cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rahvusvaheline HapMap-projekt
Tulemused
II faasiga genotüübiti juurde kaks miljonit SNP-d, umbes üks iga 1000 kilobaasi tagant. Tuvastati üle 32 000 rekombinatsiooni kuumkoha, kus toimub 60% kõigist rekombinatsioonidest, aga DNA järjestusest moodustab ainult 6%.
III faasiga lisandus veel 1,6 miljonit SNP-d 1184 inimeselt 11 maailma populatsioonist. Lisaks sekveneeriti kümme 100 kilobaasist ENCODE-järjestust 692 inimesel.
Ligipääs andmetele
Kõik projekti käigus saadud andmed avalikustati Internetis ja need on kõigi jaoks tasuta allalaaditavad. Nende andmete hulka kuuluvad SNP sagedused, genotüübid ja haplotüübid. Projekti koduleht sisaldab ka genoomi lehitsejat, mis lubab leida SNP-sid igast huvipakkuvast regioonist, nende alleelide sagedusi ja seoseid lähedal asuvate SNP-dega. Samuti on olemas tööriist, millega leida regioonidele vastavad märgistatud SNP-d.
Kaalepi pelgupaik
Kaalepi pelgupaik (ka Kaalepi linnamägi) on Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Lõhmu soo keskel asuv muistne pelgupaik. Pelgupaik on geoloogiliselt liivane soosaar. Arvatavasti kasutasid kohalikud elanikud seda endisajal redupaigana, kui piirkonnas oli ohtlik aeg.
Vetla hüdroelektrijaam
pisi|Vetla paisjärv Jägala jõel. Näha on kalaramp, möldri saun, tamm, vesiveski jõe paremkaldal, hüdroelektrijaam ja möldri majapidamine jõe vasakkaldal. 08. veebruar 2021 pisi|Vetla saekaater ja parvetatud palgid 1933 (Foto: Eesti Maanteemuuseum) Vetla vesiveski ehk Vetla hüdroelektrijaam on vesiveski ja hüdroelektrijaam Jägala jõel Vetlas.
Ajalugu
Veski järgi sai Vetla küla oma nime. 1694. aastal oli küla nimi juba Wetla, 1844 Wätla. 1977. aastal liideti Vetla külaga Taganurga küla.
Vesiveski omanikuks sai 1920ndatel Hugo Pärnamäe, kes renoveerimistööde käigus asendas vesiratta Rootsist tellitud veeturbiinidega, mis töötasid nõukogude aja lõpuni – suurem turbiin andis elektrit ja aitas jahvatada jahu ning töös hoida saekaatrit, väiksema turbiini vooluga varustati talud kahe kilomeetri raadiuses. Veskimehe hooned asuvad veski vastas, kõrgel vasemkaldal. 2003. aastal ehitati veski juurde hüdroelektrijaam. Paisu tõttu on Vetlas paisjärv. Veskihoone oli kahekorruseline, all oli saeveski ja ülal oli jahuveski.
Ogsils
Ogsils on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla lääneosas. Ogsils jääb valla keskusest Tārgalest 18,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 21,7 ja Riiast 179,2 kilomeetri kaugusele.
Küla asub Aga jõe kaldal.
Raszków
Raszków (saksa Raschkow, 1939–1945 Raschkau) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrów Wielkopolski maakonnas, Raszkówi valla halduskeskus. Raszków asub Ostrów Wielkopolski kesklinnast umbes 9 km põhjaloodes.
Küla on ürikutes esmamainitud 1367. aastal. Raszków sai linnaõigused 1444. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Raszków 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. 1919. aastal läks linn tagasi Poolale.
Pilskalns
pisi|left|Beļava linnamägi Pilskalns (vanasti Beļava, Beļava II, Kortene või Kārtene, kohalikus slängis Pilsskola) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas.
Küla asub merepinnast 130 meetri kõrgusel, Riiast 195, piirkonna keskusest Gulbenest 15 ja vallakeskusest Beļavast 4,5 kilomeetri kaugusel. Külas on põhikool ja vabaõhulava. Asulas on Beļavas skola ja Pilskalnsi bussipeatus.
Kaaren (mütoloogia)
Kaaren on müütiline rääkiv lind, keda on mainitud eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Pilskalns
Asula on nime saanud Kārtene ehk Beļava linnamäe järgi. Tegemist on loodusliku kruusast ja liivast kupliga, mis on ümbruskonna kõrgeimaks punktiks (178 m). Tänapäeval on mägi kaetud metsaga. Sealne kultuurikiht on meetripaksune ja leidude poolest rikkalik, seega oletatakse, et tegemist oli latgalite Tālava muinasmaakonna ühe tähtsama linnusega. Linnuse mõõtmed on 100x65 m, loodest piirab seda kuni 2 m kõrgune vall. Linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Kristina Väljas
Kristina Väljas (sündinud 2. juunil 1987 Torontos) on eesti päritolu Kanada rannavõrkpallur.
Pilskalns
Küla kujunes endise Beļava mõisa (Kortenhof) juurde. Nõukogude ajal oli küla mõnda aega kohaliku kolhoosi Pilskal keskasula. Beļava mõisa hoonetekompleks (park, häärber, kaks häärberi ahju, ahi-kamin, 8 ust, 5 toa interjöörid, seinakapp ja 28 põrandaplaati) on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Mõisa juustuhoidla, häärberi trepid ja kuus ust on kohaliku kaitse all.
Kristina Väljas
Isiklikku
Tema vend Len Väljas on Kanada murdmaasuusataja. Nende isa vanemad sündisid Hiiumaal ja emapoolne vanaema Saaremaal.
Kaaren (mütoloogia)
Rahvuseepose kuuesteistkümnendas loos (Lennuki ehitus ja merereisi algus, Teekond maailma otsa,  Lapumaa ja Varrak, lapu tark ) võttis Kalevipoeg nõuks ehitada laev. Selleks soovis ta nende õue alla isa poolt istutatud suure tamme maha võtta. Töö tegi ta ülesandeks Olevapojale. Kuna Olevipoeg ei teadnud sellist tugevat meest, andis kaaren kuuse otsast nõu mehi kaugemalt otsida. Mehed toodigi Turjamaalt.
Reisil jõudis Kalevipoeg oma laeva Lennukiga Lapu randa, kus ta kohtus Varrakuga. Kuna plaan oli jõuda maailma otsa, kutsus ta Lapu tarka endale teejuhiks. Ta andis teada, et kodune kaaren oli teda reisiks nii juhendanud: Varrak laitis maha selle juhenduse:
Kaaren annab Kalevipojale nõu ka rahvuseepose kaheksateistkümnendas loos (Teine teekond allmaailma, Lahing põrgulistega,  Kahevõitlus Sarvikuga.). Kui mees oli jõudnud põrgu väravale, ei lasknud tihe suits teda edasi. Siis anti talle nõu kasutada kuldkellukest, et suits kaoks.
Asteegi kalendrikivi
pisi|Päikesekivi Päikesekivi ehk Asteegi kalendrikivi (hispaania Piedra del Sol) on suur monoliitskulptuur, mis kaevati välja Zócalost, México peaväljakult 17. detsembril 1790 México peakatedraali remondi käigus. Basaldist kivi on läbimõõduga 3,6 m ja 1,22 m paksune ning kaalub 24 tonni.
Kivi algne funktsioon ja tähendus ei ole päris selge. Tõenäoliselt kasutati seda usulistel riitustel. Kivi keskmes on kujutatud jumala nägu, keda on samastatud päikesejumala Tonatiuhi või maajumalanna Tlaltecutliga.
Tänapäeval asub kivi Mehhiko riiklikus antropoloogia- ja ajaloomuuseumis. Selle kujutis on kasutusel Mehhiko kultuurisümbolina.
31 eKr
Aasta 31 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist.
Kristjan Telve
Kristjan Telve (sündinud 27. novembril 1977 Tallinnas) endine Lennuameti peadirektor.
Vahur Oja
Vahur Oja (sündinud 6. augustil 1967 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.
Haridus
Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna Tehnikaülikooli (keemiateaduskonnas) keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal tehnoloogiainsenerina (cum laude), aastatel 1993–1994 oli Browni Ülikooli magistrant ja 1994–1997 doktorant. Magistrikraad inseneritehnikas (MSc, Browni Ülikool, USA) 1994; doktorikraad inseneritehnikas (PhD, Browni Ülikool, USA) 1997, väitekiri "Vapor pressures and heats of vaporization of primary coal tars".
Töökäik
Tohoku Ülikooli (Jaapan) erakorraline teadur 1997–1998; Philip Morris Inc. (USA) erakorraline teadur 1998–1999. TTÜs 2000–…: keemiatehnika instituudi dotsent, keemiatehnika õppetooli juhataja ja professor 2000–2016, keemiatehnika instituudi direktor 2002–2016; keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna teadus- ja arendus prodekaan 2012–2014; keemia ja materjalitehnoloogia teaduskonna dekaan kt 2014–2015; inseneriteaduskonna bakalaureuse õppekava Keskkonna-, energia- ja keemiatehnoloogia programmijuht 2016–2018; energiatehnoloogia instituudi professor 2017–2020.
Teadustöö põhisuunad
Puhaste ainete ja segude aururõhud, puhaste ainete ja segude termodünaamilis-füüsikalised omadused; fossiilsete kütuste ja biomassi termokeemilise muundamise fundamentaalprotsessid (pürolüüs, gaasistamine, ekstraktsioon), orgaaniliste ainete, õlide (biomassi, põlevkivi) ja kivisöetõrvade termodünaamilis-füüsikalised omadused. 15 teadustrükist.
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
Teadusajakirja Oil Shale nõuandva kogu liige; Eesti Keemia Seltsi volikogu liige; föderatsiooni European Federation of Chemical Engineering (EFCE) töögruppide Thermodynamic ja Transport Properties ning Education liige; Eesti Keemia Seltsi liige; Ameerika Keemia Seltsi (American Chemical Society, ACS) liige; rahvusvahelise teaduskomitee liige, konverents RCCT-2019 2019−...; sektsiooni "Energia" liige, European Federation of Chemical Engineering 2017−...; delegaat, Working Party on Thermodynamics and Transport Properties, European Federation of Chemical Engineering 2008−...; delegaat, Working Party on Education, European Federation of Chemical Engineering 2007−...; toimetus-kolleegiumi liige, teadusajakiri Oil Shale 2004−...; rahvusvahelise teaduskomitee liige, konverents RCCT-2017; teaduskomitee liige, konverents CEEC-TAC4 2017; toimetus-kolleegiumi liige, European Journal of Engineering Research and Science 2016; osalemine eksperdina OSKA keemia-, kummi-, plasti- ja ehitusmaterjalitööstuse valdkondliku tööjõuvajaduse seire- ja prognoosi ekspertkogu töös 2016−2017; teaduskomitee liige, konverents CEEC-TAC3 2015; rahvusvahelise teaduskomitee liige, konverents RCCT-2013; teaduskomitee liige, konverents CEEC-TAC2 2013;rahvusvahelise teaduskomitee liige, konverents RCCT-2011.
Aisopos
Aisopos (vanakreeka keeles Αἴσωπος, 6. sajand eKr) oli Vana-Kreeka kirjanik, kellele on omistud palju tuntud valme.
Aisoposest on vähe teada, tema kirjutisi pole säilinud. On kaheldud, kas ta üldse olemas oli.
Elulugu
Aristoteles annab tema sünniajaks aasta 620 eKr. Tema väitel sündis Aisopos Mesembrias. Phaedrus paigutab ta sünnikoha Früügiasse. Callimachus nimetab teda Aisoposeks Sardisest. Maximus Tüürosest nimetab teda Lüüdia targaks Aisopos sündis orjana.
Selles on aga kõik autorid ühel nõul, et suurema osa oma elust veetis Aisopos Samosel. Ta esimeseks isandaks oli Xanthus, teiseks aga Iadmon. Iadmon vabastas ta, kuna Aisopos aitas oma tarkusega kohtus tema rikast ja mõjukat sõpra. Seejärel rändas ta ringi, kuni jõudis Kroisose õukonda. Sealt saadeti ta mitmele diplomaatilisele missioonile, kus ta pidi lepitama Kreeka linnriikide omavahelisi tülisid. Aisopos olevat nii kohtunud Korintoses Periandrosega ja Ateenas Peisistratosega.
Herodotose järgi tapsid Aisopose Delfi elanikud tema viimasel diplomaatilisel missioonil. Ben Edwin Perry jõudis aastal 1965 järeldusele, et raskuste tõttu Aisopose oletatava surmaaja ühildamisel Kroisose elulooga ja Kreeka üldise ajalooga, et nii Aisopose elu- kui ka surmalugu on legendid ja puuduvad igasugused viited tema elule ning olemasolule. Hilisemad uuringud on aga selle perioodi kronoloogiat täpsustanud ja Aisopose eluloos kujutatud sündmuste vahel reaalsed vastuolud praktiliselt puuduvad, erandiks on vaid Aisopose visiit Ateenasse.
Aisopose elulood
Esimene Aisopose elulugu pandi kirja II sajandil, selle autor pole aga teada. Seda teost peetakse tänapäeval ilukirjanduslikuks, ja pea ainuke väide, mida teised antiikaja autorid kinnitavad, on see, et Aisopos pani oma valmid kirja. See elulugu levis aga varem rahvasuus mitme erineva versioonina ja pärineb ilmselt I sajandist, mistõttu selle eluloo eri variandid erinevad ja on kohati omavahel ka vastuolus. Tänapäeval säilinud eksemplarides on lõike, mis pärinevad ka IV sajandist. Selle kohaselt sündis Aisopos Samosel, oli algselt tumm ja omandas kõnevõime pärast seda, kui oli aidanud Isise preestrinnat.
Sellele eluloole tugineb suuremalt jaolt ka XIV sajandi alguses koostatud Aisopose elulugu, mille autoriks on Maximus Planudes. Planudes paigutab aga Aisopose sünnikoha Etiooopiasse, tuletades selle tema nimest. Ka seda elulugu (ja seal esinevat Aisopose välimuse kirjeldust) peetakse tänapäeval ilukirjanduslikuks.
Looming
Aisoposele omistatud valmid on lühikesed lood, mille tegelasteks on enamasti inimesetaoliselt käituvad ja kõnelevad loomad ning sisu konstrueeritud lihtsa õpetusiva esitamiseks.
Max Görtz
Max Görtz (sündinud 28. jaanuaril 1993 Hööris) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis KalPa ründajana paremäärel.
Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2011/12 Färjestadi meeskonnas, aastatel 2013–2015 mängis Rootsi kõrgliigaklubis Frölunda HC.
2012. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i draft'is 172. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus Görtz mängima 2015. aastal. Hooajal 2015/16 tegi ta eduka hooaja American Hockey League'is (AHL) Predatorsi tütarklubis Milwaukee Admirals, kui lõi 18 väravat ja andis 29 väravasöötu. Järgmine hooaeg algas Görtzil aga märkimisväärsemalt tagasihoidlikumalt. 2017. aasta jaanuaris kaubeldi Görtz Anaheim Ducksile. Ta mängis hooaja lõpuni AHL-is Ducksi tütarklubis San Diego Gulls, kuid NHL-is jäi debüüt tegemata.
Aastatel 2017–2020 mängis Görtz Rootsi kõrgliigaklubis Malmö Redhawks. Aastatel 2020–2022 mängis ta Saksamaa kõrgliigas, esimesel hooajal Grizzlys Wolfsburgis ja teisel hooajal Schwenninger Wild Wingsis.
2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu KalPaga.
Tadžikistani somoni
thumb|right|Sajasomonine rahatäht eestvaates
Tadžikistani somoni on Tadžikistani valuuta. Rahaühikuna jaguneb üks somoni sajaks diramiks.
Valuuta on nime saanud Ismoil Somoni järgi.
Somoni võeti kasutusele 2000. aasta 30. oktoobril Tadžikistani rubla asemel kursiga 1 somoni = 1000 rubla.
Annegret
Annegret on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2034. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annegret 16 naisel.
Bad Häring
Bad Häring on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2613 inimest. Vald paikneb 4,3 km Wörglist loodes ja 9 km Kufsteinist lõunas. Tugev väävliallikas avastati 1951. aastal, mis pani aluse terviseturismile. 1996. aastal sai koht nimeks "Tirooli esimene õhuspaa".
Torgu põhikool
Torgu põhikool oli põhikool Saare maakonnas Torgu vallas.
Kool asutati 1965.
Kool suleti 2007. aastal.
2007. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 2007 peeti Aserbaidžaanis Bakuus.
Eesti Raudtee erastamine
Eesti Raudtee erastamine oli algatus erastada riigiettevõtte AS Eesti Raudtee enamusosalus (66%), mis keeruka protsessi käigus tehtud vigade tõttu paisus poliitiliseks skandaaliks. Põhimõtteline erastamisotsus langetati 1997. aastal, ettevõte läks eraomandusse 2001. aastal ning riigistati uuesti 2007. aastal.
Eesti Raudtee erastamine oli Eesti Erastamisagentuuri viimane suurerastamine. Selleks ajaks oli enamik Eesti taasiseseisvumise järgseid erastamisprotsesse juba läbi ning agentuuri töötajate arvu oli tõsiselt kärbitud. 2001. aasta oktoobris agentuur likvideeriti.
Eellugu
Riigiettevõte Eesti Raudtee moodustati 1. jaanuaril 1992, firma ülesandeks sai Eesti raudteede administreerimine. Samal aastal taastati Eesti Raudtee Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC, peakorter Pariisis) liikmeks ning Eesti Raudtee astus ka Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSShD, peakorter Varssavis) liikmeks.
Tiit Vähi valitsus arvas Eesti Raudtee 1997. aasta erastamisplaani. 1998. aasta detsembris loobus Mart Siimanni valitsus avalikust erastamiskonkursist erastamisagentuuri kaudu ning andis teede- ja sideministrile volituse erastada AS Eesti Raudtee riigivara seaduse järgi. Seetõttu oli Siimannile järgnenud Mart Laari teise valitsuse programmis nõue, et raudtee erastataks avaliku rahvusvahelise konkursi kaudu. Sama otsuse kinnitas 1999. aasta veebruaris ka Riigikogu.
Erastamisotsuse tegemisse kaasati mitmeid nõustajaid, kes protsessi oluliselt mõjutasid. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) survel sai üheks ametlikuks nõustajaks Briti konsultatsioonifirma GIBB. Mitme Eesti ärimehe ja poliitiku (sh Eerik-Niiles Krossi) toel osales konsultandina ka USA-s tagaotsitud Antonio Angotti, kes Eestis esines Tony Massei nime all. Konkursil osalenud Rail Estoniat nõustas skandaalne sitsiillia ärimees Giovanni Sposato.
Erastamine
Erastamise ajal juhtis Eesti Erastamisagentuuri Jaak Liivik, agentuuri pikaajaline peadirektor Väino Sarnet oli otsustusprotsessi kaasatud konsultandina. Eesti Raudteed juhtis tollal Parbo Juchnewitsch. Mart Laari teises valitsuses (1999–2002) vastutas valdkonna eest teede- ja sideminister Toivo Jürgenson. Erastamisagentuur kuulus aga majandusminister Mihkel Pärnoja haldusalasse, kelle erastamisskandaali tõttu vahetas oktoobris 2001 välja Henrik Hololei.
Firma erastamiseks korraldatud konkursil tegi parima pakkumise (1,7 miljardit krooni) Rail Estonia, kes aga ei suutnud leida lubatud strateegilist investorit ning loobus ostmisest. Nii avanes võimalus teisele kohale tulnud firmale Baltic Rail Service (BRS, pakkumine 1 miljard krooni), mille omanike seas olid ärimehed Guido Sammelselg ja Jüri Käo. Kaotajaks osutus Raudtee Erastamise Rahva AS (RER, pakkumine 865 miljonit krooni).
2. märtsil 2001 kutsus Eesti Erastamisagentuuri peadirektor AS Eesti Raudtee 66% aktsiate erastamiseks BRS-i erastamislepingu ja aktsionäride lepingu sõlmimisele, mille lõplik jõustumine seati sõltuvusse ostuhinna tasumisest. Aktsiate eest pakutud hind tasuti 31. augustil 2001, mille järel said Eesti Raudtee omanikeks BRS (66%) ja Eesti Vabariigi valitsus (34%). See oli Euroopa esimene vertikaalselt integreeritud raudtee erastamine.
2001. aasta oktoobris avalikustas Marcel Vichmann BRS-i ja RER-i varasema kokkuleppe, mille kohaselt pidi võitja teise firma koos äriplaaniga ära ostma, BRS aga tahtis kokkuleppest taganeda; võimaliku ostusummana nimetati 70 miljonit krooni. 2004. aastal jõudsid firmad siiski ostuhinnas kokkuleppele. BRS ostis RER-i, kompenseerides ostuhinnaga Postimehe väitel konkursile tehtud kulutused 20–25 miljoni krooni ulatuses; ostu järel teatas BRS kavatsusest RER likvideerida.
Taasriigistamine
Viimastel aastatel oli Eesti Raudtee omanike vahel arvukalt erimeelsusi. 2004. ja 2005. aasta aruanded olid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vastuseisu tõttu kinnitamata. Andrus Ansipi esimene valitsus, mille majandusminister oli Edgar Savisaar, võttis suuna Eesti Raudtee taasriigistamisele.
9. jaanuaril 2007 sai Eesti Vabariigi valitsus taas 100% Eesti Raudtee AS-i aktsiate omanikuks. Ostuhind oli tunduvalt kõrgem 2001. aastal saadud müügihinnast.
Peter Andersson (sündinud 1991)
Karl Peter Andersson (sündinud 13. aprillil 1991 Kvidinges) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis Lahti Pelicans.
Eesti Raudtee erastamine
Hinnangud
Erastamisprotsessi kritiseerisid nii ajakirjandus kui ka riigikontroll, erastamisagentuur protestis riigikontrolli kriitika vastu.
Peter Andersson (sündinud 1991)
Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2007/08 Frölunda meeskonnas. Hooajal 2011/12 mängis ta Rootsi esiliigaklubis Örebro HK.
Eesti Raudtee erastamine
Hinnangud
2004. aastal mõistis Riigikohus erastamisagentuuri endise juhi Jaak Liiviku süüdi ametiseisundi kuritarvitamises Eesti Raudtee erastamisel. Kohus karistas Liivikut pooleaastase reaalse vangistusega ning 1,4 miljoni kroonise rahatrahviga. Liivik vaidlustas otsuse Euroopa Inimõiguste Kohtus, mis otsustaski, et Liivik mõisteti süüdi valesti, kuna teo toimepanku ajal ei olnud see kuritegu, pealegi muutis prokuratuur oma seisukohta Liiviku tegevuse seaduslikkuse suhtes. EIK mõistis Eesti riigilt Liiviku kasuks välja 5000 eurot ehk ligi 77 500 krooni moraalse kahju hüvitamiseks ja 9000 eurot ehk ligi 139 500 krooni kohtukulude katteks. Sellegipoolest jättis Riigikohus 2010. aastal oma senise süüdimõistva otsuse jõusse.
Erastamise aegse teede- ja sideministri Toivo Jürgensoni arvates läks Eesti Raudtee erastamine korda: "Võib väita, et AS Eesti Raudtee erastamine oli kõigi näitajate osas üks Eesti edukamaid." Jürgensoni hinnangul sai riik ettevõtte eest väga kõrge hinna, vabanes Eesti Raudteele toetuse maksmisest (mida tehti veel 1999. aastal), kasvasid investeeringud Eesti raudteedesse ning ettevõte vabanes poliitilisest survest. Taasriigistamise tõttu aga "suurenes julgeolekurisk, kuna Eestit läbiv transiidikoridor on nüüd enneolematult avatud Vene riigi kontrollitud kapitalile".
Peter Andersson (sündinud 1991)
2009. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i draft'is 143. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2012. aastal. Esimesel hooajal mängis ta American Hockey League'is (AHL) Canucksi tütarklubis Chicago Wolves. Pärast seda mängis ta kaks hooaega samasse liigasse kuuluvas Utica Cometsis.
Eesti Raudtee erastamine
Hinnangud
Jürgensoni seisukohti on toetanud ka Äripäeva arvamustoimetuse juht Aivar Hundimägi, kelle meelest ei saa taasriigistamisel makstud märksa kõrgemat hinda ostuhinnaga võrrelda, samuti teenis riik olulist tulu dividendidest. "Kahju ainult, et erastamise vastaste ümberveenmiseks on vaja laborihiirena ohverdada üks edukalt töötav suurfirma," kommenteeris Hundimägi Eesti Raudtee taasriigistamist.
Seevastu tegi Õpetajate Lehe peatoimetaja Kalle Muuli sündmustest märksa kriitilisema kokkuvõtte. "Eesti Energia ja Eesti Raudtee erastamise skandaal koos Angottide, Sposatode ja muu klounaadiga vältas mitu aastat. Mihkel Pärnoja pidi poliitilise laibana ametist lahkuma, erastamisagentuuri juht pandi vangi ja tagatipuks ostis riik Eesti Raudtee mitu korda kallimalt tagasi."
Peter Andersson (sündinud 1991)
Aastatel 2015–2017 mängis Andersson Örebroga kaks hooaega Rootsi kõrgliigas. Aastatel 2017–2022 mängis ta Rootsi kõrgliigas Växjö Lakersi ridades. 2018. aastal tuli ta Lakersiga Rootsi meistriks.
2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Pelicansiga.
2010. aastal võitis Andersson Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Feliks Reimann
Felix-Voldemar Reimann VR II/3 (18/30. märts 1901 Tallinn – 23. märts 1932 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (reamees, 1919).
21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga ("hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud luurekäigul 26/27 mail 1919 a. Toropschina külas").
Ta osales Vabadussõjas alates 1. aprillist 1919 5. jalaväepolgu koosseisus, vabastati teenistusest juunis 1920. Aprillist kuni augustini 1921 üleajateenija 5. jalaväepolgus ja Sakala partisanide üksikus pataljonis. Detsembrist 1923 teenis ta 2. jalaväerügemendis, kust lahkus omavoliliselt, aprillis 1924 mõistis rügemendi kohus ta viieks nädalaks aresti, mais 1924 vabastati teenistusest. Seejärel oli maaler Tallinnas.
Ta oli kodutu ning hukkus koos veel üheksa kodutu ja prostituudiga küüni põlengul.
21. aprillil 1932 suri kordnik Kustas Kuuskmann, keda Reimann oli noaga löönud.
Ilmerii
Ilmerii on eesti lõppriimiline luulevorm, mis koosneb kolmest kelleriist ja kolmevärsilisest lõppsalmist. Kolme kellerii riime moodustavad riimsõnad korduvad ilmerii lõppsalmi värsiridade lõpus.
Nimetusest "kellerii" inspireeritud nimetus "ilmerii" on tuletatud selle luulevormi looja isikunimest Peep Ilmet.
Kaunase puiestee
pisi|Kaunase pst bussipeatus. Kaunase puiestee on tänav Tartus Annelinnas. Ta algab Kalda teelt ja lõpeb Jaama tänaval ning on 1 km pikkune.
URT
URT või Urt võib tähendada järgmist:
M (auruvedur)
pisi M oli aastal 1926–1930 Putilovi ja Luhanski tehastes toodetud Nõukogude Liidu reisirongide auruvedur teljevalemiga 2-4-0.
Annela
Annela on naisenimi.
PSYOPS
President Ronald Reagan taaselustas 1980ndatel pärast Vietnami alla käinud PSYOPS-i tegevuse. Bosnias ja Kosovos oli PSYOPS-i operatsioonidel väike mõju (polnud edukad). Kosovo sõja järel sündis nähtus mida praegu nimetatakse asümmeetriliseks sõjaks. Mõjuvamalt kasutati Lahesõjas.
Kuljusmõtsa
Külast on teateid alates 1930.
Hořice
Hořice (ka Hořice v Podkrkonoší, saksa keeles Horschitz) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Jičíni ringkonnas. Hořice asub Jičínist ligi 21 km idakagus ja Hradec Královést umbes 22 km põhjaloodes.
Hořice paikneb merepinnast 311 meetri kõrgusel.
Hořicet on esmamainitud 1143. aastal.
Velké Opatovice
Velké Opatovice on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Velké Opatovice asub Blanskost umbes 28 km ja Brnost ligikaudu 47 km põhjas.
Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Velké Opatovice 1969. aastal.
Orissaare sanatoorne internaatkool
Orissaare sanatoorne internaatkool oli erikool Saare maakonnas Orissaare vallas Orissaare asulas.
Kool asutati 1959.
Kooli nimed:
Liseen
pisi|Valged liseenid [[Ohtu mõisa peahoonel]] Liseen ( saksa keeles Lisene, prantsuse keeles lisiere – serv, ääris) on välisseina pinnast vertikaalne eenduv ehisriba, millel on konstruktiivne või dekoratiivne liigendaja funktsioon. Liseen sarnaneb pilastriga, kuid sellel puuduvad pilastrile omased baas ja kapiteel. Seina liigendamiseks on liseene kasutatud juba Vana-Rooma arhitektuuris, hiljem Bütsantsi ja vanavene ehituskunstis, Lääne-Euroopas peamiselt Lombardia ja Reinimaa romaanikas, hiljem hilisbarokis ja varaklassitsismis dekoratiivelementidena.
Tatu Pekkarinen
pisi|Tatu Pekkarinen Taavetti "Tatu" Pekkarinen (6. detsember 1892 Kuopio linn – 4. juuli 1951 Helsingi ) oli soome laulja ja laulukirjutaja. Ta kirjutas üle 200 laulu ja teda peetakse kõigi aegade üheks Soome kõige olulisemaks laulukirjutajaks.
Tema tuntumate laulude hulka kuulusid "Muistoja Suomesta", "Savonmuan Hilima", "Kaunis Veera", "Posetiiviveisu Suomesta", "Jutikaisen Jussi" ja "Maailman Matti". Samuti on ta kirjutanud Talvesõja-aegse propagandalaulu "Niet Molotoff".
Aastatel 1918–1930 avaldati tema laule raamatusarjas ja osa tema lauludest ka raamatus "Iloinen testamentti".
23. Tallinna hävituslennuväepolk
29. jaanuarist 2018 kannab polk lisanime "Tallinna". 16. detsembril 1944 sai lisanime "Tallinna" ka polgu üks eelkäijatest, NSVL 404. hävituslennuväepolk.
Polgu relvastuses on ka hävituslennukid Su-35C.
Juozas Vinča
Juozas Vinča (ameerikapäraselt Joe Vincha; 27. november 1905 Šiauliai – 29. august 1990 Boston) oli Leedu poksija.
Vinča osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale 4. koha saajale Donald McCorkindale'ile (Lõuna-Aafrika Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Elukutselisena
Vinča poksis aprillist 1929 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 23 kohtumisel ning võitis neist 14 (neist 12 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 5 nokaudiga) kohtumist.
Vinča loobus käevigastuse tõttu edasisest elukutselise karjäärist. Ta proovis küll hiljem Euroopas uuesti, kuid taas segas vigastus.
Hilisem elukäik
Ta töötas hiljem politseinikuna Klaipėdas. Ta põgenes Teise maailmasõja ajal Saksamaale ja pärast seda USA-sse. Ta osales 1950. aastate algul veel ameerika maadluse etendustel.
Johannes Hauboldt
Johannes Julius Hauboldt (4. veebruar 1855 Tartu – 9. veebruar 1925 Avinurme) oli baltisakslasest Eesti ja Vene vaimulik.
Hauboldt lõpetas Tartus gümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1876–1877 filoloogiat ja 1877–1881 usuteadust. Ta oli prooviaastal Põltsamaa Niguliste koguduses ning ordineeriti 6. detsembril 1881 pastoriks. Aastatel 1882–1885 oli ta Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktpastor.
Aastatel 1885–1915 oli ta Oudova koguduse (algul küll adjunkt-) õpetaja, kohati teenis sellel kohal kogu Oudova maakonda ja ka osa Luuga maakonnast.
1903. aastal andis ta Karl Kriidile loa tegutseda jutlustajana. 1915. aastal saadeti ta asumisele Venemaa sisemaale.
Eestisse kolis ta 1918. aastal. Aastatel 1921–1923 oli ta Avinurme koguduse õpetaja.
Otto Pork
Otto Pork (24. detsember 1902 Orava, Võrumaa – 9. august 1945 Berlag, Habarovski krai, Magadan) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Elulugu
Lõpetas Võru gümnaasiumi ja astus 1923. aastal Sõjakooli, lõpetas selle jalaväe kursuse ning 1926 määrati 7. Jalaväerügementi teenistusse.
1928. aastal astus Lennukooli ja lõpetas selle 1930. aastal lendurvaatleja kutsega. Määrati teenistusse ÜLD nr. 2 II salga lendurvaatlejaks. 1937. aastal oli I salga lendurvaatleja ja divisjoni relvurohvitseri kohusetäitja, samal aastal vabastati lendurvaatleja kohustest ning kinnitati relvurohvitseriks. 1939. aastal viidi üle Lennubaasi arveohvitseriks.
1940. aastal Eesti sõjaväe likvideerimisel viidi Otto Pork üle 22. territoriaalkorpuse eskadrilli. Sõja puhkedes põgenes Venemaale evakueerumise asemel koos paljude teiste lennuväelastega metsa.
Oli 185. julgestusgrupi kompaniiülem, hiljem Omakaitse Viljandi (Sakala) maleva 2. pataljoni (asukohaga Mustlas) ülem ja seejärel Sakalamaa maleva I lahingupataljoni ülem.
Arreteeriti 14. oktoobril 1944 Tallinnas. Talle mõisteti 5. jaanuaril 1945 Tallinna garnisoni sõjatribunali poolt 10 + 5 aastat, suri vangistuses.
Peep Veski
pisi|Peep Veski, 2014 Peep Veski (10. jaanuar 1950 Kohtla-Nõmme – 1. oktoober 2014) oli eesti farmatseut.
Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli, astus aastal 1968 Tartu Riiklikku Ülikooli farmaatsiat õppima, kuid lõpetas aastal 1975 Semmelweisi Ülikooli (meditsiinikõrgkooli Budapestis) proviisori kutsega. Aastal 1980 kaitses ta Budapestis (Ungari Teaduste Akadeemia juures) (Verzar-Petri Gizella juhendamisel) bioloogiakandidaadi väitekirja ja aastal 1994 Helsingi Ülikoolis (Martti Marvola juhendamisel) farmaatsiadoktori väitekirja.
Tema teadustöö põhisuundadeks oli ravimpreparaatide koostisse kuuluvate tahkete ainete füüsikaliste omaduste uurimine, nimetatud omaduste mõju selgitamine ravimite biofarmatseutilisele kvaliteedile, tahkete modifitseeritud toimekestvusega ravimpreparaatide disainimine, abiainete funktsionaalsuse uurimine.
Echolsi maakond
pisi|Echolsi maakonna kohtumaja Statenville'is Echolsi maakond (Echols County) on maakond USAs Georgia osariigis, Florida osariigi piiril.
Maakond on koos Websteri maakonnaga üks kahest Georgia maakonnast, kus pole ühtegi linna. Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Statenville.
Maakonna pindala on 1090 km². Veepindala on 15 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4034. 1. juulil 2015 hinnati maakonnas elanike arvuks 4040.
Ajalugu
Echolsi maakond moodustati 13. detsembril 1858 Lowndesi maakonna kagu- ja Clinchi maakonna edelaosast. Maakond sai nime Georgia senaatori ja sõjaväelase Robert Milner Echolsi järgi.
Maakond on tuntuks saanud kui Georgia pagendatud kurjategijate maakonnana. Kuna Georgia konstitutsioon ei luba pagendamist osariigist väljapoole, võib Georgia kohus keelata kurjategijal siseneda kuni 158sse Georgia 159st maakonnast, mille korral Echolsi maakond jääb nende ainsaks võimaluseks. Siiski on vaid väga vähesed kurjategijad Echolsi maakonda kolinud, eelistatakse pigem osariigist lahkumist.
Kevin Álvarez
Kevin Nahin Álvarez Campos (sündinud 15. jaanuaril 1999 Colimas) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Club América ja Mehhiko jalgpallikoondises.
Álvarez alustas Pachucas ka klubikarjääri. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aastal. Pachuca põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2020/21. 2022. aasta Apertura-hooajal tuli ta Pachucaga Mehhiko meistriks.
Tulbagh
Tulbagh on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Witzenbergi vallas. Linn asub Kaplinnast ligikaudu 125 km kirde pool.
Tulbagh on asutatud 1795. aastal. Linn on saanud nime Hollandi Kapi Koloonia kuberneri Ryk Tulbaghi järgi.
Leibüsmäe
Külast on teateid alates 1970.
Tulbagh
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tulbaghi elanikest värvilisi 69,35%, mustanahalisi aafriklasi 22,69%, valgeid 6,95%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25% ja teisi 0,77%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,40%, koosa keelt 18,29%, inglise keelt 3,57%, sotho keelt 2,01% ja tsvana keelt 0,58%.
29. septembril 1969 sai Tulbagh maavärina tagajärjel tugevalt kannatada. 70% hoonetest sai kahjustusi, umbes pool elanikkonnast jäid peavarjuta.
Oviši
Oviši (ka Ovīši. liivi keeles Pațīkmǭ, Patikmō või Patīkmō) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Oviši jääb valla keskusest Tārgalest 33, piirkonna keskusest Ventspilsist 30 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele.
Oviši asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Läänemere kaldal. Küla vana nimekuju on Liseort (Lyseort, Lusort). Enne teist maailmasõda oli külas 51 majapidamist, tänapäeval on neid järele jäänud kümme. Aastal 1814 ehitati külla 34 meetri kõrgune Oviši tuletorn, mis on vanim majakas Lätis. Tuletornis tegutseb muuseum. Oviši tuletorn on muinsuskaitse all.
Erechtheion
pisi|Erechtheion, vaade lõunast pisi|Karüatiidide koda Erechtheion (vanakreeka keeles Ἐρέχθειον) on Ateena akropolil asuv tempel. See on atika-joonia stiilis marmorhoone, mis praegusel kujul valmis vahemikus 421–407 eKr, asendades osaliselt suurt jumalanna Athena templit, mis pärines 6. sajandist eKr. Erechtheion on Parthenoni kõrval Ateena akropoli kuulsaim ehitis, seda eelkõige nn karüatiidide koja tõttu, mille talastikku kannab kuus naisekujulist sammast.
Eesti kultuurivaldkonna aasta peateemade loetelu
Eesti kultuurivaldkonna aasta peateema kinnitab kultuuriminister.
Aastati on aasta peateemad olnud järgmised.
Tampere maja
pisi|Tampere maja Tartus 2007. aasta juulis Tampere Maja on sõpruslinnade Tartu ja Tampere kultuuri- ja koostöökeskus Tartus.
Tampere Maja rajati 1997. aastal. Keskuse ülesandeks on arendada sõpruslinnadevahelist kultuuritegevust. Majas korraldatakse kirjandusõhtuid, näitusi ja kontserte. Maja ruume on võimalik avalikeks üritusteks rentida. Keskuses tegutseb ka väike kuuetoaline külalistemaja. Tampere Maja asub Tartu kesklinnas Tartu Ülikooli peahoone ja Tartu Jaani kiriku vahel (aadress Jaani 4).
Annele
Annele on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Annele 22 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3675. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annele 6 naisel.
Ceresole järv
Ceresole järv (itaalia keeles Lago di Ceresole) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas Ceresole Reales.
Veehoidla pindala on 158 hektarit, rannajoone pikkus 8,89 km, valgla suurus 87,9 km².
52 meetri kõrguse Ceresole paisu ehitamist alustati 25. juulil 1925, ametlik sissepühitsemine toimus 2. augustil 1931.
pisi|tühi|Ceresole järve kallas pisi|tühi|Ceresole järv talvel
Külanõukogu
Külanõukogu (lühend kn) oli kõige madalama taseme haldusüksus Nõukogude Liidus.
Praegu on külanõukogud Venemaal, Ukrainas ja Valgevenes.
Külanõukogud Eestis
Külanõukogu hõlmas piiritletud territooriumi koos sellel asuvate külade ja teiste maa-asulate ja halduspiiresse jäävate maavaldustega. Külanõukogu esindusorganiks oli 1977. aastani küla töörahva saadikute nõukogu, 1977. aastal nimetati need ümber küla rahvasaadikute nõukoguks.
Eestis moodustati külanõukogud valdade koosseisus 1945. aasta augustis ja septembris. 1945 sügisel moodustati 637 külanõukogu, enamasti 2–3 külanõukogu valla kohta.
1950 septembris moodustati täiendavalt 4 külanõukogu väikesaartel – Prangli, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saarel – kus 1945 sügisel külanõukogusid ei moodustatud ja seni tegutsesid valla töörahva saadikute nõukogud.
1950 septembris likvideeriti senine haldusjaotus maakondadeks ja valdadeks. Nende asemele moodustati 39 maarajooni ning külanõukogud viidi rajoonide alluvusse, välja arvatud 5 külanõukogu (Perjatsi, Türsamäe, Auvere, Peetri ja Soldino külanõukogu), mis allutati Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.
1954 juunis viidi läbi ulatuslik külanõukogude ühendamine, nii et senise 641 külanõukogu asemel jäi alles 320 külanõukogu. Külanõukogude liitmine oli seotud kolhooside ühinemisega ja sooviga viia kolhooside piirid vastavusse külanõukogude piiridega.
1960. ja 1970. aastatel külanõukogude arv vähenes järk-järgult veelgi ühendamiste tõttu.
1978. aasta seisuga oli Eesti NSVs 194 külanõukogu.
Leedu
Apiilinke (leedu keeles apylinkė) oli Leedu NSV haldusüksus; ühtlasi väikseim haldusüksus. Apiilinkede analoogid olid Eesti NSVs ja mujal Nõukogude Liidus eksisteerinud külanõukogud. Apiilinkeid hakati moodustama 1940. aastal. Aastal 1940 oli neid 2866, aastal 1994 veel 427. 1995. aastal muudeti kõik apiilinked valdadeks (leedu keeles seniūnija).
Naujasis Daugėliškise vald
Naujasis Daugėliškise vald (leedu keeles Naujojo Daugėliškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ignalina rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga.
Valla pindala on 160 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1 379 inimest. Valla keskus on Naujasis Daugėliškise küla. Vallamaja asub aadressil Jaunimo g. 20. Vallavanem on Gintautas Ruseckas. pisi|Vallamaja pisi|Valla maastik pisi|Izabelinė pisi|Janionys pisi|Kačergiškė kirik pisi|Kazimieravas pisi|Kūtiškė pisi|Mažėnai pisi|Mikalavas pisi|Padysnise mänd pisi|Paringysi kirik pisi|Pupiniai pisi|Kabel Taujūnai kalmistul
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Tatta uluss
95% elanikest olid 2002. aastal jakuudid ja 2,3% venelased.
1990. aastani oli ulussi nimi Aleksejevski.
Uluss jaguneb 14 kolmanda järgu haldusüksuseks.
Anni
Anni on naisenimi.
2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 198. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Anni 923 naisel.
Kõige populaarsem on eesnimi Anni vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,78.
Kamjanka
Kamjanka (ukraina Кам'янка) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis Tšerkassõ rajoonis. Asub Tjasmõni jõe ääres, 61 km Tšerkassõst lõunas.
Asula tekkis 17. sajandi alguses. Linn oli üks dekabristide liikumise keskuseid. 1820. aastatel töötas Kamjankas Aleksandr Puškin. 1865–1891 suvitas Kamjankas Pjotr Tšaikovski.
1956 sai Kamjanka linnaõigused.
Gárdony
Gárdony on linn Ungaris Fejéri komitaadis, Gárdonyi kreisi keskus.
Matti Mõttus
Ta lõpetas 1994. aastal hõbemedaliga Tartu 2. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli füüsikaosakonna. Oli 1998–2002 ÜS Raimla juhatuse liige, 1998–2001 TÜ füüsika-keemiateaduskonna nõukogu liige.
Gárdony
Linn asub Velence järve ääres, 55 kilomeetri kaugusel Budapestist. See on populaarne suvituskoht. Järve lõunakaldal asuv linn koosneb kolmest osast: Gárdony, Agárd ja Dinnyés. Nimi Gárdony on arvatavasti pärit juba 13. sajandi algusest. Vähemalt ühes kirjalikus teates 1260. aastast mainitakse kohta nimega Garduni. Kuningas Sigismundi (1387–1437) valitsusajal oli see juba kindlasti asustatud.
Matti Mõttus
Magistrikraad keskkonnafüüsikas 2000 Tartu Ülikoolist tööga "Statistical treatment of penetration of direct solar radiation inside willow coppice".
Gárdony
Gárdony staatus muutus 31. märtsil 1989 külast linnaks.
Matti Mõttus
Oli 2002–2004 Tartu Ülikooli doktorant, doktorikraadi keskkonnafüüsikas sai 2004. aastal tööga "Shortwave solar radiation field inside willow canopy" (Lühilainelise päikesekiirguse väli pajuvõsas), juhendajad J. Ross, T. Nilson).
Gárdony
Suvel külastab linna tuhandeid turiste. Järve ääres on võimalik harrastada veesporti, nagu paadisõit, ujumine, purjetamine ja kalapüük. Kaldal on võimalused võrkpalli, korvpalli, tennise ja jalgpalli mängimiseks. Meelelahutusüritusi toimub kogu suve jooksul.
Matti Mõttus
Teadustöö
Uurimisalad: aluspinna ja taimkatte kiirgusrežiim; kiirguslevi taimkattes; taimkattelt peegeldunud kiirgusvälja seosed taimkatte struktuuri ja optiliste omadustega; füüsikalised kiirguslevimudelid; taimkatte kiirgusrežiimi mõõtmine.
Gárdony
Géza Gárdonyi sündis Gárdonyis Agárdpusztas ja tema kuju asub kesklinnas Agárdi pargis. Agárdis asub kalvinistlik kirik, katoliiklik Püha Kuningas Istvani kirik ja Püha Anna kabel.
Vello Oja
Vello Oja (4. veebruar 1943 Viljandi – 22. detsember 2020 Tartu) oli eesti biofüüsik.
Elulugu
Vello Oja suurem andekus paistis välja juba koolipõlves. Kui ta käis Tääksi kooli 6. klassis, hakkasid õpilased tunni ajal andma igavuse peletamiseks üksteisele hulknurga pindala leidmise ülesandeid. Hulknurk oli antud tippudega ruudulisel paberil ja kõik tipud pidid asuma vihiku joonte ristumistel. Pindala ühikuks olid vihiku ruudud. Püüdsin leida nii keerulist hulknurka, mille pindala ta ei suudaks leida. Lõpuks jäigi ühe hulknurga puhul pikemalt mõtlema, kuni tund sai läbi. Vahetunnil aga näitas meetodit ehk algoritmi, kuidas ta tulevikus suudab iga sellise hulknurga pindala lihtsalt leida ja mäng kaotas põnevuse.
Tema kirjeldatud võte oli sisuliselt integraali abil pindala leidmine pisut lihtsustatud sobitatud kujul. Integraalidest aga ei olnud meie, koolipoisid, loomulikult kuulnudki ja õpiti integraale siis alles ülikoolis. Bioloogiahuvi ja leidlikkus paistis samuti välja.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lehe fotosünteesi uurimismeetodite ja aparatuuri arendamine; CO2 neeldumine fotosünteesis ja pH regulatsioon intaktses lehes; fotosüsteemide I ja II uurimine intaktses lehes. Eesti NSV teaduspreemia (1985, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (1999, koos Agu Laisaga). Üle 80 teadustrükise.
Roidvõlv
Roidvõlv on igasugune võlvitüüp, millel on toetavatest võlviroideist skelett. Roidestik kannab võlvisiile, mis võivad olla õhukesed ja kerged, sest peamine konstruktiivne osa on roietel. Levinuim roidvõlv on ristroidvõlv (neljaosaline), varagootikas oli kasutusel kuueosaline roidvõlv, aga roidestiku kuju järgi on nimetatud ka hilisgooti võlvitüübid täht-, võrk-, lehvikvõlv jm.
Sarajevo raekoda
Sarajevo raekoda (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Gradska vijećnica Sarajevo / Градска вијећница Сарајево) on Sarajevo linnavalitsuse ja linnapea ametihoone. Hoones asuvad tänapäeval samuti raamatukogud ning muuseum.
Atentaat
pisi|vasakul|[[Franz Ferdinandi saabumine raekotta]]
28. juunil 1914 mõrvas bosnia serblasest vandenõulane Gavrilo Princip hoonest väljunud ja teekonnale asunud Austria-Ungari ertshertsogi Franz Ferdinandi ja tema naise Sophie. Atentaat päädis Esimese maailmasõja vallandumisega, kui impeerium kuulutas Serbia Kuningriigile sõja.
Rūdēkas
Rūdēkas (ka Rūdekas) on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas.
Küla asub valla põhjaosas ja jääb Riiast 145 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 62 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Jannée loss
Jannée loss on loss Belgias Namuri provintsis Ciney vallas.
Keskajal oli siin väikelinnus. See ehitati 1630. aastal ümber ning pole teada, kas varasemast linnusest säilis midagi uue ehitise sees.
19. sajandi alguses lisati lossi nurkadesse tornid, lossi ümber rajati inglise park. Esimese maailmasõja ajal oli lossis Saksa hospital, Teise maailmasõja ajal aga Briti hospital.
Intellektuaalne alandlikkus
Intellektuaalne alandlikkus seisneb selles, et inimene tunnistab mingi tema uskumuse vääruse võimalikkust ning pöörab tähelepanu sellele, et tõendid selle uskumuse kasuks ning tema võimalus asjakohast teavet hankida ja hinnata on piiratud.
Intellektuaalse alandlikkuse mõiste on rakendatav nii faktiküsimuste kui ka arvamuste puhul. Intellektuaalse alandlikkuse vähesus mõjutab ebasoodsalt uskumuste õigsust. Intellektuaalne alandlikkus ilmneb ka avatuses teiste inimeste vaadetele ning jäikuse ja upsakuse puudumises oma uskumuste ja arvamuste suhtes. Seetõttu võib vähene intellektuaalne alandlikkus põhjustada tülisid, ägedaid reaktsioone arvamuste lahknemisele, enesekindlaid otsuseid väärteabe põhjal ning tahtmatust läbi rääkida või kompromissile jõuda.
Inglise matemaatik ja filosoof Bertrand Russell on kirjutanud juba 1930ndatel, et: "Maailma hädad tulevad sellest, et rumalad on liiga enesekindlad ja targad on täis ebakindlust."
Lemi vald
Lemi on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Keskus asub umbes 24 kilomeetri kaugusel maakonna keskusest Lappeenranta linnast ja 50 kilomeetrit Venemaa piirist.
Külad
Ahtiala, Hakulila, Heikkilä, Huttula, Hyvärilä, Iitiä, Juuresaho, Juvola (keskus), Kaamanniemi, Kuukanniemi, Kapiala, Keskisenpää, Korpela, Kurkela, Kärmeniemi, Laakkola, Lavola, Merenlahti, Metsola, Mikkola, Mikonharju (kuulub Iitiässe), Nisola, Nuppola, Olkkonen, Parkkola, Pöllölä, Ruohiala, Ruomi, Sairala, Sorvarila, Suomalainen, Suoniala, Suontakainen, Sutela, Taipale, Tevaniemi, Torvenniemi, Tuomelanpelto (kuulub Iitiässe), Uiminniemi, Urola, Vainikkala, Välikangas ja Värtölä.
Metsküla algkool
Metsküla algkool on algkool Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas.
Metsküla Algkool on ainus tegutsev ajalooline kool otse Matsalu lahe kaldal.
Ajalugu
1852. aastal alustas Kooli talu juures luteriusu kool 18 poisiga. 1880. aastaks oli õpilasi 102.
Meeldemäe
Meeldemäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Verijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Verijärve külaga.
Metsküla algkool
Ajalugu
1912 ehitati praegune koolimaja ja selles asus vene õigeusu kool. Koolid liideti 1916. aastal. Kolmeklassiline ühise nimega Saastna algkool jätkas praeguses koolimajas 42 õpilasega.
Kojiki
Kojiki ("Ülestähendused vanadest asjadest") ehk furukotofumi on vanim olemasolev kirjutis Jaapani ajaloost. Kojiki on oma mütoloogilise sisu tõttu ka tähtsaim Shintoistlik kirjandusteos.
Sisu
Kojiki koosneb kolmest raamatust, „Jumalate ajastu“, „Jinmu kuni Ojin“ ja „Nintokust Suikoni“. Ajaliselt algab teos jumaluste, inimeste ja Jaapani saarte loomisega ning lõpuks võib pidada aastat 628 pKr. Esimene raamat on kõige mütoloogilisem. Selle käigus sünnivad kaksteist jumalust, kellest viimased on õde ja vend Izanami ("naine, kes kutsub") ja Izanagi ("mees, kes kutsub"). Teised jumalused annavad neile ülesandeks luua merest liikuv maa. Izanami ja Izanagi siis lähevad loodud saarele ja saavad seal lapsed, kellest paljud saavad uued saared. Lastest tähtsamad on Amaterasu ehk päikesejumalanna, Tsukuyomi ehk kuujumalus ja Susanoo ehk tormijumal.
Metsküla algkool
Ajalugu
1925 oli õpilasi 64.
Kojiki
Sisu
Teine raamat on vähem mütoloogilisem, kuid siiski ei põhine tõeliselt toimunud ajaloolistel sündmustel. See räägib Jaapani esimese, mütoloogilise, keisri Jinmu ühtse Jaapani riigi loomisest ja hiljem prints Yamato Takeru ülestõusmiste mahapanemisest. Jinmu seadis pealinnaks Yamato. Kui poliitiline võim oli kodumaal kindel, tungis ja vallutas hilisem keiser Ojin, kes oli samuti mütoloogiline, Korea poolsaarel asuva Silla kuningriigi.
Metsküla algkool
Ajalugu
1978. aastal oli koolis 16 õpilast ja kolm klassi ning kool suleti õppurite vähesuse tõttu. Uuesti avati kool Metsküla algkooli nime all 1989. aastal, kui seal asus õppime neli õpilast.
Kojiki
Sisu
Kolmas raamat räägib järgnevatest Jaapani valitsejatest, nende tegevustest ja riigikorrast. Keiserid Nintokust edasi olid arvatavasti päriselt olemas, kuid täpsed valitsemisaastad pole teada. Kirjaniku ja Japanoloogi Richard Arthur Brabazon Ponsonby-Fane’i arvates valitses Nintoku aastatel 313 kuni 399. Kolmanda raamatu sisu on palju maalähedasem, suur osa sellest räägib ehitusprojektidest, maksupoliitikast ja õukonnaarmastustest. Kojiki sõnul oli keiser Nintoku vaadanud mäe otsast enda maad ja öelnud: „Tervel maal ei tõuse majadest suitsu; see maa vireleb vaesusest. Seega vabastan kõigi inimeste maksud ja sunnitöö kolmeks aastaks praegusest. . . . Kui taevalik valitseja hiljem vaatas üle kogu maa, tõusis majadest suitsu külluslikult. Leides inimesed rikkana, ta nüüd nõudis neilt makse ja sunnitööd. Seega talurahva elu oli õitsengus ja ei kannatanud sunnitööst. Siis, selle kõrgeaulise valitsusaja ülistuseks, nimetati see elutarga-keisri valitsusajaks.“