cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
August Pork
Isiklikku
Aastal 1996 asus ta elama Moskvasse. Tema viietoaline korter Tallinnas Roosikrantsi 8a läks Edgar Savisaare käsutusse.
Tema kaksikpojad on Arnold Pork ja Valeri Pork (sündinud 8. juulil 1941).
Ristlõige
Ristlõige on ruumilise kujundi ühisosa tasandiga, mis ristub mõne fikseeritud sirgega.
Ängelheinaöölane
pisi| Ängelheinaöölane (Calyptra thalictri) on Eestis harvaesinev, öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Peamine ängelheinaöölase levila on Kaug-Ida. Eesti liblikafauna nimekirja lisandus ängelheinaöölane 2002. aastal. Teda on leitud peamiselt Lõuna-Eestist.
Ängelheina-öölane toitub tavaliselt taimemahlast, kuid võib ka läbi imetajate (sealhulgas inimese) naha toituda verest, seeläbi küll loomale olulist kahju tekitamata.
Mõõtetrafo
pisi|110px|Kombineeritud voolu- ja pingetrafo 110 kV [[võimsuslülitil]] Mõõtetrafo on mõõtemuundur, mis transformeerib vahelduvvoolu või vahelduvpinget mõõteriistadele ja kaitseaparaatidele sobivaks. Mõõtetrafod võimaldavad
Mõõtetrafod arvutatakse ja konstrueeritakse sellisena, et nad võimalikult vähe mõjutaksid mõõdetavat ahelat. Nad võivad olla sisse ehitatud (näiteks mõnesse elektrijaotla seadmesse), kuid võivad ka olla mõõteriista osa (näiteks voolutangides).
Mõõtetrafode peamised liigid on voolutrafo ja pingetrafo.
Tīrāni väin
pisi|Vaade Tīrāni väinale ja saarele [[Sharm ash-Shaykhist Siinai poolsaarel]]
Tīrāni väin (araabia maḑīq Tīrān) ühendab Al-‘Aqabah' lahte ja Punast merd ning eraldab Siinai ja Araabia poolsaart.
Väina lääneosa laius on 1200 meetrit ja sügavus 250 meetrit, see eraldab Siinaid rahude ahelikust. Väina keskel on neli rahu, mille vahel on kitsad väinad. Rahusid eraldab Tīrāni saarest 800 meetri laiune ja 71 meetri sügavune väin. Tīrāni saart lahutab Araabia poolsaarest madal väin.
Peedu (Järva)
pisi|Peedu küla Peedu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Emmylou Harris
pisi|Emmylou Harris Emmylou Harris (sündinud 2. aprillil 1947 Birminghamis Alabama osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
Aastal 2018 pälvis ta Grammy elutööauhinna.
Aleksander Kask (tõstja)
Aleksander Kask (8. august (vkj)/ 21. august 1902 Taali vald, Tori kihelkond, Pärnumaa – 31. märts 1965 Sindi) oli Eesti tõstja ja spordikohtunik.
Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam
pisi|322x322px|Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam Fuzhou Changle'i rahvusvaheline lennujaam (IATA: FOC, ICAO: ZSFZ) on Hiinas Fujiani provintsi pealinna Fuzhoud teenindav rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam avati 23. juunil 1997 pärast loa saamist ehituse alustamiseks 1992. aastal. Praegune läbilaske võimsus on umbes 6,5 miljonit inimest aastas. Lennujaam asub Taiwani väina kalda lähedal Changle linnas Zhanggangi rajoonis, umbes 50 km Fuzhou kesklinnast ida pool. Fuzhou lennujaam teenindas 2017. aastal 12 469 235 reisijat ja oli Hiinas 29. kõige reisijate rohkeim lennujaam.
Aleksander Kask (tõstja)
Ta oli kuuelapselise pere neljas laps. Isa Andres ja ema Anna töötasid Sindi vabrikus. Pere elas vabriku kasarmu ühetoalises korteris.
Tõstespordiga hakkas tegelema 1923. aastal kohalikus spordiseltsis Kalju.
Tuli aastatel 1925–1939 14 korda Eesti meistriks sulgkaalus ning püstitas 16 Eesti rekordit.
Osales 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel, kus tõstevõistlusel jagas sulgkaalus 15–16. kohta.
Hilisem elukäik
Teise maailmasõja ajal oli Omakaitses ja Politseipataljonis. Arreteeriti NKVD poolt 19. novembril 1944 ning oli kuni 1956. aastani Magadani oblasti vangilaagris ja asumisel.
Hiljem tegutses vabariikliku kategooria kohtunikuna.
Mälestuse jäädvustamine
Sindis korraldatakse 2000. aastast Aleksander Kase mälestusvõistlusi tõstmises.
Isiklikku
Aleksander Kask abiellus 1930. Paaril sündis kolm poega: Aleksander (1931), Juhannes (1933) ja Mihkel (1934).
Tema pojapoeg on koreograaf Teet Kask.
Kasvuhoone
pisi|Kasvuhooned [[Hollandis Westlandis]] pisi|[[Mäetaguse mõisa kasvuhoone]] Kasvuhoone ehk triiphoone on taimede, enamasti kultuurtaimede kasvatamiseks mõeldud, üldjuhul valgust läbilaskvast materjalist seinte ja katusega rajatis. Vähem levinud sõna on kasvumaja.
Piisava ventilatsiooni tagamiseks peab kasvuhoone piirete pinnast olema umbes 1/5 avatav.
Hollandis on toidu kasvatamine kasvuhoonetes nii levinud, et 2000. aastal hõlmasid kasvuhooned seal 10 526 hektarit ehk 0,25% Hollandi maismaast.
Formentera
thumb|Satelliidifoto Formenterast Formentera (hispaania Isla de Formentera) on saar Vahemeres, üks Pitiuusidest.
Saare pindala on 85 km². Eraldatud Eivissast madala väinaga. Saar on künklik, kõrgus kuni 192 meetrit.
Kuulub Hispaaniale.
Seidla
Seidla on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.
Mõnuvere
Mõnuvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.
Ajalugu
Mõnuvere on vana hajatalude rühm. Seda on juba 16. sajandil nimetatud külaks, aga kohati on seda arvatud naabruses olevate Sugalepa või Soosalu küla alla. 20. sajandi alguseks kujunes Mõnuverest kompaktsem küla.
Mõnuvere kuulus Albu mõisa alla. Küla on esmamainitud 1564 kujul Monneuer. 1739 nimetati talurühma Monefer, 1866 talurühma Менуферъ ja 1913 Менувере küla.
Mõnuvere hõlmab Kooksimetsa ja Palginõmme talurühma. Kooksimetsa kuuluvad Miilimäe, Sildevahe ja teised talud. Seda kohanime on esmamainitud 1852 kujul Kooksemetsa nurm.
Palginõmme rajati umbes 1800 ja seda esmamainiti 1811 kujul Palkinömme. Palginõmme kuulus 1920-ndatest 1950-ndateni Saare külla. Seejärel jagati Saare küla kaheks, millest Palginõmme liideti Mõnuverega ja ülejäänu Sugalepaga.
Loodus
Küla läbi Tarvasjõgi. Sellest läände jääb Palginõmme raba. Kaugemale läände väljapoole küla piire jääb Kakerdaja raba ja lõunasse Hallikivi raba.
Kultuurimälestised
Küla lõunaosas asub arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud pelgupaik.
Ürümqi Diwopu rahvusvaheline lennujaam
pisi|296x296px|Ürümqi Diwopu rahvusvaheline lennujaam Ürümqi Diwopu rahvusvaheline lennujaam (IATA: URC, ICAO: ZWWW) on lennujaam, mis teenindab Ürümqi, Xinjiangi Uyguri autonoomse piirkonna pealinna Loode-Hiinas. See asub Xinshi linnaosa Diwopu alevikus Ürümqi kesklinnast 16 km loodes. China Southern Airlinesi kodulennujaama ja Hainan Airlinesi fookuslennujaamana teenindas lennujaam 2018. aastal 23 027 788 reisijat.
Röösa
Röösa (Rõõsa) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.
Ajalugu
1917.–1918. aastail rajas Saksa okupatsioonivõim Saaremaale 600 mm laiune väliraudtee, mis algas Roomassaare sadamast ja kulges läbi Kuressaare kuni Röösani, teetamm jõuti valmis teha kuni Orissaareni. 1922. aastal kitsarööpmeline raudtee Kuressaarest Röösani lammutati.
Kui 1923. aasta talvel Valjala vallavolikogu otsusega Röösa mõisa (Rösarshof) maad jagati, siis tekkis uus küla - Röösa asundus, mis 1936. aastal nimetati Röösa külaks. See küla on tekkinud Tõnija külast.
Alex Callinicos
Alexander Theodore Callinicos (sündinud 24. juulil 1950 Lõuna-Rodeesias (Zimbabwes)) on inglise marksistlik intellektuaal.
Callinicose isa oli kreeka vastupanuliikumise liige Teise maailmasõja ajal, ema pärineb aga inglise aristokraatia hulgast, mistõttu Callinicos on ka kuulsa inglise ajaloolase lord Actoni järeltulija. Callinicos õppis Oxfordi ülikoolis, kust sai ka filosoofiadoktori kraadi. Ta abiellus 1977. aastal Joanna Sedoniga, kellest sai aktiivne kommunist ning kes hiljem emigreerus Nõukogude Liitu. Callinicos töötas varem Yorki ülikoolis politoloogiaprofessorina, praegu on ta King's Colledge'is Londonis Euroopa Õpingute professor.
Salla vald (Simuna kihelkond)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Salla vald (saksa keeles Sall) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Valla pindala oli 176 km² ja elanikke oli 2731 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
1893 liideti Salla vallaga Emumäe, Kohila, Käru, Lasinurme, Mõisamaa, Selli ja Tammiku vald.
1939 moodustati haldusreformi käigus mõningaste piirimuutustega uus Salla vald.
Aaskannike
Aaskannike ehk käoorvik (Viola tricolor) on kannikeseliste sugukonda kannikese perekonda kuuluv üheaastane, harvem kaheaastane rohttaim.
Teaduslikult kirjeldas aaskannikest esimesena Linnaeus 1753.
Aaskannike on Ingeri ja vabamõtlejate sümbol.
Levila
Aaskannike kasvab Euraasia parasvöötmes. Ta on sisse viidud Põhja-Ameerikasse, kus samuti laialt levis.
Venemaal kulgeb aaskannikese levila põhjapiir Murmanskist läbi Kirovski ja Kandalakša Valge mereni, Koola poolsaarel oleva Ponoi kaudu Mezenini, mööda Mezeni jõge selle keskjooksuni, läbi Uhta, Petšora ja Vorkuta Uuraliteni ning mööda Uuraleid Jekaterinburgini ja sealt itta Tobolskini.
Austria keiser ja Ungari kuningas
right|thumb|Austria keisri ja Ungari kuninga vapid koos kujutatuna, keskel [[Habsburgi-Lotringi dünastia vapp (1915).]]
Aaskannike
Levila
Levila lõunapiir Venemaal ja Ukrainas läheb läbi Tšeljabinski, Ufaa ja Orenburgi vahelt, kaldub põhja peaaegu Iževskini, seejärel läbi Samaara, Saraatovi, Volgogradi, Tsimljanski veehoidla, Doni-äärse Rostovi, Donetski, Zaporižžja, Odessa ja Chișinău kuni Karpaatideni.
Austria keiser ja Ungari kuningas
Austria-Ungari keiser on tinglik nimetus Habsburgist Austria keisri ja Ungari kuninga kohta ühes isikus aastatel 1867–1918. Neid oli kaks:
Austria keiser oli juba alates 1804. aastast ühtlasi ka Ungari kuningas, kuid kuni 1867. aastani polnud viimasel tiitlil eraldiseisvat tähtsust, sest keiser oli ka Böömimaa, Dalmaatsia, Horvaatia, Slavoonia, Galiitsia, Lodomeeria, Illüüria ja Jeruusalemma kuningas, kuid pärast Preisi-Austria sõda tehtud otsust tõsta Ungari riigisiseselt Austriaga võrdsesse staatusse muudeti Austria keisririik Austria-Ungari kaksikmonarhiaks. Riigipea ametlikuks nimetuseks Austria-Ungari keiser küll polnud, kuid et ta kõrgeim tiitel oli keiser ja ta valitses Austria-Ungari riiki, on teda selleks nimetatud. Aastal 1918 Austria-Ungaris monarhia kaotati, kui riik Esimeses maailmasõjas lüüa sai ja lagunes.
Aaskannike
Levila
Peale selle on isoleeritud asurkondi Krimmis Katša jõe orus, Tomski kandis, Kemerovo oblastis ja Altai krais, kus kasvab umbrohuna.
Aaskannike on Eestis pärismaine. Ta kasvab kuivadel liivastel niitudel, ka mererannas luidetel ja vahel liivastel põldudel.
Ta kasvab mitmesugustes kohtades, sagedamini karjamaadel ja jäätmaadel peamiselt happelistel või neutraalsetel muldadel, harilikult poolvarjus. Ta võib kasvada ka luhtadel, põõsastikes, metsalagendikel, kohati parkides, aedades ja teepervedel.
Kirjeldus
pisi|Kannike rohus Juur on peenike, vardakujuline, väheharuline, pruunikas, suundub otse allapoole. Vars on tavaliselt kolmekandiline ja haruline, paljas või kaetud karvakestega, seest täis, 10–30 cm kõrge, tihti mitmeharuline.
Lehed paiknevad vahelduvalt, on paljad või piki lehesooni hõredalt paiknevate karvakestega. Alumised lehed on laimunajad ja üsna pika rootsuga, ülemised piklikud või süstjad lühikese rootsuga. Igal lehel on 2 abilehte; need on sulgjad ja leherootsust pikemad.
Õieraod tulevad ükshaaval välja lehekaenaldest. Nad on pikad, kolme- või neljakandilised, paljad või kergelt karvased ja ülespoole käändunud. Igal õieraol on oma ülemises osas õie lähedal 2 väikest kandelehte.
Õietupp on roheline, koosneb 5 tupplehest ega lange pärast õitsemist ära. Tupplehed on pikad, isegi süstjad, otsast teravad, õrnalt karvased, servast kaetud lühikeste ripsmetega. Nende alusel on lühike nüri plaatjas võsu. Kaks alumist tupplehte on ülejäänutest pisut suuremad.
Õis on kolmevärviline ja sügomorfne ehk üheainsa sümmeetriateljega. Õie läbimõõt on 18–30 mm. Kroonlehti on 5 ja need on tasapinnalised. Harilikult on õies ülekaalus sinine toon. Ülemised kroonlehed kipuvad olema pisut suuremad ja tumedamad, alumised heledamad. Alumised kroonlehed katavad ülemisi. Kroonlehed on äraspidimunajad.
Tolmukaid on 5. Need on surutud vastu emakat ja puudutavad seda oma tolmukottidega. Tolmukaniidid on lühikesed ja vaevumärgatavad. Tolmukotid on kaheosalised, südamekujulised, helekollased ja külgedelt kergelt karvased.
Kannikese vili on kupar. Kupar on ümmargune, kolmekandiline või piklik-munajas. Kupar on paljas, roheline, kuni 10 mm pikk ja tihedalt täis seemneid, mis kinnituvad kupra seinale. Kui seemned on täiesti valmis, läheb kupar kolmeks lahti selle koha pealt, kust ta varre külge kinnitus.
Seemned on väikesed, 1,25–1,75 mm pikad ja 0,75–1 mm paksud, äraspidimunajad, helepruunid või helekollased. Nende pealispind on sile ja läikiv. Idu on püstine.
Paljunemine
Aaskannike moodustab põldkannikesega kergesti hübriide.
Kasutamine
Aaskannikesest on aretatud aedkannike. Aedkannikesi hakati turustama aastal 1839. Ka aedkannike metsistub kergesti. Shakespeare mainib mitmes oma näidendis ("Hamlet", "Suveöö unenägu" jt) kannikesi, pidades silmas aaskannikesi, sest aedkannikesi polnud tollal veel olemas.
Minevikus on aaskannikesest toodetud kollast, rohelist ja sinakasrohelist värvi.
Ravimtaimena
thumb|Aaskannikese tüüpiline kasvukoht [[Poolas Słowiński rahvuspargis]] Rahvameditsiinis on aaskannikest soovitatud langetõve, astma, nahahaiguste ja ekseemi raviks, isegi kuive ja hambavalu korral. Ta toimib rögalahtistina, mistõttu teda kasutatakse näiteks bronhiidi ja läkaköha raviks. Samuti toimib ta diureetikumi ehk kuseajatina, mistõttu teda kasutatakse näiteks reuma ja põiepõletiku raviks.
Kannikeste põhilised toimeained on saponiin, inuliin, violiin ja teised alkaloidid, mis sisalduvad taime kõigis osades. Samad raviomadused on teistelgi sama perekonna liikidel.
Aaskannike sisaldab tsüklotiide. Need kuuluvad peptiidide hulka ja neid kasutatakse vähi ravis, sest teiste peptiididega võrreldes lihtsa struktuuri ja väikeste molekulide tõttu on seda lihtsam saada puhtal kujul.
Xi'an Xianyangi rahvusvaheline lennujaam
pisi|268x268px|Xi'am Xianyangi rahvusvaheline lennujaam Xi'an Xianyangi rahvusvaheline lennujaam (IATA: XIY, ICAO: ZLXY) on Shaanxi provintsis asuvat Xi'anit ja kogu Guanzhongi piirkonda teenindav peamine lennujaam. See pindala on 5 ruutkilomeetrit ja see on Loode-Hiina suurim lennujaam ning Põhja-Hiina suuruselt teine lennujaam. Lennujaam oli China Northwest Airlinesi kodulennujaamaks kuni ettevõtte ühendamiseni China Eastern Airlinesiga 2002. aastal. Xi'ani lennujaam on ka Joy Airi ja Hainan Airlinesi kodulennujaam.
SMA-konnektor
pisi|Pistik RP-SMA (vasakul) ja pistik SMA pisi|125px|Pesa RP-SMA
SMA-konnektor (lühend SMA sõnadest SubMiniature version A) on pisike keermesliitega koaksiaalkaablite pistikühendus, mis töötati välja 1960. aastail. Konnektori lainetakistus on 50 Ω ja talitlussagedus kuni 27 GHz.
SMA variant on RP-SMA ehk RSMA (Reverse polarity SMA). Polaarsuse pööramine tähendab siin tegelikult seda, et pistiku keskkontaktiks on metalltihvti asemel metalltoru. Pistikühendust RP-SMA kasutatakse laialdaselt Wi-Fi-seadmeis.
PR-SMA pesapoolel on väliskeere, millele kruvitakse pistikut ümbritsev mutter. Toodetakse ka niisuguseid SMA-pistikühendusi, millel on mutter pistiku küljes ja väliskeere pistikul.
Välislingid
Koaxiale Steckverbinder für Hochfrequenzanwendungen מחבר RF Коаксиальный радиочастотный разъём
Tsement (geoloogia)
Tsement on settekivimite koostisosi ühtseks kivimiks liitev peeneteraline mineraalne mass.
Tsement esineb näiteks liivakivis liivaterade vahelistes tühemikes. Tsemendi moodustavad peamiselt ränidioksiid (kvarts, kaltsedon, opaal), karbonaadid (kaltsiit, dolomiit, sideriit), raua oksiidid jne. Vahel on tsementi moodustavaiks mineraalideks ka savimineraalid, vilgud, kips, barüüt ja püriit.
Tsement tekib kivimite pooriruumi enamasti vesilahustest sadenemise teel.
Kalle Kirsimäe
pisi|Kalle Kirsimäe 2012. aastal Kalle Kirsimäe (sündinud 5. aprillil 1967 Tartus) on eesti geoloog, Tartu Ülikooli professor ja Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik (valitud 2018).
Elukäik
Ta lõpetas Tartu Ülikooli geoloogiaosakonna aastal 1992, kaitses samas asutuses geoloogia teadusmagistri aastal 1994 ja doktoritöö ("Clay mineral diagenesis of the Lower Cambrian "Blue Clay" in the Northern part of the Baltic Paleobasin") aastal 2000.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2018. aastal geoloogia alal, kuulub akadeemia bioloogia, geoloogi ja keemia osakonda. Ta on õpilaste teadustööde riikliku konkursi akadeemia alakomisjoni liige ning L’Oreal-UNESCO stipendiumide “Naised teaduses” hindamiskomisjoni esimees. Ta on Estonian Journal of Earth Sciences kaastoimetaja ning ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige.
Ta on Eesti Geoloogia Rahvuskomitee esimees, Eesti Geoloogiateenistuse nõukogu liige.(2022).
Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad:
Bite It Like A Bulldog
"Bite It Like A Bulldog" on Soome bändi Lordi heavy metal-stiilis laul, mis ilmus singlina 2008. aastal. Digitaalselt ilmus see 1. septembril, singlina 3. septembril.
Laulu autorid on laulja Tomi Putaansuu ehk Mr Lordi ja bassist Samer el Nahhal (OX).
Laul ilmus Lordi albumil "Deadache". Singli andis välja Sony BMG ja produtseeris Nino Laurenne.
Laulu kestus helikandjal on 3 minutit 28 sekundit.
Laulu muusikavideo esilinastus oli 30. septembril Soome MTV kanalil. Video lavastas Limppu Lindberg.
Eriväljaanne
Singli eriväljaannet jagati tasuta Espoos Sello kaubanduskeskuses toimunud autogrammitunni ajal, et tähistada Espoo linna 550. aastapäeva. Kohal olid Kita, Awa ja OX, kes andsid singlile autogramme.
Konsekventsialism
Konsekventsialism on eetikas seisukoht, mille järgi tegude ja otsuste hindamisel tuleb lähtuda nende (võimalikest) tagajärgedest ning võimalikud teised kaalutlused taanduvad tagajärjede arvestamisele.
Rägavere vald (Viru-Jaagupi kihelkond)
pisi|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Rägavere vald (saksa keeles Raggafer) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas (teistel andmetel Rakvere kihelkonnas ), Rakvere kreisis ja Viru maakonnas. Valla pindala oli 162 km² ja elanikke oli 3003 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939. pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Vallas oli 694 talundit ja elamut ning need kasutasid 10 296 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Kantkülas.
Konsekventsialism
Konsekventsialismi tuntuim vorm on utilitarism.
Rägavere vald (Viru-Jaagupi kihelkond)
1893 liideti Rägavere vallaga Mõdriku, Põlula ja Vaeküla vald.
Soosalu (Järva)
Soosalu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Konsekventsialism
Konsekventsialismil on palju variante, millest mõned keskenduvad üksiku teo tagajärgedele (teokonsekventsialism), teised üldiste käitumisprintsiipide tagajärgedele (reeglikonsekventsialism).
Soosalu (Järva)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Albu valda.
Rägavere vald (Viru-Jaagupi kihelkond)
Viru-Jaagupi kihelkonna Rägavere valla koosseisus olid: Vaeküla mõis, Mõdriku mõis, Põlula mõis, Rägavere mõis, Roosna ja Aru (Rägavere mõisa karjamõisad), Võlumäe karjamõis, Põlula-Uuemõisa (Põlula krjm-d), Mätse (Põlula küla, Aasuvälja küla) ja "Obekatko" (?)
Konsekventsialism
Konsekventsialismi alternatiivideks on seisukohad, mille järgi tegusid ja otsuseid tuleks hinnata teo aluseks oleva (konkreetse teo tagajärgi mitte arvestava) põhimõtte põhjal (deontoloogiline eetika) ning seisukohad, mille järgi tuleks hinnata mitte tegusid, vaid inimese iseloomu arengut, eriti konkreetsete vooruste arengut (vooruseetika).
Rägavere vald (Viru-Jaagupi kihelkond)
1939. aasta vallareformiga moodustati Rägavere vald — maa-alaga, mis moodustus: a) senise Rägavere valla maa-alast, välja arvatud osa Vetiku küla maa-alast ning Undla nr. A-104 ja Kuivasaare nr. A-105 talude maa-alad; b) senise Pada valla Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aaria ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-aladest ning raudteemajade piirkonnast.
Cabrera
Cabrera võib tähendada:
Monaad
Monaadi (ladina keeles monas 'ühik', vanakreeka sõnast μονάς) all on filosoofias mõistetud mingit ühtset entiteeti. Täpne tähendus on olnud erinev, kuigi paljuski sarnane.
Monaad esineb muu hulgas pütagoorlastel, uusplatonismis, kristlikus müstikas, kabalas ja hermetismis.
Kõige tuntum on Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogias" esitatud monaadimõiste.
Hiljem on monaadidest räägitud ka teistes tähendustes.
Pütaagorlased
Pütaagorlaste järgi saavad kõik arvud alguse monaadist.
Giordano Bruno
Giordano Bruno teoses "De monade, numero et figura" (1591) eristatakse kolmesuguseid monaade: Jumal, hinged ja aatomid. Monaad on ruumiliselt ja hingeliselt individueeritud taandumatu metafüüsiline alusühik.
Leibniz
Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogia" (1714) on monaadid lihtsad, ilma osade ja ulatuvuseta mittemateriaalsed substantsid, millest maailm koosneb. Ka Jumal on monaad. Iga monaad on ainulaadne, hävimatu (teoreetiliselt hävitatav Jumala tahtel), dünaamiline hingesarnane (ka hinged on monaadid) entiteet, millel on tajumused ja püüdlused. Nad on omavahel Jumala poolt ettemääratud harmoonias, põhjuslik seos nende vahel puudub (ainult Jumalal on teistele monaadidele põhjuslik toime). Aistitavad asjad on nähtumused, mis põhinevad monaadide kogumitel.
Sauga vald (Pärnu kihelkond)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Sauga vald (saksa keeles Sauck) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Valla pindala oli 163 km² ja elanikke oli 1691 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 392 talundit ja elamut ning need kasutasid 9917 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus tänapäeva Lemmetsa küla aladel.
Valla alal asus Sauga mõis.
Rannakaitsepatarei nr 315
Rannakaitsepatarei nr 315 on 1941. aastal Saaremaale Sõrve poolsaarele Sõrve säärde rajatud rannakaitsepatarei, mis kuulus Punalipulise Balti laevastiku Kura kurgu Läänemere rannikukaitsesüsteemi.
Rannakaitsepatareid nr 315 nimetati ka Stebeli patareiks kapten Aleksandr Stebeli (vene keeles Александр Моисеевич Стебель) järgi, kes oli selle patarei esimene komandör.
Patareipositsioon
1939. aasta sügisel baaside lepingu alusel Saaremaal uute rannakaitsesuurtükipatareide asukohtade valimist, et uute Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse patareide positsiooni ei kavandatud endise Sääre patarei alustele, vaid valiti soine ala ligi kaks kilomeetrit loode pool, Kuura talu heinamaal ja mistõttu rajatist esialgu nimetati kohalike poolt Kuura patareiks. 1940. aastal ehituste ajal evakueeriti ümbruskonnast ligi 300 majapidamist koos elanikega. Patareipositsioon ehitasid sõjaväe ehituspataljonid, kes majutati Maantee külla, kuhu püstitati kasarmud ja söökla ning osa puidust kasarmuid, klubi ja haigla ehitati Hänga küla lähedale Lopsigu metsa.
Rannakaitsepatarei nr 315
Rannakaitsepatarei nr 315 (315-ая отдельная береговая артиллерийская батарея БОБР КБФ) oli relvastatud kahe 180/56-mm paarissuurtükiga (МB-2-180, МБ-2-180) kinnises suurtükitornis, nagu ka Hiiumaal rannakaitsepatarei nr 316 ja Osmussaarel rannakaitsepatarei nr 314.
Sümbolite (2хII-180/57) tähendus kahuripatarei nimes:
Suurtükkide laskekaugus oli 45 km (200 kaabeltaud).
Patarei juurde pöörab tee Sääre–Kaugatuma maantee 3. kilomeetrilt. Sama maantee 4. kilomeetrilt umbes 100 m lääne suunas asub patarei komandopunkt, kuhu on püstitatud betoonist obelisk. Seal on Sääre–Jamaja tee ääres säilinud kaheksa meetri kõrgune patarei tulejuhtimistorn/kaugusmõõdiku betoontorn, mis väliselt sarnaneb tuulikuga. Seal on ka mitmesuguste muude hoonete varemeid. Hiljem ehitati tulejuhtimiseks veel Sääre mõisa puuviljaaeda puust torn.
Patareis oli komandopunkt, kaks suurtükitorni, tulejuhtimistorn, katlamaja ja sõjaväelinnak. Suurtükitorni plokid olid 16 m sügavused kahekorruselised betoonehitised 2 m paksuste seinte ja 3,5 meetri paksusest raudbetoonist ning uksed soomusterasest. Varjenditele paigaldati vaatlusteks 230-mm soomusterasest periskoobikuplid. Suurtükikompleks mahutas lahingute ajal 55 meest, kelle kasutuses olid eluruumid ja eraldi ohvitseride toad, duširuumid, söökla ja köök. Suurtükkidest oli võimalik tulistada 38 km kaugusele.
Patarei isikkoosseis oli Punaarmee isikkoosseisu normi 014/812 kohaselt oli 329 sõjaväelast (17 ohvitseri, 75 allohvitseri, 237 punalaevastiklast) 014/106-Б kohaselt 306 sõjaväelast.
Kui Nõukogude väed hülgasid patarei ehitised, lakkas töötamast veeärastussüsteem ja ehitised täitusid veega. 1945. aastal tehti endisest rannikupatareist nr 315 ilma relvadeta õppepatarei nr 360.
Erich Taar
Erich Karl Taar (10. juuli (vkj)/ 23. juuli 1908 Pärnu – 15. mai 1986 Västra Götalandi lään, Rootsi) oli eesti poksija ja maadleja.
Taar osales kuus korda Eesti–Soome maavõistlustel poksis (1928, 1929, 1930, 1932, 1933 ja 1934) ning kaotas kõik oma kohtumised.
Taar oli Tallinnas politseinik. 1944. aastal põgenes ta Nõukogude vägede eest Rootsi.
Üldgeograafiline kaart
Enamasti on kaardil kujutatud tajutavaid objekte, näiteks veekogud, pinnavormid, teed ja asulad.
Joonpind
thumb|right|250px|Kuna [[ühekatteline hüperboloid on joonpind, siis saab selle mudeli konstrueerida sirgetest traatidest]] Joonpind on pind, mille saab moodustada ruumis liikuva sirgega. Selle sirge iga asendit nimetatakse joonpinna moodustajaks.
Parameetriline kuju
Joonpindasid saab kirjeldada parameetriliste võrranditega kujul
kus x = (x,y,z), u ja v on parameetrid, b(u) on joonpinna juhtjoon ja d(u) on funktsioon, mis annab moodustajatele sihi.
Seega iga moodustaja parameetrilise võrrandi saab siis, kui fikseerida parameetri u väärtus (olgu selleks u = ufix) ja jälgida x sõltuvust ainult parameetrist v. Viimane annabki aga just sellise sirge võrrandi, mis läbib punkti b(ufix) ja mille siht on d(ufix).
Sümistor
pisi|100px|Sümistori [[tingmärk]] pisi|150px|Sümistori pooljuhtstruktuur pisi|Pinge reguleerimine sümistoriga: (a) võrgupinge, (b) sümistori vool tarviti suurel võimsusel ja (c) väikesel võimsusel; punased kolmnurgad tähistavad tüürimpulsside asukohti ajateljel pisi|Eri võimsusega sümistore
Sümistor ehk triiak (inglise keeles TRIAC, sõnadest triode for alternating current) on sümmeetriline türistor, mis on toimelt võrdväärne kahe vastassuunas rööbiti ühendatud türistoriga. Erinevalt türistorist saab sümistori tüürimpulsiga sisse lülitada nii päri- kui ka vastusuunas pingestatult, mis võimaldab seda kasutada pinge reguleerimiseks vahelduvvoolu elektriahelates. Sümistori kasutatakse peamiselt tüüritava lülitina vahelduvvooluahelas.
Struktuur ja toimimine
Sümistoril pole kindlat anoodi ja katoodi nagu tavalisel türistoril, vaid mõlemad põhielektroodid (A1, A2) toimivad anoodi ja katoodina vaheldumisi, olenevalt pinge polaarsusest. Kokkuleppeliselt nimetatakse sümmeetrilise türistori katoodiks tüürelektroodipoolset põhielektroodi.
Sümistor töötab vahelduvpinge faasi järgi reguleeritava lülitina, mis ühendatakse vooluahelasse koormusega järjestikku. Sümistor lülitub sisse (muutub juhtivaks) tüürimpulsi andmise hetkel ja välja pinge suuna vahetumisel. Olenevalt sellest, millisel pinge poolperioodi hetkel tüürimpulss saabub, lõikab sümistor teatava osa võnkeperioodist ära ja vastavalt väheneb tarvitile rakenduva pinge keskväärtus ja seega ka võimsus.
Kasutamine
Sümistori kasutatakse laialdaselt elektrimootorite pöörlemiskiiruse reguleerimiseks, hämardites (dimmerites) valgustite heleduse muutmiseks, samuti reguleeritava väljundpingega alaldites ja mujal elektrivõimsuse kaovabaks reguleerimiseks.
Sümistoril tekib sisselülitatud olekus teatud pingelang, näiteks 1 volt. Seetõttu seadis kuumeneb ja võib vajada jahutust, näiteks radiaatorit.
Sümistoride kaitseks ülekoormuse eest kasutatakse varistori, mis piirab voolu sisselülitamise ajal.
Kõnnu
Kõnnu on mitme asula nimi:
Vostoki järv
pisi|Vostoki järve asukoht (tähistatud punase ringiga) Antarktises Vostoki järv on Antarktisel asuv maa-alune järv, mis on suurim umbes 140 mandrijääalusest järvest. Järv asub Venemaale kuuluva Vostoki polaarjaama all (77°S, 105°O).
Vostoki järv on mageveeline ja (hüper)oligotroofne. Järve vanuseks hinnatakse mitu miljonit aastat.
Järve pindala on 15 690 km² ja maht umbes 5400 km³. Järv on piklik. Selle suurim pikkus on 250 km ja laius 50 km, nii et ta sarnaneb mõõtmete poolest Ontario järvega. Järve kattev jääkiht on 4 km paks, täpsemalt 3600 m põhjas kuni 4250 m lõunas. Samal ajal on järve põhjaosas maapind (ehk jääpind) järve kohal ainult 40 m madalam kui lõunaosas.
Vene ja Briti teadlased avastasid järve 1996. aastal, mil järve võimaliku olemasolu kohta oli kogunenud hulgaliselt materjale. Venemaa poolt oli geoloog ja geomorfoloog Andrei Kapitsa, kes tegi oletust järve olemasolust juba 1957. aastal. Hiljem toetas neid väiteid jääd läbiv radar. Aastal 2005 avastati järve keskel saar.
Veetemperatuur on vahetult jää all –3,2 °C. Selle temperatuuriga vesi on vedelas olekus ülalt rõhuva paksu jääkihi tõttu. Sügavamal on järv märksa soojem, vähemalt +10 °C. Kõige tõenäolisemalt saab järv soojust maa-alustest geotermilistest soojusallikatest.
Jääaluses veekogus valitsevad tingimused võivad sarnaneda tingimustega Maal krüogeenis (850–630 miljonit aastat tagasi), kui Maa pind mitu korda globaalselt jäätus kuni 10 miljoniks aastaks.
Oletatakse, et järve uurimine on kasulik Jupiteri kaaslastel Europal ja Callistol valitsevate tingimuste uurimiseks. Nendel kaaslastel olevates jääalustes veekogudes võib leiduda maaväline elu.
Seanina tulepaak
pisi|püsti|Seanina tulepaak
Seanina tulepaak on tulepaak, mis asub Muhu saarel Seanina neeme lähedal.
Tulepaak ehitati 1953–1954. Selle kõrgus maast on 16 ning merepinnast 20 meetrit. Tipus olev valgusallikas töötab aastaringselt ning tule sektor ei ole piiratud (360°). Valge tuli vilgub pimedal ajal iga 5 sekundi järel ning paistab hea nähtavuse korral vähemalt 8 meremiili (14,8 kilomeetri) kaugusele. Päevase navigeerimise parandamiseks on märgi puitsõrestiku ülemine osa mustaks ning alumine osa valgeks värvitud.
Lähimad kasutusel olevad teised tulepaagid on 9 kilomeetrit kagus asuvad Raugi alumine tulepaak ja Raugi ülemine tulepaak ning 10 kilomeetrit edelas asuv Kõinastu tulepaak.
Eraldustrafo
pisi|75px|Eraldustrafo tingmärkEraldustrafo on transformaator, mille sekundaarmähis on primaarmähisest galvaaniliselt eraldatud. Niisugune trafo eraldab niisiis ka sekundaarahela maa potentsiaalist (toitevõrgu neutraaljuht on teatavasti maandatud).
pisi|150px|Eraldustrafo 230 V / 230 V Eraldustrafo sekundaarpinge võib olla võrdne primaarpingega või sellest madalam.
Eraldustrafot ülekandesuhtega 1:1 kasutatakse näiteks omavahel ühendatud võrgutoitega seadmete korral, et ära hoida galvaanilist sidestust maa kaudu. Pinget madaldavat eraldustrafot kasutatakse kaitseväikepinge saamiseks, et toita III kaitseklassi elektritarviteid.
Hüvasti, mr. Chips (1939)
"Hüvasti, mr. Chips" (originaalpealkirjaga "Goodbye, Mr. Chips") on James Hiltoni romaani "Hüvasti, mr. Chips" põhjal 1939. aastal Suurbritannias valminud draamafilm. Robert Donat pälvis rolli eest parima meesosa Oscari. Film pälvis veel 6 Oscari-nominatsiooni: Greer Garson (naispeaosa), Sam Wood (režissöör), Charles Frend (montaaž), Victor Saville (parim film), A.W. Watkins (heli) ning Eric Maschwitz, R.C. Sherriff ja Claudine West (parima stsenaariumi eest).
Varjestamata keerdpaarjuhe
pisi|Erineva keerdumismääraga juhtmepaarid Varjestamata keerdpaarjuhe (UTP - Unshielded twisted pair) on levinuim telefonijuhtme tüüp. Seda kasutatakse peamiselt 10BaseT kohtvõrkudes. Seda kasutab ka Ethernet.
Tähtvere vald (Nõo kihelkond)
Tähtvere vald (saksa keeles Techelfer) oli vald Tartumaal Nõo kihelkonnas (teistel andmetel Tartu-Maarja kihelkonnas ). Valla pindala oli 153 km² ja elanikke oli 1522 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Varjestamata keerdpaarjuhe
Twisted pair
Tähtvere vald (Nõo kihelkond)
Vallas oli 290 talundit ja elamut ning need kasutasid 8208 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Rahinge külas.
Vallas asus Tähtvere küla.
Tartu-Moskva semiootikakoolkond
Tartu-Moskva semiootikakoolkond on Juri Lotmani ja peamiselt tema Moskvas töötanud mõttekaaslaste (Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov, Mihhail Gasparov, Boriss Jegorov, Aleksandr Pjatigorski, Vladimir Toporov, Boriss Uspenski jt) loodud semiootikakoolkond.
Koolkond kujunes 1960. aastatel, mil Tartu Ülikooli Kääriku spordibaasis peeti rida suvekoole teiseste modelleerivate süsteemide alal.
Koolkonna vaate kohaselt on semiootilised süsteemid ühtlasi modelleerivad süsteemid. Koolkonna üheks manifest-artikliks on 1973. aastal ilmunud "Kultuurisemiootika teesid"
Koolkonna väljaandeks on olnud ajakiri "Töid märgisüsteemide alalt" (Труды по знаковым системам, Sign Systems Studies).
Järjest sagedamini nimetatakse Lotmani traditsioonil põhinevat semiootikat lihtsalt Tartu koolkonnaks.
Changchuni Longjia rahvusvaheline lennujaam
pisi|Changchuni Longjia rahvusvaheline lennujaam Changchuni Longjia rahvusvaheline lennujaam (IATA: CGQ, ICAO: ZYCC) on rahvusvaheline lennujaam Hiinas Jilini provintsis. Lennujaam asub provintsi pealinnast Changchunist 31,2 kilomeetrit kirdes ja Jilini linnast 76 km loodes: vastutus lennujaama käitamise eest on jagatud mõlemal linnal. Changchuni lennujaam on China Southern Airlinesi piirkondlik kodulennujaam.
Koit Joor
Koit Joor (6. august 1939 Tallinn – 3. mai 2021 Tallinn) oli eesti poksija.
Lõpetas 1957. aastal Tallinna 1. raudteekooli veduriremondilukksepana.
Ta poksis aastatel 1956–1967, tema treener oli Martin Linnamägi. Ta pidas 96 kohtumist ja võitis neist 65.
Ta oli raskekaalus (üle 81 kg) Eesti NSV meister 1965. aastal. Ta osales aastatel 1963–1966 kolm korda Eesti NSV ja Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1963., 1965. ja 1966. aastal. Ta võitis III Roman Kuura mälestusvõistlused raskekaalus (1964).
Ta sai spordiühingu Tööjõureservid üleliidulistel meistrivõistlustel raskekaalus III koha (1963).
Vanalestaadiuslus
pisi|Ilmikjutlustaja jutlustab Soomes Perho suvisel kokkutulekul Vanalestaadiuslus on luterlik lestaadiusluse äratusliikumise suurim suund, millel on pooldajaid peamiselt Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal, Venemaal, Eestis ja Ameerika Ühendriikides.
Kuigi lestaadiuslus sündis Rootsis, on enim lestaadiuslasi soomlaste seas: eri arvestuste järgi on Soomes umbes 80 000 – 150 000 vanalestaadiuslast. Eestis on registreeritud nende kogudus Eesti Luterlik Rahuühendus.
Vanalestaadiuslased kasutavad enda kohta ka nimetusi usklikud, Jumala lapsed, Siion, Jumala riik, elav kristlikkus, meie kristlikkus.
Vanalestaadiuslaste tegevuse oluline juht on seurad ehk kokkutulek. Nad kogunevad kirikutesse, kodudesse või rahuühenduste hoonetesse kuulama jutlusi ja laulma kirikulaule ning vaimulikke laule oma lauluraamatust "Siioni laulud". Soome kohalike rahuühenduste katusorganisatsioon on Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys (SRK). Tartus toimib SRK sõsarorganisatsioon, Eesti Luterlik Rahuühendus, Rootsis Sveriges Fridsföreningarnas Centralorganisation ja Ühendriikides Laestadian Lutheran Church. Peale iganädalaste kokkutulekute korraldab SRK igal aastal suvise kokkutuleku, mis on vanalestaadiuslaste suurim üritus. SRK teeb koos oma sõsarorganisatsioonidega misjonitööd mitmes riigis ning avaldab raamatuid ja helisalvestisi. Ühendusel on kolm rahvaõpistut ja kuus laagrikeskust, kus korraldatakse leerilaagrite hulgas ka teistsuguseid laagreid. Vanalestaadiuslased teevad misjonitööd 16 riigis.
Vanalestaadiuslus on üks kolmest lestaadiuslaste liikumisest, mis on üksteisest 20. sajandi alguse lõhenemises eraldunud. Pärast seda on ette tulnud ainult üksikuid lõhenemisi. Liikumine on tugevalt kollektiivne ning rõhutab erinevaid usuasju võrreldes luterlusega.
Tuntuimad vanalestaadiusluse jooned on eksklusiivne õpetus kogudusest, pattude andestus sõnadega "Jeesuse nime ja vere läbi on kõik patud andeks" ning muuhulgas televisioonisaadete, teatri, raseduse vältimise, homoseksuaalse käitumise, alkoholi tarvitamise ja abielueelse suguelu vastalisus.
Vanalestaadiuslus Eestis
Eesti vanalestaadiuslased toimivad Eesti Luterlikus Rahuühenduses. Ühendus alustas tegevust 1996. aastal Tartus. Lisaks Tartule peavad vanalestaadiuslased kokkutulekuid praegu Tallinnas ja vahel ka teistes valdades. Eestis korraldatakse kokkutulekuid, suvekuud välja arvatud, igal kuul ühe nädalalõpu jooksul harilikult nii, et reedel ja laupäeval kogunetakse Tartus ja pühapäeval Tallinnas. Jutlustajad tulevad kokkutulekutele Soomest, aga kõned tõlgitakse eesti keelde. Kokkutuleku toimumiskohtadeks on kirikud ja kohalike vanalestaadiuslaste kodud.
Lööne
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.
Lööne küla paikneb Valjala maalinnast kolm kilomeetrit Lõve jõge pidi ülesvoolu.
Arvatavasti oli küla olemas juba muinasajal. Seda lubavad oletada leiud küla lähedal Lööne mõisa suunas asuvad kalmu põllud. Sealt on leitud odaotsi ja muid muinasaegseid esemeid.
Rahvapärimuse järgi põles Lööne küla Põhjasõjas maani maha. Alles jäi vaid üks talu.
Küla keskel paikneb suurim ja tõenäoliselt vanim talukoht Suurna. Suuremad talukohad on veel Olevi, Sepaste, Uhke-Antsu, Välja, Paavli, Peedu, Andruse jt. Suurna talust lähtuvad kogu Lööne küla külatänavad. Lööne on külatüübilt sumbküla. 20. sajandil, kui kogu küla oli juba tihedalt täis ehitatud, tekkisid uued majapidamised külast välja radiaalselt ümber küla metsaveerele, näiteks Kraavi, Koidu ja Niidi talu.
Küla on sajandite jooksul pidevalt tihenenud talude jagamise ja küla serva uute talude rajamise teel. Nii on viimase viiekümne aasta jooksul pooldunud Paavli talu, juba varem aga Lauri, Mardi, Sepaste jt.
Lööne külasse viib kolm suuremat teed: Valjalast, Jöörist ja üle jõe Haeska küla poolt. Et küla all olev pinnas on savine ja tihe, on Nõukogude ajal veetud külavaheteedele lompide vältimiseks väga palju kruusa. Nii on hoovide pinnad jäänud külatee tasandist kohati meetri jagu madalamale, mattes enese alla ka endisaegsed kiviaiad.
Keset küla, endisel Aadu talu maal asub külaplats lipumasti, kiige ja postiputkaga, kus peetakse küla kokkutulekuid.
Ümber küla paiknevad talude põllud ja viimane säilinud tuulik – Uhke-Antsu tuulik.
Külast loodesse rajati 1970. aastatel kolhoosi laut, kus nüüdisajal peetakse noorloomi.
Juriidiline isik
Eraõiguslik ja avalik-õiguslik juriidiline isik
Juriidilise isiku liigid on eelkõige eraõiguslik ja avalik-õiguslik juriidiline isik, mis erinevad üksteisest nii õigusvõime saamise ja lõppemise kui ka selle sisu poolest.
Eraõiguslik juriidiline isik
Eraõiguslik juriidiline isik on erahuvides loodud juriidiline isik, mis teenib üksikisiku huve. Sõltuvalt juriidilise isiku liigist võib huvi olla kas tulu saamine või mittetulunduslike eesmärkide täitmine. Eraõiguslike juriidiliste isikutena tunnustatakse ainult neid ühendusi, mis on seaduses määratletud juriidiliste isikutena. Eraõigusliku juriidilise isiku organid on üldjuhul üldkoosolek ja juhatus.
Eesti seadused näevad ette järgmised eraõiguslikud juriidilised isikud:
Avalik-õiguslik juriidiline isik
Avalik-õiguslik juriidiline isik on avalikes huvides loodud isik. Ta teenib avalikkuse, mitte üksikisiku või isikute kogumi huve. Avalik-õiguslik juriidiline isik on riik, kohaliku omavalitsuse või muu avalikes huvides loodud üksus. Avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekkimine, organid ja nende pädevus, põhikirja olemasolu jne nähakse ette konkreetse avalik-õigusliku isiku kohta käiva seadusega (nt Tartu Ülikooli seadus).
Riigi ja kohaliku omavalitsuse üksuse erinevus teistest avalik-õiguslikest juriidilistest isikutest seisneb eelkõige avaliku võimu teostamises. Riigi ja kohaliku omavalitsuse asutused ei ole avalik-õiguslikud juriidilised isikud. Kuivõrd neil asutustel on õigus sõlmida lepinguid, on lepingupooleks vastavalt kas riik või kohaliku omavalitsuse üksus.
Näiteid avalik-õiguslikest juriidilistest isikutest ja nende tegevust reguleerivate seaduste kohta:
Isikute ja varade ühendused
Struktuuri järgi on võimalik juriidilist isikut liigitada ka isikute ühenduseks ehk asutuseks (nt tulundus- ja mittetulundusühistud) ja varade ühenduseks ehk korporatsiooniks (nt sihtasutus). Erandina võib juriidiline isik koosneda ka ühest isikust (nt aktsiaselts).
Isikute ühendused ehk korporatsioonid
Eraõiguslikud korporatsioonid on näiteks aktsiaseltsid, osaühingud, usaldusühingud, tulundusühingud ja mittetulundusühingud.
Õigusvõime
Juriidilise isiku õigusvõime tähendab, et juriidilisel isikul on tsiviilõigused ja -kohustused. Õigusvõime alla kuuluvad kõik õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis on vaid inimesele omased. Õigusvõimet ei saa jagada.
Teovõime
Juriidilise isiku teovõime on võime teha iseseisvalt kehtivaid tehinguid. Erinevalt füüsilisest isikust ei saa juriidilise isiku teovõimet piirata ning juriidilise isiku teovõime tekib õigusvõimega samal ajal. Teovõime keskseks mõtteks on juriidilise isiku tehingute tegemine, lõpetamine ja muutmine. Teovõime elluviimiseks on tähtis organite olemasolu.
Asutamine
Isikute või varade ühendust peetakse juriidiliseks isikuks arvates hetkest, mil ta on täitnud kõik juriidiliseks isikuks saamise eeldused. Juriidilise isiku staatust saab omistada üksnes seaduse alusel, st seadusest madalamal seisva õigusaktiga (nt määrus) ei saa omistada konkreetsele ühendusele juriidilise isiku staatust.
Eraõiguslik juriidiline isik luuakse konkreetse juriidilise isiku liigi kohta käiva seaduse alusel, mis eeldab, et asutajad on teinud tahteavalduse, mis vastab seaduses kehtestatud nõuetele. Eraõigusliku juriidilise isiku asutamine ei sõltu riigiasutuse kaalutlusotsusest, mis tähendab, et kui eraõigusliku juriidilise isiku asutamisel on järgitud kõiki nõudeid, on riik kohustatud seda eraõiguslikku juriidilist isikut tunnustama.
Avalik-õigusliku juriidilise isiku loob seadusandja, kes võtab konkreetse juriidilise isiku kohta käiva seaduse vastu.
Eraõiguslik juriidiline isik omandab arvates tema registrisse kandmisest ka ainukordse registrikoodi.
Juriidilise isiku nimi
Juriidilisel isikul peab olema nimi, mis eristab teda teistest isikutest. Nime eriliik on ärinimi, mille all ettevõtja tegutseb ning mis on ainult äriühingutel. Kui avalik-õiguslike juriidilistel isikutel määrab nime seadusandja, mistõttu erinõudeid seatud pole, siis eraõiguslikel juriidilistel isikutel peab nimi vastama kahele kriteeriumile: eristatavus teistest nimedest ja mitteeksitavus.
Juriidilise isiku asukoht ja tegevuskoht
Avalik-õigusliku juriidilise isiku asukoht on üldjuhul selle juhatuse asukoht. Asukoht määratakse põhimääruse või muu sarnase aktiga.
Eraõigusliku juriidilise isiku asukoht on üldjuhul määratud ühingulepingus või põhikirjas.
Asukohta ja aadressi tuleb eristada, sest aadress tähendab juriidilise isiku täpset postiaadressi, asukoht aga kohaliku omavalitsuse üksust.
Juriidilise isiku tegevuskoht on tema alalise põhitegevuse koht. See võib olla sama kui asukoht, kuid tegevuskoht peab olema määratud postiaadressi täpsusega. Tegevuskohti võib olla mitu ning need on tähtsad tavaliselt võlasuhetes.
Kääriku spordibaas
Kääriku spordibaas (ka Kääriku Spordikeskus) on endine Tartu Ülikooli spordikompleks Käärikul, seejärel Tehvandi Spordikeskuse sihtasutuse treeningubaas.
Selle rajamisel oli tähtis osa Fred Kudul.
Spordibaasile pandi nurgakivi 1959. aastal, toitlustus- ja õppehoone valmis 1962. aastal ja spordihoone 1970. aastal. Mõlema arhitektid olid Peeter Tarvas ja Uno Tölpus. Need hooned on võetud muinsuskaitse alla.
2018. aastal rekonstrueeriti staadion, rajatakse uued väliujulad, sisehall ja muud osad.
Kääriku spordibaasis on toimunud teadusüritusi (sh suvekoole), eriti 1960. ja 1970. aastail.
Kääriku spordibaasis on 4 tenniseväljakut, 1 liivaga kaetud võrkpalliväljak, 1 liivaga kaetud jalgpalliväljak, 2 korvpalliväljakut, 1 tavaline jalgpalliväljak, 1 staadion (400 m).
Shenzhen Bao'ani rahvusvaheline lennujaam
pisi|335x335px|Shenzhen Bao'ani rahvusvaheline lennujaam Shenzhen Bao'ani rahvusvaheline lennujaam (endine Shenzhen Huangtiani lennujaam; IATA: SZX, ICAO: ZGSZ) on lennujaam, mis teenindab Shenzhenit Guangdongi provintsis. See asub Hiinas Zhu Jiangi jõe idakaldal Huangtiani ja Fuyongi küla lähedal Bao'ani piirkonnas ning asub kesklinnast 32 km loodes.
See on Shenzhen Airlinesi ja Shenzhen Donghai Airlinesi ning kaubalennuettevõtte SF Airlinesi kodulennujaam ning China Southern Airlinesi ja Hainan Airlinesi fookuslennujaam. Lennujaam toimib ka UPS Airlinesi Aasia-Vaikse ookeani kaubanduskeskusena.
2018. aastal läbis lennujaama 49,3 miljonit reisijat.
Shijiazhuang Zhengdingi rahvusvaheline lennujaam
pisi|294x294px|Shijiazhuang Zhengdingi rahvusvaheline lennujaam Shijiazhuang Zhengdingi rahvusvaheline lennujaam (IATA: SJW, ICAO: ZBSJ) on Hiinas Hebei provintsi pealinna Shijiazhuangi teenindav peamine lennujaam. Lennujaam on Hebei Airlinesi kodulennujaam ning fookuslennujaam nii China United Airlinesi kui ka Spring Airlinesi jaoks. See on ka Hiina ainus lennujaam, kus Antonov An-225 saab opereerida.
Kõnnumaa (Kõrvemaa)
Kõnnumaa nime kasutatakse Kõrvemaa maastikurajooni lõunapoolse osa kohta.
Sangaste vald (Sangaste kihelkond)
Sangaste vald (saksa keeles Sagnitz) oli vald Tartu maakonnas ja Valga maakonnas Sangaste kihelkonnas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Valla pindala oli 175 km² ja elanikke oli 3056 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
1894 liideti Sangaste vallaga Restu vald.
1921. aastal arvati Sangaste vald Valga maakonna koosseisu.
Vallas oli 643 talundit ja elamut ning need kasutasid 12 974 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Lau külas.
Vallas asus Sangaste asundus ja Sangaste küla.