cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
De libero arbitrio
Teine raamat
''Vastuväide selle põhjal, et patustamise vabaduse andis meile Jumal. Kolm küsimust: Kuidas tõestada Jumala olemasolu? Kas kõik hüved tulevad Jumalalt? Kas tahe on hea tegemisel vaba?
Jumalast on inimene ja tahe
1. Miks Jumal andis meile vabaduse pattu teha
Kas Jumal andis vaba tahte
1.1. Ev. Kui võimalik, selgita nüüd mulle, miks andis Jumal inimesele vaba tahte: sest kui ta poleks seda saanud, ei saaks ta kindlasti pattu teha.
Ev. Nii palju kui ma eelmises raamatus arvan olevat aru saanud, on meil vaba tahe, ja just sellega me teemegi pattu.
Ev. Ma ei arva midagi muud. Temast me ju oleme; ja olgu siis patustajatena või õigesti tegijatena, temalt me teenime karistuse või tasu.
Aug. Tahaksin teada ka seda, kas sa tead seda selgesti või sa usud autoriteedi mõjul ka tundmatut.
Ev. Kinnitan, et selles asjas uskusin ma kõigepealt autoriteeti. Aga mis on rohkem tõsi kui see, et kõik õiglane on hea ning patustajatele on õiglane karistus ja õigesti tegijatele tasu? Sellest järeldub, et Jumal annab nii patustajatele viletsuse kui ka õigesti tegijatele õndsuse.
Jumalast on inimene...
1.2. Aug. Ei vaidle üldse vastu; aga küsin praegu teist asja, nimelt kust sa tead, et me oleme temast. Sa ju ei selgitanud praegu seda, vaid seda, et temalt me pälvime karistuse või tasu.
Ev. Ka selle ilmsust ma ei näe mujalt kui sellest, et on juba kindel, et Jumal karistab pattude eest. Temast on ju igasugune õiglus. Sest nagu mingile headusele ei ole omane teha head võõrastele, nõnda ka mitte õiglusele karistada võõraid. Siit on ilmne, et me kuulume tema juurde, sest ta ei ole mitte üksnes meile head tehes ülihelde, vaid ka meid karistades üliõiglane. Edasi võib sellest, mida mina ette panin ja millega sina nõustusid, nimelt et igasugune hüve on Jumalast, aru saada, et ka inimene on Jumalast. Inimene on ju niivõrd, kui ta on inimene, midagi head, sest ta võib õigesti elada, kui ta tahab.
...ja tema tahe.
1.3. Aug. On selge, et kui see on nii, siis küsimus, mille sa tõstatasid, on lahendatud. Sest kui inimene on midagi head ning ei saa õigesti teha teisiti kui tahtes, siis tal peab olema vaba tahe, ilma milleta ta õigesti teha ei saa. Sest sellepärast, et selle läbi tehakse ka pattu, ei pea veel uskuma, et Jumal andis vaba tahte selle jaoks. Järelikult on küllalt põhjust, miks ta pidi selle andma, sest ilma selleta ei saa inimene õigesti elada. Et vaba tahe on antud selleks, sellest võib aru saada sellestki, et kui keegi on seda kasutanud patu tegemiseks, siis teda karistatakse kõrgemalt poolt. See oleks ebaõiglane, kui vaba tahe ei oleks antud mitte ainult selleks, et õigesti elada, vaid ka selleks, et pattu teha. Sest kuidas karistataks õiglaselt seda, kes on tahet kasutanud selleks asjaks, milleks ta on antud? Et nüüd aga Jumal karistab patustajat, siis mida muud ta sulle tundub ütlevat kui seda: Miks sa ei ole vaba tahet kasutanud selleks asjaks, milleks ma ta sulle andsin, see on õigesti tegemiseks? Edasi, kuidas see, et õiglus ise on mõeldud pattude needmiseks ja õigesti tehtu austamiseks, oleks hüve, kui inimesel poleks vaba tahet? Ei oleks ju ei pattu ega õigesti tehtut, kui poleks tahet. Ja kui inimesel poleks vaba tahet, siis oleks nii karistus kui ka tasu ebaõiglane. Aga nii karistuses kui ka tasus pidi olema õiglus; sellepärast on see üks hüvedest, mis on Jumalast. Järelikult pidi Jumal andma inimesele vaba tahte.
Miks me siis seda kurjasti kasutame?
2.4. Ev. Tunnistan nüüd, et Jumal andis selle. Aga palun, kas sulle ei tundu, et kui ta on antud õigesti tegemiseks, siis ta poleks pidanud saama end patutegemiseks pöörata? Nii nagu see õiglus, mis inimesele on antud hästi elamiseks: kas on siis võimalik, et keegi elab oma õigluse läbi kurjasti? Nõndasamuti ei saaks keegi tahte läbi pattu teha, kui tahe on antud õigesti tegemiseks.
Aug. Loodan, et Jumal annab, et ma oskaksin sulle vastata, või pigem, et sa ise endale vastaksid, sest tõde, kõige ülim õpetaja, õpetab sind seestpoolt. Aga esialgu tahan, et sa ütleksid mulle, kui see, mida ma sinult küsisin, on sulle kindel ja teada, nimelt et Jumal andis meile vaba tahte, kas siis tuleb öelda, et seda ei oleks pidanud andma, millest me tunnistame, et Jumal selle andis. Sest kui ei ole kindel, kas ta selle andis, siis me küsime õigesti, kas see on hästi antud, sest kui me leiame, et see on hästi antud, siis me leiame ka, et selle andis tema, kes hingele kõik hüved on andnud; kui aga leiame, et see pole hästi antud, siis ütleme, et seda ei andnud tema, keda ei kõlba süüdistada. Kui aga on kindel, et tema selle andis, siis peame tunnistama, et kuidas ta ka poleks antud, ei oleks ta pidanud seda mitte andma ega andma teisiti, kui on antud.
On tarvis usku...
2. 5. Ev. Kuigi mul on sellesse kõigutamatu usk, kuna ma seda tunnetusega veel ei taipa, siis uurigem nii, nagu kõik oleks ebakindel. Ma näen ju sellest, et on ebakindel, kas vaba tahe on antud õigesti tegemiseks, ning kuna me võime selle läbi ka pattu teha, siis saab ka see ebakindlaks, kas selle pidi andma. Sest kui on ebakindel, kas see on antud õigesti tegemiseks, siis on ka ebakindel, kas selle pidi andma: ja seeläbi saab ebakindlaks, kas selle andis Jumal; sest kui on ebakindel, et selle pidi andma, siis on ebakindel, et selle andis tema, kellest on võimatu uskuda, et ta oleks andnud midagi, mida ei pidanud andma.
Aug. Vähemalt see on sulle kindel, et Jumal on.
Ev. Ka see ei ole mul läbi mõeldud, vaid see on minu kõigutamatu usk. .
Aug. Nii et kui keegi nendest meeletutest, kelle kohta on kirjutatud: Meeletu ütleb oma südames: "Jumalat ei ole!" [ Psalm 53:2],  ütleks sulle seda ega tahaks koos sinuga uskuda, vaid tunnetada, kas sa usud tõde, kas sa jätaksid siis selle inimese sinnapaika või leiaksid, et selles, mida sa kõigutamatult usud, tuleb kuidagi veenda; iseäranis kui ta ei taha kangekaelselt vastu panna, vaid innukalt õppida (agnoscere)?
Ev. See, mis sa viimati ütlesid, annab mulle piisavalt juhatust, mis ma peaksin talle vastama. Kindlasti ju nõustuks minuga rumalaimgi inimene, et kavala ja kangekaelsega ei tasu midagi arutada, liiati veel nii suurt asja. See mööndud, räägiks ta kõige pealt minuga läbi, et ma usuksin, et ta uurib seda hea vaimuga ega varja endas selle asja suhtes mingit kavalust ega kangekaelsust. Siis ma tõestaksin, mida ma pean kellele tahes ülihõlpsaks, kui palju oleks õiglasem, kui tema tahab, et teine, kes ei tea, usuks tema hinges varjatut, mida tema teab, et ka tema usuks, et Jumal on, Pühakirja Raamatutest, kus nii suured mehed on tunnistanud, et nad on elanud koos Jumala Pojaga; sest nad on kirjutanud, et nad on näinud seda, mida kuidagi ei saaks olla, kui Jumalat ei oleks; ja ta oleks liiga rumal, et ta heidaks mulle ette, et ma neid usun, kui ta on ise tahtnud, et ma usuksin. Ja kui ta juba seda mulle õigusega ette heita ei saa, ei leia ta kuidagi põhjust, miks ta ei taha mind jäljendada.
Aug. Kui sa nüüd arvad, et küsimuses, kas Jumal on, on piisav otsustada, et nii suured mehed ei ole pimesi uskunud, siis ma küsin sinult, miks sa ei arva, et ka neis asjus, mida me võtsime ette uurida just nagu ebakindlaid ja täitsa tundmatuid, tuleb samamoodi nendesamade meeste autoriteeti nõnda uskuda, et me nende uurimisega üldse enam vaeva ei näe?
Ev. Aga me ihaldame seda, mida me usume, teada ja aru saada.
...et jõuda arusaamiseni
2.6. Aug. Sa mäletad õigesti, mis me ka eelmise arutluse lõpus paika panime, eitada me ei saa. Sest kui ei oleks üks asi uskuda, teine asi aru saada, ja kõigepealt ei tuleks uskuda seda suurt ja jumalikku, mida me ihaldame teada, oleks prohvet asjata öelnud: Kui te ei usu, siis te ei saa aru [ Jesaja raamat 7:9 Septuaginta järgi; Kui te ei usu, siis te ei püsi!]. Ka meie Issand ise manitses neid, keda ta päästele kutsus, kõigepealt uskuma. Aga pärast, kui jutt on sellest annist endast, mis usklikele antakse, siis ta ei ütle: "Aga igavene elu on see, et nad usuksid," vaid: ''Aga igavene elu on see, et nad tunneksid sind, ainsat tõelist Jumalat, ja Jeesust Kristust, kelle sina oled läkitanud. [ Johannese evangeelium 17:3] Siis ta ütleb juba uskujatele: otsige, ja te leiate [ Matteuse evangeelium 7:7]: ei saa ju ka nimetada leituks seda, mida kui mitteteatavat usutakse; ega ole keegi võimeline Jumalat leidma, kui ta pole enne uskunud seda, mida ta hiljem tunnetab. Sellepärast otsigem ägedalt, kuuletudes Issanda käskudele. Mida me tema manitsusel otsime, selle me ju tema näidates leiame, nii palju kui neid asju selles elus ja meiesuguste inimeste poolt on võimalik leida: me peame ju uskuma, et paremad ka siin maa peal elades ning kindlasti kõik head ja vagad näevad ja saavad neid asju ilmsemalt ja täiuslikumalt; ja tuleb loota, et ka meiega on see nii, ning neid asju tuleb maiseid ja inimlikke asju põlates kõigiti soovida ja armastada.
''Tõestatakse, et Jumal on (3.7.–15.40.)
3. Mida on inimeses õilsamat? – Kuidas jõuda Jumala olemasolu tõestuseni?
Olemine, elamine ja arusaamine
3.7. Uurime aga sellises järjekorras, kui sulle sobib: kõigepealt, kuidas on ilmne, et Jumal on; seejärel, kas kõigest, mis on hea, on kõik temalt; lõpuks, kas heade asjade hulka tuleb arvata vaba tahe. Kui need asjad on piisavalt kindlaks tehtud, siis selgub, nagu ma arvan, et kas ta on õigusega inimesele antud. Sellepärast ma küsin sinult kõigepealt, et alustaksime kõige ilmsematest asjadest, kas sa ise oled. Kas sa ehk kardad selles küsitluses eksida, kuna aga kui sind ei oleks, siis sa kindlasti ei saaks üldse eksida.
Ev. Mine parem edasi teiste asjade juurde.
Aug. Niisiis, kuna on ilmne, et sina oled, ei oleks see sulle ilmne, kui sa ei elaks, siis on ka see ilmne, et sa elad: kas sa saad aru, et need kaks asja on ülitõesed?
Aug. Järelikult on ilmne ka kolmas, see on, et sa saad aru.
Ev. Ilmne. ka
Aug. Mis sulle tundub nende kolme asja seas välja paistvat.
Ev. Arusaamine.
Aug. Miks sulle nii tundub?
Ev. Sellepärast, et need on kolm asja, olemine, elamine, arusaamine; ka kivi on, ka loom elab, ja ometi ma ei arva, et kivi elaks või loom saaks aru; kes aga saab aru, selle puhul on ülikindel, et ta ka on ja elab: sellepärast ma ei kõhkle arvamast väljapaistvamaks seda, milles on kõik kolm, kui seda, millel kas või üks puudub. See, mis elab, ju kindlasti ka on, kuid ei järeldu, et ta ka saaks aru: selline elu arvan ma olevat loomal. Kui miski on, siis sellest kindlasti ei järeldu, et ta ka elaks ja saaks aru: sest ma võin tunnistada, et korjused on, aga keegi ei ütle, et nad elaksid. Ja mis juba ei ela, see ammugi ei saa aru.
Aug. Me väidame siis, et nendest kolmest kaks on puudu korjusel, üks loomal, mitte ühtegi inimesel.
Ev. See on tõsi.
Aug. Me väidame ka, et see on nendest kolmest oivalisim, mis on inimesel koos kahe muuga, see on arusaamine, mille omajal on järelikult ka olemine ja arusaamine.
Ev. Väidame tõesti.
Tõdva
Tõdva on küla Harju maakonnas Saku vallas.
Küla on kuulunud Hageri kihelkonda.
Tõdva on saanud nime Tödwenite suguvõsa järgi.
Gustaf Horn
thumb|Gustaf Horn thumb|[[Viki loss Uppsala lähedal]] thumb|Gustaf Horni vapp Soome Suurvürstkonna kaardil. [[Anders Bure kaardi järgi Joan Blaeu, 1662. ]] Gustaf Horn af Björneborg (22. oktoober 1592 Örbyhus – 10. mai 1657 Skara) oli Rootsi sõjaväelane ja poliitik, Pori krahv, Alūksne (Marienburg) vabahärra, Häringe, Malla, Viki (Wijk), Ervala ja Espoo (Esbo) härra. Krahv.
Gustaf Horn sündis Örbyhusi lossis feldmarssal Karl Henriksson Horni (u.1550–1601) ja Agnes von Delwigi (maetud 1611) noorima pojana ajal, mil tema isa oli Örbyhusi lossis vangis pärast tema kaotust Venemaale sõjas.
Ta õppis mitmes ülikoolis ja siis osales sõjas Venemaa vastu. Sõjandust õppis ta Hollandis Oranje Mauritsi käe all.
Gustaf Horn oli alates 1618 kuninglik kammerhärra, määrati 1621 Norrlandi jalaväerügemendi ooberstiks ja sai Riia piiramisel haavata. Riiginõunikuna määrati ta 1625 Soome armee ülemjuhatajaks, ülendati 35-aastaselt 1628 feldmarssaliks ja määrati Rootsi armee ülemkomandöriks Liivimaal. 1630 kinkis Gustav II Adolf talle Liivimaa Umurga kihelkonnas (Kirchspiel Ubbenorm) asunud Vainiži (Wainsel) linnuselääni.
Horn oli Rootsi üks võimekaimaid kindraleid, samuti võimekas haldusjuht. Ta oli eriti osav sõjalise kaitse organiseerimises. Tema vägedes valitses suhteliselt range distsipliin, mistõttu tema juhitud väeüksused rüüstasid vähem kui teised.
Pärast Gustav II Adolfi surma määrati välimarssal Horn ja kindral Johan Banér Rootsi vägede ülemjuhatajateks Saksamaal, aga Horni äi Axel Oxenstierna määrati valitsusjuhiks.
27. augustil (ukj. 6. septembril) 1634 kaotas Horn väejuhina Nördlingeni lahingu. Selles lahingus sai Rootsi vägi hävitavalt lüüa kahelt Ferdinandilt, Felipe III pojalt ja Toledo peapiiskopilt Fernandolt ning Saksa-Rooma keisrilt Ferdinand III-lt. Horn langes vangi ja oli Burghauseni lossis vangis seni, kuni ta 1642 kolme keisririigi väejuhi vastu välja vahetati.
Pärast vabastamist sai Hornist Rootsi sõjaministri asetäitja. 1644 ründas ta sõjas Taani vastu Skanet ja hõivas kogu provintsi, välja arvatud Malmö ja Kristianstadi. Malmö piiramine ei andnud tulemusi ja sõjakäigu lõpetas Brömsebro rahu. Seda sõjaretke nimetatakse ka Horni sõjaks.
26. märtsil 1651 sai ta Pori krahvkonna krahviks ja immatrikuleeriti 1652 Rootsi rüütelkonda Horn af Björneborg krahvisuguvõsana nr. 9.
Aastatel 1652–1653 oli ta Liivimaa kindralkuberner ning 1653. aastast Rootsi riigimarssal ja Sõjakolleegiumi president.
Kui 1655 algas sõda Poolaga ja Rootsi armee sõitis Poola, jäi Horn juhatama Rootsi kaitset.
Eestimaal kuulus talle Malla mõis Virumaal.
Perekond
Gustaf Horn abiellus 22. juulil 1628 Kristina Oxenstiernaga Södermorest (1609–1631), kes oli riigikantsler Axel Oxenstierna (1583–1654) ja Anna Åkesdotter Bååti (1579–1649) tütar. Abielust sündisid:
Teist korda abiellus ta 9. juulil 1643 Sigrid Bielkega (1620–1679), kes oli Nils Turesson Bielke (u.1580–1626) tütar ning kelle ema vabapreili Catharina Bengtsdotter Oxenstierna (1584–1624) oli Gabriel Oxenstierna ja Bengt Oxenstierna õde. Abielust sündisid:
Lõpe (Jõgeva)
Lõpe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Fædrelandsvennen
right|Fædrelandsvennen Fædrelandsvennen (otsetõlkes 'Isamaa Sõber') on regionaalne ajaleht, mis ilmub alates 1875. aastast Norras Kristiansandis. Ajaleht on levinud riigi kaguosas (Aust-Agder ja Vest-Agder), eriti piirkonnas Mandali ja Lillesandi vahel.
Ajaleht kuulub kontserni Media Norge ASA, kuhu kuuluvad veel ajalehed Aftenposten, Stavanger Aftenblad ja Bergens Tidende.
Fædrelandsvennenis on 235 töötajat ja paberlehte loeb iga päev umbes 116 000 inimest.
Peatoimetaja on Eivind Ljøstad.
Väljaotsa
Väljaotsa (varasema nimega ka Painküla-Väljaotsa ) on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Old Trafford
Old Trafford on jalgpalli- ja ragbistaadion Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas Traffordi vallas Stretfordi linnas.
See on Manchester Unitedi kodustaadion. Old Trafford mahutab 75 643 pealtvaatajat ning on sellega Inglismaa suuruselt teine, Suurbritannia suuruselt kolmas ja Euroopa suuruselt üheteistkümnes staadion.
Seal on peetud 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ja 1996. aasta Euroopa meistrivõistluste mänge ning 2003. aasta Euroopa Meistrite liiga finaal. 1998. aastal toimus Old Traffordil Suurbritannia ragbi liiga finaal.
Old Trafford maksis 90 000 naelsterlingit. Staadioni projekteeris arhitekt Archibald Leitch.
Staadion avati 19. veebruaril 1910 Manchester Unitedi ja Liverpooli kohtumisega; mängu võitis Liverpool tulemusega 4:3.
Staadionil on lisaks spordiüritustele toimunud muidki üritusi. Nii on seal andnud kontserte Bon Jovi, Genesis, Bruce Springsteen, Status Quo, Rod Stewart ja Simply Red. Seal on peetud pulmi, jõulupidusid ja ärikonverentse.
Käbschütztal
Käbschütztal on vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.
Vallaosad
Barnitz, Canitz, Deila, Gasern, Görna, Großkagen, Jesseritz, Käbschütz, Kaisitz, Kleinkagen, Kleinprausitz, Krögis, Leutewitz, Löbschütz, Löthain, Luga, Mauna, Mehren, Mohlis, Neumohlis, Niederjahna, Niederstößwitz, Nimtitz, Nössige, Oberjahna, Pauschütz, Planitz, Porschnitz, Priesa, Pröda, Schletta, Schönnewitz, Sieglitz, Soppen, Sornitz, Stroischen, Tronitz
Joutseno
Joutseno on asula Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Lappeenranta linnas.
Joutseno oli Joutseno linnaks nimetatava endise valla keskus.
Sookaera-Metsanurga
Sookaera-Metsanurga on küla Harju maakonnas Saku vallas.
On kuulunud Jüri kihelkonda.
Ferdinando, Castro hertsog
Ferdinand Marie André Alphonse Marc de Bourbon (28. mai 1926 Podzamcze – 20. märts 2008 Roquebrune-sur-Argens) oli Mõlema Sitsiilia kuningliku perekonna pea (kuningas Ferdinando IV) ja Castro hertsog alates 1966. aastast.
Eesti Keskkonnaühenduste Koda
Eesti Keskkonnaühenduste Koda (lühend EKO) on Eesti keskkonnaühendusi ühendav mittejuriidiline poliitiliselt sõltumatu koostöövõrgustik. Koda moodustati 2002. aasta esimesel poolel.
Eesti Keskkonnaühenduste Koda jälgib ja mõjutab otsuseid ja protsesse järgmistes valdkondades:
Eesti Keskkonnaühenduste Kotta kuulub 11 ühendust :
Aasta keskkonnategu ja aasta keskkonnakirves
Alates 2004. aastast valib Eesti Keskkonnaühenduste Koda aasta kõige keskkonnakasulikumat – aasta keskkonnategu – ja -vaenulikumat tegu – aasta keskkonnakirvest.
Saustinõmme
Saustinõmme on küla Harju maakonnas Saku vallas.
Silmad pärani kinni
"Silmad pärani kinni" (originaalpealkirjaga "Eyes Wide Shut") on 1999. aastal esilinastunud režissöör Stanley Kubricku müstilis-erootiliste sugemetega psühholoogiline draamafilm.
Linateos põhineb Arthur Schnitzleri 1926. aasta romaanil "Traumnovelle", kuid tegevus toimub 20. sajandi algusaastate ja Viini asemel 1990. aastatel New Yorgis. Filmi keskmes on dr Bill Harford (Tom Cruise), kes šokeerituna oma abikaasa Alice'i (Nicole Kidman) ülestunnistusest asub erootilistele seiklustele, mis ähvardavad lõhkuda ta perekonna ning ohtu seada nende elud.
"Silmad pärani kinni" jäi Kubricku viimaseks filmiks; ta suri kuus päeva pärast linateose lõppvariandi esitlemist produktsioonifirmale Warner Bros. Filmi tegevprodutsent Jan Harlan on öelnud, et Kubrick pidas linateost oma suurimaks panuseks kinokunsti.
Suurbritannias toimunud filmivõtted kestsid järjest 400 päeva ja on Guinnessi rekordite raamatusse kantud pikima järjest kestnud võtteperioodina. . Mitmed pikantsed seksistseenid monteeriti Warner Brosi korraldusel digitaalselt sündsamaks, et vältida reitingutähist R – alla 17-aastased tohivad filmi vaadata üksnes koos täiskasvanud saatjaga.
Film kogus kriitikutelt üldiselt positiivseid arvustusi. Filmikriitikaportaali Rotten Tomatoes on 156 kriitiku arvustuste põhjal andnud filmile hindeks 7,5/10 kommentaariga "Kubricku intensiivne uurimus inimloomusest on tulemuseks andnud muljetavaldava linateose". Metacritic on 34 arvustuse põhjal koondhindeks määranud 68/100. . Ameerika Ühendriikide filmikriitik Roger Ebert andis hindeks 3,5/4.
Lappeenranta
Lappeenranta (rootsi keeles Villmanstrand) on tiheasustusega paikkond (taajama) Soomes Lõuna-Soome läänis Lõuna-Karjala maakonnas, Lappeenranta linna keskus.
Föglö vald
Föglö [f'ööglöö] on vald ja saarterühm Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla keskus on Degerby. Vallas räägitakse rootsi keelt.
Tagadi
Tagadi on küla Harju maakonnas Saku valla lõunaosas.
Roobuka
Roobuka on küla Harju maakonnas Saku vallas.
Föglö vald
Külad
Björkör, Björsboda, Bråttö, Brändö, Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö, Kallsö, Klåvskär, Nötö, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö, Överö
Roobuka
Kiisa alevikust lahutab Roobuka küla Keila jõgi, mille ääres asub ka Roobuka paistiik.
Külas on Roobuka raudteepeatus.
Patarei (sõjandus)
Patarei (ingl k battery, saksa k batterie) on peamiselt suurtükiväe ja õhutõrje relvaliigi, harvem jalaväe miinipildujate taktikalis-halduslik väeüksus, mis vastab teiste relvaliikide kompaniile. Patarei koosneb patarei juhtkonnast ja rühmadest.
Patareid juhib patareiülem.
Patareideks nimetatakse suurtükiväe ja õhutõrje pataljonisuuruse väeosa kõiki kompaniisuurusi allüksusi, sõltumata nende otstarbest.
Näiteid sõjalisel otstarbel kasutatavate patareide nimetustest:
Marko Meerits
Marko Meerits (sündinud 26. aprillil 1992 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht), kes mängib Eesti Meistriliiga klubis Nõmme Kalju.
Koondis
''Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018''
Johann von dem Broele
Johann von dem Broele, teise nimega Plater (ka Johann Plater von dem Broele; enne 1460 – juuni 1529) oli aastatel 1502–1529 Liivi ordu maamarssal.
Johann von dem Broele astus ordusse umbes 1475. aastal, kui ta Vestfaalist Liivimaale saabus. Tema esimestest aastatest ei ole peaaegu midagi teada, kuid 1495. aasta alguses sai temast Karksi foogt, sellest ajast kuulus ta ka ordumeistri lähimate kaaslaste siseringi ehk ordunõukogusse. Hiljem oli ta teadaolevalt pikaajalisim Liivimaa maamarssal. Broele oli üks silmapaistvamaid Wolter von Plettenbergile allunud väejuhte. Ta osales Smolino lahingus, kus tõenäoliselt just tema juhitud väesalga appitulek Riia peapiiskopi Michael Hildebrandi väele otsustas lahingu saatuse.
Reformatsiooni ajal jäi Broele truuks katoliiklusele ning oli 1525. aastal ordumeistri kohusetäitjaks, kui too Tallinnalt ja Harju-Viru rüütelkonnalt truudusevannet võtma läks.
Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon
ALDE oli Euroopa Parlamendi suuruselt kolmas fraktsioon, millesse kuulus 85 liiget (732-st Euroopa Parlamendi kohast) 22st ELi liikmesriigist. Eestist kuulusid ALDE-sse Eesti Reformierakond ja Eesti Keskerakond. ALDE liider oli Suurbritannia liberaaldemokraat Graham Watson.
ALDE oli esindatud ka Euroopa Liidu Regioonide Komitees, Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees ja NATO Parlamentaarses Assamblees.
Loomine
Euroopa Liberaalide, Demokraatide ja Reformipartei parlamendifraktsiooni koosolekul, mis toimus 13. juulil 2004. aastal Brüsselis, kiideti heaks soovitus ühineda uueks fraktsiooniks Euroopa Demokraatlikku Parteisse kuuluvate liikmetega. Euroopa Demokraatlik Partei on asutatud François Bayrou' Prantsuse Demokraatia Liidu, Leedu Tööpartei ja Itaalia Margherita baasil. Need kaks Euroopa poliitilist parteid on väljaspool Euroopa Parlamenti eraldi parteid. Fraktsiooni kuulus loomise ajal 88 liiget. ALDE-ADLE fraktsiooni loomise koosolekul, mis järgnes vahetult ELDRi koosolekule, valiti fraktsiooni juhiks Briti Liberaalsete Demokraatide Parteisse kuuluv Euroopa Parlamendi liige Graham Watson. Asutamiskoosolekul võeti vastu ka kümnepunktiline "Euroopa Programm".
Programm
ALDE pooldas avatud ja tulevikku suunatud lähenemisviisi Euroopa Liidu poliitikale, mis ühendas endas isikliku vabaduse, vaba ja dünaamilise ärikultuuri, majandusliku ja ühiskondliku solidaarsuse, mure keskkonna tuleviku pärast ning austuse ja sallivuse kultuurilise, usulise ja keelelise mitmekesisuse suhtes. Nende ettekujutuses oli EL selline Euroopa, mis jõuab iga Euroopa riigini ning austab demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, järgib inimõigusi ja turumajanduse põhimõtteid. Nad töötasid püsiva majanduskasvu edendamiseks, mis annaks rohkem ja paremaid töökohti, suuremat valikut tarbijale ning pakuks suuremaid võimalusi äritegevuseks ja ettevõtluseks. Nad võitlesid kõikide Euroopa kodanike vabaduse, turvalisuse ja õigluse eest astudes välja inimõiguste kaitseks ja võitlesid kõikide diskrimineerimise vormide vastu, et edendada maailmas rahu, õiglust ja stabiilsust, vähendades sellega vaesust, tehes koostööd rahvusvaheliste institutsioonide kaudu. Nad toetasid ELi institutsioonide reformi, et Euroopa Liit oleks arusaadavam, läbipaistvam, reageerimisvõimelisem ja omaks kodanike ees suuremat aruandekohustust.
Kümnepunktiline „Euroopa Programm
AIDS
pisi|261px|HIVi/AIDSi surmade arv riigiti ([[2012) {{legend|#ffff20|0}} {{legend|#ffe820|1-4}} {{legend|#ffd820|5-12}} {{legend|#ffc020|13-34}} {{legend|#ffa020|35-61}} {{legend|#ff9a20|62-134}} {{legend|#f08015|135-215}} {{legend|#e06815|216-458}} {{legend|#d85010|459-1,402}} {{legend|#d02010|1,403-5828}}]] AIDS ehk omandatud immuunpuudulikkuse sündroom (OIPS) on inimese immuunsüsteemi kahjustavate sümptomite ja infektsioonide kogum, mida põhjustab HI-viiruse nakkus.
Nimetus
AIDS on lühend ingliskeelsest nimetusest acquired immune deficiency syndrome või acquired immunodeficiency syndrome.
Lühend AIDS võeti terminina kasutusele 1982. aastal.
Kaasuvad haiguslikud seisundid
Inimese omandatud immuunpuudulikkuse sündroomile on iseloomulikud oportunistlikud infektsioonid ja kasvajad.
Vähiseisundite tekke põhjused pole seni selged, tähtsat rolli nimetatud seisundite tekkes HIV-infektsiooniga inimestel võib mängida immunosupressiooni esilekutsuvate ravimite pikemajaline tarvitamine.
Oportunistlikud mükoosid
AIDS-i haigetel esinevad sageli oportunistlikud mükoosid: suu ja neelu soor, söögitoru kandidiaas (põhjustateks Candida sp.), dermatofütoosid (Trichophyton ' i liigid, Epidermopythin floccosum), pneumotsüstis-pneumoonia (Pneumocystis jiroveci), kopsukrüptokokoos, peaajukrüptokokoos, nahakrüptokokoos (Cryptococcus neoformans), süsteemne histoplasmoos (Histoplasma capsulatum), mikrosporidioos (Enterocytozoon bieneusi), kopsuaspergilloos (Aspergillus fumigatus) jt.
Ajalugu
HI-viiruse erinevad tüved on primaatidelt inimestele kandunud vähemalt 13 korda. Üle maailma on neist suutnud levida vaid üks – HIV-1 M. Selle laialdasem levik sai alguse 1920. aastatel Belgia Kongos. Pärast maa iseseisvumist 1960. aastal (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja kaasnenud kultuurilisi muutusi levis viirus kiiresti ülejäänud Lõuna-Aafrika riikidesse. Esimene nakatumisjuhtum registreeriti alles 1981. aastal ja HI-viirus isoleeriti 1983. aastal.
Mihhail Abdurahmanov
Mihhail Abramovitš Abdurahmanov (vene keeles Михаил Абрамович Абдурахманов) (sündinud 18. septembril 1934 Dušanbes) oli juudi päritolu Tadžikistani maalikunstnik. Abdurahmanov lõpetas 1959. aastal Leningradis NSVL Kunstide Akadeemia Repini-nimelise maalikunsti, skulptuuri ja arhitektuuri instituudi maalikunsti erialal.
Abdurahmanov oli NSVL Kunstnike Liidu liige.
Leepra mükobakter
Leepra mükobakter ehk Hanseni kepike ehk leeprabatsill (Mycobacterium leprae) on aktinomütseetide hõimkonda Mycobacteriaceae sugukonda ja mükobakterite perekonda liigitatud bakteriliik.
Mihhail Abdurahmanov
1985. aastal lõi ta etappiloova maali "Kurjuse impeeriumi krahh". Loonud ka piibliteemalisi maale.
Leepra mükobakter
Leepra mükobakter tekitab osadel inimestel leeprat (lepromatoosne leepra), kuid umbes 95% inimestest on leepra mükobakteri suhtes immuunsed.
Mihhail Abdurahmanov
Alates 1994. aastast elab Abdurahmanov Ameerika Ühendriikides.
Leepra mükobakter
Leepra mükobakter on rakusisene (makrofaagisüsteemi rakud jt) obligatoorne parasiit, kel väljaspool rakku, näiteks laboritingimustes, paljunemisvõime peaaegu puudub. Bakter jaguneb suhteliselt aeglaselt (12 päevaga) ning siiani pole suudetud komplekteerida bakteri arenguks ja paljunemiseks vajalikku kasvukeskkonda.
Mihhail Abdurahmanov
Isiklikku
Tema vend oli Ilja Abdurahmanov. Ka abikaasa Gretta Jaralova on maalikunstnik.
Leepra mükobakter
Genoom
Rakusein on lipiididerikas.
Eimiski
Eimiski on midagi sellist, mida pole mitte mingis mõttes. Tavaliselt defineeritakse eimiski kas sellena, mis ei ole miski, või sellena, mis ei ole. "Eimiski" võib ka tähendada, et mitte mingit olevat ei ole.
Leepra mükobakter
Genoom
Leepra mükobakterid on grampositiivsed saledad, kergelt kõverdunud pulkbakterid, esineb ka teralisi ja hargnevaid vorme.
Eimiski
Sageli kasutatakse seda sõna ka "olemise", eksistentsi või olemasolu vastandina.
Leepra mükobakter
Genoom
Leeprabakter omab piisavalt informatsiooni, et komplekteerida eluks vajalikke aineid iseseisvalt ja/või väliskeskkonnast: lipiide, rauda, aminohappeid, DNA-d.
Eimiski
Eimiskit võidakse mõista ainult võimalikuna või ainult näilisena tõelise olemise kõrval.
Leepra mükobakter
Genoom
Leeprabakter saab arvatavasti valdava osa energiast peremehe rakkude lipiididest (lipolüüs).
Eimiski
Eimiski paradoksid
Rangelt võttes ei tohiks isegi ütelda, et eimiski on midagi sellist, mida pole mitte mingis mõttes, sest kui seda mitte mingis mõttes ei ole, siis ei saa sellele ka kuidagi omistada olemist. Kuna eimiski pole mitte mingis mõttes, siis ei saa sellele omistada mitte mingeid omadusi, seega pole eimiskil kindlasti kuju, värvi, maitset, suurust, kestust jne. Kui aga eimiskil mitte mingeid omadusi pole, siis tekib küsimus, et kuidas me sellest üldse rääkida saame. Eimiskit nimetades eristame me ju ometi selle mingite omaduste väljatoomise abil kõigest sellest, mis on miski.
Leepra mükobakter
Genoom
Optimaalne elukeskkonna temperatuur on 30 °C, bakter on väga tundlik kõrgete temperatuuride suhtes ning eluneb kehapiirkondades, kus kehatemperatuur on madalam.
Sarnasus teiste bakteritega
Kujult ja suuruselt meenutab leepra mükobakter tuberkuloosi mükobakterit – neil on ühine eellane ja viimati kirjutatu on bakteri lähim sugulane[viide?].
Eimiski
Eimiski paradoksid
Georg Friedrich Wilhelm Hegeli järgi ("Loogikateadus", "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia") langeb eimiskiga kokku olemine kui täiesti määratlematu puhas olemine. Samas eimiski on. Olemise ja mitteolemise eristavast määratlemisest tuleb Hegelil saamise mõiste.
Leepra mükobakter
Leeprabakteri sisenemine
Bakter seondub peremeesrakkude pinnal olevate retseptoritega ja ta fagotsüteeritakse valdavalt makrofaagisüsteemi rakkude poolt. Rakusisene paiknemine kaitseb neid fagotsüütide ja antikehade kahjustava toime eest. Inimese kehas on kindlaks tehtud üle 20 antigeeni, millest 4 on spetsiifilised leepratekitajale.
Eimiski
Eimiski mõiste kriitika indogermaani keelte grammatika seisukohast
Uku Masing peab eimiskit tulenevaks indogermaani keelte grammatika iseärasustest. Millegi puudumise (st asjaolu, et midagi on puudu ehk seda parajasti pole) saab nendes keeltes substantiveerida ehk teha nimisõnaks, millest jääb mulje nagu eimiski ise oleks mingi püsiv asi, mis mingil viisil on. Tegelikult on see aga lihtsalt keeleline konstruktsioon, mille üle arutamisega on filosoofid asjatult vaeva näinud.
Leepra mükobakter
Leeprabakteri sisenemine
Leepra mükobakter eritab fenoolglükolipiidi ja siseneb läbi basaalmembraani närviraku aksonisse.
Eimiski
Eimiski kui mitteolev
Eimiskit nimetatakse filosoofias ka mitteolevaks, millega rõhutakse veelgi enam selle negatiivset seost olemisega. Mitteoleva küsimus on klassikalises kreeka filosoofias üks olulisi küsimusi.
Leepra mükobakter
Leeprabakteri sisenemine
Mükobakterid on suhteliselt resistentsed ka väliskeskkonna tegurite suhtes. See tuleneb nende rakuseina ehitusest ja keemilisest koostisest. Rakusein on paks, kihilise ehitusega ja sisaldab rohkesti lipiide. Kõige pindmine kiht on homogeenne, koosneb ainult lipiididest ja moodustab kesta mikroobiraku ümber. Eelnevast tingituna taluvad mükobakterid hästi kuivamist, kokkupuuteid hapete ja leeliste nõrkade lahustega ning nad on resistentsed enamiku desinfitseerivate ainete ja ka ravimi dapsoon (al 1964) suhtes.
Nakatumine
Bakterite täpne levikutee on teadmata. 1912. aastal arvati, et leeprabakterid levivad:
Kuigi leepra mükobakteri nakatumise viisi ei ole lõplikult kindlaks tehtud, arvatakse, et haigustekitajad levivad inimeselt inimesele hingatava õhu, piisknakkuse või otsese nahakontakti, ka rinnapiima kaudu. Umbes 95% inimestest on leepra suhtes immuunsed.
Leepra mükobakter võib levida ka nakatunud mulla ning kokkupuutel nakatunud üheksavöölastega (elupaigad, toores liha ja veri).
Oletatakse, et haigusetekitajad satuvad organismi ülemiste hingamisteede, peamiselt nina limaskesta kaudu või nahavigastuste ja lahtiste haavade kaudu. Pärast nakatumist ilmnevad haigusnähud võrdlemisi hilja – mitme kuu või koguni mitmekümne aasta pärast.
Väljaspool inimorganismi säilib bakter soodsate elutingimuste korral kuni 1 kuu.
Leepra
Leepra on pikka aega kestev peamiselt inimestel esinev raske nakkushaigus, mis põhjustab granulomatoosset põletikku. Haiguse mille tekitajaks on mükobakterid leepra mükobakter ja Mycobacterium lepromatosis.
Leproossed granuloomid koosnevad lümfotsüütidest, epitelioidsetest rakkudest ja plasmarakkudest ning Virchowi leeprarakkudest. Virchowi leeprarakkude tsütoplasma sisaldab lepromatoosse leepra haigustekitajaid leepra mükobaktereid.
Bakterinakkus eluneb mitmes elundisüsteemis, näiteks esinevad leeprakolded nahal (nakatunud naha makrofaagid), piirdenärvisüsteemis, ülemistes hingamisteedes, retikuloendoteliaalsüsteemis, luudes, silmades ning munandites.
Leepra mükobakter kahjustab lisaks katteelundkonnale ja luustikule ka närvisüsteemi ning eriti närvilõpmeid, mis kannavad üle valusignaale.
Leepra mükobakteril on tropismi perifeersetes närvides paiknevate Schwanni rakkude suhtes.
Immunopatoloogia
Lümfoid(-immuun)süsteemi ja bakteri võimaliku kooseksisteerimise kaudu reguleerib nimetatud parasiit eelkõige rakulise immuunsusega seotut.
Vääna-Jõesuu
Vääna-Jõesuu on küla Harku vallas Harju maakonnas. Populaarne suvituspiirkond mereranna ning Vääna jõega.
Leepra mükobakter
Immunopatoloogia
Vaatamata ebaselgusele nakatumisteede osas arvatakse, et bakteri sihtorganiks on endoneurium.
Vääna-Jõesuu
Küla põhjaosas asub Suurupi ranna hiidrahn.
Külas paiknevad Peeter Suure merekindluse Viti kaitsepositsiooni rooduvarjend ja jaovarjendid, mis on arvatud ehitismälestisteks.
Leepra mükobakter
Immunopatoloogia
Leepra mükobakterid elavad bakteriga nakatunud makrofaagides ja teistes makrofaagisüsteemi rakkudes.
Oletatakse, et leepra mükobakter omab immuunsust T-rakkude vahendatud immuunvastusele.
Uurijad arvavad, et leepra mükobakteri rakud programmeerivad paljunemise garanteerimiseks küpsed Schwanni rakud ümber tüvirakkudelaadsesse seisundisse.
Bakterivastane tegevus ja toime
Parim moodus mükobakteritest vabanemiseks naha pinnalt (näiteks kätelt) on mehaaniline – pesemine seebi, vee ja harjaga.
Ajaloolist
Bakteri avastas 1873. aastal (patenteeris avastuse 1874) norralasest arst ja bakterioloog Gerhard Henrik Armauer Hansen. Hansen ei suutnud oma avastust katseklaasis kasvatada ja nii oma hüpoteesi eksperimentaalselt tõestada. Kuigi Hanseni avastusest on möödas enam kui sada aastat, ei ole õnnestunud leepra mükobakterit ikka veel in vitro (bakterikultuurides) paljundada, küll aga eksperimentaalselt nakatatud hiirtel, mispärast pole suudetud välja töötada ka kaitsvat vaktsiini. Seda, et nakkushaigusi tekitavad mikroobid, tõestas 1876. aastal sakslane Robert Koch.
Eimiski
Eimiski kui mitteolev
Ta saab alguse Parmenidesest, kes rääkis mitteolemisest kui mitteolevast, pidades silma asjade saamist ja möödumist.
Platoni ja Plotinose järgi on mateeria mitteolev, s.o mitte tõeliselt olev (mē on).
Ketzerbachtal
Ketzerbachtal oli vald Saksamaal Saksimaa Meißeni kreisis.
Eimiski
Loomine eimiskist
Kristluses on eimiski mõiste kasutusel seoses sellega, et Jumal lõi maailma eimiskist. Eimiski on veel mitte olev maailm.
Ex nihilo nihil fit
Antiikfilosoofias käibis printsiip, et eimillestki ei saa mitte midagi (ex nihilo nihil fit). Kuni 19. sajandini oli see loodusfilosoofias jäävusseaduste (näiteks massi jäävuse seadus) aluseks.
Ketzerbachtal
Vallaosad
Abend, Bodenbach, Gallschütz, Gruna, Höfgen, Karcha, Klessig, Kreißa, Leippen mit Lindigt, Lösten, Mutzschwitz, Neubodenbach, Noßlitz, Oberstößwitz, Pinnewitz, Priesen, Raußlitz, Rhäsa, Rüsseina, Saultitz, Schänitz, Schrebitz, Stahna, Starbach, Wolkau, Zetta, Ziegenhain
Eimiski
Ex nihilo nihil fit
Sellest printsiibist on tuletatud ka hinge surematust.
Negatiivne teoloogia
Mõned teoloogid (eriti müstikud, näiteks Meister Eckart, Böhme) on rääkinud Jumalast kui eimiskist, sest ta erineb kõigist eksisteerivatest ja tunnetavatest asjadest (via negationis). Ka dialektiline teoloogia on seda kõneviisi kasutanud.
Eimiski eksistentsifilosoofias ja eksistentsialismis
Martin Heideggeri järgi kohtab inimene häälestuses, mis pole seotud määratletud asjadega tegelemisega, näiteks ängis, just sellepärast, et tal ei ole enam tegu millegi määratletuga, eimiskit, nii et ta saab leida oma iseolemise, individuaalsuse.
Eimiski mõiste kriitika analüütilises filosoofias
Rudolf Carnap jt püüdsid näidata, et eimiski mõistet ei ole. Saab küll eitada, et x on p (subjektil x on predikaat p), et on olemas teatud omadusega objekt ning et miski võrdub millegagi, kuid jutt eimiskist kui objektist tuleneb niisuguse eituse mõttetust hüpostaseerimisest (reifitseerimisest).
Välislingid
العدم
Peter Stenbock
Krahv Peter Stenbock (vene Петр Михайлович Стенбок; 11. aprill 1869 Peterburi Venemaa keisririik – 31. juuli 1931 Kolga mõis) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor).
Elulugu
1. oktoobril 1889 alustas ta õpinguid junkruna elitaarses Nikolai ratsaväekoolis, mille lõpetamisel asus teenistusse 41. Jamburgi tragunipolku, 15. augustil 1891 kornetina teenistusse Ihukaardiväe Husaaripolku, 6. detsembril 1895 ülendati ta porutšikuks.
24. aprillist kuni 3. juulini 1896 teenis Nikolai II kroonimispidustustel ja sama aasta 6. detsembril ülendati staabirittmeistriks, 6. detsembril 1900 ülendati rittmeistriks, 14. märtsist 1900 oli ülemohvitser Venemaa Keisririigi Sõjaministeeriumi juures, määrati Vene-Jaapani sõjas 12. veebruarist 1904 armeeteenistusse Mandžuurias, kus ta oli 15. märtsist 1905 Mandžuuria armee juhataja adjutant ja 6. novembrist Siberi kasakaväe 8. polgu (8-й Сибирский казачий полк) väevanem.
Alates 4. veebruarist 1906 oli ta Siberi kasakaväe 2. väeüksuse atamani käsutuses. 10. märtsist 1906 suunati ta sõjaministeeriumi kantselei käsutusse. Teenis Keiser Aleksander III Pavlogradi 2. ihukaitsepolgu komandörina.
1909. aastal autasustati teda Püha Vladimiri ordeni III järguga.
1914. aastal, Esimese maailmasõja alguses oli ta kindralmajorina Uurali kasakaväe diviisikomandör Rozprzas Piotrkówi kubermangus (poola Gubernia piotrkowska). Tema poetessist noorem õde Natalie Stenbock (1874–1945) abiellus sama aasta 8. jaanuaril kindralmajor Aleksei Vandamiga.
Ell Tabur
Ell Tabur (29. juuni 1943 Tallinn – 30. aprill 2020 New York ) oli eesti muusik.
Peter Stenbock
Elulugu
Esimese maailmasõja ajal autasustati teda Püha Anna ordeni III järguga, mõõkade ja lindiga, Püha Stanislavi ordeni I liigiga, mõõkadega, Püha Anna ordeni I järguga, mõõkadega ja mõõkadega Püha Vladimir ordeni juurde.
1907 ostis ta oma isalt 210 000 rubla eest Kolga fideikomissi kuulunud Loo mõisa Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, kuid müüs selle juba 1915 Haljava mõisa pärijannale, parun Berndt (Boris) von Stackelbergi (1825–1880) tütrele, paruness Anna Nerlingile (sünd.1863), kes oli 1907. aastal Stenbockidelt Kiiu mõisa ostnud Wilhelm Nerlingi (1870–1921 ) abikaasa.
Ell Tabur
Salvestas aastatel 1965–1976 kolm sooloplaati eestikeelsete lauludega. Tegi loomingulist koostööd väliseesti luuletaja Jyri Korgiga.
Hilisemas elus töötas Tabur New Yorgi Eesti Maja büroojuhatajana.
Peter Stenbock
Elulugu
Pärast venna krahv Wssewolod Stenbocki (1864–1916) surma Kaukaasias, kuulus talle kuni 1919. aastal Asutava Kogu poolt vastuvõetud maaseaduse kehtestamiseni Kolga mõis Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Fideikomisside süsteemi kaotamisega jäid Stenbockid ilma ühest Eestimaa suurimast maavaldusest, neile jäi alles umbes 150 hektari suurune "mini"-Kolga.
Perekond
Ta abiellus esmalt 11. aprillil 1900 vürstitar Natalja Haritonenkoga (1880–elas 1939), kes oli suhkrutöösturi ja metseeni Paul Haritonenko (1852–1914; ru) ja Vera Andrejevna (sündinud Bakeevoi, vene Бакеевой; 1859–1923 München) tütar. Abielust sündisid 8. juunil 1901 kaksikud Vera ja Irene.
Tema esimene abikaasa Natalja abiellus kammerjunkru vürst Mihhail Gortšakoviga (1880–1961), kes oli Haapsalus sündinud riigikantsleri Aleksandr Gortšakovi (1798–1883) pojapoeg, ning elas 1939. aastal Prantsusmaal.
Laiusevälja
Laiusevälja on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas.
Laiusevälja küla moodustati 1977. aastal, kui liideti Kasvandiku, Kirikuküla, Lehtmetsa, Mõisaküla, Rava ja Vanatänava küla. Kõik need külad tekkisid Laiuse mõisa maadele. Uus küla sai nime, millega naabervallas Sadala vallas tähistati Laiuse linnuse varemete lähedal asuvaid külasid.
Tugev ja nõrk tüüpimine
Programmeerimises klassifitseeritakse programmeerimiskeeli kõnekeelselt selle põhjal, kas keele tüübisüsteem teeb sellest tugeva või nõrga tüüpsusega keele. Nendel terminitel puudub täpne definitsioon, aga üldiselt on tugevalt tüübitud keelel rangemad tüüpimise reeglid ja see genereerib suurema tõenäosusega vea või keeldub kompileerimast, kui funktsioonile antud muutuja ei ole oodatud tüüpi. Teisalt, nõrgalt tüübitud keelel on vabamalt sõnastatud tüüpimise reeglid, mis võib tekitada ootamatuid tulemusi või teha vaiketüübiteisendusi. Teistsugune, kuid seotud mõiste on peidetud tüüpimine, mis viitab tüübisüsteemile, kus tüübid on seotud väärtuste, mitte muutujatega. Selline tüüpimine nõuab tihti käitamisaegset tüübikontrolli.
Laiusevälja
Külas (Mõisakülas) asuvad Laiuse ordulinnuse varemed. Laiuseväljal (Kirikukülas) on sündinud eesti poliitik Jaan Poska ning sõjaväelane Nikolai Helk.
Tugev ja nõrk tüüpimine
Ajalugu
1974. aastal defineerisid Barbara Liskov ja Stephen Zilles tugevalt tüübitud keele kui sellise, kus kutsuvast funktsioonist väljakutsutavasse funktsiooni saadetud muutuja peab tüübiliselt kattuma väljakutsutavas funktsioonis märgitud muutuja tüübiga. Aastal 1977 kirjutas K. Jackson "Tugevalt tüübitud keeles on igal muutujal oma tüüp ja iga protsess annab oma suhtlusnõuetest teada nende tüüpide raames".
Ridala kindlustatud asula
Ridala kindlustatud asula asub Saaremaal Saaremaa vallas, 5 km Asvast Orissaare poole.
Laiusevälja
Külas on Mõisaküla kalmistu.
Ridala kindlustatud asula
Asula avastati 1960. ja järgmisel 1961. aastal tehti seal ka esimesed kaevamised. Ridala linnusasula pindala on ligi 4500 m2. Asulat kaitses puu ja kivitara. Otsustades kaitsetara eest leitud luust nooleotste järgi, on asula hävinenud välise kallaletungi ja tulekahju tagajärjel 8.-7. sajandil e. m. a. Rohkem pole seda asulat kasutusele võetud.
Laiusevälja
Laiuseväljal (Kirikukülas) tegutses õigeusu Laiuse Jumalaema Sündimise kirik.
Tugev ja nõrk tüüpimine
Tugeva ja nõrga tüüpimise definitsioonid
Mitmetele keeledisaini valikutele on viidatud kui asitõendile "tugevast" või "nõrgast" tüüpimisest. Praktikas mõistetakse mitmeid nendest valikutest tüübiohutuse, mäluohutuse, staatilise tüübikontrolli ja dünaamilise tüübikontrolli puudumise või olemasoluna. Tugev tüüpimine viitab enamasti programmeerimiskeelte tüüpide kasutamisele eesmärgiga püüda koodi invariante, veenduda selle korrektsuses ja välistada teatud tüüpi programmeerimisvigu. Selle saavutamiseks kasutatakse mitmeid tugevalt tüüpimise võtteid.
Staatiline tüübikontroll
Luca Cardelli artiklis "Typeful Programming" kirjeldatakse "tugevat tüübisüsteemi" kui süsteemi, milles ei ole võimalikud kontrollimata käitusaegsed tüübivead. Teistes tekstides viidatakse kontrollimata käitusaegsetele tüübivigadele kui turvalisusele või tüübi turvalisusele.
Sildistamata ühend
Mõned programmeerimiskeeled, nagu näiteks C++, toetavad sildistamata ühendeid, mis lubavad ühte tüüpi väärtust vaadelda kui teist tüüpi väärtust.
Dünaamiline tüübikontroll
Mõnes programmeerimiskeeles, näiteks Pythonis, ei eksisteeri staatilist tüübikontrolli. Mitmes sellises keeles on lihtne kirjutada programme, mille enamik staatilisi tüübikontrolle tagasi lükkaks. Näiteks, muutuja võib sisaldada kas numbrit või tõeväärtust "väär".
Vaiketüübiteisendus ja "tüübisõnamäng"
Mõned programmeerimiskeeled lihtsustavad üht tüüpi väärtuse teist tüüpi väärtusena kasutamist. Sellele viidatakse mõnikord kui nõrgale tüüpimisele.
Teise näitena kirjeldab GNU kompilaatorite kollektsioon seda kui tüübisõnamängu ja hoiatab, et see lõhub ära range aliase omistamise. Thiago Macieira arutleb mitmete probleemide üle, mis võivad tekkida, kui tüübisõnamäng paneb kompilaatori tegema ebavajalikku optimeerimist.
Näiteid keeltest, mis lubavad vaiketüübiümberarvestamist tüübiohutul moel, on mitmeid. Nii C++ ja C# lubavad programmidel defineerida operaatoreid semantiliselt tähenduslikul moel väärtuste ümberarvestamiseks ühest tüübist teiseks. Kui C++ kompilaator kohtab sellist ümberarvestust, kohtleb ta operatsiooni kui funktsiooni väljakutset. Vastandiks on C-keel, kus väärtuse ümberarvestamine void* tüübiks on kompilaatorile nähtamatu ohtlik operatsioon.
Erinevused programmeerimiskeelte tüüpimises
Siinkohal tuleb tähele panna, et osad käsitletud definitsioonidest on vastuolulised, samas kui teised on vaid ideeliselt iseseisvad. Sellele lisaks on veel lisapiirangutega erijuhud vabamatest definitsioonidest. Kuna määratlused erinevad omavahel palju, on võimalik enamikku programmeerimiskeeli kutsuda nii tugevalt kui ka nõrgalt tüübituteks.
Nendel põhjustel kasutavad autorid, kes tahavad üheselt mõistetavalt kirjutada tüübisüsteemidest, tihti termini "tugevalt tüübitus" asemel täpsemaid termineid, näiteks "tüübi turvalisus".
Meißeni markkrahvkond
Meißeni markkrahvkond (saksa keeles Markgrafschaft Meißen) oli keskaegne vürstiriik Püha Rooma riigi koosseisus tänapäeva Saksimaa alal.
Meißeni markkrahvkond loodi aastal 965 Saksa-Rooma Saksa-Rooma keiser Otto I poolt lääneslaavlastee alale. Aastast 1089 kuulus Wettinite pärusvalduste hulka.
Pärast Meißeni markkrahv Friedrich IV surma aastal 1440 läks Tüüringi tema vennapojale, Saksimaa kuurvürstile Friedrich II-le, pärimiskonflikt tema venna Wilhelm III-ga viis 1445. aasta Altenburgi jagamise ja Saksi vennatapusõjani Wettini maade pärast. Tüüringi maad läksid Wilhelm III-le, ja kui ta aastal 1482 lastetuna suri, kuurvürst Ernstile, kes pärides maakrahvkonna ühendades Wettini maad oma võimu alla.
Eckhart Tolle
pisi|Eckhart Tolle Eckhart Tolle (sünninimi Ulrich Leonard Tölle; sündinud 16. veebruaril 1948 Lünenis Nordrhein-Westfalenis) on tänapäeva populaarsemaid eneseabikirjanikke. Tema lihtsad ja kergelt loetavad kirjutised paigutatakse vahel New Age'i kategooriasse. Peamiselt selgitab ta oma raamatutes hetkes oleku kasu.