cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ruunid
Ruunid ja Eesti
Kesk-Rootsi ruunikividel on mainitud ka Eestit või selle erinevaid paiku – näiteks 11. sajandi Frugårdeni ruunikivi Västergötlandis on püstitatud sõjamehe mälestuseks, kes langes “Eesti maadel”, Virumaad mainitakse kolmel Upplandi ruunikivil ja kahel kivil Ängbys on tekst Björni mälestuseks, kes langes Virumaal. Kolmandal Upplandis oleval kivil mälestab ema oma poega, kes tapeti Virumaal (a uirlanti).
Ajalugu
pisi|[[Bluetooth|Sinihammast tähistab ruun, kus on kombineeritud ruuni ᚼ ja ᛒ, Harald Sinihamba initisaale]] Arvatakse, et ruunitähestik tekkis germaanlaste aladel, mis olid kontaktis Rooma riigiga, kuid mitte piiri vahetus läheduses. Viimasel juhul oleks tõenäoliselt üle võetud ladina tähestik ja mitte loodud oma, sellest märgatavalt erinevat tähestikku. Võimaliku tekkepiirkonnana on pakutud praegust Jüütimaa lõunaosa. Ruunimärkide kuju – pikad püstkriipsud ja lühikesed rõhtkriipsud – on väga sobivad puu või kivi sisse lõikamiseks või tahumiseks.
Ruunikirja märke on peetud gooti tähestiku ja kirillitsa tähestiku üheks võimalikuks lähtepunktiks.
Ruunid on olnud alati ennekõike tähestik nagu tänapäevased kirjadki, kuid nende abil on ka ennustatud ja nendes väljendub ka rahvaste mütoloogia. 20. sajandi algul kasvas ruunide maagiline rakendamine seoses Saksamaal levinud müstitsismiga, Hitler aitas kaasa selle ikonograafia levikule seoses völkisch liikumisega, pärast natsi-Saksamaa langust selle populaarsus vähenes.
Ruune kasutatakse endiselt Skandinaaviamaades valdavalt dekoratiivelementidena ja hauakividel.
Erinevad ruunisüsteemid
Ruune pole vaid üks komplekt, eristuvad kolm põhilist süsteemi: vanem futhark ja noorem futhark ning anglosaksi futhorc. Viimane jõudis germaani hõimude vahendusel Inglismaale.
Noorem futhark jaguneb kolmeks: pikaharulised ruunid, rök ruunid ja stavlösa ehk hälsinge ruunid. Kõiki neid leidub kogu ruunide levikupiirkonnas, kuid pikaharulised on levinumad Taanis ning rök levis pigem Rootsis ja Norras.
Keskaegsetest ruunides kujunesid 16. sajandil omakorda dalruunid ehk Dalarna ruunid, mis olid Rootsi Dalarna läänis kasutusel kuni 20. sajandini. Seetõttu peetakse Dalarnat germaani kirja viimaseks kantsiks.
Vanem futhark (kuni 800. a)
Viikingite ajastu alguses kasutati endiselt vanemat futharki, mis sarnanes Itaalia algupärale, sealjuures polnud kirjade päritolu ühesuunaline, 4. sajandi gooti tähestik sisaldab kaht tähemärki, mis saavad pärineda vaid ruunidest. Futhark koosneb 24 ruunist, igal ruunil oma nimetus, mis esindab selle kõla. Ruunid paiknesid tavaliselt 8 komplektis ehk ætt või ættir. Vanemas futharkis on ruunid f u þ a r k g w; h n i j ï p z s; t b e m l ŋ o d, milles mitmed on otseselt seoses ladina tähestikuga: g, a, f, i, t, m,l = x, a, f, i, t, m, l. Üldiselt arvatakse, et u, r, k, h, s, b, o vastavad ladina tähestikus tähtedele v, r, c, h, s, b ja o. Ülejäänud on uued tähed või ebavajalike ladina tähtede kohandused.
Kõige varasem teadaolev futharki kujutis pärineb 400. aasta paiku Gotlandile püstitatud Kylveri kivilt.
1000px|Ruunid Kylveri kivil
Vanema futharki ruunid võivad tähendada ühtaegu nii tähte kui ka sõna, näiteks s-i tähistav ruun tähendab samas ka päikest.
Noorem futhark (800.–1100. a)
Samal ajal kui muud tähestikud pigem paisusid, kujutas noorem futhark endast ruunide lihtsustumist ja kondenseerumist, kahanedes 16 tähemärgile, ehkki samal ajal keeles endas häälikute ehk foneemide hulk hoopis kasvas. Kui vanem futhark oli eliidi pärusmaa, siis noorem futhark levis kogu piirkonna elanikkonna seas ja seetõttu leiab sellest märksa rohkem jälgi ning seda on kasutatud palju argisemate, igapäevasemate sündmuste tähistamiseks. Esimene ætt ei sisalda enam g ega w tähti, järele jäävad f, u, þ, a, r, k. Teisest kadus æ ja p, järele jäid h, n, i, j, z, s. Kolmandast kadus neli tähte (e, n, o, d), alles jäid t, b, m, l.
Hilisemad ruunid
pisi|Ruunid (ᛋᛆᚴᚱᛁᛏ ᛏᚮ) 1886. aasta hauakivil Inglismaal [[Parkendis]] Viikingite ajastu lõpul võeti seoses Skandinaavias kristluse levikuga kasutusele valdavalt ladina tähestik, kuid ruunid veel ei kadunud. Ruunidele lisandusid nüüd täpid, millega tähistati uusi foneeme, näiteks ruun e loodi olemasolevale ruunile i täpi lisamisega. Sellest ajastust leiab piiblikirjade ülestähendusi ruunidega. Samuti kasutasid talunikud jätkuvalt ruune kaupade tähistamiseks ning suhtlemiseks. Hiljem surid ruunid välja, kuid olid siiski aktiivselt kasutuses kuni 20. sajandi lõpuni.
Ruunide tõlgendamine
Kuna ruunide hääldus ajapikku muutus, mõnikord koos keelemuutusega võeti vana ruun uue hääliku tähistuseks uuesti kasutusele, siis on nende tähendust hiljem kohati raske tõlkida, selleks on vaja teada ka loetava teksti konteksti. Mõne kirja puhul on kontekst teada ja siis on ka tähendust lihtsam tuletada. Noorema futharki kondenseerumisel võis üks ruun tähistada erinevaid häälikuid. Tõlkimist raskendab kohati ka see, et mõned ruunikirjad on krüpteeritud.
Kasutamine 20. ja 21. sajandil
pisi|paremal|150px|Othila ruunile sarnanev [[Madalmaad|Madalmaade Waffen-SS-i tähistav embleem]] Pärast argisest kasutamisest kadumist on ruune kohati ja osaliselt taaselustatud. Austria müstik ja germaani revivalist Guido von List lõi ajutiselt pimedaks jäämise ajal 1902. aastal noorema futharki põhjal 18 pseudoruuni ehk Armanen ruunid, mida kirjeldas 1906. aastal oma artiklis Das Geheimnis der Runen (ee k "Ruunide Saladus") ning 1908. aastal eraldi teosena. Ruunide nimetuse kaudu püütakse neid seostada Armanenitega, kelles List nägi iidseid aaria preester-kuningaid. Armanen ruune kasutatakse tänini esoteerikas ja germaani neopaganluses. pisi|Ruunide põhjal loodud Tolkieni Cirth kiri Paarkümmend aastat hiljem võeti natsi-Saksamaal tarvitusele sovulo ruunist tuletatud SS sümbol, samuti olid seal kindla tähendusega eihwaz, algiz, othila ja ''hagal. ''
Ruune taaskasutavad rollimängudes osalejad (nt LARP), samuti võib neid kohata Tolkieni Sõrmuste Isanda saaga illustratsioonides, kaartidel. Tõenäoliselt üks tuntumaid ruunidest tuletatud sümboleid on sinihamba tehnoloogia tähis.
Ruunid mütoloogias
pisi|Futhark Ruunitähestik ehk futhark koosneb 24 tähest. Nimetus fuþark on tulnud tähestiku esimeste (ka vanemate) tähtede järgi: f, u, þ (th), a, r ja k.
Inglise keeles ja Skandinaavia riikides loobuti þ tähest ja võeti kasutusele tähed th, kuid islandi keeles on þ endiselt kasutusel.
Tähed jagatakse kolme aett ' i (vanaskandinaavia keeles "sugu"), igas 8 tähte. Tähtede järjekord on oluline, ainult kahte viimast võib omavahel vahetada. Igale ruunile vastab kindel iseloomujoon, värvus, vääriskivi ja loodusnähtus. Ruunide kombinatsioone kasutati loitsimisel.
Lühiülevaade
1. 15px fehu (või feah/fe). Häälik: F.
Tähendus: kari, rikkus. Jumalus: Freyr, Freyja. Element: tuli (+ maa). Värviliselt tulipunasena. 2. 15px uruz (või ur). Häälik: U. Tähendus: tarvas (ürgveis). Seega jõud, visadus, vaprus. Kasutatakse ka tervendamisel. Jumalus: Thor. Element: maa. Värviliselt punasena. 3. 15px thurisaz (või thorn). → Häälik: þ ehk Th.
8. 12px wunjo (või wynn). Häälik: W või V.
Tähendus: täiuslikkus, soovide täitumine. Jumalus: Odin. Element: maa. Värviliselt kuldsena. 9. 15px hagalaz (või haegl, hagall). Häälik: H.
Tähendus: rahe. Seega purustav jõud, alateadvus. Vastab mütoloogias Ragnarökile ehk maailma lõpule. Jumalus: Hella/Holda. Element: vesi. Värviliselt hallina. 10. 15px nauthis (või need, naudr). Häälik: N. Tähendus: häda. Seda kasutatakse rünnakute tõkestamiseks jne. Kaitseb pettuse ja reetmise eest. Jumalus: Skuld. Element: tuli. Värviliselt mustana. 11. 2px isa (või is). Häälik: I.
Tähendus: jää. Ka individualism jne. Kasutatakse kaitseks, tõrjumiseks. Jumalused: Verdandi, Rind, Skadi. Element: vesi. Värviliselt valgena. 12. 18px jera (või ger, or). Häälik: J või Y. Tähendus: aasta, viljasaak. Asjade muutumine ja aja kulg. Õigetpidisena kiire edasiliikumine, pööratuna (pilt pööratust: http://www.cooolart.com/Runes/Jera.jpg ) aeglane liikumine. Jumalused: Freyr, Freyja, Balder, Holdur. Kõik elemendid. Värviliselt rohelisena. 13. 16px eihwas (või eoh). Häälik: æ. Tähendus: jugapuu, uljus, käsk "mine ja tee!". Jumalused: Skadi, Ullr, Odin. Kõik elemendid. Värviliselt rohelisena.
16. 15px sowulo (või sigil, sol). Häälik: S. Tähendus: päike. Ka enesest lugupidamine, kavatsus. Kasutati jällegi tervendamisel. Jumalus: Balder. Element: õhk. Värvliselt kuldsena. 17. 17px teiwas (või tyr). Häälik: T. Tähendus: jumal Tyr. Ka õiglus. Element: õhk. Värviliselt punasena. 18. 14px berkana (või beorc, bjorkan). Häälik: B. Tähendus: kask. Ka naine, emadus, hoolitsus. Jumalused: Berta, Holda. Element: maa. Värviliselt rohelisena. 19. 15px ehwas (või eoh). Häälik: E. Tähendus: hobune. Üldse liikumisvahendid ja nende juhtimine. Ka abielu (oleks nagu kaks laguz ' i). Jumalused: Freyr, Freyja ja teised kaksikjumalused. Element: maa. Värviliselt rohelisena.
20. 15px mannaz (või man, madr). Häälik: M. Tähendus: inimene. Ümberpööratult vaenlane. Jumalus: Heimdallr. Element: õhk. Värviliselt sinisena. 21. 12px laguz (või lagu, logr). Häälik: L. Tähendus: järv. Õigetpidi tõus, pööratult (1) mõõn. Võib olla ka elu või partnelluse sümbol. Jumalus: Nerthus. Element: vesi. Värviliselt rohekas-sinisena. 22. 17px inguz (või ing). Häälik: NG. Tähendus: Freyr. Ka "olema kellegi poeg/tütar" On ka "aken teise teadvusesse" vms. Jumalus: Freyr/Freyja. Element: vesi, maa. Värviliselt rohelisena. 23. 17px othila (või ethel). Häälik: O.
Tähendus: päritav maa, aadellik. Millegi kindlustamine ja keskendamine. Loob kokkukuuluvustunde. Jumalus: Odin. Element: maa. Värviliselt punasena. 24. 15px dagaz (või daeg). Häälik: D.
Tähendus: päev. Kasutatakse ka millegi nähtamatuks muutmisel. Jumalused: Loki, Heimdal. Element: tuli, õhk. Värviliselt punasena.
Režas
Režas on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla põhjaosas.
Küla asub Virbupe jõe ääres. Režas jääb endisest valla keskusest Valgalest 9, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele.
Külas asub looduskaitsealune Virsaiši kosk. pisi|tühi|Virsaiši kosk
Asulad (Y)
Asulad (Y) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mille nimi algab Y-tähega.
Tallinna parkide loend
''Siin on loetletud Tallinna parke ja parkmetsi.
Veskiküla
Veskiküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Külas asub Valgma talu kalmistu.
Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Vasalemma valda.
Sotsiaalökoloogia
Sotsiaalökoloogia on sotsioloogia haru, mille aine on inimese, ühiskondlik-poliitiliste süsteemide ja keskkonna eriomased seosed. Sotsiaalökoloogia kujunes esialgu linnasotsioloogia (urbaniseerumissotsioloogia) osana.
Sotsiaalökoloogia, nii nagu seda arendas Murray Bookchin, väidab ökoloogiliste probleemide peamiseks allikaks olevat sotsiaalseid probleeme inimühiskonnas.
Arnold Hinnom
Arnold-Johannes Hinnom VR I/2 (5. jaanuar 1896 Kuie küla, Einmani vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 9. oktoober 1989 Chapel Hill, Põhja-Carolina, USA) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). Soomusrongide divisjoni ülema abi Vabadussõjas.
Arnold Hinnom oli üks neist vähestest Vabadussõja-aegsetest vanemohvitseridest, kes Teise maailmasõja ajal Eestist eluga välismaale pääses. Oma Esimese maailmasõja ja Vabadussõja aegsetest kogemustest on ta kirjutanud kolm mälestuste raamatut.
Elulugu
Arnold Hinnom sündis 5. jaanuaril 1896 (vkj 24. detsembril 1895) Järvamaal Järva-Jaani kihelkonna Einmanni valla Kuie mõisa Parra talus sulase pojana.
Õppis 1903–1907 Kuie külakoolis, 1907–1910 Järva-Jaani kihelkonnakoolis, 1910–1914 Tallinna kaubanduskoolis, 1914–1915 Ants Laikmaa ateljees Tallinnas (ei lõpetanud).
Esimeses maailmasõjas
Mobiliseeriti 1915. aasta septembris sõjaväkke ja läkitati sõjakooli – Peterhofi lipnikekooli, mille lõpetas 1915. aasta novembris ning ülendati lipnikuks.
Määrati seejärel 79. tagavarapataljoni nooremohvitseriks. Avaldas seal lätlasest sõbra eeskujul soovi saada üle viidud vastmoodustatud läti rahvusväeosadesse, kus lätlaste kõrval teenis ka palju eestlasi. Ta soov täideti ning teenistusse määramiseks läti kütipataljonidesse saadeti ta kõigepealt Riia lähedale, Väina jõe suudmes asuvasse Ust-Dvinski kindlusesse, kus teenis peaaegu kuu aega.
Määrati seejärel 1916. aasta jaanuaris Riia rinde tagalaks olevasse Tartusse, läti küttide tagavarapataljoni 9. roodu nooremohvitseriks. Tõusis seal 1916. aasta märtsis rooduülemaks.
1916. aasta mais saadeti Tartust rindele – Riia all rindel olevasse 4. läti Vidzeme kütipataljoni, kus teenis 6. roodu nooremohvitserina. 1916. aasta septembrist kuni 1917. aasta oktoobrini oli sama pataljoni (alates 28. oktoobrist 1916 polgu) sapöörikomando ülem.
Osales lahingutes sakslaste vastu Riia rindel, kus sai kahel korral haavata ja teenis välja neli Tsaari-Venemaa ordenit. 1916. aasta aprillis ülendati alamleitnandiks, 1916. aasta septembris leitnandiks ja 1917. aasta aprillis alamkapteniks.
Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni ja enamlaste riigipööret, mil läti kütipolgud enamlikuks muutusid, õnnestus tal 1917. aasta detsembris lõpuks üle tulla eesti rahvusväeosadesse. Ta asus teenima Tartus olevasse Eesti tagavarapataljoni, kust saadeti 1918. aasta jaanuaris Põltsamaale formeerima 2. Eesti polgu 5. roodu. Demobiliseeriti Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta veebruaris.
pisi|[[Soomusrongide divisjoni operatiivadjutant lipnik Aleksander Tilger (vasakul) ja divisjoni ülema abi alamkapten Arnold Hinnom]]
Eesti Vabadussõjas
Pärast Saksamaa Novembrirevolutsiooni 1918. aastal ning sellele järgnenud saksa vägedele taandumist alanud Nõukogude Venemaa poolset sõjategevuse algust asus ta teenistusse 2. Eesti jalaväepolku ning osales Lõuna-Eesti kaitses koos Stanisław Bułak-Bałachowiczi valgekaartlastega ning sõja algetapis toimunud taandumises.
Diviisi ülema abi ametikohal teeninud Hinnom ülendati 11. veebruaril 1920 Sõjavägede Ülemjuhataja kindralmajor Johan Laidoneri käsuga nr 372 alampolkovnikuks vanusega 1. veebruarist 1920. aastal. Pärast Vabadussõja lõppu nimetati Hinnom Soomusrongide brigaadi ülema abiks.
Eesti Vabariigis
1933. aastast töötas ta Tallinnas Raudtee Peatehase raamatupidajana.
Teises maailmasõjas
Teises maailmasõjas teenis Hinnom Tallinnas Omakaitse staabis, 1941–42 Tallinna Omakaitse 2. osakonna ülem ja Petseri prefekti käsundusohvitserina, aastatel 1942–44 Eesti julgeolekupolitsei ja SD referentuuri B IV C vanemassistent (ajakirjanduse ja kirjanduse järelevalve). 1944. aastal põgenes ta Saksamaale.
Paguluses
Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint amnesteeris 24. veebruaril 1979 Arnold Hinnomi, andes talle tagasi kolonelleitnandi auastme ja õiguse Vabadusristi kandmiseks.
Isiklikku
Tema naise Hildegardi (sündinud Michelson; 1892–1967) vend oli metsateadlane August Michelson.
514
514. aasta
Harry Martinson
thumb|Harry Martinson (vasakul) Harry Edmund Martinson (6. mai 1904 – 11. veebruar 1978) oli rootsi kirjanik. 1974. aastal jagas ta Eyvind Johnsoniga Nobeli kirjandusauhinda.
Windows Live Messenger
Windows Live Messenger (lühend WLM, endine nimi MSN Messenger) oli Microsofti kodukasutajatele mõeldud kiirsuhtluse klientprogramm. WLM kasutas Messengeri platvormi. Sisselogimiseks oli vajalik Microsofti konto.
Windows Live Messengeri nime kandis programm alates versioonist 8.0, mis tuli välja 19. juunil 2006. Alates versioonist 8.1 oli Windows Live Messenger ka eestikeelne.
6. novembril 2012 teatas Microsoft, et Messengeri teenus suletakse kogu maailmas (v.a Mandri-Hiinas) ja edaspidi tuleks kasutada Skype'i. Microsofti konto sai ühendada Skype'i kontoga ning seejärel olid Messengeri kontaktid kättesaadavad Skype'i kaudu. Messenger eemaldati kasutuselt aprillis 2013.
Kasutustingimuste piirangud
Kuigi Microsofti, Windows Live'i, MSN-i, Microsoft Office Live'i jt teenuste hooldusleping ärilistel eesmärkidel teenuse kasutamist 2011. aasta juuli seisuga ei piiranud, siis hoolduslepingu klauslid sätestasid, et:
Kõik see tähendas seda, et WLM-i ärilistel eesmärkidel kasutamine oli küsitav. Samuti oli Microsoftil õigus lepingus sätestatud kasutajaõiguste haaret mistahes ajal ilma ette teatamata koomale tõmmata.
Windows Messenger oli sama suhtlusvõrgu klientprogramm, mida said kasutada ka ärikasutajad (litsentsitud Windows XP litsentsitingimustel koos ülaltoodud teenuselepingu piirangutega).
.NET Messenger Service'i protokolli kasutavatest programmidest oli konkreetselt ettevõtetele ja asutustele andnud Microsoft välja Microsoft Lynci (varem Microsoft Office Communicator) ja Microsoft Communicator for Maci kiirsuhtluse klientrakendused.
Veebiühenduvus
Iga Internetiühenduse ja modernse veebibrauseriga (peamiselt Microsoft Internet Explorer) varustatud arvuti sai ühenduda .NET Messenger Service teenusega, kasutades Windows Live Contacts ja/või Windows Live Hotmail teenust. Windows Live veebiteenuste hulka integreeriti ka suhtlusfunktsioon, mis sarnanes veebipõhise teenusega MSN Web Messenger (2004–2008).
Alternatiivsed programmid
Messengeri teenust sai kasutada ka teiste klientprogrammidega. Sellisteks programmideks olid näiteks vabatarkvaralised aMSN, emesene, Kopete või Pidgin (endine Gaim).
Nimekasutus kõnekeeles
MSN Messengeri nime asemel kasutati tihti lühendit "MSN", kuigi see tähendas tegelikult Microsoft Networki (teenusepakkujat ja portaali) või mitteformaalselt protokolli, mida MSN Messenger kasutas. Kuigi Microsoft muutis suhtlusprogrammi nime, on lühend "MSN" nii programmi kui ka protokolli tähistajana käibesse jäänud.
Adriano Celentano
pisi|Adriano Celentano (2013) Adriano Celentano (sündinud 6. jaanuaril 1938 Milanos) on itaalia laulja, koomik, näitleja, filmirežissöör ja saatejuht.
Pedvāle
Pedvāle (vanasti ka Pedole, Pidole või Firkspedvāle) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla kaguosas.
Küla asub Sabile linna piiril. Pedvāle jääb endisest valla keskusest Valgalest 7,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele.
Pedvālet kui kuralaste küla on esmamainitud 1230. aastal. Tänapäevane küla on tekkinud endise Fircks-Pedvāle mõisa (Sircks-Pedwahlen) keskuse juurde. Nüüdisajal on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Krāģi vaher, mõisa pargis kasvavad Pedvāle pöögid ja Pedvāle pärn on looduskaitse all.
Missouri osariik
Missouri on Ameerika Ühendriikide osariik 1821. aastast alates.
Asukoht
Osariiki läbib läänest itta Missouri jõgi, idapiiriks on Mississippi jõgi. Põhjas piirneb Missouri Iowa osariigiga, lõunas Arkansasega, loodes Nebraskaga, läänes Kansasega, edelas Oklahomaga, idas Illinoisiga, kagus Kentucky ja Tennesseega.
Rahvastik
2010. aastal elas Missouris 5 988 927 inimest.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 114 maakonnaks.
Andres Siplane
Andres Siplane (sündinud: 28. juulil 1974 Pärnus) on eesti sotsiaaltöö spetsialist. Ta lõpetas 1992. aastal Pärnu I Keskkooli. 1993-1994 aastal teenis piirivalves ajateenijana Remniku Õppekeskuses. Lõpetas 1999. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö bakaleureusena ning 2001. aastal sotsiaaltöö magistrina.
Ärapanija
"Ärapanija" oli huumorisaade, mida tootis firma Ruut ja näitas aastatel 2003–2014 Kanal 2. Mart Juur ja Peeter Oja kommenteerisid ja parodeerisid selles nädala poliitika- ja meediasündmusi.
Esimene saade läks eetrisse 8. septembril 2003. Viimane saade oli eetris 25. mail 2014.
Vaidluste tõttu oli "Ärapanijal" keelatud kasutada nii Eesti Televisiooni kui ka TV3 saadete videomaterjali. Põhjuseks toodi autoriõiguste rikkumist.
Ajalugu
"Ärapanija" tekkis eelmise saate "Tondi jutud" põhjal, kus saatejuhtideks olid samuti Juur ja Oja, kuid mis ei saanud nii populaarseks. "Ärapanijat" on kirjeldatud ka kui Juure ja Andrus Kivirähki raadiosaate "Rahva oma kaitse" televersiooni. Kolmas hooaeg 2005. aasta septembris algas pärast suvist vaheaega stuudio- ja arvutigraafika uue kujundusega, samuti liikus saate eetriaeg esmaspäeva õhtult pühapäeva õhtule.
Saatejuhid
Pikka aega olid "Ärapanija" saatejuhtideks Mart Juur ja Peeter Oja. Mitmel korral asendas ühte neist mõni teine ajutine saatejuht. Esimene kord 15. novembril 2004 oli tema asemel näitleja Eino Baskin, ning teine ja kolmas kord 11. ja 18. detsembril 2005, millal Ojat asendas Endla teatri näitleja Jaan Rekkor. Kanal 2 programmijuhi Olle Mirme sõnul oli ta Rekkori rääkimisoskust näinud Rekkori esinemistest Raadio 2 hommikuprogrammis. Aastal 2008, kui Oja oli koos Kreisiraadioga Eurovisiooni lauluvõistlusel, asendas teda kahel korral Andrus Kivirähk. Asendajatena on esinenud ka Liis Lass ja Hannes Võrno.
Pärast Peeter Oja lahkumist saatest 2013. aastal asendasid teda vaheldumisi Gaute Kivistik ja Ott Sepp.
Populaarsus
"Ärapanija" oli üheks Eesti vaadatuimaks telesaateks. 2006. aasta märtsis vaatas TNS Emori Teleauditooriumi Mõõdikuuringu andmetel "Ärapanijat" 173 000 inimest, millega see oli Eesti telekanalite saadete hulgas vaadatavuselt 7. kohal pärast ETV saadet "Meie" ja enne "Aktuaalset kaamerat". 2005. aasta aprillis Nädala korraldatud lugejaküsitluses, millest võttis osa 3548 inimest, saavutas "Ärapanija" telesaadete kategoorias teise koha "Pealtnägija" järel.
"Ärapanijat" jäljendas 2004. aastavahetuse "Terevisiooni" paroodiasaade "Oli, mis oli".
"Ärapanija" tegi eponüümse väljendi "ära panema" või "ärapanemine" laialt kasutatavaks.
Lõpusketš
Esimesel ja teise hooajal oli "Ärapanija" lõpus subtiitrite näitamise ajal iseloomulik, et vaateväljas olnud operaator astus kaamera eest ära ja kõndis ekraanilt välja. Kolmandal hooajal oli saate lõpus iga kord erinev sketš, mis oli tavaliselt seotud päevakajaliste sündmustega. Mõned näited: rahvariietes tantsijapaar tantsimas ümber laua, stuudio täitumas suitsuga; ninasarviku ja orava kostüümis kujud ringi kõndimas (valimiste "erisaade"); jõulueelses saates jõuluvana kingikottidega jne.
Eugenio Montale
Eugenio Montale (12. oktoober 1896 Genova – 12. september 1981 Milano) oli itaalia kirjanik. 1975. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Gabriella Paruzzi
Gabriella Paruzzi (sündinud 21. juunil 1969 Udines) on Itaalia endine murdmaasuusataja. Olümpiavõitja (2002).
Paruzzi suusatas maailmatasemel aastatel 1991–2006, osales paljudel tippvõistlustel ning sai mitu hõbe- ja pronksmedalit Itaalia teatevõistkonnas. Ainsa individuaalse medali, olümpiakulla, sai Paruzzi 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys 30 km klassikalises stiilis. Algselt kuulutati võitjaks Larissa Lazutina, kuid paar tundi pärast autasustamistseremooniat tegi ROK-i peadirektor François Carrard teatavaks Lazutina positiivse dopinguproovi ja võitjaks kuulutati Paruzzi.
Paruzzi võitis 2004. aastal maailmakarikasarja üldkarika.
Matt Hemingway
Matthew Eliot Hemingway (sündinud 24. oktoobril 1972 Los Angeleses Californias) on endine USA kergejõustiklane, kes võitis 2004. aasta Ateena olümpiamängudel hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 2.34 m.
Hemingway on 2.01 m pikk. Ta on lõpetanud Arkansase Ülikooli 1996. aastal. Tema parim kolledžiaegne tulemus oli 2. koht 1996. aasta NCAA välismeistrivõistlustel.
Gabriella Paruzzi
Maailmakarikavõistluste etapivõidud
Gabriella Paruzzi osales karjääri jooksul 202 maailmakarikavõistluste etapil ja jõudis poodiumile 18 korda, millest 4 korral kõige kõrgemale astmele.
Teabenõue
Teabenõue on teabenõudja poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus teabe saamiseks.
Teabenõue puudutab asutuses olemas oleva dokumendi või muu teabe (nii paberil kui digitaalkujul) väljastamist. Teabenõudega võib küsida näiteks terve dokumendi sisu või ka vaid selle väljavõtteid. Lisaks võib teabenõudega küsida väljavõtteid mingist andmekogust või andmestikust. Seda eeldusel, et vastamiseks ei tule luua uut teabe sisu.
Teabevaldaja peab teabenõudele vastama 5 tööpäeva jooksul.
Kohustuslikud rekvisiidid
Teabenõudes tuleb suuliselt või kirjalikult esitada järgmised andmed:
Pliego
Pliego on asula ja vald Hispaanias Murcia autonoomses piirkonnas. Asub Pliego jõe ääres. Pliegot ümbritseb Mula vald.
Peamine tegevusala on põllumajandus.
Louis Pasteur
Louis Pasteur (27. detsember 1822 – 28. september 1895 Pariis) oli prantsuse keemik ja üks mikrobioloogia rajajaist (teised kaks olid Ferdinand Cohn ja Robert Koch).
Anne (Suurbritannia)
Anne (6. veebruar 1665 – 1. august 1714) oli Inglismaa ja Šotimaa kuninganna 1702–1707, Iirimaa kuninganna 1702–1714 ja Suurbritannia kuninganna 1707–1714. Ta oli viimane Stuartite dünastiast valitseja.
Louis Pasteur
Tema eksperimendid kinnitasid, et nakkushaigusi tekitavad organismivälised elusolendid. Ta vähendas naiste suremust lapsepalavikku ja lõi maailma esimese vaktsiini marutõve vastu. Peale selle lõi ta ka vaktsiinid kanakoolera (pastörelloos) ja Siberi katku vastu.
Anne (Suurbritannia)
Anne oli Inglismaa ja Šotimaa kuninga (1685–1688/1689) James II tütar. James valitses pärast oma venna Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga (1660 (1649)–1685) Charles II surma 1685–1688, kuid kukutati Kuulsa revolutsiooniga, sest oli katoliiklane. Tema kukutamise järel said troonile Anne'i õde Mary II ja tema abikaasa William III (endine Hollandi provintside haldur), kes valitsesid riiki ühiselt ja olid teineteise pärijateks. Mary suri 1694 ja William jäi üksi valitsema. Sellest abielust ei sündinud lapsi ja Anne sai troonipärijaks. Ta sai võimule 1702. aastal, kui William III suri.
28. juulil 1683 abiellus Anne Taani kuninga Christian V venna Jørgeniga, keda Inglismaal hakati nimetama George'iks. Anne rasestus 18 korda, neist 4 lõppes nurisünnitusega ja 8 rasedust surnud lapse sünniga. 3 last surid oma sündimise päeval ja 2 enne kaheaastaseks saamist. Ainult poeg William, Gloucesteri hertsog, elas 11-aastaseks, kuid suri samuti enne oma vanemaid.
Louis Pasteur
Suure vaatajaskonna ees demonstreeris ta, kuidas peatada piima- ja veinihaigusi, seda protsessi nimetatakse pastöörimiseks ehk pastöriseerimiseks.
Anne (Suurbritannia)
Kuninganna Anne valitsemisajal algas Euroopas Hispaania pärilussõda (1701–1714), milles Prantsusmaa ülemvõimupüüdlusi piirata soovivad Euroopa riigid: Suurbritannia kuningriik, Hollandi vabariik, Portugali kuningriik, Preisi kuningriik ja Savoia hertsogkond toetasid Saksa-Rooma keiser Leopold I püüdlusi näha Hispaania troonil endiselt Habsburgide soost kuningat.
Louis Pasteur
Pasteur tegi mitmeid avastusi ka keemias, üks tähtsamaid oli kristallide asümmeetria avastamine.
Anne (Suurbritannia)
1707. aastal võeti Suurbritannias vastu Uniooniakt, millega Inglismaa ja Šotimaa liideti Suurbritannia kuningriigiks. Seega sai Anne'ist esimene selle, Suurbritannia saart ühendava riigi valitseja.
Louis Pasteur
Aastal 1864 näitas ta Pariisi Ülikoolis, et elu ei saa tekkida eimillestki.
Anne (Suurbritannia)
Anne'i abikaasa George suri 28. oktoobril 1708. Anne ise suri 1. augustil 1714 49-aastaselt podagrasse ja roosi. Ta oli enne surma nii paksuks läinud, et tema kirst pidi olema peaaegu ruudukujuline.
Louis Pasteur
Tunnustus
Talle on antud Auleegioni ordeni suurristi järk
Mälestuse jäädvustamine
Louis Pasteuri järgi on nimetatud Pasteuri Instituut.
Anne (Suurbritannia)
Sophia suri paar kuud enne Anne'i. Anne'ile järgnes troonil Sophia vanim poeg, James I tütretütrepoeg George I, kellega algas Hannoveri dünastia Suurbritannias.
Tühirand (film)
"Tühirand" on Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel 2006. aastal valminud lühifilm.
Filmi režissöör on Veiko Õunpuu, ta ise kirjutas Mati Undi samanimelise jutustuse ainetel ka stsenaariumi.
Sisu
Noor intellektuaal Mati (Rain Tolk) mahhineerib end olukorda, kus tal tuleb veeta nädalavahetus koos oma naise Helina (Maarja Jakobson) ja naise armukese, viiuldaja Eduardiga (Taavi Eelmaa). Kolmik sõidab Eduardi suvekoju, maalilisse paika, mida ümbritsevad tühi rand ja kohisevad metsad. Intriigid, intriigid, intriigid. Mis on armastus? Kes seda suudab uskuda? Mida on üldse võimalik uskuda? Noor mees otsib vastuseid, abiks liitrite kaupa viina, hüsteeriat, idamaiseid võitluskunste ja imekaunis kunstitudeng Marina (Mirtel Pohla).
Tühiranna tegevus toimub lakoonilises ja sirgjoonelises maailmas, kus aeg on peatunud kusagil kaheksakümnendatel ja vuntsidest on saanud meeste nägude traagiline konstant. Tühirand on film, mis lööb parandamatu haava teie isiklikku konstitutsiooni.
Tunnustus
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.
Jüri Martin
pisi|Jüri Martin 2014. aastal Foto: Jaan Künnap Jüri Martin (sündinud 29. septembril 1940 Tallinnas) on eesti bioloog (lihhenoloog), poliitik, haridusettevõtja ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1990).
Elukäik
1959 lõpetas ta Tallinna 21. Keskkooli, astus samal aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda ja lõpetas 1964. aastal juba bioloogia-geograafiateaduskonna. Oli aspirantuuris NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Filiaali Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituudis, kaitses samas bioloogiakandidaadi väitekirja "Samblikusünuuside dünaamika Polaar-Uurali jääliustike moreenidel" (1968) ja bioloogiadoktori väitekirja "Samblikusünuuside biokeemiline roll ekstremaalsetes keskkonnatingimustes" (1988).
1969. aasta asus tööle Tallinna Botaanikaaeda, kus töötas algul vanemteaduri, seejärel teadussekretäri, teadusdirektori ning aastatel 1978‒1988 direktorina. 1994‒2000 oli ta Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse direktor. 1997‒2020 oli Euroakadeemia rektor, 2008‒2020 samas professor.
Tema juhendamisel on kaitstud kaksteist kandidaadi- ja üks doktoriväitekiri. Ta on olnud külaslisteadlane mitmes USA ülikoolis.
1970ndatel ja 1980ndate alguses oli ta populaarne saatejuht ja saatekülaline lastele mõeldud tele- ja raadiosaadetes.
Bežanitsõ rajoon
Bežanitsõ rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Piirneb idas Novgorodi oblastiga.
Jüri Martin
Elukäik
Ta on olnud MTÜ Eesti Euroinfo Ühingu juhatuse, Maailma Metsade Monitooringu Foorumi, Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni ning Academia Ecologica Universalis liige, aastast 1997 kaaspresident.
Bežanitsõ rajoon
Rajoonis on Bežanitsõ ja Krasnõi Lutši alev ning neli külaasundust (valda).
Jüri Martin
Elukäik
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Jüri Martin 1990. aastal ökoloogia alal. Ta kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. On Eesti Teaduste Akadeemia polaaruuringute komisjoni liige.
Teadustöö
Tema teadustöö põhisuunad on olnud üldine ökoloogia, biogeokeemia, samblike ökoloogia, keskkonna- ja looduskaitse. Ta on uurinud samblike sünuuside dünaamikat polaaraladel, ökosüsteemide antropotolerantsust, maastikke ja mikrokliimat. Tähtsaimaks uurimissuunaks kujunes õhu kaudu levivate saasteainete mõju taimestikule, eriti metsadele, ning biokeemiline monitooring – väävli, raskmetallide ja radionukliidide bioakumulatsioon Eestis, Arktikas, Uurali tööstuspiirkondades, Euraasia vulkaaniliselt aktiivsetel aladel ning USA rahvusparkides. Ta on osalenud kümnetel ekspeditsioonidel Kaukasuses, Polaar-Uuralis, Lääne- ja Lõuna Siberis, Kaug-Idas, Antarktikas, Alaskal, Kreekas, Keenias, Seišellidel, Madagaskaril, Sri Lankas, Indias, Malediividel, Pennsylvanias, Great Smoky Mountains Rahvuspargis USAs jm.
Bežanitsõ rajoon
Peamised jõed on Lsta ja Sorot.
Jüri Martin
Teadustöö
Ta on mitme monograafia autor või kaasautor ning enam kui 80 teadusartikli autor.
Bežanitsõ rajoon
Rajooni läbib Pihkva ja Velikije Luki vaheline maantee ning Dno ja Novosokolniki vaheline raudtee.
Jüri Martin
Poliitiline tegevus
4. veebruarist 2003 oli ta IX Riigikogu liige. Ta sai Riigikokku Toomas Vareki asendusliikmena.
Bežanitsõ rajoon
Peamine majandusharu on põllumajandus. Krasnõi Lutšis asub klaasitehas.
Full Clip: A Decade of Gang Starr
"Full Clip: A Decade of Gang Starr" on Ameerika Ühendriikide hiphopbändi Gang Starr kogumikalbum, mis sisaldab 32 lugu aastatest 1989–1999. Album anti välja 13. juulil 1999.
Spiro Agnew
Spiro Theodore Agnew (9. november 1918 Baltimore – 17. september 1996 Berlin, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, USA asepresident 1969–1973 president Richard Nixoni ametiajal.
Full Clip: A Decade of Gang Starr
Lood
Esimene CD
Spiro Agnew
Ta oli sunnitud ametist lahkuma altkäemaksude nõudmise ja maksudest kõrvalehoidmise tõttu.
Full Clip: A Decade of Gang Starr
Lood
Teine CD
Spiro Agnew
Tema isa oli kreeka immigrant perekonnanimega Anagnostópoulos, kes USA-sse kolides oma perekonnanime lühendas. Tema ema Margaret Akers oli pärit USA Virginias osariigist. Spiro õppis keemiat Johns Hopkinsi ülikoolis ja hiljem õigusteadust Baltimore'i ülikoolis.
Sõdis teises maailmasõjas USA armees Prantsusmaal ja Saksamaal ja teda autasustati Pronkstähe medaliga. Enne sõjaväkke minekut töötas ta kindlustusfirmas, kus kohtas Elinor Judefindi, keda hüüti Judyks. Nad abiellusid 27. mail 1942 ja neil oli neli last: Pamela, James Rand, Susan ja Kimberly.
Ta tegi kiiret karjääri, tõustes kuue aastaga kommunaalpoliitikust asepresidendiks. Ta oli algul Demokraatliku Partei liige, kuid hiljem liitus vabariiklastega. Aastal 1967 valiti ta Marylandi osariigi kuberneriks. Konservatiivsete valijate hulgas oli ta väga populaarne.
Agnew sai tuntuks oma ilukõnedega opositsiooni ja meedia vastu, milles ta kaitses Vietnami sõda. Tema kuulsaimad kõnekujundid on alliteratsiooni kasutavad "nattering nabobs of negativism", "pusillanimous pussyfooters" ja "hopeless, hysterical hypochondriacs of history". Kõnedes väljendas ta sageli mõtteid, mida president ei saanud poliitilistel põhjustel välja öelda. Nii on tuntud tema sõnavõtud sotsiaalhoolduse ja vaestele antavate toetuste vastu, sest vaesed olevat ise süüdi selles, et nad vaesed on.
Kansas
Kansas on Ameerika Ühendriikide osariik Kesk-Läänes. See piirneb põhjas Nebraskaga, kirdes Iowaga, idas Missouriga, kagus Arkansasega, lõunas Oklahomaga, edelas New Mexico ja Texasega, läänes Coloradoga ning loodes Wyomingiga. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 937 880.
Spiro Agnew
thumb|Spiro Agnew' vapp
Kansas
Osariigi pindala on 213 096 km², mille järgi on ta suuruselt 15. osariik USA-s. Kansase keskmine kõrgus on 610 meetrit merepinnast, kõrgeim tipp Mount Sunflower (1232 m). Osariigi pealinn on Topeka ja suurim linn on Wichita.
Nimi
Osariik on nime saanud kansa indiaanirahva järgi. Kansade omanimetus on kaáⁿze.
Geograafia
pisi|Preeria Kansases Kansas asub Ameerika Ühendriikide mandriosa keskosas. Osariigi põhjaosas Lebanoni linna lähedal asub riigi mandriosa (ehk ilma Alaska ja Hawaii osariikideta) geograafiline keskpunkt. Kansase pindala on 213 100 km², millest maismaa moodustab 211 754 km². Kansas on pindalalt riigi 15. osariik.
Kansas on üks Frontier Stripi osariigist. Kansas asub Suurel tasandikul. Maapinna kõrgus tõuseb idast umbes 200 meetri kõrguselt merepinnast lääne suunas 1200 meetri kõrguseni merepinnast. Idapool on metsi ja kõrgendikke, sh Flint Hills. Kõrgeim koht on Colorado piiri lähedal asuv Mount Sunflower (1231 m).
Tähtsamad jõed on Kansas ja Arkansas. Kansase kirdepiiri moodustab 121 km ulatuses Missouri.
Kliima
Kansas asub parasvöötmes, seal on mitmekesine kliima. Kevadel ja suvel esineb tornaadosid ning suvel ka põuda. Kansas paikneb Tornado Alley keskosas. Talvel võib sadada lund terves osariigis. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Kansases on 49 °C, mis mõõdeti 24. juulil 1936 Altoni lähedal. Madalaim temperatuur mõõdeti Lebanonl lähedal 13. veebruaril 1905, mil oli −40 °C külma.
Ajalugu
Esimese eurooplasena külastas piirkonda hispaanlane Francisco Vásquez de Coronado 1541. aastal.
1803. aasta Louisiana ostuga läks Kansas USA valdusse.
1827. aastal rajati esimene püsiv valgete ameeriklaste asula Kansases – Fort Leavenworth.
1854. aastal kehtestatud Kansase-Nebraska aktiga rajati Kansase Territoorium, mis avas piirkonna asunikele.
Kansas sai USA osariigiks 29. jaanuaril 1861.
Aastatel 1930−1936 tabasid Kansase osariiki põuaperioodiga kaasnenud liivatormid, mis hävitasid põllusaagi. Tuhanded farmerid olid koos perekondadega sunnitud kolima teistesse riigi osadesse. Sel perioodil lahkus Suure tasandiku piirkonnast kokku 400 000 inimest.
Haldus ja poliitika
pisi|[[Kansase osariigi kapitoolium|Osariigi kapitoolium Topekas]] Kansase seadusandlik kogu on kahekojaline ning koosneb 125 liikmelisest Esindajatekojast ja 40 liikmelisest Senatist. Kõrgeim täidesaatev võim kuulub kubernerile. Kuberner valitakse nelja-aastaseks ametiajaks. 2019. aastast on osariigi kuberner Laura Kelly. Kohtuvõimu juhib osariigis Kansase ülemkohus.
Kansas jaguneb 105 maakonnaks.
Osariigis on traditsiooniliselt olnud suur Vabariikliku Partei toetajaskond.
Rahvastik
Rahvaarv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 2 937 880. Keskmine asustustihedus on 13,8 in/km².
Suuremad linnad
thumb|[[Wichita]] thumb|[[Kansas City (Kansas)|Kansas City]] thumb|[[Topeka]]
Majandus
Tähtsaim majandusharu on põllumajandus. Peamised põllukultuurid on nisu, mais, sorgo, sojauba ja kartul. Teised tööstusharud on lennundus ja side.
2016. aastal oli keskmine sissetulek leibkonna kohta 53 571 dollarit ja elaniku kohta 28 478 dollarit. 2021. aasta veebruari seisuga oli töötuse määr 3,2%. Alla vaesuspiiri elab 12,1% elanikkonnast.
Transport
pisi|Kansase piiri ületav kiirtee [[Interstate 35]] Kansast läbib kaks USA kiirteede süsteemi Interstate Highway System kuuluvat kiirteed, mille kogupikkus on 1407 km. Interstate 70 läbib Topekat, Lawrence'i ja Kansas City. Tähtsaim kiirtee Interstate 35 äärde jääv linn on Wichita. Kansasel on Texase ja California järel suuruselt kolmas osariiklik maanteede süsteem.
Tähtsaim lennujaam on Wichita Dwight D. Eisenhoweri rahvuslik lennujaam.
Kultuur
Kansase osariik on tuntud Ameerika lastekirjaniku L. Frank Baumi teosest "Võlur Oz" ("The Wonderful Wizard of Oz").
Sümboolika
125px|right|pisi|Teetähis 125px|right|pisi|[[Veeranddollariline]]
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1090
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1090 on ÜRO Julgeolekunõukogu poolt 1996. aasta 13. detsembril toimunud kinnisel istungil vastu võetud resolutsioon Ghana diplomaadi, Kofi Annani kandidatuuri esitamiseks ÜRO Peaassambleele, kinnitamiseks ÜRO peasekretäri ametisse ajavahemikuks 1. jaanuar 1997 kuni 31. detsember 2001.
Ghana diplomaat Kofi Annan oli ÜRO seitsmes peasekretär. Ameerika Ühendriigid oli eelnevalt reformi puudumise tõttu vetostanud tema eelkäija, Boutros Boutros-Ghali teiseks ametiajaks valimise.
Tegemist oli esimese juhtumiga, kui ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon võeti vastu aklamatsiooniga.
Matteo I Visconti
thumb|Matteo I Visconti
Matteo I Visconti (ka Matteo Il Magno ehk Matteo Suur) (15. august 1250 Invorio – 24. juuni 1322 Milano) oli Milano valitseja aastatel 1291–1302 ja uuesti pärast Della Torrede poolt peale surutud eksiili 1311–1322.
Valituna 1287 oma vanaonu Ottone Visconti abiga nn rahvakapteniks (Capitano del Popolo), õnnestus Matteol esialgne pooleaastane ametiaeg venitada tänu korduvale tagasivalimisele viieks aastaks – kuni aastani 1302.
Ettenägeliku ja osava poliitikuna ning keiser Heinrich VII abiga seadustas Matteo Viscontide võimu Lombardia linnade üle. Keiser andis talle ka keiserliku vikaari ja Signore di Milano (1313–1322) tiitli.
Sooviga saada väärilist aadliseisust oma suguvõsale, mis oli vana ja auväärne, kuid omas vaid vikondi tiitlit (millest tuleneb ka Viscontide nimi), korraldas Matteo Visconti oma poja Galeazzo abielu Beatrice d'Estega ning pani ka tütred mehele tolleaegsetele tähtsatele ja võimukatele poliitikutele.
Matteo I Visconti valitsemisaeg oli Milano jaoks õitsenguperiood, mil leidis aset kaubanduslik ekspansioon Piacenza, Bergamo, Como, Cremona, Alessandria, Tortona, Pavia, Vercelli ja Novarra suunas.
Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 1993/1994. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Norma.
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 1993
Vabapääsmed
Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, Tallinna FC Norma, JK Tallinna Sadam, Tartu JK Merkuur, Tallinna FC Flora, Tallinna FC Tevalte, Narva JK Trans, Tallinna JK Dünamo, Tallinna FC Nikol, JK Sillamäe Kalev, Pärnu JK Tervis
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 1993
Veerandfinaalid
!colspan="3" align="center"| 1993
Labajalg
thumb|Labajalg thumb|Inimese labajala luud pisi|[[Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi joonistus]] Labajalg ehk jalalaba on inimese või teiste primaatide jala alumine osa.
Inimese labajalg
Inimese labajalg koosneb pöiast ja varvastest.
Jalalaba välimine pool on käies vastu maad, sisemine pool ulatub maast veidi kõrgemale (lampjalgsuse korral on jalalaba ühtlaselt lame). Jalalabad on inimesele väga tähtsad tasakaalu hoidmiseks. Tasakaalu aitavad hoida ka varbad, mis kinnituvad jalalaba külge.
Guity Novin
thumb|Guity Novin oma stuudios [[Kingstonis (1981)]]
Ta lõpetas 1970 Teheranis Kaunite Kunstide Ülikooli bakalaureusekraadiga graafilise disaini alal. Sellel alal asus ta ka tööle, luues postreid ning kujundades ajakirjade kaasi ja filmide reklaamplakateid.
1975 läks ta elama Hollandisse, 1976 siirdus edasi Inglismaale. 1980 läks ta Kanadasse, kus elab kuni tänapäevani.
Aastast 1994 nimetab ta end transpressionistiks. Sellise kunstistiili ja nime sellele leiutas ta ise. Sellega püüab ta interpreteerida humanismi ning ilu, harmooniat ja transtsedentsust. Vaataja tuleb kaasata ülevuse loomisse ja kunstniku ülesanne on juhtida vaataja kujutlusvõimet. Selle saavutamiseks kasutab transpressionism legende ja müüte.
Perekond
Guity Novini vanaisa oli reeder, kes kauples Aserbaidžaani ja teiste Kaspia mere sadamalinnadega. Nõukogude võim konfiskeeris tema laevad, vanaisa laostus ja tappis enese. Temast jäi järele üks poeg. Vanaema abiellus uuesti ja sai veel ühe poja.
Isa Abdul-Rahman Navran asus tööle tolliametnikuna Ghasr-e Shirini piiripunktis Iraagi piiril. Ta abiellus; abielust sündisid poeg ja kolm tütart, kellest Guity Novin oli vanim. Isa võttis enda juurde elama ka oma ema ja poolvenna. 1953 kolis pere Teherani.
Rahvusteater (Norra)
thumb|Rahvusteatri maja Oslos Rahvusteater (Nationaltheatret) on Oslos asuv Norra suurim teater.
Norra Rahvusteater
Rahvusteater on Norra suurim teater. Soov asutada Norrasse rahvusteater tekkis rahvusliku ärkamise ajal, olles veel Rootsi võimu all. Sel ajal tekkisid erinevad liikumised ning ühega neist, mille eesmärgiks oli Norra rahvusteatri rajamine, liitus ka Bjørnstjerne Bjørnson. Lisaks temale seisis teatri rajamise juures ka Henrik Ibsen. Nende nimed on graveeritud ka teatrimaja esiküljele ning teatrimaja peasissekäigu juures asuvad nende kujud. Teater avati 1. septembril 1899, maja projekteeris Henrik Bull. Avamisetendusi oli kolm: need sündisid Bergenis sündinud taanlase Ludvig Holbergi (tema kuulsaim näidend oli "Henrik ja Pernille"), Ibseni ("En Folkefiende") ja Bjørnsoni ("Sigurd Jorsalfar") loomingu põhjal.
Rahvusteater rajati, ehitati ja hoiti käigus erarahade eest ning varsti tekkisid teatril rahalised raskused. Juba 1906. aastal, pärast Rootsi uniooniga lagunemist elas teater üle oma esimese majandusliku kriisi ning alles 1928. aastal hakkas teater saama riigilt toetust. 1975. aastal moodustas riigi poolne toetus üle 90% teatrile vajaminevatest vahenditest. Pikka aega tuli toetus nii Oslo vallalt kui ka riigilt, kuid praegu eraldatakse toetust vaid riigieelarvest.
Teatri repertuaar
Võib öelda, et Rahvusteatri trupp on riigi juhtivaim. Nende repertuaari iseloomustab kõrge kvaliteet, tasakaalukas valik klassikutelt ja tänapäevase draamakirjanduse seast, aktuaalsed ja tänapäevased piiriületavad teemad. Repertuaar on mõjutatud traditsioonidest ja samal ajal võetakse arvesse ka iga-aastasi teatrifestivale, mis majas toimuvad. Näiteks Ibseni festival ja Samtidsfestival – Kaasaegse teatri festival. Norra teatrite repertuaaris alati eriline koht Henrik Ibseni loomingul, kuid pidevalt tuuakse lavale ka välismaiseid näidendeid, mille autorid on kas klassikud nagu Euripides, William Shakespeare, Anton Tšehhov, August Strindberg, Molière, modernsed draamakirjanikud nagu Tennessee Williams, Arthur Miller, Samuel Beckett, Bertolt Brecht ja Edward Albee või tänapäevased kirjanikud nagu Sarah Kane, Marius von Mayenburg, Martin McDonagh ja Lars Norén.
Teatri kuldaeg
1911. aastal, pärast Vilhelm Kragi sai teatridirektoriks näitleja ja lavastaja Halfdan Christensen. Sellest ajast algas teatri kuldajastu, kus näitejõud Gustav Thomassen, Ragna Wettergreen, Hauk Aabel, August Oddvar ja Ingolf Schancke hiilgasid nii mitmeski rollis. Johanne Dybwad (1867–1950), kes oli teatri üks tõeliseid legende, sai endale võimaluse valida nii rolle kui ka lavapartnerid. Tema järgi on nime saanud ka teatri sissekäigu ees olev plats, ning temanimeline on ka teatri aadress: Johanne Dybwads plass 1. Teatri edu seisnes tol ajal nii majanduslikus kui kunstilises olukorras. Lisaks edukale näitetrupile oli neil 1910–1922. aastal ka balletitrupp. Teatri orkester läks laiali 1919. aastal, moodustades Oslo Filharmooniaorkestri. Balletitrupi liikmed moodustasid hiljem ooperiballeti trupi. Rahvusteater on olnud sünnikohaks ka kahele kesksele näitlejale, kuid ühes teises kunstivormis. 1924. aastal, mil tähistati teatri 25. aastapäeva, esietendus "Reisen til julestjernen", mille oli kirjutanud teatri majandusdirektor Sverre Brandt. See kogupereetendus oli teatri suurim ja edukaim lavastus sinnamaani ja on kindel, et veel enamate võimaluste ja etenduste korral oleks päästnud teatri majandusliku olukorra. Seda on lavastatud ka hiljuti, 2004. aastal enne jõule.
Tugevus
Tugevus on materjali võime koormuse all vastu panna purunemisele ja plastsetele deformatsioonidele.
Vastavalt purustavatele pinedele nimetatakse purunemisviisi järgnevalt:
Tugevuse liigid
Tugevusarvutusi käsitleb tugevusõpetus.
Pindtugevus
Pindtugevus on tugevus, mis ilmneb detailide pindade kokkupuutekohtades. Pindtugevus avaldab vastupanu muljumisele.
Tugevus
Tugevuse liigid
Pevnost (fyzika) Festigkeit Strength of materials
Aperitiiv
Aperitiivid on kategooria alkohoolseid jooke, mida juuakse enne söögikorda ja mis ergutavad söögiisu. Need on tavaliselt kuivad (ilma suhkruta). Aperitiivid on näiteks absint ja vermut.
Sõna "aperitiiv" tuleb prantsuse keele sõnast apéritif, mis omakorda pärineb ladinakeelsest sõnast aperire, tähendusega "avama".
Vastanda digestiiviga, mida juuakse peale söögikorda ja mis on tavaliselt magus.
Ohio
Ohio [oʊˈhaɪ.oʊ] on Ameerika Ühendriikide osariik.
Asukoht
Põhjas piirneb Ohio Erie järve ning Michigani osariigiga, lõunas Kentuckyga, läänes Indianaga, idas Pennsylvaniaga ning kagus Lääne-Virginiaga.
Ajalugu
Ohio on Ameerika Ühendriikide osariik 1803. aastast alates.
Rahvastik
thumb|Columbus 2010. aasta rahvaloenduse järgi elas Ohios 11 536 504 inimest. Elanike arvult on Ohio Ameerika Ühendriikides seitsmes osariik.