cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
My Summer Car
Vanametalli müük
Küllaltki lihtne, kuid aeganõudev ja ühekordne tegevus on vanade autovrakkide müümine kohalikule autoparanduspoele Fleetari. Seda võib teha millal iganes, ajalist piirangut pole. Küll aga saab autosid toimetada Fleetarisse tööpäeviti kella 08.00 kuni 16.00. Kokku on mängus neli erinevat autovrakki, mille eest saab kõikide peale kokku 10 900 marka, seega keskmiselt 2500–3000 marka iga auto eest, kuigi ühe vraki eest saab kõigest 1200 marka ja ühe eest 4500 marka.
Oma värskelt ehitatud Satsumaga tuleb legaalseks sõitmiseks läbida ka tehnoülevaatus. Pärast selle läbimist on autoga võimalik osaleda iganädalastel amatöörrallidel. Selle võitmisel saab mängija karika ja auhinnaraha.
Mängija peab lisaks auto ehitamisele ja raha kogumisele muretsema ka ellujäämise pärast: toidu, joogi, väsimuse, stressi, mustuse ja uriini pärast. Toitu ja jooki saab osta kohalikust poest. Juua saab ka otse kraanist. Väsimust saab vähendada magades või kohvi juues. Mängija saab urineerida kõikjale, kuhu soovib. Mustust saab vähendada duši all ja saunas käies. Liigse alkoholi tarbimine teeb mängija purju ja ta võib pärast teadvuse kaotamist leida ennast kusagil teises kohas pohmelliga. Pohmell tekitab stressi, mida saab vähendada televiisori vaatamisega, raadio kuulamisega, sigareti suitsetamisega või saunas käimisega. Kui purjus mängija politseile vahele jääb, peab ta maksma trahvi. Trahvi maksmata jätmisel peab mängija minema vanglasse. Vanglas olemise aeg oleneb trahvi suurusest. Kui mängija vanglast vabaneb, viiakse ta bussipeatusesse.
Don Imus
Don Imus (õieti Jonathan Donald Imus, Jr.; 23. juulil 1940 Riverside, California – 27. detsember 2019) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Assüüria kuningate loend
Varajane periood
Assüüria kuningate nimekirjad ja kroonikad nimetavad esimesena “kokku seitseteist kuningat, kes elasid telkides.”
Neile järgnevad Šamši-Adad I eelkäijad, “ühtekokku kümme kuningat, kelle eelkäijad on teada”.
Järgnevad kuus kuningat, kelle eponüümid pole teada.
Kesk-Assüüria
Alljärgnevad valitsusaastad järgivad "lühikest" (ehk "madalat") kronoloogiat. Seoses erinevustega kuningate nimekirjades ei ole valitsusaastad Ninurta-apal-ekurini (umbes 1182–1180 eKr) kindlad. Antud info põhineb Assüüria kuningate nimekirjadel B ja C, mis annavad nii Assur-nadin-apli kui Ninurta-apal-Ekuri valitsemisajaks vaid kolm aastat (nimekiri A annab vastavalt neli ja kolmteist aastat ).
Pyrzyce
Pyrzyce (saksa Pyritz) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Pyrzyce maakonna ja Pyrzyce valla halduskeskus.
Asula sai linnaõigused 1263. aastal. Teise maailmasõja ajal 1945. aasta veebruaris ja märtsis hävis ligikaudu 70% linnast. Alates 1945. aastast on Pyrzyce Poola koosseisus.
Irbe tuletorn
Irbe tuletorn (läti keeles Irbes bāka) on tuletorn tulejaamas Läti rannikust 20 km kaugusel ning Kuramaa poolsaarest loodes, Kura kurgust läänes ja Sõrve poolsaarest edelas.
Mihhailovi madala (sügavus merepinnast ainult 10–12 m) tähistamine ohutu laevasõidu jaoks on olnud vana probleem. 1963. aastal paigutas Nõukogude Liit sinna 1962. aastal Soomes valminud tulelaeva Irbenski.
1979. aastal hakati Tallinnas Lennusadama staaplil ehitama suurt raudbetoonist kessooni, millest pidi saama uue tuletorni alus. Aastatel 1980–1983 paigaldati madalale kivipuiste, et sängitada torni kessoone. Suvel 1984 pukseeriti kessoonid Mihhailovi madalale ja uputati seal ettevalmistatud kivipuistele. Aastatel 1984–1985 paigaldati tuletorni ülejäänud osad ja aparatuur. Tulelaev viidi 1985. aastal madalalt ära Ventspilsi sadamasse ning tööle pandi uus torn.
Torn on ehitatud raudbetoonelementidest, tüvel on malmist tüübingutega kate. Torni pjedestaal on musta värvi. Valget värvi tüvel on punaseid elemente (triibud, rõdud jms). Tornil on 14 korrust, lael on helikopteri maandumisväljak ning kokku on kõrgus merepinnast 38,5 m.
Tuletorni varustas algselt energiaga tuumageneraator, tänapäeval tegutseb see päikesepatareidel.
Tuletorni haldab Riia sadam.
Eesti saarte pärimuspäevad
Eesti saarte pärimuspäevad on igal aastal ühel Eesti saarel toimuv rahvakultuuri üritus.
Ürituse raames toimuvad muu hulgas kontserdid, töötoad, avatud on välikohvikud.
Ürituse ajalugu ulatub aastasse 1996, kui hakkasid toimuma saarte maanaiste kokkutulekud. Aastast 2003 nimetati neid folkloori päevadeks. Aastast 2012 kannavad nime pärimus päevad.
NHL-i hooaeg 2021–2022
NHL-i hooaeg 2021–2022 oli NHL-i 105. hooaeg (104. hooaeg, kui jätta kõrvale NHL-i tööseisaku tõttu ära jäänud hooaeg 2004–05). Kõik 32 võistkonda pidasid 12. oktoobrist 2021 kuni 26. juunini 2022 toimunud põhihooajal kokku 82 mängu. Stanley karika finaalseeria peeti mai lõpus ja juuni alguses. Hooaja 2021–2022 Stanley karika võitis kolmandat korda Colorado Avalanche.
Eesti Suursaatkond Budapestis
Eesti Suursaatkond Budapestis on Ungaris Budapestis asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati 1999, suleti 2014 ja taasavati 2018.
Eesti suursaadik Ungaris on alates oktoobrist 2018 Kristi Karelsohn.
Tiiu Männiste
pisi|Tiiu Männiste 2021. aasta Arvamusfestivalil Tiiu Männiste (sündinud 3. juunil 1959) on eesti kultuuriloolane.
Haridus
Männiste kaitses doktoriväitekirja 2019. aastal Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituudis teemal "Elukestev õpe ühiskonna pöördeaegadel".
Töö
Ta on Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia kultuuriloo nooremlektor. Varem on ta olnud ka sama kooli täiendusõppetalituse juhataja ja humanitaarainete kateedri juhaja.
Isiklikku
Tiiu Männistel on kaks tütart.
Mall Krigul
Mall Krigul (10. märts 1930 – 26. jaanuar 2013) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta töötas aastast 1959 kuni pensionileminekuni projekteerimisinstituudis Eesti Tööstusprojekt.
Vihterpalu metsapõlengud
Vihterpalu metsapõlengud on toimunud Vihterpalu metsapiirkonnas, Nõva ja Padise ligidal praeguse Läänemaa metskonna aladel. Ala on märgitud tavapärasest sagedasemate põlengute tõttu.
City Arena Tallinn
City Arena Tallinn on Tallinnas aadressil Tatari 58 asuv siseseikluspark. Pargi suurus on 1400 m². See on ühtlasi Baltimaade suurim siseseikluspark. Parki haldas City Arena OÜ, mis on äriregistrist kustutatud 23.05.2017.
Pargis on muu hulgas siseseiklusrada SegTrack Segway, ronimisseikluspark Spider Park ja minigolfirada Neon Minigolf.
Eric Kammiste
Mark Eric Kammiste (sündinud 25. detsember 1991) on eesti kitarrist.
Enesevigastamine
Enesevigastamine on iseenda tahtlik vigastamine ehk enese kahjustamine ükskõik millisel viisil. Enesevigastamisest tulenevad vigastused võivad olla väliselt nähtavad, kuid enesevigastamise alla loetakse ka meelega enesele vaimsete piinade valmistamist, nagu näiteks meelega enda ärkvel hoidmine hiliste öötundideni. Vaimsed enesevigastamised pole otseselt märgatavad, kuid need mõjutavad samuti väga palju inimese füüsilist kui ka vaimset tervist. Kuigi enesevigastamine ei ole enesetapp, võib see siiski olla eluohtlik. Inimesed, kes vigastavad ennast, surevad tõenäolisemalt enesetapu pärast, enesevigastusi leitakse 40-60% enesetapu ohvritest.
Eric Kammiste
Ta on olnud ansamblite Põhja-Tallinn ning Karl-Erik Taukar bändi kitarrist.
Enesevigastamine
Enesevigastamise kõige levinum vorm on terava esemega naha lõikumine. Teised vormid hõlmavad kehaosade kriimustamist, löömist või põletamist.Enesevigastamist esineb kõige sagedamini vanuses 12-26. Enesevigastamine lapsepõlves on haruldane, kuid on alates 1980. aastatest kasvanud. Enesevigastamist võib esineda ka eakatel ning on teada, et ka vangistuses peetavad loomad osalevad ennast kahjustavas käitumises.
Mis kuulub enesevigastamise hulka?
Enese....
Spokane'i jõgi
pisi| pisi|Spokane Lincolni maakonnas 1909 Spokane'i jõgi on jõgi Ameerika Ühendriikides Washingtoni ja Idaho osariigis. Ta on Columbia jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõe kaldal asub Spokane.
Jõe vesi on väga saastunud. Eelkõige leidub seal raskmetalle, mis on pärit piirkonna metallurgiaettevõtetest. Varem lasti ka Spokane'i linna kanalisatsioonivesi otse jõkke.
Ajuvatsakesed
Ajuvatsakesteks ehk ajuvatsakeste süsteemiks (ladina keeles ventriculus encephali) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel koljuõõnes paikneva peaaju pilujaid õõsi, mis on täidetud pea- ja seljaajuvedelikuga.
Teatakse nelja ajuvatsakest: I külgvatsake (vasakul) (ventriculus lateralis), II külgvatsake (paremal), III ajuvatsake (ventriculus tertius) ja IV ajuvatsake (ventriculus quartus).
I ja II külgvatsakest seostatakse embrüonaalses arengujärgus otsajuga, III vatsakest vaheaju ja IV vatsakest taga- ning piklikajuga.
Mõnikord lisanduvad neljale ajuvatsakesele veel ka V ning VI ajuvatsake.
Kõrgem Usuteaduslik Seminar
<mapframe latitude="59.422902" longitude="24.733315" zoom="13" width="339" height="378" align="right"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 24.71945285797119,         59.42576187844195        ]      }    }  ] }
Kõrgem Usuteaduslik Seminar (lühend KUS) on Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidule kuuluv riiklikult akrediteeritud rakenduskõrgkool ja täiendõppekeskus.
Ajalugu
Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar avas uksed kevadel 1922, võttes vastu esimesed õppurid, kelle hulgas oli nii naisi kui mehi. Kooli direktoriks oli rahvusvaheliselt tuntud Adam Podin, kes elas ja töötas baptisti vaimulikuna Keilas. Seal alustaski seminar, olles esimeseks süstemaatilist usuteaduslikku haridust andvaks vabakiriklikuks õppeasutuseks Eestis. 1938. aastal hakkas seminari juhtima magister Osvald Tärk, kes oli hariduse saanud USA-s. Selleks ajaks oli kool – nüüd nimega Eesti Baptisti Usuteaduse Seminar – saanud oma maja Tallinnas, Paldiski maantee 46b.
Vaimulikke koolitav õppeasutus suleti 1940. aastal nõukogude võimu korraldusel. Kuid lugu ei kadunud, vaid suunas uut vaimulike ja kaastööliste põlvkonda: inspireeris iseõppimist, julgustas avama poolsalajasi kaugõppekursuseid 1956-1960, motiveeris looma mitteformaalseid õppegruppe ja endistele õppejõududele eksameidki sooritama. Mingis seletamatus lootuses säilitati seminari raamatuid ja protokollikausta Kohila baptisti palvemaja pööningul. 1970. aastate lõpul õnnestus Eestist saata Saksa DV-sse usuteadust õppima kolm pastorit: Peeter Roosimaa, Ermo Jürma ja Joosep Tammo. Neist said hiljem taasavatud seminari õppejõud.
Taasavamine ja tegevus tänapäeval
Viimaste, ligi kolmekümne tegevusaasta toetuspunkt on kahtlemata seminari varasem lugu. Kuid seminar ei ammuta jõudu ainult minevikust. Tulevikku vaadates on Kõrgem Usuteaduslik Seminar ehk lühendatult KUS arenenud kogudustega tihedat koostööd tegevaks ja akadeemiliselt arvestatavaks õppeasutuseks. Fookus vabakiriklikule teoloogiale ja identiteedile annab seminarile oma näo. Just seda silmas pidades rikastab KUS Eesti teoloogilist pilti – mõtestades kristlikku elu, jumalateenistust, piiblimõistmist ja suhteid ühiskonnaga vabakiriklikust vaatenurgast. Laienenud on rahvusvaheline koostöö.
Kooli rektor on Einike Pilli.
Välislingid
__UUEALAOSALINK__
Taani parlamendivalimised
Taani parlamendivalimised toimuvad vähemalt iga nelja aasta tagant.
Taani parlamenti ehk Folketingi valitakse 179 liiget, kellest 175 on Taanist, 2 Gröönimaalt ja 2 Fääri saartelt.
Esimesed parlamendivalimised peeti 1849. aastal ja viimased 2011. aastal. Järgmisi on oodata 2015.
Parlamendivalimised on toimunud järgnevatel aastatel: 1849, 1852, 1853 (veebruar ja mai), 1854, 1855, 1858, 1861, 1864, 1866 (juuni ja oktoober), 1869, 1872, 1873, 1876, 1879, 1881 (mai ja juuli), 1884, 1887, 1890, 1892, 1895, 1898, 1901, 1903, 1906, 1909, 1910, 1913, 1915, 1918, 1920 (aprill, juuli ja september), 1924, 1926, 1929, 1932, 1935, 1939, 1943, 1945, 1947, 1950, 1953 (aprill ja september), 1957, 1960, 1964, 1966, 1968, 1971, 1973, 1975, 1977, 1979, 1981, 1984, 1987, 1988, 1990, 1994, 1998, 2001, 2007 ja 2011.
Lazdona mõis
Ajalugu
Mõisa omanikud on olnud Klebeckid. Viimane võõrandamiseelne omanik oli aastatel 1904−1920 läti päritolu teedeinsener salanõunik Johann Theodor Schmidt (Kalējs) (1849−1925).
Åsele vald
Vallas asub 1991 rajatud 11 km² suurune Björnlandeti rahvuspark.
Uus-Meremaa 2022. aasta taliolümpiamängudel
Uus-Meremaa osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 15 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal.
Feuerthalen
Feuerthalen on asula Šveitsis Zürichi kantonis Reini jõe vasakul kaldal, Feuerthaleni valla keskus.
Ajalugu
Küla on esmamainitud 1318 nimega Fuirtal an dem Rine, Schaffhauseni ürikutes ka juba varem ilma nimeta.
Koolmekohale rajati esimest korda sild 1259. Hilisemad sillad ehitati 1480, 1550–1611, 1759 (Hans Ulrich Grubenmann, hävis sõjas 1799), 1805 (Andreas Widmer) ja 1965. Sild koos väravatorniga, mis 1847 lammutati, kuulus Schaffhausenile; see kutsus esile piiritülid 1470, 1555 ja 1895.
Ivan Triesault
pisi|Juhan Treisalt 1920–1923Ivan Triesault (varasema nimega Juhan Treisalt; 13. juuli (vkj 1. juuli) 1898 Tallinn – 3. jaanuar 1980 Los Angeles) oli eesti näitleja.
14-aastaselt läks ta abilisena tööle Tallinna saksa teatrisse. Aastast 1916 elas ta Ameerika Ühendriikides. 1943. aastal mängis ta marssal Mihhail Tuhhatševski rollis oma esimeses Hollywoodi filmis "Missioon Moskvasse".
Triesaulti tuntuim roll on Eric Mathis Alfred Hitchcocki 1946. aasta spioonifilmis "Notorious".
Tšistoozjornoje rajoon
Tšistoozjornoje rajoon on rajoon Novosibirski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Tšistoozjornoje alev.
Maarja Soone
Maarja Soone (sündinud 7. juunil 1974 Lüganuse külas Kohtla-Järve rajoonis) on eesti koorijuht.
Soone on 2002. aastast Estonia poistekoori koormeister.
Ta on töötanud 1998. aastast Vanalinna Hariduskolleegiumis koorijuhi ja muusikaõpetajana ning juhatab 2003. aastast Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori, mille ta ise samal aastal asutas.
1998. aastast dirigeerib ka Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori 2.–3. klassi mudilaskoori ja 4.–6. klassi lastekoori.
On olnud laulupidudel lastekooride dirigent (2007, 2009, 2011, 2014), valikühendkooride dirigent (2009), valiknais- ja -lastekooride dirigent (2014) ning lastekooride liigijuht (2014, 2019).
Eesti Koorijuhtide Liidu liige (2007).
Isiklikku
Tema isa on piiskop Einar Soone.
Tundrajukagiiri keel
Tundrajukagiiri keel ehk põhjajukagiiri keel on üks kahest jukagiiri keelest, mida kõnelevad Venemaal Sahhas Indigirka alamjooksu ja Kolõma vahelises tundras elavad jukagiirid.
Halotaan
pisi Halotaan (ladina Halothanum) ehk ftorotaan (ladina Phtorothanum) ehk fluotaan; keemiline nimetus 2-bromo-2-kloro-1,1,1-trifluoroetaan; kaubanduslikud nimed Anestan, Fluctan, Fluothane, Ftorotan, Halan, Narcotan, Rhodialotan, Somnothane) on inhaleeritav üldanesteetikum.
See on ainus broomi sisaldav inhalatsioonianesteetikum. See on värvitu ja meeldiva lõhnaga, kuid valguse toimel lagunev, mistõttu seda pakitakse tumedatesse (oranžidesse) pudelitesse. Stabilisaatorina lisatakse 0,01% tümooli.
Halotaan sisaldub WHO hädavajalike ravimite nimekirjas WHO Model List of Essential Medicines. Arenenud maades on see enamasti asendatud näiteks sevofluraani, isofluraani või desfluraaniga.
Füüsikalised ja keemilised omadused
See on värvitu läbipaistev liikuv kergesti lenduv vedelik kloroformi lõhna meenutava lõhnaga ning magusa ja põletava maitsega.
Pszczyna
Pszczyna (saksa Pless või Pleß) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Pszczyna maakonna ja Pszczyna valla halduskeskus. Pszczyna asub Katowicest umbes 32 km lõunas ja Bielsko-Białast ligukaudu 20 km põhjas.
Pszczyna sai linnaõigused 1303. aastal. Alates 1327. aastast oli Tšehhi kuningriigi koosseisus. 1741. aastal läks Preisi kuningriigi võimu alla. Rahvahääletuse tulemusel läks 1921. aastal Poolale.
Kõõru linnamägi
Kõõru linnamägi on mägi Võru maakonnas Setomaa vallas Kõõru küla lähedal Tedrepalo metsas.
Mäe kirjeldus
18 meetri kõrgust mäge piiravad kolmest küljest järsud orunõlvad. Idakülg on kitsa maariba kaudu ühendatud orunõlva pealse platooga. Maariba ja mäelae vahel asub madal kraav. Mäelae pindala on umbes 300 m². Varem mäel kasvanud mets oli 2012. aastaks maha raiutud.
Oletatava linnamäe uurimine
Kohalikud harrastusajaloolased Aare Hõrn ja Ali Kikkas pakkusid 1997. aastal välja, et välisilme põhjal võib tegu olla muistse linnamäega. Rahvapärimuses seda samas linnamäena ei tunta. 1999. aasta proovikaevamine mäelael kultuurikihti ei tuvastanud, leiti vaid mõned väiksed söetükikesed. 2012. aastal uuriti mäge põhjalikumalt. Mäe kõrgemale osale tehtud 14,75 m² suurusest kaevandist, mis ulatus otsapidi ka lõunanõlvale, mingeid selgelt inimtegevusele viitavaid jälgi ei leitud. Ka ükski mäe platoo 47-st proovikaevandist ei näidanud märke kultuurikihist ega muististest. Mäekaela peal olevasse kraavitaolisse vagumusse tehtud 5 m² suurusest kaevandist leiti kolm arvatavasti inimtekkelist auku, neist kahe paiknemine meenutas kitsa (77 cm) värava postiauke. Ühes oletatavas postiaugus olnud söetükkide radiosüsiniku analüüs dateeris need ajavahemikku 258–566 pKr. Kolmandast, teistest eristuvast august saadud proov dateeriti ajavahemikku 1403–1634 pKr, mis näitab, et mäel on olnud vähemalt kaks erinevat inimtegevuse perioodi. Arheoloogid jõudsid järeldusele, et sõjalise kaitse funktsiooni mäel ilmselt polnud ja tegu võis olla rituaalide läbiviimise või pühakohaga, mida värav pidi mittepühast alast eraldama. Samas ei välistata ka mäe teistsuguseid, näiteks majandusega seotud kasutusviise.
Francisco Franco y Martínez-Bordiú
pisi|Francisco Franco y Martínez-Bordiú vapp. Francisco Franco y Martínez-Bordiú (sündinud 9. detsembril 1954 El Pardo palees) on Hispaania grand, II Meirási isand ja XI Villaverde markii.
Tema vanemad olid X Villaverde markii Cristóbal Martínez-Bordiú (1922–1998) ja I Franco hertsoginna Carmen Franco y Polo (1926–2017).
Bophuthatswana
Bophuthatswana koosnes seitsmest enklaavist.
Bophuthatswana sai autonoomia 1. juunil 1972.
6. detsembril 1977 kuulutati Bophuthatswana iseseisvaks riigiks. Ükski välisriik Bophuthatswana iseseisvust ei tunnustanud.
Bophuthatswana armee isikkoosseisu suurus oli 4000 meest.
27. aprillil 1994 Bophuthatswana likvideeriti ja selle territoorium liideti Lõuna-Aafrika Vabariigiga.
Võšenka (Litõni rajoon)
Võšenka (ukraina keeles Вишенька) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 174. Pindala on 0,099 km².
Toom
Toom võib tähendada järgmist:
Sotsioloogiline teadmusteooria
Sotsioloogiline teadmusteooria on valdkond milles selgitatakse kuidas mõjutavad ühiskonda teaduse eelsed mõttekujutelmad (N. Elias. Mis on sotsioloogia. 2013, lk 69). Kui filosoofilises teadusteoorias võetakse eeskuju loodusseaduste teaduslikust tunnetusest, siis sotsioloogiline teadmusteooria sisaldab kujutlusi ühiskonnast ja poliitilisi või sotsiaalseid ideoloogiaid (samas).
Võru Spordikeskuse staadion
Võru Spordikeskuse staadion (ka Võru staadion) on Võrus asuv jalgpalli- ja kergejõustikustaadion. Staadion kuulub Võru Spordikeskusele.
Staadion on ehitatud kuni 1600 pealtvaatajale.
Staadion on Võru FC Heliose kodustaadion (varem JK Võru).
Valge Daam
pisi|Kunstniku nägemus Valgest Daamist (16. sajand) Valge Daam on naiskummitus, kes väidetavalt on riietunud üleni valgesse ja kes elab maapiirkondades. Kummituse tekkimine on seotud mingi kohaliku tragöödilise legendiga.
Eestis
Eesti tuntuim Valge Daam on seotud Haapsaluga.
Haapsalu peetakse ka Valge Daami päevasid.
Kieli ülikool
Kieli Christian Albrechti Ülikool (saksa keeles Christian-Albrechts-Universität zu Kiel) on Saksamaal Kielis asuv ülikool.
Ülikooli asutas 1665. aastal Holstein-Gottorpi hertsog Christian Albert.
Ülikoolis õpib tänapäeval umbes 24 000 üliõpilast.
Philip Hauge Abelson
Philip Hauge Abelson (27. aprill 1913 Tacoma, Washingtoni osariik – 1. august 2004 Bethesda, Maryland) oli USA füüsik ja keemik.
Suraži maakond
Suraži maakond (valgevene keeles Суражскі павет; vene keeles Суражский уезд) oli Venemaa Keisririigi Vitebski kubermangu haldusüksus.
Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Polotski kubermangu koosseisu. 1796. aastal likvideeriti kubermang ja ühtlasi ka maakond. 1802. aastal loodi see taas loodava Vitebski kubermangu koosseisus. Venemaa koosseisus oli maakonna pindala 3200 km.
1863. aastal elas maakonnas 36 000 inimest. 1866. aastal maakond likvideeriti ning selle alad jagati Vitebski, Gorodoki ja Veliži maakonna vahel.
Philip Hauge Abelson
Aastal 1940 assisteeris ta Edwin Mattison McMillanit uraani aatomite pommitamisel neutronitega. Tulemusena saadi senitundmatu keemiline element neptuunium. Nii osales ta esimeses keemilise elemendi sünteesimises.
Abelson osales Manhattani projektis. Ta töötas välja termoforeesiprotsessi uraani rikastamiseks, kasutades lähteainena uraanheksafluoriidi. Sellega lõi ta eeldused tuumareaktorite ja tuumarelvade konstrueerimiseks.
Märdi linnamägi
Märdi linnamägi ehk Kõrgemägi on muinaseestlaste linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Väikse Emajõe ääres Ala-Trommi turismitalu lähistel.
Philip Hauge Abelson
Aastatel 1962–1984 oli Abelson ajakirja Science peatoimetaja.
Abelson tegeles ka tuumaallveelaevade kavandamisega ja propageeris radioaktiivsete isotoopide rahumeelset kasutamist. Näiteks kasutas ta meetodit, mis võimaldas tõestada aminohappeid mitmesuguse vanusega fossiilides ning rasvhappeid üle miljardi aasta vanuses kivimis.
Priit Saksing
Priit Saksing (sündinud 12. juulil 1950 Tartus) on Eesti poliitik ja ametnik.
Priit Saksing õppis 1957–1969 Tartu 7. Keskkoolis ja 1969–1973 Eesti Põllumajanduse Akadeemias metsamajanduse erialal.
Alates 1972. aastast töötas Priit Saksing Kambja metskonnas abimetsaülemana. Aastatel 1975–1981 oli ta Kuuste metskonna metsaülem ja 1981–1988 Jõgeva Metsamajandi direktor.
Aastatel 1988–1994 oli Priit Saksing Jõgeva rajooni TSN Täitevkomitee esimees ning Jõgeva maavanem. Aastatel 1994–1995 töötas ta Tallinna Sadamas personalidirektorina ja 1995–1997 RAS Silmetis peadirektorina, kus jäi vahele suurriisumisega 1,7 miljoni krooni ulatuses ning sai kolm aastat vanglakaristust tingimisi.
Aastatel 1997–1998 oli Saksing Sillamäe Linnavolikogu esimees. Aastatel 1998–1999 töötas ta AS-is Hotronic arendusdirektorina. 1999–2005 oli Saksing mitme ettevõtte nõukogu esimees (kuni 2003 AS Modulvest ja AS Korel SYS, 2003–2005 AS Eesti Energomontaaž).
Alates 2003. aastast on Priit Saksing Peipsi Kalurite Ühingu juhatuse esimees, aastatel 2005–2007 oli ta ISCG juhatuse liige, aastast 2007 on ta Kivikuvand OÜ nõunik ning alates 2011. aastast Eesti Mereakadeemia Nõunike Kogu liige.
2008. aastal pälvis Priit Saksing Jõgevamaa vapimärgi.
Vexini krahvide loend
Alljärgnev on Vexini krahvide loend. Vexin oli keskaegne Prantsusmaa krahvkond, mis jagati hiljem Prantsuse Vexiniks ja Normandia Vexiniks.
Polaarsed idatuuled
Idatuuled on püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest parasvöötme suunas. Selle põhjuseks on kõrgrõhuala tekkimine poolustel, kus külm ja raske õhk laskub allapoole. Poolustest liigub õhk ekvaatori suunas, kus on tekkinud madalrõhuala. Soojenes tõuseb õhk üles ja parasvöötmes tekib madalrõhuala. Coriolisi efekti mõjul pöörduvad tuuled läände, selle tõttu nimetatakse need idatuulteks.
Jämepeamadulased
Triibused
Triibus Pseudoboini:
Maoperekonnad
Jämepeamadulaste alamsugukond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks perekondadeks :
Levila
Need väikesed (mitte üle 1 m pikad) maod elavad Lõuna-Ameerikas ja Kesk-Ameerikas, Aasias ja Indias.
Kopsud
Erinevalt teistest madudest on jämepeamadulastel mitte vasak vaid parem kops taandarenenud.
Toitumine ja hambad
Jämepeamadulased toituvad peamiselt väikestest selgrootutest. Nende madude alalõua parem ning vasak pool on kaotanud omavahelise liikuvuse ja on teineteisega jäigalt seostunud. Nendel väikestel madudel on soonilised hambad mis on suunatud kõri poole ja neid kasutavad nad toitumisel aga teadlaste arvates ka sisestamaks saakloomadesse mürgina toimivat süljenäärmete nõret. Nad toituvad peamiselt limustest ja kojaga tigudest.
Teatmeteoses Loomade elu, V köite, 295. lk kirjeldatakse seda järgnevalt Röövloom sisendab jäiga alalõua kojasuudmesse, edasise liigutuse abil surub pikad, kõverdunud hambad limuse keha eesmisse ossa ja järk-järgult, ületades teo vastupanu, kisub ta eriliste närimisliigutuste abil kojast välja. Teadlased on need maod inimestele üldiselt ohutuks tunnistanud. Osadel Dipsadidae sugukonda kuuluvatel madudel on laboratooriumides Duvernoy näärme eritiste manustamisel biotestidesse kaasatud katseloomadele teatav oht loomade elule kinnitust leidnud.
Valge Daami päevad
Valge Daami päevad (ka Valge Daami aeg) on Haapsalus igal aastal augustis toimuv kultuuriüritus. Üritust korraldab Haapsalu Kultuurikeskus. Üritus on ajendatud Haapsalu Valge Daami legendist.
Esimene üritus toimus 1980. aastatel.
Ürituse raames toimub muu hulgas laat. Õhtul toimuvad vabaõhuetendused.
Karolinska Instituut
Karolinska Instituut (rootsi keeles Karolinska Institutet, lühend KI) on Stockholmis asuv meditsiiniülikool. See on Euroopa üks suuremaid ja prestiižsemaid meditsiiniülikoole.
Ülikool asutati 1810.
Endla Mandel
Endla Mandel (5. aprill 1933 Urvaste vald, Võrumaa – 14. august 2018) oli eesti sõudja.
Lõpetas 1952 Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi, 1956 TRÜ KKT ja 1967 raviarsti-kirurgina TRÜ arstiteaduskonna.
Töötas 1956–1960 Võru SK-s võimlemistreenerina, 1960–1964 TRÜ veespordikateedris sõudetreenerina ja 1967–1999 Võrumaa haiglas kirurgina; 1999–2005 oli tal Antslas erapraksis.
Sportima hakkas Valgas, 1953–1956 harrastas Heino Elkeni käe all sportvõimlemist, 1954 Edgar Naaritsa treeningurühmas korvpalli ning aastast 1956 Erich Seileri juhendamisel sõudmist.
Ternivka (Krõvõi Rigi rajoon)
Ternivka (ukraina keeles Тернівка) on küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Krõvõi Rigi rajoonis. Elanike arv on 149.
Ternivka (Beršadi rajoon)
Ternivka (ukraina keeles Тернівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1395.
Supermatemaatika
Supermatemaatika kujunes 1960. ja 1970. aastatel; selle esimesi arendajaid oli Nõukogude Liidu matemaatik ja füüsikateoreetik Feliks Berezin.
Supermatemaatika uurimisobjektideks on superalgebrad (näiteks Minkowski superruum ja Poincaré superalgebra), superskeemid, supermeetrika/supersümmeetria, supermuutkonnad, supergeomeetria ja supergravitatsioon, kuid kõiki neid superstringiteooria kontekstis.
Riia Tehnikaülikool
pisi|260px|Riia Tehnikaülikooli endine peahoone Raiņa bulvāris 19, tänapäeval [[Läti Ülikooli peahoone]] Riia Tehnikaülikool (läti keeles Rīgas Tehniskā universitāte) on Riias asuv avalik-õiguslik tehnikaülikool.
Riia Polütehnikum asutati 14. oktoobril 1862, Riias Raiņa bulvāris 19. See on vanim Baltimaade tehnikaülikool.
1918. aastal liideti tehnika- ja põllumajandusteaduskonnad loodud Läti Ülikooliga, 1958. aastast taastati iseseisev Riia Polütehniline Instituut.
Direktorid
Ülikoolis on töötanud: August Toepler, Étienne Laspeyres, George Armitstead, Wilhelm Ritter, Mihhail Dolivo-Dobrovolsky, Engelbert Arnold, Paul Walden ja Wilhelm Ostwald.
Jõgevamaa Kuldrist
Jõgevamaa Kuldrist on Jõgeva maakonna autasu, mis antakse isikutele, kes oma töö ja tegevusega on andnud olulise panuse Jõgevamaa arengusse.
Jõgevamaa Kuldristi mõõdud on 44×44 millimeetrit.
Kuldristi lint on 35 mm ja Jõgevamaa vapi värvides: sinise ja rohelise välja poolitavad kolm valget joont.
Teenetemärgi statuut kinnitati 25. jaanuaril 2007.
Teeneteristi kavandi autor on Heino Prunsvelt.
Siirius Sikka
pisi|Siirius Sikka 2021. aasta Arvamusfestivalil Siirius Sikka (sündinud 26. augustil 1971 Abja külanõukogus) on eesti muusika- ning informaatikaõpetaja ja täiskasvanute koolitaja.
Haridus
Siirius Sikka on lõpetanud Abja Gümnaasiumi, tal on 2005. aastal Tallinna Ülikooli informaatika instituudis omandatud magistrikraad, tal on muusikaõpetaja ning koorijuhi kutse ja täiskasvanute koolitaja 7. tase kutse.
Töö ja ühiskondlik tegevus
Eesti Vabaharidusliidu juhatuse liige/ volikogu liige perioodil 2019 - 2021. ETKA Andras täiskasvanuhariduse koordinaator ja koolitajate piirkondliku töötoa juht Viljandimaal. Ta on korraldanud ETV saate "Laulukarusselli" Viljandimaa vooru ning tema õpetatud lapsed on jõudnud ka selle saate finaali
Tunnustus
2019 – Viljandimaa töötukassa aasta koostööpartner
Idatuul
Idatuul on tuul, mis puhub idast läände.
Vanakreeka mütoloogias oli idatuult esindav jumalus Euros. Arvati, et ta toob soojust ja vihma. Tema sümboliks oli ümberpööratud vaas, kust voolas välja vett.
東風
Pierre Arditi
pisi|Pierre Arditi (2012)
Pierre Arditi (sündinud 1. detsembril 1944 Pariisis) on prantsuse näitleja, kahe Césari laureaat.
Lisaks teatrirollidele on ta mänginud paljudes filmides. 1972. aastal mängis ta nimiosa Roberto Rossellini filmis "Blaise Pascal" ja 1974. aastal Napoleon Bonaparte'i osa Guy Lessertisseur' filmis "Amoureuse Joséphine". 1998. aastal mängis ta neljaosalises teleseriaalis "Le Comte de Monte Cristo" prokurör Villeforti. Arditi tegi kaasa Alain Resnais' 9 filmis, neist kahe filmi rollid tõid talle Prantsusmaa tähtsaima filmiauhinna Césari. Arditi on rohkesti lugenud dokumentaalfilmidele peale jutustavat teksti, sealhulgas Frédéric Lepage'i ja Laurent Frapat' dokumentaalsarjadele koondnimetusega "Les Chroniques de la terre sauvage" ('Metsiku maa kroonikad').
Jaunmuiža mõis
Jaunmuiža mõis (saksa keeles Radenhof-Neuhof, varem Neuhof, läti keeles Jaunmuiža) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas Lodes Jaunāmuiža külas.
Ajalugu
Jaunmuiža oli 1826. aastal Jurata karjamõis. 1909. aastal loeti valdust iseseisvaks riigimõisaks.
Anna Sorokina
pisi|Anna Sorokina (2021) Anna Sorokina (vene keeles Анна Сорокина; sündinud 23. jaanuaril 1991 Domodedovos Venemaa Föderatsioonis) on saksa kodakondsusega vene päritolu naine, kes pälvis tuntuse pettuseskandaaliga. Ta kolis 2013. aastal New Yorki ja lõi Anna Delvey nime all fiktiivse identiteedi, teeseldes end olevat rikas saksa soost pärijanna. 2017. aastal ta arreteeriti. 2019. aastal mõisteti ta New Yorgi hotellide ning oma jõukate tuttavate petmise eest süüdi. Ta pani toime varguse katse, teenuste varguseid ja hulga pisivarguseid.
Sorokina lugu ja tema võimet sulanduda jõukatesse ringkondadesse kajastati meedias laialdaselt. Netflix ja HBO on töötanud selle nimel, et tuua tema lugu ekraanile. Netflixi draamasarja pealkirjaks on "Inventing Anna", mille on loonud ja produtseerinud Shonda Rhimes.
Ta vabastati vanglast 11. veebruaril 2021.
César
pisi|Césari kuju César (prantsuse keeles César du cinéma) on Prantsusmaa riiklik iga-aastane filmiauhind.
Auhinda annab välja 1976. aastast Prantsusmaa filmiakadeemia Académie des arts et techniques du cinéma akadeemia liikmete seas korraldatud hääletuse alusel. Auhinnatseremooniat on peetud eri kohtades Pariisis – enim kordi teatris Théâtre du Châtelet (2002–2016). Alates 2017. aastast toimus tseremoonia Pleyeli kontserdisaalis ja alates 2021. aastast on toimunud Olympia kontserdisaalis.
Auhind on saanud nime Prantsusmaa skulptori César Baldaccini järgi, kes kujundas filmiauhinna võitjatele antava pronkskujukese.
pisi|left|Viie Césari laureaat [[Isabelle Adjani]] Enim auhindu on võitnud kaks filmi: 10 Césarit võitis 1981. aastal filmis "Viimane metroo" ("Le Dernier Métro" ,1980; lavastaja François Truffaut) ja 1991. aastal "Cyrano de Bergerac" (1990; lavastaja Jean-Paul Rappeneau). Enim nominatsioone (15) on saanud film "Illusions perdues" (lavastaja Xavier Giannoli), mis esitati 2022. aastal 15-le Césarile. Näitlejatest on enim auhindasid (5) võitnud Isabelle Adjani ja lavastajatest Roman Polanski (5 auhinda).
Jasmin Selberg
Jasmin Selberg (sündinud 11. august 1999) on Eesti-Saksamaa modell ja iluduskuninganna, konkursi Miss International 2022 võitja.
Anood
pisi|Tsinkanoodi elektronide liikummise ja elektrivoolu suuna illustratsioon Anood (kreeka k anodos tee ülespoole) on elektriseadme elektrood, millele liiguvad katoodilt väljuvad negatiivse elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonde liikumine anoodilt katoodile.
Keemilises vooluallikas kui energiat andvas seadises on anoodiks see elektrood, millel toimub oksüdatsioonireaktsioon. Sel juhul on anood katoodi suhtes negatiivne: vooluallika anood on ühtlasi miinuspoolus ja katood plusspoolus.
Süsinikust anoode valmistatakse Sosnovski karuputkest.
Brikett
pisi|[[Puusüsi|Puusöest briketid]]
Brikett (prantsuse sõnast briquette) on peeneteralisest, tolmjast või kiudsest materjalist, ka laastudest vm tootmisjäätmeist pressitud korrapärase kujuga tükk või tükid. Briketi valmistamist nimetatakse brikettimiseks.
Küttebrikette valmistatakse turbast, saepurust, puidust, kivisöest, puusöest, pruunsöest, biomassist jms.
Turbabrikett
Turbabrikett on freesturbast valmistatud brikett, mida saab kütusena kasutada tahkekütuse kateldes ja ahjudes.
Turbabriketi kütteväärtus on 4,5 MWh/t, tuhasus kuni 9%, niiskus sisaldus 15–18%, väävli maksimumsisaldus 0,3%.
Söödabrikett
Brikettida saab ka teatud loomasööta, selle saadus on söödabrikett. Näiteks kasutatakse automatiseeritud söötmisega farmides siloplokkidest lõigatud silobriketti.
Virķēne mõis
Virķēne mõis, ka Virķēni mõis (saksa keeles Würken, läti keeles Virķēnu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas Virķēnis.
Mõisa juures kasvav Virķēni mõisa tamm on looduskaitse all.
Ajalugu
Hilisema Virķēne ja Endzele mõisa ala koosneb Orboteni nime kandnud ning Johann Ruischile ja hiljem Johann Bolkenile kuulunud 1 ja 1/2 adramaa suurustest aladest, mille läänistas Wolter von Plettenberg 1520. aastal Ruddelinile. Teise osa moodustas poole adramaa suurune Hermann Stenhusile ja hiljem Remmert von Rönnenile kuulunud valdus. Need alad läksid 1599. aastaks Nikolaus Ruddelini ja Margaretha Akeni valdusse. Rootsi ajal andis kuningas Gustav Adolf mõisa Michael Engelhardi valdusse.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 5/8 adramaad, sellele allus 154 mees- ja 170 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 2 ja 3/4 adramaad, aastal 1688 aga 4 ja 1/4 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 3 ja 1/4, aastal 1757 aga 4 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 13/20, aastal 1881 aga 4 ja 11/80, lisaks allus mõisale 7 ja 9/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Polkowice
Polkowice sai linnaõigused 1291. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus. 1945. aastal kaotas Polkowice linnaõigused, kuid sai need 1967. aastal tagasi. Polkowice on olulisemaid vasemaagi tootmise keskusi Poolas.
Tšernihivi pommitamine 3. märtsil 2022
'''Tšernihivi pommitamise 3. märtsil 2022''' viisib läbi Venemaa väged Tšernihivi linna piiramise ajal osana Venemaa 2022. aasta sissetungist Ukrainasse. Korraldatud õhurünnakutes hukkus 47 inimest. Amnesty International ja Human Rights Watch kirjeldasid rünnakuid sõjakuriteona.
Rünnak
3. märtsil 2022, vahetult pärast kella 12.00, filmiti Tšernihivi elamurajoonis Vjatšeslava Tšornovila ja Kruhova tänavate moodustatud kolmnurksel avalikul väljakul alla kukkumas kuus juhitamata õhupommi. Amnesty Internationali analüüs näitas, et alla kukkus (vähemalt) kaheksa pommi. Ivana Bohuna tänava elanik Alina ütles, et kuulis enne pommide plahvatamist valju suminat.
Rünnaku film salvestati pardakaameraga. Filmis on näha kuue pommi kukkumist ja plahvatust. Teistes veebimeedias avaldati ohvrite surnukehad, ellujäänute kanderaamidel äraviimine, tuletõrjujad, kes üritasid kustutada tulekahjusid kannatada saanud peamises korterikompleksis, ning põlevaid autosid ja puid. Regionaalkuberner Vjatšeslav Tšaus ütles ajakirjanikele, et löögi sai kaks kooli.
Ukrainas sündinud USA kongresmen Victoria Spartz ütles ajakirjanikele, et tema vanaema elas lähedal asuvas hoones ja kõik aknad olid hävinud.
Samal päeval hävis mujal Tšernihivis kaks kooli (nr. 18 ja nr 21) ja 8 eramaja ning veel 7 maja sai tugevalt kannatada.
Ohvrid
Julia Matvienko, samuti Ivana Bohuna tänava elanik, elas pommirünnaku üle peavigastusega. Tema kolm last ei saanud vigastada, kuid pidid pärast plahvatust rusude alt välja roomama. Kohalikud päästeteenistused registreerisid pommirünnakus 38 meest ja 9 naist ning 18 inimest sai vigastada.
Uurimised
Kuna Amnesty International ei suutnud tuvastada läheduses olevat seaduslikku sõjalist sihtmärki, võib rünnak olla 2022. aasta sissetungi sõjakuritegu.
Human Rights Watch (HRW) ei leidnud ühtegi tõendit "märkimisväärse [sõjalise] sihtmärgi kohta ristmikul või selle lähedal, kui seda tabati, ... mis viitab potentsiaalselt tahtlikule või hoolimatule valimatule rünnakule". HRW kutsus üles algatama Ukraina Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimist ja ÜRO uurimiskomisjoni selgitamaks, et kas tegu on sõjakuriteoga ja võtta vastutusele selle eest vastutavad inimesed. HRW uurimine hõlmas telefoniintervjuusid kolme tunnistaja ja veel kahe Tšernihivi elanikuga ning 22 video- ja 12 fotoanalüüsi. HRW küsitletud tunnistajad väitsid, et nad ei teadnud naabruses toimuvatest sõjalistest sihtmärkidest ega operatsioonidest.
Salix elongata
Salix elongata on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv kääbuspõõsas.
Salix elongata kõrgus on 0,1-0,2 m.
Need pajud kasvavad Tiibeti kaguosas, 3500–3900 m kõrgusel.
Eellugu
Liigi nimetamiseks tutvusid uurijad herbaariuminäidistega järgmistes herbaariumides (tähistatud rahvusvaheliselt tunnustatud akronüümidega) BJFC, CDBI, E, IFP, K, KUN, PE, HNWP, SCFI, SWFC ja SZ, ja digitaalsetes kollektsioonides A, BM, CAS, MO, P, TI ja W.
Salix elongata on liigitatud sektsiooni Floccosae K.S. Hao ex C.F. Fang & A.K. Skvortsov (1998: 470).
Tüüp:Hiina. Tiibet (Xizang): Zayü County, Azha Glacier, 29°07′21.54′′N, 96°50′25.33′′E, 3644 m, 3. september 2012, L. He & S. Liao PH2012090302 (holotüüp BJFC!, isotüüp BJFC!, PE!).
Susz
Susz (saksa Rosenberg in Westpreußen) on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Iława maakonnas, Suszi valla halduskeskus.
Susz sai linnaõigused 1314. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.
Sergei Baruzdin
Sergei Baruzdin (vene Сергей Алексеевич Баруздин; 22. juuli 1926 Moskva – 4. märts 1991 Moskva) oli vene kirjanik. Põhiliselt oli ta tuntud laste- ja noorsookirjanikuna.
Sergei Baruzdini esimene jutustus ilmus lasteajakirjas 1938. aastal. Ta võttis osa Teisest maailmasõjast. Üleliidulisse Kommunistlikku (bolševike) Parteisse astus ta 1949. aastal. 1958. aastal lõpetas Sergei Baruzdin Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. 1957–1965 oli ta Vene NFSV Kirjanike Liidu juhatuse sekretär, alates 1967. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu sekretär. Alates 1965. aastast töötas Sergei Baruzdin ajakirja Družba Narodov peatoimetajana.
Lõuna-Ruhja kirikumõis
Lõuna-Ruhja kirikumõis ehk Dienvidrūjiena kirikumõis, varem Ruhja ehk Rūjiena kirikumõis (saksa keeles Pastorat Süd-Rujen, varem Pastorat Rujen, läti keeles Dienvidrūjienas mācītājmuiža, varem Rūjienas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Rūjienas.
Lumivalge
Lumivalge on erakordselt valge või hele, puhtusest sädeleva lume värvus.
Seostub puhtuse, hapruse, õrnuse, ajutisusega
Variatsioonid
E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab lumivalget (schneeweiß) puhtaimaks valgeks, selle näitemineraaliks toob ta teralise lubjakivi (körniger Kalkstein).
1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab lumivalget (snow white) kui valgete värvuste karaktertooni, värskelt sadanud lumega sarnanevat puhtaimat valget ilma kõrvalvarjunditeta. Värvuse näideteks loodusest toob ta naerukajaka rinnasulgede ja lumikellukese õie valge värvuse, mineraalidest Carrara marmori ja allikalubja.
Veebivärv Snow on üks X11 värvidest, kergelt roosakana näiv kahvatu valkjas toon
Piibar
Ansambli kunstiline juht on Toivo Luhats.
Ansambli repertuaari moodustab algupärane rahvamuusika. Ansamblis on mängitud näiteks järgmisi pille: akordion, kannel, torupill, lokupill, moldpill, Hiiu kannel, karjapasun, parmupill.
Ansambel on esinenud nii Eesti kui ka rahvusvahelistel folkloorifestivalidel.
Laimdota Straujuma valitsus
Laimdota Straujuma on juhtinud kaht Läti valitsust.
Andrioniškis
Andrioniškises on Anykščiai keskkooli põhiharidust andev osakond ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1935 ehitatud katoliku kirik, alevi lähistel asub lohuga Katinai või Sedeikiai kultuskivi.
Aastal 1912 sündis Andrioniškises Leedu graafik Domicėlė Tarabildienė.
Ajalugu
Andrioniškist on esmamainitud aastal 1672. Samas oletavad mõned ajaloolased, et asulat on esmamainitud hoopis 1620. aastal Biržai mõisa kohturaamatus nime all Jendraniszki. Aastal 1726 ehitati sinna esimene katoliku kirik.
1905. aasta revolutsiooni päevil asutasid sealsed elanikud omaalgatuslikult leedukeelse kooli. 2. detsembril peksti läbi vallakirjutaja, rüüstati riiklik postkontor ja keelduti kooli laskmast õpetajaid, kes ei õpetanud leedu keeles. Kohaliku pristavi Orlovi juhatusel tuli alevisse karistussalk, mis peksis läbi kohalikud elanikud; kolm inimest küüditati ka Siberisse.
Aastal 1929 kukkus alevisse meteoriit (eukriitide klassi kuuluv akondriit, mis sisaldas märkimisväärsel hulgal maskeliniiti).
Aastal 1935 ehitati vana kiriku asemele uus, järgmisel aastal moodustati ka Andrioniškise kihelkond (varem allus sealne kirik Anykščiai kihelkonnale).
Nõukogude perioodil oli Andrioniškis üks tähtsamaid metsavendade tegevuspiirkondi. Sealsed salgad tegutsesid üle 34 aasta. Alev oli kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Lindla
Lindla on põllumajandusehitis, kus kasvatatakse põllumajanduslinde.
Sõltuvalt kasvatatavast linnust eristatakse näiteks kanalaid, hanilaid, tibulaid.
Keskaja päevad
pisi|Mõõgavõitluse etendamine Harjumäel Keskaja külas 2023. aastal. thumb|Keskaja tantsude etendamine Raekoja platsil 2023. aastal.
Lemmikloomasurnuaid
"Lemmikloomasurnuaid" (inglise Pet Sematary) on 2019. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide õudusfilm, mis tugineb Stephen Kingi samanimelisele romaanile.
Keskaja päevad
Ürituse raames toimuvad muu hulgas kontserdid, töö-, meistritoad.
2018. aastal toimusid 19. keskaja päevad.
Aasta putukas (Läti)
Aasta putukas on putukaliigile antav aunimetus, mille valimist Lätis korraldab Läti Entomoloogiaühing aastast 1999.
Sulev (laev 1972)
Sulev M412 on Saksa DV-st pärit Kondor-klassi kuuluv ja Eesti Mereväe esimene lipulaev. Algne nimi oli Meteor.
Ajalugu
Märtsis 1994. aastal kinkisid sakslased mõlemad luurelaevad Eesti Mereväele, kus sõsarlaev Komet sai nimeks Vambola ja pardanumbri 411. Eesti Mereväe lipp heisati laeval pidulikult 4. mail 1995. Sulevist sai Mereväe lipulaev. Ametlikult kutsuti seda "miinilaevaks", kuigi miinitraalimis ega -jahtimisvarustust tal tegelikult polnud. Laevaga oleks parimal juhul saanud meremiine veesata. Töökorras oli aga 25mm automaatkahur 2M3. Sulev sobis sellisena siiski mereväelastele esmasteks õppe- ja harjutustegevusteks ning osales hiljem ka rahvusvahelistel mereväeõppustel.
17. juulil 1995. aastal kukkus sadamas seisva Sulevi mastist pärast radariantenni hooletut käivitamist alla ajateenija Dmitri Zolotuhhin, kes suri haiglas. Sulevi komandöri Edgar Haavikut süüdistati seejärel laevajuhtimiseeskirjade rikkumises. Kohus mõistis komandöri aga õigeks, kuna selliseid eeskirju polnud Eesti mereväes veel olemas. Kohtu arvates eirati ohutustehnika nõudeid, ent ka neid polnud Eesti mereväes olemas. Lisaks tegi kohus selgeks, et Sulevil polnudki komandöri, sest polnud paberit, millega Haavik oleks komandöriks määratud. Komandör vabastati Mereväe teenistusest.
1998. aasta sügisel juhtus Sulevil sadamas (väidetavalt kas ebavajalike, hooletute või pahatahtlike tegevuste tõttu) õnnetus, mille tagajärjel tungis laeva 60 t vett. Ametlikult juurdluse tulemusena süüdlast ei selgunud. Laev päästeti ja korrastati.
1990-ndate lõpuks jäeti Sulev seisma. Laev oli ehitatud luurelaevaks, millisena tal polnud Eesti mereväes rakendust. Samuti polnud otstarbekas seda ümber ehitada miinitraaleriks, sest Eesti merevägi oli juba selleks ajaks saanud abi korras Saksamaalt paar miinitraalerit. 2000. aastal kantigi Sulev maha ja lõigati vanarauaks. Sama nimi anti edasi Saksamaalt abina saadud miinijahtijale.
Robert-François Damiens
Robert-François Damiens (9. jaanuar 1715 La Thieuloye, Prantsusmaa – 28. märts 1757 Pariis) oli Prantsuse teener, kes üritas 1757. aastal mõrvata Prantsusmaa kuningat Louis XV-t ning kelle avalik hukkamine tekitas laialdase ja kestva vastukaja. Temast sai viimane inimene, kes hukati Prantsusmaal neljakskiskumise läbi, mis oli traditsiooniline surmanuhtluse vorm kuningatapjatele.
Atentaadi ajendid on tänini segased. Seda on põhjendatud vaimuhäiretega, kuid ülekuulamisel saadud vastuste kohaselt ärritas Damiensi ka Prantsuse katoliku vaimulikkonna keeldumine andmast armulauda jansenistidele. Samas ei tunnistanud ta piinamisele vaatamata, et keegi oleks teda atentaadi kavandamisel aidanud.
5. jaanuaril 1757 ründas Damiens kuninga tõlda, kui see hakkas sisenema Versailles' paleesse, kuid oli liiklusummiku tõttu seisma jäänud. Ihukaitsjatest mööda sööstnud Damiens pussitas kuningat sulenoaga rinda, kuid nuga jäi pidama kuninga paksudesse talverõivastesse ning haav oli vaid paari sentimeetri sügavune. Ründaja ei püüdnud põgeneda ning võeti kohapeal kinni.
28. märtsil 1757 hukati Damiens Pariisis Place de Grève'il. Teda piinati mitmes järgus, muuhulgas kuumade tangide, põleva väävli ning haavadesse valatud sulavaha, sulatina ja keeva õli abil. Kuna hobused ei olnud neljaksrebimise protseduuriga harjunud, tuli kasutada nelja asemel kuut hobust. Kõik liikmed ei tulnud keha küljest lahti, mistõttu tuli timukal osa kõõlustest ise katki lõigata. Pärast liikmete küljest rebimist publiku plaksutamise saatel põletati Damiensi torso tuleriidal; mõne pealtnägija väitel oli ta siis veel elus.
Pärast Damiensi hukkamist põletati ta keha tuhaks ning tuhk puistati laiali. Tema õed-vennad olid sunnitud vahetama nime ning ta isa, naine ja tütar saadeti maalt välja.