cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Antroposoofia
Steineri mõttemaailm
Üks kõige enam vastuolusid tekitav koht Steiner õpetustes on tema käsitlus rasside rollist maailma arenguloos, millest mõningaid on juudid tõlgendanud juutlust halvustavaks. Üheks selliseks märkuseks oli, et antroposoofiasse süvenemine aitab inimesel vabaneda rassile omasest mõttemaailmast, mille järel tema rassilised tunnusjooned ei mõjuta enam tema elu ja toimetulekut.
Inimeseõpetuses kirjeldas Steiner lisaks tema füüsilisele kehale veel eeterkeha, milles toimivad elujõud; astraalkeha milles toimivad tunded ja vaimukeha, milles peitub minateadvus (ego).
Vaimuõpetus
Steiner väitis, et vaimuteadust võib mõtete vahendusel mõista igaüks, ka need kel endal vaimse nägemise võime puudub. Raamat "Antroposoofiline vaimuteadus" avasõnas märgib ta, et "See arusaamisvõime kaob vaid siis, kui inimene ise eitab selle olemasolu ja lähtub tänapäeval laialt levinud eelarvamusest, et inimese arusaamisvõime on piiratud". Raamatu "Vaimuteaduse" avasõnas selgitab ta vaimuteaduse suhet ortodoksse teadusega nii: "Reaalsuse uurimine eeldab võimet siseneda vaimumaailma, kuid kui see leitud ja seda on põhjalikult kirjeldatud, võib selle olemasolus veenduda ka selline inimene, kes ise ei suuda seda kogeda. Suuremat osa kirjeldatust saab kontrollida rakendades eelarvamustevaba tervet mõistust". Ja pisut edasi: "Mida eelarvamustevabalt võrreldakse vaimuteaduse ja teaduse tulemusi, seda ilmsemaks saab nende kooskõla".
Steiner tunnustas tavapärases loodusteaduses rakendatavaid uurimismeetodeid, kuid rõhutas, et nende abil saadud teadmised peegeldavad vaid füüsilist reaalsust. Kuna Steiner leidis, et nii universumil, loodusel kui ka inimesel on vaimne mõõde, siis jääb see tänapäeva teadusest täiesti puutumata. Näiteks teoses "Filosoofia mõistatused" (sks Rätsel der Philosophie) märgib ta, et Einsteini erirelatiivsusteooria suudab kirjeldada vaid füüsilises maailmas toimuvaid fenomene. Sellega koos viitab ta ka inimesele, kes peab avastama oma sisemaailma ja elu vaimse mõõtme, sest siis pole vaja jääda erirelatiivsuse tasandile.
Steiner pidas ennast selgeltnägijaks, kes suutis vabalt lugeda akasha raamatut ja sellest peituvaid teadmisi. Oma loengute ja raamatutega püüdis saadud teadmisi edastada inimkonnale, kedagi diskrimineerimata.
Elementaarolevused ja biodünaamiline põllumajandus
pisi|Demeter kaubamärk Oma raamatus "Vaimumaailma lävi" kirjeldab Steiner vaimumaailma algolendeid, kes esindavad maa-, vee- õhu- ja tule-elementi (vastavalt: gnoomid, undiinid, sülfid, salamandrid). Nii selles kui ka paljudes teistes rõhutab Steiner vaimse eetika võime arendamise vajadust. Ta kirjutab: "Tõelise armastuse ja puhta heatahtlikkuse kogemused tugevdavad inimeses tema selgeltnägemise võimet". Steineri uurimismeetod, mida ta rakendas elementaarmaailma uurimisel, ei vasta tavapärase materialistliku teaduse nõuetele ning loomulikult ei eeldanud ta, et neid tulemusi saaks kontrollida teaduse tavapäraseid meetodeid rakendades.
Biodünaamiline põllumajandus lähtub Rudolf Steineri Sileesias Koberwitzi lossis 1924. aastal peetud loengusarjast, mille materjalid pandi kokku raamatuks "Põllumajanduskursus". Biodünaamilises maaviljeluses on oluline roll nelja elemendi õpetusel, astroloogilistel rütmidel ja erilistel biodünaamilistel preparaatidel, mida kasutatakse suure hulga veega lahjendatuna (homöopaatiline). Maaviljeluses on olulisel kohal viljaringlus ning väetamiseks ning kahjurite tõrjeks võib kasutada vaid looduslikke materjale, s.t keemiliselt töödeldud ja kontsentreeritud mürgid on keelatud. See on esimene ökoloogia põhimõtteid arvestav mahepõllumajanduse haru ning selle tooteid on kauplustes märgistatud Demeter-märgiga.
Pedagoogika
pisi|Waldorfi kooli sisekujundus Steiner kirjeldas paljudes loengutes ja raamatutes sisemise arengu teed, mida mööda oleks vaimse arengu tee saavutatav. Ta pidas koguni võimalikuks, et range eetika ja enesdistsipliini õppimise, keskendumisvõime arendades ja mediteerides suudab inimene hakata nägema helisid. Ning tõeline vaimne areng algab alles siis, kui inimene on omaks võtnud moraali põhimõtted.
Steineri loengutest, mida ta pidas 1919. aasta kevadel esimese enda asutatud kooli õpetajatele, on kokku pandud raamat "Üldine inimõpetus". Selles võtab ta oma õpetuse sisu kokku sõnadega: "Luba enesele kujutlusvõimet, julge tunnetada tõde ja teravda oma vaimse tunnetuse võimet". Raamat ise on tervikuna väga raskesti mõistetav, kuna ta kirjeldas selles ka oma nägemust inimese füsioloogiast. Selle kohta märkis ta, et "Kehas toimuvaid salapäraseid sündmusi tuleb hakata tunnetama päris uuel viisil rakendades selleks füsioloogilist käsitlust, mida praegune teadus ei tunne".
Tänapäevaks on Steineri pedagoogikast arenenud ülemaailmne liikumine, milles osaleb üle 1000 kooli 60 riigis, mille nimes kasutatakse Steineri või Waldorfi nime. Waldorfi nimi tuleneb esimesest Stuttgardis 1919. aastal asutatud kooli nimest. Selle kooli esimeste õpetajate hulgas oli ka üks Eestist pärit õpetaja Herbert Hahn.
Ravimine
Kuna Steiner arvas, et kunstil on inimest raviv mõju, on antroposoofilises teraapias oluline osa kunstilisel tegevusel. Raviviisidena rakendatakse eurütmiat (eneseväljendusele keskenduv liikumine), massaaži ja ravimtaimedest erilisel meetodil valmistatud ravimid, millistest osasid kasutatakse homöopaatilisena (suure lahjendusastmega). Lastehaiguste puhul on nende ühe põhjusena arvestatud ka karmalisi mõjutusi. pisi|Weleda tehasehoone Esimene antroposoofilist raviviisi rakendav kliinik avati Ita Wegmani initsiatiivil Arlesheimis Šveitsis 1921. aastal. Steiner käis seal korduvalt konsulteerides haigeid ja raviarste. Pärast Steineri surma avaldas Wegman raamatu "Grundlegendes für eine Erweiterung der Heilkunst nach geisteswissenschaftlichen Erkenntnissen". Nende asutatud ravimi- ja kosmeetikaettevõte Weleda tegutseb tänini ning selle aastakäive on üle 440 miljoni euro.
Antroposoofilist raviviisi õpetatakse kahes Saksamaal Witten/Herdeckeni ja Šveitsi Berni Ülikoolis. Kunstiteraapiat ja eurütmiat õpetatakse Šveitsi, Norra, Inglismaa ja Saksamaa ülikoolides. Neid meetodeid rakendavaid ravi- ja hoolekandeasutusi leidub 80 riigis, kuid kõige olulisemad asuvad valdavalt Saksamaal ja Šveitsis.
Wegman asutas 1922. aastal ka erivajadusega lastele hariduse andmise keskuse Sonnenhof. Sellest eeskujust innustatuna asutas Karl Köning Šotimaal Campillis analoogse keskuse, mis sai aluseks samanimelisele ülemaailmsele liikumisele. Tänapäevaks on 22 riigis loodud üle saja Camphilli kogukonna puudega lastele ning antroposoofilised kodud erihooldust vajavatele täiskasvanutele. Sellel teemal on raamatuid avaldanud nii Kõnig ise kui ka Thomas Weihs.
Arhitektuur
pisi|Vooluvormid Darmstadis Saksamaal Steiner projekteeris ise 13 hoonet, pannes sellega aluse orgaanilis-ekspressionistlikule arhitektuuri harule. Kuulsaim nende hulgast Šveitsis Dornahis asuv Goetheanumi hoone. Üheks keskseks elemendiks, mis neid ühendab, on täisnurkade vältimine, kuna sellel on inimest materialiseeriv mõju.
Tänapäevaks on antroposoofiast lähtuvad arhitektide loodud projektide alusel ehitatud tuhandeid hooneid üle maailma. Tuntumate arhitektide hulgas võib nimetada Ungari Imre Makovecz, Hans Scharoun ja Joachim Eble Saksamaal, Erik Asmussen Rootsis, Kenji Imai Jaapanis, Thomas Rau, Anton Alberts ja Max van Huut Hollandis, Christopher Day ja Camphill Architects Suurbritannias, Thompson ja Rose Ameerikas, Denis Bowman Kanadas ning Walter Burley Griffin ja Gregory Burgess Austraalias.
ING maja Amsterdamis on antroposoofilise arhitektuuri uusim näide, mis on pälvinud auhindu ökoloogilise disaini ja lähenemise eest isemajandavale ökoloogiale kui autonoomsele ehitisele ja jätkusuutliku arhitektuuri näitena.
Maalikunst
Rudolf Steiner nimetas inglise skulptori Edith Maryoni Goetheanumi kunstikooli juhatajaks. Koos nikerdasid nad Goetheanumis eksponeeritavat 9 meetri kõrgust skulptuuri "Inimese esindaja".
Antropsoofiaõpetusest inspireerituna lõi John Wikes vee liikumist mägiojades imiteeriva ringleva-langeva vooluvormi, millest läbi voolates tekivad veekeerised ja kosed. Voolulehtris tekib tugev hõõrdumine ja vee kukkudes löögiefekt, millest tekkivad jõud purustavad bakterite seinad ja ladestavad füüsilised koostisosad nii, et vesi puhastub lõpuks joogikõlbulikuks.
Sotsiaalne rahandus
Esimene antroposoofiline pank Gemeinschaftsbank für Leihen und Schenken asutati 1974. aastal Bohumis Saksamaal. (91) 1980. aastal asutatud Triodos Bank tegutseb Suurbritannias, Hollandis, Saksamaal, Belgias, Hispaanias ja Prantsusmaal. 1982. aastal asutas rühm Norra antroposoofe Cultura Sperebanki, pannes sellega aluse eetilise panganduse ideele, kuid tegelikult sai see hoo sisse alles 1990. aastatel hoiupangana. Prantsusmaal on asutatud veel La Ned ja San Fransiscos Ameerika Ühendriikides RSF Social Finance.
Juhtimisõpetus
Psühhiaater Bernard Lievegoed rajas uue organisatsiooniõpetuse, lähtudes Steineri kolmesest ühiskonnakorraldusest, mis keskendus töötajate individuaalse ja organisatsiooni institutsionaalse arengu edendamisele. Selle edendamise on enda kanda võtnud Madalmaades asuv NPI Institute for Organizational Development, millel on esindusi paljudes maailma maades. Eesti keelde on tõlgitud seda õpetust tutvustav Friedrich Glasi ja Bernard Lievegoedi raamat "Ettevõtte dünaamiline areng. Muutuste juhtimise jätkusuutlikkus".
Toetajad, õpetuse edasiarendajad ja vastustajad
Antropsoofilist maailmavaadet on toetanud ja edasi arendanud järgmised kuulsamad inimesed:
Hilma af Klint, Pulitzeri preemia pälvinud ja Nobeli auhinna laureaat Saul Bellow, Nobeli auhinna laureaat Selma Lagerlöf, Andrei Belõi, Joseph Beuys, Owen Barfield, arhitekt Walter Burley Griffin, Vassili Kandinsky, Andrei Tarkovski, Bruno Walter, Õige elamisviisi auhinna laureaadid Sir George Trevelyan ja Ibrahim Abouleish, lastepsühhiaater Eva Frommer, ajakirja Fortune toimetaja Russell Davenport.
Albert Schweitzer oli Steineri sõber ja toetas tema mõtet kultuurilise uuenemise vajadusest. Usuajaloolane Olav Hammer on nimetanud antroposoofiat "kõige olulisemaks esoteeriliseks organisatsiooniks Euroopa ajaloos".
Kirjanikud, teadlased ja arstid, sealhulgas Michael Shermer, Michael Ruse, Edzard Ernst, David Gorski ja Simon Singh, on kritiseerinud antroposoofia rakendamist meditsiini, bioloogia, põllumajanduse ja hariduse valdkonnas kui ohtlikku pseudoteadust. Teised, sealhulgas endine Waldorfi õpilane Roger Rawlings, aktivist Dan Dugan ja ajaloolane Geoffrey Aherni, on kritiseerinud antroposoofiat kui ohtlikku kultust, mis on põhimõtteliselt antiratsionaalne ja teadusvastane.
Lisalugemist
Vaimuteadus
Pedagoogika ja ravi
Bulgaaria linnade loend
See on Bulgaaria linnade terviklik loend, mis on vaikimisi sorteeritud rahvaarvu järgi. Bulgaarias on kokku 257 linna. Piirkonnakeskused on paksus kirjas. Arvandmete algallikaiks on Bulgaaria Riiklik Statistikainstituut (NSI) ja Bulgaaria Teaduste Akadeemia.
Bulgaaria suurim linn on Sofia umbes 1,2 miljoni elanikuga, väikseim Melnik umbes 300 elanikuga. Väiksematest linnadest on aga päris mitmed külad suuremad. Suurima rahvaarvuga Bulgaaria küla on Lozen, kus elab umbes 5000 elanikku.
Sündinud 20. aprillil
''Siin loetletakse 20. aprillil sündinud tuntud inimesi.
Rendžu
pisi Rendžu (jaapani keeles 連珠 renju) on Jaapani lauamängu gomoku professionaalne versioon.
Klassikalise mängulaua suurus on 19 × 19, kuid rendžut võib mängida ka väiksemal mängulaual või isegi ruudulisel paberil. Ametlikel mängudel kasutatakse ringikujulisi nuppe, mis on kas mustad või valged. Rendžu eelis gomoku ees on see, et see kaotab gomokus esineva musta eelise valge ees. Vajalikud on ka mustad ja valged nupud, paberil mängimise korral võib teha näiteks ruute ja riste. Nuppe võib siis teoreetiliselt vaja minna 225, kuid harilikult piisab 100 (50 kumbagi värvi) nupust.
Reeglid
Soovitatav on enne läbi lugeda gomoku reeglid, sest rendžu reeglitest on ilma nendeta raske aru saada.
Samamoodi kui gomokus on rendžus eesmärk saada viiest nupust koosnev katkematu rida kas horisontaalis, vertikaalis või diagonaalis. Mängulaud meenutab esmapilgul paljude ruutudega lauda. Tähele tuleb panna, et nuppe ei käida mitte ruutude sisse, nagu tunduks lihtsam, vaid joonte ristumiskohtadesse. Nuppe laualt enne mängu lõppu ära ei võeta, ega nihutata. Algul on mängulaud tühi. Esimese käigu teeb must, pannes lauale avangu – kaks musta nuppu ja ühe valge. Sealjuures on üks musta nupp keskel ja valge tohib panna ainult sellele vahetult kõrvale(ka diagonaalis). Seejärel peab valge selle avanguga nõustuma või tagasi lükkama, mis puhul värvid vahetatakse. Igal juhul paneb järgmise nupu lauale valge. 5. käigul käib must 2 nuppu ja 6. võtab valge lisaks käimisele ühe ära. Pärast kuuendat käiku käib mäng edasi nagu gomokus – kordamööda. Võidab mängija, kes esimesena moodustab viisiku.
Eesti rendžus
Eestil on rendžus mitu maailmaklassiga mängijat ja isegi 2 maailmameistrit: Tunnet Taimla ja mitmekordne maailmameister Ando Meritee. Ants Soosõrv on Eesti rendžu peamine eestvedaja ja rendžuürituste organiseerija.
Rendžut on võimalik harrastada Kullo huvikeskuse mõttemängude ringis ja vint.ee mänguportaalis.
Välislingid
Luffarschack
Hingamisteed
Hingamisteed on ...
Alumised hingamisteed, Trahhea e. hingetoru
Trahhea e. hingetoru ehitus Koosneb 15-20 hoburauakujulisest toestavast kõhrest
• 23 kaheks hargnemise tasand
• Alveoolide arv kopsudes kokku 300-400 miljonit
• Alveoolide üldpind ~100 m2
• Alveoolid koos seda seestpoolt vooderdava epiteeliga moodustavad kopsude parenhüümi ehk elundi spetsiifilisele funktsioonile vastava koe Alveoolide põhifunktsioon on:
• Gaasivahetus
• Alveoolide ventilatsiooni, sissehingatud gaasi distributsioon e. jaotumine kopsu eri osade vahel
• Gaaside difusiooni
• Vere perfusiooni vahendusel 2 Kopsude anatoomia
• Parem kops vasakust suurem
• Ventilatsioon (50,5%/49,5%)
• Verevoolutus e perfusioon (50,8%/49,2%)
• Vitaalkapatsiteet e eluline mahtuvus (VC, FVC) 51%/49%)
• Tihedus 340 g/dm3
• Kujult meenutab kumbki kops lõigatud tüvipüramiidi – alaosade läbimõõt igas suunas suurem kui ülaosades
• Kumer, lai kopsupõhimik piirneb vahelihasega, ülal ulatub ümar kopsutipp 3 cm rangluust ülespoole
• Kummalgi kopsul 3 pinda (roidmine, vahelihasmine ja keskseinandi pool sisemine e. mediaalne pind) ja 3 serva
• Pinnal kummalgi kopsul “jäljendid” – näit. südamejäljend, aordijäljend jne.
• Seesmisel pinnal keskkohast veidi tagapool on kopsuvärat e. hiilus, paremal on see laiem ja lühem kui vasakul
• Peamiselt veresooned jätavad röntgenpildil otsevaates kopsuväratite (kopsujuurte) varju Kopsude paiknemine Vaade eest
• Kopsutipp ulatub 3 cm rangluust ülespoole
• Kopsupõhimik ulatub ees all väljahingamisfaasis 6.-7. roideni, sissehingamisfaasis 8. roide või 8. roidevahemikuni
• Maksa tõttu on parema kopsu alumine piir vasakust kõrgemal Vaade tagant
• Kopsupõhimik ulatub taga all väljahingamisfaasis
10. roideni, sissehingamisfaasis
12. roideni Kopsude segmendid Parem kops Vasak kops Ülasagar Ülasagar
1. Tipusegment e. segmentum apicale 1.+2. Tipmis-tagumine segment e. segmentum apicoposterius
2. Tagumine segment e. s. posterius 3. Eesmine segment e. s. anterius
3. Eesmine segment e. s. anterius Kesksagar Kesksagar vasakul puudub, samal kõrgusel on ülasagara juurde kuuluv keeleke e. lingula
4. Välimine segment e. s. laterale
4. Ülemine lingulasegment e. s. lingulare superius
5. Sisemine segment e. s. mediale
5. Alumine lingulasegment e. s. lingulare inferius Alasagar Alasagar
6. Alasagara tipusegment e. segmentum superius (apicale)
7. Sisemine basaalsegment e. s. basale mediale
8. Eesmine basaalsegment e. s. basale anterius
9. Välimine basaalsegment e. s. basale laterale
10. Tagumine basaalsegment e. s. basale posterius
10. Tagumine basaalsegment e. s. basale posterius Kopsude segmendid, subsegmendid, sagarikud
• Vasakul puudub kesksagar, samas positsioonis paikneb keeleke e. lingula
• Segmendid jagunevad 2-ks … (sagedamini 3-ks) subsegmendiks (vastavad bronhid on
4. Jagunemisjärgu e. subsegmendibronhid)
• Subsegmendid jagunevad sagarikkudeks e. lobulus’teks (mõlemas kopsus on neid ca 1000) 3 Rinnakelme e. pleura Normaalne pleura on sile, läikiv, õhuke membraanitaoline serooskelme, koosneb sidekoest ja on pleuraõõne pool kaetud mesoteelrakkude kihiga; mesoteel on mesodermi derivaat, rakkude valendikupoolne pind on varustatud mikrohattudega Pleuralestmed: Parietaalne e. seinmine pleura - katab rindkereõõne sisepinda ja diafragmakupleid Vistseraalne pleura e. kopsupleura – katab kopsude välispinda (kinnitub kopsu välispinnale) ja ümbritseb kopse sagarate kaupa ulatudes interloobiumitesse
• Parietaalne pleura vooderdab seestpoolt kogu rindkereõõnt (kaasa arvatud diafragmakupleid rindkereõõne poolt) ja läheb kopsujuurte piirkonnas jätkuvalt üle vistseraalseks pleuraks (kopsupleuraks), mis katab pealispinnal kopse olles kopsudega tihedalt liitunud. Seejuures tekib duplikatuur – kopsuside e. kopsuligament, mis ulatub kopsuväratitest diafragmani.
• Parietaalne pleura jaguneb koha järgi, millises osas ta rinnaõõne seina katab: o Vahelihasmine pleura o Roidmine pleura o Keskseinandmine pleura o Pleurakuppel – ülalasetsev parietaalse pleura osa, ulatub kaelani Mesoteeli all asetseb elastsete ja kollageenkiududerohke sidekude, seal on rohkesti kapillaare, lümfisooni Pleura verevarustus
• vistseraalne: bronhiaalarteritest
• parietaalne: interkostaalarteritest ja diafragma arteritest Pleura innervatsioon
• vistseraalne: autonoomsed närvilõpmed
• parietaalne: diafragma- ja interkostaalnärvid Pleura lümfidrenaaž
• vistseraalne: kopsuvärati lümfisõlmedesse
• parietaalne: retrosternaalsetesse ja keskseinandi lümfisõlmedesse
• otsene ühendus kõhuõõne lümfiteedega Rinnakelmeõõs e. pleuraõõs
• Pleuraõõs – inimkeha suuruselt teine seroosõõs, normaalselt on õõs teoreetiline, kuna pleuralestmed on kontaktis teineteisega: seinmine pleura ulatub vastu kopsupleurat, (on liibunud) kuid ei ole normaalselt sellega liitunud võimaldades libisevat liikumist
• Pleuralestmete “määrimiseks” leidub pleuraõõnes kokku ca 30 ml pleuravedelikku
• Pleurat (kumba lestet tahes) haaravate haiguste tagajärjel tekivad liited pleuralestmete (seinmise ja kopsupleura) vahele
• “Pleuraõõnes” on negatiivne rõhk, see süveneb sissehingamisel (-1,0 kPa) ja väheneb väljahingamisel (-0,3 kPa) Kopsude vereringe – kopsuarteri süsteem Kopsuarteri – kopsuveenide süsteem e. kopsuringe e. nn. “väike vereringe”
• Algab südame paremast vatsakesest ja suubub vasakusse kotta
• Ülesanne: vere oksügeniseerimine kogu keha hapnikuvarustuse tagamiseks, CO2 elimineerimine alveolaarõhku
• Maht võrdne suure e. kehavereringe omaga, ca 5 liitrit minutis
• See nn. “minutimaht” jaguneb normis vasaku ja parema kopsu vahel 50,8% : 49,2%
• Väikese vereringe veresooned on õhukeseseinalised, mahutavad suure hulga verd – kopsud on väga hea verevarustusega ja elupuhuselt vererohked
• Vererõhk madal 25/10 mmHg (keskmine rõhk 15 mmHg)
• Südame parem vatsake ei suuda järsku kujunenud olukorras oluliselt kõrgemat rõhku tekitada
• Kopsuringe maht suureneb: füüsilisel koormusel, palaviku, kilpnäärme ületalitluse, aneemia, vasakult paremale šundi korral 4
• Väheneb südamepuudulikkuse, emfüseemi, kopsufibroosi, difuussete parenhümatoossete kopsuhaiguste, paremalt vasemale šundi korral
• Kopsuringe ei varusta kopse ega selle kudesid hapnikuga Kopsude vereringe – bronhiaalarterite süsteem Bronhiaalarterite süsteem
• Bronhiaalarterid – peened arterid, varustavad bronhide seinte ja kopsu strooma neid kudesid, mis ei osale gaasivahetuses ega saa hapnikuvarustust alveolaarventilatsiooni kaudu
• Bronhiaalarterid lähtuvad rinnaaordist või roietevahelistest arteritest (interkostaalarteritest)
• Venoosne veri dreneerub suurte hingamisteede kudedest ja lümfisõlmedest bronhiaalveenidesse, need omakorda suubuvad v. azygos’sse (ülemise õõnesveeni süsteemi) (Defferbach et al., 1987)
• Kopsust suunaga kopsuväratitesse, sealt keskseinandisse, edasi suure vereringe venoossesse süsteemi – ülemisse õõnesveeni
• Lümfitee peal lümfisõlmed (N vastavalt kasvajate lümfogeense leviku klassifikatsioonile:
• I etapp e. nn. N1 sõlmed: sama poole kopsusisesed (e. intrapulmonaalsed), peribronhiaalsed ja kopsuvärati lümfisõlmed
•II etapp e. nn N2 sõlmed: sama poole keskseinandi ja trahhea bifurkatsiooni alused lümfisõlmed
•III etapp e. nn. N3 sõlmed: vastaspoole keskseinandi, vastaspoole kopsuvärati, sama või vastaspoole kaela (astriklihase eesserva või supraklavikulaarsed sõlmed
•Rindkereseinast rinnaku kõrval olevatesse (parasternaalsetesse) lümfisõlmedesse
• Kopsust suunaga kopsuväratitesse, sealt keskseinandisse, edasi suure vereringe venoossesse süsteemi – ülemisse õõnesveeni Kopsude närvisüsteem Aferentne ja eferentne süsteem Aferentne süsteem:
• Pulmonaalsed (jukstaalveolaarsed) J-retseptorid – kemoretseptorid
• Vabad närvilõpmed bronhilimaskesta epiteelis (nii kemo- kui mehhanoretseptorid) – põhilised köharetseptorid
• Aeglaselt adapteerivad venitusretseptorid (SAR) bronhide silelihaste venitusretseptorid
• Kiiresti adapteeruvad venitusretseptorid (RAR, trahhea ja suurte bronhide seintes)
• Viivad signaali ajusse, aluseks hingamise ja bronhide toonuse regulatsioonil Eferentne süsteem:
• Parasümpaatiline: Piklikajust uitnärvi (n. vagus) kaudu ganglion jugulare ja ganglion nodosum kaudu parasümpaatiline toonus bronhidele – bronhokonstriktsioon
• Sümpaatiline: rinnaosa sümpaatilistest gangloinidest - funktsionaalselt vähetähtis
• NANC (“mitte-adrenergiline, mitte-kolinergiline”) süsteem: uitnärvi koosseisus, erinevad peptiidsed mediaatorid suurendavad ja vähendavad bronhide silelihaste ja näärmete toonust Hingamisteede seina ehitus Trahhea ja suurte bronhide seinas 4 kihti:
• Limaskest
• Limakesta aluskiht • Kõhr-sidekest (kondrofibrooskest)
• Kohev välimine sidekoeline adventitsiaalkiht, millega torujad hingamisteed on seotud ümbritsevate kudedega Limaskest
• Valendiku poolt katab mitmerealine ripsepiteel (kõik rakud kinnituvad basaalmembraanile, kuid kõik ei ulatu valendikuni)
• Suur osa rakkudest on ripsrakud, iga 10. on karikrakk (sisuliselt üherakuline limanääre)
• Basaalrakud (ei ulatu valendikuni)
• Neuroendokriinsed rakud
• Epiteeli all on basaalmembraan
• Omakorda allpool rohkelt elastseid kiude sisaldav limaskesta päriskiht rohkete näärmetega <2 mm läbimõõduga hingamisteede seina ehitus Bronhilimaskesta epiteelialuse basaalmembraani (BM) struktuur <2 mm juhtehingamisteede seina ehitus (BM – basaalmembraan; Lamina basalis = termin tähistamaks lamina rara’t ja lamina densa’t üheskoos)
• Kõhrtoese elemendid muutuvad ebaregulaarsemateks, kaovad
• Asemele tuleb kogu tsirkulaarselt ümbritsev silelihas
• Epiteel madaldub mõnevõrra
• Limaskesta päriskiht on õhem kui jämedamates hingamisteedes
• Limaskesta aluskihi sidekude sisaldab näärmeid ja rasvkudet 5 6 <1 mm bronhioolide seina ehitus
• Seinas ei ole kõhre ega näärmeid
• Epiteel muutub üle 1-kihilise ripsepiteeli ühekihiliseks kuubiliseks epiteeliks
• Kaovad karikrakud, asemele tulevad clara-rakud, viimaste osakaal tõuseb perifeerias selgesti
• Silelihas on hästi arenenud Alveoolide seina ehitus Moodustab gaaside nn. difusioonimembraani: Alveolaarepiteel • I tüüpi alveolaarepiteelrakud (95% pinnast kaetud nendega)
• II tüüpi alveolaarepiteelrakud – kuubilised, sisaldavad lamellaarkehi (fosfolipiidid - surfaktandi komponendid) Alveolaar-basaalmembraan
• Kapillaariderohke õhuke sidekude ümbritseb alveoole
• Kapillaaride basaalmembraan – gaasivahetuspiirkondades ühine alveolaar-basaalmembraaniga
• Kapillaaride endoteel
• Alveolaarkapillaarid on 2 korda laiemad kui suures vereringes olevad) Kaitsemehhanismides osalevad alveolaarmakrofaagid Hingamise füsioloogia Hingamisliigutused: skeletilihaste osaliselt tahtlikult reguleeritud, osaliselt tahtest olenematud, piklikajus paiknevate hingamiskeskuste juhitud liigutused eesmärgiga ventileerida kopse
• Hingamislihased (sisse- ja väljahingamislihased)
• Põhilihased: diafragma, roietevahelised lihased
• Ülejäänud rindkerepiirkonna skeletilihaste hulgas mitmeid abilihaseid
• Kopsude ventilatsioon: rindkereõõne mahu muutmine rindkereõõne väliste lihaste töö tulemusena (ca 1% ööpäevasest energiabilansist)
• Kopsud peavad järgima rindkereõõne mahu muutusi
• Rindkereõõne mahu muutuse DV ja selle tekitamiseks vajaliku pleuraõõne rõhu muutuse Dp suhet nimetatakse kopsu venitatavuseks C (“compliance”), ml/kPa. Venitatavus on suurem kopsude alaosades
• Sellise ventilatsiooni võimalikkuse eeltingimused: o kopsude elastsus o negatiivne rõhk pleuraõõnes peab olema tagatav – ei tohi olla ühendust pleuraõõne ja väliskeskkonna vahel (pleuradreenil “vesilukk”), samuti fikseeritakse roided hulgimurdude korral Kopsude ventilatsioon: rindkereõõne mahu muutmine rindkereõõne väliste lihaste töö tulemusena
• Kopsud järgivad rindkereõõne mahu muutusi o kopsude elastsus o negatiivne rõhk pleuraõõnes peab olema tagatav • Negatiivne rõhk, see süveneb sissehingamisel (-1,0 kPa) ja väheneb väljahingamisel (-0,3 kPa) Kopsude ventilatsioon
• Kopsude mahud ja mahtuvused (koosnevad mitmest mahust) • Tavalise hingamise maht (VT, “tidal volume”)
• Inspiratoorne reservmaht (IRV) – võimalik lisaks sisse hingata pärast tavalist sissehingamist • Ekspiratoorne reservmaht (ERV) - võimalik lisaks välja hingata pärast tavalist väljahingamist
• Residuaalmaht e. jääkmaht (RV) – õhu hulk, mis jääb kopsudesse alles pärast maksimaalset väljahingamist
• Vitaalkapatsiteet e. eluline mahtuvus (VC) (forsseeritud väljahingamisel mõõdetult FVC) on VT + IRV + ERV
• Funktsionaalne residuaalkapatsiteet (FRC) on ERV + RV
• Kopsude ventilatsiooni eesmärk on alveoolide (kus toimub gaasivahetus) ventilatsioon e. alveolaarventilatsioon
• Paratamatult toimub “surnud ruumi” ventilatsioon
• “Surnud ruum” – gaasivahetusest mitteosavõttev ruum
• Koosneb ülemistest hingamisteedest ja alumistest juhteingamisteedest kuni respiratoorsete bronhioolideni
• Maht ca 0,14 liitrit Ventilatsioon sõltub:
• Kopsude venitatavusest
• Hingamisteede läbitavusest
• Juhtehingamisteede obstruktsiooni korral halveneb alveolaarventilatsioon 7 Normaalne forsseeritud spirogramm voolu-mahu teljestikus
• FEV1 - esimese sekundi jooksul väljahingatav maht e. nn. “esimese sekundi ekspiratoorne maht”
• Suhe FEV1/FVC (Tiffeneau indeks, normaalselt >70%) – näitab hingamisteede läbitavust (<70% viitab obstruktsioonile)
• PEF (“Peak Expiratory Flow”) – ekspiratoorne tippvool
• MEF ehk FEF 75, 50, 25 - (Maximal Expiratory Flow e. Forced Expiratory Flow) – hingamisteedest väljuva õhu kiirus tasemetel 75%, 50% või 25% FVC-st
• Toimub difusiooni teel läbi alveooli seina alveooli sees olevast õhust (nn. alveolaarõhust) kapillaarveresoontesse läbi nn. difusioonimembraani (Vt.)
• Difusiooni aluseks on gaasi liikumine kõrgema kontsentratsiooniga/(osa)rõhuga ruumist madalama kontsentratsiooniga/(osa)rõhuga ruumi
• Suurest vereringest naasev ja kopsuarteri kaudu kopsu tulev hapnikuvaene veri rikastub kopsukapillaarides hapnikuga, süsihappegaas difundeerub samas verest välja
• Gaasivahetuseks kuluv vajalik aeg on 0,25 s., rahuolekus viibivad punalibled kopsukapillaaris 0,75 s., füüsilisel koormusel 0,4 s.
• Hapnikuga rikastunud (oksügeniseerunud) veri jõuab kopsuveenide kaudu südame vasakusse poolde ja pumbatakse arteriaalse verena suurde ringesse Arteriaalne ja venoosne veri Arteriaalne veri:
• pH 7,35…7,45;
• Hapniku osarõhk PaO2 80-100 mmHg
• Süsihappegaasi osarõhk PaCO2 40 (35-45) mmHg Venoosne veri:
• Hapniku osarõhk PaO2 40 mmHg
• Süsihappegaasi osarõhk PvCO2 46 mmHg Hapnik seondub veres põhiliselt hemoglobiiniga. Mitu protsenti hemoglobiinist on seotud hapnikuga, seda näitab hemoglobiini  küllastatus %-des e. saturatsioon. Saturatsioon ja O2 osarõhk on füüsikaliselt omavahel seotud 8 9
• Tähistus: SaO2 - arteriaalses veres, SvO2 - venoosses veres
• Kapillaarveres pulssoksümeetriga mõõtes SpO2
• SpO2 normaalselt ≥95% o SpO2 <90% on ohtlik! Termineid hingamise füsioloogiast
• Eupnoe – normaalne hingamine
• Düspnoe – hingeldus, hingamisraskus
• Tahhüpnoe – tõusnud hingamissagedus
• Apnoe – hingamatus, hingamisseiskus >10 sekundi jooksul
• Hüpopnoe - õhuvoolu vähenemine läbi nina ja/või suu enam kui 50% võrra eeldatavast normaalsest õhuvoolu mahust >10 sekundi jooksul
• Platüpnoe - düspnoe, mis tekib pikaliasendist istukile või püsti tõusmisel (harv, kopsude alaosade fibroosi või arteriovenoossete malformatsioonide korral - kopsude alaosade reperfusioon → ventilatsiooni-perfusiooni tasakaalu muutused)
• Hüperventilatsioon – tõusnud alveolaarventilatsioon, mille tulemusena on langenud arteriaalses veres CO2 osarõhk (PaCO2) normväärtustest madalamale
• Hüpoventilatsioon – langenud arteriaalse vere CO2 osarõhk (PaCO2) on tõusnud üle normi ülemise piiri
• Selgitus: kuivõrd CO2 difundeerub läbi alveokapillaarse barjääri väga hästi (ca 20 korda hapnikust kiiremini), sõltub PaCO2 praktiliselt täielikult ainult kopsualveoolide ventilatsioonist
Allikas
https://www.kliinikum.ee/kopsukliinik/pildid/oppetoo/oppematerjal/hingamiselundite_anatoomia_ja_fysioloogia.pdf
Kimpei Nakamura
Kimpei Nakamura (sündinud 1935) on jaapani keraamik.
Sodeisha grupi liige.
Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetool
Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetool oli TÜ allüksus, mis lõpetas tegevuse 2015. aasta lõpul ja mis kuulus Tartu Ülikooli arstiteaduskonna koosseisu.
Ajalugu
Psühhiaatria õppetool alustas tööd 1. jaanuaril 1880 professori (Hermann Emminghaus) ja kahe assistendiga. Õppetool asus kolm aastat varem (4. märtsil 1877) avatud psühhiaatriahaiglas. Kui 18. novembril 1988 avati Raja tänaval uus psühhiaatriahaigla hoone, siis kolis ka psühhiaatria õppetool sinna.
Johannes VI Ambundi
Johannes VI Ambundi (ka Johann VI Ambundii, Abundi, Ambundij, Habundi jne; surnud 16. juunil 1424) oli Riia peapiiskop aastatel 1418–1424.
Johannes Ambundi oli katoliku kiriku hierarhias küllaltki olulistel kohtadel juba enne Riia peapiiskopitoolile asumist, osaledes ka Konstanzi kirikukogul, kus saavutas ka enda peapiiskopiks määramise. Sellele ametikohal püüdis ta igati tugevdada enda positsiooni ordu suhtes, kutsudes ellu ka Liivimaa maapäeva, mida püüdis ära kasutada ordumeistri vastu.
Sündinud 21. aprillil
''Siin loetletakse 21. aprillil sündinud tuntud inimesi.
Libreto
Libreto (itaalia keeles libretto, raamatuke) on ooperi, opereti, muusikali, oratooriumi, kantaadi või muu muusika- või muusikateatriteose tekst. Laiendatud tähenduses nimetatakse libretoks ka balleti või pantomiimi stsenaariumi.
Libreto mõiste pärineb 18. sajandi algusest.
Libreto kirjutaja on libretist.
Libretode uurimisega tegeleb libretoloogia.
Ségou piirkond
Ségou piirkond on piirkond Malis.
Piirneb lõunas Sikasso piirkonnaga, idas Tombouctou ja Mopti piirkonnaga, kagus Burkina Fasoga ja läänes Koulikoro piirkonnaga.
Piirkonna kliima on lähisekvatoriaalne. Aastane keskmine sademetehulk 513 millimeetrit on umbes sama mis Eestis. Piirkonda läbivad mitmed jõed, millest tähtsaim on Nigeri jõgi.
Elanikest peaaegu pool on alla 15 aasta vanad. Aastane iive on 2,1% (1998). 79% elanikest on maaharijad.
Piirkond jaguneb 7 cercle 'iks, 118 vallaks ja 2166 külaks. Cercle 'id on järgmised:
Suurimad linnad on: Ségou, San, Niono, Dioro ja Markala.
Piirkonnas asus 18. sajandi lõpuni Bambara impeeriumi keskus. 1860ndatel vallutas piirkonna Toucouleuri impeerium ja 1890ndatel Prantsuse koloniaalarmee.
Nové Město (Praha)
thumb|200px|right| Nové Město Nové Město on Praha linnaosa. Korralikult planeeritud Uuslinna rajas kuningas Karl IV 1348. aastal. See oli kaks korda suurem kui Vanalinn, seal asusid põhiliselt kaubalaod ja käsitöölised. 1800. aastate lõpupoole selle kaugem kindlustus lammutati ja Uuslinn arenes selliseks, nagu ta praegu välja paistab. Tänapäeval ei ole see eriti turiste ligi tõmbav, kuna linn on liiga kaasaegne.
Ivar Arold
pisi|Dotsent Ivar Arold tudengineidudele [[Nivelleerimine|nivelleerimise saladusi selgitamas. 1990. aasta suvel, Tartu Ülikooli geograafiaüliõpilaste välipraktika Tartumaal.]] Ivar Arold (sündinud 4. juunil 1931 Tartus) on eesti maastikugeograaf.
Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Õpetajate Instituudi ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Geograafiakandidaat 1974. Täiendanud end Leningradi, Vilniuse ja Läti Ülikoolis.
Töötanud Tartu koolides õpetajana ning 1967–1996 Tartu Riiklikus Ülikoolis/ Tartu Ülikoolis teaduri ja õppejõuna (aastast 1977 dotsent). Oli aastast 1997 Eesti Põllumajandusülikooli lepinguline õppejõud.
Teoseid
Koostanud erialaseid õppematerjale, loonud maastikukaartide koostamise metoodikaid. Ta on kirjutanud seni kõige põhjalikuma ülevaate Eesti maastikest ja maastikurajoonidest:
Linda (laev)
PVL-108 Linda on endine Eesti Piirivalve laev.
Laev ehitati 1958. aastal Soomes.
Eesti Merehariduskeskus sai 1993. a Soomest kingituseks õppelaeva. See kanti Linda nimega 23. veebruaril 1993 Eesti laevaregistrisse ja kasutati üliõpilaste ning 1. kutsekeskkooli madruste ja laevamotoristide õppepraktika läbiviimiseks. Hiljem tuli alus aga piirivalvele üle anda, sest Haridusministeerium ei eraldanud koolile enam raha laeva ekspluatatsioonikulude katteks.
Eesti Piirivalve sai laeva endale 1. veebruaril 1996. Eesti Piirivalves oli Linda kasutusel samuti õppelaevana.
Kõrvemaa
thumb|Metsatee Põhja-Kõrvemaal Kõrvemaa (ka Vahe-Eesti madalik, ka Kõrvemaa tasandik) on Eesti maastikurajoon. Kõrvemaa asub Harju lavamaa ja Pandivere kõrgustiku vahel ning selle pindala on 3130 km2. Maastikurajoon on kirde-edelasuunaline, külgneb Soome lahe rannikumadalikuga põhjas ja Navesti jõega edelas.
Kõrvemaa soostumus on suur – 37,7%. Nagu nimigi ütleb, on ala metsasus suur ning elanike arv võrdlemisi väike.
Kõrvemaa pinnamood on mitmekesine: seal leidub mandrijää tekitatud oosistikke, mõhnastikke jm.
Veestik
Kõrvemaal on umbes 120 järve ja mitu veehoidlat. Neist tähtsamad on Paunküla ja Soodla veehoidla.
Kõrvemaal asuvad Põhja-Kõrvemaa ja Kõrvemaa maastikukaitseala ning osa Lahemaa rahvuspargist.
Fiori (ansambel)
Ansambli asutas Kauri kooli klavessiiniõpetaja ja Viljandi Linnakapelli liige Piret Villem. Fiori nime all hakati esinema alates 2011. aastast. Veel mängivad ansamblis Herle Pius flöödil, Eva Siil viiulil ja laulusolistina Keio Soomelt. Enne teda oli solist Kelly Pärnaste, ansamblis on kaasa teinud ka Viljandi muusikud Kai-Riin Kont ja Piret Kreek.
Lili Marleen
"Lili Marleen" on maailmakuulus Saksa armastuslaul, mille sõnad kirjutas saksa kirjanik ja luuletaja Hans Leip 1915. aastal enne seda, kui ta Idarindele saadeti, ja viisi Norbert Schultze 1938. aastal.
Laulu tegi tuntuks 1939. aastal Lale Andersen. 1943. aastal laulis seda Marlene Dietrich ameerika sõduritele inglise keeles. Laulu lauldi Teise maailmasõja lõpus mõlemal pool rindejoont.
Jude Law
David Jude Heyworth Law (sündinud 29. detsembril 1972) on inglise näitleja, filmiprodutsent ja -režissöör.
Jude Law sündis Londoni lõunaosas Lewishamis õpetajate Peter Law ja Margaret Heyworthi teise lapsena. Ta alustas näitlemist 1987. aastal ja sai oma esimese televisioonirolli aastal 1989. 1999. aastal nomineeriti ta parima kõrvalosatäitja Oscarile rolli eest Anthony Minghella filmis "The Talented Mr. Ripley". 2000. aastal sai ta sama rolli eest parima kõrvalosatäitja BAFTA auhinna. 2003. aastal nomineeriti ta parima meespeaosatäitja Oscarile rolli eest Minghella filmis "Cold Mountain".
Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte
Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte on Euroopa Liidu õiguse põhimõte, mille kohaselt Euroopa Liidu õiguse ja liikmesriigi õiguse vastuolu korral on Euroopa Liidu õigus ülimuslik. Ülimuslik on Euroopa Liidu õigus ainult selles ulatuses, kus liikmesriigid on oma pädevuse delegeerinud, välja arvatud juhtudel, kus on kehtestatud erand.
Ülimuslikkuse absoluutsus
Euroopa Liidu Kohus on leidnud, et ka liikmesriikide põhiseadused peavad Euroopa Liidu õigusaktidele alluma, sest Euroopa Liidu seaduse ülimuslikkus on absoluutne. Liikmesriikidel on siiski Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel kaalutlusõigus. Näiteks Eesti Vabariik on kaalutlusõiguse kasutamisel seotud oma põhiseaduse ja sellest tulenevate põhimõtetega.
Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktikaga kehtestatud tingimustel on Euroopa Liidu aluslepingud ja nende alusel vastu võetud õigusaktid liikmesriikide suhtes ülimuslikud. See tuleneb Lissaboni lepingu juurde kuuluvatest deklaratsioonidest.
Olulised kohtulahendid
Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse aluse lõi Euroopa Liidu Kohus 1964. aastal kohtuasjas „Costa v ENEL“. Selles lahendis leidis kohus, et Euroopa Majandusühenduse asutamisleping on loonud omaenda õiguskorra. Euroopa Liidu asutamislepingu jõustumisel muutus Euroopa Liidu õiguskord liikmesriikide õigussüsteemide osaks ja liikmesriikide kohtud peavad seda kohaldama.
Teine oluline kohtulahend Euroopa Liidu ülimuslikkuse mõtestamisel on „Amministrazione delle Finanze v Simmenthal SpA“. Selle alusel peab Euroopa Liidu seadusega konfliktse liikmesriigi õigusnormi viima kooskõlla Euroopa Liidu Kohtu sätetega. See kehtib ka siis, kui liikmesriigi õigusnorm loodi hiljem kui Euroopa Liidu õigusnorm. Vastasel juhul on õigusnorm mittekohaldatav.
Kohtulahend „Marleasing SA v La Comercial Internacional de Alimentacion SA“ on viimane kolmest Euroopa Liidu seaduse ülimuslikkuse mõtestamise tähtsamast kohtulahendist. See sätestab, et Euroopa Liidu liikmesriikide kohtutel on kohustus tõlgendada riiklike õigusakte viisil, mis on Euroopa Liidu direktiividega kooskõlas. Asjaolu, kas aktid võeti vastu enne või pärast eelmainitud direktiivi, pole oluline.
Eesti kohupraktika
Kohtuasjas number 3-4-1-10-10 on Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium leidnud, et üldjuhul ei ole Riigikohtul pädevust kontrollida, kas Euroopa Liidu määrused on vastavuses Eesti põhiseadusega. Riigikohtul on kontrollipädevus siiski juhtudel, kui Euroopa Liidu õigus lubab Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel liikmesriigile kaalutlusõiguse kasutamist.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on mõtestanud kohtuasjas number 3-4-1-3-06 Eesti põhiseaduse ja Euroopa Liidu õiguse vahelise suhte järgnevad põhimõtted:
Kōsei Matsui
Kōsei Matsui (松井康成 Matsui Kōsei, 20. mai 1927 – 11. aprill 2003) oli Jaapani keraamik, nerikomi-tehnika viljeleja.
Kosei Matsui poeg Koyo Matsui (1962– ) alustas 1985 aastal isa juures õpipoisina õppimist. Koyo Matsuist on tänaseks saanud samuti tunnustatud nerikomi-tehnika viljeleja.
Ühekroonine pangatäht
thumb|Ühekroonise esikülg thumb|Ühekroonise tagakülg
Pärast 1992. aastat pole ühekrooniseid paberrahasid juurde trükitud ning eurotsooniga liitumise ajaks olid need praktiliselt käibelt kadunud.
Ühe- ja kahekroonised pangatähed on trükitud Ameerika Ühendriikide ettevõttes United States Banknote Company.
Esikülg
Kupüüri esiküljel on kujutatud Eesti maalikunstniku, haridus- ja muuseumitegelase Kristjan Raua büsti.