cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vältimatu sotsiaalabi
Ajutise peavarjuna pakuvad omavalitsused ilma elukohata inimesel võimalust kasutada varjupaika. Toidu kindlustamiseks pakutakse toidutalonge või supiköögi teenust.
Eesti Hoiupank
Aktsiapank Eesti Hoiupank moodustati Eesti Panga Nõukogu 14. aprilli 1992 otsusega NSV Liidu Hoiupanga Eesti osakonna õigusjärglasena. Asutamisel märkis Eesti Hoiupanga kõik aktsiad Eesti Pank. 1992. aasta rahareformi ajal oli Hoiupangas 85% Eesti elanike hoiustest.
Tämber
Tämber ehk kõlavärv (prantsuse keeles timbre; psühhoakustikas kasutatakse pigem saksakeelse sõna Klangfarbe (inglise keeles tone-colour) vastet 'kõlavärv' ehk 'kõlavärving') on muusikas üldmõiste muusikaliste parameetrite kogumile, mille eri väärtuste korral kuulaja tajub sama helikõrguse, helitugevuse ja helivältusega helisid erinevalt. Igal muusikainstrumendil või inimhäälel on oma unikaalne tämber.
Tämbrit määravateks muusikalisteks parameetriteks on näiteks Lisaks nendele võivad tämbrit mõjutada näiteks vibraato, juhuslikud mürad, interferents.
Eesti Hoiupank
Mais 1993 viis Sotsiaalfond pensioni- ja toetusraha kogusummas ligi 1,8 miljardit krooni Sotsiaalpangast Hoiupanka.
Tämber
Tämber on helikõrguse, helitugevuse ja helikestuse kõrval ka üks neljast heli põhiomadustest.
Saksakeelsest sõnast Klangfarbe pärinev tämbrit tähistav sõna "kõlavärv" viitab ka sünesteesia ideele.
Sõna päritolu
Keskajal tähendas prantsuskeelne sõna timbre ja ingliskeelne tymbre kella, kuljuste, timbrelli või trummi kõla. Prantsuse keelde jõudis sõna keskaja kreekakeelse sõna timbanon kaudu, mis oli variant vanakreeka sõnast τύμπανον (túmpanon; 'trumm').
Eesti Hoiupank
19. juunil 1993 omandas Hansapank 1/3 Hoiupanga aktsiatest.
Tämber
Tämber kui füüsikaline suurus
Füüsik Hermann von Helmholtz demonstreeris 1862. aastal, et muusikalist heli on võimalik analüüsida mõne põhilise füüsikalise printsiibi kaudu. Ta näitas, et tooni kvaliteet sõltub osahelide intensiivsusest, järjekorrast ja arvust. Ta tõestas, et muusikaline heli koosneb põhihelist ja sellest kõrgemal kaasa võnkuvatest ülemhelidest.
Tämber helitehnikas
Tämbri mõistet kasutatakse elektroakustikas ja helitehnikas (audioelektroonikas) et kirjeldada sageduskarakteristiku kõrvalekallet ideaalselt ühtlasest (konstantsest ehk lineaarsest horisontaalsest joonest). Tehnilised vahendid tämbri muutmiseks on tämbriregulaatorid või ekvalaiserid.
Eesti Hoiupank
Juunis 1995 sai üheks Hoiupanga omanikuks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD).
Tämber
Tämber heliloomingus
Tämber ilmus heliloojate kõrgendatud tähelepanu alla 20. sajandi alguses, alates Debussy impressionistlikust helimaalingust. Edasine areng vaid suurendas selle parameetri olulisust. Näiteks Stravinski kasutas "Kevadpühitsuses" (1913) orkestratsiooni, mis toob esile igale instrumendile iseloomuliku kõla, n-ö tämbridramaturgia. Samal aastal avaldas itaalia futurist Luigi Russolo manifesti müramuusikast, kus ta kutsub üles vallutama mürahelide lõputut variatiivsust, sest muusikalised helid on tämbri poolest liiga piiratud. Selle realiseeris ta enda ehitatud mürainstrumentide kaudu. Ka Edgar Varèse vajas uusi muusikainstrumente, mis avaksid "täiesti uue ootamatute helide maailma". 1917. aastal etendus tema ballett "Parade", mille muusika sisaldas näiteks ka kirjutusmasinate, laevavilede, sireenide ja revolvrite helisid.
Eesti Hoiupank
19. juunil 1996 müüs Eesti Erastamisagentuur RAS Eesti Kindlustuse 32,2 miljoni krooni eest Hoiupanga Elukindlustuse ASi Grupile. Hoiupanga osalus oli Eesti Kindlustuses 30. juuni 1997 seisuga 85,6%. 1998. aasta esimese kvartali lõpu seisuga oli Eesti Kindlustuse turuosa Eestis 25%.
Tämber
Tämber heliloomingus
Huvi tämbri vastu avaldus eelnevale lisaks ka täiesti uute muusikainstrumentide loomises (nt teremin, Ondes Martenot, Hammondi orel), tehnoloogiate eksperimentaalses kasutamises (nt Moholy-Nagy ja Hindemithi grammofonieksperimendid), uutes instrumentaalsetes võtetes (nt Cowelli "Aeolian Harp" nõuab pianistilt klaverikeelte harjamist ning Cage'i prepared piano tehnikas asetatakse klaverikeelte vahele objekte, mis muudavad selle kõla). Magnetofoni kasutuselevõtmine 1935. aastal muutis edasist muusikat põhjalikult. Muusika salvestamise kõrval hakati lindistama kõikvõimalikke muusikaväliseid helisid. Musique concrète ' is (1948) võeti süstemaatiliselt kasutusele "leitud helid", muusikavälised kõlad, mis said kompositsiooni heliliseks toormaterjaliks. Seda suunda arendas stuudio Groupe de Recherches Musicales Prantsusmaal.
Vastukaaluks rajati Saksamaal konkureeriv stuudio Westdeutscher Rundfunk, kus leitud kõlade asemel keskenduti elektroonilise heli sünteesile. Siin hakati vormima juba heli ennast. Iga järgnev tehnoloogiline areng toob kaasa laiendatud võimalused uute kõlade leidmiseks, salvestamiseks, töötlemiseks. Uued elektroonilised instrumendid ja tehnilised vahendid tõid kaasa muusikastiilide harunemise kõigisse suundadesse. Tämber sai eriti suure tähelepanu osaks levimuusikas. Sellest sai võtmemõiste, mille abil bände ja stiile üksteisest eristada. Sound osutus identiteeti määravaks elemendiks. Sajandi teise poole olulisimaks murranguks osutus arvutite kasutuselevõtt muusika loomisel ja töötlemisel: tekkis võimalus väiksemategi osakeste muusikaliseks kujundamiseks. Spektraalses muusikas ja microsound-sünteesis komponeeritakse juba tämbrit ennast.
Eesti Hoiupank
1996. aasta juulis teatas Hoiupank, et ostab Iisraeli riigile kuuluvalt TAAS Military Industries'lt üles Eesti valitsuse poolt Iisraeli relvaostu rahastamiseks väljaantud võlakirjad.
Septembris 1996 liitus Hoiupangaga Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank.
Detsembris 1996 müüs Hansapank 12,5% Hoiupanga aktsiatest Rootsi Swedbankile ja juuliks 1997 suurenes Swedbanki osalus 19,9%-ni.
1996. aasta lõpus asutati 40% Hoiupanga osalusega AS IMG Konsultant, mille peamised tegevusalad on maksukonsultatsioonid, maksufaktooring ja maksukoolitus.
30. septembril 1997 ostis Eesti Hoiupank Moskvas tegutseva FABA Panga.
1998. aasta jaanuaris algasid Hansapanga ja Eesti Hoiupanga ühinemisläbirääkimised. Sama aasta märtsis ostis Hoiupank Latvijas Zemes Banka.
14. juulil 1998 lõpetati Hoiupanga tegevuslitsents ja 20. juulil 1998 tehti äriregistrisse ASi Hansapank kohta kanne ühinemisest ASiga Eesti Hoiupank, mis tähistas ühinemise juriidilist lõpuleviimist.
Jökulsá á Fjöllum
thumb|Jökulsá á Fjöllum enne Sellfossi thumb|Jökulsá á Fjöllum pärast Dettifossi Jökulsá á Fjöllum (tõlkes: 'mägede liustikujõgi') on Põhja-Islandil asuv jõgi.
Ta on pikkuselt (206 km) teine jõgi Islandil ja omab suurimat valgala – 7750 km². Kuna jõgi asub Islandi kõige kuivemas regioonis, siis on see veekoguse poolest alles neljas.
Jõgi saab alguse Dyngjujökulli liustikult suure Vatnajökulli liustiku põhjaservalt ja voolab Öxarfjörðuri lahte.
Kevaditi voolavad sinna ka Herðubreiðarlindiri, Hafragili ja Hólmatunguri alade vihmaveed. Jõel asub Jökulsárgljúfuri kanjon (tõlkes: 'liustikujõe kanjon') ja 4 juga.
Joad alates lõunapoolsemast:
Jökulsá suurim lisajõgi on Kreppa liustikujõgi.
Valeri Bondarenko
Valeri Bondarenko (sündinud 22. aprillil 1953 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur ja praegune jalgpallitreener.
Mängijakarjäär
1971–1979 mängis ta FC Normas.
Treenerikarjäär
1993–1994 oli ta Eesti koondise abitreener. 1998–1999 oli ta Eesti U18 koondise abi- ja peatreener.
1997–1998, 1999–2000, 2004–2008 ja 2010 oli ta JK Narva Trans treener, 2000–2003 FC Levadia treener ja 2008–2009 Rovaniemi PS treener.
26. jaanuaril 2011 sai Valeri Bondarenko Rootsi klubi Syrianska FC peatreeneriks. Ta oli selles ametis hooaja lõpuni. 2013. aastal juhendas ta Narva Transi.
Alates 3. juulist 2014 oli Valeri Bondarenko Rakvere Jalgpalliklubi Tarvas peatreener.
Spioonimängud
Spioonimängud on mitme filmi eestikeelne pealkiri:
Krakės
Krakės on alev Leedus Kėdainiai rajoonis, Krakėse valla halduskeskus. Alev asub Smilgaitise jõe kaldal.
Krakėses on gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis on saekaater. Vaatamisväärsusteks on 1907. aastal valminud katoliku kirik ja 1645. aastal valminud Katariina kloostri hoonetekompleks.
Ajalugu
Krakėst on esimest korda kirjalikult mainitud XIV sajandil. 1421. aastal läks sealne mõis Žemaitija piiskoppide valdusse, jäädes nende omandusse aastani 1842. XV sajandi lõpus ehitati asulasse kirik. Aastail 1565 ja 1569 asula põles.
Aastal 1579 mainiti asulat esimest korda kui alevit. Aastal 1615 rajati sinna klooster, mis tegutses aastani 1945. Selle puidust peahoone on maha põlenud, aga säilinud on kloostrile kuulunud koolimaja.
2. septembril 1941 hukkasid Saksa okupatsioonivõimud alevi läheduses 1125 alevi ja selle ümbruskonna juuti. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Krakės kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1997 avati klooster taas.
Lõuna-Schleswig
pisi|Lõuna-Schleswig pisi|[[Põhja-Schleswig on kaardil märgitud helepunasega ja Lõuna-Schleswig kollakaspruuniga]] Lõuna-Schleswig (saksa keeles Südschleswig, taani keeles Sydslesvig) on ajaloolise Schleswigi hertsogkonna lõunaosa, hilisema Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi osa, mis 1920. aastal jäi rahvahääletuse tulemusel Saksamaale (piirkond ulatub paarikümne kilomeetri kaugusele Taani piirist).
Schleswigi hertsogi tiitli sai Saksa riigilt Lõuna-Jüütimaa krahv (jarl) Knud Lavard 12. sajandil.
Lõuna-Schleswigi tähtsamad linnad on Flensburg, Rendsburg ja Schleswig.
Rahvahääletus
Juba Praha rahu, mis sõlmiti 1866 pärast Preisimaa võitu Austria üle, nägi ette rahvahääletuse Preisi-Taani piiril. Kui aga Preisimaa 1867 Schleswigi ja Holsteini annekteeris ning provintsina annekteeris, siis seda Praha rahu punkti eirati. See teravdas taanlaste ja sakslaste vahelist konflikti.
Pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas määrati, lähtudes USA presidendi Woodrow Wilsoni rahvaste enesemääramisõiguse põhimõttest, Versailles' rahu artiklitega 109–114 kindlaks, et Põhja-Schleswigi elanikkond saab rahvahääletusega otsustada, kust hakkab jooksma Saksamaa ja Taani vaheline piir.
Hääleõiguslikud olid kõik enne 1. jaanuari 1900 sündinud isikud, kes olid kas rahvahääletuspiirkonnast pärit või hiljemalt 1900. aastast seal elanud või enne 1900. aastat seal elanud, kuid Saksa võimude poolt välja saadetud. Kumbki rahvusgrupp mobiliseeris väljaspool piirkonda elavaid inimesi.
Hääletuskord tekitas vaidlusi. Taani arvas esimeses hääletuspiirkonnas kõik hääled kokku. See kahjustas eelkõige neid külasid ja linnu, kus sakslased olid ülekaalus, näiteks Tønder, Åbenrå, Haderslev ja Sønderborg. Teises hääletuspiirkonnas hääletati linnade ja valdade kaupa.
Esimeses hääletuspiirkonnas anti 10. veebruaril 1920 74,9% hääli Taani kasuks. 14. märtsil 1920 anti 80,2% hääli teises hääletuspiirkonnas Saksamaa kasuks. Nii läks esimene hääletuspiirkond üle Taanile.
Rahvusvähemuste kohtlemine Taanis ja Põhja-Saksamaal
26. septembril 1949 tagati Kieli deklaratsiooniga taani vähemusele Lõuna-Schleswigis õigus rahvuslikule identiteedile. Loodeti, et Taani valitsus tagab saksa vähemusele Põhja-Schleswigis analoogilised õigused. Kuid seda ei juhtunud: põhjašlesviglaste Lõuna-Jüütimaa saksa vähemuse vara jäi konfiskeerituks ning saksakeelsete koolide lõputunnistusi ei aktsepteeritud.
Ka Schleswig-Holsteini poolel kasvas Kristlik-Demokraatlikku Liitu esindava peaministri Friedrich-Wilhelm Lübke ajal (juuni 1951 – oktoober 1954) surve taani vähemusele. Et Lõuna-Schleswigi Valijateühingut (Südschleswigscher Wählerverband, SSW) maapäevast (Landtag; liidumaa parlament) eemal hoida, tõsteti maapäeva pääsemiseks vajalikku künnist 5%-lt 7,5%-le. SSW kaebas Saksamaa LV konstitutsioonikohtule ja võitis. Viieprotsendine künnis taastati. 1953 sai saksakeelsete põhjašlesviglaste liidu esimees Hans Schmidt mandaadi Taani parlamenti Folketingi. 1954 kogus SSW maapäeva valimistel 3,5% häältest.
Enne Saksamaa LV NATO-sse astumist tuli suhted Taaniga korrastada. Liidukantsler Konrad Adenauer alustas Taaniga läbirääkimisi. 23. märtsil 1955 kuulutati välja Bonni-Kopenhaageni deklaratsioonid. Kaotati kooliõiguse kitsendused Põhja-Schleswigis ja valimisõiguse kitsendused Lõuna-Schleswigis. SSW suhtes kaotas kehtivuse 5% künnis.
Jüri Põld
Jüri Põld (sündinud 21. juunil 1956  Kuressaares ) on Eesti jurist, endine Riigikohtu kohtunik.
Toimetulekutoetus
Toimetulekutoetus on üks sotsiaaltoetuse liik, mida maksab kohalik omavalitsus riigieelarve vahenditest.
Jüri Põld
Põld õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust, lõpetades kiitusega. Aspirantuuri järel kaitses ta 1987. aastal samas kandidaadiväitekirja.
Toimetulekutoetus
Toimetulekutoetus on riigi rahaline abi puuduses inimestele, mis annab minimaalsed vahendid esmavajaduste katmiseks. Seda rahalist abi saab kohalikust omavalitsusest vajaduspõhiselt taotleda, kui toimetulekuraskustes inimene ei suuda töötamise või sotsiaalkindlustussüsteemi (pensionid, töövõimetoetus, töötutoetus vm) abil tagada endale ja oma perele piisavalt vahendeid esmavajaduste rahuldamiseks. Toimetulekutoetus on olemuselt ajutine vaesuse leevendamise abinõu, mida rakendatakse siis, kui muud vaesuse ja puuduse leevendamise abinõud on osutunud väheseks.
Jüri Põld
1979–1993 töötas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas erinevatel ametikohtadel: laborant, aspirant, vanemõpetaja, riigi- ja haldusõiguse kateedri dotsent ning 1992. aasta juunist professor.
Toimetulekutoetus
Kellel on õigus toetusele
Toimetulekutoetust on õigus saada üksi elaval isikul või perekonnal, kelle kuu netosissetulek pärast eluruumi alaliste kulude mahaarvamist on alla kehtestatud toimetulekupiiri. Toimetulekupiiri kehtestamisel lähtutakse minimaalsetest tarbimiskuludest toidule, riietusele ja jalanõudele ning muudele kaupadele ja teenustele esmavajaduste rahuldamiseks. Alates 1. juunist 2022. aastal on toimetulekupiiri määr 200 eurot kuus üksi elavale inimesele või perekonna esimesele liikmele ning 160 eurot pere teisele ja igale järgnevale liikmele. Perekonna iga alaealise liikme toimetulekupiir on 240 eurot kuus. Toimetulekutoetuse saajal, kelle kõik pereliikmed on alaealised, on õigus saada koos toimetulekutoetusega täiendavat sotsiaaltoetust 15 eurot.
Jüri Põld
Ta on osalenud paljude seaduseelnõude väljatöötamises, nende seas on põhiseaduse, töölepingu seaduse ja rahvahääletuse seaduse eelnõu. 1989. aastal osales ta Eesti poole eksperdina Eesti ja Nõukogude Liidu läbirääkimistel Molotovi-Ribbentropi pakti teemal.
Toimetulekutoetus
Toetuse taotlemine
Toetuse saamiseks tuleb abivajajal esitada avaldus hiljemalt kuu viimaseks tööpäevaks sotsiaalhoolekande osakonnale, kelle territooriumil tegelikult elatakse. Avaldusele tuleb lisada eluruumi kasutamise õigsust tõendav dokument (omandit tõendav dokument või üürileping), jooksval kuul maksmisele kuuluvad eluasemekulude arved (üüriarve, elekter, gaas jm) ning antud pinnal elavate pereliikmete sissetulekuid tõendavad dokumendid.
Jüri Põld
11. mail 1993 otsustas VII Riigikogu nimetada Jüri Põllu riigikohtunikuks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 66 Riigikogu liiget, vastu oli 9 ning erapooletuks jäid 3.
Toimetulekutoetus
Toetuse taotlemine
Toimetulekutoetuse arvestamisel võetakse arvesse järgmised eluasemekulud:
Iga kohalik omavalitsus kehtestab eluasemekulude piirmäärad, mida arvestatakse toimetulekutoetuse määramisel.
Jüri Põld
31. detsembril 2021 oli tema viimane tööpäev riigikohtunikuna. Ta lahkus ametist omal soovil.
Toimetulekutoetus
Toetuse taotlemine
Toimetuleku toetuse taotlemise, arvestamise, määramise ja maksmise tingimused on ära toodud sotsiaalhoolekande seaduses.
Statistikat
Toimetulekutoetust saanud üksikisikute ja leibkondade arv on aastatel 2017-2021 Eestis järjest vähenenud. 2021. aastal sai Eestis toimetulekutoetust 16 508 inimest ehk 1,2% elanikest. Toetust maksti 9806 leibkonnale, toetuse maksmiseks kulus enam kui 16 miljonit eurot. 2022. aastal olukord muutus, aasta esimese üheksa kuuga on toimetulekutoetust välja makstud 27 miljoni euro eest, toetust on makstud ligi 21 000 perekonnale.
Muuga kaubajaam
pisi|Muuga jaama paaritu kõrik. Taamal paistmas jaama juhtimiskeskus ([[elektritsentralisatsiooni post|ET-post)]] pisi|Muuga jaama läänepoolne osa Eesti Raudtee Muuga kaubajaam on kaubajaam Muuga sadama territooriumil Maardu, Viimsi valla ja Jõelähtme valla piiril.
1827
1827. aasta (MDCCCXXVII) oli 19. sajandi 27. aasta.
Muuga kaubajaam
Kaubajaamast kulgeb raudtee Maardu kaubajaama ja sealt edasi Lagedi ja Ülemiste suunas.
Kaubajaamas asub ka vagunite sorteerimismägi (vt sorteerimisjaam), mis praeguseks on suletud.
Hinggan
Hinggan on aimakk (2. järgu haldusüksus) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas. Asub piirkonna idaosas, piirneb läänes Mongooliaga.
Soome Kommunistlik Partei
Soome Kommunistlik Partei (lühend SKP; soome keeles Suomen Kommunistinen Puolue (1920. aastani Suomalainen Kommunistinen Puolue)) oli Soomes tegutsenud kommunistlik partei.
Hinggan
Aimakk on nime saanud Suur-Hingani mäestiku järgi, mis läbib aimakki kirdest edelasse.
Soome Kommunistlik Partei
Partei asutasid 29. augustil 1918 Moskvas Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei vasakpoolse (bolševistliku) suunitlusega liikmed. Asutajate seas oli Soome kodusõja järel Soomest põgenenud punaseid, kes Venemaal olid omandanud bolševike ideed ja programmi ja soome päritolu bolševikke.
Hinggan
Haldusjaotus
Hinggan jaguneb 2 maakonna õigustega linnaks, 1 maakonnaks ja 3 hošuuniks:
Soome Kommunistlik Partei
Pärast soome kommunistide kaotust Soome kodusõjas taganesid nad Petrogradi, kus tegutsesid Otto Kuusineni, Eino Rahja, Soome KP esimehe Kullervo Achilles Manneri ja Edvard Gyllingi juhtimisel. Soome Kommunistlik Partei kuulus Kommunistlikku Internatsionaali (1919–1943).
Hinggan
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas aimakis 1 588 787 inimest, kellest 53,67% olid hiinlased, 41,06% mongolid, 4,51% mandžud ja 0,39% korealased.
Soome Kommunistlik Partei
Aastani 1944 oli kommunistlik partei Soomes keelatud ja sajad selle liikmed olid aastaid vangis. Pärast Teist maailmasõda sai sellest kümnete tuhandete liikmetega massiorganisatsioon.
Parteil olid väga lähedased suhted NLKP-ga. Ta järgis NLKP poliitilist ja ideoloogilist joont kuni 1960ndateni. 1950.–1980. aastateni osaleti NLKP korraldatud nõupidamistel.
Ta astus Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SKDL) liikmeks ning valimistel osalesid selle liikmed SKDL-i nimekirjas.
Partei poliitiline tegevus lõppes Vasakliidu loomisega 1990ndate algul. Aastal 1992 läks partei pankrotti ja 1994 lakkas olemast.
Ajalugu
Soome Kommunistlik Partei asutati 29. augustil 1918 Moskvas. Partei asutajate seas oli pärast Soome kodusõda Venemaale põgenenud punaseid ja nende poliitilise valitsuse Kansanvaltuuskunta liikmeid, kellest osa oli olnud Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei juhtkonnas. Soome KP asutamiskoosolekul osales 23 ehk pisut üle poole sotsiaaldemokraatide Eduskunna fraktsiooni liikmetest, kes olid pääsenud vangistamisest ja hukkamisest ja kelle toimimine eduskunna liikmetena loeti lõppenuks 16. mail 1918.
Partei oli asutamisest saadik Soomes keelatud. Paljud selle juhtidest viibisid põhiliselt Petrogradis Nõukogude Venemaal (hiljem Nõukogude Liidus). Siiski arendas partei 1920ndate alguses välja põrandaaluse võrgustiku Soomes. Parteil oli mõju ka mitmes legaalses organisatsioonis, sealhulgas Soome Sotsialistlikus Töölisparteis.
31. augustil 1920 püüdsid juhtkommunistide tegevuses pettunud soome reakommunistid soome kommunistide kogunemiskohas Petrogradis Kuusineni klubis tappa kommunistiliku juhtkonna, kuid eksituse tõttu tapsid hoopis 8 reakommunisti.
Kommunistide valitsetavad avalikud organisatsioonid likvideeriti Eduskunna otsusega 1930.
Bromley
Bromley on paikkond Londonis, Bromley linnaosa keskus. See asub Charing Crossist 14,9 km kagus.
Xasan Cali Khayre
Xasan Cali Khayre (araabia keeles حسن علي خيري‎, läänepäraselt Hassan Ali Khaire; sündinud 15. aprillil 1968) on Somaalia aktivist ja poliitik, kes oli 1. märtsist 2017 kuni 23. septembrini 2020 Somaalia peaminister. Khayre nimetas ametisse 23. veebruaril 2017 president Maxamed Cabdullaahi Maxamed, 1. märtsil 2017 hääletas parlament ühehäälselt tema ametisse nimetamise poolt.
Aastal 1991 kolis läks ta põgenikuna Norrasse, kus ta 2002. aastal hakkas töötama MTÜ-s Norra pagulasnõukogu. Ta on olnud Briti naftaettevõtte Soma Oil & Gas direktor.
Bruce Springsteen
Ta on pälvinud oma loomingu eest rohkesti auhindu, sealhulgas üheksateist Grammyt, kaks Kuldgloobust ja ühe Oscari. RIAA andmetel on Springsteeni plaate müüdud üle 65 miljoni eksemplari Ameerika Ühendriikides ja 120 miljonit üle maailma. Tema laulud keskenduvad reeglina elu hammasrataste vahele jäänud inimestele (enamasti töölisklassist) ja nende unelmatele. Bruce Springsteen "The Boss" on tuntud ka oma kontsertide tõttu, mis võivad kesta koguni 4 tundi.
Albumid
Tähtsamad stuudioalbumid (koht Billboardi Top 200-s):
Nahklihasmõik
Nahklihasmõik on ussidel ja mõningatel teistel loomadel kehasein, mis ümbritseb kehaõõnt ja siseelundeid.
Nahklihasmõik koosneb nahaepiteelist, ring- ja piki- või ringlihastest ning rõngussidel tsöloteelist.
August Englas
August Englas (15. jaanuar 1925 Pühajärve vald, Otepää kihelkond, Tartumaa – 21. märts 2017 Tallinn) oli eesti maadleja, maailmameister Kreeka-Rooma maadluses 1953 ja vabamaadluses 1954, seitsmekordne NSV Liidu meister ja seitsmekordne Eesti NSV meister.
Ta võistles poolraskekaalus, kui kaal on nimetamata. Ta oli 182 cm pikk ja kaalus 90 kg.
Teine maailmasõda
Teise maailmasõja läbis ta Punaarmees, osales kuulipildurina Saaremaa ja Kuramaa koti lahingutes, sai kaks korda haavata ja teenis vapruse eest mitu autasu.
1947
Englas alustas maadlustreeninguid Kalevis Edgar Puusepa ja Boris Sülluste juhendamisel.
1948
Englas tuli Eesti NSV meistriks mõlemas maadlusstiilis.
Ta paistis silma spordiühingutevahelisel raskejõustikumatšil, mille Kalev võitis, ja osales Balti NSV-de I spartakiaadil Riias, kus Eesti NSV jäi kehva ettevalmistuse tõttu teiseks (Läti NSV 36 punkti, Eesti NSV 35). Englas kaotas napilt NSV Liidu meistrile A. Abolinšile.
NSV Liidu meistrivõistlustel tuli Englas Kreeka-Rooma maadluses üheksandaks (Johannes Kotkas raskekaalus võitis) ja vabamaadluses neljandaks (Juhan Looaru kuld, Johannes Kotkas hõbe, Boris Meos pronks, lisaks said eestlased kolm neljandat ja ühe viienda koha).
1949
NSV Liidu meistrivõistlused mõlemas maadlusstiilis peeti samal ajal. Englas valis vabamaadluse. Kindel favoriit oli Tbilisi maadleja Vladimir Matškaljan, kes oli noorpõlves Kreeka-Rooma maadleja, kuid polnud suutnud tippu tõusta. Kui NSV Liidus hakati vabamaadlust harrastama, leidis Matškaljan endale õige ala. Ta oli juba neljakordne NSV Liidu meister. Ent Englas võitis 8 kohtumisest 5 seljaga ja 3 punktidega, sealhulgas sai Matškaljani üle viimases voorus suure punktivõidu, ning tuli NSV Liidu meistriks. Johannes Kotkas sai Kreeka-Rooma maadluses hõbeda ja Juhan Looaru vabamaadluses pronksi.
Suvel võitis Englas Budapestis ülemaailmse noorsoofestivali raames toimunud X rahvusvahelised üliõpilasmängud Kreeka-Rooma maadluses.
1950
Maadlusaeg lühenes 20 minutilt 15 minutile.
Englas tuli vabamaadluses taas NSV Liidu meistriks. Need olid üldse eestlastele õnnelikud meistrivõistlused: kärbeskaalus said eestlased Juhan Looaru ja Boris Meos koguni kaksikvõidu, kergekaalus sai Elmar Runge hõbemedali. Kreeka-Rooma maadluses lisandusid Johannes Kotka kuld- ja Helmut Puuri pronksmedal.
II Balti NSV-de spartakiaadil Vilniuses võitis EestiNSV Leedu NSV 8:0 ja Läti NSV 6:2.
1951
August Englasest sai ainus eesti maadleja, kes on tulnud NSV Liidu meistriks samal aastal mõlemas maadlusstiilis. Kreeka-Rooma maadluses tuli meistriks ka Johannes Kotkas; Helmut Puur sai pronksi. Vabamaadluses saavutas pronksi Boris Meos.
NSV Liidu koondis koos Englase ja Kotkaga alistas kahel korral Budapestis Ungari 8:0. Samuti võitis Englas rahvusvahelised noorsoomängud Berliinis.
Kolmanda Eesti maadlejana Johannes Kotka ja Edgar Puusepa järel sai August Englas NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse.
1952
Englas tuli Eesti NSV meistriks nii Kreeka-Rooma (poolraskekaalus) kui ka vabamaadluses (raskekaalus). Harukordne saavutus!
NSV Liidu koondis, kuhu kuulusid ka August Englas ja Elmar Runge, saavutas ülekaaluka võidu kolmikmaavõitlusel nii Ida-Saksamaa kui ka Ungari üle.
Helsingi olümpiamängud
Erilisi küsimusi ei tekitanud Englase valimine koondisse mõlemas maadlusviisis.
Selgus, et enam-vähem võrdsed on neli meest: rootslane Wiking Palm, ameeriklane Henry Wittenberg, türklane Adil Atan ja Englas.
I ring. Englas–Atan 2:1, Palm–Kevin Coote (Austraalia) 3:0, Wittenberg–Padron (Venezuela) 1.30.
II ring. Englas–Sayed Jadavi (India) 0.50, Palm–Padron 2.15, Wittenberg–Willy Lardon (Šveits) 0.50, Atan–Max Leichter (Saksamaa ÜV) 0.42.
III ring. Englas–Leichter 3.47, Atan–Jacob Theron (Lõuna-Aafrika Liit) 11.55, Palm–Wittenberg 2:1.
IV ringi jõudsid viis meest. Atan loositi vabaks. Englas–Wittenberg 1:2, Palm–Abbas Zandi (Iraan) 2:1.
VI ring. Palm–Atan 2:1.
I Palm, II Wittenberg, III Atan, IV Englas, V Zandi, VI Theron.
Englase halva esinemise tõttu maadles Kreeka-Rooma stiilis NSV Liidu varuvõistleja grusiin Šalva Tšihladze, kes saigi hõbemedali.
1952
Tallinnas toimunud III Balti NSV-de spartakiaadil võitis Eesti NSV nii Läti NSV kui ka Leedu NSV 8:0.
NSV Liidu meistrivõistlustel vabamaadluses Bakuus tuli Englas juba 4. korda järjest NSV Liidu meistriks. (Kreeka-Rooma maadluses võitis Jerevanis Kotkas.)
1953
Englas tuli NSV Liidu meistriks Kreeka-Rooma maadluses nagu Kotkaski. Mõlemad pääsesid maailmameistrivõistlustele Napolisse. Tbilisis läks vabamaadluses ka väga hästi: Elmar Runge tuli meistriks, Arvo Mõttus hõbedale, Sergei Kaškin ja Endel Saar pronksile, Helmut Puur neljandaks.
Maailmameistrivõistlustel Napolis seljatas Englas avaringis Adelmo Bulgarelli (Itaalia), teises võitis punktidega olümpiavõitja Kelpo Gröndahli (Soome), kolmandas kaotas punktidega Karl-Erik Nilssonile (Rootsi) ja neljandas seljatas Kurt Rusterholzi (Šveits). Üllatuslikult polnudki vaja rohkem maadelda: kuna Nilsson kaotas Gröndahlile punktidega ja langes välja, oli Englas maailmameister soomlase ja šveitslase ees (hõbedakohtumise võitis Gröndahl punktidega). Kotkas sai Napolist hõbemedali.
Englas võitis ka I rahvusvahelised noorsoomängud Bukarestis. Elmar Runge tuli sealsamas teiseks.
1954
Englas esindas NSV Liitu vabamaadluse maailmameistrivõistlustel Tokios. Nagu Helsingis, oli ka siin esimene vastane Adil Atan ning Englas sai ka nüüd väikese punktivõidu. Edasi läks uutmoodi: teises ringis seljatas Englas N. Ito (Jaapan), kolmandas oli vaba ja neljandas võitis punktidega Gyula Kovácsi (Ungari). Esikohamatšis saavutas Englas suure punktivõidu Helsingi olümpiavõitja Wiking Palmi üle ja tuli maailmameistriks. Palm sai hõbeda, Atan pronksi.
Vähe on neid, kes tulnud maailmameistriks mõlemas maadlusstiilis. Kogu NSV Liidu ajaloos oli Englas ainuke. Ka eestlastest on ta ainuke.
IV Balti NSV-de spartakiaadi finaalis võitis Eesti Valgevene NSV 4:4 seisul tänu suuremale seljavõitude arvule.
NSV Liidu meistrivõistlustel vabamaadluses Leningradis võitis Englas oma viimase, seitsmenda meistritiitli. Samas poolraskekaalus tõi Eesti NSV-le pronksi Vladimir Gorškov, raskekaalus Valdeko Trisberg. Endel Saar oli 4. Kreeka-Rooma maadluse meistrivõistlustel Riias said hõbemedali Johannes Kotkas ja Helmut Puur.
1955
Englas tuli Eesti NSV meistriks Kreeka-Rooma maadluses.
Eesti NSV koondise kokkutulekul nihestas Englas õla. See ei juhtunud treeningmatšil ega harjutamise ajal, vaid sportlaste omavahelisel naljategemisel. Õlg pandi kohe paika, kuid õlalihas hakkas paranemise asemel hoopis kärbuma. Englase karjäär tippsportlasena oligi sellega läbi.
NSV Liidu meistriks tulid vabamaadluses Sergei Kaškin, Endel Saar ja Valdeko Trisberg. Koos Englasega oleks Eesti NSV võitnud pooled kullad! Arvo Mõttus sai hõbeda. Kreeka-Rooma maadluses sai kulla Kotkas.
1956
Englas kinnitati Eesti NSV koondise peatreeneriks Kreeka-Rooma maadluses. Johannes Kotkas ja Helmut Puur tulid samal aastal NSV Liidu meistriks. Võistkondlikult oli Eesti NSV 6. Sellega jäädi alla vabamaadlejatele (4 pronksi, 4., 5. ja 6. koht, kokku 3.), keda juhendas Edgar Puusepp.
Englas jätkas treenerina Tööjõureservides.
1957
Englase käsi oli pisut paranenud. Treeneri amet nõudis ka võtete ettenäitamist ja ta hakkas pisitasa harjutama. Ta tuli Eesti NSV meistriks vabamaadluses.
1958
NSV Liidu meistrivõistlustel oli ta vabamaadluses 8.
Maavõistlustel soomlastega alistas Eesti NSV (koos Englasega) Turu koondise Tallinnas 8:0 ja Turus 6,5:1,5 ning Helsingi koondise Helsingis 7,5:0,5.
1959
Englas tuli Eesti NSV meistriks vabamaadluse raskekaalus. Nõnda on ta tulnud nii Eesti NSV kui ka NSV Liidu meistriks 7 korda. Eestlastest on ainult Johannes Kotkal rohkem NSV Liidu meistrivõistluste medaleid.
Blitzkrieg
thumb|Blitzkrieg, Jalometalli 2008, [[Oulu]] Blitzkrieg on Briti heavy metal 'i ansambel, mille asutasid 1980. aastal Leicesteris Brian Ross, Ian Jones ja Jim Sirotto. Bänd läks laiali juba järgmisel aastal, kuid uuesti tuldi kokku 1984. aastal, ning järgmisel aastal ilmus nende esimene album "A Time of Changes". Hiljem on bänd korduvalt laiali läinud, kuid jälle uuesti kokku tulnud.
Nende esikalbumi nimiloost "Blitzkrieg" on teinud kaveri Metallica (ilmunud 1984 singli "Creeping Death" B-poolel). Lars Ulrich on nimetanud Blitzkriegi Metallica üheks peamiseks mõjutajaks.
2006. aastast alates on bändi liikmeteks Brian Ross (laul), Ken Johnson (kitarr), Guy Laverick (kitarr), Paul Brewis (bass) ja Phil Brewis (trummid).
Valipe mõis
Valipe mõis (ka Vallipää mõis) oli keskaegne mõis Hiiumaal Valipes.
On oletatud, et Valipe mõisahoone kohal võis varem asuda muinaslinnus, kuid see pole leidnud kinnitust.
Lenini mäetipp
thumb|300px|[[Eesti lipp|Sinimustvalge 1989. aastal esimest korda üle 7000-meetrisel mäel Foto: Jaan Künnap]] pisi|Lenini mäetipp baaslaagrist pisi|Prantslane startimas 7000 meetri kõrguselt [[paraplaaniga 1986. aastal]] pisi|Mälestusplaat Lenini mäel 13. juulil 1990 [[lumelaviinis hukkunutele. Eraldi lisatud plaat kolmele Eesti alpinistidele, kes hukkusid 1974. aastal]] Lenini mäetipp (aastani 1928 Kaufmanni mägi; eesti keeles on kasutatud ka nimekuju Kaufmanni mäetipp) on mägi Aasias Taga-Alai ahelikus. Kõrgus 7134 meetrit.
Mägi avastati 1871. aastal ja sai nime Turkestani kuberneri Konstantin von Kaufmanni järgi. Aastal 1928 andsid Nõukogude võimud mäele uue nime Vladimir Leninile austuse avaldamiseks. Kaua aega peeti Lenini mäetippu Pamiiri mäestiku kõrgeimaks punktiks, kuid 1933. aastal selgus, et Ismoili Somoni mäetipp (varem Kommunismi mäetipp) on veel 360 meetrit kõrgem.
4. juulil 2006 nimetati Lenini mäetipp Tadžikistani presidendi otsusega ümber Abuali ibni Sino mäetipuks (Avicenna mäetipuks). Venekeelse meedia kaudu on levinud aga teated, nagu oleks mäetipu uueks nimeks Sõltumatuse ehk Istikloli mäetipp. Segadus on tekkinud seetõttu, et samaaegselt nimetati ümber veel Revolutsiooni mäetipp ja ilmselt on kaks uut nimetust pressis omavahel ära vahetatud. Uue nime rahvusvahelist kasutuselevõttu raskendab ka asjaolu, et osa mäest asub Kõrgõzstani territooriumil ning selles riigis ei ole otsust mäetipu nime muutmise kohta tehtud. Traditsioonilised marsruudid tippu lähevad aga enamasti põhjapoolt ehk Kõrgõzstanist. Tipp kuulus kolmandana ka NSV Liidu nelja seitsmetuhandese ehk "lumeleopardi" tipu hulka.
Alpinism
Esimesena vallutasid Lenini mäetipu 1928. aastal saksa alpinistid Karl Wien, Eugen Allwein ja Erwin Schneider.
Traagiliselt lõppenud 1974. aastal Kalevi ekspeditsioon
1974. aastal toimus Ilmar Priimetsa juhtimisel spordiühingu Kalev ekspeditsioon Lenini mäetipule. Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Enn Saare juhtimisel 5-liikmeline grupp valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi kulgeva marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 27. juulil tabas neid 6800 m kõrgusel laviin, milles hukkusid Priit Vürst, Eerik Reino ja Tõnu Tennisson. Enn Saar ja Jaak Sumeri õnnekombel pääsesid. Jäänud ilma telgist, toidust ja kaaslastest, laskusid nad kurnatuna neli päeva mööda kagunõlva (laskumist Lenini mäetipult mööda kagunõlva polnud veel keegi varem üritanud), enne kui päästerühm nad leidis.
Suur tragöödia 1990. aastal
13. juulil 1990 maavärinast põhjustatud suuremahulises laviinis (laviin liikus alla pooleteist-kilomeetrise frondina) 5300 meetri kõrgusel alpinistide peatuspaigas, mida loeti ohutuks kohaks, hukkus 41 inimest. See oli alpinismi kogu ajaloo vältel hukkunute arvult suurim tragöödia. Kolm nädalat väldanud päästetööde käigus leiti ainult neli surnukeha (kohe esimesel otsingute päeval).
Hukkunute hulgas oli Iisraeli, Šveitsi, Hispaania ja Tšehhoslovakkia alpiniste.
Eesti alpinistide tipputõusud
Põhiallikas:
Krahv Helmuth James von Moltke
Moltke püüdis Teise maailmasõja ajal vastu seista Saksa armee poolt sooritatud rahvusvahelist õigust rikkuvatele tegudele ning teda toetasid ka mõned Hitleri-vastased kõrgemad sõjaväelased. Kuid 1944 ta arreteeriti ja järgmise aasta alguses mõisteti reetmise eest surma, sest ta pooldas natsionaalsotsialismi asemel demokraatiat. Hitleri tapmist Moltke aga ei toetanud, sest ta oli sügavalt usklik ning see läks vastuollu tema moraalipõhimõtetega.
Lenini mäetipp
Eesti alpinistide tipputõusud
alt=|pisi|.... Tippu on tõusnud ka Jaak Sumeri, Aaro Aedviir ja Kalle Aedviir.
Lumelauaga tipult alla
Esimene, kes lumelauaga Lenini tipult alla laskus, oli Valeri Gorlatšjov 1999. aastal mäe põhjanõlva kaudu. 2000. aastal Valdo Kanguri juhtimisel toimunud ekspeditsiooni käigus laskus 21. augustil esimese eestlasena tipult lumelauaga alla Valdek Udris. Tema laskumine on üldse teine sellelaadne Lenini tipust.
Rein Ahas
pisi|Rein Ahas jaanuaris 2013. Foto: [[Lauri Kulpsoo ]] Rein Ahas (10. detsember 1966 – 18. veebruar 2018 Tartu) oli eesti geograaf, Tartu Ülikooli inimgeograafia professor.
Haridus
Ta lõpetas 1984. aastal Luunja Keskkooli. 1991. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia osakonna, spetsialiseerudes eriprogrammi alusel loodusgeograafiale ja looduskaitsele. Magistrikraadi geograafia alal sai ta samas ülikoolis 1994. aastal ja doktorikraadi 1999. aastal.
Töökäik ja teadustegevus
Rein Ahas töötas peamiselt Tartu ülikooli geograafia osakonnas. 2004–2006 oli ta Tartu Ülikooli inimgeograafia õppetooli hoidja ning 2006. aastast inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetooli juhataja, professor. Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor.
Ta oli külalisprofessor Oxfordis, USAs, Austrias, Rootsis, Belgias ja Soomes.
Uurimistöös pühendus ta algul fenoloogiale, hiljem aga positsioneerimise rakendamisele inimgeograafias. Ahas esines keskkonna- ja planeerimiseteemaliste ettekannetega konverentsidel ja foorumitel, temalt ilmus ajakirjaartikleid. Teadusartiklite eest on ta pälvinud rahvusvahelist tunnustust.
Luulelooming
Ta kirjas laulutekste ja luuletusi, tema sõnadele loodud laule on esitanud ansamblid Jääboiler ja Jäääär. Ahase sõbrad kogusid tema luuletused 2018. aastal luulekogusse "Ühepäevikute elu". 2020. aastal ilmus Reinu tekstidele loodud lauludest CD-plaat "Ühepäevikute elu", millel esitajateks Jäääär, Jääboiler, Bonzo, Riho Sibul, Ühepäevikud, Jaan Pärn ja Pahad Seemned jt.
Surm
Rein Ahas kukkus kokku 18. veebruaril 2018 Tartu maratonil. Ta toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi, kus ta hoolimata arstide jõupingutustest suri.
Sergei Koroljov
Sergei Pavlovitš Koroljov (vene keeles Сергей Павлович Королёв; ukraina keeles Сергій Павлович Корольов; 12. jaanuar 1907 (vana kalendri järgi 30. detsember 1906) Žõtomõr – 14. jaanuar 1966 Moskva) oli Nõukogude Liidu lennuki- ja raketikonstruktor.
Ta oli kosmoseprogrammi peakonstruktor ning üks kontinentidevaheliste ballistiliste rakettide peamisi väljatöötajaid Nõukogude Liidus.
Lapsepõlv
Segei Koroljov sündis vana kalendri järgi 30. detsembril 1906 Žitomõris. Tema vanemad olid Maria Nikolajevna Koroljova (neiuna Moskalenko, teises abielus Balandina) ja Pavel Jakovlevitš Koroljov. Isa oli lõpetanud Magiljovi vaimuliku seminari ja Nižini ajaloo-filoloogiainstituudi. Ta õpetas gümnaasiumis keelt ja kirjandust. Žitomõris oli Koroljovide kodu Dmitrijevskaja tänavas ühekorruselises majas.
Maria ja Paveli abielu oli vanemate korraldatud ning nad ei olnud õnnelikud. Kolm aastat pärast poja sündi lahutati nende abielu finantsilistel põhjustel. Ema ütles Sergeile, et isa suri, ning Sergei sai alles hiljem teada, et isa elas 1929. aastani. Ta ei kohtunud isaga enam kordagi, kuigi Pavel hiljem kirjutas Mariale, paludes kokkusaamist pojaga.
Aastal 1916 abiellus ema elektriinsener Grigori Mihhailovitš Balaniniga, kelle mõju poisile oli soodne. Grigori sai 1917 tööd Odessas raudtee alal ning perekond kolis sinna.
Aastal 1918 koolid suleti segaste aegade tõttu ning Sergei pidi õppima kodus. Aastal 1919 oli terav toidunappus ja Sergei haigestus tüüfusse.
Projekte
pisi| K-212 mudel
Mälestuse jäädvustamine
pisi| Peakonstruktori kodu aastast 1959, nüüdisajal muuseum Moskvas 1996. aastal nimetati tema järgi ümber Koroljoviks Kaliningradi linn Moskva oblastis.
1967 avatud Tallinna 14. Keskkool (hilisem Kari Gümnaasium ja Ranniku Gümnaasium aadressil Kari tänav 13) kandis Sergei Koroljovi nime.
Kirjandus
pisi|Sergei Koroljov ja [[Boriss Tšeranovski (1931)]]
Runebergi projekt
Runebergi projekt on Gutenbergi projekti eeskujul loodud algatus, mille käigus luuakse vabalt kättesaadavad elektroonilised versioonid raamatutest, mis on olulised Põhjamaade kultuuris ja ajaloos.
Runebergi projekt on üks Linköpingi Ülikooli tudengite arvutiklubi LYSATORi projekte. Projekti käigus alustati kirjanduse elektroonilist arhiivimist detsembris 1992, kuid tänapäeval arhiivitakse lisaks kirjanduslikele tekstidele ka kunstiteoseid, noote ja Põhjamaade autorite ladinakeelseid töid.
Projekti teostatakse vabatahtlike abil ning skaneeritakse vaid neid teoseid, mille autor on vähemalt 70 aastat surnud ja autorikaitse enam ei kehti.
Nimi
Runebergi projekt sai nime Soome poeedi Johan Ludvig Runebergi järgi. Nimel on mitmekihiline tähendus, kuna sõnu Rune (täht ruuni tähestikus) ja berg (mägi) saab vabas tõlkes enamikust Põhjamaade keeltest tõlkida kui "Tähtede mägi".
Samuti on olemas sarnasus Gutenbergi nimega.
Sündinud 19. juulil
''Siin loetletakse 19. juulil sündinud tuntud inimesi.
Theravaada
Theravaada (paali keeles theravāda, 'vanemate õpetus', sanskriti keeles sthaviravāda) on budismis Buddha järgijate kogukond, mis juhindub Paali kaanonist ehk Tipitakast. Theravaada on laiemalt levinud Sri Lankal, Birmas, Tais, Kambodžas, Laos ja mujal. Maailmas on kokku umbes 150 miljonit theravaada budismi järgijat.
Mõiste
Mõisted theravāda, theriya ja therika olid kasutusel juba esimesel budistlikul suurkogul (sangāyanā). Kokkukogutud õpetusi hakati nimetama theravaadaks ehk vanemate õpetuseks, kuna need olid esitatud kõige auväärsemate poolt.
Ajalugu
Pärast kolmandat budistlikku suurkogu Pātaliputras jõudis kuningas Aśoka poja Mahinda Thera ja teiste misjonäride kaasabil kogu Tipitaka (Vinayapiṭaka ja Sutta Piṭaka ning suurkogul koostatud Abhidhammapiṭaka) aastal 247. e.m.a. Sri Lankale (Tseilonile). Kuningas Devanampiya Tissast sai budismi pühendunud toetaja, kes rajas Anuradhapurasse suurkloostri (Mahāvihāra) ja istutas selle juurde bodhipuu. Theravaada budismist sai valitsejate poolt toetatud õpetus, mis omandas Sri Lankal kiiresti ka rahvusliku tähenduse.
Aastal 17 e.m.a. peeti vajalikuks Tipiṭaka esimest korda kirja panna, et kindlustada selle säilimine ka traditsiooni kandvate munkade hääbumise korral.
4. sajandist pärineb Sri Lankalt anonüümne paalikeelne kroonika Dīpavaṃsa, kus mainitakse 18 koolkonda, millistest vaid üht peetakse õigeks, nimelt theravaadat.
5. sajandil rändas Sri Lankale India munk Buddhaghosa, kes kirjutas mahuka kommenteeriva teose Visuddhimagga ehk "Puhastumise tee", mis on oluliselt mõjutanud theravaada koolkonna kujunemist.
Sri Lankast kujunes üks olulisemaid budismi keskusi, mis mõjutas järgnevate sajandite jooksul oluliselt budismi levikut Kagu- ja Lõuna-Aasias. Nii näiteks oli hiiglaslik Angkori impeerium (802 – 1431) esialgu hinduistlik, seejärel valitses seal mahajaana budism ning siis uuesti mõnda aega hinduism. Kuningas Indravarman III (Srindravarman) ajal (1295 – 1308) sai aga Sri Lankalt saabunud munkade mõjul kogu impeeriumis valitsevaks usundiks theravaada ja püsib nendel aladel (Tais, Birmas, Laoses, Kambodžas jm) kuni tänapäevani.
Hilisem areng
Alates kümnendast sajandist ei olnud theravaada traditsioonis meditatsiooni praktiseerimine enam eriti oluline. Usuti, et budism on alla käinud ning et vabanemine saab toimuda vaid tulevase Buddha, Maitreya, saabumisel.
18. sajandil sai aga meditatsioon theravaadas taas oluliseks pühendumuslikuks praktikaks, peamiselt tänu Birmast pärit Medawi (1728–1816) õpetusele, mis põhines Satipatthana suttal, Anapanasati suttal, Visuddhimaggal ja teistel tekstidel. Meelerahu (samatha) valmistab ette süvenemise (vipassana), mis juhib voogu astunu virgumiseni,
Õpetus
Theravaada õpetuse tuuma moodustavad Tipitakas leiduvad kontseptsioonid, millest lähtuvad üldiselt kõik budismi koolkonnad:
Buddha oli inimene, kes saavutas virgumise ning viibib ülimas olemasolus. Buddha õpetuse järgimine on oluline ning samuti on oluline kõlbluse, keskendumine ja tarkuse arendamine. Isikliku vastutuse alusel on virgumine kõigi jaoks võimalik.
Ordineeritud
Ordineeritud, täieliku pühitsuse saanud mungad (bhikkhu ' d) ja nunnad (bhikkuni ' d) peavad kinni "Kaheksast tõotusest". Theravaada traditsioonis juhindub munk Vinayapiṭaka Pāṭimokkha-sutta alusel 227 pratimokša reeglist ja nunn 348 reeglist. Mungaks saamisele eelneb mungaõpilase ehk šramanera periood ning kogu ettevalmistus võib kesta umbes aasta.
Ordineeritud mungad ja nunnad on loobunud omandist ja elatuvad üksnes annetustest. Neil pole tavaeluga seotud kohustusi, nad on valinud tsölibaadi ja vaesuse ehk maistest asjadest vaba ja alandliku elu. Hommikusel almuste kogumise käigul annetustena saadud toit süüakse ühiselt ning see ongi ainus toidukord päevas.
Tavaliselt viibivad nad kloostris, kuid nad võivad olla ka mujal või rännata vabalt ringi. Olles idee poolest kodutud, pole nad ka jäigalt kinnistatud ühe või teise kloostri külge. Üldiselt on bhikkhud teretulnud mistahes riigi ja koolkonna budistlikus kloostris. Üksnes vihmaperioodil peavad nad reeglina püsima ühes kindlas kohas.
Bhikkhu või bhikkhunī väliseks tunnuseks on paljaks aetud pea ja mungarüü (sanskriti keeles cīvara või kāṣāya); muid rõivaid ei kanta kunagi.
Theravaada traditsioonis koosneb munga rüü kolmest nelinurksest riidetükist ja seda kantakse nii, et parem õlg jääb katmata. Mungarüü oli algselt määrdunud kollakat tooni; selliseid kantakse ka tänapäeval. Alates 6. sajandist tehakse vahet külamunkade ja metsamunkade vahel. Metsamungad elavad vaiksemates metsakloostrites või -eraklates, mis võimaldab neil järgida rangemat mõtlusele ja õpingutele pühendatud elustiili. Metsamunkade rüü on tumedama ja punakama tooniga.
Nunnad ehk bhikkhunid kannavad valget rüüd. Ehkki bhikkhudel (bhikkhunīdel) on sanghas ja kloostris erinevad staatused, kannavad nad kõik ühesuguseid rüüsid, ilma mingite täiendavate tunnusmärkideta.
Beyoncé Knowles
pisi|Beyoncé (2007) alt=|pisi|Beyoncé Beyoncé Giselle Knowles-Carter [bi'jonsei] (sündinud 4. septembril 1981 Texases Houstonis) on Ameerika Ühendriikide laulja, helilooja ja filminäitleja.
Theravaada
Ordineeritud
Bhikkhu võib ka loobuda oma staatusest, minnes ilmalikku ellu, ning võib ka jälle uuesti bhikkhuks saada.
Beyoncé Knowles
Beyoncé hakkas laulmise ja tantsimisega tegelema varajases lapsepõlves. Suurema tuntuse saavutas ta bändiga Destiny's Child, mis on kõigi aegade suurima müügieduga tüdrukutebänd. Nende albumeid on müüdud üle 50 miljoni eksemplari. Beyoncé alustas oma soolokarjääriga 2003. aastal, mil ilmus tema debüütalbum "Dangerously in Love". Tema albumeid on üle maailma müüdud rohkem kui 100 miljonit eksemplari.
Theravaada
Ilmikud
Upāsaka (meessoost) või upāsikā (naissoost) on (Gautama Buddha õpetuse) ilmikjärgija, kes ei ole pühitsetud mungaks, nunnaks ega noviitsiks, kuid kes peab kinni "Viiest tõotusest". Ilmikjärgijad võivad samuti elada kloostris või eraklas, olles mitmel viisil abiks. Nad võivad ka saata pühitsetud munka või nunna reisidel, ametiasutustes ja muudes olukordades või toimingutes.
Beyoncé Knowles
Näitlejana on Beyoncé kaasa löönud filmides "Austin Powers ja Kuldliige", "Roosa panter" ja "Dreamgirls".
Theravaada
Ilmikud
Igapäevases elus on tavalistele inimestele auasjaks toidu ja muu vajaliku annetamine munkadele ja nunnadele ning neid saatvate ilmikjärgijatele. Noormeestel on tavaks viibida mõnda aega noviitsina kloostris, elada mungaelu ja saada õpetusi.
Beyoncé Knowles
Lapsepõlv
Beyoncé isa on edukas ärimees ja mänedžer Mathew Knowles ning ema kostümeerija ja juuksur Tina Lawson. Oma eesnime sai Beyoncé ema neiupõlvenime järgi, sest perekonnanimi Beyincé oli käibelt kadumas. Beyoncél on noorem õde Solange Knowles (sündinud 1986. aastal), kes on samuti laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Theravaada
Ilmikud
Mitmesuguste pühade ja elusündmuste puhul külastatakse kloostreid ja templeid, saadakse õnnistusi ja nõuandeid, tehakse annetusi jne. Pühamute, Buddha või teiste pühade kujutiste, stuupade jm kohtade juurde asetatakse lilli, suitsevaid viirukeid ja põlevaid küünlaid, toite ja jooke ning kleebitakse nendele õhukesi kuldlehekesi. Palvetatakse, ennustatakse tulevikku jne. Sarnaselt toimetatakse ka kuninga või teiste väljapaistvate isikute piltide, kujude, monumentide vm mälestusmärkide juures ning ka Ganeša, Hanumani jt hinduistlike jumaluste puhul.
Beyoncé Knowles
Lapsepõlv
Beyoncé isa on mustanahaline ja ema kreool. Sellepärast on ta saanud hulgaliselt mustanahalistele mõeldud auhindu, ehkki tema nahk on üsna hele.
Theravaada
Ilmikud
Kõigis eluasemetes ja töökohtadel, kõigis ametiasutustes ja ettevõtetes, autodes, bussides, paatidel, laevadel jm on alati mõni pühakuju või pühamu või vähemalt värsked lilled või pärjad. Iga rajatise juures on tavaliselt kaks pühamut: üks pühendatud Brahma Sahampatile ja teine, "vaimude maja", kohalikele maavaimudele. Laialdaselt austatakse ka suuri ja vanu puid, maajumalannat Mae Thoranid jpt.