cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Macintoshi kloon
Bell & Howell Apple II Plus
Tänapäeval on paljud seda tüüpi Apple II kloonid väga vähe levinud. Paljud neist müüdi odavalt, kui nad välja tulid, ja kadusid seeläbi turult kiiresti.
Motorola StarMax
pisi|[[Motorola StarMax 3000/160MT, Macintoshi kloon]] Motorola StarMax on Macintoshi kloon 1990. aastate algusest. Arvutid kasutasid Motorola enese emaplaate, mida ettevõte tootis ka Apple'ile. Arvutid toetasid ainult ROM kiipide uuendatud versioone 7.5.3–7.6.
Emulaatorid
Enne kui tõelised kloonid olid saadaval, teisendas Atari ST Macintoshi tarkvara, lisades sellele kolmanda osapoole Spectre GCR emulaatori. See eeldas, et kasutajad ostaksid Mac mälusid kui süsteemiuuendusi. Amiga loodeti teisendada Maci tarkvara lihtsate emulaatoritega. Kuna Apple ei valmistanud 68060 versioonil põhinevat Mac arvutit, siis kiirem viis töötada Mac OS programmidega oli seda teha Atari või Ami 68060 uuendusega.
Tarkvara emulaatorit toodeti ka x86 platvormidel töötavate DOS-i/ Windowsi ja Linuxi operatsioonisüsteemidele. Firma Ardi arendatud Mac ROM versioon 6800 emulaator võimaldas Macintoshi tarkvara jooksutada süsteemi versioonidel 5–7 ja seda heal kiirusel.
Legaalne kloonitud programm
Aastaks 1995 moodustasid Apple Macintoshi arvutid ligikaudu 7% maailma lauaarvutite turust. Apple'i juhid otsustasid, et Macintoshi laiemale turule viimiseks tuleb alustada ametliku kloonimisprogrammiga. Sellega loodeti kloonijatelt saada litsentsitasusid. Ühelt kloonitud arvutilt sooviti saada esialgu 50 dollarit. Finantskriisis oli tegemist vägagi kasuliku tehinguga, mis aitas Apple'i korporatsioonil edukalt hakkama saada. Peamised litsentsisaajad olid Motorola, Radiu, Aps Tehcnologies, DAYSTAR Digital, UMAX. Siiski pikemas perspektiivis see tegevus Apple'ile kasuks ei tulnud, kuna nende enda arvutite müük vähenes selle tõttu märgatavalt.
Kirderanniku koor
Kirderanniku koor on Ida-Viru maakonnas Jõhvis aastast 2010 tegutsev segakoor.
Koor asutati 2010, kui ühinesid Aita Leida nimeline segakoor ja Voka segakoor. 2011 liitus segakooriga meeskoor Kaevur.
Kooris laulab 52 lauljat.
Koori dirigendid on Elo Üleoja, Keio Soomelt ja Allan Tamme.
Maakri tänava sünagoog
pisi|püsti|Sünagoogi [[Väike-Tartu maantee poolne fassaad (umbes 1900)]] Maakri tänava sünagoog oli sünagoog Tallinnas aadressil Maakri tänav 5 (praegu ligikaudu Rävala pst 6).
Neoromaani stiilis Juutide Suur Koraalne sünagoog, Maakri tänava ja Väike-Tartu maantee (hilisema Sakala) ristmikul ehitati 1884. aastal Nikolai Thamm vanema projekti järgi. Sünagoogi alla kuulus ka Siselinna kalmistu piirkonnas asunud Tallinna vana juudi kalmistu, arhitekt Nikolai Thamm projekteeris samuti paekivist historitsistlik vahimaja ning millel oli sünagoogihoonega arhitektuurilisi sarnasusi.
Sünagoog ja selle kõrval asunud juudi kool tegutsid ligi 60 aastat, 1941. aasta suve lõpus muutsid Saksa okupatsioonivõimud sünagoogi sõjaväelaoks.
Sünagoog põles 1944. aastal märtsipommitamisel ning hoone varemed lammutati 1947. aastal.
1945. aastal lubas ENSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev usuasjade nõukogu avada juutidel palvetoa Kreutzwaldi tänaval pooleli jäänud Pauluse kiriku ruumes. Pärast selle hoone lammutamist hotell Kungla ehitamise tõttu kolis palvemaja Lasteaia (praegune Magdaleena) tänav 9 asuvasse puithoonesse, kus oli asunud tehase Punane Täht ladu Tänapäeval asub vana sünagoogi piirkonnas (Rävala puiestee ja Ants Laikmaa tänava nurgal) Euroopa Liidu alaline esindus Eestis.
Praegu on Tallinnas mais 2007 avatud sünagoog Karu tänaval (Tallinna sünagoog).
Intervall (füüsika)
Intervall on füüsikas suurus, mis iseloomustab kahe sündmuse (punkthetke) vastastikust eraldatust ajas ja ruumis.
Vana-Vigala raamatukogu
thumb|Vana-Vigala raamatukogu endises raudteejaamahoones Vana-Vigala raamatukogu on avalik raamatukogu Raplamaal Märjamaa vallas Vana-Vigalas, Märjamaa valla raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu tegutseb Vigala raudteejaama hoones.
Kaarle Ojanen
Kaarle Sakari Ojanen (4. detsember 1918 Helsingi – 9. jaanuar 2009 Helsingi) oli soome maletaja, rahvusvaheline meister (1952).
Ojanen oli 13-kordne Soome malemeister (1950–1953, 1957–1962, 1967, 1972, 1983). 1946. aastal tuli ta Helsingi rahvusvahelisel turniiril kolmandaks.
Ojanen mängis Soome võistkonna koosseisus 11 ametlikul maleolümpial (1937, 1950, 1952, 1956–1962, 1966–1972) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. Ta osales viies Soome–Eesti NSV malematšis (1959, 1960, 1962, 1963, 1966), kus mängis kõigil kordadel esimesel laual Paul Kerese vastu.
Kirimale
Ojanen sai 1981. aastal Rahvusvaheliselt Kirimaleföderatsioonilt kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse.
Sergei Zverev (rahvalaulik)
Sergei Afanasjevitš Zverev, pseudonüüm Kõõl Uola, (vene keeles Сергей Афанасьевич Зверев; Кыыл Уола; 25. juuli (vkj 8. juuli) 1900 Suntari uluss, Jakuudi oblast – 7. märts 1973) oli jakuudi rahvalaulik ja koreograaf. Teda peetakse jakuudi lavalise tantsukultuuri rajajaks.
Soome Liblikauurijate Selts
Selts on asutatud 1955. aastal.
Sergei Zverev (rahvalaulik)
Ta oli olonghode esitaja ja uosohhai eeslaulja. Silmapaistvaid olonghode pajatajaid (jakuudi keeles олоҥхоһут) võeti NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks. Zverev sai liidu liikmeks 1939. aastal.
Soome Liblikauurijate Selts
Selts annab välja ajakirja Baptria, mis ilmub neli numbrit aastas.
Sergei Zverev (rahvalaulik)
Jakuudi kirjanduse kullafondi kuuluvad Zverevi loodud olongho "Куллустай Бэргэн" ning poeemid "Оргуhуохтаах кыыс", "Айхал эйиэхэ, аар тайҕа", "Уот Кудулу", "Мин сyрэҕим" ja "Улуу Москва туhунан тойук". Zverevi sõjaeelne looming ei ole talletatud.
1947. aastal oli Zverev jakuudi esimese rahvusliku ooperilavastuse Njurgun Bootur konsultant.
Zverev on jakuudi lavalise tantsukultuuri alusepanija. Ta on loonud enam kui 30 tantsu. Tema koreograafilise loomingu tipuks on tants "Оhуордар". 1959. aastal lavastas ta ooper-balleti "Суоhалдьыйа Толбонноох".
Töökäik
Ta on töötanud kolhoosis, sovhoosis (kütina), kullakaevanduses, soolatööstuses (tislerina) ja näitlejana Njurba kolhoositeatris.
Piik (perekonnanimi)
Piik on perekonnanimi.
Sergei Zverev (rahvalaulik)
Isiklikku
Sergei Zverev oli fenomenaalse mäluga. Tema vanaisa Anton Djapta ja isa Afanassi Antonov (pseudonüüm Kõõl Ohhonoohhoi) olid tuntud olonhoode esitajad.
Zverevil oli kahest abielust kokku 14 last, neist 10 said kõrg- ja 4 keskerihariduse.
Piik (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piik 193 inimesel: 98 mehel ja 95 naisel. Perekonnanimede levikult on Piik meeste puhul 851. kohal ja naiste puhul 1016. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,92.
Novavax
Novavax on vaktsiinide väljatöötamisega tegelev Ameerika Ühendriikide biotehnoloogiaettevõte, mille peakorter asub Marylandi osariigis Gaithersburgis.
Rakvere Jumalaema Sündimise kirik
Rakvere Jumalaema Sündimise kirik on Lääne-Virumaal Rakvere linnas paiknev õigeusu kirik. Kirik asub aadressil Tallinna tänav 17.
Kirikuhoonet kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Rakvere Jumalaema Sündimise kogudus.
Ajalugu
Kirik (vene k Храм Рождества Пресвятой Богородицы) valmis 1839. aastal, kui doktor Sikleri kahekorruseline elumaja ehitati ümber kirikuks. Aastail 1897–1900 ehitati kirik põhjalikult ümber.
Kirikus altarist vasakul paiknevas sargas asuvad, 2003. aastal sinna paigutatud Venemaa Keiserliku Armee kaplani, preestermärter Sergi Florinski säilmed.
Rakvere Jumalaema Sündimise kogudus
Rakvere Jumalaema Sündimise kogudust on teeninud preestrid:
Hans Ollin
Hans Ollin (5/17. juuli 1851 Vatku, Haljala, Virumaa – 3. detsember 1933 Liiguste, Aaspere vald) oli eesti koolmeister ja tuletõrjuja.
Küttepuit
pisi|Küttepuude varumine [[Tartus Vaksali linnaosas (2011)]] pisi|Palginoti lõikamine ja lõhkumine küttpuiduks ning riita ladumine Kõrvemaal 2022. aasta sügisel pisi|Maamaja ja sauna aastane küttevaru Küttepuit (firewood, fuelwood) on puitmaterjal, mis on valmistatud ja mida põletatakse soojusenergia saamiseks.
Hans Ollin
Ta õppis Kuuda seminaris 1870–1873, lõpetas selle VI lennu.
Küttepuit
Puit on taastuv energiaallikas ning ajaloos üks esimesi energiaallikaid üldse. Puiduenergiat kasutatakse siiani paljudes majapidamistes soojusenergia tootmiseks.
Status quo ante
Ladinakeelne väljend status quo ante võib viitab:
Hans Ollin
Loobu (1873–1876) ja Vatku (1876–1897) algkooli juhataja (koolmeister).
Ta oli ka Liiguste Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu asutaja (1905), esimene esimees ja auliige.
Elas pensionärina Liigustel, kus hukkus tuleõnnetuses (põles halvatuna oma korterisse). Maeti 10. detsembril 1933 Kadrina kalmistule.
Küttepuit
Tavaliselt on küttepuit vähetöödeldud ning see on kas nottide, halgude või klotside kujul. Küttepuidu hulka kuulub ka haopuit.
Küttepuude mahtu mõõdetakse ruumimeetrites või tihumeetrites.
Kuivatatud küttepuitu ja muud küttematerjali hoitakse soovitatavalt virnastatult puukuuris.
Torila ots
Torila ots on Pärnu maakonnas Pärnu linnas asuva Pootsi neeme lõunatipp.
Otsa koordinaadid on.
Kolmas Moskva protsess
Kolmas Moskva protsess, ametlikult tuntud kui Nõukogudevastase "paremtrotskistliku bloki" protsess (Процесс антисоветского «право-троцкистского блока») oli 1938. aasta märtsis toimunud kolmas ja viimane nn Moskva protsessidest. Kohut mõisteti endiste Nõukogude riigi- ja parteitegelaste üle, nagu Nikolai Buhharin, Aleksei Rõkov, Genrihh Jagoda jt, kellele esitati absurdseid süüdistusi, nagu vandenõurühma loomine eesmärgiga taastada kapitalism NSV Liidus, side Saksa luurega, ettevalmistamine sõjaliseks agressiooniks NSV Liidu vastu, kahjurlus tööstuses ja põllumajanduses, atentaadi korraldamine Lenini vastu 1918. aastal ja atentaatide ettevalmistamine Stalini ja Nikolai Ježovi vastu jms. Kohtualuste hulgas oli ka kolm kõrge kvalifikatsiooniga arsti, keda süüdistati Maksim Gorki ja tema poja tapmises "teadlikult valede ravimeetodite valimisega".
Prokuröriks oli Andrei Võšinski, kes esines oma tavalises agressiivses maneeris.
Süüdistused
"'Niinimetatud 'paremtrotskistlik blokk' - see on spionaaži, diversiooni, kahjurluse, poliitiliste mõrvade ja oma kodumaa vaenlastele mahamüümise organisatsioon. Blokil ei ole mitte midagi ideelist, mitte midagi n-ö 'vaimset', mitte midagi ideoloogilist. Mis kunagi mõnel selle bloki osalisel mingil määral oli, on ammuilma kaotatud, minetatud, ammuilma haihtunud, kõdunenud haisvas, vastikus spioonlikus põrandaaluses.' (A. Võšinski)"
V8 (JavaScript-mootor)
V8 on avatud lähtekoodiga JavaScript-mootor, mis on algselt loodud Google Chrome'i veebibrauseri jaoks, kuid seda on kasutatud ka muudes projektides, nende hulgas on Couchbase, MongoDB ja Node.js. Esimene V8 versioon anti välja koos Google Chrome'i esimese versiooniga 2. septembril 2008.
Kolmas Moskva protsess
Süüdistused
"Asitõendite" peamise hulga moodustasid eelnevate protsesside materjalid ja süüaluste endi ülestunnistused. Kohtualustele omistati kõige fantastilisemaid kahjurluse akte - nad olevat organiseerinud plahvatusi söekaevanduste šahtides (lootes tappa palju kaevureid), raudteekatastroofe, kariloomade hävitamist jne. Kõige košmaarsemaid lugusid rääkis vana bolševik Zelenski: tema organisatsioon olevat puistanud klaasi ja naelu võisse, et lõigata läbi nõukogude inimeste kõrid ja maod.
Propagandakampaania
Võimud korraldasid ajakirjanduses mastaapse propagandakampaania, avaldati kohtualuseid hukka mõistvaid lugejakirju, kampaanias osalesid silmapaistvad nõukogude teadlased. Protsessil viibisid Aleksei Tolstoi, Ilja Ehrenburg jt kirjanikud.
Lääne intellektuaalide suhtumine
Lääne intellektuaalide reaktsioon näidisprotsessile oli kahetine. Oli neid, nagu A. Koestler, kes muutusid lõplikult kommunismi kriitikuteks. Teised aga pidasid süüdistusi nende ilmsele jaburusele vaatamata tõesteks või õigustasid neid. Nii kirjutas Beatrice Webb, Briti sotsiaaldemokraatliku Fabian Society liige, et ta on õnnelik, et Stalin "lõikas välja surnud metsa".
Lihula Muusikapäevad
Lihula Muusikapäevad on alates aastast 2009 toimunud rahvusvaheline klassikalise muusika festival Lihulas.
Festivali korraldajad ja eestvedajad on viiuldaja Miina Järvi ja pianist Mihkel Järvi.
Aastal 2014 külastas festivali avakontserti ka endine Soome president Tarja Halonen.
Adila mõis
Adila mõis (saksa keeles Addila) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval on mõis Rapla maakonna Kohila valla territooriumil.
Ajalugu
Mõisa on esimest korda mainitud 1586. aastal, kui see kuulus Risbiteritele. Pärast Põhjasõda läks mõis Hoyningen-Huenede valdusse, 1843. aastal omandasid mõisa von Stackelbergid ja 1887. aastal said mõisa omanikuks Ungern-Sternbergid.
20. sajandi alguses jõudis mõis olla Karl von Luederi, Gustav von Knorringu, Adolf von Rammi ja Franz de Vriesi valduses. 1913. aastal omandas mõisa Talurahva Põllupank ja mõisasüda jagati taludeks.
Mõisakompleks
Mõisa peahoone oli pikk ühekorruseline viilkatusega ehitis. Tänapäeval on peahoone koos mitmete kõrvalhoonetega hävinenud ning alles on vaid varemed. Osa kõrvalhoonetest on kõrval oleva talukompleksi jaoks ümber ehitatud.
Arhitektuuribüroo Urbel ja Peil
Arhitektuuribüroo Urbel ja Peil oli Eesti arhitektuuribüroo. Büroo eesotsas olid Emil Urbel ja Ülo Peil.
Büroo asutati 1989.
Büroo kustutati Äriregistrist 2005.
Mündi tänav (täpsustus)
Mündi tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas:
Buster Posey
pisi|Buster Posey (2011) Gerald Dempsey Posey III (sündinud 27. märtsil 1987 Leesburgis Georgias) on Ameerika Ühendriikide pesapallur, püüdja.
Ta mängib MLB liiga meeskonnas San Francisco Giants. Aastatel 2010, 2012 ja 2014 on klubiga tulnud World Seriesi võitjaks. Kuuel korral on ta valitud MLB tähtede mängule.
2017. aastal võitis ta USA pesapallikoondise koosseisus World Baseball Classicu turniiril kuldmedali.
Getter Meresmaa
Ta lõpetas 2013. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi kuldmedaliga ja 2017. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia teatrikunsti 11. lennu (kursuse juhendaja Kalju Komissarov) cum laude.
Alates 2017. aasta augustist on ta Eesti Noorsooteatri näitleja.
Kaido Liiva
Kaido Liiva (pseudonüüm Nipri Veljo; 13. veebruar 1937 – 16. august 2011) oli ajakirjanik ja kirjanik.
Ta oli 1992–2000 Politseiameti kuukirja Politsei vastutav toimetaja ja 1984–1992 ajakirja Pikker peatoimetaja.
Muud raamatud
Tema lühijutte on avaldatud ka ajakirjades Eesti Naine ja Looming.
Fkh1
Replikatsioonikahvli (Forkhead) transkriptsioonifaktor Fkh1 on konserveerunud Forkhead box FOX transkriptsioonifaktorite perekonda kuuluv valk, mille peamiseks rolliks on G2/M faasis geenide ekspressioon. Fkh1 vahendab replikatsioonisaitide koondamist ja varajaste saitide aktivatsiooni. Fkh1 on vajalik varajaste replikatsioonisaitide klastrite moodustamiseks ja G1 faasis nendele võtmeinitsiatsioonifaktori Cdc45 seondamiseks. Fkh1 valib selektiivselt replikatsioonisaite, et moodustada replikatsioonitehaseid, koondades selleks Fkh1-aktiveeritavaid saite ja interakteerudes ORC-iga. Fkh1 on suures osas vastutav replikatsioonisaitide erineval ajal initsieerimise eest üle genoomi, luues ajutise saitide aktiveerimise programmi.
DNA replikatsiooni regulatsioon
Eukarüootsete organismide kromosoomide replikatsioon tuumas on organiseeritud ajaliselt ja ruumiliselt. DNA replikatsioon initsieeritakse autonoomselt replitseeruvatelt järjestustelt (Autonomously replicating sequence ARSs). ARS-id on 100–200 aluspaari pikkused kromosomaalsed DNA järjestused, mis esmalt avastati pagaripärmis. Eukarüootse replikatsiooni algussaidiga seostuvad ORC valgud, mis märgistavad potentsiaalsed replikatsioonikahvli assambleerumiskohad. M/G1 faasi üleminekul laetakse ARS-ile MCM2-7 (Minichromosome maintenance complex). Mcm2-7 kompleks käitub replikatsioonikahvlis kui helikaas. Moodustunud kompleksi nimetatakse pre-replikatiivseks kompleksiks, mis potentseerib initsiatsiooniks sobilikud saidid. MCM helikaasi aktivatsiooniks on vajalik Cdc45. Mitmed katsed on näidanud, et Cdc45 seondumine replikatsioonisaitidele viitab usaldusväärselt nende saitide replitseerumisele. Seda on kinnitatud katsetega, kus on näidatud, et Cdc45 seondub saitidele samaaegselt DNA polümeraasi ɛ katalüütilise subühikuga Pol2. Replikatsioon initsieeritakse Dbf4 kinaasi (DDK) ja tsükliin-sõltuva kinaasi (CDK) poolt.
DNA replikatsioonikompleksid
Kromosomaalne DNA replikatsioon on peamiselt reguleeritud läbi replikatsiooni initsieerimise algussaitidel. M/G1 faasi üleminekul moodustuvad pre-replikatiivsed kompleksid, millel on potentsiaal moodustada funktsionaalne replikatsioonikahvel. S faasi sisenedes seostatakse kompleksiga Cdc45 ja tsükliin-sõltuv kinaas algatab lisafaktorite seondamise. Selle tulemusel moodustub replikatsioonieelsest kompleksist aktiivne replikatsioonikahvel ehk replisoom.
Kromatiini roll replikatsioonil
pisi|Eukromatiin ja heterokromatiin. DNA on pakitud kromosoomidesse. Kromosoomi siseselt esineb DNA silent – vaigistatud heterokromatiini ja active – aktiivse eukromatiinina. Spetsiifilistele saitidele iseloomulik initsiatsiooni ajastus peegeldab nende kromosoomisisest asukohta või kromatiinikeskkonda. Replikatsiooni ajastus korreleerub tavaliselt geenide aktiivsuse ning kromatiini struktuuriga, vastavalt sellele asuvad varem replitseeruvad piirkonnad transkriptsiooniliselt aktiivsetes eukromatiini piirkondades ja hiljem replitseeruvad alad, mis on transkriptsiooniliselt vaigistatud, heterokromatiini piirkonnas. Lisaks võib replikatsioonisaitide aktiivsust mõjutada nukleosoomi asetus ja histoonide posttranslatsiooniline modifitseerimine. Kromatiini struktuur ja organisatsioon mõjutab peaaegu kõiki genoomseid protsesse. Mehhanismid, mis kontrollivad replikatsioonisaitide ruumilist paigutust, omavad potentsiaalset mõju genoomi regulatsioonile ja enamgi. Koromatiini modifitseeritakse pidevalt selleks, et võimaldada erinevate protsesside samaaegset toimimist. Sellise keerulise mehhanismi tagamiseks peavad olema fundamentaalsed protsessid nagu DNA replikatsioon ja transkriptsioon täpselt koordineeritud, et säilitada täpsust. Häired võivad viia genoomi ebastabiilsuse ja arengudefektideni.
Sulhan Gvelesiani
pisi|Sulhan Gvelesiani esinemas [[Saaremaa Ooperipäevade avakontserdil "Kuressaare 450" 21. juulil 2013]] Sulhan Gvelesiani (gruusia keeles სულხან გველესიანი; sündinud 27. detsembril 1970 Thbilisis) on gruusia ooperisolist.
Fkh1
Asukohast mittesõltuvad saidid
Erinevate saitide genoomisisesel ümberpaigutamisel on leitud ka replikatsioonisaidid, mille replikatsiooni initsiatsioon ei sõltu nende kromatiinikeskkonnast. Need tulemused näitavad, et mõningad varajaselt initsieeruvad ARS saidid võivad tagasi lükata kromatiinikeskkonnast tuleneva kontrolli, mis mõjutab nende initsieerimise ajastust. Sel viisil säilitavad need saidid oma replikatsioonimustri ka uues kromosoomikeskkonnas. On välja toodud, et mitte kõik varajased saidid ei võta üle uut replikatsioonimustrit. Sellest on järeldatud, et mõningad varajased ARS saidid omavad spetsiifilisi järjestuselemente, mis kindlustavad nende esialgse replikatsioonimustri ka uues kromatiinikeskkonnas.
Fkh1 funktsioon DNA replikatsiooni initsiatsioonil
Koos teise Forkhead valguga Fkh2 reguleerivad replikatsiooni alguse ajastust, modifitseerides kromosoomi ehitust ja struktuuri ning genoomi ruumilist paigutust tuumas. Hiljutised uuringud viitavad, et mõningate saitide varajaseks replikatsiooni initsiatsiooniks on vajalik forkhead transkriptsioonifaktoritest sõltuv replikatsioonisaitide koondamine. Selline mehhanism viitab, et kromosoomi ruumiline paiknemine omab rolli replikatsioonisaitide initsieerimisel.
Varajaste replikatsioonisaitide detailse analüüsi tulemusel on leitud, et kromatiinist sõltumatu replikatsiooni initsiatsioon on vahendatud kahe Fkh1/2 valgu seondumissaidi poolt, kinnitades Forkhead valkude rolli varajaste replikatsioonisaitide regulatsioonis. Erinevatel aegadel initsieeritavad saidid on jaotatavad eri klassidesse vastavalt nende initsieerimise ajastusele ja vastavalt sellele koonuduvad lineaarselt gruppidesse piki kromosoomi. Fkh1 mõjutab replikatsioonisaitide funktsioneerimist, reguleerides juurdepääsu erinevatele replikatsioonifaktoritele nagu Cdc45. Fkh1 poolt selekteeritud saitide või replikatsioonikollete paiknemine tuumas võib seletada nende soodustatud ligipääsu initsiatsioonifaktoritele, milleks on näiteks Cdc45. Sellega kooskõlas on näidatud varajaste saitide koondumine G1 faasis, läbi Fkh1 selektiivse saidivaliku. Seondudes replikatsioonisaidiga, võib Fkh1 stabiliseerida saite, luues sideme ORC-iga, mis on seondunud teistele, Fkh1 poolt aktiveeritavatele saitidele.
Lääne kunst
pisi|	17. sajandi [[Hispaania kunstniku Jerónimo Jacinto de Espinosa maal "Pärispatuta eostatu Neitsi Maarja" (conceptio immaculata) on barokk-kunstiteos]] Lääne kunst (ülekantud tähenduses Euroopa-pärane kunst või laiemalt kui oktsidentaalne kunst) hõlmab kujutava kunsti ajalugu eeskätt Euroopas ja tulenenud mõjusid peaasjalikult Põhja-Ameerikas ning lisaks Ühendkuningriigi dominioonides; kokkuvõttes üldisemalt õhtumaades.
pisi|Industriaalrevolutsiooni põhivoorusi [[teadust ja kunsti kujutavad reljeefid, mis ilmestavad hoone fassaadi Šotimaa endises tööstuskeskuses Glasgow's]] 19. sajandil jõudsid rahvamassideni valgustuslikud väärtused ja tööstuslik pööre, sellega seoses vähenes märgatavalt kristliku kiriku keskajast pärinev ja määrav osatähtsus euroopalikus kunstis. Sajandi lõppedes ei kätkenud kunstistiilid ning eriti modernismi ilmingutega tekkinud kunstivoolud enam endas niivõrd portreteerimist ega religiooni kui ideoloogiaid, vaid esitasid pigem autori enda vaateid. Samas hakati korraldama kunstinäitusi, üha enam asendas kunsti ülesannet fotograafia. Juhuti võeti mõõtu idamaade kunstist, justkui art nouveau puhul, art déco rakendas näiteks samuti põlisameeriklaste kunsti.
Hämariku tänav (täpsustus)
Hämariku tänav on tänava nimi mitmes Eesti asulas:
Harz (Goslar)
thumb|Harzi inkorporeerimata ala paiknemine Gifhorni kreisis
Harz on inkorporeerimata ala Goslari kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Ala pindala on 371,56 km².
Asustamata ala paikneb Ülem-Harzis (Alam-Saksimaal). Suurusega 371,76 km² (31. detsembril 2006) on see suurim inkorporeerimata ala Saksamaal. Ala ulatub Goslari kreisis üle suurte Ülem-Harzi osade Seesenist/Langelsheimist (loodes) Hohegeißini (lõunas). Harzi inkorporeerimata alal Goslari kreisis on palju enklaave: seega on täielikult ümber haaratud Wildemanni ja Altenau-Schulenbergi osad Ülem-Harzi mägedes ning ülikoolilinn Clausthal-Zellerfeld, Sankt Andreasbergi Braunlage piirkond ja muid asulaid (peamiselt restoranid).
Randel Kreitsberg
pisi|Randel Kreitsberg 2018. aastal. Randel Kreitsberg (sündinud 14. veebruaril 1983) on eesti ökotoksikoloog, teadusajakirjanik ja teaduse populariseerija.
Harz (Goslar)
Vallavaba ala haldamine lasub Alam-Saksi metsaametil Clausthalis, mis võtab ka mõnelt karjäärilt ärimaksu ja väljastab tsiviilstaatuse juhtumite korral vastavaid sertifikaate (sünnitunnistus, surmatunnistus). Samuti tagab see turvalisuse ja korra.
Randel Kreitsberg
Ta õppis Tartu Ülikoolis bioloogiat 2001–2005 bakalaureuseastmes, 2005–2007 magistrantuuris (magistritöö "Loode-Eesti naftareostuse järelmõjude dünaamika ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) kontsentratsioonid reostusalas elava lesta (Platichthys flesus trachurus) kudedes", juhendajad Arvo Tuvikene ja Meelis Tambets) ja 2009–2014 zooloogiat doktorantuuris, kaitstes 2014 doktoritöö "Using biomarkers in assessment of environmental contamination in fish - new perspectives" ("Uued suunad keskkonnareostuse hindamisel kasutades kalade biomarkereid", juhendajad Arvo Tuvikene ja Toomas Tammaru).
Kreitsberg on töötanud Eesti Maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses, Haridus- ja Teadusministeeriumis programmijuhina ja 2016. aastast Tartu Ülikoolis teaduskommunikatsiooni peaspetsialistina. Tema juhendatud magistrantide seas on Heli Kirik, Martin Silts, Merle Raig, Alvar Räägel ja Kateriina Rumvolt.
Kirimäe Jaanisoo
Kirimäe Jaanisoo on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula valla ja Haapsalu linna piiril Kirimäe ja Aamse külas.
Soo on madalsoo erinevate tarnakooslustega, soo kirdenurgas on natuke siirdesoo algeid. 20. sajandi algupoolest on soo idapooles ummistunud labidakraavide võrgustik. Nõrga kuivenduse mõjul on soos mõõdukalt levinud sinihelmikas ja soo muutunud kohati väga mätlikuks. Soos kasvab mitmeid looduskaitse all olevad taimeliike.
Soo eesvooluks on lühike Kaarupipealse soosse suunduv oja. Soosse ei voola märkimisväärseid ojasid ja kraave.
Ala on kasutusel olnud heinamaana.
Kurozwęki
Küla on esmamainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai Kurozwęki 15. sajandi alguses. Kurozwęki kaotas linnaõigused 1870. aastal.
Punktikasv
Punktikasvu võib kasutada ka trükikvaliteedi hindamiseks.
Portselanhagijas
Portselanhagijas on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.
Csongrádi veinipiirkond
Csongrádi veinipiirkond on üks Ungari veinipiirkondi Alföldi (Doonau) veiniregioonis.
Ajalugu
18. sajandi esimesel poolel hakkas Doonau ja Tisza jõe vahel levima lendliiv. Ungari kuninganna Maria Theresia käskis 1779. aastal välja antud seadusega viia viinamarjade kasvatamise Alföldi, et lendliivad taimed kinnitaksid. Viinapuutäid ei jää ellu liivases pinnases, mis sisaldab rohkem 75–80% kvartsi, seetõttu ei tekitanud nad Alföldis kahju. Levinumad viinamarjasordid olid Kadarka, Kövidinka ja Izsáki sárfehér, mida tänapäeval nimetatakse Arany sárfehér.
Kliima
Vaheldusrikas, kõikuv kliima sarnaneb Kunsági veinipiirkonna omaga, kuid aastane päikesepaiste hulk on suurem. See on üks riigi kõige soojemaid veinipiirkondi.
Pindala
Veinipiirkonna kogupindala on 2840 ha, kogukonna registri järgi 1770 ha. Veinipiirkonda kuuluvate asulate arv on 16.
Kopsuvähk
pisi|[[Modell Christy Turlington räägib 2000. aasta telereklaamis kopsuvähist ja nikotiinisõltuvusest]] Kopsuvähk (ladina keeles cancer pulmonalis) on paljude loomade (sealhulgas inimese) pahaloomuliste kopsukasvajate, mis lähtuvad sagedasti teatud rakusiseste geenimuutuste tagajärjel bronhiepiteelist ja harvem ka alveolaarepiteelist, poolt põhjustatud progresseeruvate, sageli ravimatute ja surmaga lõppevate haiguste rühma.
Kopsuvähi täpseid tekkepõhjuseid, arengu ja taandarengu mehhanisme seni veel ei teata. Seetõttu võivad eri liikidel ja indiviididel erineda nii sümptomid, põhjused, kulg, vastuvõtlikkus onkoteraapiale (või selle olemasolu), haiguse kestus kui ka suremus.
Kopsudes esineb hulgaliselt healoomulisi kasvajaid, nagu polüübid, papilloomid, adenoomid, bronhiaalsed fibroomid, bronhiaalsed kondroomid, bronhiaalsed leiomüoomid, bronhiaalsed lipoomid, neurofibroomid, hemangioomid, lümfangioleoimüomatoos (LAM), hamartoomid, teratoomid, põletikulised (inflammatoorsed) "tuumorid" (plasmarakulised granuloomid, pseudotuumorid, eosinofiilsed granuloomid). Maliigseks võivad muutuda polüpoidsed ("adenoomid"): kartsinoid, silindroom ja mukoepidermoidtuumorid.
Enamik kopsuvähi vorme on kartsinoomid, harvemini sarkoomid.
Kopsuvähi teke on põhjustatud mitmetest molekulaarsetest sündmustest, nagu rakkude paljunemine, diferentseerumine, apoptoos, migratsioon, invasioon ja geenimutatsioon(id) pärilikkusaines, nagu ühe nukleotiidi asendus- või kustutamismutatsioonid või geneetilise materjali ümberasetumine jne ning on mitmeastmeline protsess. Kopsuvähi rakud võivad kiiresti metastaseeruda ja moodustada vähikoldeid peaajus, luudes, maksas, nahal jm.
Kopsuvähk on üsna suur tervishoiuprobleem mitmel pool maailmas.
Inimestel
Kopsuvähk on inimestel levinuim vähivorm, mille arengu ja hõive toimel sureb maailmas ligi 1,1 miljonit inimest aastas (2000. aasta andmed).
Riskitegurid
Põhiliseks kopsuvähi välditavaks riskiteguriks peetakse suitsetamist (nii olnud, aktiivset kui ka passiivset). Arvatakse, et krooniline suitsetamine põhjustab kuni 80% kopsuvähi juhtudest (sagedamini meestel). Kopsuvähki haigestub siiski üksnes väike osa kroonilistest suitsetajatest. Näiteks on kokku loetud, et 2012. aastal elas Ameerika Ühendriikides ligi 42,1 miljonit täiskasvanud suitsetajat (suitsetajateks loetakse neid, kes on tõmmanud elus üle 100 sigareti).
Lisaks suitsetamisele on toodud välja uuteks riskiteguriteks ka tööalast kokkupuudet asbestiga, vähest puu- ja juurvilju sisaldavat dieeti, kroonilist obstruktiivset kopsuhaigust, ioniseerivat kiirgust, radooni ja eelnevast suitsetamisest tingitud pahaloomulisi kasvajad. Kuid kõige uuemad riskitegurid, mis nimekirja lisandunud, on hormoonasendusravi menopausi sümptomite leevendamiseks ning inimese papilloomiviirus (HPV).
Pärilikud tegurid
Kopsuvähi tekkel võib mängida rolli ka perekondlik soodumus (suitsetamisest sõltumatu). Viimase aja uuringud näitavad, et inimese genoomis on geenipiirkond, millest võib sõltuda kopsuvähi teke.
Viirused
Mitmed viirused võivad kas otseselt või kaudselt mõjutada kopsuvähi tekke riski:
Ravi, raviprotseduurid ja ravimid
Kopsuvähi risk suureneb, teadmata põhjustel (tõenäoliselt immunosupressiooni tõttu), doonorelundite siirdamise järgselt märkimisväärselt.
Kopsuvähki haigestumise risk suureneb ka teiste vähiliikide, nagu Hodgkini lümfoomi ja rinnavähi ravis kasutatud kiiritusravi toimel.
Hormoonravi
Hiljuti avaldatud suuremahulised uuringud on kinnitanud, et östrogeenid soodustavad mitteväikerakuliste kopsuvähi rakkude vohamist (proliferatsiooni) in vivo ja in vitro. See on ka põhjuseks, miks adenokartsinoomi esinemissagedus tõuseb eeskätt mittesuitsetajatest naiste seas.
Kopsuvähihaigestumuse sagedus
Kopsuvähki põevad sagedamini arenenud riikide elanikud. Kopsuvähk on üheks sagedamini esinevaks vähktõve vormiks nii Põhja-Ameerikas, Euroopas kui ka Eestis.
Kopsuvähk on kasvajalistest haigustest surma põhjusena esikohal, põhjustades rohkem surmasid kui jämesoole-, rinna- ja eesnäärmevähk kokku (1,1 miljonit surma aastal 2000; 1,4 miljonit surma aastal 2008), olles samas üks paremini välditavaid kasvajalisi haigusi.
Kopsuvähki haigestumine on viimastel aastakümnetel meeste seas vähenenud, naistel suurenenud. Adenokartsinoomi esinemise sagedus on viimaste aastakümnete jooksul suurenenud. Kuigi suitsetamine on üks suuremaid riskitegureid kopsuvähi arenguks, on toimunud märgatav suurenemine kopsuvähki haigestujatel mittesuitsetajate seas.
Põhja-, Ida- ja Lõuna-Euroopa riikides sagenes kopsuvähki haigestumine meeste seas kuni 1990. aastateni. Seejärel haigestumine stabiliseerus. Sarnast trendi märgati ka USA-s meeste puhul.
Sümptomid
Kopsude ehituslike iseärasuste tõttu moodustavad nad keskkonna, milles primaartuumor võib laialdaselt levida ja kasvada, sealjuures avaldamata toimet organismi talitlusele.
Kopsuvähi sümptomid on tingitud kasvaja üldisest mõjust organismile ning võivad olla mittespetsiifilised ja raskesti diagnoositavad.
Kopsuvähi sümptomeid võib jagada kopsu- ehk respiratoorseteks sümptomiteks ja üldsümptomiteks. Võttes arvesse kõiki kopsuvähijuhte, on kõige sagedasemaks sümptomiks köha. Muudest respiratoorsetest sümptomitest esineb veel sagedasti hingeldust, veriköha, hingamisraskust ja rindkerevalu. Kopsuvähi avastamist soodustab mitme erineva respiratoorse ja üldsümptomi koosesinemine.
Vaatamata esmase kopsuvähi avastamise asümptomaatilisusele, on selliseid patsiente vaid 6–13%. Patsientidel, kellel puuduvad sümptomid täielikult, on 5 aasta elumus parem võrreldes nende haigetega, kellel on sümptomid haiguse avastamise ajal.
Paraneoplastilised sündroomid
Kopsuvähki põdevatel vähihaigetel kaasnevad paraneoplastilised sündroomid (harilikult üks sündroom korraga), mis võivad avalduda igas elundis ja koes ning need liigitatakse onkoloogiliste haigestumiste alla. Neid esineb nii uute vähijuhtude kui ka kasvaja retsidiivide korral ja neid kutsuvad esile kasvajarakkude (vähirakkude) eritatud signaalmolekulid või mediaatorained (hormoonid, peptiidid, tsütokiinid, immunoglobuliinid jt) ja lümfoid(-immuun)süsteemi vastused.
Kopsuvähi metastaseerumine
Kopsuvähk levib ümbritsevatesse kudedesse (keskseinandisse, perikardile, samuti lümfogeenselt trahheaalsetesse, bronhiaalsetesse ja mediastinaalsetesse lümfisõlmedesse ja hematogeenselt peaajju, luudesse, maksa jne.
Kliiniline klassifikatsioon (aegunud, ebasoovitatav)
Kliinilises praktikas jaotatakse kopsuvähk kahte gruppi:
Mõnel pool maailmas peetakse kliinilist klassifikatsiooni aegunuks ja ebatäpseks, selle asemel soovitatakse kasutada WHO kopsuvähi morfoloogilist klassifikatsiooni (2004).
Väikerakk-kopsuvähk
pisi|Histopatoloogiline pilt väikerakk kopsuvähist kopsus. Nõelbiopsia. [[H&E värvimine]]
Väikerakk-kartsinoom (carcinoma parvocellulare) on bronhiaalnäärmete neuroendokriinsetest rakkudest lähtuv pahaloomuline neuroendokriinne kasvaja, mis on väga kiire kasvu ja metastaseerumisega. Esinemissagedus hinnanguliselt ligi 15%.
Arvatavasti on väikerakk-kopsuvähi rakud pärit bronhi neuroendokriinsetest rakkudest, endocrinocytus EC raku vormidest. Ekspresseeruvad mitmetes neuroendokriinsetes markerites ja võivad osaleda ektoopiliste hormoonide tootmises, näiteks antidiureetiline hormoon) (ADH) ja adrenokortikotroopne hormoon (AKTH).
Väikerakk kopsuvähk metastaseerub kiiremini ja laiemalt kui mitteväikerakk-kopsuvähk.
Mitteväikerakk-kopsuvähk
Mitteväikerakk-kopsuvähk on kopsuepiteeli vähivorm, mis erineb väikerakk kopsuvähist, sest ei allu keemiaravile. Esinemissagedus hinnanguliselt kuni 85%.
Jaguneb omakorda:
Kopsuvähi sõeluuring
Kopsuvähi sõeluuringud (CT-skriining) on vajalikud, et avastada haigus enne sümptomite ilmnemist. Varajase avastamise korral ja sobiva raviga saab rakendada enamikule patsientidele tervistavat ravi, mõjutades suremusnäitajaid.
Varasemad kopsuvähi sõeluuringud, kus kasutati tuumori avastamiseks kopsuröntgenit ning röga tsütoloogilist uuringut, ei ole osutunud efektiivseteks ja seetõttu neid ei soovitata.
Kasutusele on võetud uued meetodid, näiteks katsetatakse rindkere madaladoosilist spiraalset kompuutertomograafilist uuringut.
Kopsude fiiberbronhoskoopia
Fiiberbronhoskoopia koos tangbiopsia ning krüobiopsiaga on üks olulisemaid morfoloogilise diagnoosi meetodeid tsentraalse kopsuvähi korral.
Fiiberbronhoskoopia ajal viiakse hingamisteedesse peenike valguskiududega toru, mille abil edastatakse pilt videosüsteemi, bronhoskoobi abil on võimalik võtta materjali teatud koeuuringute tarbeks.
Perifeerse kopsukasvaja korral tehakse piltdiagnostilise kontrolli all transtorakaalne jämenõelbiopsia. Selle meetodi tundlikkust peetakse tänapäeval väga suureks, 90–99%.
Röntgeniülesvõte rindkere piirkonnast
Röntgeniülesvõte rindkere piirkonnast (kas üks, kaks või rohkem ülesvõtet) on osades riikides esmane uuring kopsuhaiguste ja ka kopsuvähi tuvastamiseks, ka kiirgusdoosi eluskudedele peetakse minimaalseks.
Asümptomaatilistel juhtudel võib röntgenoloogiline rindkere ülesvõte olla esimene viide kopsuvähile. Oluline fakt röntgeniülesvõttel rindkerest on see, et ainuüksi otsesuunaline röntgenipilt pole diagnoosimiseks ja tuvastamiseks piisav, vaja oleks lasta teha ka külgprojektsioonis ülesvõte, mis sageli jäetakse tegemata.
Kopsuröntgenipildil võib radioloog tuvastada kahtlasi piirkondi, mille morfoloogiline tuvastamine võib nõuab edasisi uuringuid (näiteks fiiberbronhoskoopiat või kopsubiopsiat).
Röntgeniülesvõte on oluline abivahend, et märgata muutusi lümfisõlmede suuruses või tsentraalse lisamassi olemasolust.
Röntgenleiu variandid kopsuvähi korral võivad olla kas varjustus tipus, perifeerne ümarvari, destruktsioon kopsus, perifeerne bronhioloalveolaarne varjustus, tsentraalse vähi korral – lisavari kopsuväratis või muutunud kopsuvärati konfiguratsioon, mediastinaalne või kopsuvärati lümfadenopaatia, kohalik emfüseem, halvasti ravile alluv või paranev kopsupõletik, bronhiektaasiad, obstruktiiv-atelektaatiline pneumoniit, segmendi, sagara või kogu kopsu atelektaas, pleuraefusioon, luuliste struktuuride destruktsioon.
Kompuuteruuring
pisi|KT inditseerib kasvajat vasakus kopsus
Kompuutertomograafia (KT) puhul luuakse arvuti abil uuritavast kehapiirkonnast pilt, mis on tehtud röntgeniülesvõtetest. Näitab täpset kasvaja suurust ja asukohta, pannakse paika ka haiguse levik (siirete olemasolu ja asukoht).
Maitseained
pisi|Korea meresool Maitseained on väikeses koguses kasutatav aine või maitsetaim, mille abil mõjutatakse toitude ja jookide maitset ning lõhna.
Kopsuvähk
Kompuuteruuring
Selle meetodi puhul on võimalik uurida kopse kiiresti, sel on suurem tundlikkus kui röntgenil, andes samas ka suurema kiirguskoormuse organismile, kuid madalama kui tavalise KT-uuringu kiirguskoormus. Selle meetodiga avastatud vähkidest 85% olid I staadiumis ning see võimaldas opereeritute 10 aasta elumuse tõsta 92%-ni. Olgugi et uuringul on palju positiivseid tulemusi, ei soovitata kasutada seda rutiinseks sõeluuringuks tema kalliduse, suure kiirguskoormuse ja paljude valepositiivsete tulemuste tõttu. Valepositiivsete tulemuste ravimine võib viia healoomuliste muutuste agressiivse üleravini ning sellest tekkinud tüsistusteni.
Kopsuvähi magnetresonantstomograafia
Kasutatakse kahtlusel, et siirded on levinud peaajju ja lisainformatsiooni saamiseks vähkkasvaja paiknemisest rindkeres. Magnetuuring on vastunäidustatud patsientidele, kel on näiteks südamerütmur või operatsiooni klambrid, mis võivad magnetvälja sattudes oma õigest kohast eemale nihkuda. MRT on sobilik ka näiteks keskseinandi protsesside ja tsentraalsete veresoonte seina haaratuse hindamisel peendiagnostiliseks vahendiks. Olgugi et see skanner on üks levinumaid vahendeid, ei ole ta sobilik õhku sisaldavate struktuuride uurimiseks.
Kopsuvähi positronemissioontomograafia (PET-) uuring
Kopsuvähi positronemissioontomograafia (PET-) uuring on radioloogias kasutatav uurimismeetod, kus piltkujutise saamiseks süstitakse patsiendile väike kogus radioaktiivset glükoositaolist märkainet (18F-FDG). Märkaine hakkab kogunema kudedesse ja haiguskolletesse, mis on suurenenud glükoosi tarbimisega – aine imendumisel organismis püütakse tekitaga võimalikult täpne pilt, mis võimaldaks hinnata kudede ainevahetusprotsesse raku ainevahetuse tasemel, rõhuasetusega haiguskolletel.
PET-uuring erineb MRT-st selle poolest, et tema tulemuseks ei ole varjukujutis, kuna kopsuvähi kolde suurus ei inditseeri selle kasvukiirust, vaid rakutasandilise ainevahetuse peegeldamine. Positronemissioontomograafia põhineb teoorial, et vähirakud, mis kasvavad kontrollimatult, omastavad glükoosi kiiremini kui normaalsed rakud, seetõttu võivad piltkujutisel tulla nähtavale kehas piirkonnad, kus toimub väga kiire suhkrute ainevahetus. Eriti usaldusväärseks peetakse PET-uuringut pahaloomuliste muutuste tuvastamisel ning ka kaugmetastaaside avastamisel kogu organismis. Uuringul süstitakse patsiendi vereringesse radioaktiivset ainet, mis koguneb kiiresti kasvavate rakkude piirkonda, mille aparaat seejärel kuvab.
Uuringu piiranguteks on iga indiviidi rakkude hingamisahelate ja ainevahetuse eripärad, nii võivad uuringut mõjutada inimesel esinev hüpoglükeemia (keha rakud reguleerivad veresuhkru taseme alla) või ka hüperglükeemia.
PET-seadme negatiivseks küljeks on tema kõrge hind ja esialgu vähene seadmete levik, tänapäeval on PET-uuringu aparaadid olemas nii Tallinnas kui ka Tartus.
Kopsuvähi eristusdiagnoos
Diagnoosi kinnitamiseks tuleks läbi viia eristusdiagnoos, et välistada hingamisteede haigused ja
Kopsuvähi TNM-klassifikatsioon 7. väljaanne
Peamiste kopsuvähi diagnostika meetodite hulka kuuluvad kasvaja morfoloogiline kindlaks tegemine ja kasvajarakkude patobioloogiline kirjeldamine.
TNM-klassifikatsioon (tumor-nodus-metastasis system) on pahaloomuliste kasvajate kliinilise klassifikatsiooni süsteem, milles märgitakse kasvajaasukoht, lümfisõlmede haaratus ja metastaaside olemasolu.
Onkoteraapia
Onkoteraapia ehk medikamentoosse onkoloogia ja kopsuvähi vastane ravi ei ole ilmselt pahaloomulise haiguse tõestuseta lubatud. Kopsuvähi hetkeolukorra tuvastamine ja tõendamine on keerukas protsess ja tõestusena võidakse maailma eri paigus aluseks võtta erinevaid diagnostika meetodeid ja/või analüüse – kuna kopsuvähki peetakse tänapäeval molekulaartasandi seisundiks, siis püütakse tõendusmaterjali leida kopsubiopsia abil saadud koeproovi(de)st, mis positiivsel tulemusel (pahaloomuline kasvaja), annab tõuke vähipatsiendiga ka medikamentoosse ravi võimaluste üle arutlemise alustamiseks.
Kopsuvähi ravitulemus on sõltuvuses ka haiguse staadiumist – mida varem haigus avastatakse, seda parem on elumusprognoos. Seetõttu pööratakse väga suurt tähelepanu selle haiguse varajasele avastamisele ja kopsuvähi sõeluuringutele.
Samuti leiti, et pärast neoadjuvantset keemiaravi allusid naiste organismid oluliselt paremini ravile kui meestel. Ka väikerakulisel kopsuvähil on sarnased tulemused.
Kõige edukamaks raviks on osutunud onkoloogiline ravi, mis on kombineeritud kirurgilise raviga. Kuna viimase poole sajandi jooksul on toimunud suured edasiminekud kopsuvähi diagnostikas ja ravis, on toimunud märkimisväärsed muutused ka mitteväikerakulise kopsuvähi haigete 5 aasta elumuses, mis on tõusnud 20%-lt 55%-ni tänapäeval. Postoperatiivne suremus on kopsuvähiga opereeritud patsientide hulgas vähenenud 1–2%-ni.
Kirurgiline ravi
Kopsuvähi kirurgiline ravi oli üks esimesi kopsuvähi ravivorme, mis hakkas, tõenäoliselt ligi 70 aastat tagasi, haiglates levima.
Kopsuvähi kirurgilise ravi korral, mille läbi viimisel püütakse Eestis järgida onkoloogilise kirurgia üldtunnustatud printsiipe, ei eeldata efektiivsuseks rohkemat kui 30%.
Kirurgilise ravi mahuks on kas lobektoomia, pulmonektoomia, segmentektoomia või ka atüüpiline kopsuresektsioon ja mediastinaalne lümfadenektoomia.
Kirurgiline ravi nõuab näidustuste hindamisel eri aspektide arvestamist: Kopsuvähi operatsiooni eesmärkideks on (vastavalt Kopsuvähi TNM-klassifikatsioon 7. väljaandele) T (kasvaja algkolle) ja N (lümfisõlme) lõplik diagnostika ja kasvaja radikaalne eemaldamine, kopsuvähi algkolde ja kopsuvärati lümfisõlmede resektsioon ühe plokina, kasvaja ja lümfisõlmede kirurgiline dissektsioon kasvajarakkude disseminatsiooni vältides ja ipsilateraalsete intratorakaalsete lümfisõlmede eemaldamine. Teine oluline kriteerium on regionaalsete lümfisõlmede eemaldamise ulatus.
Üldiselt eemaldatakse kopsu pahaloomuline kasvaja koos ümbritsevate kudedega, et saada võimalusel lahti kõikidest vähirakkudest ja kopsuvähi haigete elumust pikendada, tihti eemaldatakse ka ümbritsevad lümfisõlmed. Operatiivse ravi puhul on tegemist lokaalse raviga, seetõttu ei saa seda kasutada vähisiirete raviks, kuid tänu kirurgia arengule on hakatud eemaldama ka metastaase, mis on opereeritavad. Kopsuvähi puhul on osadel juhtudel vajalik ühe kopsu täielik eemaldamine, kuid võimalusel lõigatakse ära vaid osa kopsust, kus kasvaja paikneb.
Radikaalne kirurgiline ravi on enamikul juhtudel osutunud selle haiguse korral piisavaks, seetõttu võidakse kasutada kombineeritud ravi koos kiiritusraviga.
Kiiritusravi
Kopsuvähi kiiritusravi võib olla kas osa kombineeritud ravist: operatiivne, kemoteraapia ja kiiritusravi, või ka iseseisvalt kasutatav ravi liik. Operatiivse ravi vastunäidustuste korral tuleks, vastavalt kopsuvähi TNM-süsteemile, koostöös kopsuvähihaigega arutada kopsuvähi kiiritusravi võimaluste üle ja koostada kiiritusravi plaan.
Kopsuvähi kiiritusravi jagatakse kaheks: välis- ja sisekiiritusravi.
Väliskiiritusravi põhineb kasvajapaikme kiiritamisel kehavälise spetsiaalse kiirgusallikaga (seadme sees), kasutatakse röntgenikiirgust ja erinevaid kiirgusdoose.
Väliskiiritusravi eesmärgiks on kopsuvähi kolde mõõtmete vähendamine või sümptomite leevendamine. Kiiritusravi teostatakse väikeste osade kaupa ehk fraktsioneeritult. Väikerakulise kopsuvähi standardse fraktsioneeringu puhul toimub üks kiiritusraviseanss päevas ja ravi kestus umbes 6–7 nädalat. Hüperfraktsioneeritud kiiritusravi puhul on kaks kiiritusravi fraktsiooni päevas, kusjuures nende seansside vaheline periood peab olema vähemalt 6 tundi.
Kopsuvähi kiiritusravi kõige peamisemad kõrvaltoimed on kiiritusösofagiit, köha, rindkerevalu, palavik, juuste väljalangemine, kurnatus, kopsude kiiritusjärgne fibroos, kiirituskopsupõletik, harva ka kiiritusjärgne müokardiit ja perikardiit ning müelopaatia.
Kopsuvähi kiiritusravi doosid
Kiirgusravi doosid on kopsuvähi vormide korral enamasti sama suured ja 50 Gy.
Metastaaside, näiteks ajumetastaaside, profülaktilise kiirituse osas puudub kindel ülevaade toimete kohta, kliiniliselt tuvastatud ajumetastaaside korral peaks kogu aju saama kiiritust kokku 30 Gy-d – jagatuna 10 osaks 2 nädala jooksul.
Medikamentoosne ravi
Keemiaravi ehk tsütostaatilise raviga üritatakse takistada vähirakkude paljunemist. Kasutatakse mitmeid ravimeid, mis hävitavad vähirakke või takistavad nende kasvamist. Väikeraku kopsuvähi puhul võib kombineeritud keemiaravi pikendada eluiga kuid põhjustab raskeid ja isegi eluohtlikke kõrvalnähtusid. Praegu saadaolev keemiaravi ei võimalda tervenemist. Mitteväikerakulise kopsuvähi puhul keemiaravi on endiselt eksperimentaalne ega saa nimetada üheks võimaluseks, et pikendada eluiga või elukvaliteeti.
Väikerakulise kopsuvähi kemoteraapia (elumus ca 14 kuud) standardravi:
Neoadjuvantne keemiaravi
Seda raviviisi teostatakse enne kasvaja eemaldamisoperatsiooni sooritamist. Ravi eesmärk on kasvaja mõõtmete vähendamine, et oleks võimalik eemaldada kasvaja kogus ulatuses.
Adjuvantne keemiaravi
Teostatakse pärast kasvaja eemaldamist. Tegemist on haiguse remissiooni soodustava raviga, eesmärgiks on olemasolevate vähirakkude hävitamine.
Palliatiivne keemiaravi
Eesmärk on peatada kasvajarakkude edasist levikut ja kasvaja suuruse vähendamine.
Sarnaselt kiiritusraviga toimub keemiaravi mitme järjestikuse ravikuurina. Võimalik on ka kombinatsioonravi, niit et vähihaigele manustatakse mitut ravimit korraga.
Väikeraku kopsuvähi puhul on teada:
Levinud kõrvalnähud keemiaravi puhul:
Kopsuvähi retsidiivid
Enamikul väikerakk-kartsinoomihaigetel, kes on saanud nii kiiritus- kui ka keemiaravi, on haigus tagasi tulnud. Haiguse taastulemine toimub tõenäoliselt esimese kahe aasta jooksul pärast ravi.