cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
8. november
Vabadusraadio teatel jäädvustasid Associated Pressi ajakirjanikud Ida-Ukrainas vähemalt 80 eraldusmärkideta militaarsõidukist koosnevate sõjaväekolonnide liikumise, kaks kolonni olid Donetski ja üks kolonn Snižne lähistel.
9. november
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, kolmteist sõjaväelast sai haavata.
10. november[kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, viis sõjaväelast sai haavata.
Luure hinnangul oli Venemaa Föderatsioon koondanud Ukraina piirile 45-tuhandelise sõjaväe.
11. november
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis Ukraina sõjaväelast, kümme sõjaväelast sai haavata.
Pressiesindaja teatel lubasid Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Ukraina erimissiooni esindajad teha kõik endast sõltuva, et nende liikmed ei avalikustaks tulevikus andmeid Ukraina väeosade paiknemise kohta.
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu andmetel olid valitsusvastased relvajõud kavandamas rünnakut ning valitsusväed valmis neile vastu astuma. Meediaväljaannetes olid vaatluse all mitmed võimalikud tegevusstsenaariumid. NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Breedlove avaldas muret keskvalitsuse vastaste relvajõudude koondumise üle.
ÜRO Julgeolekunõukogu eesistujamaa Austraalia teatel toimub 12. novembril Julgeolekunõukogu erakorraline avatud istung Ukraina olukorra küsimuses.
12. november
Venemaa Relvajõudude sisenemist Ida-Ukrainasse viimaste päevade jooksul kinnitasid mitmed allikad, sealhulgas NATO ja OSCE. Eraldusmärkideta sõjaväeveokite ja rohelistes eraldusmärkideta mundrites sõjaväelaste kohalolust Donetski kesklinnas andis teada Reutersi ajakirjanik.
13. november
Möödunud ööpäeva jooksul tulistasid valitsusvastased relvajõud valitsusvägede positsioone 44 korral, hukkus neli valitsusvägede võitlejat, 19 sai haavata.
14. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kuus sõjaväelast sai haavata.
Seljaku tänav
thumb|Seljaku tänav
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
16. november
Möödunud ööpäeva jooksul tulistasid valitsusvastased relvajõud valitsusvägede positsioone 26 korral, toimus üks relvakokkupõrge; valitsusvägede poolel hukkunuid ei olnud, haavata sai kuus valitsusvägede võitlejat.
Seljaku tänav
Seljaku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
16. november
Malaisia reisilennuki õnnetuspaigal Hollandisse saatmiseks lennuki rusude kogumist alustanud eksperdid leidsid sündmuskohalt uusi terroriaktis hukkunute jäänuseid.
17. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kuus valitsusvägede võitlejat, üheksa sai haavata.
5. septembril kehtestatud nõndanimetatud relvarahu järgsel ajal olid keskvalitsuse vastased relvajõud laiendanud oma kontrolli all olevat ala 20–70 km laiuse maariba võrra.
18. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kuus valitsusvägede võitlejat, üheksa sai haavata, valitsusvägede positsioone tulistati enam kui 30 korral.
19. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaks valitsusvägede võitlejat, kolmteist sai haavata.
President Putini pressiesindaja Dmitri Peskov kinnitas BBC-le antud intervjuus muuhulgas ka seda, et Ukrainas ei ole Venemaa Föderatsiooni sõjaväge ega tehnikat. Pressiesindaja sõnul olevat Venemaa sooviks saada 100-protsendiline garantii selle kohta, et Ukraina ei liitu NATO-ga. Suurbritannia saatkond Ukrainas avaldas oma Twitteri lehel Kremlile suunatud juhendi, kuidas tunda ära Ukraina territooriumil viibivaid ja Ukraina relvastuses mitteolevaid Venemaa T-72BM tanke.
20. november
Möödunud ööpäeva jooksul sai haavata kuus valitsusvägede võitlejat.
ÜRO teatel on 5. septembri vaherahu kehtimahakkamisest möödunud kaheksa nädala jooksul iga päev hukkunud keskmiselt 13 inimest.
21. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks valitsusvägede võitleja, kaheksateist sai haavata, hukkus ka kaks rahulikku elanikku, neli sai haavata.
Kiievis visiidil viibinud USA asepresident Joe Bideni jättis president Porošenko vastaste protestide tõttu ära Iseseisvuse väljaku külastamise.
22. november
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus neli valitsusvägede võitlejat, kümme sai haavata, valitsusvägede positsioone rünnati 79 korral. Olukord oli jätkuvalt pingeline Luhanski, Donetski ja Debaltseve piirkonna platsdarmidel.
23. november
Möödunud 24 tunni jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 70 korral, ööpäev möödus valitsusvägedele kaotusteta.
Hollandi valitsuse teatel lõpetasid eksperdid Malaisia reisilennuki õnnetuskohalt lennuki rusude kogumise. Rusud toimetatakse Harkivist edasi Hollandisse.
24. november
Möödunud ööpäeva jooksul tulistati valitsusvägede positsioone 56 korral, hukkus kolm valitsusvägede võitlejat, 24 sai haavata.
25. november
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis sõjaväelast sai haavata.
26. november
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, kaks sõjaväelast sai haavata.
28 November
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kolm sõjaväelast sai haavata.
Ukraina piirivalveteenistuse ülema kindralleitnant Viktor Nazarenko teatel on 409,3 km Ukraina-Venemaa vahelisest piirist (Donetski ja Luhanski oblastis) valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.
ÜRO andmetel oli Ida-Ukrainas konflikti algusest alates 25. novembri seisuga hukkunud 4356 inimest ja saanud haavata 10 016 inimest (15. novembri (või 11.novembri) seisuga oli hukkunuid 4132 ja haavatuid 9747).
29. november
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, üksteist sõjaväelast sai haavata.
30. november
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, viisteist sõjaväelast sai haavata.
1. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, neliteist sõjaväelast sai haavata. Polkovnik Lõssenko teatel osalesid rünnakutes Donetski lennujaamale Venemaa Föderatsiooni eriüksuste võitlejad.
2. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, neli sõjaväelast sai haavata.
3. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, viis sõjaväelast sai haavata.
4. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kolmteist sõjaväelast sai haavata.
5. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kuus Ukraina sõjaväelast, kolmteist sõjaväelast sai haavata.
7. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks valitsusvägede võitlejat, kaheksa võitlejat sai haavata. Valitsusvägede positsioone rünnati 87 korral.
Gorlivka piirkonnas asusid valitsuse relvajõud lähivõitlusse keskvalitsuse vastaste relvajõududega, pommitamise tulemusel jäi linn elektrita. Lahingutegevuse tulemusel hukkus üks tsiviilisik, seitse sai haavata.
Donetskis hukkus kümme rahulikku elanikku, haavatasaanute arv oli täpsustamisel.
8. detsember kaart
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 55 korral, hukkus üks valitsusvägede võitleja, üheksa Ukraina sõjaväelast sai haavata. Lahingutegevuse piirkonnas hukkus kuus tsiviilisikut, kolm sai haavata.
9. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindajateatel rünnati möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede positsioone 64 korral, hukkus kuus valitsusvägede võitlejat, seitse Ukraina sõjaväelast sai haavata.
Kella üheksast hommikul hakkas kehtima järjekordne relvarahu, "vaikse režiimi" nime all.
10. detsember
Esmakordselt möödus ööpäev Ukraina sõjaväelastele kaotusteta. Lahingutegevuse piirkonnas sai haavata seitse tsiviilisikut.
11. detsember
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel rünnati möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 22 korral, hukkus kolm valitsusvägede võitlejat, kaheksa Ukraina sõjaväelast sai haavata. Öösel sisenes Venemaalt Ukrainasse 40 KAMAZ-i lahingumoonaga ja 2 KAMAZ-i elavjõuga.
Kaitseminister Stepan Poltorak kuulutas välja neljanda osalise mobilisatsiooni.
Donetski lennujaama rünnati vaid kahel korral.
12. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel oli lahingute piirkonnas hakanud järk-järgult toimima 9. detsembri hommikul alanud mõlemapoolne relvarahu, nn vaikne režiim. Möödunud ööpäeva jooksul ei fikseeritud rasketehnika, suurtükkide ja Gradide kasutamist. URJKN kinnitusel sai haavata üks Ukraina sõjaväelane, ükski valitsusvägede võitleja ei hukkunud. Järgmisel päeval kinnitati siiski kahe pataljoni Azov võitleja hukkumist ja kolme haavatasaamist.
Pealelõunal täheldati suure, kümnetest tankidest ja muust sõjatehnikast koosneva valitsusvastaste relvajõudude kolonni liikumist Mariupoli suunas.
Öösel hakkas Venemaalt Rostovi oblastist Ukraina poole liikuma enam kui 130 veokist koosnev nõndanimetatud "humanitaarabi" kolonn, mis oli järjekorras üheksas.
13. detsember
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel möödusid viimased 24 tundi ukraina sõjaväele kaotusteta. Registreeriti 11 relvarahu ("vaikne režiim") rikkumist.
14. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel möödus 13. detsember Ukraina sõjaväelastele kaotusteta. Valitsusvägede positsioone tulistati laskerelvadest ja mitmelasulisest raketiheitjast Grad 14 korral, sealhulgas Donetski lennujaama kolmel korral.
Luhanski oblasti kuberner Gennadi Moskali pressiteenistuse teatel avasid valitsusvastased relvajõud oblastis 13. detsembril valitsusvägede pihta laskerelvadest, miinipildujatest ja raketiheitjatest tule 11 korral. Pühapäeva, 14. detsembri, ennelõunase seisuga ei olnud tulistamisi täheldatud.
15. detsember kaart
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse teatel möödusid viimased 24 tundi Ukraina sõjaväele kaotusteta. Terrorismivastase operatsiooni (ATO) läbiviimise piirkonnas vähenes valitsusvastaste relvajõudude rünnakute arv ja intensiivsus. Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägesid 7 korral miinipildujatest ja väikerelvadest. Soomustehnikat, suurtükke ja raketiheitjaid valitsusvägedevastastes rünnakutes ei kasutatud.
Pealelõunal sattus Donetski lennuvälja juures väikerelvade risttule alla OSCE Ukraina erimissiooni vaatlejate rühm.
ÜRO teatel oli 12. detsembri seisuga konfliktis hukkunud 4707 inimest ja saanud haavata 10 322 inimest. 12. detsembri seisuga oli Ida-Ukrainast asunud riigisiseselt ümber üle 542 tuhande inimese, üle 567 tuhande inimese oli lahkunud Ukrainast.
Stūri
Stūri (vanasti ka Stūrmuiža ja Stūru muiža) on küla (mazciems) Lätis Salduse piirkonnas Blīdene vallas.
Belogorsk
Belogorsk on linn Venemaal Amuuri oblastis, Belogorski rajooni halduskeskus. Asub Tomi jõe ääres, 99 km kaugusel Hiina piirist.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
15. detsember kaart
President Porošenkol olid Ukraina kriisi lahendamise võimalike teede suhtes telefonivestlused Angela Merkeli ja François Hollande'iga.
16. detsember kaart
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse teatel möödusid viimased 24 tundi Ukraina sõjaväele kaotusteta. Terrorismivastase operatsiooni (ATO) läbiviimise piirkonnas täheldati jätkuvalt valitsusvastaste relvajõudude rünnakute arvu ja intensiivsuse vähenemist.
17. detsember kaart
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul ATO läbiviimise piirkonnas haavata üks Ukraina sõjaväelane.
Belogorsk
Belogorsk on elanike arvult teine linn Amuuri oblastis.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
17. detsember kaart
President Porošenkol oli telekonverents Vladimir Putini, Angela Merkeli ja François Hollande'iga.
18. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel ei saanud möödunud ööpäeva jooksul ükski Ukraina sõjaväelane surma ega haavata. Valitsusvägede vastu pandi toime kolmteist relvastatud provokatsiooni, neist kolm öösel. Valitsusvastased relvajõud jätkasid tehnika ja elavjõu koondamist Donetski oblasti Novoazovski ja Jassõnuvata rajoonis.
19. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel sooritasid valitsusvastased relvajõud möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede vastu üheksa relvastatud provokatsiooni, hukkus viis Ukraina sõjaväelast, seitse sai haavata.
Belogorsk
Linn tekkis 1860 rajatud ja Siberi raudtee ehituse käigus kasvanud Aleksandrovskoje küla ning 1893 rajatud Botškarevka küla liitumise teel 1923. aastal. 1926 sai Aleksandrovsk linnaõigused. 1931 nimetati Krasnopartizanskiks ja 1935 Kuibõševka Vostotšnajaks. 1957 sai praeguse nime.
Belogorskis on toiduainete- ja ehitusmaterjalitööstuse ettevõtted.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)
20. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata kaks Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud.
21. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata neli Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Valitsusvägede vastu pandi toime 21 relvastatud provokatsiooni, neist kaks Donetski lennujaama vastu.
22. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei saanud möödunud ööpäeva jooksul ükski valitsusvägede võitleja surma ega haavata. Valitsusvastased relvajõud sooritasid Donetski lennujaama vastu üheksa relvastatud provokatsiooni, sealhulgas ühe rünnaku granaadiheitjate, snaipri- ja tulirelvadega.
President Porošenko õhtustes telefonivestlustes Vladimir Putini, Angela Merkeli ja François Hollande'iga lepiti kokku kolmepoolse Ida-Ukraina olukorra reguleerimise kontaktgrupi kokkusaamise suhtes Minskis kolmapäeval (24. XII) ja reedel (26. XII).
23. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata kolm Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud.
24. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata kaks Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Valitsusvägede positsioone rünnati 25 korral.
URJKN teatel on Venemaa ajavahemikus 30. oktoober kuni 9. detsember andnud Ida-Ukrainas tegutsevatele valitsusvastastele relvajõududele üle 256 tanki, 138 mitmelasulist raketiheitjat Grad, 402 soomustransportööri, 35 iseliikuvat suurtükki, 42 kahurit, 5 raketisüsteemi Buk.
Valgevene pealinnas Minskis lõppes õhtul OSCE-Ukraina-Venemaa kontaktgrupi kohtumine, millel osalesid OSCE esindaja Adelheid Tagliavini, Ukraina president Leonid Kutšma, VF saadik Ukrainas Mihhail Zurabov ning DRV ja LRV esindajad. Päevakavas oli endiselt neli küsimust:Donbassi "eristaatus", raskerelvastuse eemaleviimine rindejoonest, vangide vahetus ja humanitaarabi kohaletoimetamine. Oodatakse läbirääkimiste jätkumist 26. detsembril.
25. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata üks Ukraina sõjaväelane, hukkunuid ei olnud.
Rahvuskaardi pressiteenistuse teatel sõitis hommikul kella üheksa ajal Luhanski oblastis Orehhovo asula juures miinile Rahvuskaardi veok. Plahvatuse tagajärjel sai üks Rahvuskaardi võitleja surma, teine haavata.
26. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Vaenupoolte vahel algas Donetski lähistel vangide vahetus. ITAR-TASS-i väitel vahetati 222 separatisti 150 Ukraina sõjavangi vastu ning mahult oli tegemist suurima vangide vahetusega alates konflikti algusest aprillis. Vangide vahetuse ulatus ja täpsem ajakava pole teada.
27. detsember
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata kolm Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud; raskerelvastuse kasutamist ei fikseeritud.
Valitsusvastaste relvajõudude võitlejad vabastasid lisaks eelmisel päeval vabastatud 146 vangile veel 3 valitsusvägede võitlejat ja ühe tsiviilisiku.
28. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja Volodõmõr Polevõi teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata kolm Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud. Alates öösel kella poole ühest ei olnud Donbassis kuulda ühtegi lasku.
29. detsember kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse teatel sai möödunud ööpäeva jooksul Mariupoli kaitsel surmavalt haavata üks Ukraina Rahvuskaardi võitleja.
30. detsember
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu (URJKN) Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul surma kolm Ukraina sõjaväelast, rügemendi Azov teated Piskõ küla juures hukkunud 6 võitleja kohta olid pressiesindaja sõnul täpsustamisel.
Ukraina armee sai kätte esimesed lepingulisel alusel soetatud ameerika relvastuse näidised.
31. detsember
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel sai möödunud ööpäeva jooksul haavata üks Ukraina sõjaväelane, hukkunuid ei olnud. Pressiesindaja teatel on fikseeritud uute Venemaa Relvajõudude üksuste saabumine Ida-Ukrainasse.
Valitsusvastased relvajõud ründasid Piskõ küla juures valitsusvägesid. Ebaõnnestunud rünnakus hukkunute seas oli ka neli VF Musta mere laevastiku merejalaväelast.
Sündmused alates 1. jaanuarist 2015 on kajastatud artiklis Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuar–märts).
Douglase maakond (Nevada)
pisi|Asend Nevada osariigis pisi|[[Burnt Cedari rand Tahoe järve ääres]] Douglase maakond (Douglas County) on maakond USA-s Nevada osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on.
Maakonna pindala on 1911 km², millest 73 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 997. Aastal 2000 oli elanike arv 41 259.
Ajalugu
Douglase maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on saanud nime poliitik Stephen A. Douglase järgi. Douglase maakonnas asuv mormoonide asutatud Genoa oli esimene asula Nevada osariigis.
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Douglase maakonnas 41 259 inimest, 16 401 leibkonda ja 11 890 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 22 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 19 006 (keskmine tihedus 10/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,41%.
16 401 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,88 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 102,10 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,70 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan 51 849 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 57 092 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 40 436 dollarit, naistel 28 762 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 27 288 dollarit.
7,30% elanikkonnast ja 5,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 9,70% alla 18-aastasi ja 5,30 üle 65-aastasi.
Adolf Helder
Adolf Helder (3. märts 1889 Narva – 8. september 1927 Pariis) oli Eesti kontrabassist, dirigent, laulja (tenor), pedagoog ja muusikategelane.
Kuni aastani 1907 õppis ta Narva linnakoolis ja Vladimir Aleksandrovitši nimelises muusikakoolis. Vàclav Bechi kontrabassiklassi Peterburi konservatooriumis lõpetas Helder 1911. aastal ja alles 1916. aastal sai vabakutselise muusiku diplomi, tehes eksamite vahel pikki vaheaegu.
Töötas lühiajaliste perioodidena Estonia orkestris ja Vanemuise suveorkestris, kusjuures vabal ajal andis kontrabassimängu tunde Ludvig Juhile. Esimese maailmasõja alguses mängis Kaukaasia, Läti ja 1914–1916 Helsingi Linnaorkestris, kust Juht ta välja vahetas.
1916–1923 oli ta Estonia orkestri dirigent, sealhulgas juhatas kontserte Valges saalis ja suvekontserte Harjuvärava mäel.
Vabadussõja ajal oli ratsarügemendi juht ja kapellmeister.
Pärast Narva Ühisteatri loomist 1924. aastal asus ta sealse muusikajuhi kohale juhatades sümfooniakontserte, muusikalavastusi, Narva Meestelaulu Seltsi koori. Samas jätkus aega andmaks laulutunde Narva 1. vene algkoolis ja esinemisteks vokaalsolistina (näit. krahv Sternfeldi osas Jarno operetis „Metsaülema tütar“)
1927. aastal lahkus Helder muusikalise enesetäiendamise eesmärgil Pariisi, kus temast sai vene ooperitrupi dirigent ja laulis vene koori meeskvartetis alguses 2. tenorit hiljem 1. tenorit. Kvartett esines üliedukalt 4.08.1927 Eifeli torni raadiojaamas. Oktoobri alguses oli rida edukaid esinemisi Marseille`s, millele oleksid järgnenud kontserdid Nizzas ja Monacos kui ei oleks tulnud ootamatu maisest elust lahkumine 8.10.1927. aastal.
Tegevus muusikajuhina: Kitzbergi ja Simmi Kosjasõit (1917 Estonias, 1919 Draamateatris), Straussi Kevade õhk (1923 Narvas), Planquette´i Corneville´i kellad (1924), Falli Lõbus Talupoeg (1925), Kàlmàni Silva (1925), Lehàri Lõbus lesk (1926), Verdi Traviata (1927).
Bajāri (Salaspilsi vald)
Bajāri (ka Priežavoti) on küla (vidējciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla kaguosas, praktiliselt maantee A4 ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 5,4 ja Riiast 26,7 kilomeetri kaugusele. Külas asub Bajāri bussipeatus.
Külas kasvav saar ümbermõõduga 4,83 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2022 oli külas 113 elanikku.
pisi|tühi|Tee Bajāris
Antifeminism
Antifeminism on vastuseis feminismile või mõnele selle vormile.
Definitsioon
Igapäevases kõnes kasutatakse antifeminismi kui vastuseisu feminismi pooldavale organisatsioonidele või poliitilisele liikumisele. Meesuuringute õpetlane Michael Kimmel määratleb antifeminismi kui "vastuseisu naiste võrdõiguslikkusele". On väidetud, et on tehtud vähe uuringuid antifeminismist kui ühiskondliku liikumise kohta ning, et antifeminsm on tihti kui maskulinistlik väide, et mehed on kriisis, kuna ühiskond feminiseerub.
Hoiakud
Mõned antifeministid on väitnud, et feminism on kaasa toonud muutusi ühiskonna varasemates seksuaalsusega seotud normides, mis nende arvates kahjustab traditsioonilisi väärtusi või usulisi tõekspidamisi. Näiteks abielude vähenemist on nimetatud feminismi negatiivseks tagajärjeks. Paljud neist antifeministidest on naiste tööturul või poliitilistel ametikohtadel olemise vastu. Samuti on nad naiste hääletamisõiguste ja peres mehe olulise vähenemise vastu. Näiteks Paul Gottfried on öelnud, et "Muutus naiste rollis on olnud sotsiaalne katastroof, mis jätkuvalt mõjutab pere". Enamik tänapäeva antifeministe on feminismi vastu pigem naturalistlikel kui religioossetel või traditsioonilistel põhjustel. Nende jaoks on feminism kui meeste ja naiste kaasasündinud erinevuste eitamine ja kui inimeste programmeerinime nende bioloogiliste tendentside vastu. Antifeministid ka tihti leiavad, et kuigi feminism võitleb võrdsuse eest, ignoreerib see meeste õigusi. Mõned antifeministid ka usuvad, et feminism on jõudnud oma eesmärgini ning püüdleb nüüd selleni, et naistel oleks kõrgem staatus kui meestel.
Antifeminism kui äärmuslus
Kriitikud on väitnud, et antifeminism või antifeministlikud liikumised feminismi vastu on kui katsed õõnestada põhjendatud muret naiste õiguste ja diskrimineerimise kohta pealt.
Henrik Sandblad
Henrik Sandblad (22. oktoober 1912 Göteborg – 6. juuli 1991 Göteborg) oli rootsi idee- ja teadusajaloolane.
Teadustöö
1940. aastail avaldas kaks põhjapaneva tähtsusega uurimust Koperniku ja Galilei tööde vastuvõtust Rootsis. Eesti kultuuriloo jaoks on olulise tähendusega uurimus Tartu Ülikooli ajaloo kõige varasemast perioodist (1632–56), milles käsitletakse kõigi sel ajal ülikoolis töötanud professorite teadustegevust. 1985 avaldas ka monograafia olümpialiikumise ajaloost.
Vabariigi Valimiskomisjon
Vabariigi Valimiskomisjon (lühend: VVK) on Eesti Vabariigi riigiasutus, mis kontrollib Eestis toimuvate valimiste seaduslikkust.
Vabariigi Valimiskomisjon teeb kindlaks, et valimistel järgitaks valimiste vabaduse, üldisuse, ühetaolisuse ja otsesuse, samuti hääletamise salajasuse põhimõtteid. VVK registreerib kandidaate ning kuulutab välja üleriigilised hääletamis- ja valimistulemused. VVK valvab valimiste korraldajate tegevuse seaduslikkuse järele ja lahendab kaebusi.
Komisjoni volitused kestavad neli aastat. Komisjoni juhib esimees, kes valitakse VVK liikmete poolt. 3. juunil 2020 valiti juhatajaks Oliver Kask.
Seaduse muudatusega 1. jaanuarist 2017 pandi valimiste korraldamise ülesanne Vabariigi Valimiskomisjonilt riigi valimisteenistusele.
Vabariigi Valimiskomisjon ja riigi valimisteenistus asub Tallinna komandandimajas.
Vabariigi Valimiskomisjon moodustati 16. aprillil 1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusega.
Komisjoni liikmed
Vabariigi Valimiskomisjoni liikmed on:
Perioodil 3. mai 1996 kuni 31. detsember 2016 kuulus valimiskomisjoni Riigikogu Kantselei ametnik.
Nikita Issajev
Nikita Olegovitš Issajev (vene keeles Никита Олегович Исаев; sünninimi Nikita Olegovitš Subotkin; 12. november 1978 Moskva – 16. november 2019) oli Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane.
Surm
16. novembril 2019 teatati meedias, et tuntud poliitik Nikita Issajev suri Tambovi–Moskva reisirongis. RIA Novosti andmeil oli Issajevi surma esialgne põhjus südamepuudulikkus ja ootamatu südameseiskus. Ametlikuks surmapõhjuseks teatati pärast lahkamist infarkt.
Jaanuaris 2021 ilmus uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelevas väljaandes Bellingcat vene väljaande The Insider ja Der Spiegeli ühisuurimuse kohta artikkel, kus anti teada uurimise järeldusest, et "FSB mürgitajate grupi" ohvrite seas võis olla ka Nikita Issajev.
Udraliai
Udraliai (žemaidi Odralē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.
Külas asub Mosėdise gümnaasiumi algharidust andev filiaal.
Küla lääneservas asub endisel soosaarel liivane küngas, kus kunagi asus kirik. Udraliais asus ka lohukivi, mis aastal 1968 Kretingasse viidi.
Elanikkond
pisi|tühi|Küla peatänav aastal 2011
Kambja Eesti Kodanike Komitee
Kambja Eesti Kodanike Komitee asutati 30. novembril 1989. Komitee registreeris 2997 Eesti Vabariigi kodanikku ja 33 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.
Jean-Pierre Raffarin
pisi|Jean-Pierre Raffarin Jean-Pierre Raffarin (sündinud 3. augustil 1948 Poitiers's) on Prantsuse konservatiivne poliitik, aastatel 2002–2005 Prantsusmaa peaminister.
Ta sündis ja kasvas üles Poitiers's Vienne'i departemangus. Õppis õigusteadust Pariisi 2. Ülikooli (Université Panthéon-Assas), hiljem lõpetas ta ESCP Europe'i äriülikooli. Karjääri alustas ta turunduses.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa Jean Raffarin oli põllumajanduse aseminister (Pierre Mendès France'i valitsuses).
STS-101
Missiooni teenindas kosmosesüstik Atlantis ning selle peamine eesmärk oli valmistada Rahvusvaheline Kosmosejaam ette 1. ekspeditsiooni saabumiseks. Missioon startis 19. mail 2000 ja naasis Maale 29. mail.
Missiooni probleem sarnanes kosmosesüstik Columbia katastroofi omaga, sest vasaku tiiva kuumuskilbis oli kahjustatud liitekoht, mille kaudu pääsesid kuumad gaasid tiiva sisemusse. Kuna gaasid ei tunginud sügavale tiiva sisemusse, pidas Atlantis atmosfääri sisenemise vastu ja tekkinud kahjustused parandati enne järgmist missiooni.
Saurieši (Salaspilsi vald)
Saurieši (vanasti ka Stopiņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla keskosas. Külas asuvad Saurieši, Stopiņi ja Guntiņase bussipeatus.
2018. aastal oli külas 205 elanikku.
Lennuhüvitis
Lennuhüvitis on
Lennureisija õigus hüvitisele, kui hilineb Euroopa Liidust kolmandasse riiki suunduv lend
Lennureisija õigus hüvitisele, kui hilineb Euroopa Liidust kolmandasse riiki suunduv lend, tähendab, et kui lennureisija Euroopa Liidu (EL) liikmesriigi lennujaamast väljunud lend või lennureis, mis koosneb mitmest jätkulennust, jõuab väljaspool EL-i asuvasse lõppsihtkohta hilinemisega, on reisijal õigus nõuda lennundusettevõtjalt hilinemise eest hüvitist. Reisijal on õigus hüvitisele ka siis, kui ühe broneeringu alusel ühelt EL-i lennuettevõtjalt ostetud reis sisaldab vahemaandumisi ja lennukivahetusi väljaspool EL-i. Reisijale makstava hüvitise määr oleneb mitmest komponendist: lennuajast, liikumisteest ja ooteaja kestusest. Hüvitised ulatuvad 125 eurost 600 euroni.
Hüvitis ja selle eeldused
Õigus hüvitisele tuleneb Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu 2004. aasta määrusest (EÜ) nr 261/2004 (edaspidi määrus (EÜ) nr 261/2004), mis koostati lennureisijate huvide kaitsmiseks, sest lendude viibimine tekitab reisijatele kannatusi.
Määrusega (EÜ) nr 261/2004 kinnitati hüvitiste määrad lennust mahajätmise, lennu tühistamise või hilinemise korral. Määrus rakendub nii nende reisijate suhtes, kes lendavad välja mõnest EL-i liikmesriigi lennujaamast, kui ka nende suhtes, kelle EL-i lennundusettevõtja opereeritav lennureis algab kolmandast riigist ehk väljaspool EL-i ning lõpeb mõnes EL-i liikmesriigi lennujaamas.
Määrus ei kehti reisijate kohta, kes reisivad tasuta või mingi muu avalikkusele mitte kättesaadava soodustusega, v.a pidevate lendajate vms programmi alusel saadud sooduspiletitega.
Tingimused lennureisijale
Määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 3 lõikest 2 tulenevalt kohaldub määrus järgmistel eeldustel: a) reisijal on soovitud lennule lennuettevõtja kinnitatud broneering ja b) reisija on ilmunud lennule registreerimisele vastavalt lennuettevõtja kehtestatud korrale  ja ajaks, mis on talle eelnevalt kirjalikult lennuettevõtja, reisikorraldaja või volitatud reisiagendi teatatud; või kui registreerimise aega ei ole märgitud, siis peab reisija olema ilmunud lennule registreerimisele vähemalt 45 minutit enne lennu plaanipärast väljumisaega.
Tingimused lennureisile
Määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 3 lõikest 1 tuleneb, et määrust kohaldatakse reisijate suhtes, kes on ostnud oma lennureisi pileti(d) ühe broneeringu alusel korraga ühe lennuettevõtja käest ja kui nad:
a) lendavad välja mõnest EL-i territooriumil asuvast lennujaamast või b) lendavad EL-i ettevõtja opereeritud lennuga mõnest EL-i välisest ehk kolmanda riigi lennujaamast EL-i territooriumil asuvasse lennujaama, ning nad ei ole saanud selle lennureisi hilinemise korral EL-i välises riigis ettenähtud abi ning neile ei ole makstud hüvitist või kompensatsiooni.
Juhul, kui lennureis koosneb mitmest jätkulennust, kuulub määrus kohaldamisele vaid siis, kui mitmest lennust koosnev lennureis on reserveeritud ühe broneeringuga ning selle broneeringu on lennuettevõtja või reisikorraldaja ka kinnitatud. Siia alla ei kuulu näiteks veebis leiduvate otsingumootorite abil broneeritud lennud ning odavlennufirmad (nt Ryanair, Wizzair jt), kes ei võimalda oma ettevõtte lendude ametlikku kombineerimist, st reisija saab küll osta eri lennupileteid ning lendusid ise kombineerida, kuid need on alati ostetud mitme eri broneeringuga.
Näiteks Euroopa Kohtu lahendis nr C-537/17 C, Wegener ja Royal Air Maroc SA (viide) loeti määruse (EÜ) nr 261/2004 kohaseks üheks lennureisiks ühe broneeringuga ühelt lennuettevõtjalt ostetud piletitega, kuid kahest erin lennust koosnev reis, mis väljus EL-ist ning mille vahemaandumine ja lõppsihtkoht asusid väljaspool EL-i.
Kolmandast riigist EL-i suunduvatele EL-i välistele lennuoperaatoritele (näiteks Aasia või Ameerika Ühendriikide lennufirmad) viidatud määruses sätestatu ei laiene ja reisijale ei teki sellise lennureisi hilinemise eest hüvitise nõudeõigust, nagu see tekib EL-ist väljuvate lendude korral, kus oluline on ainult väljalennu koht, mitte lennuoperaatori asukoha registreering.
Selleks, et reisijad saaksid oma õigusi aktiivselt kasutada, peab lennuettevõtja määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 14 lõike 1 järgi tagama, et lennule registreerimise lauas oleks nähtavas kohas ja mõistetava sisuga sõnum: "Kui Teid ei lubata lennukile või kui Teie lend tühistatakse või hilineb vähemalt kaks tundi, küsige registreerimislauast või lähteväravast dokumenti Teie õiguste, eelkõige makstava hüvitise ja osutatava abi kohta".
Hilinemine
Määruse (EÜ) nr 261/2004 kehtestamisel on eelduseks võetud asjaolu, et tõrked lennureisidel põhjustavad reisijatele raskusi ja ebamugavusi.
Euroopa Kohus tõdeb, et määrus (EÜ) nr 261/2004 näeb ette kaht lennu hilinemise olukorda:
Saabumisaeg tähistab aega, mil avatakse vähemalt üks lennuki uks, eeldusel, et reisijad tohivad sel hetkel lennukist väljuda.
Lendude hilinemise liigitus määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 6 lõike 1 järgi:
a) hilinemine vähemalt 2 tundi või rohkem 1500 km pikkuste lendude puhul; b) hilinemine vähemalt 3 tundi või rohkem kõikide üle 1500 km pikkuste EL-i siseste lendude ning kõikide muude 1500–3500 km pikkuste lendude puhul; c) hilinemine vähemalt 4 tundi või rohkem kõikide pikemate kui 3500 km lendude puhul.
Lennuettevõtja kohustused lennureisijate abistamiseks hilinemisjuhtumi puhul
Määruse (EÜ) nr 261/2004 kehtestamisel on eelduseks võetud asjaolu, et määrusega tagatakse reisijate kõrgetasemeline kaitse ning võetakse arvesse kõiki tarbijakaitse üldisi nõudeid, millega pannakse reisija kui nõrgema osapoole õigused ettepoole lennuettevõtjate ja reisikorraldajate õigustest.
Lisaks lennureisija õigusele nõuda hilinemise eest hüvitist, tuleb hilinemisjuhtumi korral lennundusettevõtjal eelisjärjekorras korraldada abi ja hoolitsus üksi reisivatele lastele ning liikumispuudega isikutele ja nende saatjatele, sh ametlikele teenistuskoertele. Lisaks on määrusega (EÜ) nr 261/2004 ette nähtud lennundusettevõtja kohustus pakkuda hoolitsust ja abi ka tavareisijatele.
Hüvitise suurus
Kuigi määrus (EÜ) nr 261/2004 ei sisalda otseselt reisija õigust saada lennu hilinemise korral hüvitist, on Euroopa Kohtu praktika järgi reisijal, kelle lend on lõppsihtkohta hilinenud vähemalt 3 tundi, õigus saada hüvitist samas määras lennu tühistamise korral saadava hüvitisega.
Lennureisijale makstava hüvitise suurust arvestatakse lennureisi alg- ja lõppsihtkoha distantsi järgi, kui see vastab lennureisile esitatavatele tingimusetele, sh ka ümberistumisega lennu tingimustele (vt p 1.2). * hüvitise suurust vähendatakse 50%, kui reisija kasutab lennuettevõtja pakutud asenduslendu.
Vastuväited hüvitise maksmisele või hüvitise vähendamisele
Reisijal ei ole hüvitisele õigust, kui talle pakutud ja tema aktsepteeritud asenduslennu sihtkohta jõudmise aeg ei erine oluliselt algses lennureisi broneeringus kinnitatud ajast.
Määruse (EÜ) nr 261/2004 kohaldamine ei piira reisijate õigusi lisahüvitisele, kuid nimetatud määruse alusel antud hüvitis hilinemise eest võidakse sellisest lisahüvitisest maha arvata.
Lennuettevõtjad ei pea maksma hüvitist, kui nad esitavad veenvad tõendid, et lennureisi tühistamine või pikaajaline hilinemine on olnud tingitud selliste erakorraliste asjaolude tõttu, mille ärahoidmine väljus vaatamata kõikidele vajalikele ettevaatusabinõudele lennuettevõtja kontrolli alt.
Erakorraliseks asjaoluks loetakse poliitiliselt kõikuvaid olusid, sobimatuid ilmastikutingimusi, ohtu julgeolekule, muid lennu turvalisusega seotud puudusi ning tööseisakuid ehk streike (v.a arvatud juhul, kui lennuettevõtja oma tegevusega on selle põhjustanud, nt ei maksa töötajatele piisavalt palka), mis mõjutavad lennuettevõtja tegevust.
C. Wegener vs Royal Air Maroc SA
Euroopa Kohus käsitles kohtuasjas nr C-537/17 C. Wegeneri ja Royal Air Maroc SA vahelist vaidlust pikaajalise lennu hilinemise eest nõutud hüvitise üle.
Asjaolud
C. Wegener broneeris lennuettevõtte Royal Air Maroc vahendusel reisi Saksamaalt Berliinist Marokosse Agadiri, vahemaandumise ja lennuki vahetusega Casablancas (Marokos).
Wegener esitas lennuettevõtjale taotluse maksta hilinemise eest hüvitist, kuid Royal Air Maroc keeldus nõuet rahuldamast, viidates määrusele (EÜ) nr 261/2004. Ettevõtja hinnangul puudus Wegeneril õigus hüvitise saamiseks, sest Casablancast startinud jätkulendu tuleks käsitleda eraldi veona, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 261/2004 kohaldamisalasse.
Asja arutanud Landgericht Berlin (esimese astme kohus Berliinis) peatas menetluse ja esitas Euroopa Kohtule eelotsuse küsimuse, kuidas tuleks määrust tõlgendada.
Euroopa Kohtu lahend
Euroopa Kohus leidis, et viidatud määrust kohaldatakse lisaks üksiklendudele ka reisijaveole, mis toimub üheainsa broneeringu alusel ning mis liikmesriigi territooriumil asuvast lennujaamast väljumise ja kolmanda riigi territooriumil asuvasse lennujaama saabumise vahel sisaldab väljaspool EL-i asuvas lennujaamas plaanipärast vahemaandumist koos lennuki vahetusega.
Samuti kordas Euroopa Kohus oma varasemat otsust, et pöördumatu ajakaotus, mis tekib reisijale planeeritust hiljem sihtkohta saabumise tõttu, tähendab ebamugavust, mis annab õiguse saada määrusega (EÜ) nr 261/2004 ette nähtud hüvitist.
Euroopa Kohus toetas oma seisukohaga Wegeneri nõuet hüvitise saamiseks. Kuigi lennud toimusid ümberistumise ja mitme lennukiga, tuleb ühe broneeringu alusel toimunud lende käsitleda tervikuna. Kuivõrd Wegener saabus lõppsihtkohta hilinemisega, tekkis talle ka õigus hüvitise nõudmiseks.
Air France SA vs H-G. Folkerts ja L-T. Folkerts
Asjaolud
L-T. Folkertsi lennuk pidi Bremenist õhku tõusma 16. mail 2006 kell 6.30 ja esialgne lennuplaan nägi ette jõuda sihtkohta Asuncióni samal päeval kell 23.30.
Air France'i lend Bremenist Pariisi startis esialgsest väljumisajast ligikaudu 2,5 tundi hiljem. Broneeringus sisaldunud ja sama lennufirma opereeritud jätkulend São Paulosse oli Bremenist tulnud lennuki maandumise hetkeks juba väljunud.Air France registreeris Folkertsi hilisemale São Paulo lennule, mis tähendas, et reisija jäi maha ka algselt kavandatud jätkulennust Asuncióni. Folkerts jõudis Asuncióni alles 17. mail 2006 kell 10.30, mis on algselt ette nähtud saabumisajast 11 tundi hiljem.
Saksamaa kõrgeim föderaalkohus Bundesgerichtshofile küsis Euroopa Kohtult eelotsust küsimuses, kas lennureisijal on määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 7 kohaselt õigus hüvitisele, kui väljalend hilines vähem kui 2 tundi, kuid lõppsihtkohta jõutakse kavandatud saabumisajast vähemalt 3 tundi hiljem.
Euroopa Kohtu lahend
Euroopa Kohus tõdes, et määrus (EÜ) nr 261/2004 näeb ette kaks eri lennu hilinemise olukorda. Määrus viitab teatud kohtades üksnes lennu hilinemisele võrreldes plaanijärgse väljumisajaga. Teisalt on määruse muudes osades mõeldud sellist lennu hilinemist, mis tuvastatakse lõppsihtkohta saabumisel.
Kohus kinnitas, et lennuettevõtja ei ole kohustatud maksma hüvitist, kui hilinemine on tingitud erakorralisest asjaolust. Selliseid asjaolusid aga ei tuvastatud.
Flagito OÜ vs SmartLynx Airlines Estonia OÜ
Hagiavalduse kohaselt kinnitati reisijate broneeringud lennule MYX589, mis pidi Tallinnast väljuma 30.11.2017 kell 6.05, kuid väljus tehnilise rikke tõttu Tallinnast 01.12.2017 kell 10.45. Reisijad jõudsid sihtkohta 18-tunnise hilinemisega.
Poolte vahel ei olnud vaidlust selles, et lend hilines 18 tundi ning et reisijatel on tulenevalt EÜ määrusest (EÜ) nr 261/2004 õigus hüvitisele. Vaidlus oli reisijate nõude loovutamise lepingu kehtivuse ning hagejalt kostjale esitatud nõudekirja vormi ja selle lisade üle.
T. Kurismann ja M. Saarmäe vs Novatours OÜ
Tsiviilasi nr 2-17-8190. T. Kurismann ja M. Saarmäe taotlesid Novatours OÜ-lt väljalennu hilinemise tõttu lühenenud puhkuse kompenseerimiseks mitterahalise kahju hüvitamist.
Kurismann ja Saarmäe ostsid pakettreisi, mille sihtpunkt oli Colombo lennujaam Sri Lankal. Reis pidi toimuma ajavahemikus 06.01.2017–18.01.2017. Tallinnast õigeaegselt startinud lend Istanbuli suunati aga lumetormi tõttu ümber Samsuni lennuväljale ning reisijaid paigutati 11. jaanuarini hotelli. Kurismann ja Saarmäe jõudsid Colombo lennujaama 12. jaanuari varahommikul – seega lühenes nende puhkus 5 päeva võrra.
Reisijad esitasid kasutult veedetud puhkuseaja eest Novatours OÜ-le mittevaralise kahju hüvitamiseks nõude suurusega 1520,83 eurot. Novatours OÜ leidis, et mittevaraline kahju ei kuulu hüvitamisele, sest lumetorm on erakorraline asjaolu, mida ei ole võimalik ette näha.
Pärnu Maakohus järeldas, et määrus (EÜ) nr 261/2004 ei kuulu asjas kohaldamisele, sest hilinenud lend sai alguse Türgist ning sihtpunkt pidi olema Sri Lankal. Kohus põhjendas viidatud  määruse kohaldamata jätmist sellega, et kumbki riik ei kuulu EL-i ja lendu opereeriv lennuettevõtja Turkish Airlines ei ole EL-i lennuettevõtja.
Pärnu Maakohus ei selgitanud oma otsuses, miks ei võetud arvesse Euroopa Kohtu kohtuasjas nr C‑537/17 tehtud eelotsust, mis ütleb, et ühe broneeringu alusel seotud lennud, mis sisaldavad vahemaandumisi, kuuluvad viidatud määruse kohaldamisalasse.
Takeshi Watanabe
Takeshi Watanabe (jaapani keeles 渡辺 毅 Watanabe Takeshi; sündinud 10. septembril 1972 Fujiedas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.