, kohtuotsuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ja investeeringuteks toetuse taotlemisel (KOKS § 371 lõige 2). Kui arengukava muudetakse ning sellega kaasneb mõju eelarvele, tuleb eelarvestrateegia viia arengukavaga kooskõlla (KOKS § 371 lõige 3).
Nõuded arengukavale
Arengukava tuleb läbi arutada perioodiliselt ning võimalikult laia isikute ja huvigruppide ringiga. Arengukavas on kajastatud prioriteetide ja võimaluste muutumine, mis tagab arengukava usaldusväärsuse. Arengukava usaldusväärsuse tagab ka selle järgimine ning selle võimatuse korral tuleb algatada arengukava muutmine.
Arengukava koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ning avalikustamine
Valla- või linnavolikogu kehtestab määrusega arengukava koostamise korra (KOKS § 372 lõige 1). Volikogu võib volitada valla- või linnavalitsust kehtestama määrusega arengukava koostamise korra (KOKS § 372 lõige 2) ning arengukava peab hõlmama iga aasta 15. oktoobri seisuga vähemalt nelja eelseisvat eelarveaastat (KOKS § 372 lõige 3). Valla- või linnavalitsus koostab arengukava ning esitab vastuvõtmiseks valla- või linnavolikogule (KOKS § 372 lõige 4). Valla- või linnavalitsus korraldab omakorda avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikude kaasamise arengukava koostamisse (KOKS § 372 lõige 5). Seejärel avalikustab valla- või linnavalitsus arengukava eelnõu valla või linna veebilehel vähemalt kaheks nädalaks (KOKS § 372 lõige 6). Valla- või linnavolikogu kinnitab arengukava määrusega hiljemalt 15. oktoobriks ning arengukava peab olema vastu võetud enne eelseisva aasta eelarve vastuvõtmist (KOKS § 372 lõige 7). Arengukava ning selle menetlusdokumendid avaldatakse valla või linna veebilehel seitsme tööpäeva jooksul arvates arengukava vastuvõtmisest (KOKS § 372 lõige 8). Valla või linna arengukava vastuvõtmine ning muutmine kuulub volikogu ainupädevusse (KOKS § 22 lõige 1 punkt 7). Juhul kui muudetakse varasemat arengukava, tuleb selle kohta teha otsus, mis kajastab varasema arengukava muutust.
Tamm (perekonnanimi)
Tamm on perekonnanimi.
Tamm on Eestis kõige levinum eestikeelne perekonnanimi.
1830. aastatel said selle nime umbes 1500 inimest. Nimi anti vähemalt 208 suguvõsale, kes omavahel sugulased pole. Neist 142 elasid Lõuna- ning 66 Põhja-Eestis. Paljud neist on kindlasti võetud Tamme talu järgi, kuna hinnanguliselt 25 protsenti eestlaste perekonnanimedest on võetud talunimede järgi (talu nimi omakorda tulnud tammelt). Kuid tamm tähendab ka vesiehitist.
1934. aastal oli selle nime kandjaid juba 5473.
2005. aasta 1. veebruari seisuga kandis seda nime 5180 inimest.