cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kilpnääre
Välisanatoomia ja asend
Kilpnääre kaalub 10–40 g.
Inimesel paikneb paaritu kilpnääre harilikult kaela eespinnal kilpkõhre ja esimeste hingetoru kõhrede kohal ning kõri ees ja külgedel. Arenguhäire korral võib tegu olla ektoopilise kilpnäärmega ja see võib paikneda sagedasti keeles, prelarüngeaalses või sublingvaalses piirkonnas ja harvemini keskseinandis, südames, söögitorus, diafragmas aga võib paikneda ka aordis, neerupealistes, kõhunäärmes, sapipõies, nahas, lümfisõlmedes jm.
Kilpnäärme areng
Lapse sünniks on kilpnääre formeerunud ja kaalub 1,6–2,0 g. Esimese eluaasta lõpuks näärme kaal kahekordistub ja 20. eluaastaks kaalub kilpnääre 35 g. Esimestel elukuudel on kilpnäärme iseärasusteks õrn sidekoeline strooma, veresoonte rohkus, väiksemõõtmelised lõpp-põiekesed ja kolloidi puudumine folliikulite õõntes ning näärme minimaalne aktiivsus. Kilpnääre on kesknärvisüsteemi reguleeriva mõju all vahetult närviharude ja hüpofüüsi kaudu.
Talitlus
Kilpnäärme talitluslikeks üksusteks on folliikulid. Folliikulite vahel paiknevad C-rakud, mis toodavad kaltsitoniini. Kilpnäärme folliikuli moodustab ühekihiline epiteeliga vooderdatud õõs. Õõs sisaldab kolloidi ja see sisaldab türeoglobuliini. Türeoglobuliini struktuuris säilitatakse kilpnäärmehormoone türoksiini ja trijoodtüroniini.
Kilpnäärme joodi sisaldavad hormoonid (kaltsitoniin, trijoodtüroniin, türoksiin) reguleerivad ja mõjutavad ainevahetust ja närvisüsteemi erutusprotsesse, suguelundite ja piimanäärmete arengut ja talitlust.
Kilpnäärme talitlust reguleerivad hüpotalamus ja ajuripats. Kilpnääre sünteesib ka närvirakkude kasvufaktorit.
Patoloogia
Kilpnäärmega seoses ja elundi talitluses võib esineda mitmesuguseid häireid, mille diagnoosiks võivad olla struuma, hüpertüreoos, hüpotüreoos, kilpnäärmepõletik, türeotoksikoos, vastsündinu türeotoksikoos, Basedowi tõbi, autoimmuuntüreodiit, Hashimoto tõbi, kilpnäärmevähk jpt.
Hufflepuff
pisi|Hufflepuffi värvid. Hufflepuff on üks Sigatüüka kooli majadest J. K. Rowlingu fantaasiaromaanide sarjas noorest võlurist Harry Potterist.
Hufflepuffi õpilased on raamatutes tuntud õiglustunde, lojaalsuse ja töökuse poolest. Maja rajas Helga Hufflepuff, keskaegne nõid, kelle kohta on raamatute autor J. K. Rowling oma veebilehel öelnud, et ta oli osav toiduga seotud nõidustes. Paljud Sigatüüka peolaual traditsioonilised toidud pärinevat tema retseptidest. Raamatu lugejatele on teada üks kindlalt Hufflepuffile kuulunud ese: väike, kahe peenelt töödeldud sangaga kuldne karikas, millele on graveeritud mäger. Mäger on Hufflepuffi vapiloom, mida võib näha ka Sigatüüka vapil. Dumbledore ja Harry Potter kahtlustavad, et Lord Voldemort on teinud sellest oma varikätki, eseme, milles ta hoiab tükikest oma hingest.
Hufflepuffi maja vaimu nimi on Paks Kloostrivend, keda on kirjeldatud kui lõbusa iseloomuga kummitust.
Hufflepuffi majavanem on professor Pomona Sprout, taimeteaduse õpetaja. Hufflepuffi kuulus ka Cedric Diggory.
Jaanus Orgulas
pisi|[[Karl Kalkun ja Jaanus Orgulas 1976. aastal]] pisi|Jaanus Orgulas ja [[Aarne Üksküla 2007. aastal]] Jaanus Orgulas (5. juuli 1927 Vaivara – 13. august 2011) oli eesti näitleja.
Scharnhorst (soomusristleja)
thumb|Scharnhorst
Hufflepuff
Vaata ka
Rumah Hogwarts Residències de Hogwarts Hogwarts Hogwarts Case di Hogwarts הוגוורטס Roxforti házak Husene ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom Хогвортске куће
Scharnhorst (soomusristleja)
Scharnhorst oli Ida-Aasia eskaadri komandöri viitseadmiral Maximilian von Spee lipulaev, mis hukkus 8. detsembril 1914 Falklandi saarte juures Inglismaa laevastikuga toimunud merelahingus.
Laev oli Gneisenau sõsarlaev.
Jaanus Orgulas
Jaanus Orgulas lõpetas 1947. aastal Tallinna Rahandustehnikumi, kuid olles juba noorukina Draamateatri lavastustes kaasa teinud, sai teatrihuvi temast võitu. Ta õppis aastatel 1947–1948 Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis ja lõpetas 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio.
Aastatel 1953–1966 ja 1972–2006 töötas ta Eesti Draamateatris ning aastatel 1966–1972 Riiklikus Filharmoonias.
Jaanus Orgulas sai näitlejana legendaarseks Tootsi rollis Oskar Lutsu "Kevades" 1954. aastal, kui koos Ervin Abeliga esitati Tootsi-Kiirt nii teatri- kui ka estraadilaval üle tuhande korra.
Isiklikku
Jaanus Orgulas harrastas alpinismi ja kogus sibullilli. 4. augustil 1958 tõusis ta teise eestlasena Elbruse tippu (esimese eestlasena tõusis Elbruse tippu 11. augustil 1956 Bernald Sillaots).
Tema abikaasa Aino Orgulas on arst.
Scharnhorst (soomusristleja)
Laeva üldandmed
Süvis: 7,3 m
Veeväljasurve: 11600 t
Võimsus: 26 000 hj
Kiirus: 22,5 sõlme
Meeskond: 726 inimest
Ehitusmaksumus: 20 300 000 kuldmarka
Üheksas ristisõda
Üheksas ristisõda oli viimane "keskaegsetest" ristisõdadest, Euroopa kristlaste katsetest tagasi vallutada püha maad.
Sõja põhjus oli Egiptust ja Süüriat valitsenud Mamelukkide võimsuse pidev kasv ning jätkuv kohalolek pühal maal. Viimased ristisõdijate riigid Süürias olid kokku varisenud. Sõjas osales palju erinevaid tegelasi: Inglismaa prints Edward, Prantsusmaa kuningas Louis IX, aga ka paavst ja Bütsantsi keiser, ning mongolid Hulagu Khan ja Möngke-khaan, ning mamelukkide liidrid Baibars I ja Quituz. Sõda on peaaegu lahutamatult seotud 1270. aasta Kaheksanda ristisõjaga.
Kaheksanda ristisõja ebaõnnestumise järel sai Baibars jätkata Jeruusalemma kuningriigi hävitamisega: aastal 1270 lasi ta mõrvata Montforti Philippe'i, aastal 1271 vallutas ta Hospitaliitide ja templirüütlite tugipunktid Krak des Chevaliersis ja Montfortis. Ta piiras ka Tripolit, kuid oli sunnitud mais põgenema, sest saabus Louis IX ristisõja ainus arvestatav jõud Inglismaalt Walesi prints Edward.
Edward suutis moslemitega 10 aasta pikkuse vaherahu sõlmida, sellest hoolimata prooviti teda mõrvata. Edward lahkus aastal 1272, hoolimata II Lyoni kirikukogul tehtud plaanidest, jäi see viimaseks suuremaks ristiretkeks. Hugo III kontroll Jeruusalemma kuningriigi üle hakkas kaduma, ta oli rahva seas ebapopulaarne ning kuningriigi kolmest linnast üks, Beirut, eemaldus kuningavõimust peaaegu täielikult. Isabella (Hugo II lesk) andis alad isegi Baibarsi kaitse alla.
Halinga valla lipp
thumb|Halinga valla lipp Halinga valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Halinga valla lipp.
Lipu kinnitas Riigikantselei 1. märtsil 1994 ja see õnnistati Pärnu-Jaagupi kirikus 14. detsembril 1994.
Lipu kirjeldus
Vallavalitsuse piduliku kandelipu varras on sinine ja selle vardaehteks on kuldne odaots. Lipu normaalsuurus on 105x105 cm.
Tõlgendus
Lipu värvused ja tunnused tähistavad Pärnumaad ja apostel Jaakobust (Pärnu-Jaagupi kihelkond).
Halinga vallavanem Ülle Vapperi sõnade kohaselt annab valla sümboolika ühtekuuluvustunde ning Halinga vapil, kui ka lipul oleva karumotiivi järgi on kõigile selge, et tegemist on Pärnumaaga. Kolmes jõekarbis näeb ta valla kolme jõe - Audru, Enge, Sauga - lättekohti. Kuldne värv aga on mõnevõrra nostalgiline, meenutab omavalitsuse alale jäänud omaaegseid tippmajandeid.
Lipu kasutamise kord
Koos teiste lippudega heisates paigutati Halinga valla lipp:
Valla lipp ei tohtinud ületada riigilipu mõõtmeid. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Slytherin
alt=|pisi|Slytherini vapp thumb|Slytherini värvid. Slytherin on J. K. Rowlingu raamatus "Harry Potter" üks Sigatüüka majadest, kus õpib näiteks Draco Malfoy, samuti on seal õppinud Severus Snape ja Lord Voldemort. Need kolm olid Harry Potteri suurimad vaenlased.
Slytherini maja on asutanud Salazar Slytherin. Tema väärtustas ambitsioonikust ja edasipüüdlikust. Samuti oli Salazar Slytherinile oluline, et tema õpilased oleksid puhtaverelised. Just Slytherini eelistuste pärast ja tema kindlast veendumusest, et võluriharidust tohib anda vaid puhastverd õpilastele, tekkiski nelja asutajaliikme vahel tüli. Selle tulemuseks olidki erinevad majad, kuhu õpilasi võeti iga asjutajaliikme eelistust mööda.
Slytherini majast on tulnud kõige enam halbu võlureid, tuntum neist muidugi Voldemort (Tom Marvolo Riddle), samuti kuulusid sinna majja need, kellest hiljem said Voldemorti käsilased – Surmasööjad. Kuna Slytherinis väärtustati eriti puhtaverelisust, õppisid seal vaid puhastverd õpilased. Sõltumata Slytherini maja halvast maskist pole aga tegemist halva majaga. Slytherinis õppis ka Harry Potteri kuuenda klassi võlujookide õpetaja Horace Slughorn, Nymphadora Tonksi ema Andromeda Tonks, Regulus Black, kelle peamiseks huviks oli Voldemort hävitada, ning Merlin isiklikult.
Slytherini maja sümboliks on madu, värvideks hõbe ja roheline ning element on vesi. Majavaim on Verine Parun, majavanem aga Severus Snape, kes ka ise kuulus kooliajal Slytherini majja. Veel kuulusid Slytherini majja sellised tuntud puhtaverelised perekonnad nagu Malfoy, Black(va Sirius Black) Crabbe ja Goyle.
Kui Harry tuli Sigatüükasse, kaalus sõõlamiskübar tema Slytherini saatmist, kuid otsustas tänu poisi palumisele ta siiski Gryffindori saata. Ka Harry poja Albus Severus Potteri suurim hirm kooli minnes oli sattuda Slytherini. Lõpuks saatiski Sõõlamiskübar Harry poja Albus Severus Potteri Slytherini.
Vaata ka
Residències de Hogwarts Škola čar a kouzel v Bradavicích Hogwarts Hogwarts הוגוורטס Roxforti házak Husene ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom Hogwart Hogwarts
Peipsi nõo allprovints
Peipsi nõo allprovints on ala, mis tekkis mandrijää kulutava tegevuse tagajärjel.
Ajuripats
pisi Ajuripats ehk hüpofüüs (inglise keeles hypophysis, pituitary gland, ladina keeles hypophysis; glandula pituitaria) on selgroogsete organismide peaajus, suuraju all kiilluu türgi sadula ajuripatsiaugus paiknev munaja kujuga kehake, ka sisenõrenääre.
Morfoloogia
Ajuripats inimesel (naistel harilikult suurem):
Anatoomia ja füsioloogia
Ajuripats, mis on ühenduses vaheaju alumise osaga, koosneb kolmest sagarast:
Eessagar
Ajuripatsi eessagar ehk adenohüpofüüs (eessagar koos vaheosaga) eritab folliikuleid stimuleerivat hormooni, lutropiini, türeotropiini, kortikotropiini, prolaktiini, kasvuhormooni ja beetaendorfiini;
Tagasagar
Ajuripatsi tagasagar e neurohüpofüüs (tagasagar koos ajuripatsi varrega), eritab oksütotsiini ja antidiureetilist hormooni.
Kesksagar
Ajuripatsi kesksagaraks nimetatakse ajuripatsi eessagara osa, mis külgneb tagasagaraga. See eritab naha pigmentatsiooni reguleerivat hormooni intermediini.
Ajuripats ja sisesekretoorsed näärmed
Ajuripats kuulub sisesekretoorsete näärmete süsteemi, mille ülesandeks on bioloogiliselt aktiivsete ainete (näit hormoonide) komplekteerimine ja ringlus. Ajuripats talitleb koos käbikeha, kilpnäärmete, kõrvalkilpnäärmete, tüümuse, kõhunäärme ehk pankrease sisesekretoorsete saarte, neerupealiste ja sugunäärmete endokriinsete osadega ning reguleerib nende talitlust.
Ajuripatsi neuro-hormonaalne roll
Ajuripats nõristab hormoone, mis reguleerivad nii organismi vee ja temperatuuri homöostaasi ja vererõhku kui kakilpnäärmete, kasvu, suguelundite, raseduse ning sünnituse ja piimanäärmete, aga ka valuretseptorite tööd.
Ajuripats sünteesib ka närvirakkude kasvufaktorit.
Ajaloolist
Kooskõlas Aristotelese kirjeldustega elundi füsioloogiliste ülesannete kohta nimetas elundi ajuripatsiks Andreas Vesalius (glans pituitaria excipiens).
1778. andis Samuel Thomas von Sömmering (1755–1830) elundile nimeks hypophysis cerebri (Dissertatio de basi encephali et originibus nervorum cranio egredientum libri quingue).
Kõrg-Eesti allprovints
Kõrg-Eesti allprovints (ka: Kõrg-Eesti) on ala, mis pärast mandrijää taandumist jääaja lõpul ei jäänud vee alla.
Kõrg-Eesti saab jaotada kolmeks maastikuvaldkonnaks:
Pimestiku pank
Pimestiku pank (ka Pimestiku pangad, Pimestiku klindisaared) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Pimestiku külas, olles ühtlasi osa Vaivara klindilõigust ning moodustab koos Sinimägedega Sinimäe rikkevööndi. Pimestiku pank algab peale Perjatse panga lõppetavast Perjatse klindilahe Pimestiku klindiväinast ja kulgeb mööda merekallast Utria panga moodustanud klindisaareni.
Pimestiku klindiväin on ühtlasi Sillamäe ja Sinimäe rikkevööndite lahknemise piiriks.
Pimestiku klindisaared on keskmine 2 km pikkune osa Vaivara Sinimägedega sarnase ehitusega, Vaivara klindilõigu tektooniliselt rikutud keerulise ehitusega klindivööndist. Pankade pealmine 5....10 m paksune lõheline lubjakivilasund on jäänud oma loomulikule kõrgusele ja kõrgub 25...30 meetrit üle merepinna. Pankadevahelisel alal on aga aluspõhjakivimid tõstetud 20...30 meetri võrra ja seal avaneb pinnakatte all sinisavi ja lõhelised lubja- ja liivakivikihid, mis on pankade peal on seal ära kulutatud.
Kõige rohkem on teistest Pimestiku klindisaartest erinev Suur-Pimestiku klindisaar, mida ääristab põhjaküljest 20 meetri kõrgune Vaivara tüüpi astang.
Klindisaarte madalduvate lõunakülgede paeplatoo on mattunud pinnasesse ja ei avaldu enam looduses. Klindisaari eraldavad looduses lauged orud.
Viljandi Kesklinna Kool
Viljandi Kesklinna Kool on üldhariduslik põhikool Viljandis Uueveski linnaosas.
Viljandi Kesklinna Kooli algklasside (1.- 4. kl) õppehoone asub Carl Robert Jakobsoni tänav 42/42a, põhikooli  õppehoone asub Uueveski tee 1.
Kuni kooli muutmiseni põhikooliks 1. juulil 2012 oli tegemist vanima Viljandis tegutsenud gümnaasiumiga. pisi|Viljandi Kesklinna Kooli hoone Uueveski tee 1
Ajalugu
Kooli eelkäija on 15. veebruaril 1844 Viljandis tegevust alustanud Gustav Max Schmidti Eragümnaasium, mille rajas Gustav Max Schmidt. Kool oli saksakeelne poistekool, läbi ajaloo õppis seal vaid mõni eestlane. Pärast Schmidti surma 1874. aastal juhtis kooli mõnda aega Liborius Krüger. 1875. aastal ostis kooli Liivimaa rüütelkond.
Liivimaa rüütelkond nimetas kooli ümber Liivimaa Maagümnaasiumiks ning ehitati uus koolihoone, kus kool tegutseb siiani. Koolimaja hoone projekteeris Riia arhitekt Robert Häusermann ja see valmis 1877. aasta lõpul. Kooli tegevuse lõpetas keiser Aleksander III venestamispoliitika, kuna uus kord nägi ette, et kõik muukeelsed koolid tuli sulgeda või viia üle vene õppekeelele. Liivimaa rüütelkond otsustas kooli sulgeda. Viimane aktus peeti 22. juunil 1892.
Traditsioonid
Kool tegutses aastaid poistekoolina. Alles aastast 1952 õpivad koolis ka tütarlapsed. 1976. aastal avati koolis ajaloo eriklassid ja 1979 kunstiõpetuse eriklassid.
Ilmub kooliajaleht Oma Sõna.
Viljandi Kesklinna Kooli muuseum
Kooli ajaloo tutvustamiseks on asutatud kooli muuseum.
Lehtmetsa (Anija)
Lehtmetsa on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Ndzwani
1866. aastast oli saar Prantsusmaa valduses. 1975. aastal sai saarest osa Komooridest. 1997. aastal kuulutas saar ennast iseseisvaks. 2002. aastal liituti taas Komooridega. 2006. aastal valiti Ndzwani poliitik Ahmed Abdallah Mohamed Sambi Komooride presidendiks. 10. mail 2007 saarel toimunud riigipöörde käigus tulid võimule endisele presidendile Mohamed Bacarile ustavad jõud ja 2007. aasta juulis kuulutas presidendiks valitud Bacar Ndzwani taas sõltumatuks riigiks. 2008. aasta märtsis tungisid Ndzwanile Komooride sõjaväe ja Aafrika Liidu väeüksused ning kukutasid separatistliku valitsuse.
Aedvere tänav
Aedvere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Aedvere tänav algab Printsu teelt, ristub Nõgikikka tänavaga ja lõpeb Alemaa tänaval. Aedvere tänav on põhiosas enam-vähem idakagu-lääneloodesuunaline ja ligikaudu 390 meetri pikkune.
Aedvere tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime Aedvere talu järgi.
Roger Federer
Roger Federer (sündinud 8. augustil 1981 Baselis) on Šveitsi tennisist.
2004. aasta 2. veebruarist kuni 2008. aasta 17. augustini oli Federer maailma esireket, püsides ATP edetabeli tipus rekordiliselt 237 nädalat järjest. Siis kaotas ta selle koha hispaanlasele Rafael Nadalile. Paljud tennisekriitikud, legendaarsed mängijad ja praegused profitennisistid peavad Federeri tenniseajaloo parimaks mängijaks.
2008. aastal pälvis Federer neljandat korda järjest prestiižse Laureuse auhinna.
Lapsepõlv
Roger Federer sündis Baseli linnas. Tema isa on Šveitsi-Saksa päritolu Robert Federer. Roger Federeri ema on lõuna-aafriklane Lynette Federer. Roger hakkas tennist mängima 6-aastaselt. Roger mängis ka jalgpalli, kuid ta pidi tegema otsuse ja valis tennise. Tema iidoliteks olid Boris Becker, Stefan Edberg ja Marcelo Rios.
2001
Federeri esimene turniirivõit tuli Milanos 2001. aasta veebruaris. Sel aastal jõudis ta Wimbledonis veerandfinaali. Turniiri neljandas ringis alistas ta 7-kordse Wimbledoni võitja Pete Samprase. Veerandfinaalis kaotas ta Tim Henmanile. Selle aasta lõpetas ta 13. kohal.
2002
pisi|vasakul|Roger Federer 2002. aasta USA lahtistel 2002. aasta alguses jõudis Federer ATP Mastersi turniiri finaali Miamis ja kaotas finaalis Andre Agassile. Küll aga võitis ta järgmise ATP Mastersi turniiri Hamburgis, kus alistas finaalis Marat Safini. Suure slämmi turniirid ei olnud tal sel aastal aga edukad, kõigil turniiridel kaotas ta üsna varajastes ringides. Aasta lõpus pääses ta Masters Cupile, kuid kaotas seal poolfinaalis austraallasele Lleyton Hewittile.
2003
2003. aasta alguses kaotas ta David Nalbandianile Austraalia lahtiste kaheksandikfinaalis. Seejärel võitis kolm turniiri Marseilles, Dubais ja Münchenis, kuid kaotas Prantsusmaa lahtiste avaringis. Juunis võitis ta oma esimese suure slämmi turniiri Wimbledonis, kus ta finaalis alistas Mark Philippoussise. US Openil langes Federer konkurentsist kaheksandikfinaalis, kus ta kaotas Maxim Mirnõile Valgevenest. Aasta lõpus võitis ta turniiri Viinis ja aastalõpu Masters Cupi. Federer lõpetas aasta edetabeli teisena.
2004
pisi|vasakul|175px|Federer 2004. aasta suveolümpiamängudel 2004. aasta oli üks Federeri edukamaid. Ta võitis kolm suure slämmi turniiri. Aasta alguses võitis ta Austraalia lahtised meistrivõistlused ja tõusis ka esimest korda maailma esireketiks. Ta kaitses edukalt oma mullust Wimbledoni turniiri võitu, alistades finaalis Andy Roddicki. US Openi finaalis alistas Federer Lleyton Hewitti. Ta lõpetas aasta, võites Masters Cupi.
2005
pisi|Federer Cincinnatis 2005. aastal 2005. aastal jõudis Federer kõikidel suure slämmi turniiridel poolfinaali. Aasta alguses kaotas Federer Austraalia lahtiste poolfinaalis Venemaa esindajale Marat Safinile viies setis. Kevadel võitis ta kolm Mastersi sarja turniiri Indian Wellsis, Miamis ja Hamburgis. Ta oli küll Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste suurfavoriit, kuid kaotas poolfinaalis Rafael Nadalile. Wimbledoni mulluse võitjana kaitses ta esikohta, alistades jälle Andy Roddicku, ja USA lahtistel meistrivõistlustel, kus alistas finaalis Andre Agassi. Aasta lõpus kaotas Federer Tennis Masters Cupi finaalis David Nalbandianile.
2006
pisi|vasakul|Federer Baseli turniiril mängimas, 2006
Sel aastal võitis Federer taas kolm suure slämmi turniiri. Veebruaris võitis ta Austraalia lahtised, kui alistas finaalis Marcos Baghdatise. Seejärel võitis ta jälle Masters Series turniirid Indian Wellsis ja Miamis. Enne Prantsusmaa lahtisi meistrivõistlusi jõudis Federer finaali kahel liivaväljakuga turniiril, kuid kaotas mõlemas finaalis Rafael Nadalile. Prantsusmaa lahtistel jõudis ta esimest korda finaali, kuid kaotas jällegi Rafael Nadalile. Mõni nädal hiljem võitis ta Wimbledonis, kus alistas finaalis Nadali. USA lahtised võitis ta kolmandat aastat järjest, kui alistas finaalis Roddicku. Aasta lõpus võitis ta Tennis Masters Cupi. Ta lõpetas aasta maailma esireketina.
2007
pisi|Roger Federer 2007 Cincinnati Mastersil Aasta alguses võitis ta jälle Austraalia lahtised, kus alistas finaalis Fernando Gonzaleze. Ta võitis turniiri settigi kaotamata. Veebruaris võitis ta turniiri Dubais. Seejärel kaotas ta järjest kahel turniiril, Indian Wellsis ja Miamis, Guillermo Canasele. Enne Prantsusmaa lahtisi võidutses ta Hamburgis, kus alistas Rafael Nadali ja lõpetas tema 81 järjestikuse võiduga seeria saviliival. Prantsusmaa lahtiste finaalis jäi aga teist aastat järjest peale hispaanlane. Wimbledonis kaitses ta edukalt oma mullust võitu, kui alistas finaalis Rafael Nadali. Ta kordas sellega Björn Borgi rekordit, võites Wimbledoni turniiri viis korda järjest. Seejärel võitis ta Masters Series turniiri Cincinnatis, kus alistas finaalis James Blake'i. USA lahtistel alistas ta finaalis serblase Novak Djokovici. Aasta lõpus võitis Federer neljandat korda Masters Cupi.
2008
pisi|vasakul|Roger Federer 2008. aasta olümpiamängudel
Federer alustas aastat kaotusega poolfinaalis Novak Đokovićile Austraalia lahtistel. Haiguse tõttu kaotas Federer Dubai turniiril esimeses ringis inglasele Andy Murrayle, Indian Wellsi poolfinaalis Mardy Fishile ja Miami turniiri veerandfinaalis Andy Roddickile. Seejärel võitis Federer turniiri Estorilis, kuid kaotas turniiril Roomas veerandfinaalis Radek Štěpánekile. Federer jõudis kolmandat aastat järjest Roland Garrose finaali, kuid seal pidi ta tunnistama Rafael Nadali paremust kolmes setis, 1:6, 3:6, 0:6. Turniiri Halles ta võitis. Wimbledoni turniiri finaali jõudis Federer settigi kaotamata, kuid kaotas seal taas Rafael Nadalile, 4:6, 4:6, 7:6, 7:6, 7:9. See finaal läks ajalukku, kui kõige huvitavama finaalina Wimbledoni tennisemeistrivõistluste ajaloos. Nadal juhtis kahe setiga 6:4 6:4, kuid Federer võitis kolmanda ja neljanda seti 7:6 kiires lõppmängus. Viiendas setis, seisul 4:3 omas Federer ka paari murdepalli, kuid ei realiseerinud neid. Seisul 7:7 kasutas Nadal oma võimaluse ära ja tuli Wimbledoni meistriks. Torontos kaotas ta teises ringis Gilles Simonile ja Cincinnatis kolmandas ringis Ivo Karlovicile. Federer oli hoidnud ATP edetabeli esimest kohta enda käes juba alates 2004. aasta veebruarist, enam kui neli aastat, kuid nüüd tuli esireketi koht loovutada Rafael Nadalile. Olümpiamängudel lootis Federer võita kulla. Üksikmängus langes Federer konkurentsist veerandfinaalis ameeriklase James Blake'i vastu, kuid paarismängus võitis ta koos kaasmaalase Stanislas Wawrinkaga kulla, alistades Rootsi paari Simon Aspelin ja Thomas Johanssoni. US Openil alistas Federer poolfinaalis Novak Djokovici ja jõudis ta juba viiendat aastat järjest USA lahtiste meistrivõistluste finaali. Finaalis alistas ta šotlase Andy Murray. See oli Federerile 13. suure slämmi turniirivõit. Federerist sai esimene tennisist tenniseajaloos, kes on võitnud kaks suure slämmi turniiri viis korda, mõlemad turniirid viis korda järjest. Järgmisel turniiril Madridis kaotas ta poolfinaalis Murrayle. Järgmise turniiri kodulinnas Baselis Federer võitis. Pariisis pidi ta seljavigastuse tõttu turniiri veerandfinaalis pooleli jätma. Hoolimata seljavaludest otsustas ta võtta osa aastalõputurniirist Shanghais. Kuna maailma esinumber Rafael Nadal otsustas turniinist loobuda, läks Federer võistlusele esinumbrina. Vigastuse tõttu tuli tal aga reketid pakkida pärast alagrupiturniiri.
2009
Federer alistas oma esimesed kolm vastast väga lihtsalt Austraalia lahtistel, sealhulgas endise maailma esireketi Marat Safini kolmandas ringis 6-3, 6–2, 7–6. Neljandas ringis, Federer alistas siis Tomas Berdychi 4–6, 6–7 (5), 6–4, 6–4, 6–2, mis oli tõeline katsetus tema vaimsetele ja füüsilistele võimetele. Veerandfinaalis kohtus ta kaheksanda asetusega Juan Martin del Potroga. Ta lausa hävitas Del Potro ja lõpptulemuseks jäi koguni 6-3, 6–0, 6–0 ja terve matš kestis vaid 80 minutit. Federer seejärel alistas teise endise maailma esireketi, Andy Roddicku 6-2, 7–5, 7–5, et edeneda oma 18. suure slämmi turniiri finaali (üks taga kõigi aegade rekordist Ivan Lendli poolt). Kätte oli jõudnud unistuse finaal, Federeri peeti suureks favoriidiks. Tõusude ja mõõnadega matš kestis üle nelja tunni, kuid lõpuks Federeri mäng lagunes täiesti ja lühidalt öeldes ei pidanud Nadal palju tegemagi, et otsustav sett võita. Pärast autasustamisel langes Federer pisaraisse. Federer süüdistas kaotuses põhiliselt oma esimese servi ebaõnnestumist.
Federer siis loobus Barclays Dubai Tennis Championshipist ja Šveitsi Davis Cupi võistlusest USA vastu. Loobus ta seljavigastuse tõttu. Ta märkis, et vigastuse ravimine on tähtis tema eelolevaks hooajaks.
Federer tahtis ka vahepeal treenerit võtta, kuid Darren Cachill polnud nõus reisima terve aasta.
BNP Paribase turniiril Indian Wellsis kaotas Federer Andy Murrayle oma poolfinaali 6-3, 4–6, 6–1.
2009. aasta Prantsusmaa lahtised (Roland Garros) Federer lõpuks võitis, mängides üle Robin Söderlingi. Federer oli kolm aastat järjest kaotanud finaalis Rafael Nadalile. Nüüd on ta võitnud kõik suure slämmi turniirid ning on kuues mees maailmas, kes seda on suutnud. Sama turniirivõiduga sai ta ka Pete Samprasega ühele joonele, olles oma elus võitnud 14 suure slämmi turniiri.
Üksikmängu turniiride statistika
EMS – ei ole ATP Masters Series 1000 turniir ega ka ATP Masters Seriesi turniir.
Isiklikku
Pikkus: 187 cm.
Kaal: 87 kg.
Juuste värv: tume pruun.
Huvid: sport (suusatamine, jalgpall, golf), sõbrad, PlayStation, muusika, kaardimäng.
Lemmiktennisemängijad: Boris Becker, Stefan Edberg.
Lemmiktoit: tomatid ja Mozzarella di Buffala.
Noosfäär
Noosfäär ehk mõistusesfäär on Vladimir Vernadski järgi inimmõistuse poolt kujundatud ja keemiliselt ümberkorraldatud sfäär planeedi Maa ümber.
Noosfäär on biosfääri üks arengujärk, etapp, mida seostatakse inimese mõistusliku tegevusega.
Maa kui terviku seisukohalt on tänapäevases maailmas teatud sfääriline kolmik: biosfäär, sotsiosfäär ja tehnosfäär, kuid leidub ka käsitlusi kus 'iniminfluentse' noosfääri moodustavad sotsiosfäär ja tehnosfäär (inimtekkeliste struktuuride süsteem (näiteks külad, veetammid, transport ja infotehnoloogia jpm).
Koht geosüsteemis
Majandusgeograaf Mart Vabar on kirjeldanud geosüsteemi ühiskonnasfääri teket järgnevalt: "Kaks miljonit aastat tagasi hakkas inimkond biosfääri transformeerima, tekkis (genesis) sotsiosfäär kui geograafiline fenomen, mille olemus seisneb selle liikmete mõistuspärases koostöös eksisteerimiseks ja püsimajäämiseks vajalike tingimuste ning keskkonna kujundamisel."
Vernadski biosfääri käsitlus
Vladimir Vernadski (alates 1926): Vernadski biosfäär on kosmiline mehhanism, millel on oma kindel koht planeedi kui terviku struktuuris ja ta paikneb meie planeedi pinnal. Sisaldades kogu elusainekogumit, muundab biosfäär Päikese kiirgusenergia keemiliseks ja füüsiliseks energiaks, mis omakorda läheb meie planeedi "tardunud" elutu mateeria ümbertöötamiseks. Noosfäär moodustub siis, kui valdava tähtsuse selles protsessis saab inimmõistus.
Poli Genova
pisi|Poli Genova (2016) pisi|Poli Genova esinemas 2016. aasta Eurovisiooni laval Poli Plamenova Genova (bulgaaria keeles Поли Пламенова Генова; sündinud 10. veebruaril 1987 Sofias) on Bulgaaria laulja.
Ta esindas Bulgaariat 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Na inat" ja saavutas oma poolfinaalis 48 punktiga 12. koha.
2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bulgaariat lauluga "If Love Was a Crime", millega pääses Bulgaaria esimest korda Eurovisiooni lauluvõistluse finaali pärast 2007. aastat. Finaalis saavutas ta 4. koha.
Sündinud 14. mail
''Siin loetletakse 14. mail sündinud tuntud inimesi.
Langevoja juga
thumb|Langevoja juga 2016. aasta suvel Langevoja juga ehk Langevoja joastik ehk Langevoja kaskaad ehk Sorro kosk on juga Ida-Viru maakonnas Sillamäe edelaosas Langevojal. Sõtke jõe vasak lisajõgi lõikab siin paeplatood ja voolab 10 meetri laiuse ja 20 meetri sügavusega kanjonis. Juga koosneb kahest astangust kõrgustega 1,5 ja 4 meetrit.
Somerset
Somerset on tseremoniaalkrahvkond Edela-Inglismaal.
Somerset jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks:
Aastatel 1974–2019 jagunes hilisema Somerseti tervikomavalitsuse ala viieks ringkonnaks: South Somerset, Taunton Deane, West Somerset, Sedgemoor ja Mendip.
pisi|tühi|[[Wellsi katedraal Somerseti krahvkonnas Wellsis]]
Jõeoti tänav
Jõeoti tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.
Jõeoti tänav algab Tiskre teelt, ristub Müta, Abara ja Vähi tänavaga, Jõeküla teega, Kudu ja Ojakääru tänavaga, Põlde põiguga ning Rajapere tänavaga, lõppedes Räime tänaval. Jõeoti tänav on põhiosas enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 930 meetri pikkune.
Jõeoti tänav sai nime 8. detsembril 1995. Enne seda oli Jõeoti tänav Tiskre tee osa. Tänav on saanud nime Jõeoti talu järgi.
Naatrium
Naatrium on keemiline element järjenumbriga 11, leelismetall.
Naatrium on maakoores leiduvatest metallidest levikult neljas ja kõige levinum leelismetall.
Naatriumi omadused
pisi|Naatriumi reaktsioon veega Välimuselt on naatrium hõbevalge metall. Naatrium on pehme, seda saab noaga lõigata. Naatriumi tihedus on 0,97 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 98 Celsiust. Ta on keemiliselt väga aktiivne, mistõttu hoitakse teda hapnikukindla kihi all, eemal veest. Naatrium reageerib paljude lihtainete, vee ja hapetega. Hapetest ja veest tõrjub ta välja vesinikku ning tekib vastavalt sool ja hüdroksiid. Suurem osa naatriumisooli lahustub vees hästi.
Omadustelt on naatrium leelismetall. Sellisena on ta oksüdatsiooniaste ühendites 1. Naatriumi reageerimisel hapnikuga tekib kergesti naatriumperoksiid, mitte naatriumoksiid.
Naatriumi kasutamine
pisi|120px|Naatriumi hoiustamine õlis Metallilist naatriumi saadakse tänapäeval naatriumkloriidi elektrolüüsil.
Eraldi metallina kasutatakse naatriumi teiste metallide saamisel nende sooladest ja metallide puhastamiseks. Palju laiem on naatriumiühendite kasutus. Kõige tuntum naatriumiühend on naatriumkloriid, tavaline keedusool, mis leiab laialdast kasutust inimeste igapäevaelus. Naatriumhüdroksiidi ehk seebikivi kasutatakse seebi valmistamisel. Naatriumkarbonaat ehk pesusooda on samuti üks igapäevaelus tuntud aine, mida kasutatakse pesupulbris. Naatriumvesinikkarbonaat ehk söögisooda on kasutusel saiatoodete valmistamisel.
Uuritakse naatriumi kasutuselvõttu võimalusi akuelemendina liitiumi asemel.
Naatriumi isotoobid
Naatriumil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 23.
Omadustelt on naatrium leelismetall. Sellisena on ta oksüdatsiooniaste ühendites 1. Naatriumi reageerimisel hapnikuga tekib kergesti naatriumperoksiid, mitte naatriumoksiid.
Tema tihedus on 0,97 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 98 °C. Ta on pehme ja keemiliselt väga aktiivne. Reageerib paljude lihtainete, vee ja hapetega. Hapetest ja veest tõrjub ta välja vesinikku ning tekib vastavalt sool ja hüdroksiid. Suurem osa naatriumisooli lahustub vees hästi.
Biitpiraadid
"Biitpiraadid" on 2006. aastal ilmunud kogumik Eesti 1960. ja 1970. aastate rokkansamblite loominguga. Selle on produtseerinud Rampade Org.
Kaheksas ristisõda
Kaheksas ristisõda oli sõda, mida alustas Prantsusmaa kuningas Louis IX aastal 1270 Põhja-Aafrikas.
Kaheksanda ristisõja põhjustas Mamelukkide Egiptuse ja Süüria sultan Baibars, kes ründas ristisõdijate riike Süürias.
Eelnevalt oli aastatel 1248–1254 toimunud Seitsmes ristisõda Prantsusmaa kuninga Louis IX Püha Seitsmes ristisõda, ta vallutas Damietta linna Niiluse suudmes, kuid hiljem takerdusid ta väed lõuna pool jõe soodesse ning kuningas ise langes vangi. Pärast pikki läbirääkimisi vabastati ta Damietta ning suure rahasumma loovutamise hinnaga.
1261. aastal sai Küprose valitsejaks Hugo III, kelle ema Isabella sai regendiks Akkos. Sellega ei olnud nõus Lusignani perekonna teine pool: Antakya Maria; tema proteste ei võetud kuulda. Mamelukid kasutasid Jeruusalemma sisesegadusi ära ning hakkasid vallutama rannikulähedasi väikelinnu. pisi|vasakul|Mamelukkide sultanaadi alad ja [[Väike-Aasia, Ladina keisririik, Kiliikia Armeenia kuningriik, Trapezundi keisririik ja Rumi Seldžukkide sultanaat ning Lähis-Ida ristisõdijate riigid 1263. aastal]] Aastal 1265 vallutas sultan Baibars Caesarea, Haifa ja Arsufi; aastal 1266 Safadi ja Toroni. 1267. aastal sai Hugo III-st ka Jeruusalemma kuningas. Aastal 1268 vallutas sultan Baibars ka Yafo ja Beauforti; pärast seda piiras ja hävitas Antakya ning vallutas Antiookia vürstiriigi. Pärast Antakya langemist sõlmisid Baibars ja Hugo III vaherahu; Baibars teadis, et Louis IX oli uut ristisõda ette valmistamas ning eeldas, et sihtmärgiks on jälle Egiptus.
1267 kuulutas Louis IX ristisõja välja, kuid ei saanud eriti palju liitlasi sõjaks. Kõigepealt ründas Tunise linna, et saada tugevat baasi, kust rünnata Egiptust, et edasi minna pühale maale. 1270 juulis maabus Louis Põhja-Aafrikas. Juba laevadel oli suur osa armeest haigeks jäänud merevee joomisest ja kuumusest. 25. augustil suri ka Louis IX mingisse kõhuhaigusse. Päev enne seda oli kohale saabunud Louis' vend Carlo I, kes võttis ristisõja juhtimise enese peale.
Et haigused levisid armees edasi, lahkuti Tunisest 30. oktoobril. Saavutati ehk vaid seda, et Tunise sultan lubas kristlastel Tunises vabalt kaubelda ning munkadel ja preestritel linna siseneda.
Botorca kalmistu
Botorca kalmistu (rumeenia keeles Cimitirul Botorca) on kalmistu Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonna Târnăveni linna halduspiirkonnas (kuni 2002. a-ni Gănești vallas) Botorca külas.
Kalmistu on rajatud 20. sajandi I poolel. Kalmistul paiknev õigeusu kirik on ehitatud 20. sajandi lõpus.
Kalmistu on tähelepanuväärne eri aegadest pärit betoonist hauatähiste tõttu, mis vaatamata vormide mitmekesisusele on küllaltki ühtse kujunduslaadiga.
Neoliberalism
Neoliberalism on vabaturumajanduse ideoloogia, mis tunnustab üksikisiku majandusvabadust.
Neoliberalismi mõiste võeti kasutusele angloameerika liberaalsete majandusteadlaste Walter Lippmanni kollokviumil diskussioonide ajal 1930. aastatel, kui nad üritasid taaselustada ja uuendada klassikalise liberalismi perioodi (1600–1900) majandusvabaduse kontseptsiooni. Kuna esimene maailmasõda ja ülemaailmne majanduskriis olid hävitanud inimestes usu eneseteostuse vabadusse ja turumajandusse ning üha enam hakkas pooldama riigibürokraatia juhitud plaanimajandust, siis otsiti sellele alternatiive. Lippmanni kollokviumil määratleti neoliberalismi tunnustena: hinnamehhanism, vaba ettevõtlus, konkurentsimajandus ning tugev, kuid erapooletu riik. Viimane säte (tugev riik) eristab neoliberalismi pooldajaid kapitalistliku majandusmudeli ja eriti laissez-faire 'i ja anarhokapitalismi pooldajatest.
Bürokraatliku sotsiaalse korra propageerijad ning hoolekande- või heaoluriigi pooldajad kasutavad sõna "neoliberalism" turumajandust halvustavas tähenduses, viidates sellega kasuahnusest pimestatud kapitalistliku majandusmudeli halvimatele omadustele. Hispaaniakeelses kultuuriruumis omandas neoliberalism sellise tähenduse pärast 1980. aastat, kui kindral Augusto Pinochet pani Tšiiliis toime riigipöörde, kukutas Salvador Allende sotsialistliku valitsuse ning hakkas majanduses juurutama kapitalistliku turumajanduse põhimõtteid. Kuna Pinochet' majandusreformide läbiviimist nõustasid majandusteadlased, kes olid saanud tuntuks just vabaturumajanduse propageerijatena, siis hakati ka Tšiili reforme nimetama neoliberalistlikuks. Seda praktikat on jätkanud edukalt diktaatorlike kalduvustega võimukandjate juhitud riikide propaganda-aparaadid, kelle eesmärgiks on turu allutamine isiklikele huvidele ja plaanimajanduse elementide juurutamine majanduses.
Termini "neoliberalism" võttis 1938. aastal kasutusele saksa teadlane Alexander Rüstow Walter Lippmanni kolledžist. Neoliberalismi kontseptsioon defineeriti kui hinnamehhanismi, vaba ettevõtluse, konkurentsisüsteemi ja mittesekkuva riigi olulisus. Olla "neoliberaal” tähendas, et laissez-faire liberalism pole piisav ja seda, et moodsas majanduspoliitikas on vajalik liberaalsus. Hiljem märgiti neoliberalistlikuks mitmeid akadeemilisi koolkondi, nagu Freiburgi koolkond, Austria koolkond ja Chicago koolkond.
Neoliberalismi teravalt kritiseerinud ameerika lingvist ja filosoof Noam Chomsky (s 1928) on väitnud, et neoliberalism vastandub kõige teravamalt sotsiaaldemokraatlikule heaoluühiskonnale.
Kose valla vapp
pisi|Kose valla vapp Kose valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kose valla vapp.
Neoliberalism
Teoreetiline käsitlus
Charles Gide (1847–1932), prantsuse majandusteadlane ja ajaloolane, võttis selle mõiste kasutusele, kui ta kirjeldas itaalia majandusteadlase Maffeo Pantaleoni (1857–1924) töid maksunduse ja avaliku valiku valdkondades. pisi|Walter Lippmann Prantsusmaal tõstatasid neoliberalismi teema majandusteadlased Auguste Detœuf (1883–1947) ja Louis Marlio (1878–1952). Tähelepanu objektiks tõusis see tänu ameeriklase Walter Lippmanni (1889–1947) raamatu "The Good Society" prantsuskeelsele tõlkele ja selle käsitlemiseks prantsuse filosoofi Louis Rougier'  (1889–1982) kokku kutsutud Pariisi 1938. aasta "Walter Lippmanni konverentsi", kus sai kokku 26 liberaalset majandusteadlast üle kogu maailma ning mis kestis peaaegu nädala. Saksa sotsioloog ja majandusteadlane Alexander Rüstow (1885–1963) tegi ettepaneku võtta kasutusele mõiste "neoliberalism", kuigi teda ennast peetakse rohkem sotsiaalse turumajanduse ja saksa ordoliberalismi propageerijaks. Kuna vahetult enne konverentsi okupeeriti Austria Saksamaa poolt (anšluss) ning maailmas süvenes totalitaarne riigikord ja plaanimajandus, siis oli selle eesmärgiks meelde tuletada liberaalse turumajanduse eeliseid ja rõhutada, et see on lääne demokraatliku ühiskonnakorralduse aluseks. Konverentsi käigus püüti leida vastust järgmistele küsimustele: nis põhjustas liberalistliku majanduse allakäigu; liberalism ja sõjamajandus; liberalism ja majanduslik natsionalism; liberalism ja sotsiaalne heaolu; vabaturumajanduse arhitektoonika. Konverents lõppes kokkuvõttega, millega sätestati
Kose valla vapp
Kose valla vapp kinnitati 27. veebruaril 2014, pärast seda, kui Kose vald ühines 20. oktoobril 2013 Kõue vallaga. Uue valla nimeks sai Kose vald ning kasutusele võeti uus vapp.
Neoliberalism
Teoreetiline käsitlus
Kongress otsustas luua liberalismi uurimise ja taastamise keskuse (Centre International d’études pour la Rénovation du libéralisme) Prantsusmaal, mis tegutses II maailmasõja alguseni ning oli eeskujuks Société du Mont Pèlerini asutamisele 1947. aastal. Uue tegevuskava märkimiseks hakatigi kasutama mõistet "neoliberalism.
Kose valla vapp
Vapi autor on Mart Lankotsi.
Vapi kirjeldus
Sinise ja hõbedaga lainelõikes diagonaalselt poolitatud kilbil on kujutatud hõbedane roosaken ja kolm sinist okaspuutaime.
Neoliberalism
Teoreetiline käsitlus
Friedmani mõjuväljas rakendas 1973. aastal neoliberalistlikku majanduspoliitikat esimesena tšiili sõjaväeline diktaator Augusto Pinochet (1915–2006), kes erastas riiklikud ettevõtted ja vabastas ettevõtjad bürokraatia ahelatest. Kuna tema reformid olid edukad ja Tšiili majandus hakkas kiiresti arenema, siis järgisid tema eeskuju peaminister Margaret Thatcher (1925–2013), kes reformis põhjalikult Suurbritannia majandust aastatel 1979–1990, ning president Ronald Reagan (1911–2004), kes tegi sedasama Ameerika Ühendriikides aastatel 1981–1989. Domineerivaks majandusideoloogiaks jäi see 2008. aasta majanduskriisini.
Helivältus
Helivältus ehk noodivältus ehk noodipikkus (inglise keeles Note value, saksa keeles Notenwert) on muusikas heli või vaikuse suhteline kestus.
Kose valla vapp
Vapi kirjeldus
Sinise värvi kood on Pantone 285C.
Neoliberalism
Teoreetiline käsitlus
Sel perioodil olid neoliberalismi tunnusteks keinsismivastasus, Chicago koolkonnast võetud monetarismi propageerimine (inflatsiooni vastu tuleb võidelda aktiivse intrssipoliitikaga), Ronald Reagani rahapakkumispoliitika majanduse edendamiseks + erastamine, maksude alandamine ja eraalgatuse õhutamine, tööturu paindlikkus, sotsiaalmaksete vähendamine ja heaoluriigi kaotamine, riiklike kulutuste vähendamine, tasakaalustatud eelarve ja säästmise soodustamine (Arthur Laffer).
Helivältus
Helivältust kirjeldatakse mõõtühikuks oleva helivältuse korrutise või jagatisena.
Kose valla vapp
Põhjendus
Kose ja Kõue valla ühinemisel tekkinud Kose valla sümbolid aitavad kogukondadel üheskoos edasi liikuda. Valla sümbolid on evolutsioon ning sellel on elemente mõlema endise valla sümbolitest.
Neoliberalism
Teoreetiline käsitlus
Reagani valitsusperioodi lõpul fikseeriti neoliberaalne Washingtoni konsensus:
Helivältus
Helivältust tähistatab noodikirjas vastav noodikirja märk.
Kose valla vapp
Vapi ajalugu
2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste järel tekkis seniste Kose ja Kõue valla ühinemise järel Kose vald. Uuele vallale sümboolika leidmiseks kuulutati välja konkurss. Kokku esitati konkursile 36 kavandit 16 autorilt. Et nendest omakorda valida välja parimad, moodustati tööde hindamiseks komisjon. Sinna kuulusid kummastki omavalitsusest neli esindajat ning Riigikantselei sümboolikanõunik Gert Uiboaed. 12. novembri istungil valiti välja kolm paremat kavandit ning need esitati rahvahääletusele. Sedelitel kogunes arvamusavaldusi 1211 ja elektrooniliselt 593 häält. Paberil antud hääled eelistasid autorit Mart Lankotsi tööd, kes kogus 662 häält. Järgnesid Maret Kruve 354 häälega ja Liina Kald 195 häälega. Internetis hääletajad eelistasid Maret Kruve (292), järgnesid Mart Lankots (248) ja Liina Kald (53 häält). Rahvaküsitluse tulemusi arvestades otsustati kuulutada võitjaks Mart Lankotsi töö. Kõue endine sümboolika anti üle volikogu otsuse alusel Kõue mõisale. Valla riigivapiga pitsat antakse üle Riigikantseleile.
Kose Gümnaasium
Kose Gümnaasium on gümnaasium Harju maakonnas Kose alevikus.
Neoliberalism
Viited
Liberalismus
Kose Gümnaasium
Kool avati 1. oktoobril 1923 neljaklassilise algkoolina, 1956. aastast töötas kool keskkoolina ja 2003. aastal nimetati Kose Keskkool Kose Gümnaasiumiks.
Ajalugu
Esimesed teated hariduselust Kosel pärinevad 1639. aastast, kui Kose pastori Heinrich Westeringi andmetel töötas Kose kihelkonnas kaks õpetajat.
Kooli avamine Kose alevikus oli vajalik, kuna Palvere ja Kose-Uuemõisa algkool asusid kaugel. Varem oli Kosel töötanud ainult kirikukool, mida on esmamainitud 1840. aastal.
Helivältus
Heli puudumise ehk vaikuse suhtelist kestust ehk pausivältust tähistab muusika noodikirjas pausimärk.
Kose valla vapp
II koha töö "Peko"
Vapi kirjeldus: sinise ja hõbedaga lainelõikes neljastatud kilbil südapunktis hõbedase raamiga sinine roosaken ning kaks sinist okaspuutaime.
Selgitus: sümboli nelikjaotusest tekkiv rist tähistab olulist teede sõlmpunkti, mille keskmes asub Kose alevik – viimast sümboliseerib kirikule viitav roosaken. Okaspuutaimed viitavad vallas esinevale rikkalikule loodusele ja lainelõige Pirita jõele. Veekogusid tähistab sinine värv. Hõbe viitab Harjumaale ja Kose aardeleiule.
Helivältus
Helivältuse pikendamiseks kasutatakse noodikirjas noodi- või pausimärgi järel punkti, noote ühendavat pidekaart ning noodi- või pausimärgi kohale või alla kirjutatud fermaati.
Kose valla vapp
III koha töö "Katariina"
Vapi kirjeldus: sinisel kilbil hõbedased laine- ja sakklõikes piidad ja südapunktis rõngasrist.
Helivältus
Helivältus on üks muusikalisi parameetreid.
Kose valla vapp
III koha töö "Katariina"
Selgitus: laine- ja sakklõikes piidad viitavad kahele ühinevale vallale – Kosele ja Kõuele. Rõngasrist märgib päikeseratast kui iidset maaharimise sümbolit. Samuti on see kaitsev märk, millel on oluline roll karjakasvatuse ja põllumajanduse juures. Risti ringiga ümbritsemine tähendab ka ühinemist ja kooshoidmist. Sinine värv tähistab rahu, usku ja tõde ning viitab valla veerohkusele. Hõbe märgib valgust, elu, puhtust ja vaimsust.
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Kose Gümnaasiumi (endise Kose Keskkooli) sünniajaks võib pidada 1923. aastat, kui Harju maakonna haridusnõukogu asus uue maakonna koolivõrku koostama ja otsustati avada Kose kuueklassiline algkool 3 õpetajaga. Esimesel aastal oli ette nähtud I–IV klassi avamine kahe õpetajakohaga.
Helivältus
Ühikvältuse jaotussuhted
Ühikvältuse võib jaotada mistahes naturaalarvulise jaotussuhte alusel võrdseteks osadeks.
Kose valla vapp
Kose valla vapp 1997–2013
thumb|Kose valla vapp 1997–2013 Vapp kinnitati 7. veebruaril 1997 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, mil Kose ja Kõue vald ühinesid. Selle kujundas Kose Gümnaasiumi (varasem Kose Keskkool) õpetaja Sirje Hanikat.
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Koolijuhatajaks valiti Gustav Lindmets ja õpetajaks Eliisabet Rannamees.
Helivältus
Ühikvältuse jaotussuhted
Ühikvältuse jaotamise põhilisteks tüüpideks on kvadraatne ja mittekvadraatne jaotus.
Kvadraatne jaotus
Kvadraatse jaotuse ehk vältuste tavajaotuse korral on helivältused suhtes nagu sama algarvulise astme aluse, kuid erineva astendajaga arvude pöördväärtused.
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Õppetöö algas nelja klassiga 1. oktoobril 1923. Kooli tuli 68 õpilast.
Kose valla vapp
Kose valla vapp 1997–2013
Pikuti laineliselt ja laiuti sirgelt poolitatud kilbi esimene ja neljas väli on sinised, teine ja kolmas väli hõbedased. Esimesel väljal on hõbedane kaheksasiiruline roosaken.
Helivältus
Kvadraatne jaotus
Lääne muusika noodikirja aluseks on kahe astmete pöördväärtuste suhted: näiteks 1 tervenoot = 2 poolnooti = 4 veerandnooti = 8 kaheksandiknooti jne.
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Ravila vallavolikogu otsusega 30. aprill 1928 laiendati koolikohustus 1928. aastast viie õppeaasta peale ja 1929. aastast kuue õppeaasta peale.
Esimesena lõpetasid 6. klassi 1928. aastal 6 õpilast, kes vahepeal olid õppinud Kose-Uuemõisa algkoolis.
Helivältus
Kvadraatne jaotus
{|
Kose valla vapp
Kose valla vapp 1997–2013
Sinine ühendab vapivärvina Kose kihelkonna valdu ja vett. Hõbe tähistab vaimsust ja Kose valla tähtsust Eesti kultuuriloos. Hõbe on samuti Harjumaal vapitunnuse – risti – värvus ja viitab ka Kose aardeleiule. Vapi laineline püstpoolitus osutab valla nimele. Kilbi nelikjaotusest tekkiv rist tähistab olulist teede sõlmpunkti (Kose-Risti). Roosaken sümboliseerib Kose kirikut ja iidset asulat.
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Vallavalitsus lootis 1936. aastaks uue koolimaja ehitamisega lõpule jõuda. Seepärast katkestati üürileping Kose Laenu- ja Hoiu-Ühisusega. Endistesse kooli ruumidesse kolis postkontor, mis tegutseb nendes ruumides tänaseni. Vallavalitsus üüris kooliruumideks Kose koguduselt leeritoa. Koolile üüriti kolm klassiruumi, õpetajate tuba, köök ja eesruum riietehoiuks.
1938. aasta lõpuks valmis uus algkoolihoone aadressil Ravila maantee 12. 15. detsembril võeti maja vastu ja anti sissekolimisluba. Õppetöö algas uues koolimajas 9. jaanuaril 1939 ning kestis seal (algkooli osas) vaheaegadega kuni sajandivahetuseni. Hiljem asus selles majas näiteks Kose raamatukogu (aastatel 1996–2013). Amortiseerunud vana koolihoone lammutati 2022. aastal.
Helivältus
Kvadraatne jaotus
ehk puudiagrammina
Kose Gümnaasium
Ajalugu
1956. aastal muudeti Kose kool Kose Keskkooliks. pisi|vasakul|240px|Uue õppekorpuse ja staadioni ehitus 2006. aastal 1960. aastal kolis Kose Keskkool uude majja, mis asub aadressil Pikk 12. See oli 1922. aastal valminud ja Teise maailmasõja ajal hävinud Kose seltsimaja kohale ehitatud hoone, mis oli mõeldud Kose rajooni täitevkomitee tarbeks. Enne ehitustööde lõppemist aga likvideeriti Kose rajoon ning majja kolis kool. Sama aasta kevadel lõpetas keskkooli esimese lennu 17 õpilast.
Helivältus
Kvadraatne jaotus
Retsitatiivses vokaalmuusikas kasutatakse silpide eraldamiseks noodilippudega noodivarsi:
Kose Gümnaasium
Ajalugu
Koolimajale tehti suurem juurdeehitus aastatel 1973–1975.
Helivältus
Kvadraatne jaotus
Pilt:Music notes.png