cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mõsumägi
pisi|Mõsumägi 2015 mais pisi|Mõsumägi 2015 septembris langetatud veetasemega Mõsumägi ehk Kakumägi ehk Haavasaare kalju on liivakivipaljand ehk pae Ahja jõe paremkaldal, Saesaare paisjärve ääres, Saesaare hüdroelektrijaama paisust umbes 1,8 km ülesvoolu.
Mõsumägi paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Mõsumäe paljand on umbes 100 meetrit pikk. Kaldajärsak on ligikaudu 16 m kõrge, selle alumises osas paljanduvad kuni 6 m paksuselt Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihilised liivakivid.
Enne Saesaare paisjärve rajamist asus Mõsumäe ees kivine kärestik, mis on nüüd jäänud paisjärve põhja. Mõsumägi on saanud nime selle järgi, et sellel kohal asus jõe ääres Valgesoo külanaiste pesupesemise koht (mõsu - võru murdekeeles "pesu"). Mäe paralleelnimi on Kakumägi, mäel kasvanud õõnsates haabades pesitsenud kakkude järgi. Lähedalasuva Haavasaare talu järgi on paljandit nimetatud ka Haavasaare kaljuks.
Kiduliai
Kiduliai (saksa keeles Kydullen, poola keeles Kidule) on küla Leedus Šakiai rajoonis, Kiduliai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu; seal kaevandatakse liiva. Kiduliai asub Nemunase kaldal ja selle juures ületab jõe Jurbarkase linna viiv sild. Kiduliai on praktiliselt kokku kasvanud Kukarskė, Judriai, Šiaudinė ja Kaimelise külaga. Vaatamisväärsusteks on Kiduliai mõisakompleksi säilinud hooned ja sealne park.
Ajalugu
Kiduliai ja Kukarskė küla vahele jääb XIII sajandini kasutusel olnud Kukarskė linnamägi. Kiduliaid ennast on esimest korda mainitud aastal 1559, toona oli see kuninglik omand. XVI sajandi lõpus rajati sinna mõis ja küla läks eravaldusse. Aastal 1636 mainiti esimest korda sealset kabelit (see oli arvatavasti protestantide rajatud). Katoliiklik kabel rajati sinna aastal 1685, kirik rajati aastal 1688 Kaimeliai külla. Sealne kabel allus algselt Jurbarkase kihelkonnale.
XVII sajandi lõpus läks Kiduliai Preisimaa valdusse. Aastal 1804 moodustati Kiduliai kihelkond. Aastal 1807 elas sealses mõisas mõnda aega Friedrich Wilhelm III. Aastal 1837 sai sealse mõisa sõjaliste teenete eest Ivan von Offenberg. Knygnešystė ajal tegutses asulas mitu salakaubavedajat. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Kiduliai kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1978 valmis sild üle Nemunase jõe.
Lidl
pisi|Euroopa riigid, kus Lidl tegutseb pisi|Lidli avamisnädal juunis 2016 [[Vilniuses Leedus]] Lidl Stiftung & Co. KG (varem Schwarz Unternehmenstreuhand KG) on Saksamaa odavmüügikaupluste kett, mis asutati 1930. aastal. Tänapäeval kuulub ketti enam kui 10 000 poodi üle Euroopa ja USA. Ettevõte on tööandjaks ligikaudu 315 000 inimesele.
Lidli emaettevõte on Schwarz-Gruppe. Ettevõtte peakontor asub Neckarsulmi linnas Baden-Württembergi liidumaal. Lidli kaupluste kõigi müügisaalide kujunduses on sinine ja kollane värvus. Lidl kasutas aastaid madalaid kassasid. Lidli Soome pikka kasvu töötajad kurtsid nende ebamugavuse üle.
Üheks Lidli ärimudeliks on kaupadele kahele poolele vöötkoodi lisamine, mille eesmärgiks on kassapidaja tööd kiirendada. 2018. aasta sügisest hakkas kauplus müüma lisaks kosmeetikumidele ja kašmiirkudumitele ka Saksa modelli Heidi Klumi disainitud rõivasarja. Lidli kaupade madal hind tuleneb pakendatud toitude tootmismahust ja säilivusajast. Lidl müüb osa kaupu euroalustel, et vähendada tööjõukulu.
3. märtsil 2022 avas Lidl Eestis kaheksa kauplust neljas Eesti linnas: Tallinnas Sõpruse puisteel, Mustamäel Karjavälja tänaval, Lasnamäel Raadiku tänaval ja Tähesaju teel ning Rannamõisa teel; Tartus Annelinnas Kalda teel, Narvas Tallinna maanteel ja Pärnus Riia maanteel.
Tegevus Euroopas ja USAs
pisi|Lidl [[Soomes Seinäjoes]] 1994. aastal alustas Lidl Ühendkuningriigis tegevust ühe kauplusega. 2017. aasta seisuga oli Lidl Ühendkuningriigi toidukaubandusettevõtete seas suuruselt seitsmendal kohal.
2002. aastal alustas Lidl Soomes tegevust kümne kauplusega. Lidl Soome vältis esimestel tegutsemisaastatel suhtlust meediaga, kuid 2004. aastal avaldas Lidl Soome esindaja kaudu lubaduse, et nende kett on kõige soodsam. 2007. aastal oli tegevjuhi Lauri Sipponeni sõnul suurem osa nende klientidest väikese sissetulekuga inimesed ja elus hästi hakkama saavad välismaalased. Aastatel 2011 ja 2012 oli nende põhikliendiks kaheliikmeline perekond. 2013. aastal teatas Sipponen, et neil on raskusi Soome riikliku alkoholimüüja Alko allüürnikuks saamisega. Sipponeni sõnul on Soome Lidl hakanud alates 2013. aastast pöörama tarbija ootustele rohkem tähelepanu.
Soome meediaseire ettevõtte T-Media arendusdirektor Riku Ruokolahti leidis, et Lidli maine Soomes on sellest ajast paranenud ja ketist on saanud praktiliselt turuliider. Aasta hiljem olid aga Lidli Soome kaupluste hinnad Lidl Saksamaa kaupluste hindadest kallimad. T-Media uuring leidis, et Soome Lidli klientide keskmine rahuloluindeks on 3,27 ja alates 2015. aastast on see indeks püsinud üle 3,5. Soome tarbijakäitumise uurija Nina Kahmani sõnul on maine paranemise taga Lidli ja Soome kaubamajade hea kvaliteediga kaupade hindade samastumine. 2016. aasta seisuga oli Soomes 162 Lidli kauplust ja soodsaimate hindade edetabelis olid need esimesel kohal. Sama aasta seisuga omas Lidl 8,8–9,3% Soome turust ja avas seitse uut poodi. 2017. aasta seisuga omas Lidl Soomes turust umbes 7%, 169 poodi ja kaks logistikakeskust. Sama aasta aprilli seisuga oli Lidl Soome soodsaimate hindade edetabelis kolmandal kohal. Lidli Soome tarnijate arv on perioodil 2004–2017 kasvanud viis korda. Sipponeni sõnul on 2017. aasta seisuga Soomes vaid väike rühm inimesi, kellele Lidl üldse ei meeldi. Sipponen teatas sama aasta 4. detsembril, et Lidl kavatseb Järvenpääle ehitada uue logistikakeskuse ja Helsingi ümbrusse järgmise kümne aasta jooksul umbes 45 uut poodi Suur-Helsingi elanike arvu kasvu tõttu.
Lidl avas 2015. aasta 15. juunil USA turule keskenduva peakorteri Arlingtoni maakonnas ja üheksa poodi, millega loodi 5000 töökohta. Lidli kommertsjuhi Boudewijn Tiktaki sõnul keskendub kauplus traditsioonilisi turustuskanaleid kasutavatele poodidele ja poodide asukoht valiti peakorteri läheduse tõttu. Esimestena avatud poed asuvad Põhja-Carolina, Lõuna-Carolina ja Virginia osariigis. Poed on avatud seitse päeva nädalas kella 8–21. Kogu USAs müüdav kaup on Lidli enda valmistatud.
Probleemid
2010. aasta veebruaris Lidli eramärgise Reinhardshof all müüdud juust sisaldas listeeriat. Ettevõte ei suutnud tarnet õigel ajal peatada. Saksamaal suri üks inimene pärast juustu söömist mürgistusse. Lidlile määrati 1,5 miljoni euro suurune trahv toidualaste õigusnormide rikkumise eest.
2013. aasta novembris müüs Lidl Saksamaal kuldmünte. Nende kulla väärtus osutus madalamaks kui ostuhind, mida Lidl ostjatelt küsis. Lidli kuldmünt maksab vaid viiendiku selle ostuhinnast.
2017. aasta augustis eemaldas Lidl oma poodidest kanamune, kuna need võisid olla saastunud parasiitide tapmiseks mõeldud mürgise kemikaali jääkidega.
2017. aasta septembris eemaldas Kreeka Lidl tarbijate kaebuste tõttu Kreeka turu jaoks loodud tootemärgi Eridanous pakenditel Thíra saarel asuvat Anastasia kirikut kujutatavatelt piltidelt kiriku ristid. Lidli sõnul kinnitab eemaldamine kõikide olemasolevate uskude austamist.
Tegevus Baltimaades
Aastal 2013 teatas Lidl kavatsusest astuda Leedu turule. Lidl Lietuva kommunikatsiooniosakonna juhataja Agne Dalia Gaizauskiene sõnul ehitasid nad 2015. aastal Leedusse logistikakeskuse ja poode ning ostsid krunte. Lidl avas 2016. aasta 2. juunil Leedus 15 poodi (viis Vilniuses, kaks Kaunases ning ühe Klaipedas, Šiauliais, Alytuses, Marijampoles, Kedainiais, Telšiais, Kretingas ja Mazeikiais). 2018. aasta seisuga on Leedus 35 kauplust. Lidli tulek Leetu langetas ajaloos esimest korda Maxima käivet. Rimi tegevjuhi Vaido Padumäe sõnul pakub Lidl Leedus värske kauba segmendi puhul enamjaolt kohalikku toodangut. Lidli Leedu osakonda on juhtinud Jussi Nummelin.
28. juulil 2017 teatati, et Lidl rajab Läti esimese poe Purvciemsi mikrorajooni Riias. Läti ehitusettevõtte Baiba Gaisa ja Lätis Lidli esindava kinnisvaraettevõtte SIA MMS Property Solutionsi 22. detsembril 2016 sõlmitud kinnisvara ostu-müügilepingu tõttu on Lidli seostatud Riiga Lidli logistikakeskuse rajamises. Lidli Leedu kommunikatsiooni ja korporatiivsuhete osakonna juht Valds Lopeta kinnitas Läti turule sisenemist, töötajate värbamist ja teatas võimalike asukohtadega tutvumisest. Esimesed poed avatakse Riias, Liepājas ja Jūrmalas. Riia elanikud olid Lidli logistikakeskuse ehitamisel vastu puude mahavõtmisele. Riia tootmis- ja laokompleksi SVV.pm omanik Vadim Skorohod kaebas servituudi alusel Lidli peale politseile, sest logistikakeskuse ehitamine sulgeb tema ettevõtte juurde viiva tee. Lidl ostis samal põhjusel kõrvalkrundil asuva hotelli ja sulges selle, et vältida servituudi alusel hotellikülastajatele ligipääsu hotelli sõiduks ja sealt väljumiseks.
Tegevus Eestis
Lidl plaanis aastail 2004–2006 tulla Eestisse, kuid ettevõte siiski loobus sellest – Lidl hankis 2004. aasta kevadel krundi Tänassilma tehnopargis. Varem kuulusid neile Tallinnas Pae 2 ja Tartus Riia mnt 175 A krundid. 2004. aastal huvitas ettevõtet kaheksa Eesti linna ning riigi kirde- ja lõunaosad. Lidli-nimelised äriühingud kustutati äriregistrist 2009. aastal.
12. oktoobril 2016 registreeriti inforegistris Lidliga seotud ettevõte OÜ MMS Property Solutions. 2017. aasta veebruaris küsis OÜ MMS Property Solutionsit esindav advokaadibüroo Tartu linnalt Anne 44 krundi ostuvõimaluse kohta. Veel näidati huvi Tartus Jaama tänaval ja Kalda teel asuvate kruntide vastu. 2017. aasta 2. oktoobril ostis OÜ MMS Property Solutions Tartus aadressil Kalda tee 29 asuva ärimaa. Tartu linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonna juhataja Urmas Ahvena sõnul huvitus Lidl Annelinnas asuvast 1,12-hektarilisest Mõisavahe 75 kinnistust. Tartu linnavalitsus võttis 2018. aasta 19. detsembril vastu ja saatis avalikule väljapanekule Kalda tee 29 krundi (kuni 3264 m² ehitisealuse pinnaga hoonestus) ja lähiala detailplaneeringu, mis seab tingimuseks kuni kolmekorruseliste ärihoonete ehitamise. Lisaks anti luba Kalda tee 27 krundile kuni 1679 m² ehitisealuse pinnaga hoonestuse rajamiseks. Detailplaneeringu koostaja on AS Kobras.
OÜ MMS Property Solutions ostis 2017. aasta 21. veebruaril kontsernilt Tallinna Kaubamaja Narvas aadressil Tallinna mnt 7 asuva 7474-ruutmeetrise krundi, mis kuulus aastatel 2004–2006 ettevõttele Lidl Eesti OÜ. Lidl Eesti OÜ müüs krundi 2006. aastal kontsernile Tallinna Kaubamaja. OÜ MMS Property Solutions tellis planeeringu Tallinnas Lasnamäel Seli asumis Raadiku 11 ja Raadiku 11a katastriüksustele pärast Tallinna linnavalitsuse detailplaneeringu algatamise ettepanekut ehitada sinna toidu- ja esmatarbekaupade kauplus. Planeeritakse 12 599-ruutmeetrist ala, Kiviku bussipeatuse nihutamist katastriüksuste põhjaküljele ning 130 tavasõiduki ja 19 jalgrattakohaga parkimisala.
OÜ MMS Property Solutions ostis 2017. aasta 9. mail Tallinna Kristiine linnaosas ettevõttelt Alert Auto OÜ Sõpruse puiestee 153 kinnistu suurusega 6913 ruutmeetrit ja sellest ehitatavale hoonele reserveeritakse 2765 ruutmeetrit. Telliti projekteerimistingimused projekteerimisettevõttelt K-Projekt. Tallinna linnaplaneerimise ameti detailplaneeringute teenistuse Mustamäe, Kristiine ja Nõmme osakonna juhataja Mari Suvi sõnul peab projekteeritav ehitis olema esinduslike joontega ja kontekstiga sobima. Tallinna linna sõnul rajab Lidl ühe kahekorruselise hoone.
Narva linnavalitsus esitas 2017. aasta 16. nädalal OÜ MMS Property Solutionsile projekteerimistingimused, mis põhineb 2001. aastast kehtival Narva Tallinna maantee ja Puškini tänava ristmiku kvartalit kirjeldaval detailplaneeringul. Detailplaneering näeb ette kahe- kuni neljakorruselist kaubandushoonet. Narva linnavalitsus nõuab detailplaneeringus OÜ MMS Property Solutionsilt arhitektuurilahenduse leidmiseks konkursi korraldamist ning et kontseptsioon rikastaks keskkonda, oleks arhitektuurselt silmapaistev, domineeriks linnaehituses ja poleks tüüplahendus. Lisaks nõuab Narva linnavalitsus, et arhitektuurikonkursil osaleks vähemalt kolm bürood, Narva linn saaks otsustamisel kaasa rääkida ja sissesõitude ümberkorraldus toimuks vastavalt liikluskoormusele ning jalakäijate ja kergliiklejate ohutusele. Narva arhitektuuri- ja linnaplaneerimise ameti direktor ning linna peaarhitekt Ivan Sergejevi sõnul on linn sissesõitude ümberkorraldamisel nõustunud kergliiklejate ohutust arvestades ringi mahasõidu juurde rajada Lidli poe parklasse viiva sissepääsu. Sergejevi sõnul tahab ta Lidli tulekut, ent mitte kasti välimuse ja Lasnamäe miljööga hoone projekteerimist ning soovib, et arvestataks linna tingimustega. OÜ MMS Property Solutions põhjendas oma eelistust ümberkaudsete hruštšovkade välimusega. OÜ MMS Property Solutions juhatuse liige Tarvo Kubja sõnul on arhitektuurikonkursi korraldamise nõue õigustühine, kuna kehtiv üldplaneering kohustab konkurssi korraldama ainult olulisimate ja ajalooliste rajoonide puhul, konkursi korraldamise tunnused pole seotud Lidli kaubanduskeskusega ja Narva linn piirab arhitektuurivalikuid meelevaldselt. Narva linnavalitsus põhjendas konkursi korraldamist sellega, et kaubanduskeskuse asukoht on oluline, kuna see jätab linna külastajatele linnast ja selle peatänavast esmamulje. Narva linnavolikogu linnaehituse ja arengu komisjoni liikmete sõnul tuleb korraldada arhitektuuriline ideekonkurss. Narva linnavalitsus soostus konkursi tingimustest tüüplahendust sätestava nõude eemaldama. Tallinna mnt 7 Lidl kaupluse arhitektuurivõistlusel said kolmanda koha arhitektid Aleksandr Zverev ja Ingrid Aasoja-Zverev.
Lisaks nimetatud kinnistutele omab MMS Property Solutions OÜ Tallinnas veel kinnistuid aadressidel Tähesaju 2, Tähesaju 4, Rannamõisa tee 12, Rannamõisa tee 12a, Rannamõisa tee 14, Rannamõisa tee 14a ja Rannamõisa tee 14b.
2017. aasta 17. augustil teavitas kaupmeeste liidu tegevjuht Nele Peil kõigi Eesti jaekaubandusturu osaliste huvist Lidli saabumise suhtes. Sama aasta 31. augustil teatas Soome Lidli tegevdirektor Lauri Sipponen, et Lidl laieneb Eestisse ja Lätti 2020. aastatel.
2017. aasta 22. novembril alustas Lidl Tallinna ostujuhi otsimist. 2018. aasta 15. juunil alustas Lidl töölepingute nõustaja ja advokaadi otsimist.
Selveri äriarvestuse juhi Kristjan Andersoni sõnul põhjustab Lidli tulek kaubanduskettide üheks tervikuks liitumist.
MMS Property Solutions OÜ vahetas nime. Uus nimi on Lidl Eesti OÜ. Ettevõtte 2017. aasta kahjum oli 84 000 eurot. Samal aastal suurendas ettevõte osanik CE-Beteiligungs-GmbH osakapitali 5 miljoni euro võrra ning maksis muudesse reservidesse 5 miljonit eurot.
Lidli on Eestis esindanud Tarvo Kubja ja Henri Pullisaar. Lidli Baltikumi tulekut korraldas Leedu ettevõtte.
Laulatusemägi
Laulatusemägi on Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas asuv kõrgendik, kus asus kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kõrgendikul asub ka Kirbu Soka püha kivi.
Poul Schlüter
pisi|Poul Schlüter (2005) Poul Holmskov Schlüter (3. aprill 1929 Tønder – 27. mai 2021) oli Taani poliitik.
Burn Still
Burn Still on Eesti raskemuusikaansambel. Ansambel asutati 2006.
Poul Schlüter
Aastatel 1982–1993 oli ta Taani peaminister ja 1994–1999 Euroopa Parlamendi liige.
2003. aastal sai ta Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi, millega tunnustati tema kui Taani peaministri tööd Eesti taasiseseisvumise toetajana.
Burn Still
Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
India kodakondsuse seadus (2019)
'''India parlamendi 2019. aasta kodakondsuse (muutmise) seadusega''' muudeti India 1955. aasta kodakondsuse seadust, pakkudes Pakistanist, Bangladeshist ja Afganistanist pärit usuvähemuste jaoks India kodakondsust.
Seadus käsitleb usuvähemustena hindusid, sikhe, budiste, džainiste, parse ja kristlasi, tekitades muret muslimite tõrjutuse pärast.
Isikud, kes soovivad taotleda India kodakondsust, peavad olema Indiasse saabunud 31. detsembril 2014 või enne seda ning peaksid olema oma päritoluriigis seisnud silmitsi usulise tagakiusamise või usulise tagakiusamise ohuga.
Loigu tänav (täpsustus)
Loigu tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Tankist
pisi|Tanki [[T-26 liikmed (1938)]] Tankist (vene keeles танкист) on tankimeeskonna liige või tankiväelane.
Jaan E. Roots
Jaan E. Roots (sündinud 25. mail 1951 Strömsundis Rootsis) on eesti keemik.
Elulugu
Filosoofiakandidaat 1974, filosoofiadoktor (1978, Uppsala Ülikool), väitekiri "On static and dynamic properties of dilute and moderately concentrated solutions polysturene in transdekalin close to and far from the theta temperature". Oli Uppsala Ülikooli füüsikalise keemia instituudi dotsent. Aastast 1981– Londoni Kuningliku Teaduse ja Tehnoloogia Kolledži teadur.
Ken Noritake
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal 1 mängu.
Faraday elektrolüüsiseadused
Elektrolüüsiseadused, mis on nimetatud nende avastaja Faraday järgi, kirjeldavad elektrilaengu ja aine muundumise vahelist seost elektrokeemilistes reaktsioonides. Elektrokeemia põhiliste seadustena kehtivad nad ka keemiliste vooluallikate korral.
Serhi Volõnskõi
Serhi Volõnskõi (ukraina keeles Сергій Ярославович Волинський; sündinud 31. jaanuaril 1992) on Ukraina sõjaväelane.
Jaan E. Roots
Teadustöö
Uurimisvaldkond: makromolekulide füüsikaline keemia.
Faraday elektrolüüsiseadused
Faraday avaldas oma elektrülüüsiseadused 1834. aastal järgmises sõnastuses:
Mõlemat seadust saab väljendada ühe valemiga, milleni võib jõuda järgmiselt.
Ühevalentse keemilise elemendi ühe mooli elektrolüütiliseks sadestamiseks elektroodil on vajalik elektrilaeng
kus e (= 1,602 176 634 × 10–19 C) on elementaarlaeng, N_\mathrm A (= 6,022 140 76 × 1023 1/mol) on Avogadro arv (väljendab elemendi ioonide arvu 1-moolises ainehulgas) ja F (= 96 485,33212 C/mol) on Faraday arv (võrdub elektrilaenguga, mis on vajalik ühevalentse aine 1 mooli sadestamiseks (ühtlasi võrdne aine 1 mooli elektronide laenguga).
Ainehulga n elektrolüütiliseks sadestamiseks keemilise elemendi mis tahes valentsi korral peab ainet läbima elektrilaeng
kus n on ainehulk (moolides), z on reageeriva elemendi iooni valentsiarv (puuduvate või liigsete elektronide arv), ja F on Faraday arv.
Vastavalt molaarmassi M definitsioonile saab sadestuva (reageeriva) aine massi m avaldada kujul
Kui avaldada elektrilaengu valemist ainehulk  ja panna massi m valemisse, saamegi Faraday seadusi väljendava valemi:
Faraday esimese seaduse puhul on M, \,F ja z konstantsed, seega mida suurem laeng Q, seda suurem mass m.
Teise seaduse puhul on konstantsed Q, \,F ja z, nii et mida suurem M/z, seda suurem m.
Konstantse voolutugevuse I korral on laeng Q võrdeline elektrolüüsi ajaga t:
Kui teha see asendus massi valemis, saame avaldada elektrolüüsil sadestuva aine massi sõltuvalt muutumatu tugevusega voolust ja ajast:
Elmar Roots
Elmar Roots (19. aprill 1900 Kuigatsi vald, Tartumaa – 12. detsember 1962 Giessen) oli eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu
Elmar Roots oli käsitöölise poeg.
Lõpetas 1920 Tartu Õpetajate Seminari ja 1924 TÜ loomaarstina; veterinaariadoktor (1927, Viini Ülikool), väitekiri "Über die Abtötung von Ascarideneiern in Pferdefaeces". Osales Vabadussõjas. Oli 1924–25 Haapsalu jaoskonna veterinaararst ja 1925 TÜ väikeloomade kliiniku assistent, 1926–28 TÜ stipendiaat Viinis, Leipzigis ja Utrechtis. 1928–31 TÜ loomatervishoiu õppetooli dotsent, 1931–33 erakorraline professor, 1933–41 professor, 1931–37 loomaarstiteaduskonna dekaan, 1938–40 TÜ haldusprorektor, ühtlasi 1928–40 zoohügieeni ja loomatoitmise instituudi juhataja. Läks 1941 Saksamaale. Oli 1941–45 Berliini Friedrich-Wilhelmi Ülikooli toiduainete hügieeniinstituudis assistent ja teadur, 1946–47 Oldenburgis bakterioloog ja 1947–62 Justus Liebigi nimelise Giesseni Ülikooli professor ning veterinaariahügieeni ja loomataudide instituudi juhataja (1955–56 ühtlasi loomaarstiteaduskonna dekaan). Zürichi Ülikooli audoktor (1960), Saksa Loodusteadlaste Akadeemia liige (1962). Uurimisvaldkond: piimahügieen, loomatervishoid, mastiidid, mikrobioloogia. 92 teadustrükist.
Jaakobus (Jeesuse vend)
Jaakobus (1968. aasta piiblitõlkes Jakoobus) oli Joosepi ja Maarja poeg ning Jeesuse vend (Markuse 6:3; Galaatlastele 1:19). Jaakobus oli Jeesuse, Joosese, Siimona ja Juuda vend (Markuse 3:21; Johannese 7:5; Matteuse 13:55). Jeesuse avaliku tegevuse ajal (28–30 pKr) polnud Jaakobus tema õpilane (Matteuse 12:46—50; Johannese 7:5).
Enne 30. aasta nädalatepüha kogunesid Jaakobus koos oma ema, vendade ja apostlitega Jeruusalemmas ühe maja ülemisse tuppa (Apostlite teod 1:13.14).
Ajaloolase Josephuse järgi käskis saduserist ülempreester Ananus Jaakobuse kividega surnuks visata. See toimus pärast Rooma maavalitseja Festuse surma (umbes aastal 62 pKr) ja enne tema järelkäija Albinuse ametisse asumist. On ka pärimus, et surmaotsus viidi täide teda templi müürilt alla tõugates.
Roscoe Orman
Roscoe Hunter Orman (sündinud 11. juunil 1944 Bronxis New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Eesti heliloojad III
"Eesti heliloojad III" on Eesti Raadio 2003. aasta album eesti heliloojate muusikaga. Esitab Hortus Musicus.
Piiprellid
Piiprellid (ka toruhelmed) on etnograafias värvilised torujad klaaspärlid.
Eesti etnograafias kasutati neid 3–20 mm pikkusi värvilisi torukujulisi klaashelmeid lükituna kaelaehete valmistamiseks, lisaks tikiti piiprelle peakatetele, põlledele, lahttaskutele ja teistele rõivastele.
Piiprellide baasil on tänapäeval välja kujunenud muidki helmetöötehnikaid. Lisaks ehete valmistamisele tikitakse neid rõivastusele ja gobeläänidele, kasutatakse helmeheegelduseks, helmestatud niidiga põimimiseks ja minikujude valmistamiseks, helmestatud põimimistraadiga painutustehnikateks jne. Toruhelmeste tikkimisel kasutatakse helme-tikkimisnõelu, lükkimisel pikki ja peeneid lükkimisnõelu või painduvaid terahelmenõelu.
Carl (Rootsi prints)
pisi|Carl Carl (27. veebruar 1861 – 24. oktoober 1951) oli Rootsi kuningliku perekonna liige, Västergötlandi hertsog.
Tema vanemad olid Oscar II ja kuninganna Sofia.
1897. aastal abiellus ta Taani printsessi Ingeborgiga (1878–1958), nende lapsed olid:
Pariisi Ooper
pisi|220px|Pariisi Ooperi logo
Carl (Rootsi prints)
Ta on saanud Eesti Punase Risti I klassi teenetemärgi.
Pariisi Ooper
Pariisi Ooper loeb enda asutamisaastaks 1669. aastat. Ametlikku nime on korduvalt muudetud. Pärast 1871. aastat kandis nime Rahvusooperiteater, 1878. aastal nimetati Pariisi Rahvusooperiteatriks, 1990. aastal Pariisi Ooperiks. 1994. aastast kannab nime Pariisi Rahvusooper.
Pariisi Ooperi koduteatrid
Pariisi Ooper annab etendusi 1875. aastast Palais Garnier's, 1990. aastal lisandus teise etenduskohana Opéra Bastille.
Päästesukelaparaat
pisi|260px|[[USA merevägi|USA mereväe päästesukelaparaat DSRV-1 Mystic]]
Päästesukelaparaat, ka süvavee-päästesukelaparaat (inglise keeles deep-submergence rescue vehicle; lühend DSRV) on iseliikuv mehitatud päästeotstarbeline sukelaparaat, mis on mõeldud eelkõige avariiolukorda sattunud allveelaeva meeskonna päästmiseks.
Prandi vakus
Prandi vakust on esmamainitud ilmselt ajavahemikus 1288–1403 koostatud dokumendis, mis loetleb Järvamaa külasid või vakuseid ja nende sõjalisi kohustusi maaisanda ees. Järva vakused pidid andma nii väljapoole Liivimaad tehtavate sõjakäikude (equi expeditiales) kui ka Liivimaa kaitsmiseks (equi malwye) kergeratsaväelasi (plathen), sõjaratsusid ning voorihobuseid. Prandi (Cardenaye) pidi välja panema 3 kergeratsanikku, 15 sõjaratsut ning koos Ramma ja Valgma vakusega kokku 8 voorihobust.
16. sajandi lõpus ja 17. sajandi alguses kuulusid Prandi vakusesse järgmised külad:
Viimane teadaolev Prandi vakuse vakuraamat koostati 1613. aastal. 1615. aasta Mäo mõisa vakuraamatus ei ole enam vakuseid mainitud, kuigi Prandi vakuse küladest olid selleks hetkeks välja läänistatud vaid Prandi ja Veskiaru.
Vakuraamatud
Tablis on Prandi vakuse külade suurus adramaades ning veskite ja üksjalgade arv Rootsi võimu ajal koostatud vakuraamatute põhjal:
Universidade do Estado de Minas Gerais
Minas Gerais Riiklik Ülikool (Universidade do Estado de Minas Gerais, UEMG) on Brasiilia ülikool, mis asub Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes.
Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia
Audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemiad antakse igal aastal üle Kultuurkapitali pidulikul galaüritusel.
Karin Täht
pisi|Karin Täht 2021. aastal Arvamusfestivali teadusalal pisi|Karin Täht (keskel) 2020. aastal Arvamusfestivali teadusalal. Karin Täht (sündinud 31. mail 1969) on eesti teadlane, Tartu Ülikooli psühhomeetria lektor ja matemaatikahariduse psühholoogia kaasprofessor.
Oma doktorikraadi sai ta 2012. aastal Tartu Ülikoolis tööga "Õpilaste õpimotivatsioon erinevates kultuurides".
Ta on uurinud nutiseadmete ja digiõpikute mõju lastele, tema peamine uurimisvaldkond on matemaatikaharidus, kitsamalt selle psühholoogilised alamkategooriad matemaatikaärevus, matemaatika õppimine ja digiseadmete kasutamine.
2013. aastal ilmus tema kaasautorlusel õpik "Kõrgkool ja psühholoogia" Tartu Ülikooli kirjastuselt.
2013. aastal ilmus tema kaastõlkimisel raamat "Psühholoogia uurimismeetodid" Tartu Ülikooli kirjastuselt.
Adolphe Quetelet
pisi|[[Joseph Demannez|Joseph-Arnold Demannez´i "Adolphe Quetelet' portree". Terasgravüür, valmimisaeg teadmata. Illustratsioon väljaandest Annuaire de l'Académie royale de Belgique, 1875, 41. kõide, lk 108. ]] Sünninimega Lambert Adolphe Jacques Quetelet või Lambert Adolphe Jacques Quételet (22. veebruar 1796 – 17. veebruar 1874) oli Belgia astronoom, matemaatik, statistik, sotsioloog, polühistor, Londoni Kuninglku Seltsi liige.
Ta asutas ja juhtis Brüsseli observatooriumi ja mõjutas statistiliste meetodite kasutuselevõttu sotsiaalteadustes.
Ta töötas välja kehamassiindeksi skaala.
St. Mary vald
St. Mary vald (St. Mary Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis.
Valla halduskeskus on Franklin.
Ajalugu
Vald moodustati 1811. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 54 650.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Ciizud
Ciizud on Eesti tantsumuusikaduett. Ansambel asutati 2009.
Kiievi rahvusvaheline filmifestival Molodist
Kiievi rahvusvaheline filmifestival Molodist (ukraina keeles Київський міжнародний кінофестиваль "Молодість") on Ukrainas Kiievis igal aastal toimuv filmifestival.
Esimest korda toimus festival 1970. aastal. Festival keskendub eeskätt noorte filmilavastajate teoste näitamisele. Festival kuulub 1993. aastast Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud spetsialiseeritud võistlusprogrammiga festivalide hulka. pisi|47. Kiievi rahvusvahelise filmifestivali (2018) rahvusliku konkursi žürii liige [[Tiina Lokk]] Festivali president aastatel 2001–2012 oli Bogdan Stupka. Festivali peadirektor alates 1992. aastast on Andri Halpahtši. 2018. aastal toimunud 47. Kiievi rahvusvahelise filmifestivali rahvusliku võistlusprogrammi žürii liikmeks kutsuti Tallinnast PÖFF-i direktor Tiina Lokk.
47. Kiievi rahvusvaheline filmifestival pidi toimuma 2017. aasta oktoobris, kuid korraldajad otsustasid ürituse üle viia 2018. aasta maisse. Vastav kooskõlastus saadi FIAPF-ilt ning kõigi A-klassi ja B-klassi rahvusvaheliste filmifestivalide korraldajatelt.
Festivali konkursist on debüütfilmiga osa võtnud terve rida hiljem tuntuks saanud Euroopa lavastajaid (teiste seas Danny Boyle, Aleksei Balabanov, François Ozon ja Stephen Daldry).
pisi|left|[[Ukraina Ooperiteater Kiievis, kus peeti 2018. aastal Molodisti avatseremoonia]] Festivali avatseremooniaid on peetud Kiievi esinduslikemais saalides: 2013. ja 2014. aastal Rahvuslikus kunstipalees Ukraina, 2015. ja 2016. aastal Ivan Franko nimelises Rahvuslikus Akadeemilises Draamateatris ning 2018. aastal Ukraina Ooperiteatris.
Sküüdi hirv
Festivali peaauhind (Grand prix) antakse festivali parimale filmile. Peaauhinna laureaat saab taiese "Sküüdi hirv" (ukraina keeles Скіфський олень) ja 10 000 USA dollarit.
1997. aastast hakati välja andma auhinda panuse eest maailma filmivaramusse. Ka selle auhinna laureaadile antakse Sküüdi hirv. Selle auhinna on saanud teiste seas Sophia Loren (2003), Roman Polański (2005), Catherine Deneuve (2009), Sophie Marceau (2010), Christopher Lambert (2010), Kira Muratova (2015), Ettore Scola, Fjodor Bondartšuk, Irina Skobtseva, Edward Dmytryk, Mario Monicelli ja Jerzy Hoffman.
Irina Antonjuk
pisi|Irina Antonjuk esinemas [[Harjumäe kõlakoda|Harjumäe kõlakoja Edgari kohvikus Foto: Ave Maria Mõistlik, 28. veebruar 2015 ]] Irina Antonjuk (sünninimi Lebakova; sündinud 11. jaanuaril 1956 Tallinnas) on Eesti koolijuht.
Ultši rajoon
Ultši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas. Rajooni läbib Amuuri jõgi.
Irina Antonjuk
Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 6. Keskkooli ja aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Aastatel 1993–1996 õppis ta Eesti-Ameerika Äriakadeemias ärijuhtimist ja aastatel 2001–2006 magistriõppes Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste teaduskonnas; ta on pedagoogikamagister.
Ultši rajoon
Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks.
Irina Antonjuk
Ta on töötanud Tallinna Linna Mererajooni RSN Täitevkomitee rahandusosakonna revident-inspektorina. Aastatel 1987–1990 töötas ta Väliskaubanduskoondise "Estimpex" valuutaosakonna väliskorrespondendina, aastatel 1990–1994 töötas ta Eesti-Soome-Belgia ühisettevõttes "Vartech International" pearaamatupidajana.
Ultši rajoon
Rajooni rahvaarv oli 1989. aasta rahvaloenduse andmeil 28 746 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 23 930. Asulaid on 32. Suurim asula on Bogorodskoje. Rajooni põliselanikud on ultšid, kes moodustavad 9% rajooni elanikest.
Irina Antonjuk
Aastatel 1994–1998 töötas ta Vene Eragümnaasium Polüloogi tegevdirektorina. Aastatel 1998–2009 töötas ta Eurogümnaasiumi direktorina. Septembrist 2009 on ta Haabersti Vene Gümnaasiumi direktor.
Ultši rajoon
Ultši rajoon moodustati 1933. aastal.
Irina Antonjuk
Isiklikku
Tema ema oli Eesti NSV haridusminister Elsa Gretškina.
Hal Miller
pisi|Hal Miller (2011) Harold Bernard "Hal" Miller (25. august 1935 Harlem New York – 1. jaanuar 2017) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Seki Matsunaga
Seki Matsunaga (jaapani keeles 松永 碩 Matsunaga Seki; 25. juunil 1928 Shizuokas – 4. märtsil 2013) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal 1 mängu.
Frank Oz
pisi Frank Oz (pärisnimega Richard Frank Oznowicz; sündinud 25. mail 1944 Herefordis) on Ameerika Ühendriikide nukunäitleja ja filmilavastaja.
Be lost in the Call
"Be lost in the Call" on Eesti Raadio 2004. aasta album, mis sisaldab Toivo Tulevi muusikat aastatest 1996–2003. Esitavad NYYD Ensemble ja Vox Clamantis.
Jääkeldri algatus
Jääkeldri ümarlaud oli Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese algatusel Kadrioru lossi jääkeldrisse kokku kutsutud "Harta 12" koostajate, vabakonna, erakondade esindajate, kultuuritegelaste ja poliitikateadlaste nõupidamine, mis toimus 21. novembril 2012 kl 11.00 ning vältas mõne tunni.
Jääkeldri ümarlaua kokkukutsumise vajaduse tingis üha süvenev rahulolematus Eesti ühiskonnas, mis päädis nädal varem 14. novembril 2012 seitsmeteistkümne ühiskonnategelase kirjutisega "Harta 12", milles nõuti muu hulgas poliitiliste ühenduste tegevuse läbipaistvust, valijate tahet kajastavat valimissüsteemi, parlamendierakondade võimumonopoli takistamist ja rahvaalgatuse sisseviimist. Samal päeval andis president välja pressiteate, milles märkis, et "kellelgi ei ole õigust mistahes ettekäändel demokraatiat kaaperdada" ning teatas vajadusest kokku kutsuda erakondade ja organiseerunud vabakonna esindajad, riigiõiguse spetsialistid.
21. novembril toimunud jääkeldri ümarlaual otsustati, et kodanikelt hakatakse koguma internetipõhiselt ettepanekuid, et mõtete analüüsi ja sõelumist hakkab korraldama Eesti Koostöö Kogu ja see toimuks presidendi egiidi all, ning viimaks, et eelnõud võiksid jõuda Riigikokku 31. märtsiks 2013 ja seadustena jõustuda jaanipäevaks.
Lääne-Siber
pisi|Lääne-Siber pisi|Lääne-Siberi maastik Lääne-Siber (vene keeles Западная Сибирь) on piirkond Venemaal, Siberi lääneosa. Ta piirneb läänes Uurali mäestiku ja idas Jenisseiga. Piirkonna pindala on 2 600 000 km² (14% Venemaa territooriumist), rahvaarv on umbes 15 miljonit inimest (10% Venemaa rahvastikust), rahvastiku tihedus 6,25 in/km².
Lääne-Siber ulatub 2500 km kaugusele Põhja-Jäämerest kuni Kasahstani kuivade rohtlateni ning 1500 km kaugusele Uurali mäestikust Jenissei jõeni. Umbes 80% pindalast paikneb Lääne-Siberi lauskmaa territooriumil.
Lääne-Siberi territooriumil paiknevad osa Sverdlovski ja Tšeljabinski oblastist, Kurgani oblast, Tjumeni oblast, Handi-Mansimaa, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond, Omski oblast, Tomski oblast, Novosibirski oblast, Kemerovo oblast, Altai krai, Altai Vabariik, Hakassia Vabariik ning Krasnojarski krai läänepoolsemad piirkonnad.
Ajalooliselt kuuluvad Lääne-Siberisse ka Kirde- ja Põhja-Kasahstani piirkonnad.
Lääne-Siberi suuremad linnad on Novosibirsk, Omsk, Tjumen, Barnaul, Novokuznetsk, Tomsk, Kemerovo, Kurgan, Surgut.
Pauluse kirjad
pisi|Leht Pauluse teisest kirjast korintlastele. "[[Papüürus 46", tõenäoliselt 175–225 pKr]] Pauluse kirjad on seitse kirja Uues Testamendis, mille autoriks peetakse Paulust. Ülejäänud kirjad, mida on varem omistatud Paulusele, on religiooniteadlased nüüdseks omistanud Pauluse õpilastele.
Pauluse kirjade hulka kuuluvad järgmised Uue Testamendi tekstid: Pauluse kiri roomlastele, Pauluse Esimene kiri korintlastele, Pauluse Teine kiri korintlastele, Pauluse kiri galaatlastele, Pauluse kiri filiplastele, Pauluse esimene kiri tessalooniklastele, Pauluse kiri Fileemonile.
Paulus oli väljaõppe saanud Hilleli teoloogiakoolis. Kirjad näitavad, et Paulus valdas tolleaegset juudi teoloogia eksegeetilisi meetodeid. Tema kirjades on täpsed Vana Testamendi seletused: ahelseletus (5Ms 30:12–14 paikneb Rm 10:6–9 sees), tüpoloogiline seletus (1Kr 10:1j; Gl 4:21–31; Rm 9:13) ja allegooriline seletus (1Kr 9:9j).
Pauluse kirjad dateeritakse varasemasse aega kui Uue Testamendi neli evangeeliumit.
Liigendusest
Autorsuse järgi jaotuvad kirjad kahte rühma: pauliinlikud kirjad ja deuteropauliinlikud kirjad (selle alamjaotiseks on omakorda pastoraalkirjad). Asukohaliselt saab välja tuua ka Pauluse vangistusaja kirjad, mida on kategoriseeritud kui vanglakirjad.
Pauliinlikud kirjad
Pauliinlikud kirjad on apostel Pauluse seitse kirja, mille autorsuses on praktiliselt kõik teoloogid veendunud. Pauliinlike kirjade hulka kuuluvad Pauluse kiri roomlastele, Pauluse esimene kiri korintlastele, Pauluse teine kiri korintlastele, Pauluse kiri galaatlastele, Pauluse kiri filiplastele, Pauluse esimene kiri tessalooniklastele ja Pauluse kiri Fileemonile.
Deuteropauliinlikud kirjad
Deuteropauliinlikud kirjad on osa Pauluse kirjadest, mlle autoriks on traditsiooniliselt omistatud Paulust, aga teatud osa teolooge on seadnud kahtluse alla Pauluse autorsuse. Deuteropauliinlike kirjade hulka kuuluvad: Pauluse kiri efeslastele, Pauluse teine kiri tessalooniklastele, Pauluse kiri koloslastele ja pastoraalkirjad. Kuigi ei ole võimalik täieliku veendumusega järeldusi teha, siis uurijad on leidnud piisavalt erinevusi nende kirjade ja Paulusele omistatud kirjade vahel, et seada kahtluse alla kirjade autentsus. link=https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Paul_arrested.jpg|pisi|1900ndate Piibli illustratsioon Pauluse vahistamisest
Pastoraalkirjad
Pastoraalkirjad kuuluvad deuteropauliinlike kirjade hulka, aga neid kirju eristab ülejäänud kolmest kirjast üks asjaolu. Kirjad ei ole adresseeritud kogudusele üldiselt, vaid kindlale persoonile (Timoteos ja Tiitus). Pastoraalkirjade sõnavara on arenenum kui teistes Pauluse kirjades. Pastoraalkirjade ehk karjasekirjade hulka loetakse 1. ja 2. kirja Timoteosele ning kiri Tiitusele.
Vanglakirjad
Vanglakirjade alla kuuluvad Pauluse neli kirja, mis dateeritakse vahemikku 60–62 pKr. Paulus kirjutas need kirjad esimese vangistuse ajal Roomas. Vanglakirjade alla paigutatakse kiri efeslastele, filiplastele, koloslastele ja Fileemonile.
Pauluse kiri roomlastele (Rm)
"Mina, Tertius, kes ma selle kirja olen kirjutanud, tervitan teid Issandas!" – [Rm 16:22]
Autorsuse osas ei leidu kahtlusi. Seda peetakse kõige pauliinlikumaks kirjaks. Kirja ülesehitus sarnaneb teiste pauliinlike kirjadega: tervitus, tänud, kirjutamise põhjus, hüvastijätt.
Kui ülejäänud kirjade puhul tuleb välja, et Paulus adresseerib vastavates kogudustes tekkinud muresid, siis roomlastele saadetud kirjas see ei esine. Selle asemel selgitab Paulus lahti oma mõned religioossed seisukohad. Apostli pikk diskursus näitab, et roomlaste kogudusel on vähe teadmisi Paulusest või nad teavad apostli kohta palju asju, mis on nad tema suhtes kahtlustavaks muutnud. Kirja toon ja stiil toetavad argumenti, et apostel selgitas oma vaateid, et saada koguduselt abi. Kirjas kaitseb Paulus ennast konstantselt ja õigustab oma vaateid ettevaatlike argumentidega. Kirjast saab välja lugeda palju olulisi asju, aga ma toon välja kaks. Esiteks, lunastuse osaliseks saavad need, kes usuvad kogu südamest. Hea suhe Jumalaga on inimesel, kes usub Kristuse surma ja ülestõusmisesse. Teiseks, lunastuse teenib kõigepealt juut ja alles siis mittejuut. Aga ta rõhutab, et kuna mõlemad on patustanud Jumala vastu, siis nad peavad mõlemad Jumalaga hea suhte taastamiseks uskuma Kristusesse.
Kiri kujundas reformatsiooni arusaama õigest religioonist (Jumala armu pälvimine usu läbi).
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
Kirja dateeritakse aastavahemikku 53–54 pKr. Pauluse asukohaks oli Efesos.
"Efesosse jään ma aga nelipühani" – [1Kr 16:8]
Kirjas väidetakse, et kirjutajateks olid Paulus ja Soostenes. Selles väites ei ole põhjust kahelda.
"Paulus, Kristuse Jeesuse apostliks kutsutud Jumala tahtmisel, ja vend Soostenes" – [1Kr 1:1]
Tadija Kačar
Tadija Kačar (serbia kirillitsas Тадија Качар; sündinud 5. jaanuaril 1956; sünnikoht praeguse jaotuse järgi Perućica, Jezero vald, Serblaste Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina) on Serbia ja Jugoslaavia FSV endine poksija.
Pauluse kirjad
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
Pauluse varieeruvad retoorilised eesmärgid selgitavad tõenäoliselt enamikke ebakõlasid selles kirjas.
Tadija Kačar
Jugoslaavia meistrivõistlustel
Ta oli kahekordne Jugoslaavia meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1978 ja 1979.
Pauluse kirjad
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
Samas on kahtlusi, et kiri ei ole tervikult Pauluse kirjutatud. See tuleneb järgnevast salmist:
Tadija Kačar
Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jerzy Rybickile (Poola).
Pauluse kirjad
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
"Olgu naised koguduses vait, sest neil ei ole lubatud rääkida, vaid nad alistugu, nagu ka Seadus ütleb. Aga kui nad tahavad midagi õppida, siis küsigu kodus oma meeste käest. Sest naisele on häbiks koosolekul rääkida." – [1Kr 14:34–35]
Tadija Kačar
Maailmameistrivõistlustel
Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Sixto Soriale (Kuuba).
Pauluse kirjad
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
Kahtlusteks on kaks põhjust. Mõnes käsikirjas paigutatakse salm 14. peatüki lõppu, mitte oma kanoonilisse kohta. Selline varieeruvus on märgiks, et salmi ei kirjutanud Paulus, vaid hilisemalt juurde lisatud kellegi teise poolt. Salm on samuti vasturääkiv sellele, mida Paulus oli rääkinud varem naise prohvetliku kõnelemise kohta :
"Ja iga naine, kes paljapäi palvetab või prohvetlikult kõneleb, häbistab oma pead, sest see on otse nõnda, nagu oleks ta paljakspöetu." [1Kr 11:5]
Tadija Kačar
Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Albert Nikoljanile (NSV Liit).
Pauluse kirjad
Pauluse esimene kiri korintlastele (1Kr)
Paulus õpetas korintlaste kogudusele üheainsa tõelise Jumala kummardamist ning Tema Poja tuleku ootamist. Seetõttu peamine sõnum oli rõhutada Jeesust kui ristilöödud Kristust. Sõnum, mis suuremale osast kogudusest mööda läks. Paulus adresseeris ka koguduses levivat ebamoraalsust ja taunis liikmeid, kes püüdsid rõhutada oma spirituaalset üleolekut. Paulus vastas oma kirjas ka nende liikmete, kes ei uskunud kehade resurrektsiooni, kahtlustele.
Pauluse teine kiri korintlastele (2Kr)
Kirja dateeritakse aastavahemikku 54–55 pKr. Pauluse asukohaks oli Makedoonia. Paulus koostas kirja koos Timoteosega.
Arvatakse, et see koosneb mitmest Pauluse kirjast. Tekstis leidub paar probleemi, mis tõstatab teksti ühtsuse küsimuse. Üks tõsisemaid murekohti on järsk muutus üheksanda peatüki toonilt (I–IX peatükk on lepitava tooniga) kümnenda peatüki toonile (X–XIII peatükk on karmi sarkastilise tooniga). Teiseks probleemseks kohaks on taas interpolatsioon. Kirjakoha 2Kr 6:14–7:1 keelt ja sisu on raske kooskõlastada ülejäänud Pauluse kirjadega, seetõttu arvatakse, et keegi teine lisas vastava kirjakoha.
Paulus toob välja, et tõeline Kristuse apostel on isik, kes kannatab samamoodi nagu Jeesus, mitte see, kes teeb vägevamaid imetegusid. Paulus rõhutab, et usklikud ei ole veel tõstetud Kristusesse, vaid nad elavad siiani kurja keskel ja patus. Seetõttu ainsaks lohutuseks on oodata pikisilmi Jeesuse tagasitulekut ning ülestõusmist.
Pauluse kiri galaatlastele (Gl)
Kirja valmimise aastas ei saa midagi põhjapanevat väita. Ollakse kindel, et apostel võis kirjutada selle kõige varem 49 pKr ning kõige hilisemalt 58 pKr.
Autorsuse legitiimsuses on teoloogid leidnud konsensuse. Kuigi autorsuse seadsid 19. sajandil kahtluse alla väike osa teadlasi: Bruno Bauer, Abraham Loman, C. H. Weisse ja Frank R. McGuire. Põhiargument toetamaks Paulust kui autorit on kirja pauliinlik stiil ja teemad. Pooltargumendiks on samuti asjaolu, et kirjas käsitletakse viisi, kuidas mittejuute saab kristianiseerida. Selle teema käsitlemine näitab, et kiri valmis kristliku kiriku varajases ajaloos, millal suurem osa kristlasi olid juudid või juudist proselüüdid, keda ajaloolased nimetavad lihtsustatult juudist kristlasteks. Kirjast ei ole võimalik ka välja lugeda, et kristlik kogukond oleks suuremas mastaabis organiseerunud. Seetõttu saab kirja paigutada Pauluse eluaega.
Kirjas tõestab ta kirglikult Jeesuse rõõmusõnumite tõepärasust ja Jeesus Kristuse jumalike ilmutuste tähtsust.
"ei andnud me hetkekski järele ega alistunud neile, et teile jääks evangeeliumi tõde." – [Gl 2:5]
"sest mina ei ole seda vastu võtnud ega õppinud inimeste käest, vaid Jeesuse Kristuse ilmutuse kaudu." – [Gl 1:12]
Pärast seda kui Paulus konverteeris teatud hulk mittejuute Kristuse usku ning oli koguduse omaette jätnud mõneks ajaks, jõudsid teised misjonärid Galaatia piirkonda. Misjonärid rõhutasid, et uskujad peavad teatud osa juudi seadustest ikka järgima, et Jumalaga heas kirjas olla. Spetsiifiliselt toodi välja meestel ümberlõikamine. Paulust ajas misjonäride pakkumine vihaseks. Paulus arvas, et mittejuudid, kes võtsid pakkumise vastu, olid Jeesuse rõõmusõnumitest täiesti valesti aru saanud. Pauluse jaoks ei olnud see mitte ainult üleliigne, vaid lausa Jumala teotamine. Ümberlõikamisega lükatakse tagasi Jumala õigustus, mida ta pakkus läbi Kristuse. Paulus ei andestanud ka misjonäridele, kes galaatia kogudusele kärbseid pähe ajas:
"Mingit teist evangeeliumi ei ole, on vaid mõningaid, kes teid segadusse ajavad ja tahavad Kristuse evangeeliumi pahupidi pöörata. Aga kui ka meie ise või ingel taevast kuulutaks mingit evangeeliumi selle asemel, mida meie oleme teile kuulutanud – see olgu neetud!" – [Gl 1:7–8]
Pauluse kiri filiplastele (Fl)
Varem arvati, et Paulus kirjutas kirja 60. aastate esimesel poolel Roomas. Tänapäeval on hakatud rohkem eelistama 50. aastate keskpaiga Efesose vangipõlve varianti. Pauluse autorsuse osas on teoloogid valdavalt ühel meelel, et selle on kirjutanud apostel Paulus ise. Kuigi kirja ühtsuse osas on kahtlusi (vt lähemalt "Pauluse kiri filiplastele")
Paulus portreteerib ennast jälle Kristuse nimel kannatajana, toonitab taas, et kristlaste kutse on kannatada ja et Kristuse naasmisel seatakse kõik taas õigeks. Paulus kutsub üles filiplasi ühiselt koos elama läbi ennastohverdava armastuse.
Pauluse esimene kiri tessalooniklastele (1Ts)
Kirjast saab välja lugeda, et tessalooniklased kummardasid enne Pauluse misjoni ebajumalaid. Arvatakse, et tessalooniklaste kogudus moodustus rahva vaesemast kihist, sest Paulus ei too kedagi nimeliselt välja kogudusest. Tessalooniklaste kogudus on pidanud kannatama oma ligimeste rõhumise all. Parim seletus tagakiusamisele on Pauluse eesmärk võõrutada kogudus traditsioonilistest ebajumalatest monoteistliku Jumala vastu. Ebajumalate hülgamisse suhtuti tõenäoliselt halvasti, sest Tessaloonias käibel olevad mündid reedavad tõsiasja, et piirkonnas levis keisri kultuslik austamine juba aastast 27 eKr.
Pauluse kiri Fileemonile (Fm)
Paulus kirjutas selle ühe oma vangistuspõlve ajal, kuigi ei olda kindel millise täpselt. Kiri on adresseeritud Fileemonile, orja peremehele. Kiri puudutab tema ära põgenenud orja Onesimust ja tema saatust peremehe kätes. Paulus küll esitab oma soovi kui palve, aga ta sõnastab selle nii, et Fileemonil oleks võimatu talle ära öelda. Kuigi Paulus kuulutas kõigi – nii meeste kui ka naiste, juudi kui ka mittejuudi, vaba ja orja – võrdsust, siis ei pidanud ta vajalikuks Fileemonilt nõuda kõikide orjade vabastamist, isegi mitte Onesimuse. Pauluse kuulutatav võrdsus ei pidanud tulenema sotsiaalsetest muutustest, vaid Jumala poolt loodavast. Kui Jumal hävitab kurja ajastu ja seab oma kuningriigi selle asemele, kus puudub valu, ebaõiglus ja ebavõrdsus.
Pauluse kiri efeslastele (Ef)
Suurem osa teolooge arvab, et kirja autoriks ei olnud Paulus. Kuigi autor nimetab ennast Pauluseks kahes kohas :
"Paulus, Jumala tahtmisel Kristuse Jeesuse apostel – pühadele, kes on Efesoses, ja usklikele Kristuses Jeesuses:" – [Ef 1:1]
"Seetõttu mina, Paulus, olen Kristuse Jeesuse vang teie, paganate heaks." – [Ef 3:1]
Arvatakse, et autor elas 1. saj lõpu poole ning tal oli käepärast teised Pauluse nime all kirjutatud kirjad. Kirja autor rõhutab, et Jeesuse surm eemaldas barjääri (juudi seadus) juudi ja mittejuudi vahel.