cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
Aprill 2020
27. aprilli seisuga oli tuvastatud 1647 nakatunut ja tehtud 48 406 testi. Haigusse oli surnud 50 inimest. Haiglas oli 95 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 233 inimest. Valitsus kinnitas otsuse, mille järgi ei toimu Eestis mais ja juunis avalikke üritusi ning suurüritused on ära jäetud kuni augusti lõpuni. Teatati ka otsusest leevendada piiranguid kaubandusele ja teenindusele Saaremaa ja Muhu vallas ning täiendavate erilubade väljaandmise alustamisest, mis lubavad liikuda saarte ja mandri vahel.
28. aprilli seisuga oli tuvastatud 1660 nakatunut ja tehtud 49 527 testi. Haigusse surnute arv püsis 50 peal. Haiglas oli 91 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 240 inimest. Päev hiljem korrigeeriti alla tuvastatud nakatunute ja haiglast välja kirjutatute arvu. Valitsuse teadusnõukogu liikmed soovitasid eriolukorra piiranguid kiiremas tempos leevendada, sest nakatumiste arv langeb üle riigi. Kuressaares alustati Kaitseväe välihaigla kokkupakkimist. Kokku sai seal selle aja jooksul ravi 15 patsienti.
29. aprilli seisuga oli tuvastatud 1666 nakatunut ja tehtud 51 188 testi. Uusi surnuid ei lisandunud. Haiglas oli 89 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 236 inimest. Pärnus tuvastati kordustesti käigus Tammiste hooldekodus 17 inimese nakatumine. Varem oli seal tuvastatud kolm nakatunut.
30. aprilli seisuga oli tuvastatud 1689 nakatunut ja tehtud 52 741 testi. Haigusse oli surnud 52 inimest. Haiglas oli 75 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 249 inimest.
Surmajuhtumeid päevas pandeemia esimese laine ajal. Graafik katab perioodi 12. märtsist kuni 12. juunini ja põhineb Tervise Arengu Instituudi andmestikul. Esimese laine ajal jäi enim surmajuhtumeid aprilli.
Mai 2020
pisi|left|Koroonaviiruse kontroll 2. mail Tartus 2. mai seisuga oli tuvastatud 1699 nakatunut ja tehtud 54 464 esmast testi. Haigusse oli surnud 53 inimest. Haiglas oli 74 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 244 inimest ja lõpetatud oli 256 haigusjuhtu. Tuvastatud juhtude arv Tallinnas jõudis 450-ni. Samal päeval avati välijõusaalid ja vabaõhumuuseumid ning hakati lubama välitingimustes toimuvaid spordiüritusi.
Kuressaare haiglas oli koroonapatsientide arv langenud 16-ni, kellest keegi intensiivravi ei vajanud. Sellest tulenevalt suleti üks neljast koroonaviiruse patsientidele rajatud osakonnast ja alustati seal ruumide puhastust. Ühte neljast osakonnast ei jõutudki kasutusele võtta ning mõne nädala jooksul loodeti sulgeda ka üks kahest allesjäänud osakonnast.
3. mai seisuga oli tuvastatud 1700 nakatunut ja tehtud 55 206 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 75 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 247 inimest ja lõpetatud oli 259 haigusjuhtu. Viimase ööpäeva jooksul tuvastati ainult üks uus nakatunu (Pärnu linnas). Selleks ajaks oli terves maailmas kinnitust leidnud üle 3,4 miljoni nakkusjuhtumi ning surnuid oli üle 243 tuhande.
4. mai seisuga oli tuvastatud 1703 nakatunut ja tehtud 55 784 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 77 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 247 inimest ja lõpetatud oli 259 haigusjuhtu. Testimise kulud olid selleks ajaks jõudnud 2,58 miljoni euroni (sh kõik kaasnevad kulud). Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Kliinikum ja PERH asusid uurima viirusest paranenud inimeste vereplasma kasutamist raske kuluga koroona ravis.
5. mai seisuga oli tuvastatud 1711 nakatunut ja tehtud 57 423 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 70 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 254 inimest ja lõpetatud oli 261 haigusjuhtu. 5. mail anti teada ka Tartu Ülikool koroonaviiruse levimuse seireuuringu tulemustest, mille käigus oli varasema pooleteise nädala jooksul juhuvalimi alusel testitud 2007 täisealist Eesti elanikku. Leiti, et laialdast nakatumist ühiskonnas ei esine, ning SARS-CoV-2 positiivsete täisealiste elanike arvuks hinnati seal ajal ligikaudu 1400 inimest.
6. mai seisuga oli tuvastatud 1713 nakatunut ja tehtud 58 955 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 70 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 257 inimest ja lõpetatud oli 264 haigusjuhtu.
7. mai seisuga oli tuvastatud 1720 nakatunut ja tehtud 60 530 esmast testi. Haigusse oli surnud 56 inimest. Haiglas oli 61 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 264 inimest ja lõpetatud oli 273 haigusjuhtu. Sama päeva seisuga sai tervise infosüsteemi andmete põhjal tervenenuks lugeda 704 inimest. Neile lisaks ootasid arstide poolt tervenemise kinnitamist veel 453 inimese haigusjuhud.
8. mai seisuga oli tuvastatud 1725 nakatunut ja tehtud 61 767 esmast testi. Haigusse oli surnud 56 inimest. Haiglas oli 58 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 268 inimest ja lõpetatud oli 277 haigusjuhtu.
9. mai seisuga oli tuvastatud 1733 nakatunut ja tehtud 62 720 esmast testi. Haigusse oli surnud 60 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 276 inimest. Tervenenuks loeti 1219 inimest.
10. mai seisuga oli tuvastatud 1739 nakatunut ja tehtud 63 374 esmast testi. Haigusse oli surnud 60 inimest. Haiglas oli 51 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 276 inimest. Tervenenuks loeti 1224 inimest.
11. mai seisuga oli tuvastatud 1741 nakatunut ja tehtud 63 964 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 278 inimest. Tervenenuks loeti 1237 inimest.
Samast päevast hakati Tallinnas järk-järgult avama linnale kuuluvaid mängu- ja spordiväljakuid. Teises etapis pidid 18. maist avanema noortekeskused, perekonnaseisuamet, raamatukogude filiaalid, linnaarhiiv ja kalmistute kabelid ning kolmandas etapis 1. juunist avalikud rannad, loomaaia siseruumid, eakate päevakeskused ja sotsiaalkeskused. Tallinna koolid pidid jääma õppeaasta lõpuni distantsõppele ning linna ühistransport olema kuni mai lõpuni kõigile tasuta.
12. mai seisuga oli tuvastatud 1746 nakatunut ja tehtud 64 975 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 280 inimest. Tervenenuks loeti 1275 inimest.
pisi|left|Jüri Ratase videokõne WHO peadirektoriga 13. mail 2020 13. mai seisuga oli tuvastatud 1751 nakatunut ja tehtud 66 102 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 47 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 282 inimest. Tervenenuks loeti 1288 inimest. Samal päeval pälvis tähelepanu ka Lääne-Tallinna Keskhaigla, millel ei lubatud plaanilise ravi juurde naasta, sest haiglas oli esinenud haiglasisest koroonaviiruse levikut.
14. mai seisuga oli tuvastatud 1758 nakatunut ja tehtud 67 130 esmast testi. Haigusse oli surnud 62 inimest. Haiglas oli 44 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 284 inimest. Tervenenuks loeti 1351 inimest.
15. mai seisuga oli tuvastatud 1766 nakatunut ja tehtud 68 097 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 42 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 287 inimest. Tervenenuks loeti 1375 inimest (77,9% tuvastatud nakatunutest). Peaminister Jüri Ratas andis teada, et valitsus otsustas eriolukorda mitte pikendada.
16. mai seisuga oli tuvastatud 1770 nakatunut ja tehtud 68 840 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 41 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1437 inimest.
Vabariigi Valitsus kinnitas piirangud ja leevendused, mis kehtivad edasi pärast eriolukorra lõppu, kui kehtib tervishoiualane hädaolukord. Nende seas oli alkoholi müügi piirang, karantiini jätkumine koroonahaigetele ja nende lähikontaktsetele, piirangud Eesti riigipiiri ületamisele ning kehtima jäid ka mitmed liikumispiirangud. Näiteks jäi avalikes kohtades ja siseruumides kehtima nn 2+2 reegel ning kuni 30. juunini olid keelatud kõik avalikud üritused.
17. mai seisuga oli tuvastatud 1774 nakatunut ja tehtud 69 520 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 43 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1442 inimest. Majandus- ja taristuminister Taavi Aas allkirjastas korralduse, mille järgi ei tohi alates järgmisest päevast lennata Eestist kõrge haigestumisriskiga riikidesse. 17. mai oli eriolukorra viimane päev. Terviseamet juhi Merike Jürilo sõnul kestab hädaolukord tõenäoliselt juuni alguseni.
18. mai seisuga oli tuvastatud 1784 nakatunut ja tehtud 70 118 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 42 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 290 inimest. Tervenenuks loeti 1443 inimest. Lisandunud kümnest nakatunust kaheksa olid Lihula hooldekodust. Kuressaare haigla teatas ühena viimastest Eesti haiglatest ambulatoorse vastuvõtu taastamisest. Kui tippajal (12. aprillil) oli Kuressaare haiglas ravil 59 koroonapatsienti, siis 18. mail oli neid ravil 5.
19. mai seisuga oli tuvastatud 1791 nakatunut ja tehtud 71 440 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 44 patsienti, kellest 3 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 298 inimest. Tervenenuks loeti 1458 inimest.
20. mai seisuga oli tuvastatud 1794 nakatunut ja tehtud 72 464 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 305 inimest. Tervenenuks loeti 1472 inimest.
22. mai seisuga oli tuvastatud 1807 nakatunut ja tehtud 74 604 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 314 inimest. Tervenenuks loeti 1508 inimest. Samal ajal oli Lätis tehtud 96 366 koroonatesti, millest positiivseks olid osutunud 1030, ning Leedus oli tehtud 259 043 koroonatesti, millest olid positiivseteks osutunud 1604. Lätis oli surnud kokku 22 inimest ja Leedus 61. Terviseameti hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov tõi Vikerraadio saates välja, et Eestis oli parajasti jälgimise all 82 teadaolevat nakkusohtlikku koroonaviiruse infektsiooniga patsienti ja soovitas jätkuvalt kinni pidada 2+2 reeglist.
23. mai seisuga oli tuvastatud 1821 nakatunut ja tehtud 75 249 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 317 inimest. Tervenenuks loeti 1526 inimest.
24. mai seisuga oli tuvastatud 1823 nakatunut ja tehtud 75 779 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 317 inimest. Tervenenuks loeti 1532 inimest.
25. mai seisuga oli tuvastatud 1824 nakatunut ja tehtud 76 589 esmast testi. Haigusse oli surnud 65 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 318 inimest. Tervenenuks loeti 1538 inimest.
26. mai seisuga oli tuvastatud 1834 nakatunut ja tehtud 78 085 esmast testi. Haigusse oli surnud 65 inimest. Haiglas oli 36 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 322 inimest. Tervenenuks loeti 1552 inimest.
27. mai seisuga oli tuvastatud 1840 nakatunut ja tehtud 79 605 esmast testi. Haigusse oli surnud 66 inimest. Haiglas oli 29 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 327 inimest. Tervenenuks loeti 1561 inimest.
28. mai seisuga oli tuvastatud 1851 nakatunut ja tehtud 80 724 esmast testi. Haigusse oli surnud 66 inimest. Haiglas oli 30 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 328 inimest. Tervenenuks loeti 1574 inimest (85,0% tuvastatud nakatunutest). Valitsus andis teada, et alates 1. juunist kuni 30. juunini võib avalikel üritustel olla kuni 100 osalejat.
29. mai seisuga oli tuvastatud 1859 nakatunut ja tehtud 81 719 esmast testi. Haigusse oli surnud 67 inimest. Haiglas oli 31 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 329 inimest. Tervenenuks loeti 1610 inimest. Samal päeval andis Terviseamet loa plaanilise ravi taastamiseks Lääne-Tallinna keskhaiglas, kus riikliku järelevalvemenetluse tulemustel oli leitud mitmeid rikkumisi nakkustõrje meetmete rakendamisel ja mis olid selleks ajaks lahendatud.
30. mai seisuga oli tuvastatud 1865 nakatunut ja tehtud 82 747 esmast testi. Haigusse oli surnud 67 inimest. Haiglas oli 26 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1622 inimest.
31. mai seisuga oli tuvastatud 1869 nakatunut ja tehtud 83 440 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest. Haiglas oli 25 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1624 inimest.
Juuni 2020
1. juuni seisuga oli tuvastatud 1870 nakatunut ja tehtud 84 156 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest (neist 32 olid mehed ja 36 naised ).. Haiglas oli 26 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1625 inimest. Koroonaviiruse testimine jätkus juunis 11 mobiilses proovivõtupunktis, millele lisaks hakati proove võtma ka erameditsiiniettevõtete ruumides. Samuti muutus võimalikuks minna proovi andma ka jala.
Juuni algusest alates lubati Eestisse reisida haigustunnusteta inimestel, kes saabuvad Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigist või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigist. Küll aga peavad kaheks nädalaks karantiini jääma nendest riikidest saabujad, kus nakatunute suhtarv on suurem kui 15 inimest 100 000 elaniku kohta viimase 14 päeva jooksul.
2. juuni seisuga oli tuvastatud 1870 nakatunut ja tehtud 85 175 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest. Haiglas oli 20 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 340 inimest. Tervenenuks loeti 1632 inimest. Kuigi Terviseameti antud numbrite põhjal paistis, et üle mitme kuu ei registreeritud eelneval päeval mitte ühtegi uut nakkusjuhtu, siis hiljem ilmnes, et tehtud testidest olid 7 siiski positiivsed, kuid info väljasaatmise ajal ei olnud need tulemused veel sisestatud. Nii kajastusid need alles järgmisel päeval välja tulnud statistikas.
3. juuni hommiku seisuga oli tuvastatud 1880 nakatunut ja tehtud 86 434 esmast testi. Surnute arv tõusis 69 inimeseni. Haiglas oli 19 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 342 inimest. Tervenenuks loeti 1650 inimest.
4. juuni seisuga oli tuvastatud 1890 nakatunut ja tehtud 87 456 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 20 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 342 inimest. Tervenenuks loeti 1663 inimest. Samal päeval anti ka teada, et valitsus otsustas maksta koroonaviiruse tõttu elu kaotanud Kuressaare haigla hooldaja perele erakorralist toetust summas 50 000 eurot.
5. juuni seisuga oli tuvastatud 1910 nakatunut ja tehtud 88 569 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 16 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 347 inimest. Tervenenuks loeti 1667 inimest. Tuvastatud haigestunutest pooled olid seotud ühe toidukäitlemisettevõttega. Hiljem selgus, et see oli Jõelähtme vallas tegutsev ettevõte, kus oli perioodil 31. mai kuni 5. juuni koroonaviirusega nakatunud 13 töötajat.
6. juuni seisuga oli tuvastatud 1931 nakatunut ja tehtud 89 416 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 13 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 350 inimest. Tervenenuks loeti 1675 inimest.
7. juuni hommiku seisuga oli tuvastatud 1939 nakatunut ja tehtud 90 069 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti. Haiglatest oli välja kirjutatud 350 inimest. Tervenenuks loeti 1681 inimest (86,7% tuvastatud nakatunutest). Tallinnas tuvastati koroonaviirus ka kahel lasteaiaõpetajal.
9. juuni seisuga oli tuvastatud 1947 nakatunut ja tehtud 91 733 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 352 inimest. Tervenenuks loeti 1684 inimest. Samal päeval andis Terviseamet teada ohutaseme langetamisest: hädaolukorra faasist liiguti hädaolukorra ohu faasi. Muuhulgas lõppesid sellega meditsiinijuht Arkadi Popovi volitused. Samas hoiatas sotsiaalmeedias peaminister Jüri Ratas, et nakatamiskordaja on märgatavalt kasvanud.
10. juuni seisuga oli tuvastatud 1958 nakatunut ja tehtud 92 885 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 15 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 353 inimest. Tervenenuks loeti 1690 inimest.
11. juuni seisuga oli tuvastatud 1965 nakatunut ja tehtud 93 837 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 355 inimest. Tervenenuks loeti 1697 inimest.
13. juuni seisuga oli tuvastatud 1973 nakatunut ja tehtud 95 379 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1705 inimest.
14. juuni seisuga oli tuvastatud 1973 nakatunut ehk ööpäeva jooksul ei lisandunud ühegi uut positiivset testi. Kokku oli tehtud 95 997 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli jätkuvalt 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1705 inimest.
15. juuni seisuga oli tuvastatud 1974 nakatunut ja tehtud 96 638 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1717 inimest. Hiljem tühistati ka see üks 15. juuni statistikasse lisandunud positiivne test.
16. juuni seisuga oli tuvastatud 1975 nakatunut ja tehtud 97 701 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 15 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 358 inimest. Tervenenuks loeti 1728 inimest. Hiljem tühistati ka see üks 16. juuni statistikasse lisandunud positiivne test.
17. juuni seisuga oli tuvastatud 1977 nakatunut ja tehtud üle 99 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 12 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 361 inimest. Tervenenuks loeti 1743 inimest.
18. juuni seisuga oli tuvastatud 1977 nakatunut ja tehtud üle 100 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 12 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 362 inimest. Tervenenuks loeti 1748 inimest. Terviseameti juht Merike Jürilo teatas, et lahkub omal soovil ametikohalt. Valitsuse poolt oli talle ette heidetud usalduse puudumist ja mitmeid juhtimisvigasid (sh Terviseameti luba Itaalia võrkpallurite mängu läbiviimiseks Saaremaal). Jürilo enda sõnul ei ole võimalik kriisi juhtimise kõrvalt samal ajal valitsusega tühistel teemadel vaielda.
19. juuni seisuga oli tuvastatud 1979 nakatunut ja tehtud üle 101 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 10 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 365 inimest. Tervenenuks loeti 1755 inimest. Valitsus lõpetas 2+2 reegli kohustuslikus korras jälgimise nõude ja asendas selle inimeste hajutamise nõudega.
20. juuni seisuga oli tuvastatud 1981 nakatunut ja tehtud üle 102 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1758 inimest. Saaremaa vald tunnustas Saare maakonna teenetemärgiga Kuressaare haigla ravijuhti Edward Laanet tema panuse eest pandeemiakriisiga tegelemisel.
21. juuni seisuga püsis tuvastatud nakatunute arv eelneva päevaga võrreldes sama (1981) ning esmaste testide hulk ligines 103 tuhandele. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1764 inimest (89% tuvastatud nakatunutest).
Uusi nakatunuid ei tuvastatud ka 22. juunil ning esmaste testide hulk ületas 103 tuhandet. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1765 inimest. Teist päeva järjest ei lisandunud uusi nakatumisjuhtumeid ka Lätis, kus selleks ajaks oli kinnitust leidnud 1111 haigestumist.
23. juuni seisuga oli tuvastatud 1982 nakatunut ja tehtud üle 103 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1771 inimest.
24. juuni seisuga oli tuvastatud 1983 nakatunut ja tehtud ligi 104 tuhat esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1783 inimest.
25. juuni seisuga oli tuvastatud 1984 nakatunut ja tehtud üle 104 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 7 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1790 inimest (90,2% tuvastatud nakatunutest).
26. juuni seisuga oli tuvastatud 1986 nakatunut ja tehtud üle 104 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1797 inimest (90,5% tuvastatud nakatunutest). Kuuest haiglas viibinust pooled olid Ida-Viru Keskhaiglas, üks Lääne-Tallinna Keskhaiglas, üks Põhja-Eesti Regionaalhaiglas ja üks Pärnu Haiglas. Parajasti oli Eestis kaks koroonakollet, millest üks oli Harjumaal ja teine Narvas. Kokku oli nakkusohtlikke haigeid 19 ja nad olid saanud haiguse enamuses kas pereringis või töökohal. Terviseameti tähelepanekute kohaselt oli viimaste kuude jooksul leevenenud ka haiguse kulg.
29. juuni seisuga püsis tuvastatud nakatunute arv 1987 peal ja tehtud testide arv ületas 106 tuhandet. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 5 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1818 inimest.
30. juuni seisuga oli tuvastatud 1989 nakatunut ja tehtud üle 106 tuhande esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 4 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1829 inimest.
Juuli 2020
6. juulil pälvis meedia tähelepanu juhtum, kus Jõhvi elanik Roman Trofimov oli alates märtsi lõpust koroonapandeemia tõttu Filipiinide lennujaamas lõksus. Samal päeval hoiatas Soome terviseamet, et Silja Europa 30. juunist kuni 1. juulini toimunud kruiisil Helsingi ja Tallinna vahel liikus laevas vabalt ringi kergete sümptomitega inimene, kes võis teisi nakatada.
Nii 8. kui ka 9. juulil lisandus mõlemal päeval 8 uus juhtu. Neist juhtudest viis olid seotud sünnipäevapeoga Ida-Virumaal, kus osales Venemaalt saabunud külaline, kes oli haigustunnustega. Terviseamet andis teada, et kui uute nakatunute arv 100 000 elaniku kohta on kahe nädala jooksul vähemalt 25 (ehk umbes 300 juhtu kogu elanikkonna peale), siis asutakse kehtestama uusi piiranguid.
Alates 15. juulist võib välitingimustes toimuvatel üritustel senise 1000 asemel osaleda kuni 2000 inimest ning siseruumides toimuvate ürituste puhul tõsteti piiramäär 500 pealt 1500-ni. Samas tuli siseruumides jätkuvalt järgida 50-protsendilise täituvuse ja inimeste hajutamise nõuet.
20. juuli seisuga oli tuvastatud nakatunute arv jõudnud 2021-ni. Seejuures oli viimase 14 päeva jooksul tuvastatud 23 uut nakatunut ning Terviseameti sõnul puudus Eestis haiguse varjatud levik.
Terviseamet otsustas 21. juulil keelata 20. juulist kuni 19. augustini Antslas toimuma pidanud ürituse European Rainbow Gathering, kuhu oli saabunud inimesi ka koroona riskipiirkondadest. Kohalesaabunud inimesi testiti, kuid ühtegi nakatumise juhtumit ei raporteeritud.
21. juulil saabus Tallinna ka Põllumajandus-Kaubanduskoja korraldatud erilennuga 159 Ukraina võõrtöölist, keda testiti koroonaviiruse osas. Nende seast leiti kolm koroonaviiruse kandjat.
24. juulil ilmnes, et üks positiivse proovi andnud tartlane oli külastanud Tartus ööklubi, poode ja kino ning Narva-Jõesuus spaad.
25. juulil anti teada 7 nakatunust, kellest kaks oli Poola kodanikud ja kolme puhul oli tegu kordustestidega varem juba tuvastatud Ukraina võõrtöölistele. Kaks uut nakatunut olid Tartust. Tuvastatud nakatunute arvuks nimetati 2033 ja neist oli tervenenuks arvatud 1921. Haiglaravi oli 3 inimest. 28. juulil anti teada Jõhvis tuvastatud peresisesest nakatumisest ning sellega seoses suleti lasteaed. Kokku lisandus neli positiivset testitulemust, millest kolm olid Ida-Virumaal.
29. juulil lisandus viis positiivset testitulemust, kellest kolm oli seotud Tartu juhtumiga ning kaks olid Ida-Virumaal. 30. juulil lisandus üheksa uut koroonapositiivset, mis viis tuvastatud juhtumite arvu 2051-ni. Tartu koldesse lisandus kaks uut juhtumit, mis viis sealse nakatunute arvu 11-ni. 31. juulil teatati veel 13 positiivsest koroonatestist ning nn Vabanki puhanguga seostati juba 15 inimese nakatumine. Samal päeval ilmnes, et koroonanakkuse oli saanud ka kolm Tartu Ülikooli kliinikumi töötajat ning kliinikum kehtestas külastuspiirangud ja eneseisolatsiooni suunati ligi 30 töötajat. Tartu linnapea Urmas Klaas rääkis meediale, et Tartu Vabanki klubist alguse saanud puhangu lähikontaktseid on tuvastatud juba üle 100 ning sellega seoses kehtestati Tartus külastuskeeld linna hooldekodudes, suleti nakatunud inimestega kokkupuutes olnud kaks lasteaiarühma ja jäeti ära Tartu linna korraldatav Curly Stringsi kontsert. Sama päeva pärastlõunaks oli seoses Tartu puhanguga tuvastatud juba 19 nakatunut, kellest 15 olid Tartust ja Tartumaalt ning neli Harju maakonnast.
August 2020
pisi|Viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta 15. augusti seisuga {{legend|#CCCCCC|kuni 10 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#c6dbef|10–20 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#6baed6|20–50 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#2171b5|50–150 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#084594|enam kui 150 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} Augusti algul korrigeeris Terviseamet koroonasurmade arvu kuue võrra väiksemaks ehk andmete kontrolli käigus sai kinnitust siiski ainult 63 surmajuhtu, mille algpõhjus oli koroona. Nimetatule lisaks oli ühel juhul koroona surma soodustanud oluline seisund.
1. augusti seisuga oli tuvastatud 2072 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 1934. Esmaste testide arv oli üle 119 tuhande. Haiglaravi vajas 4 inimest, kellest mitte keegi ei olnud juhitaval hingamisel.
2. augustil lisandus veel 7 positiivset testitulemust, mis olid kõik seotud Vabanki puhanguga. Selle puhanguga seostati sel ajal 28 nakatumisjuhtumit, millest 17 olid Tartu linnas. Kasvu jätkas haiglaravi vajajate hulk, mis jõudis viieni. Järgneva ööpäeva sees lisandus veel üks juhtum, mis oli samuti seotud Vabanki puhanguga.
Tartu linnapea Urmas Klaas rääkis, et linnas toimunud ametkondadevahelisel kriisinõupidamisel tehti valitsusele ettepanekud taastada avalikes kohtades 2+2 reegel, piirata kinnistes asutustes inimese arv kuni sajani ning teha avalikes ruumides rangelt soovituslikuks maski kandmine.
4. augustil teatati 11 positiivse testitulemuse lisandumisest, mis viis tuvastatud nakatunute arvu 2091-ni. Tervenenuks arvati 1937 inimest ning esmaste testide arv oli üle 120 tuhande. Haiglaravil oli 4 inimest.
5. augustil lisandus veel 22 positiivset testitulemust. Kokku oli nakatunuid tuvastatud 2113 ning neist oli selleks ajaks tervenenuks arvatud 1948. Koroonaviiruse tõttu oli haiglaravi 9 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 121 tuhande. Tuvastatud nakatunute seas olid ka 3. augustil Soomest Sillamäe sadamasse saabunud Norra kaubalaeva Yara Nauma 11 meeskonnaliiget. Laev naasis 5. augusti õhtul Soome ja selleks ajaks oli viirus tuvastatud 14 meeskonnaliikmel, kellest kaks jäid Eestisse haiglaravile.
Harilik kitsesamblik
Harilik kitsesamblik (Flavoparmelia caperata) on kitsesambliku perekonda kuuluv samblik.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
pisi|vasakul|[[Tanel Kiik Terviseametis peetud nõupidamisel]] Viirusega nakatunud inimesed olid Tartus külastanud baare Naiiv ja Möku ning Genialistide Klubi. Nakkuse oli saanud ka baari Shooters turvamees ja samuti tuvastati restorani La Dolce Vita töötajal koroonaviirus.
Sotsiaalminister Tanel Kiik hoiatas, et lähinädalad otsustavad, kas Eestis tuleb taas kasutusele võtta karmimad koroonapiirangud. Terviseameti peadirektori kohusetäitja Mari-Anne Härma rõhutas, et kuigi haigestumine on kasvutrendis, siis tuleb see eelkõige Tartu kahe suurema kolde arvelt. Need on piiratud kolded ning Terviseamet on teadlik nakatumisahelatest. Nii olevat oht, et viirus levib üle Eesti, seni veel väike.
6. augusti seisuga jõudis tuvastatud nakatunute arv 2124-ni. Haiglaravi vajas jätkuvalt 9 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Hinnanguliselt oli Eestis 99 aktiivset haigusjuhtu, kellest 44 asusid Tartu maakonnas.
Tartu Ülikooli juhtimisel läbi viidud uuringu KoroSero-EST-1 tulemused viitasid, et vaid 20 protsendil inimestest, kelle verest leiti koroonaviiruse antikehasid, esines ka nakatumisele viitavaid sümptomeid. Samuti hinnati, et viiruse levimus oli Tallinnas 1,4 % ja Saaremaal 6% ehk vastavalt 10 ning 3,5 korda kõrgem, kui riiklik statistika näitab.
7. augusti seisuga oli tuvastatud 2133 nakatunut. Haiglaravi oli jätkuvalt 9 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks. Vähendamaks külastajate arvu baarides, ööklubides ja teistes asutustes kehtestas politsei Tartu maakonnas öise alkoholimüügi keelu ajavahemikus kell 23.00 kuni 06.00. Piirangu mõjul vähenes märgatavalt õhtul pidutsevate inimeste hulk.
Harilik kitsesamblik
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
10. augustil lisandus veel kuus positiivset proovi, mis kõik jäid Tartu maakonda. Haiglaravi oli 8 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Kaheksa Tartu baari teatasid, et sulgevad nädalaks uksed, et aidata piirata koroonaviiruse leviku võimalusi.
Sergei Abramov (jõelaev)
Sergei Abramov (vene keeles Сергей Абрамов, varem Družba (Дружба), Kapitan Ratškov (Капитан Рачков)) on kolme tekiga Oktjabrskaja Revoljutsija-tüüpi (projekt 26-37/MOL1575, slovaki keeles motorova osobna lod 1575, mootorlaev 1575 hj) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1960. aastal. Laev sai nime nõukogude ulmekirjaniku Sergei Abramovi auks.
Harilik kitsesamblik
Eestis on teda leitud näiteks Tartu lähedalt Tähtvere metsast, kus ta kasvas sookasel.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
16. augusti seisuga oli Eestis kokku tehtud ligi 135 tuhat esmast testi, millest 2190 olid viiruse suhtes positiivsed. Haiglaravil oli 7 inimest, kellest keegi ei olnud juhitaval hingamisel. Tervenenuks oli arvatud 1976 inimest ehk 90,2% nakatunutest. 17. augustil lisandus veel 2, 18. augustil 8 ja 19. augustil 7 tuvastatud nakatunut.
Valitsuse otsusel oli alates 19. augustist lubatud statsionaarsetes teatri-, kontserdi- ja kinosaalides tegutseda täissaalidega ning alates 1. septembrist pidi olema võimalik kõrge koroonariskiga välisriigist tulles kahenädalase eneseisolatsiooni asemel teha koroonatest ning hiljem ka järeltest. Kuni 50-protsendilise täituvuse nõude täitmisest pääsesid ka koolid, mis võimaldab septembris õppetööd alustada tavapärases mahus ja klassiruumides.
20. augustil teatati 20 tuvastatud nakatunu lisandumisest, mis tõstis tuvastatud juhtumite arvu 2227-ni. Neist oli samal ajal tervenenuks arvatud 2009 inimest. Esmaste testide arv oli üle 138 tuhande. Haiglaravi oli 10 inimest ja juhitaval hingamisel ei olnud ühtegi patsienti. Enim lisandus uusi juhtumeid Ida-Virumaale – 12. Neist kõik olid seotud baariga Jõhvi Kelder. Kokku oli sealses koldes 13 inimest. Samal päeval käivitus ka Eesti koroonaäpp HOIA, mis loodi Sotsiaalministeeriumi, Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse ning 12 Eesti ettevõtte koostöös.
Harilik kitsesamblik
Ta on tundlik õhu saastumise suhtes.
Sergei Abramov (jõelaev)
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 440 ja laev lasti vette Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1960. aastal. 15. aprillil 1960 anti laev Gorkis üle Volga laevandusele (Волжское объединённое речное пароходство), kus seda uut jõereisilaeva kasutati Družba nime all. 1966. aastal nimetati laev ümber Kapitan Ratškoviks ja 2004. aastal Sergei Abramoviks. Alates 2004. aastast kasutab laeva Tsezarj Travel (Moskva).
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
22. augustil lisandus 21 juhtumit, millega jõudis tuvastatud nakatunute koguarv 2265-ni. Samal ajal arvati tervenenuks 2024 inimest ja haiglaravil oli 11 inimest. Ida-Viru koldega oli seotud ligi 30 haigusjuhtu. Politsei keelas Ida-Virumaa meelelahutus- ja toitlustusasutustes öise alkoholimüügi.
23. augustil lisandus veel seitse juhtu, millest viis olid Ida-Virumaale. Estonia kaevanduses oli selleks ajaks tuvastatud 13 nakatunud töötajat ning 7 nakatunud kaevanduse töötajate pereliiget ja tuttavat. Kokku arvati sellesse koldesse 18 inimest (2 kaevanduse töötajat olid külastanud Jõhvi Keldrit ning arvati sealse kolde koosseisu, kuhu kuulus nendega kokku 15 inimest).
25. augusti seisuga oli tuvastatud 2294 nakatunut. Nende seas olid ka neli VKG Ojamaa kaevanduse töötajat. Ida-Virumaa aktiivsetes koroonakolletes oli viirus diagnoositud 57 inimesel, kellest viis olid haiglas ning arvatavaid lähikontaktseid isikuid oli ligi 350.
Sergei Abramov (jõelaev)
Laeva moderniseeriti tublisti 2005. aastal ja suvel 2011 kasutati jõereisilaeva kruiisidel Samarast Jaroslavli, Astrahani, Saratovisse, Permi ning teiste linnadesse, talvel 2011-2012 oli kavas kasutada ujuvhotelli ja -restoranina. 14. novembril 2011 tekkis Moskva Põhja jõevaksali kai ääres laeval tulekahju, 5 inimest sai vigastada. 23. novembril 2011 tekkis laeval sealsamas uus tulekahju, keegi vigastada ei saanud. Novembri lõpul leiti laevast üks surnukeha.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
26. augustil ületas viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta 10 piiri. Kokku oli diagnoositud 2311 nakatunut, kellest arvati tervenenuteks 2054 (88,9%). Haiglaravil oli 10 inimest.
27. augustil lisandus 14 positiivset testi, mis viis tuvastatud juhtumite arvu 2325-ni. Virumaal tuli viiruse leviku tõkestamise kavandamiseks kokku eriolukorraaegne komisjon.
28. augustil lisandus 18 positiivset testi. Tuvastatud oli 2343 nakatunut, kellest 2076 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 12 inimest, kellest keegi ei olnud juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 146 tuhande. Terviseameti ida regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 600 inimese. Mustamäel avati koroonatestimiskoht ning Ida-Virumaal viidi testimine Jõhvist Kohtla-Järvele.
Valgusmikroskoop
pisi|Lihtsa mikroskoobi ehitus: A – [[okulaar, B – objektiiv, C – ese, D – kondensor, E – esemelaud, F – valgusallika valgust suunav peegel]] pisi|[[Carl Zeissi „suur mikroskoop“ aastast 1879, mille optika arvutas Ernst Abbe]]
Mustvee alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Mustvee alevivolinikeks (RTL 1934, 19):
Ühendatud Mustvee vene nr. 1 valimisliit
Pärast vapside eemaldamist otsustas Tartu maavalitsus taotleda uute valimiste korraldamist, kuna alevivolikogust olid peale Gustav Toominga eemaldatud kõik eestlased, millist seisukorda maavalitsus ei pidanud loomulikuks.
Valgusmikroskoop
Valgusmikroskoop on mikroskoop, mis kasutab nähtavat valgust ja läätsede süsteemi, et tekitada inimsilmale vaadeldavat suurendatud kujutist väikestest objektidest (esemetest).
Mikroskoobi põhiosad on tuubuse otstes olevad objektiiv ja okulaar; tuubus on torukujuline osa, mis kinnitub mikroskoobi statiivi külge. Valgusallikast koondatakse valgus esemelaual olevale esemele. Objektiiv annab esemest suurendatud ja tõelise ümberpööratud kujutise, mida vaadeldakse okulaari kui luubiga. Statiivi küljes olevate seadekruvidega tuubust eseme suhtes nihutades saab kujutist teravustada.
Valgusmikroskoobi kasuliku suurenduse määrab lahutusvõime, mis on parimal juhul umbes 2 μm. See on piisav näiteks rakutuumade ja bakterite, kuid mitte enam viiruste uurimiseks. Maksimaalne kasulik suurendus on umbes 1200, suuremad suurendused valguse difraktsiooni tõttu enam uusi eseme detaile esile ei too.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
29. augusti seisuga oli tuvastatud oli 2363 nakatunut, kellest 2086 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 9 patsienti. Esmaste testide arv ületas 147 tuhandet. Terviseameti ida regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 650 inimese, kellest 94 oli haigestunud. Estonia kaevanduse koldega seostati 52 koroonaviiruse juhtu, Ojamaa kaevanduse koldega 8 juhtu ja Jõhvi Keldri koldega 15 juhtu. Maksu- ja Tolliamet sulges ajutiselt Jõhvi teenindusbüroo, sest üks sealsetest töötajatest andis positiivse koroonaproovi.
Valgusmikroskoop
Esimese kaheläätselise mikroskoobi valmistas 1665. aastal Robert Hooke.
Nikolai Toštšev
Nikolai Toštšev (sündinud 18. mail 1970) on Eesti endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
Aastal 2015 oli ta klubi FC Narva Trans peatreener.
Rääbise (Leningradi oblast)
Rääbise on küla Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. Tegemist on ajaloolise eesti külaga.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
30. augusti seisuga oli tuvastatud oli 2373 nakatunut, kellest 2088 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 9 patsienti. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 300 lähikontaktse ja 70 haigestunut, ida regionaalosakonnas ligi 700 inimest ja 96 haigestunut ning lõuna ja lääne regionaalosakondades kokku üle 80 lähikontaktse ja 18 nakatunut. Samal ajal oli jõudis maailmas tuvastatud nakatunute arv üle 25 miljoni ja koroona oli nõudnud 842 915 inimese elu.
Rääbise (Leningradi oblast)
Ajalugu
Venemaa Keisririigis oli Rääbise kohalik suvituskoht Tsarskoje Selo maakonnas, kus Vene aristokraadid käisid jahti pidamas (küla maa kuulus ametlikult keisrile). Rääbise küla asutati 1869. aastal ning selle asunikud olid pärit Torma kihelkonnast. Küla kasvas 19. ja 20. sajandi jooksul ning kujunes eesti ja soome külade üheks kohalikuks keskuseks. 1913. aastal oli Rääbises neliteist ning 1929. aastal juba 22 talupidamist. Peamisteks elatusviisideks olid Rääbises põlluharimine ja karjakasvatus ning kõige levinud maaharimise viis oli ribapõldudes. Talupidamised olid suhteliselt väikesed, keskmiselt oli talul 5–7 dessatiini maad. Rääbises asutati ka eestikeelne kool, mis oli üks suuremaid eesti keeles õpetavaid koole maakonnas ning seal tegutsesid mitmed seltsid, näiteks haridusselts "Linda", põllumeesteselts, piimaühisus ja Rääbise tuletõrjujate selts.
Pärast oktoobrirevolutsiooni kuulus Sernitsa külanõukogu alla, mis 1926. aastal muudeti autonoomseks soome külanõukoguks. 1920. aastatel jätkas Rääbise eesti asunduste ühe keskusena, koondades enda ümber Kuremaa, Vanatee, Kivijärve, Aruküla, Loosa, Suur-Karstala ja Väike-Karstala, Botkova (Hinkala) ning Soske küla. Tegevust jätkas eestikeelne Rääbise kool, kus 1929. aastal käis 22 last. Samuti asutati külla punanurk ning Rääbise kolhoos. Terve rajooni ainukene eestlastest parteilane oli Rääbise kooli direktor.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
August 2020
31. augustil lisandus kaks juhtumit Harjumaale, mis olid seotud 21. augustil Ülemiste Citys peetud klubiüritusega, kus osales Hispaanias käinud inimene. Töötajate haigestumise tõttu suleti Kohtla-Järves lasteaed Rukkilill ja kohalik spordikeskus.
September 2020
1. septembril teatati 20 uuest nakatunust. Sama kuupäeva seisuga oli tuvastatud 2395 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 2112 inimest. Haiglaravi vajas 9 inimest. Haiglates oli lõpetatud 411 koroonajuhtumit 398 inimesega. Tehtud oli üle 150 tuhande esmase testi. Uutest juhtumitest kolm olid seotud jalgpalliklubi Nõmme Kalju mängijatega.
Koroona riskiriikidest naasjatele hakati lennujaamas ja sadamas pakkuma võimalust ennast testida. Esimese testimiskuu jooksul tegi Synlab lennujaamas ja sadamas 16 300 proovi ning positiivseid testitulemusi saadi 64.
2. septembril teatati samuti 20-st uuest nakatunust. Sellega tõusis tuvastatud juhtumite arv 2415-ni. Tervenenuks arvati 2130 inimest (88,2%). Haiglaravi vajas 8 inimest. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 450 inimese, kellest 85 olid haigestunud, ning ida regionaalosakonnas oli jälgimisel ligi 770 inimest, kellest 106 olid haigestunud. Terviseameti peadirektori kohusetäitja Mari-Anne Härma sõnul valmistas Terviseametile muret olukord Tallinnas, kus oli palju nakatunuid, kelle puhul oli teadmata nakkuse päritolu.
3. septembril lisandus 26 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2441-ni. Neist arvati tervenenuks 2150. Haiglaravi vajas 10 inimest. Uutest haigusjuhtudest 18 lisandusid Harju maakonda, kus oli jälgimisel kolm aktiivset kollet: Ülemiste City (8 haigusjuhtu), Nõmme Kalju (8) ning saunapeo kolle (6).
Eesti koroonaäpp HOIA oli kasutuses olnud kaks nädalat ning selle aja jooksul oli seda alla laaditud üle 84 tuhande korra ning rakenduses oli end haigeks märkinud 13 inimest.
4. septembril lisandus 15 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2456-ni. Neist arvati tervenenuks 2157. Haiglaravi vajas 9 inimest. Esmaseid teste oli tehtud üle 156 tuhande. Enim uusi positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (7). Neist üks oli seotud Vene draamateatriga, mis sulges vähemalt nädalaks oma uksed. Kokku oli Vene draamateatriga seotud koldes kuus nakatumise juhtu.
5. septembril lisandus 35 tuvastatud nakatunut, mis oli suurim päevane kasv alates aprillist. Kokku oli tuvastatud 2491 nakatunut ja neist 2165 arvati tervenenuks. Haiglaravi vajas 7 inimest. Enim uusi positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (22), kus nakatumistest 6 olid seotud Nõmme Kaljuga. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 570 inimese ja ida regionaalosakonnas üle 670 inimese.
6. septembril lisandus 25 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2516-ni. Neist arvati tervenenuks 2170. Haiglaravi vajas 7 inimest. Esmaseid teste oli tehtud ligi 160 tuhat.
7. septembril lisandus 16 tuvastatud nakatunut, kellest 7 elasid Harju maakonnas. Kokku oli Terviseameti Põhja regionaalosakonnas jälgimisel 669 inimest, kellest 145 olid haigestunud.
8. septembril lisandus 32 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2564-ni. Neist arvati tervenenuks 2195. Haiglaravi vajas 7 inimest. Esmaseid teste oli tehtud ligi 163 tuhat. Seoses viiruse leviku tõusuga Võrumaal alustati proovide võtmist Võru linna loodud testimispunktis.
9. septembril lisandus 22 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2585-ni. Neist arvati tervenenuks 2213. Haiglaravi vajas 7 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 164 tuhat. Enim (11) positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale.