cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suur Gatsby
Tegelased
Jordan Baker – kuulus golfimängija ja Jay Gatsby pidude sage külastaja. Ta hindab iseseisvust, kuid teab, et 1920. aastatel elavale naisele on kasulik sõlmida abielu jõuka mehega. Jordan on Daisy pikaaegne sõbranna ja Nick Carraway silmarõõm. Tema kohta levivad kuuldused, et ta oli golfimängus sohki teinud. Autor kirjutas tegelaskuju, tuginedes džässiajastu amatöörgolfimängija Edith Cummingsile, kes oli rahvasuus tuntud kui The Fairway Flapper.
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Erialad
Magistriastmes on neli õppekava: kirjandus- ja teatriteadus, kultuurikorraldus, etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia ning folkloristika ja pärandirakendused (inglise keeles).
Suur Gatsby
Tegelased
Myrtle Wilson – Tom Buchanani armuke ja George Wilsoni abikaasa. Myrtle otsib väljapääsu oma igavast abielust Wilsoniga, ta januneb seikluste järele. Myrtlele meeldib Tom, kes ta seiklusiha rahuldab.
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Erialad
Doktoriõppes on kirjandus ja kultuuriteaduste õppekava, mis võimaldab valida viie eriala vahel: eesti ja võrdlev rahvaluule, eesti kirjandus, etnoloogia, maailmakirjandus ja teatriteadus. Lõpetamisel omandatakse filosoofiadoktori kraad.
Suur Gatsby
Adaptsioonid
"Suure Gatsby" põhjal on tehtud kuus filmi, esimene neist ilmus 1926. aastal ja viimane 2013. aastal.
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Orientalistikakeskus
Orientalistikakeskus loodi Tartu Ülikooli 17. juunil 1994. Selle eelkäijateks olid orientalistika laboratoorium (1991–1994), ajaloo ja semiootika laboratoorium (1983–1991) ja orientalistika kabinet (1955–1994). Aastatel 1994–2007 kuulus keskus ajaloo osakonna, 2007–2010 ajaloo ja arheoloogia instituudi koosseisu. Alates aastast 2011 on orientalistika keskus kultuuriteaduste instituudi koosseisus.
Suur Gatsby
1926 "Suur Gatsby"
Levitaja: Paramount Pictures
Väljalaskekuupäev: 21.11.1926
Režissöör: Herbert Brenon
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Orientalistikakeskus
Keskuse eesmärk on orientalistikaalase teadus- ja õppetöö korraldamine ja läbiviimine ning orientalistika arendusprojektide koordineerimine.
Suur Gatsby
1926 "Suur Gatsby"
Produtsendid: Jesse L. Lasky, Adolph Zukor
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Vaimse kultuuripärandi rakendusuuringute UNESCO õppetool
Kultuuriteaduste instituudi juures tegutseb vaimse kultuuripärandi rakendusuuringute UNESCO õppetool, mida juhatab kultuuriteaduste professor Kristin Kuutma.
Suur Gatsby
1926 "Suur Gatsby"
Näitlejad: Warner Baxter, Lois Wilson, William Powell
Stsenaristid: Owen Davis, Becky Gardiner, Elizabeth Meehan
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Vaimse kultuuripärandi rakendusuuringute UNESCO õppetool
Viimase 15 aasta jooksul on väga paljud maailma riigid ühinenud UNESCO vaimse kultuuripärandi kaitse konventsiooniga. Sellega koos on hüppeliselt kasvanud vajadus spetsialistide järele, kes mõistavad kultuuripärandi olemust, sellega seotud ühiskondlikke protsesse ning sotsiaalset ja majanduslikku konteksti. Vaimse kultuuripärandi rakendusuuringute UNESCO õppetooli eesmärk on neid protsesse toetada ja jälgida: luua teadusuuringutega uusi tõlgendusi, valmistada üliõpilasi ette tööks selles kiiresti arenevas valdkonnas ning luua juba tegutsevatele praktikutele võimalusi kogemusi vahetada ja uuemate uurimistulemustega kursis olla.
Suur Gatsby
1926 "Suur Gatsby"
Tegemist on tummfilmiga.
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Vaimse kultuuripärandi rakendusuuringute UNESCO õppetool
UNESCO õppetoolid edendavad kõrgharidust ja teadustööd UNESCO jaoks olulistel teemadel. Vaimse kultuuripärandiga seotud õppetoole on maailmas praegu kaheksa. UNESCO õppetoolide võrgustikku tervikuna kuulub üle 860 õppetooli 115 riigist.
Suur Gatsby
1946 "Suur Gatsby"
Levitaja: Paramount Pictures
Režissöör: Elliott Nugent
Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituut
Vabade kunstide professuur
Esimesena oli vabade kunstide professor 1993. aastal eesti luuletaja ja kirjastaja Hando Runnel. Järgnevalt on seda ametikohta pidanud Madis Kõiv, Jaak Rähesoo, Jüri Arrak, Veljo Tormis, Jaan Kross, Elmo Nüganen, Jaan Kaplinski, Leonhard Lapin, Ain Kaalep, Tõnu Õnnepalu, Tiit Pääsuke, Mati Unt, Vilen Künnapu, Andres Ehin, Helena Tulve, Arvo Valton, Ene-Liis Semper, Vello Salo, Sirje Helme, Arvo Pärt, Merle Karusoo, Kristiina Ehin, Valdur Mikita, Peeter Laurits, Ilmar Raag, Kärt Summatavet, Olga ja Priit Pärn ning Hasso Krull. Kolmekümnes vabade kunstide professor on Reet Aus.
Arktiliste kultuuride keskus
Arktiliste kultuuride keskus rajati 2021. aastal. Keskuse üheks oluliseks eesmärgiks on Arktikaga seotud teadus- ja arendustöö kontsentreerimine ja antud valdkonna spetsialistide olemasolu parem teadvustamine rahvusvaheliselt. Arktiliste kultuuride keskuses tegutsevad hetkel kultuuriteaduste instituudi teadlased, kes on juba kaua põhjarahvaid uurinud. Arktiliste kultuuride keskus on väljaspool Venemaad sellel alal maailma suurim keskus. Keskus on lisaks teadustegevusele oluline partner ka Eesti Välisministeeriumile, mille eestvedamisel püüab Eesti saada Arktika Nõukogu vaatlejaliikmeks.
Suur Gatsby
1946 "Suur Gatsby"
Näitlejad: Alan Ladd, Betty Field, Macdonald Carey, Ruth Hussey, Barry Sullivan, Shelley Winters ja Howard Da Silva
Stsenaristid: Richard Maibaum ja Cyril Hume (lavaline adaptsioon: Owen Davis)
Helilooja: Robert Emmett Dolan
Filmikunst: John F. Seitz
Monteerija: Ellsworth Hoagland
1974 "Suur Gatsby"
Levitaja: Newdon Productions ja Paramount Pictures
Väljalaskekuupäev: 29.03.1974
Režissöör: Jack Clayton
Näitlejad: Sam Waterston, Mia Farrow, Robert Redford, Bruce Dern ja Karen Black
Stsenarist: Francis Ford Coppola
2000 "Suur Gatsby"
Režissöör: Robert Markowitz
Televisiooni jaoks loodud film
Näitlejad: Toby Stephens, Mira Sorvino, Paul Rudd
2002 "G"
Režissöör: Christopher Scott
Kaasajastatud
Näitlejad: Richard T. Jones, Blair Underwood, Chenoa Maxwell
2013 "Suur Gatsby"
Režissöör: Baz Luhrmann
Näitlejad: Leonardo DiCaprio, Carey Mulligan, Tobey Maguire
Kriitika
Fitzgerald pidas romaani oma parimaks teoseks. Kriitikud on öelnud, et ükski lause pole selles teoses üleliigne. Teose ilmumisajal olid arvustused valdavalt positiivsed, kuid müük polnud kuigi suur. "Suur Gatsby" polnud sama menukas kui autori varasemad romaanid "Teisel pool paradiisi" (1920) ja "Ilus ja neetu" (1922). Elu lõpus pidas Fitzgerald end läbikukkunud ja unustatud kirjanikuks. Teise maailmasõja ajal hinnati aga teos ümber ning tänapäeval on sel tähtis koht Ameerika kirjandusloos. Seda peetakse tänaseni üheks ajaloo parimaks ja olulisimaks Ameerika romaaniks.
Holmi lõugas
Holmi lõugas (eestirootsi keeles Holmsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare läänerannikul.
Lahe koordinaadid on.
Kanye West
Kanye Omari West (sündinud 8. juunil 1977) on USA räppar, laulja, muusikaprodutsent ja moedisainer. Teda on peetud üheks kõige mõjukamaks muusikuks läbi aegade.
Ta sündis Atlantas ja kasvas üles Chicagos, kus saavutas varastel 2000ndatel tuntuse produtsendina plaadifirmas Roc-A-Fella Records. Soolokarjäär räpparina algas tema debüütalbumiga The College Dropout (2004), mis pälvis tunnustust kriitikutelt ja saavutas kommertsedu.
Kanye West on üks maailma kõige edukamaid muusikuid, kelle plaate on müüdud üle 160 miljoni. Ta on võitnud 22 Grammy auhinda ja hulgaliselt muid auhindu. Ajakiri Time on teda kahel korral (2005 ja 2015) paigutanud saja kõige mõjukama inimese hulka maailmas.
Eesti muusikute hulgas on Kanye West olnud suureks eeskujuks Tommy Cashile.
Kanye West on olnud abielus Kim Kardashianiga ning neil on 4 last.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia riigiehituse valdkonnas on Sahha riiklik auhind riigiehituse valdkonnas.
Ammossovi-nimelist riiklikku preemiat antakse välja 1997. aastast. Auhind on nimetatud Maksim Ammossovi auks. Auhind määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea korraldusega ning laureaadi nimi kuulutatakse välja vabariigi aastapäevaks – 27. aprilliks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
1. jaanuar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone 2015. aasta viimase päeva jooksul 22 korral. 2016. aasta esimeste tundide jooksul registreeriti 15 relvarahu rikkumist. Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes, polkovnik Oleksandr Motuzjaniku keskpäevase teate kohaselt ei kandnud valitsusväed 2015. aasta viimasel päeval kaotusi. Mariupoli lähistel sai surmavalt haavata pataljoni Azov võitleja. Gorlivka piirkonnas sai snaipri tabamusest surma üks Ukraina sõjaväelane.
Valitsusvastaste relvajõudude esindaja teatel hukkus aasta esimestel tundidel üks nende võitleja, kui valitsusväed ründasid Donetski lennuvälja piirkonda ning Mariupoli ja Novoazovski vahel asuvat Kominternove küla.
2. jaanuar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikusel teatel rünnati valitsusvägede positsioone aasta esimesel päeval 42 korral. Kaks relvarahu rikkumist leidis aset 2. jaanuari esimestel tundidel. Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes, polkovnik Andri Lõssenko, keskpäevase teate kohaselt ei registreeritud möödunud ööpäeva jooksul relvarahu rikkumisi Luhanski oblastis. Aasta esimesel päeval sai Donbassis, lahingutegevuse piirkonnas surma üks Aidari pataljoni võitleja ning vigastada kaks Ukraina sõjaväelast.
1. jaanuaril Vene-Ukraina piiril patrullides haavata saanud Ukraina sõjaväelane suri saadud haavadesse Stanõtsja Luhanska haiglas.
4. jaanuar kaart
Sõjaväe pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 11 korral, alanud päeva esimestel tundidel 4 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel ei kandnud valitsusväed möödunud ööpäeval kaotusi.
Moskvas anti teada GRU – mis mängis Lääne analüütikute kinnitusel võtmerolli Krimmi okupeerimises ning sellele järgnenud sõjalises vastasseisus Donbassis – ülema Igor Serguni surmast.
5. jaanuar kaart
Sõjaväe pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 20 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel ei kandnud valitsusväed möödunud ööpäeval kaotusi.
6. jaanuar kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel ei kandnud valitsusväed möödunud ööpäeval kaotusi. Valitsusvägede positsioone rünnati 23 korral.
7. jaanuar kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas haavata üks valitsusvägede võitleja. Ukraina sõjaväe positsioone rünnati 51 korral.
8. jaanuar kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas haavata üks valitsusvägede võitleja. Valitsusvägede positsioone rünnati 24 korral. 8. jaanuari öösel umbes kella 01:00 ajal avati valitsusvägede Opõtne juures asuvate positsioonide suunas veerand tundi kestnud pidev tuli.
9. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 29 korral. Luhanski oblastis ja Mariupoli piirkonnas relvarahu rikkumisi ei registreeritud. Valitsusväed kaotusi ei kandnud.
11. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 21 korral. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud. Donetski oblastis Zaitseves sai surma üks ja haavata üks Ukraina sõjaväelane.
12. jaanuar kaart
Sõjaväe pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 35 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud. Donetski oblastis Semõgirja lähistel toimus vaenupoolte vahel relvakokkupõrge.
13. jaanuar kaart
Sõjaväe pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 24 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud. Rahvuskaardi meedik suri lahingutegevuses saadud haavadesse.
Presidendid Obama ja Putin vestlesid telefonitsi, teiste teemade kõrval oli arutluse all ka Ukraina kriis. Valgevene pealinnas Minskis algas kolmepoolse kontaktgrupi kohtumine.
Taasiseseisvumispäev
pisi|Ajaloolane [[Eero Medijainen kõnelemas Eesti taasiseseisvumispäeval Vabadussõja mälestussamba ees Tartus, tema taga naiskoor Emajõe Laulikud. 20. august 2012]] pisi|Rahvas Eesti taasiseseisvumispäeva tähistamisel Tartus. 20. august 2012
Iseseisvuse taastamise päev (ka Taasiseseisvumispäev) on Eesti Vabariigi riigipüha, millega igal aastal 20. augustil tähistatakse Eesti Vabariigi de facto taastamist Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusega Eesti riiklikust iseseisvusest, mis võeti Eesti Komiteega kooskõlastatult vastu Eesti Vabariigi Ülemnõukogu istungil 20. augustil 1991 kell 23.03.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
16. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
Taasiseseisvumispäev
Sama dokumendiga otsustati moodustada Eesti Vabariigi põhiseaduse väljatöötamiseks Põhiseaduse Assamblee, mille "koosseis kujundatakse delegeerimise teel Eesti Vabariigi kõrgeima seadusandliku riigivõimuorgani Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ning Eesti Vabariigi kodanikkonna esinduskogu Eesti Kongressi poolt" ja viia läbi Eesti Vabariigi uue põhiseaduse järgi Eesti Vabariigi parlamendivalimised 1992. aasta jooksul.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
16. jaanuar kaart
Kella 11:40 ajal tulistati Donbassi oblastis Marjinka lähistel OSCE soomustatud sõidukit.
Taasiseseisvumispäev
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu lähtus oma otsuses Eesti Vabariigi järjekestvusest rahvusvahelise õiguse subjektina.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
18. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud. 17. jaanuaril sai lahingutegevuse piirkonnas haavata üks Ukraina sõjaväelane. Kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata lõhkekeha plahvatuse läbi.
19. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud, valitsusväed kaotusi ei kantud.
Donetski lennuvälja piirkonnas hukkus Ukraina vabatahtlike korpuse rühmakomandör.
20. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 17 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud, haavata sai üks Ukraina sõjaväelane.
Taasiseseisvumispäev
27. jaanuaril 1998 Riigikogu poolt vastu võetud "Pühade ja tähtpäevade seaduse" parandusega sätestati taasiseseisvumispäev riigipühaks ja töövabaks päevaks ning sama aasta 20. augustil tähistati seda esimest korda riiklikult.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
21. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 29 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud, haavata sai kuus Ukraina sõjaväelast.
22. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 69 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud, haavata sai üks Ukraina sõjaväelane, üks Ukraina sõjaväelane sai vigastada lõhkekeha plahvatuse läbi.
ATO pressikeskuse pressiesindaja kinnitusel oli aasta algusest alates lahingutegevuse piirkonnas hukkunud 43 valitsusvastaste relvajõudude võitlejat ja 52 saanud vigastada.
23. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, Luhanski oblastis vaherahu rikkumisi ei registreeritud. Üks Ukraina sõjaväelane sai surma lõhkekeha plahvatuse läbi, lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
Taasiseseisvumispäev
Kuigi ,,Taasiseseisvumispäev" on üldsuses levinud mõiste, käsitlevad ametlikud riigiorganid tähtpäeva kui iseseisvumise taastamise päeva.
Ajalugu
Kuna taasiseseisvumispäeva tähistati alguses peamiselt Keskerakonna ja selle esimehe Edgar Savisaare initsiatiivil, hakati seda pilkamisi kutsuma edgaripäevaks:
"Noorematele kaaskodanikele on ehk hakanud tekkima mulje, et tegu on mingi Keskerakonna erapeoga. Reformierakonnast on rahva sekka lastud koguni mõiste edgaripäev," kirjutas poliitik ja kirjanik Teet Kallas 1998. aastal.
"Veel 10–15 aastat tagasi ei tahtnud keegi 20. augustist midagi kuulda, vaid Savisaar tähistas seda erakonnakaaslastega," meenutas 2011. aastal Keskerakonna poliitik Heimar Lenk uudisteportaali Delfi teatel. "Mart Laar ja teised aga rääkisid, et Eestil on iseseisvuspäev ning mitte mingi taasiseseisvuspäev ja nimetasid 20. augustit irooniliselt edgaripäevaks."
Hiljem on hakatud 24. veebruaril tähistatava iseseisvuspäeva ning 20. augustil tähistatava taasiseseisvumispäeva vastandamist pidama kunstlikuks, pilkenime edgaripäev aga osaliselt eksitavaks:
"Pilkenimi edgaripäev ei tähista Savisaare juhtrolli selle kuupäeva otsuses, sest tegemist oli siiski esindus-, mitte täitevvõimu otsusega," kirjutas 2008. aastal Eesti Päevalehe ajakirjanik Heiki Suurkask. "Kuid ta tähistab kuupäeva endale kahmamist."
2007. aastal spekuleeris Õhtuleht, et parempoolsete valitsusparteide (koalitsioonis olid Reformierakond, Isamaa ja Res Publica Liit ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond) ja Keskerakonna vastasseisus võtab riik Savisaarelt ära "selle päeva monopoli": "Nii viiakse ka vabariigi juubeliaastal 20 aastat tagasi suve hakul peetud öölaulupeod üle hoopis 20. augustile ning võetakse sellega Savisaarelt võimalus lauluväljakul sel päeval oma üritus korraldada. Toimub Savisaare neutraliseerimine, et ta ei saaks lauluväljakut kasutada oma stsenaariumi järgi rahva hullutamiseks."
"Mul on väga hea meel, et meedia läheneb sellele tähtpäevale vaba hingega, ning et see päev on vabanemas edgaripäeva imagost, sest Edgar, kuidas öeldagi, tut ne pritšom," nentis 2011. aasta taasiseseisvumispäeva eel Indrek Toome, kes oli aastatel 1988 kuni 1990 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees ja Eesti NSV Valitsuse peaminister.
Čarnaŭčycy
Čarnaŭčycy (valgevene keeles Чарнаўчыцы, transkribeerituna Tšarnavtšõtsõ, poola keeles Czarnawczyc, ka Czernawczyce või Czerniawczyce) on küla (varem linn ja alev) Valgevenes Bresti oblasti Bresti rajoonis, Čarnaŭčycy külanõukogu halduskeskus. 2005. aastal oli seal 2402 elanikku.
Čarnaŭčycys on keskkool, raamatukogu ja klubi. Vaatamisväärsusteks on endine kreekakatoliku, praegune õigeusu kirik aastast 1733, samuti katoliku kirik (1585–1595).
Orbiitgraaf
Orbiitgraaf G_{n} on graafi G alamgraaf, mille servad e_{ij} vastavad ühe binaarorbiidi \Omega_n elementidele (st tipupaaridele). Orbiitgraafi on nimetatud ka positsioonistruktuuriks.
Čarnaŭčycy
Ajalugu
Esimest korda on Čarnaŭčycyt mainitud XV sajandil, mil küla oli Wawczkiewiczite valdus. XV sajandi lõpus vahetasid Wawczkiewiczid Iliniczitega valdusi ja omanikke vahetas ka Čarnaŭčycy. XVI sajandi alguseks olid Iliniczid kogunud endale Bresti ümbrusse suured valdused, mille keskuseks oli Čarnaŭčycy. 1521. aastal sai külast alev.
1566. aastal said alevi omanikeks Radziwillid. Alevist sai selle suguvõsa residents ja krahvkonna keskus. Alevis oli Radziwillide loss, samuti ehitas see suguvõsa sinna katoliku kiriku, milles gooti stiili elemendid põimuvad renessansi omadega. Alevit läbis suur Lublini ja Vilniuse vaheline kaubatee, mis avati 1609. aastal. Alevit läbis ka mitu kohaliku tähtsusega teed.
1718. aastal andis Poola kuningas August II Čarnaŭčycyle linnaõigused. 1777. aastal rajati linna 11 vesirattaga vesiveski.
Poola jagamisel 1795. aastal läks Čarnaŭčycy Venemaa Keisririigi koosseisu. Ühtlasi läks asula Grabowskite valdusse. Seoses Poola ülestõusuga 1831. aastal arreteeriti kohalik vaimulik, ühtlasi anti sealne katoliku kirik Moskva patriarhaadile üle.
Orbiitgraaf
Orbiitgraafid on olulised atribuudid graafi struktuuri uurimisel, nad toovad esile või avavad graafi G erinevaid "varjatud külgi". Seda just sümmeetriliste või suuri binaarorbiite omavate graafide puhul.
Čarnaŭčycy
Ajalugu
1919–1939 kuulus Čarnaŭčycy Poolale. 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu, see üleminek tõi kaasa alevi muutmise külaks. 1987. aastal taastati tulekahjus hävinud endine kreekakatoliku kirik, ühtlasi võeti see kasutusele õigeusu kirikuna.
Orbiitgraaf
Orbiitgraafide omadusi
Vaatluse all on ka graafi teist ja kõrgemat järku orbiitgraafid, st orbiitgraafide orbiitgraafid. Kõrgemat järku orbiitgraafide indutseerimine on koonduv protsess, see lõpeb alati mõne madalamat järku orbiitgraafi või lähtegraafiga isomorfse graafi esiletuleku või selle taastamisega.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
24. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 38 korral, haavata sai kaks valitsusvägede võitlejat. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei fikseeritud.
25. jaanuar kaart
24. jaanuaril rünnati valitsusvägede positsioone 29 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
26. jaanuar kaart
25. jaanuaril rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, Piskõs sai üks valitsusvägede võitleja haavata. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
27. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 66 korral, haavata sai üks valitsusvägede võitleja. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei fikseeritud.
28. jaanuar kaart
27. jaanuaril rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
29. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 71 korral, haavata sai kaks valitsusvägede võitlejat.
President Porošenko kinnitas lütseumiõpilastele esinedes, et sõjas on hukkunud 2269 Ukraina sõjaväelast.
31. jaanuar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 36 korral. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm sai haavata. Lõhkekeha plahvatuse läbi sai surma üks ja haavata üks valitsusvägede võitleja.
1. veebruar kaart
Jaanuari viimasel päeval rünnati valitsusvägede positsioone 53 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
Berliinis Angela Merkeliga kohtunud Petro Porošenko kinnitas, et jaanuarikuu jooksul tulistati valitsusvägede positsioone enam kui 1200 korral, sealhulgas 2015. aasta Minski leppega keelustatud raskerelvadest.
2. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel avati möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede positsioonide suunas tuli 56 korral. Haavata sai kaks Ukraina sõjaväelast. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral. OSCE Ukraina spetsiaalse seiremissiooni esindaja Alexander Hug kinnitas raskerelvastuse kasutamist Zaitseves.
President Porošenko kinnitas Bildile antud intervjuus, et avaliku sõja oht Venemaaga (risk of open war with Russia) on tõsisem kui eelmisel aastal.
Medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks
pisi|150px|Medal Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks '''Medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks''' oli Nõukogude Liidus väljaantud juubelimedal, millega autasustati silmapaistvaid töölisi, teenistujaid, teadlasi ja sõjaväelasi Lenini 100. sünniaastapäeva puhul aprillis 1970. Medalil oli kolm varianti: sõjaväeline variant, tsiviilvariant ja välismaalaste variant. Kogutiraaž oli umbes 11 miljonit.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta jaanuar–märts)
3. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval registreeriti Donetski oblastis 55 rünnakut valitsusvägede positsioonidele, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata. Improviseeritud lõhkekeha plahvatuse läbi sai surma üks ja vigastada neli Ukraina sõjaväelast. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
4. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval registreeriti 55 rünnakut valitsusvägede positsioonidele, Gorlivka piirkonnas sai üks Ukraina sõjaväelane haavata.
5. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval registreeriti 81 rünnakut valitsusvägede positsioonidele, üks Ukraina sõjaväelane sai surma, kolm haavata. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
6. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati 5. veebruaril valitsusvägede positsioone 84 korral. 11 Ukraina sõjaväelast sai haavata. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
7. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati 6. veebruaril valitsusvägede positsioone 47 korral. Donetski oblastis Marjinka juures sai snaipri kuulist haavata üks Ukraina sõjaväelane. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
8. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 7. veebruaril relvarahu rikkumisi 61 korral. Donetski oblastis Marjinkas sai haavata üks Ukraina sõjaväelane. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
10. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 9. veebruaril relvarahu rikkumisi 45 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
Hommikul kell 7:56 sõitis Donetski oblastis Marjinka lähistel "hallis tsoonis" miinile väikebuss Volkswagen Transporter, kolm inimest hukkus kohapeal, neljas suri teel haiglasse.
Donetski lennuvälja läheduses sai improviseeritud lõhkekeha plahvatuse läbi surma üks Ukraina 58. brigaadi võitleja, kaks sai haavata.
11. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 10. veebruaril relvarahu rikkumisi 50 korral. Hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm sai haavata.
12. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 11. veebruaril relvarahu rikkumisi 53 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kaks Ukraina sõjaväelast. Donetski oblastis Zaitseves sai koduõues miinikillust haavata tsiviilelanik. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
13. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 12. veebruaril relvarahu rikkumisi 67 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
14. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 13. veebruaril relvarahu rikkumisi 69 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas haavata seitse Ukraina sõjaväelast. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
15. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 14. veebruaril relvarahu rikkumisi 71 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
16. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 15. veebruaril relvarahu rikkumisi 79 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas surma kolm ja haavata kuus Ukraina sõjaväelast.
17. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 16. veebruaril relvarahu rikkumisi 60 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
18. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 17. veebruaril relvarahu rikkumisi 53 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas surma üks ja haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
19. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 18. veebruaril relvarahu rikkumisi 55 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas Marjinkas haavata üks Ukraina sõjaväelane.
Päeva jooksul registreeriti 22 relvarahu rikkumist.
20. veebruar kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt registreeriti 19. veebruaril relvarahu rikkumisi 54 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja keskpäevasel teatel sai lahingutegevuse piirkonnas, Avdijivka lähistel, haavata neli Ukraina sõjaväelast. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
Päeva jooksul registreeriti 18 rünnakut valitsusvägede positsioonidele.
21. veebruar kaart
Päeva jooksul registreeriti 17 rünnakut valitsusvägede positsioonidele.
22. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata. Lõhkekeha vale käsitlemise tõttu sai vigastada 11 valitsusvägede võitlejat.
23. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
24. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 84 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
Zaitseve piirkonnas toimus ligi ööpäeva kestnud lahing, mis lõppes alles 25. veebruari esimestel tundidel.
25. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 56 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
26. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval kella 18:00-st kuni keskööni rünnati valitsusvägede positsioone 10 korral, Granitnes hukkus üks valitsusvägede võitleja. Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
27. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
28. veebruar kaart
27. veebruari õhtul kella 18.00-st keskööni rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, üks Ukraina sõjaväelane sai haavata.
29. veebruar kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 71 korral, valitsusväed lahingutegevuses kaotusi ei kandnud. Donetski oblastis lendas fugassil õhku Ukraina sõjaväe veoauto, üks sõjaväelane sai surma, teine langes vangi.
1. märts kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 54 korral, kom Ukraina sõjaväelast sai haavata. Luhanski oblastis lendas õhku Ukraina sõjaväe veoauto, kolm sõjaväelast sai surma, kaks haavata.
3. märts kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone 2. märtsil 62 korral, sealhulgas 28 korral Mariupoli suunal. Koidikul kasutati ründamiseks mitmelasulisi raketiheitjaid Grad. Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes keskpäevase teate kohaselt sai möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas surma üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Genfis avaldatud ÜRO aruande olukorra kohta konfliktipiirkonnas kohaselt oli sõja algusest alates hukkunud vähemalt 9167 inimest ja saanud vigastada vähemalt 21 000 inimest.
4. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
Pariisis toimunud nn Normandia neliku kohtumisel positiivseid tulemusi ei saavutatud.
5. märts kaart
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 26 korral.
6. märts kaart
5. märtsil hukkus Donetski oblastis Avdijivka piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, relvarahu rikkumisi registreeriti 52 korral.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 7 korral, sealhulgas 122 mm suurtükkidest.
7. märts kaart
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 25 korral, sealhulgas 22 korral Donetski ümbruses ja 3 korral Mariupoli piirkonnas.
8. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kolm Ukraina sõjaväelast, relvarahu rikkumisi registreeriti 54 korral, sealhulgas 41 korral Donetski suunal (sh 1 relvakkokkupõrge) ja 13 korral Mariupoli piirkonnas.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral.
9. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kaheksa Ukraina sõjaväelast, relvarahu rikkumisi registreeriti 43 korral, sealhulgas 37 korral Donetski suunal ja 5 korral Mariupoli piirkonnas.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 22 korral, sealhulgas 19 korral Donetski ümbruses.
Venemaa lõunaosas, valitsusvastaste relvajõudude poolt kontrollitava territooriumi läheduses toimusid sõjaväeõppused.
10. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas surma üks ja haavata üks Ukraina sõjaväelane, relvarahu rikkumisi registreeriti 49 korral. Avdijivka piirkonnas toimus 11 tundi kestnud lahing, Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 18 korral.
11. märts kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes teatel ei kandnud valitsusväed 10. märtsil kaotusi, relvarahu rikkumisi registreeriti 47 korral.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 31 korral.
12. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas surma kaks Ukraina sõjaväelast ja haavata üks valitsusvägede võitleja, relvarahu rikkumisi registreeriti 75 korral, sealhulgas 59 korral Donetski suunal ja 15 korral Mariupoli piirkonnas.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral.
13. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas haavata seitse Ukraina sõjaväelast, relvarahu rikkumisi registreeriti 71 korral.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 20 korral, sealhulgas 18 korral Donetski ja Gorlivka piirkonnas.
14. märts kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas surma üks ja haavata üks Ukraina sõjaväelane, relvarahu rikkumisi registreeriti 44 korral.
Päeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral, sealhulgas 12 korral Donetski ja Gorlivka piirkonnas.
15. märts kaart
Möödunud ööpäeval registreeriti lahingutegevuse piirkonnas relvarahu rikkumisi 42 korral, Mariupoli suunal rünnati Ukraina sõjaväe positsioone tankidega. Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes keskäevase teate kohaselt sai 14. märtsil lahingutegevuse piirkonnas haavata 2 Ukraina sõjaväelast.
ATO staabi pressiesindaja õhtuse teate kohaselt rünnati päeva jooksul valitsusvägede positsioone 14 korral.
16. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai haavata 6 Ukraina sõjaväelast. Novotrojitske piirkonnas toimus kaks relvakokkupõrget. Valitsusvastaste relvajõudude pressiesindaja, Eduard Bassurini teatel rikkus Ukraina sõjavägi 15. märtsil relvarahu 38 korral.
17. märts kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rikkusid valitsusvastased relvajõud möödunud ööpäeval relvarahu 52 korral, valitsusvastaste relvajõudude pressiesindaja teatel rikkus Ukraina sõjavägi 16. märtsil relvarahu 43 korral. Hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kaks sai haavata.
18. märts kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rikkusid valitsusvastased relvajõud möödunud ööpäeval relvarahu 42 korral, valitsusvastaste relvajõudude pressiesindaja teatel rikkus Ukraina sõjavägi 17. märtsil relvarahu 51 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes keskäevase teate kohaselt sai 17. märtsil lahingutegevuse piirkonnas surma üks ja haavata 3 Ukraina sõjaväelast; Bassurini teatel sai eelmisel päeval miinile sõitnud Ukraina armee sõidukis surma 3 Ukraina sõjaväelast ja haavata mitu valitsusvägede võitlejat.
19. märts kaart
Ameerika Ühendriikides Connecticutis New Haveni sõjaväehospidalis suri haavadesse seal 2014. aastast ravil viibinud Ukraina sõjaväelane. Lahingutegevuse piirkonnas Ukraina pool kaotusi ei kandnud.
21. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses surma kaks ja haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
22. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
23. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses surma üks ja haavata kümme Ukraina sõjaväelast.
24. märts kaart
23. märtsil sai lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõjaväelast. Stanõtsja Luhanskas sai kaks ajateenijat vigastada püünislõhkekeha plahvatuse läbi.
25. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata kuus Ukraina sõjaväelast, neist viis Avdijivkas.
26. märts kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt avati 25. märtsil valitsusvägede positsioonide suunas tuli 39 korral. Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes keskpäevase teate kohaselt hukkus möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas 2 Ukraina sõjaväelast, 8 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Lõhkekeha plahvatuse läbi sai vigastada 3 sõjaväelast.
Hommikul kell 5.30 sai Donetskist 23 km kaugusel põhjas asuvas Zaitseves mürsutabamuse elumaja, vigastada sai vanem naisterahvas.
Kremli kõneisik Dmitri Peskov kinnitas järjekordselt, et Donbassis ei ole ega ole olnud vene sõjaväelasi.
27. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõjaväelast.
28. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses surma üks ja haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
29. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata kuus Ukraina sõjaväelast. Üks valitsusvägede võitleja hukkus liiklusavariis.
Olukord oli jätkuvalt pingeline Zaitseve piirkonnas.
30. märts kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõjaväelast.
Austraalia endine peaminister Tony Abbott avaldas Ukrinformile antud intervjuus arvamust, et lääneriigid peaksid toetama Ukrainat relvadega ja mitte kartma Putinit.
31. märts
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 49 korral.
Alam-Sileesia
pisi|Sileesia vapp, [[Hugo Ströhl (1851–1919)]]
Alam-Sileesia (poola Dolny Śląsk; tšehhi Dolní Slezsko; ladina Silesia Inferior; saksa Niederschlesien; sileesia saksa: Niederschläsing; sileesia Dolny Ślůnsk) on ajaloolise ja geograafilise Sileesia piirkonna loodeosa; Ülem-Sileesia on kagus.
Läbi oma ajaloo oli Alam-Sileesia keskaegsete Poola kuningriigi, Böömimaa kuningriigi ja aastast 1526 Austria Habsburgide kontrolli all. Aastal 1742 annekteeriti peaaegu kogu piirkond Preisi kuningriigi poolt ja sai aastal 1871 Saksa keisririigi osaks; välja arvatud väike osa, mis moodustas Alam-Sileesia Nysa hertsogkonna lõunaosa ja liidendati aastal 1742 Austria Sileesiaga. Pärast aastat 1945 langes endise Preisi Alam-Sileesia provintsi põhiosa Poola Rahvavabariigile, väiksem osa Oder-Neisse liinist läänes jäi Ida-Saksamaale.
Geograafia
pisi|360px|Ajalooline Sileesia, kantud tänapäeva riigipiiridele: sinine kontuur = keskaegne Böömimaa kroonimaa (pärast Krosno kaotamist) kollane kontuur = Preisi Sileesia aastast 1815 (koos Ülem-Lausitzi ja Kłodzkoga, kuid ilma Austria Sileesiata)
Alam-Sileesia lõunapiiriks on Lääne- ja Kesk-Sudeetide mäeahelik, mis alates kõrgkeskajast moodustab piiri Poola Sileesia ja tänapäeva Tšehhi vabariigi ajaloolise Böömimaa piirkonna vahel. Bóbri ja Kwisa jõge peetakse algseks läänepiiriks, siiski ulatus Sileesia Żagańi hertsogkond üle Neisse jõe, hõlmates läänekaldal kaks küla (Pechern ja Neudorf), mis said Sileesia osaks aastal 1413.
Hilisem Preisimaa Sileesia provints sisaldas rohkesti külgneva ajaloolise Ülem-Lausitzi maid, mille Saksimaa kuningriik loovutas aastal 1815 pärast Napoleoni sõdu ja mille läänepoolseim punkt asus läänes väikeses Lindenau külas (kuulub nüüd Saksamaa Brandenburgi liidumaale). Põhjas ulatus Alam-Sileesia algselt kuni Świebodzinini ja Krosno Odrzańskieni, mis omandati Brandenburgi markkrahvide poolt aastal 1482. Baryczi jõgi moodustab piiri ajaloolise Suur-Poolaga kirdes, Ülem-Sileesia maad jäävad kagusse.
Halduslikult jaguneb Poola Alam-Sileesia Alam-Sileesia vojevoodkonna (välja arvatud Ülem-Lausitzi Lubańi ja Zgorzeleci ning endise Böömimaa Kłodzko maakonnad), Lubuszi vojevoodkonna lõunaosa (s.o Krosno Odrzańskie, Nowa Sóli, Świebodzini, Żagańi ja Zielona Góra maakonnad koos Zielona Góra linnaga), samuti Opole vojevoodkonna lääneosa (Brzegi, Olesno ja Nysa maakonnad) vahel.
Endise Żagańi hertsogkonna väike osa Neisse läänekaldal on tänapäeval Krauschwitzi valla osa Saksimaa Görlitzi kreisis, suuremad Preisi Sileesia Ülem-Lausitzi osad Neissest läänes hõlmavad Görlitzi ja Hoyerswerda linna, mis tänapäeval moodustavad Saksi Görlitzi ja Bautzeni kreiside põhjaosa, samuti Brandenburgi Oberspreewald-Lausitzi kreisi lõunaosa. Endise Nysa hertsogkonna lõunaosa, mis langes aastal 1742 Austria Sileesiale, nimelt Jeseníki ringkond ning Heřmanovice, Mnichov ja Železná, samuti Vrbno pod Pradědemi osad Bruntáli ringkonnas, kuulub tänapäeval Tšehhi vabariiki.
Sudeedid
pisi|[[Śnieżka]]
Sudeedid on geoloogiliselt mitmekesine mäeahelik, mis venib 280 km ulatuses alates Lausitzi mägismaast läänes kuni Moraavia väravateni idas. See jaguneb topograafiliselt Lääne-, Kesk- ja Ida-Sudeetideks.
Sudeetide Alam-Sileesia osas on Jizera mäed (kõrgeim tipp Wysoka Kopa, 1126 m), kus kolmikpunkt Ülem-Lausitzi ja Böömimaaga paikneb Smrki tipu juures, koos külgneva Krkonošega (saksa Riesengebirge) (kõrgeim tipp Śnieżka, 1602 m); Rudawy Janowickie (Skalnik, 945 m); Öökullimäed (Wielka Sowa, 1015 m); Kivimäed (Waligóra 936 m); Wałbrzychi mäed (Borowa 853 m) ja Kaczawskie mäed (Skopiec, 724 m), koos Ostrzycaga, 501 m, ümbritsevad need Jelenia Góra orgu, 420–450 m; Ślęża massiiv (Ślęża mägi 718 m).