cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ogliastra provints
Provintsi pindala oli 1854 km² ja rahvaarv 58 000 (2009). Rahvaarvult oli see Itaalia väikseim provints. Rahvastiku tihedus oli 31,3 inimest/km², mis ol samuti Itaalia provintsidest väikseim. Provints loodi 2001 (de facto 2005). 2016. aastal liideti Nuoro provintsiga kõik Ogliastra provintsi vallad peale Seui, mis liideti Lõuna-Sardiinia provintsiga.
Sami Jauhojärvi
15. jaanuaril 2005 parandas ta elu parimat individuaaltulemust, kui sai Nove Mestos 15 km vabastiilis 22. koha., kusjuures taas oli ta parim soomlane. Ta arvati Soome koondisse Saksamaal Oberstdorfis toimunud maailmameistrivõistlustele, kus sõitis neli distantsi. 17. veebruaril jäi ta 15 km vabastiilis halvima soomlasena 44. kohale. 20. veebruaril seevastu saavutas ta karjääri senise parima tulemuse, olles 15+15 km suusavahetusega sõidus parima soomlasena 11. 24. veebruaril sõitis ta Soome 4×10 km teatemeeskonnas viimast vahetust ja sai seal 9. koha, aga meeskond sai kõigest 12. koha (Eesti oli 9.). 27. veebruaril sõideti ühisstardist 50 km klassikalises stiilis, kus Norra sai kolmikvõidu Andrus Veerpalu ees ja Jauhojärvi oli parima soomlasena 14.
Ogliastra provints
Haldusjaotus
Ogliastra provints jagunes 23 omavalitsusüksuseks (comune).
Sami Jauhojärvi
Maailma karika uue hooaja avaetapil Norras Beitostølenis saavutas Jauhojärvi 19. novembril 2005 esimest korda individuaalkoha esikümnes, olles 15 km klassikadistantsil 4. (Norra sai kaksikvõidu). 26. novembril lisandus Kuusamost 6. koht 15 km klassikas ja pääs 2006. aasta taliolümpiamängudele Itaalias Torinos avanes. Sealgi sõitis ta neli distantsi. 12. veebruaril oli ta 15+15 km suusavahetusega sõidus parima soomlasena 20. otse Kaspar Koka järel. 17. veebruaril oli ta 15 km klassikas ainsa esikolmekümnesse tulnud soomlasena 9. (võitis Andrus Veerpalu, 5. Jaak Mae). 19. veebruaril saavutas ta 4×10 km teatesõidus avavahetuses 5. koha, aga meeskonnakaaslased ei suutnud seda hoida ja lõpetasid 10. kohal (Eesti oli 8.). 22. veebruaril jäi ta 1,4 km vabatehnikasprindis alles 61. kohale, kaotades kõigile eestlastele.
Ogliastra provints
Haldusjaotus
pisi|tühi|Provintsi kaart
Sami Jauhojärvi
Järgmine hooaeg edenemist ei toonud. Maailmameistrivõistlused toimusid Jaapanis Sapporos. Taas osales Jauhojärvi neljal distantsil. 23. veebruaril jäid Jauhojärvi ja Ville Nousiainen paarissprindis 9. kohale, esimesena finaali ukse taha (Peeter Kümmel ja Priit Narusk said 8. koha). Juba järgmisel päeval sõideti 15+15 km suusavahetusega ning Jauhojärvi ja Nousiainen oli parimate soomlastena vastavalt 16. ja 24. 2. märtsil sõideti 4×10 km teade. Nousiainen võitis avavahetuse, aga Jauhojärvi sai teises vahetuses 6. aja ja lõpetas 5. kohal. Meeskond oli lõpuks 6. 4. märtsil sõideti ühisstardist 50 km klassikat, mille Jauhojärvi lõpetas 13. kohal.
Suurvõistluseta hooajal tuli Jauhojärvi kahel korral esikolmikusse. 8. detsembril 2007 oli ta Šveitsis Davosis 15 km klassikas 3., olles esikolmekümnes ainus soomlane. 17. veebruaril 2008 oli ta Liberecis koos Nousiaisega 6×1,4 km paarissprindis kahe Norra paari vahel teine.
Enne Liberecis toimunud maailmameistrivõistlusi tuli Jauhojärvi veel kahel MK-etapil kolmandaks: 30. novembril Kuusamos ja 13. detsembril 2008 Davosis, mõlemal juhul 15 km klassikas. Jämijärvil peetud Soome meistrivõistlustel saavutas ta kaks esikohta: 10. jaanuaril 15 km klassikas, edestades hõbedale tulnud Matti Heikkist enam kui minutiga, ja 11. jaanuaril 15 km vabatehnikas jälitussõidus, edestades hõbedale tulnud Tero Similät kolmveerand minutiga. MM-il sõitis Jauhojärvi taas neli distantsi. 20. veebruaril oli ta 15 km klassikas, mille võitis Andrus Veerpalu, 12. (Heikkinen sai pronksi, Jaak Mae oli 5.). 22. veebruaril oli ta 15´km vabastiilis jälitussõidus 8., edestades parima soomlasena Heikkist mõne sekundiga. 25. veebruaril saavutasid Jauhojärvi ja Nousiainen 6×1,6 km paarissprindis pronksmedali, kaotades kulla võitnud Norrale 0,5 sekundiga ja hõbeda võitnud Saksamaale fotofinišiga. 27. veebruaril saavutas ta 4×10 km teatesõidus teise pronksmedali, sealjuures võitis Jauhojärvi teise vahetuse ja tõstis meeskonna 5. kohalt teiseks. Pärast maailmameistrivõistlusi sai Jauhojärvi oma seni ainsa maailma karika etapivõidu Norras Trondheimis 50 km ühisstardiga klassikasõidus 14. märtsil 2009, edestades järgmisi enam kui 20 sekundiga.
Córdoba
Córdoba vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Sami Jauhojärvi
pisi|Sami Jauhojärvi (2010) Olümpiahooajal toimusid Soome meistrivõistlused Keuruus. Jauhojärvi osales kahel distantsil ja sai kaks medalit. 22. jaanuaril 1,2 km klassikasprindis oli ta kvalifikatsioonis 4., aga finaali võitis. 24. jaanuaril toimus 19,8 km suusavahetusega jälitussõit, milles Jauhojärvi pälvis hõbemedali 9,2-sekunilise kaotusega Nousiaisele. 2010. aasta taliolümpiamängud toimusid Kanadas Vancouveris ja need ei kulgenud Jauhojärvile nii edukalt kui eelmised maailmameistrivõistlused. 17. veebruaril toimunud 1,5 km klassikasprindis saavutas Jauhojärvi kvalifikatsioonis 21. ja finaalis 12. koha. 20. veebruaril katkestas ta 15+15 km suusavahetusega sõidu. 24. veebruaril võitis Jauhojärvi 4×10 km teatesõidu avavahetuse, aga meeskond lõpetas 5. kohal. 28. veebruaril sõideti klassikalises stiilis ühisstardist 50 km ja Jauhojärvi sai 20. koha, olles siiski edukaim soomlane.
Córdoba
Vaatamisväärsusi
Córdoba mošee on üks uhkemaid säilinud mittekristlikke sakraalehitisi Euroopas.
Sami Jauhojärvi
2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta koos Iivo Niskaneniga sprinditeates kuldmedali. Samal aastal valiti ta koos Iivo Niskaneniga Soome aasta sportlaseks.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta sprinditeates koos Niskaneniga pronksmedali.
2017. aasta aprillis teatas, et lõpetab tippsportlaskarjääri.
Ta on tulnud Soome meistriks 31 korral. Temast enam on Soome meistrivõistlustel esikohti võitnud ainult Marja-Liisa Kirvesniemi (34).
Maailma karikavõistlustel
Sami Jauhojärvi osales karjääri jooksul individuaalselt 213 maailma karika etapil ja jõudis esikolmikusse 9 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Quiévelon
pisi|tühi|Quiéveloni raekoda
Võtikvere raamatuküla
Raamatuküla loomise algatas ja selle eestvedaja ja vaimne mootor on Võtikverest pärit kirjanik ja filmitegija Imbi Paju. Kui kohalik metskond, kus oli kasvatatud 200 aastat puid ja mis tegutses varem loodushoiu ja metsamõisana, metsareformi käigus 1998 kaotati, otsustati Paju eestvedamisel tühjana seisvasse metskonnamajja rajada raamatukogu. Raamatukogu avati augustis 1999 üritusega "Küla ja keskkond" ning sellest sai alguse iga-aastane traditsioon. Juba manalateed läinud külavanem Kaljo Pärn avas oma kodumuuseumi.
Alates 2000. aastast on raamatukülas iga aasta augustis toimunud mitmesaja osalejaga kirjanduslik vabaõhusalong ja raamatulaat. Nii korraldajad kui ka esinejad osalevad tasuta või väikse tasu eest kultuuritalgute korras. Tulevikus loodetakse raamatuküla käigus hoida pidevalt. 2017 aastal sai kirjanik Imbi Paju Eesti Kultuurkapitali Jõgevamaa eksperdigrupi tunnustuspreemia – pühendunud tegevuse eest Võtikvere raamatukülas.
Patroonid
Iga aasta augustis valitakse raamatukülale patroon. 1999. aastal oli selleks Soome suursaadik Pekka Oinonen, võtikverelasi tulid toetama ka Sysmä raamatuküla inimesed Soomest. Aastal 2000 kuulutas Võtikvere end ametlikult raamatukülaks. President ja eesti raamatu aasta patroon Lennart Meri saatis Võtikverre läkituse, milles kiitis küla seltsi julget pealehakkamist. "Eestis ringi käies olen ikka ja jälle kogenud eesti rahva võimsat tahet oma kohta selles suures maailmas jäädvustada ning enda tulevikule kindlat alusmüüri rajada," kirjutas president. "See paindumatu tahe, armsad võtikverelased, avaldub ka selges kavatsuses panna alus Raamatu-külale. Eesti tugevus ongi teie ja loodetavasti paljude teiste sarnaste ettevõtmiste kogusumma."
Elise Rosalie Auna kirjanduspreemia ja luule eripreemia
2015. aastal loodi Imbi Paju ja kunstnik Lilli-Krõõt Repanu eestvedamisel Võtikvere raamatuküla Elise Rosalie Auna kirjanduspreemia. 2018. aastal andsid Võtikvere raamatuküla ja digitaalse trükikeskkonna ettevõte Dipri esimest korda välja luule eristipendiumi, mille sai luuletaja Airis Erme.
Laste lugemispesa
Raamatuküla päeval pööratakse palju tähelepanu ka laste lugemiskultuurile. Võtikverest pärit eripedagoogi ja lugemisnõustaja Malili Liinevi ja tema ema Eha Vesiko eestvedamisel on tegutsenud Võtikveres juba aastaid laste lugemispesa. Krista Pint on tegelnud Võtikvere raamatuküla peole rahastuse otsimisega ja suhtleb kirjastustega. Võtikveres tehakse kõik talgute korras, koos perekondadega, see on hoidnud inimesed lähedastena ja vastastikuses lugupidamises. Küla tegevusest ja kultuurimaastiku eest hoolitsemisest võtavad osa ka need, kes on Võtikverest küll pärit, kuid elavad külas suvel eelkõige puhkuse ajal või nädalalõpul. Võtikvere raamatuküla päeval on tutvustatud ka Eesti vähemuste, nagu venelaste, juutide, armeenlaste jt loomingut.
Bolívari osariik
Bolívari osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga.
Halduslikult jaguneb 11 omavalitsusüksuseks.
Osariik on nimetatud Simón Bolívari järgi.
Alta
pisi Alta (põhjasaami keeles Álaheadju, Álaheadju, Álahádju, Áltá) on asula Norras Troms og Finnmargi maakonnas, Alta valla halduskeskus.
Alta elanike arv on 12 530 (2006; umbes 75% Alta valla elanikest).
Alta asutati 1704. Asula koosnes algul kolmest väikesest külast:
Linnas (Alta Sentrumist põhjas ja Bossekopist lõunas fjordi kaldal) on suur lennujaam, mis 2004. aastal teenindas 308 000 reisijat. Altal on otselennuühendus Osloga.
Linnas on sadam ja Finnmargi ülikooli kolledž.
Altas asub Euroopa kõige põhjapoolsem jäähotell.
Kukemari
pisi|Kukemari|259x259px Kukemari (Empetrum L.) on taimede perekond kanarbikuliste sugukonnast. Varem paigutatud kukemarjaliste (Empetraceae) sugukonda.
Kirjeldus
Kukemari on üsna tagasihoidlik. Marjad on söödavad, kuid Eestis neid enamasti ei korjata. Paljud arvavad, et mustad, linnusilmi meenutavad marjakerakesed on mürgised.
Kukemari on igihaljas puhmastaim, mis armastab valgust ja katab kohati tihedalt suuri alasid.
Kukemarjal on läikivad marjataolised luuviljad, milles on kuus kuni üheksa kolmetahulist seemet, mis saavad küpseks juuli lõpus või augusti algul.
Harilik kukemari on meie soodes tavaline taim, kuid marju on tal vähe ja nii on varud väga väikesed.
Kasvupaik
Kukemari kasvab üldiselt rabas rabamätastel, kuid seda võib kohata ka madal- ning siirdesoos.
Taime põhilised kasvumaad on Põhja- Eesti, Norra, Rootsi ja Soome.
Andrei Kalmakov
thumb|Andrei Kalmakov
Eesti lasteaedade loend
Selles loendis loetletakse Eesti lasteaedu.
L
Sellenimelisi leidub Haapsalus, Hagudis, Kallastel, Keilas, Narvas, Räpinas, Tallinnas, Tapal.
Frode Estil
Frode Estil debüteeris võistlustel 1987. aastal. Ta kuulub spordiklubisse Lierne Ski. Sõidab Fischeri suuskadega.
Maailma karikasarjas
Frode Estil osales karjääri jooksul kokku 119 MK-sarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.
Hellebard
thumb|[[Rootsi hellebardid 16. sajandist]] Hellebard ehk odakirves on ajalooline pika varrega relv torkamiseks ja raiumiseks.
Oligotseen
Oligotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Oligotseen vastab ajavahemikule 33,9...23,0 miljonit aastat tagasi.
Oligotseen kuulub Paleogeeni ajastusse, olles selle noorimaks ajastikuks. Oligotseenile eelneb Eotseen ning järgneb Miotseen.
Oligotseeni jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole.
Nashville (täpsustus)
Nashville on mitme koha nimi.
Kõlar
Kõlar on elektroakustiline muundur, mis koosneb harilikult ühest, kahest või enamast valjuhääldist, neid eraldavatest sagedusfiltritest ja korpusest. Viimase moodustavad kõlari konstruktsiooniosad (eelkõige kast), mille suuruse ja kuju sobiva valikuga saab mõjutada kõlari sagedus- ja suunakarakteristikuid. 400px|pisi
Üldehitus ja liigid
Korpuseta valjuhääldi kiirgab helilaineid ruumi nii esi- kui ka tagaküljelt. Need lained on vastandfaasis (kui ees toimub õhu tihendamine, siis tagapool hõrendamine, ja vastupidi). Ette- ja tahapoole kiirgunud helilained võivad peegeldudes ja liitudes ruumis ka nõrgeneda. Vabas õhus paikneva valjuhääldi korral esineb lisaks nähtus, mida tuntakse akustilise lühisena – membraan nagu pumpab õhku ümber valjuhääldi serva eest taha ja vastupidi. See heli kiirgamist nõrgendav efekt sõltub valjuhääldi mõõtmetest ja algab umbkaudu sagedusest, millel heli lainepikkus saab suuremaks kui valjuhääldi läbimõõt. 15 cm läbimõõdu juures langeb valjuhääldi poolt kiiratav helirõhk selle tõttu võrdeliselt sagedusega alates sagedusest 2000 Hz kuni sageduseni, mille juures ilmneb valjuhääldi elektromehaaniline resonants (mis 15 cm läbimõõdu korral on tavaliselt vahemikus 50...100 Hz).
Helilaine teekonda saab pikendada ja sellega madalate helide esitust parandada, kui kinnitada valjuhääldi suurele plaadile, nn kõlalauale, või tagant lahtisesse kasti. Kuid piisavalt heade tulemuste saamiseks kujuneksid niisuguse tarindi mõõtmed kohatult suureks, sest kõlalaua või kasti mõõtmed peaksid olema suuremad kui soovitava madalate sageduste piirsageduse poollaine pikkus (näiteks 100 Hz jaoks 1,5 m, kasti korral vähem, sest sügavusmõõt omab ka mõju, olles nagu tagasipööratud kõlalaua osa). Kui kasutatava valjuhääldi omaresonantsi sagedus on soovitavast alumisest sageduspiirist oluliselt madalam, siis on sellise akustilise süsteemi sagedus- ja vastavalt ka impulsskarakteristikud esimest järku, mistõttu selline süsteem annab eksponentsiaalselt sumbuva (mitte võnkuva) impulssreaktsiooni. Sellise akustilise süsteemi kasutegur on suhteliselt suur ja helikõla loomulik.
Mõõtmete vähendamise eesmärgil kasutatakse kõlari korpuse põhitüübina valdavalt kinnist kasti ja selle erikuju – bassireflekskasti. Reflekskõlaril on madalatel sagedustel mõnevõrra parem kasutegur kui kinnisel kõlaril ja ühesuguste gabariitide korral ka mõnevõrra madalam alumine piirsagedus, kuid see saavutatakse sagedus- ja impulsskarakteristiku resonantsilise iseloomu tekkimise hinnaga (millega kaasneb kõmisemise efekt). Kasti sisekajade nõrgestamiseks ja seisulaine efekti nõrgestamiseks kesk- ja kõrgematel sagedustel kaetakse kasti sisepinnad tihti paksu vatikihiga.
Suuruse järgi võib eristada võrdlemisi väikseid riiulikõlareid ja suuremaid põrandakõlareid. Viimased on üldiselt ka suurusjärgu võrra suurema võimsusega ja tunduvalt madalama alumise piirsagedusega. Ka kasuteguri poolest võivad nad olla paremad kui väikesed riiulikõlarid, milles alumist sageduspiiri on kasuteguri arvel püütud võimalikult madalaks saada, kuid üldiselt ei ole nendelt põhjust oodata alumist sageduspiiri alla 80…100 hertsi. (Varem laialt kasutusel olnud –14 dB normeerimistaseme korral võiks sellele vastata 40...50 Hz).
Mitmeribalised kõlarid
Üks valjuhääldi ei suuda luua küllalt ühtlast helirõhku kogu laias talitlussagedusalas. Avarriba-valjuhääldeile on lisaks sageduskäigu ebaühtlusele omased mitut liiki moonutused. Neist olulisimana tuleb nimetada ristmodulatsioonmoonutust: madalatel sagedustel võngub membraan suure amplituudiga, moduleerides liikumiskarakteristiku ebalineaarsuse kaudu teatud määral kõrgema sagedusega heli komponentide amplituudi. Seepärast jaotatakse kõlari esitatav sagedusala kaheks või ka kolmeks ribaks; iga sagedusriba helisagedusi esitab siis valjuhääldi, millel on selleks hästi sobivad parameetrid.
Mitmeribakõlareis kasutatavaid valjuhääldeid liigitatakse harilikult madal-, kesk- ja kõrgsageduselementideks. Igas sagedusribas võib olla kasutatud ka rohkem kui ühte valjuhääldit, näiteks suurema võimsuse saavutamise eesmärgil, madalsageduslike valjuhääldite puhul ka nende omaresonantsi sageduse mõningaseks allaviimiseks.
Helisignaal jaotatakse kasutatavate valjuhääldite jaoks sobivatesse sageduribadesse madal-, kõrg- ja ribapääsfiltritest koosneva sagedusjaotusfiltrite komplekti abil.
Sageduslikuks jaotamiseks võidakse kasutada kõlari sisse paigaldatud passiivfiltreid, kuid seda võidakse teha juba n-ö nõrga signaali osas, kasutades aktiivseid analoogfiltreid või digitaalfiltreid.
Ribade ülekattealades paratamatult tekkivad amplituudi- ja faasimoonutused osutuvad vähem märgatavateks, kui jaotussagedused jäävad väljapoole kõrva kõige suurema tundlikkusega sageduspiirkonda, milleks on 600…3000 Hz. Ühtlasi ei satu jaotussagedused sellise valiku korral suure osa heliallikate põhitoonide alasse. Nii on enamikus kolmeribakõlareis alumine jaotussagedus valitud vahemikku 300…600 Hz ja ülemine vahemikku 2500…3500 Hz.
Kõlarisüsteem
Helivõimendi väljundisse ühendatav akustiline süsteem koosneb enamasti mitmest kõlarist, näiteks kahest kõlarist tavalise stereoheli kuulamiseks või kuuest kõlarist ümbritseva helivälja ehk ringheli (surround sound) loomiseks 5.1-helisüsteemis.
Kõlarisüsteemi kuulub sageli kanalitele ühine madalsageduselemendiga kõlar (woofer). Seda nimetatakse bassikõlariks, kui see töötab koos satelliitkõlaritega, s.o keskmisi ja kõrgeid helisagedusi esitavate väikeste kõlaritega, või siis süvabassikõlariks (subwoofer), kui ta on mõeldud täienduseks laiaribalistele kõlaritele, sest nendegi kõlarite alumine sageduspiir ei küündi kuigi madalale – ka heal põrandakõlaril 40…60 hertsini (helirõhutasemel –3 dB).
Satelliitkõlarisüsteem on mõeldud väiksesse tuppa, kus pole ruumi suuremate kõlarite jaoks. Niisuguste riiulikõlarite ja bassikõlari vaheliseks jaotussageduseks kujuneb kõlarite väiksuse tõttu siis paarsada hertsi.
Kõlarite parameetrid
Kõlarite parameetrid ja nende mõõtmise metoodika on kindlaks määratud riikide ja rahvusvaheliste standarditega.
Nimivõimsus on niisugune kõlarisse juhitava signaali efektiivvõimsus (RMS-võimsus), millega kõlar võib kestvalt töötada ning mille puhul mittelineaarmoonutus ei ületa etteantud väärtust (nt 1%). Kui moonutust pole kõlarite andmestikus märgitud, võib see nimivõimsusel ulatuda 10 protsendini. Nimivõimsus ei iseloomusta kõlari kvaliteeti ega otseselt ka tekitatavat helirõhku, vaid näitab üksnes kõlari koormatavust ehk võimsustaluvust.
Kõlari nimivõimsuse kõrval näidatakse sageli tippkoormatavus, ka nime all muusikavõimsus või lühiajaline võimsus, mis võib ületada sõltuvalt mõõtetingimustest nimivõimsust kuni 3-kordselt. Sellele võimsusele vastavat signaali on kõlar suuteline kahjustumata taluma muusikavõimsuse korral kuni paarisekundiste lõikudena, s.o reaalse muusikasignaali tippudena.
Tundlikkus väljendab energiamuunduse tõhusust. Kõlari tundlikkus näitab, millise helirõhu tekitab kõlar 1 meetri kaugusel, kui kõlarisse antakse 1000-hertsine siinussignaal võimsusega 1 vatt. Selle helirõhutaset arvestatakse kuuldelävele vastava helirõhu suhtes ja väljendatakse detsibellides, tähis SPL.
Kõlarite tundlikkus on 90 dB/W/m ringis. Kuna teatavasti 3 detsibellile vastab võimsuse kahekordistumine, siis kõlarisse, mille tundlikkus on nt 86 dB, tuleb anda sama helirõhu tekitamiseks neli korda rohkem võimsust kui 92-detsibellise tundlikkusega kõlarisse.
Nimitakistus on aktiivtakistus, millega asendatakse kõlari tegelik näivtakistus temale rakendatava võimsuse arvutamisel. Kõlari näivtakistuse määrab valjuhääldite ja filtrielementide kompleksne näivtakistus ja see sõltub oluliselt sagedusest (madalatel sagedustel kordades).
Nimitakistuse standardsed väärtused on 2, 4, 6 ja 8 Ω; neist levinuim 4 Ω (tegelik näivtakistus võib sagedusest sõltuvalt muutuda nt vahemikus 3...25 Ω). Võimendit võib enamasti probleemideta koormata tema ettenähtud koormustakistusest ühe astme võrra erinevat nimitakistust eviva kõlariga, võttes seejuures arvesse seda, et suurema takistusega kõlar korral ei kasutata ära võimendi kogu potentsiaalset väljundvõimsust, väiksema takistusega kõlari korral võib võimendi aga saada üle koormatud.
Kõlari kasutegur – akustilise väljundvõimsuse ja kõlarisse siseneva elektrilise võimsuse suhe – jääb üldiselt vahemikku 0,1...1%. Põhiosa kõlarisse juhitavast elektrienergiast muundub soojuseks (peamiselt võnkepoolides)
Kui on teada kõlari tundlikkus (näites 90 dB/W/m), võib kasuteguri η0 arvutada järgmise valemiga:
Valemis esinev helirõhutase 112 dB vastab teoreetilisele kasutegurile 100%.
Kõlaritüübid
pisi|150px| Kinnine kõlar
Kinnine kõlar
Kinnises kastis paiknev valjuhääldi kiirgab helindatavasse ruumi ainult oma esiküljelt, nii et akustilist lühist ei saa tekkida. Kuid kinnine kast tõstab oluliselt võnkesüsteemi omaresonantsi sagedust. Kõlari sageduspiiri aitavad alandada eriehitusega, nn kompressioonvaljuhääldid, millel on algselt väga madal omaresonantsi sagedus ja mille võnkesüsteem saab moonutusvabalt liikuda suure amplituudiga. Suletud ruumis olev õhk pidurdab madalatel sagedustel valjuhääldi difuusori võnkeulatust. Seetõttu tõuseb valjuhääldi põhiresonantsi sagedus seda enam, mida suurem on valjuhääldi suudme läbimõõdu ja kasti mahu suhe. Seega üldjuhul väiksema valjuhääldi kasutamisel kõlari sageduspiir alaneb mõnevõrra (seda küll kasuteguri arvel).
Kinnisel kõlaril on hea impulsiesitus (väike DIM-moonutus) ning bassid kõlavad puhtalt. Arvutuslikult optimaalse vabamahu korral on sageduskarakteristiku kasv sujuv; liiga väikese mahuga kastis kasvab helirõhk ülabasside piirkonnas (tajutav kõlarile isloomuliku sagedusega tüminana).
pisi|150px|Reflekskõlar
Reflekskõlar
Bassireflekskõlari ehk lühemalt reflekskõlari iseloomulik tarinduselement on kasti siseruumi välisõhuga ühendav toru või ristkülikuline kanal. Selles võnkuv õhumass moodustab koos kastis oleva õhu elastsusega Helmholtzi resonaatori. Toru (kanali) mõõtmed valitakse sõltuvalt kasti mõõtmeist nii, et membraani tagaküljelt lähtuvad bassihelid väljuvad toru suudmest valjuhääldi esikülje võnkumistega pärifaasis. Tulemusena kasvab madalatel sagedustel helirõhk ja sumbub membraani võnkumine valjuhääldi omaresonantsi sageduse piirkonnas.
Reflekskõlarit tuntakse ka inverterkõlari nime all, tulenevalt tema omadusest pöörata (inverteerida) resonaatori abil valjuhääldi tagaküljelt lähtuvate helivõnkumiste faasi 180° võrra.
pisi|140px|Ribapääskõlar
Ribapääskõlar
Kinnise ja reflekskorpuse kombinatsioonina leiavad teatavat kasutamist ka ribapääskõlarid. Niisuguse kõlari kast on jaotatud kahte ossa, kusjuures valjuhääldi asetseb kinnise ruumi ja bassikanaliga ruumi vahelises seinas. Seega on näha ainult bassikanali suue korpuse ühel küljel. Valjuhääldi ette jääv õhumaht koos kanaliga moodustab Helmholtzi resonaatori, mis toimib madalpääsfiltrina.
Ribapääskõlari nimetus tulebki kaheosalise korpuse omadusest piirata nii ülimadalaid kui ka bassihelidest kõrgemaid sagedusi (nt alates 120…150 hertsist); sagedustunnusjoon langeb mõlemale poole kiirusega umbes 12 dB oktavi kohta (ehk ligikaudu teist järku süsteemile vastavalt). Niisiis on tegemist bassikõlariga, kusjuures pole vaja infrahelifiltrit ega kõrgemaid sagedusi tõkestavat madalpääsfiltrit. Seda tüüpi kõlar tekitab ka tagasihoidliku mahu korral küllalt tugeva helirõhu, kuid bassid pole alati kuigi puhtad.
Bassikõlarid
Eriti madalate sageduste – basside – esiletoomiseks ühendatakse helivõimendi või ressiivri eriväljundisse bassikõlar. Nii satelliit- kui ka lairibakõlaritega akustilistes süsteemides kasutatakse enamasti aktiivset bassikõlarit, mille korpuses paikneb madalpääsfilter ja võimsusvõimendi. Nagu teada, on madalamatel sagedustel vaja oluliselt võimsamat signaali, sest sama helirõhu tekitamiseks peab õhuvõnkumise amplituud kasvama pöördvõrdeliselt sagedusega.
Ka väheneb inimkõrva tundlikkus nõrkade helide korral aga tugevasti (vt helivaljus). Näiteks kostavad ühevaljuselt 1000-hertsine toon tasemel 80 dB ja 50-hertsine toon tasemel 92 dB. Helirõhutaseme tõstmisega 3 dB võrra kaasneb aga võimsuse kahekordistumine. Toodud näite puhul vastaks võrra signaalitugevuse 4-kordsele kasvule (12 dB) võimsuse 16-kordne kasv.
Bassikõlarid võivad olla kinnises või reflekskorpuses. Kast on traditsiooniliselt kuubile lähedase kujuga. Reflekskõlari alumine sageduspiir on tööpõhimõttest tulenevalt mõnevõrra madalam kui niisama suurel kinnisel kõlaril. Seevastu on kinnise kõlari bassid puhtamad. Toimepõhimõttelt tuntakse otsekiirgureid, millest helilained levivad ruumi nagu tavalisest kõlarist ettepoole, ja põrandakiirgureid, mis suruvad olulise osa võnkeenergiat välja kõlari põhja ja põranda vahelt ümberringi, seejuures ka põrandatarindite kaudu (seega mõeldav kasutada ainult üksikelamus). Süvabassikõlari ülemine piirsagedus (tasemel –3 dB) jääb tüüpiliselt vahemikku 50...120 Hz. Kallitel mudelitel võib madalaim esitatav sagedus olla 15...30 Hz.
Kvaliteetsete süvabassikõlarite võimenditel on jaotussagedus astmeliselt või sujuvalt reguleeritav; nii saab akustilise süsteemi kõlarite sageduskarakteristikuid omavahel katsetamise teel nii sobitada, et kõik kõlarid koos looksid tervikliku helivälja. Parematel kõlaritel on ka faasinihkeregulaator saabuva helilaine ajaliseks nihutamiseks (enamasti sujuvalt vahemikus 0...180°). Siis saab kindlas kuulamiskohas kuuldeliselt sobitada omavahel bassikõlari ja lairibakõlarite (või ka teise bassikõlari) helitasemed, kasutades muidugi ka bassikõlari helitugevusregulaatorit.
Hachinohe
Hachinohe (jaapani keeles 八戸市) on linn Jaapanis Aomori prefektuuris Honshū saare põhjaosas.
Kõlar
Bassikõlarid
Kui süvabassikõlaril on infrahelifilter, lõikab see ära kuuldamatud sagedused allpool 15...20 Hz, kaitstes niiviisi kõlarit ja ka kuulajat võimsate infrahelide eest. Selliseid filtreid toodetakse ka eraldi üksusena signaalikaablisse ühendamiseks.
Hachinohe
Asub Aomorist kagus Vaikse ookeani rannikul.
Kõlar
Bassikõlarid
Aktiivkõlari ja võimendi vaheline ühendus luuakse varjestatud madalsageduskaabliga; selleks on ka spetsiaalseid bassikõlarikaableid. Kui helitugevuse suurendamisel on märgata tugevnevat võrgumüra, võib põhjus peituda just kaabli puudulikus varjestuses. Abi võib sel juhul olla ka varjevoolufiltrist (lihtsaimal juhul kaablikeeruga ümbritsetud ferriitrõngast).
Hachinohe
Elanike arv oli 2019. aastal 223 666.
Kõlar
Bassikõlarid
pisi|Bluetooth-kõlar
Helmintoosid
Helmintoosid (ka helmintiaasid) ehk usstõved või nugiusstõved on haigused, mis on tekitatud kehas (enamasti soolestikus) nugivate usside (helmintide) poolt.
Kõlar
Nutikõlarid
Nutikõlar ehk Bluetooth-kõlar on tavaliselt väike, hõlpsalt kaasaskantav või teisaldatav juhtmevaba kõlar, mida kasutatakse koos arvuti või mobiilsete seadmetega (telefon, tahvel- või sülearvuti). Niisugune akutoitega kõlar saab audiosignaali Bluetooth-raadioühenduse kaudu. Bluetooth-raadioühendus toimub signaaliallikast umbes kuni 10 m kauguseni.
Helmintoosid
Helmintoosid kuuluvad zoonooside hulka.
Hachinohe
Hachinohe sadam ja rannikuala said tugevasti kannatada 2011. aasta Sendai maavärinaga kaasnenud tsunamis.
Kõlar
Nutikõlarid
Kvaliteetse heliedastuse tagab kadudeta andmetihenduse audiokoodek aptX, mille kasutamist võimaldavad Bluetoothi versioonid 3.0, 4.0 ja uuemad. Heli kvaliteet ja tase on olulisel määral (peale hinnaklassi) seotud kõlari suurusega, sest mõõtmed, madalate helide ehk basside taasesitamise võime ja helitugevuse detsibellid on omavahel füüsikaliselt seotud. Tootevalikus on mudeleid taskusse mahtuvatest kuni sangaga raadiomaki suurusteni (vastavalt 0,3...3 kg). Mõistagi vajab tugevam ja kvaliteetsem heli akust ka rohkem ampertunde.
Eri tootjad pakuvad mitmesuguseid funktsioone ja võimalusi, näiteks
Kõlarite paigutus
Kõlarite paigutamisel on oluline saavutada otseheli ja ruumi seintelt peegelduva heli sobiv tasakaal. Ruumikõla komponent osutub märgatavaks vähemalt keskmise suurusega (25...30 m2) elutoas, kus pole väga palju pehmet mööblit ega vaipu, nii et järelkõla kestus on umbes 0,5 s.
Peegeldused pääsevad rohkem mõjule, kui kõlarid asetsevad paralleelselt, teineteisest paari meetri kaugusel, külgseintele mitte lähemale kui pool meetrit. Põrandakõlarid on soovitatav asetada ka otsaseinast veidi eemale. Riiulikõlarid on konstrueeritud sellistena, et nende sageduskäik on madalatel sagedustel parem (riiuli) tagaseina lähedal.
Lähedalt kuulamisel osutub valdavaks otseheli. Selle osa kasvab ka stereokõlarite pööramisel kuulamiskoha poole; siis paraneb ühtlasi heliallikate (häälte, pillide) eristatavus kõlaritevahelises helipanoraamis ja seega ka stereoefekt. Täiuslik stereokuuldeala jääb siiski võrdlemisi ahtaks, nt stereokõlarite normaalse, 2...3-meetrise vahekauguse korral 3 m kaugusel kuulates osutub helipanoraam sümmeetriliseks ainult paarikümne sentimeetri laiuses alas, arvates kõlaritevahelisest sümmeetriatasandist. Hoopis ruumilisema helivälja loovad muidugi mitmekanalilise kodukino helisüsteemi kõlarid.
Kuna kõrged helid kiirguvad võrdlemisi kitsas ruuminurgas, seatakse stereokõlarid sellisele kõrgusele (alusel, konsoolil, statiivil), et nende kõrgsageduselemendid jäävad istuva kuulaja kõrvade tasandile.
Bassikõlari asukohta peetakse üldiselt suvaliseks, sest sagedustel alla 120 Hz pole helilainete saabumise suund enam määratav. Näiteks sagedusel 100 Hz on heli lainepikkus 340/100 = 3,4 m, nii et kummagi kõrva mõnesentimeetrist kaugusevahet heliallikast ei suuda kuulmistaju eristada.
Ometi väljuvad bassikõlarist sujuvalt nõrgenevalt ka jaotusfiltri siirdealasse jäävad alumised kesksagedused kuni mõnesaja hertsini, mõjutades üldist stereopanoraami. Seepärast on soovitatav paigutada see kõlar esikõlarite vahele ja seejuures suunatuna ruumi seinte suhtes kaldu, et vähendada seisulainete tekkimise võimalust (seisulaine sagedusel kujuneksid ruumi eri kohtades paisud ja sõlmed, kusjuures viimastes on seisulaine amplituud null). Praktikas on seisulaine tekkimise oht siiski väike, sest see eeldaks kaua kestva muutumatu sagedusega signaali olemasolu täpselt õigel sagedusel (nagu see võiks olla näiteks orelil).
Sobiva difuussusega (ruumikõlaosaga) ning võimalikult ühtlase sageduskäiguga helivälja saavutamine on igas konkreetses ruumis võimalik ainult katsetamise teel. Juba kõlari nihutamine paarikümne sentimeetri võrra võib üldist kõlapilti üsna märgatavalt muuta.
Kõlaritootjate andmeil vajavad kõlarid parameetrite stabiliseerimiseks teatud sissemängimisaega – paarist päevast kuni nädalani. Siis keskmisel signaalitugevusel koormamisel väheneb võnkesüsteemi jäikus ja selle ühe tulemusena alaneb madalsageduselemendi resonantsisagedus.
Suleiman I
thumb|Suleiman Tore [[Tiziani koolkonna maalil umbes 1530. aastast]] pisi|Suleiman I tuğra Suleiman I Tore (türgi keeles Süleyman, araabia keeles سليمان Sulaymān; ka Süleyman Kanuni ('Suleiman Seaduseandja'); 6. november 1494 – 7. september 1566) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1520–1566. Ta oli Selim I ja Ayşe Hafsa Sultaana poeg ning Selim II isa.
Helmindid
Helmindid (ka nugiussid ja ussnugilised) on looma (ka inimese) kehas, tavaliselt soolestikus, elav parasiitne uss. Helminte esineb ka taimedel.
Suleiman I
Suleiman sai troonile pärast tema isa ootamatut surma. Et Selim I oli 1517. aastal vallutanud Mamelukkide sultanaadi, sai Suleiman endale võtta ka kaliifi tiitli. pisi|left|Osmanite impeerium, aastail 1481–1683. Sultanite (1481–1512) [[Bayezid II, (1512–1520) Selim I Julma, (1520–1566)	Süleyman I Toreda, (1566–1574) Selim II, (1574–1595) Murat III, (1595–1603) Mehmet III, (1603–1617) Ahmet I, (1617–1617) Mustafa I, (1617–1622) Osman II, (1622–1623) Mustafa I, (1623–1640) Murat IV, (1640–1648) Ibrahim, (1648–1687) Mehmet IV valitsusajal]] Erinevalt isast pööras Suleiman peatähelepanu Euroopale ning alustas kohe pärast võimule saamist sõda Ungariga. 1521. aastal vallutas ta ungarlaste piirikindluseks olnud Belgradi ning 1526. aastal purustasid türklased Ungari väe Mohacsi lahingus täielikult, kuningas Lajos II langes ning riik jagunes Osmanite ja Habsburgide vahel. Allesjäänud osade valitsejaks sai varasema leppe järgi Saksa-Rooma riigi valitseja Karl V vend Ferdinand, ehkki talle tekkis võistleja, kohalikku päritolu János Zápolya. Too toetus oma nõudlustes Osmanite riigile ning lõpuks saigi nende poolt okupeeritud Ungari kuningaks, tema dünastia valitses mõnda aega ka Ida-Ungari kuningriiki. Kahe troonipretendendi võimuvõitlus hõlbustas Osmanitel Ungari alade enda kätte haaramist. , Ida-Ungari kuningriik
Helmindid
Helmindid võivad olla ainupõlvsed, paelussid, ümarussid või kahepõlvsed.
Suleiman I
1523. aastal vallutasid Suleiman I väed ka Rhodose saare, kus resideeris Johanniitide ordu. See põhjustas ordu ümberkolimise Maltale. Suleiman jõudis rünnata ka Maltat, kuid seda siiski ebaõnnestunult.
Pärast Viini sõjaretke läbikukkumist pööras Suleiman rohkem tähelepanu Aasiale, eriti võitlustele Pärsiaga, kuid kuni oma valitsusaja lõpuni tegeles ta pidevalt ka Habsburgidele läinud Ungariga, haarates seda järk-järgult enda kätte. Ka surm tabas sultanit siis, kui ta oli parajasti sõjaretkel Ungaris (vt Szigetvári lahing).
1542.–1546. aasta Itaalia sõjas sõlmis Prantsuse kuningas (1515–1547) François I liidu Osmanite riigi sultani Suleiman Toredaga. Suleiman oli Prantsuse kuninga François I liitlane ning Saksa-Rooma keisri (1520/1530–1556) Karl V üks suuremaid vaenlasi.
Suleimani ajal muutus Türgi Vahemere tugevaimaks merevõimuks, merevõim sai tugeva hoobi alles 1571. aastal, viis aastat pärast Suleimani surma, kui Osmanid kaotasid Lepanto merelahingu Osmanite-Veneetsia sõjas (1570–1573).
Suleiman sõdis vahelduva eduga ka Safaviidide riigiga Iraani aladel Lähis-Idas, ent sel suunal olid tema järeltulijad tunduvalt edukamad. Samas oli Osmanite oht Euroopale ja eriti Habsburgidele ilmselt suurim just Suleimani ajal. Uuesti suutsid Osmanite väed Viini piirata alles 1683. aastal, misjärel toimus aga ka nende Euroopa-võimu kiire kokkuvarisemine.
Hemiparees
Hemiparees on keha osaline ühepoolne halvatus.
Courteney Cox
Courteney Cox Arquette (sünninimi Courteney Bass Cox; sündinud 15. juunil 1964 Birminghamis Alabama osariigis) on USA filminäitleja.
Courteney Cox on tuntud eelkõige Monica Gellerina seriaalist "Sõbrad" ja filmisarjast "Karje". Draamasarjas "Kõmulehe raisakotkad" kehastas ta ajakirja Dirt peatoimetajat Lucy Spillerit.
Elukäik
Cox sündis ja kasvas üles USA-s Birminghamis. Tal on vanemad õed Virginia ja Dottie ning vanem vend Richard. Coxi vanemad lahutasid abielu 1974. aastal. Isa kolis Florida osariiki ning Cox hakkas elama ema ja kasuisa juures.
Pärast keskkooli lõpetamist läks Cox sisearhitektuuri õppima. Aasta hiljem kolis ta New Yorki ning hakkas tööle Fordi modelliagentuuris. Modellinduse kõrvalt võttis ta näitlemistunde.
Osaline filmograafia
thumb|Courteney Cox aastal 1995
Makemo vald
Makemo vald on haldusüksus Tuamotu ja Gambier' saarte ringkonnas Prantsuse Polüneesias.
Valla koosseisu kuuluvad järgmised saared: Katiu, Haraiki, Hiti, Makemo, Marutea Nord, Nihiru, Raroia, Taenga, Takume, Tepoto Sud ja Tuanake.
Frederiksborgi loss
See on suurim renessansiajastu loss Skandinaavias, mis paikneb kolmel väikesaarel keset järve ning on ümbritsetud suurte barokkaedadega.
Ajalugu
Gøye suguvõsale kuulunud keskaegne Hillerødsholmi kindlustatud mõis (linnus) ehitati ümber 1540. aastatel Herluf Trolle juhendamisel. Seda omakorda laiendati ning ehitati ümber 1560. aastatel uue omaniku kuningas Frederik II ajal, kelle järgi loss on ka saanud uue nime.
Pärast Christian IV surma 1648 kasutati lossi peamiselt tseremooniate läbiviimiseks, esmajärjekorras kuningate võidmiseks ja kroonimiseks. Alates 1693. aastast on lossikirik kasutusel kui Rüütlite kabel, kus on tegutsenud nii Elevandi ordu kui ka Dannebrogi ordu. Lossis on hoitud ka kuningapere kunstikogusid.
Peet Sauer
Peet Sauer (15. november 1857 Hiiessaare, Hiiumaa – 1924) oli ühe 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse Eesti usuliikumise, priilaste, juhte.
Frederiksborgi loss
Ajalugu
thumb|left|Suur saal 1720. aastal allkirjastati Frederiksborgi lossis Frederiksborgi rahuleping.
1850. aastatel kolis lossi Frederik VII. 1859. aasta 16. detsembri ööl, mil kuningas viibis lossis, puhkes tulekahju, mis hävitas enamuse lossi sisekujundusest. Taastamistöödeks saadi suurem osa rahast avalikust korjandusest, suure osa andis kuningas ise ning palju tuli ka eraannetusi.
Peet Sauer
Oli priilaste liikumise rajaja Hiiumaal 1881. aastal. Hiljem võtsid tema töö osaliselt üle baptistid, kes heitsid ta Haapsalu baptistide juhi Adam Reinhold Schiewe otsusega endi keskelt 1884. aastal välja. Kogudusest lahkunud eesotsas Saueriga moodustasid uue koguduse, mille järeletulija on tänaseni töötav Palade Priikogudus.
Frederiksborgi loss
Loss tänapäeval
Lossikirikus toimuvad avalikud jumalateenistused. Lossis hoitakse vapikilpe ning Elevandi ja Dannebrogi ordu ordeneid. Lossimuuseumis asub riigi olulisim ja suurim portreede ja ajalooliste maalide kollektsioon.
Peet Sauer
1897. aastal jõudis liikumine tema eestvedamisel Saaremaale.
Frederiksborgi loss
Loss tänapäeval
Loss ja pargid on külastajatele avatud aasta läbi.
Peet Sauer
1906. aastal hankis Sauer tsaarivõimudelt ametliku tegutsemisloa.
Frederiksborgi loss
Frederiksborgi krahvinna tiitel
Selle tiitli sai Alexandra (Frederiksborgi krahvinna) 16. aprillil 2005 pärast lahutuse jõustumist. Tiitel viitab Alexandra ja prints Joachimi abiellumisele selle lossi kirikus.
Medio Campidano provints
Medio Campidano provints oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas.
2016. aasta 4. veebruari seadusega liideti provints Lõuna-Sardiinia provintsiga, mille koosseisu kuulub veel endine Cagliari provintsist (välja arvatud città metropolitana di Cagliari alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ja endine Carbonia-Iglesiase provints.
Haldusjaotus
Medio Campidano provints jagunes 28 omavalitsusüksuseks (comune).
pisi|tühi|kaart
Lapimaa lään
Lapimaa lään oli 1. järgu haldusüksus Soome põhjaosas aastatel 1938–2009.
Lapimaa lään piirnes idas Venemaa Murmanski oblastiga, põhjas Norra ja läänes Rootsiga. Sellest lõunasse jäi Oulu lään.
Lään oli pindalalt Soome suurim, moodustades 29% riigi pindalast.
Maakonnad
Läänis oli ainult üks maakond – Lapi maakond.
Lapimaa suuremad linnad olid Rovaniemi, Kemi ja Tornio.
Vallad
Maakonnas oli 21 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 4 linna.
Enontekiö, Inari, Kemi linn, Kemijärvi linn, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi linn, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio linn, Utsjoki, Ylitornio
Rahvastik
Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Läänis on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond.
Allantois
Kusekoti areng, anatoomia, morfoloogia ja histoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Loote kusekott pungub väljasopistisena loote tagasoolest.
Allantois talitleb roomajate ja lindude embrüotel hingamiselundi ja kusereservuaarina.
Imetajatel osaleb kusekott emakoogi komplekteerimisel.
Allnatois on ajutine elund, v.a lootel paiknev osa – sellest kujuneb imetajatel ja osadel roomajatel kusepõis (näiteks madudel kusepõis puudub).
Scrabble
pisi|Inglise keelse Scrabble mäng Scrabble on 2–4 inimese lauamäng, kus tuleb tähtedest moodustada võimalikult palju sõnu. See on mõtlemist arendav mäng.
Reeglid
Mängu alustab see, kes võitis eelmise mängu. Alustaja peab alustama sõna stardiruudust (ruut, mis on roosat värvi). Edasi tohib mäng ainult hargneda, st et uuest kohast sõna alustada ei tohi. Algmängijad võivad ka tähti teiste tähtede peale panna. Näide: Võib näiteks muuta sõna "rice" "nice"ks. Kui sõna tehtud, siis pead võtma tähti täiesti pimesi. Kasutades ära kõik puldil olevad 8 tähte, saad ühe lisapunkti. Tabelipidajal on aga vaja paberit ja pliiatsit. Võidab see, kes tegi kõige rohkem sõnu. Tabelisse tuleb kirja panna iga tekkinud sõna. Kui aga sõna sisaldab veel ühte sõna (tuues näiteks nice) see sõna sisaldab ka sõna ice. Kui ka mõne sõna tegemisel tekib teine sõna, ka see tuleb paberile kirja panna ja muidugi õige mängija nime alla. Tänapäeval on välja antud ka eestikeelne Scrabble.
Pind (noorteseriaal)
"Pind" oli noorteseriaal, mida näitas aastal 2019 TV3.
Seriaal räägib kuuest tegelasest, kes osalevad telemängus, kus võitjale lubatakse üheks aastaks Järlepa mõisa, 2000 eurot kuupalka, BMW-d ja muud huviväärset.
Petrotektoonilised kooslused
Petrotektooniline kooslus seob kivimi tema tekkekeskkonnaga, sest igale tektoonilisele režiimile on omased just teatud kivimite esinemine või puudumine. Näiteks ookeaniline maakoor ei sisalda kunagi graniiti, subduktsioonivööndi vulkaniidid on oma keemiliselt koostiselt enamasti lubileeliselised, ookeani keskaheliku basaldid on toleiitsed, kontinentaalsete riftide kivimid on aga tihti rikastunud leelismetallidest jne.
Langdarma
Lang Darma (Glang-dar-ma) oli Tiibeti kuningas 836-842.
German Titov
thumb|German Titov (paremal) koos [[John Glenni ja president Kennedyga 1962. aastal Valges Majas]] German Stepanovitš Titov (vene keeles Герман Степанович Титов) (11. september 1935 Verhneje Žilino, Kossihha rajoon, Altai krai – 20. september 2000 Moskva) oli Nõukogude Liidu teine kosmonaut.
Langdarma
Lang Darma, nagu ta emagi, oli böni pooldaja. Tema ajal hävitati buda templeid ja raamatukogusid, Samje klooster rüüstati ning paljud nyingma koolkonna mungad raiuti tükkideks. Mõne aja pärast oli vähe buda usu munki jäänud Tiibetisse ja budistlik-religioossed teenistused keelati kogu maal surmaähvardusel.
German Titov
German Titov lõpetas Stalingradi sõjaväelendurite kooli ning valiti seejärel 1960. aastal kosmoseprogrammi liikmeks. Ta oli esimese kosmonaudi Juri Gagarini varupiloot.
Langdarma
Kuus aastat hiljem laskis nyingma koolkonna munk Lhalung Pelgi Dorzi, kes oli näinud nägemust, et Tiibet tuleb valitsejaks kehastunud deemonist päästa, laseb ta vibuga lihtsalt maha.
German Titov
German Titov tegi 6. augustil 1961 kosmoselaevaga Vostok 2 esimese üle ööpäeva kestnud kosmoselennu, mis kestis ühe päeva, ühe tunni ja 11 minutit. Ta tegi Maa orbiidil 17 tiiru.
Langdarma
Riigis valitses noil aegadel täielik korralagedus. Rahvas jagunes maakondadeks, mis omavahel pidevalt sõdisid. Lang Darma liialdused aga andsid surmava hoobi bönide kasvavale võimule, sest nüüd süüdistati neid kõige selle segaduse ja pimedusaja tekkimises Tiibetis.
German Titov
German Titov oli kuni 2021. aastani kõige nooremana kosmoses käinud inimene (tema vanus oli umbes 25 aastat ja 11 kuud). Ta oli ka esimene, kes kosmoses magas, ning esimene, kes kannatas vestibulaaraparaadi häirete all.
Ta suri 65-aastaselt oma kodusaunas infarkti ning maeti Novodevitšje kalmistule.
German Titovi järgi on nimetatud kraater Kuu tagaküljel. Ta oli Nõukogude Liidu kangelane ning teda autasustati paljude aumärkidega.
Kanapimedus
Kanapimedus ehk nüktaloopia on võimetus hämarikus ja öösel näha.
Puudulik võime väheses valguses näha võib olla pärilik, tingitud A-vitamiini puudusest või mõnest haigusest.
Hemeralopie Гемералопия
Pliotseen
Pliotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pliotseen vastab ajavahemikule 5,33...1,80 miljonit aastat tagasi.
Pliotseen kuulub Neogeeni ajastusse. Pliotseenile eelneb Miotseen ning järgneb Pleistotseen.
5–6 miljonit aastat tagasi ilmusid vanimad hominiidid ehk inimlased.
Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gona’st 2 600 000 aastat tagasi (Olduvai kultuur) ja seda võib pidada paleoliitikumi ehk vanema kiviaja alguseks.
Inimese evolutsioon
Näide: 2e +06 aastat = 2 miljonit aastat tagasi = 2 MAT.
Carbonia-Iglesiase provints
Carbonia-Iglesiase provints oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskused olid Carbonia ja Iglesias.
Hõlmas Sardiinia edelaosa ning San Pietro ja Sant'Antioco saare Sardiinia edelarannikul (Sulcise saarestik).
2016. aasta 4. veebruari seadusega liideti provints Lõuna-Sardiinia provintsiga, mille koosseisus on veel endine Cagliari provintsist (välja arvatud Cagliari suurlinnapiirkonna alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ja endine Medio Campidano provints.
Haldusjaotus
Carbonia-Iglesiase provints jagunes 23 omavalitsusüksuseks (comune).
Akrosomaalreaktsioon
thumb|400px|Akrosomaalreaktsiooni etapid [[merisiilikud|merisiilikul.]] Akrosomaalreaktsioon on üks spermi munarakku tungimise etappidest. Spermi peas paikneva akrosoomi membraan liitub munaraku rebukestaga, mille järel vabanevad akrosoomi sees paiknevad hüdrolüütilised ensüümid. Akrosoomi ensüümid (näiteks akrosiin) on võimelised lagundama rebukesta. Imetajatel, sh inimesel on rebukestaks zona pellucida.
Ivar Tallo
Ivar Tallo (sündinud 5. mail 1964 Tartus) on Eesti politoloog ja poliitik.
Miotseen
Miotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Miotseen vastab ajavahemikule 23,0...5,3 miljonit aastat tagasi.
Miotseen kuulub Neogeeni ajastusse, olles selle vanimaks ajastikuks. Miotseenile eelneb Oligotseen ning järgneb Pliotseen.
Miotseeni lademed (ead) vastavalt Rahvusvahelise Stratigraafia Komisjoni järgi:
Mandrite triiv Aafrika ja Euraasia vahel
Neogeenis oli Alpi mäestiku tekkimise kõrgperiood. Aquitanis (21–23 MAT) moodustasid tänapäeva Araabia meri ja Vahemere idaosa Tethyse ürgookeani. Aafrika ja Euraasia vahel ühendust ei olnud. Burdigalis umbes 17–18 MAT oli kitsas ühendustee, mille kaudu migreerusid mõned imetajad, näiteks Dionysopithecus (Dionysose inimahv). Tõestusmaterjali on saadud Hiina ja Vietnami leiukohtadest. Langhis umbes 14–15 MAT tekkis laiem ühendus Aafrika ja Euroopa vahel ja Aafrikast rändasid välja inimahvlased. Fossiilsete leidude põhjal arvatakse, et 13–7 MAT ei olnudki Aafrikas inimahve. Fossiile on leitud sellest ajast hulgaliselt Euraasiast.
Ivar Tallo
Ivar Tallo lõpetas Tallinna 32. Keskkooli (1982), seejärel õppis Leningradi Riiklikus Ülikoolis filosoofiat ja loogikat ning McGilli ülikoolis politoloogiat.
Aastatel 1993–1994 oli ta president Lennart Meri välisnõunik, 1996–1999 töötas Tartu Ülikooli euroteaduskonnas ja alates 1999. aastast avaliku halduse õppetoolis.
Ivar Tallo avaliku teenistuse eetikakoodeksi autor ja üks põhilisi avaliku teabe seaduse väljatöötajaid. Ta on nõustanud paljude riikide valitsusi e-halduse teemal ning muu hulgas olnud üks Gruusia Tiigrihüppe algatajaid.
Aastatel 1997–1998 oli Ivar Tallo Mart Siimanni valitsuse haldusreformi komisjoni nõunik.
Aastal 1999 pääses Ivar Tallo Mõõdukate nimekirjas asendusliikmena Riigikokku, kus oli põhiseaduskomisjoni liige. 1999. aastast oli ta ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige.
Ta üks 2002. aastal asutatud E-Riigi Akadeemia asutajaid, on selle nõukogu liige ning endine direktor.
Eero Medijainen
pisi|Eero Medijainen esinemas Eesti taasiseseisvumispäeva tähistamisel Tartus, 20. august 2012 Eero Medijainen (sündinud 1. detsembril 1959) on eesti ajaloolane.
Medijainen lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1990. aastal kaitses ta ajalookandidaadi ja 1997. aastal filosoofiadoktori kraadi.
Ta on Tartu Ülikooli õppejõud, uusima ajaloo õppetooli professor. Peamiselt uurib ta uusimat ajalugu, eriti rahvusvaheliste suhete ja poliitilist ajalugu.
Teoseid
Ta on olnud mitme kooliõpiku kaasautor.
Leukippos
Leukippos (kreeka Λεύκιππος Leúkippos; sündinud u. 460 eKr) oli vanakreeka filosoof, atomistika rajajaid ühes Demokritosega.