cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Akvamaniil
Ajaloost
Enamuses on akvamaniilid valmistatud valamise teel kaduva vaha meetodil. Vasesulamist esemete kasutamine kiriku pühas ruumis on vana traditsioon, millele on viidatud ka Saalomoni templi kirjelduses piiblis. Kujult on Euroopas valmistatud akvamaniilid väga mitmekesised - esineb lõvide (kolmandik säilinud akvamaniilidest), hobuste, draakonite, greifide, kotkaste ja muude loomade, samuti piiblist ja antiiktraditsioonist pärit tegelaste kujusid. Mõned vanemad väärismetallist akvamaniilid on inimpeakujulised, näiteks üks Aacheni toomkiriku varade hulka kuuluv.
Paljud muuseumikogudes säilinud akvamaniilid on valatud 1200.–1350. aastatel Põhja-Saksamaal. Seal oli keskajal olemas märkimisväärne metallehistöö tegemise traditsioon, mis oli alguse saanud juba 1000. aasta paiku Hildesheimi piiskopi Bernwardi (960–1022) osalusel ja toetusel. 12. sajandi teisel poolel Heinrich Lõvi valitsusajal loodi sealsamas Alam-Saksimaal märkimisväärseid valatud metallkunstiteoseid, näiteks enam kui kahemeetrine monument Braunschweigi lõvi. Teine samaaegne metallehistöö keskus oli Magdeburg, kus on valmistatud Płocki jaoks kavandatud, kuid tänapäeval Novgorodi Püha Sofia kirikus asuvad pronksuksed.
Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus
Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus (inglise keeles North American Aerospace Defense Command; NORAD /ˈnɔːræd/), kuni 1981. aasta märtsini Põhja-Ameerika õhukaitse väejuhatus (North American Air Defense Command), on Ameerika Ühendriikide ja Kanada ühendorganisatsioon, mis tegeleb Põhja-Ameerika õhuruumi ja atmosfääri suveräänsuse tagamise, seire ja kaitsega.
Akvamaniil
Ajaloost
Hilisemaid akvamaniile on kohati raske ühe või teise valmistamiskohaga seostada, kuid 1400. aasta paiku kerkis uue kunstikeskusena, sealhulgas metallehistöö keskusena esile Nürnberg Frankimaal.
Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus
NORAD-i peakorter asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi El Paso maakonna suurima linna Colorado Springsi lähistel asuvas Petersoni õhuväebaasis, kus ühtlasi paikneb ka Ameerika Ühendriikide põhja väejuhatus (USNORTHCOM). Varujuhtimiskeskus paikneb lähedal asuva Cheyenne'i mäe sisse ehitatud Cheyenne'i mäe kompleksis.
NORAD-i komandör ja asekomandör on vastavalt Ameerika Ühendriikide nelja tärni kindral ja Kanada kolme tärni kindral või võrdse auastmega ohvitserid.
Akvamaniil
Eestis
Kunstiteadlase Anu Männi sõnul on akvamaniile kirikute varaloendites mainitud kogu Eesti keskaja jooksul vaid kuus korda. Oletatud on, et need olid Liivimaal kasutusel vaid liturgilisel otstarbel ning majapidamistesse ei jõudnudki.
Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus
Popkultuuris
NORAD figureerib prominentselt 1983. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilmis "Sõjamängud" (WarGames), aga ka teleseriaalides "Tähevärav SG-1" ja "Jeremiah".
Akvamaniil
Eestis
Akvamaniili või sellega sarnaneva veenõu katkeks on Erki Russow pidanud Lihula lähedalt Hälvati külast leitud juhuleidu, loomapeakujulist punapronksist tugipulgaga ja neediaukudega varustatud torujat tila.
Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus
NORAD Tracks Santa
pisi|2009. aasta NORAD Tracks Santa.
Sơn Tùng M-TP
Sơn Tùng M-TP (sündinud 5. juuli 1994 Thái Bìnhis) on Vietnami laulja. Tema tuntumad lood on "Give It to Me" featuring Snoop Dogg, "Run Now", "Có chắc yêu là đây", "Chúng ta của hiện tại" ja "Muộn rồi mà sao còn", There's No One At All
Dirty Loops
Dirty Loops on Rootsist Stockholmist pärit ansambel, kuhu kuuluvad Jonah Nilsson (laul ja klaver), Henrik Linder (basskitarr) ja Aron Mellergård (trummid).
Taust
Pärast gümnaasiumi õppisid nad koos Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis. Jonah Nilsson on muusikat õppinud ka Stockholmi Beteli kolledžis. Henrik Linder käis lapsena Adolf Fredriku muusikakoolis.
Henrik Linder alustas oma muusikukarjääri nelja-aastaselt klaveril ja liikus 13-aastaselt basskitarrile.
Jonah Nilsson hakkas samuti juba lapsepõlves laulma, ja tema vanemad laulsid Stockholmi Katarina kiriku kooris. 11-aastaselt hakkas ta klaverit mängima. Ta esines lauljana ja mängis klaverit Danny Saucedo turneel aastal 2005, samal aastal, kui Danny debüteeris telesaates Rootsi Iidol.
Ajalugu
Bänd asutati 2008. aastal ja esimene lugu avaldati YouTube'is aastal 2010. 2011. aasta veebruaris sõlmisid nad halduslepingu produtsendi ja laulukirjutaja Andreas Carlssoniga. 3. septembril 2011. a mängis bänd Danny Saucedoga Aftonbladeti muusikaligalal "Rockbjörnen".
Andreas Carlsson on aidanud ansamblil saada ülemaailmne plaadileping. 2012. aastal reisis bänd USA-sse, et kohtuda mitme suurema muusikaprofiiliga, teiste hulgas laulja Brian McKnighti, trummar Simon Phillipsi ja bassist Nathan Eastiga. Lõpuks sõlmisid nad plaadilepingu maailmakuulsa muusikaprodutsendi ja plaadifirmade juhi David Fosteri ning Universal Musicu tütarettevõttega Verve.
Debüütalbum "Loopified"
Debüütalbum "Loopified" ilmus 16. aprillil 2014 Jaapanis, 19. mail Suurbritannias ja 19. augustil USA-s.
Vaheaeg ja Phoenix
Seistes silmitsi loominguliste erinevustega teise albumi varase tootmise ajal tekkinud, teatas grupp, et nad jäävad vaheajale ja järgivad oma isiklikke huve. 26. detsembril 2018 postitasid nad oma Instagrami vihje oma teise albumi valmimise poole, tähistades nende vaheaja lõppu. Nende teise albumi esimene singel ilmus 20. mail 2019 ning album ilmus 2020. aasta 18. novembril.
Maroon V turnee
Bänd oli USA bändile Maroon 5 soojenduseninejaks nende ülemaailmse kontsertreisi Maroon V Touri Aasia ja Okeaania harude ajal. Turnee kuulutati välja 2. septembril 2014 ja see algas 16. veebruaril 2015. See toimus Põhja-Ameerikas, Euroopas, Aafrikas, Aasias ja Okeaanias kuni 2015. aasta oktoobrini.
Jonah Nilsson – laul, klahvpillid
Jonah' muusikaline teekond algas, kui ta laulis Stockholmi Katarina kiriku kooris, vanemate juhatamisel vaid üheaastaselt. Samuti alustas ta kontrabassi õpinguid kaheksa-aastaselt, kuid läks 11-aastaselt kiiresti üle klassikalisele klaverile, inspireerituna tema ühest lemmikteosest: Chopini Fantasie Impromptu C#-mollis. Viimasel aastal keskkoolis vahetas ta klassikalise klaveri džässklaveri vastu. Ta on käinud paljudes muusikakoolides, sealhulgas Södra Latin, Adolf Fredriku muusikakool, Beteli kolledž ja Stockholmi Kuninglik Muusikaakadeemia.
17-aastaselt tegi ta koos Arvid Svenungssoniga piiblipõhise muusikali, mille keskmes oli tegelane Job. Ta kohtus Aron Mellergårdiga ja kirjutas koos groovy funki stiilis lugusid, mis olid inspireeritud 1980. aastate muusikast ja bändidest nagu Toto. Hiljem liitus ta Danny Saucedo turneega taustvokalisti ja klahvpillimängijana. Tema laulukirjutamise ja muusikaproduktsiooni oskused äratasid paljudes huvi, sealhulgas ka ansambli Ace of Base endises liikmes Jenny Berggrenis.
Henrik Linder – basskitarr
Henrik Linder on sündinud Rootsis ja alustas klaverit 4-aastaselt. Üles kasvades kuulas ta muusikat, mida kuulas tema vanem õde, sealhulgas artiste nagu Soundgarden, kuna talle meeldis, kui bänd kasutas oma lugudes paarituid taktimõõte. Kui ta oli umbes 12-aastane, ütles tüdruk, kellest ta sisse võetud oli, et basskitarr on "seksikaim instrument".
13-aastaselt läks Linder üle basskitarrile. Üks tema esimesi lapsepõlveiidoleid oli Flea Red Hot Chili Peppersist pärast bändi loo "Airplane" kuulamist albumilt "One Hot Minute". Lisaks avastas Linder hiljem sellised ansamblid nagu The Brecker Brothers ja Tribal Tech, kus bassi mängis Gary Willis. Gary Willisest sai tema üks suurimaid mõjutajaid. Linder hakkas tunde võtma ka kohaliku Rootsi bassimängija Robert Sudini juures. 16-aastaselt oli Linder juba hõivatud Stockholmi stuudiomuusik ja mängis paljude erinevate bändidega.
Linder lõpetas Södra keskkooli ja õppis Rootsi Kuninglikus Muusikaakadeemias džässi. Õppimise ajal tegi ta koostööd oma lapsepõlvesõbra ja trummari Aron Mellergårdhiga. Kuningliku Muusikaakadeemia klassikaaslastena harjutasid ja jämmisid nad koos nii palju kui võimalik. Hiljem tegid Mellergårdh ja Linder koostööd teise klassikaaslase ja lapsepõlvesõbraga, pianisti ja vokalisti Jonah Nilssoniga. See viis lõpuks Dirty Loopsi loomiseni 2008. aastal.
Wasquehal
Wasquehal ([wakal] või [waskal]) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Croix' kantonis.
pisi|tühi|Église Saint Clément
Linn kandis algselt flaami nime; 11. sajandil kirjutati seda Waskenhal.
Avesnes-le-Sec
Avesnes-le-Sec on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Avesnes-le-Seci kirik
Lahkulööja (film)
"Lahkulööja" (inglise keeles "Divergent") on 2014. aasta Ameerika Ühendriikide ulme- ja märulifilm, mis põhineb Veronica Rothi romaanil "Lahkulööja". Filmi režissöör on Neil Burger ning stsenarist Evan Dougherty. Peaosades on Shailene Woodley, Theo James, Ashley Judd, Jai Courtney, Ray Stevenson, Zoë Kravitz, Miles Teller, Tony Goldwyn, Maggie Q, Kate Winslet. "Lahkulööja" linastus Eestis 28. märtsil 2014 ning sellele järgnev film "Mässaja" 20. märtsil 2015.
Sisukokkuvõte
Tulevikumaailmas on kõik inimesed jagatud viide kilda: Siirad, Isetud, Kartmatud, Erudiidid ja Sõbralikud. Igal aastal peavad kõik kuueteistaastased valimispäeval valima ühe killa, millele pühendavad nad terve oma ülejäänud elu. Peategelane Beatrice (Shailene Woodley) saab teada, et ta on Lahkulööja ning ei sobi ühtegi kilda. Selle saladuse avalikuks tulemisel võib teda oodata surm. Beatrice valib Kartmatute killa ning katsete ajal võtab ta endale nimeks Tris. Kandidaatide vastupidavus pannakse proovile kolmes katses: füüsilises, vaimses ning selles, kus pidi oma hirmudega silmitsi seisma. Kandidaadid pidid üksteisega võitlema ning nende tulemused kanti tabelisse. Kui keegi neist jäi tabelis viimaste sekka, pidid nad minema nn kodututeks.
Hiljem tekib Trisil armusuhe oma treeneri Nelja ehk Tobias Eatoniga (Theo James). Neljal oli selline nimi, kuna tal oli ainult neli hirmu: kõrgused, süütu inimese tapmine, kitsad ruumid ning tema isa. Nagu ka Tris, oli Neli pärit Isetutest, kuid vahetas kilda, kuna tema isa peksis teda.
Tänu sellele, kuidas ja kui ebatavaliselt Tris oma katsed ära tegi, sai Neli aru, et ta on Lahkulööja. Katsete ajal saab Tris teada, et Erudiidid kavatsevad rünnata Isetuid ning, et Erudiitide juht Jeanine (Kate Winslet) teeb koostööd Kartmatute killa juhi Ericuga (Jai Courtney). Et rünnata Isetuid, kasutab Jeanine sõdalastena Kartmatuid. Peale viimast sisseastumiskatset süstitakse kõigile Kartmatutele kiip. Eric väidab, et see on jälitusseade selleks juhuks, kui keegi peaks ära kaduma. Trisi peal kiip ei töötanud, kuna ta oli Lahkulööja. Selleks, et ellu jääda, peab Tris minema koos ülejäänud kiibistatud Kartmatutega. Olles rongi peal leiab Tris sealt Nelja ning saades teada, et ka tema on ärkvel, tähendab see seda, et Neli on samuti Lahkulööja. Tris ja Neli hakkavad koos põgenema. Trisile tuleb appi ka tema ema, kes on samuti Lahkulööja ning hiljem tuleb appi ka tema isa. Kahjuks saavad Trisi vanemad tütart aidates surma, kuid Tris võtab ennast peale rasket üleelamist kokku ning lõpuks põgeneb koos Neljaga.
Bouchain
Bouchain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Bouchain
Denain
Denain (pikardi: Dnain) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Raekoda
Rakvere Linna Algkool
Rakvere Linna Algkool oli Rakvere linnas Lääne-Virumaal tegutsev lasteaed-algkool. Rakvere Linna Algkool otsustati avada Lääne-Viru Maavalitsuse 30. aprilli 1992. a. määrusega nr 85 koolide avamise kohta 1. septembril 1992 asukohaga Posti 29.
Algkool
Juba aastaid töötas Rakvere 1. Keskkool väga suure koormusega kolmes vahetuses. Eriti raske oli algklasside õpilaste koolipäev õhtupoolses vahetuses. Puudusid võimalused (ruumid) klassiväliseks tegevuseks. Otsiti võimalusi, kuidas õpilaste õppimistingimusi parandada. Seoses Eesti taasiseseisvumisega 20. augustil 1991 lahkus Rakverest väga palju vene rahvusest kodanikke ja sõjaväelaste perekondi. Vähenes laste hulk lastepäevakodudes.
Nii otsustatigi sulgeda üks lasteaed ning vabanenud hoones avada Rakvere Linna Algkool. Kooli direktoriks määrati Ly Kivistik. Hoolimata uue kooli avamisele tekkinud tugevast vastuseisust (ei soovitud lahkuda mainekast koolist), saavutas kool kiiresti tuntuse ja tunnustatuse tänu tugevale, töökale personalile ja läbimõeldud koolielu korraldusele. Kool muutus linnas populaarseks, sellesse taheti oma lapsi õppima tuua.
Lisaks heale õppetöö tasemele hinnatakse soodsat õpikeskkonda ja võimaluste mitmekesisust õpilaste tunnivälise aja organiseerimisel. Koolis oli 10 klassikomplekti (1.–5. klass, kaks paralleelklassi).
Lasteaed-Algkool
Alates 2003. aasta sügisest on kooli vastu võetud esimesi klasse ühe klassikomplekti kaupa. 2003/2004. õppeaastal tegutses 6-aastaste laste rühm, 2004/2005. õppeaastal oli kooli hoones avatud kaks Lasteaia Triin mudilasrühma. 1. septembrist 2005 tegutseb asutus lasteaed-algkoolina.
Praegu õpib koolis kuus klassikomplekti, kokku 127 õpilast (1.–6. klassini) ning on avatud viis lasteaiarühma. Kooli alguspäevadest alates on koostatud kooli kroonikat, millest iga asjahuviline saab üksikasjaliku ülevaate koolis toimunust. On olemas rikkalik fotode kogu ja täpsed ülestähendused õpilaste ja õpetajate saavutuste ja koolielus toimunu kohta.
2013. aastal muudeti Rakvere Linna Algkooli nimetust ning uueks nimetuseks sai Rakvere Rohuaia Lasteaed. Rakvere Rohuaia Lasteaed on lasteaiana tegutsev Rakvere Linnavalitsuse hallatav koolieelne lasteasutus.
WEP
2003. aastal teatas Wi-Fi Alliance, et WEP asendatakse WPA (inglise keeles Wi-Fi Protected Access) algoritmiga. 2004. aastal 802.11i standardi ratifitseerimisega (WPA2), teatas IEEE, et nii WEP-40 kui ka WEP-104 on iganenud.
Krüpteering
64-bitine WEP-võti sisestatakse tavaliselt 10 kuueteistkümnendarvust koosneva sõnena (tähistuseks kasutatakse numbreid 0–9 ja suurtähti A–F). Iga märk tähistab 4 bitti, 10 numbri korral teeb see kokku 40 bitti, lisades veel 24-bitise IV, saadakse kokku 64-bitine WEPi võti (4 bitti × 10 + 24 bitti = 64 bitti). Enamiku seadmete korral on kasutajal võimalik sisestada viiest ASCII tähemärgist (0–9, a–z ja A–Z) koosnev võti, millest igaüks muudetakse 8-bitiliseks arvuks, kasutades ASCII tabelist leitavat väärtust (8 bitti × 5 + 24 bitti = 64 bitti). Seesugune lähenemisviis eeldab, et iga sisestatud tähemärk on klaviatuurilt sisestatav (näiteks realõpu ja reavahetuse sümboleid võtmesse sisestada ei saa), mis omakorda vähendab eri võtmete arvu oluliselt.
128-bitine WEP-võti on tavaliselt sisestatud 26st kuueteistkümnendsüsteemi märgist koosneva sõnena. Iga sümbol koosneb neljast bitist, mis kokku annab 104 bitti. Lisades veel 24-bitise IV, saab kokku täieliku 128-bitise WEP-võtme (4 bitti × 26 + 24 bitti = 128 bitti). Enamik seadmeid võimaldab kasutajal seesugust võtit sisestada 13 ASCII tähemärgiga (8 bitti × 13 + 24 bitti = 128 bitti).
Mõnel pool võib leida ka 152- ja 256-bitise WEP-süsteemiga seadmeid. Sarnaselt muu pikkusega WEP-võtmetega sisaldavad ka need 24 bitti (IV), jättes vastavalt 128 või 232 bitti turvalise võtme jaoks. Nende 128 või 232 bitti on tavaliselt sisestatud 32 või 58 kuueteistkümnendsüsteemi märgiga (4 bitti × 32 + 24 bitti = 152 bitti, 4 bitti × 58 + 24 bitti = 256 bitti). Enamik seadmeid võimaldab võtme sisestamist ASCII sümbolite kujul (8 bitti × 16 + 24 bitti = 152 bitti, 8 bitti × 29 + 24 bitti = 256 bitti).
Autentimine
WEPi puhul on võimalik kasutada kahte autentimismeetodit: avatud skeemiga autentimine ja jagatud võtmega autentimine.
Avatud skeemiga autentimise korral ei pea WLANi klient pääsupunktile oma isikustamisandmeid andma. Iga klient saab end autentida ning seejärel end pääsupunktiga siduda. Reaalselt mingit autentimist ei toimu (suheldakse krüpteerimata tekstiga). Hiljem saab WEP-võtmeid kasutada andmekaadrite krüpteerimiseks. Selle jaoks peavad kliendil olema korrektsed võtmed.
Jagatud võtmega autentimise saab jagada neljaetapiliseks väljakutse-vastus-kätluseks: Pärast autentimist ja sidumist kasutatakse varem jagatud WEP-võtit andmekaadrite krüpteerimiseks (RC4).
Esmapilgul võib näida, nagu oleks jagatud võtmega autentimine turvalisem kui avatud skeemiga autentimine, kuna viimasel tegelikult otsene autentimine puudub. Vastuoluliselt tuleb aga välja, et püüdes kinni autentimise ajal vahetatud väljakutse andmekaadrid, on nendest küllaltki lihtsalt võimalik tuletada kätluseks kasutatud võtmejada. Kuna andmeid saab jagatud võtit kasutades kergemini kinni ja lahti krüptida kui avatud skeemiga autentimist kasutades, tasub privaatsuse pärast muretsedes pigem kasutada viimast. Ühtlasi tähendab see, et kõik WLANi kliendid saavad vabalt ühenduda pääsupunktiga. (Mõlemad autentimise meetodid on nõrgad, juba aegunud jagatud WEP-võtme asemel tasub kasutada WPA/WPA2-autentimist.)
Turvaandmed
Kuna RC4 on jadašiffer, siis ei saa sama liikluse võtit kunagi korduvalt kasutada. Krüpteerimata tekstina edastatava initsialiseerimisvektori (IV) eesmärgiks ongi kordumiste vältimine. Kuna IV pikkus on vaid 24 bitti, siis ei ole võimalik tiheda liiklusega võrkudes kordumatust tagada. Seesugune IV kasutusviis avas WEPi seotud võtmete ründele, 24-bitise IV puhul esineb sama IV 5000 paketis 50%-lise tõenäosusega.
Nancy Cam-Winget inspekteeris koos uurimisrühmaga  mitmeid WEPi puudusi ning leidis, et katsetuste põhjal saab väita, et vastava varustusega on mõttekas WEPiga kaitstud võrguliiklust pealt kuulata kas või miili kauguselt. Samuti leiti kaks suurt viga:
2005. aastal näitasid USA Föderaalse Juurdlusbüroo liikmed, kuidas on vabalt kättesaadavate tööriistadega võimalik WEP-kaitsega võrgule ligi pääseda vähem kui kolme minutiga. Andreas Klein esitles RC4 jadašifri analüüsi, milles näitas, et võtme ja RC4 võtmejada vahel on suurem korrelatsioon, kui varem leitud. Seda informatsiooni kasutades saab WEPi ja WEPiga sarnaseid turbeprotokolle veelgi hõlpsamalt murda.
2006. aastal demonstreerisid Andrea Bittau, Mark Handley ja Joshua Lackey , et 802.11 protokolli saab ise WEPi vastu ära kasutada, et võimaldada varasemaid rünnakuid, mida varem peeti ebapraktiliseks. Piisab ühe paketi pealtkuulamisest, et ründajal tekiks võimalus laadida võrku edaspidi suvaliste andmetega pakette. Pealtkuulatud paketti saab seejärel baithaaval dekrüpteerida, et määrata kohaliku võrgu IP-aadressid. Ühe baidi lahtikrüpteerimiseks kulub umbes 128 paketti. Kui 802.11 võrk on ühendatud internetti saab ründaja kasutada 802.11 killustatust, et pealtkuulatud pakette korduvalt edastada, samal ajal pakettidele uusi IP päiseid luues. Nende pakettide dekrüpteerimiseks saab kasutada pääsupunkti ning seejärel edastada need interneti vahendusel mõnele tuttavale arvutile. Selline metoodika võimaldab reaalajas WEPiga kaitstud võrguliikluse dekrüpteerimist vaid minut aega pärast esimese paketi pealtkuulamist.
2007. aastal arendasid Erik Tews, Andrei Pychkine ja Ralf-Philipp Weinmann edasi Kleini 2005. aasta rünnakut ning optimeerisid seda WEPi vastu kasutamiseks. Uue moodusega rünnates   on võimalik 104-bitine WEP-võti 50%-lise tõenäosusega lahti murda, kasutades vaid 40 000 kinni püütud paketti. 60 000 andmepaketi korral on edu tõenäosus umbes 80% ja 85 000 andmepaketiga umbes 95%. Kasutades aktiivseid meetodeid, nagu kasutajate võrgust lahti ühendamine (deauth) ja aadressiteisenduse protokolli ülekirjutamist (ARP spoofing) kasutaja arvutis, on heades tingimustes 40 000 paketi kogumine võimalik vähem kui minutiga. Reaalne arvutuslik osa võtmemurdmisest võtab aega umbes 3 sekundit ja 3 MB põhimälu Pentium M 1.7 GHz protsessoril. Sõltuvalt protsessorist on võimalik protsessi optimeerida ka aeglasematele seadmetele. Sama rünnakut kasutades on 40-bitiseid võtmeid võimalik lahti murda veelgi suurema tõenäosusega.
2008. aastal vastu võetud maksekaartide valdkonna (payment card industry – PCI) turvalisuse standardite nõukogu viimase uuenduse kohaselt keelatakse andmekaitsestandardis (Data Security Standard – DSS) kasutada WEPi mis tahes krediitkaardi töötlemise protsessis. Otsus jõustus pärast 30. juunit 2010. aastal. Samuti keelati alates 31. märtsist 2009 kasutusele võtta mis tahes uut süsteemi, mis tugines WEP turvalisusel. WEPi kasutamine aitas kaasa ka tuntud T. J. Maxxi emafirma võrgu sissetungile.
Heraldiline värv
Heraldiline värv ehk heraldiline tinktuur on värvus, mida kasutatakse heraldilistel sümbolitel, st eelkõige vappidel, aga ka embleemidel ja lippudel.
Grójec
Grójec on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Grójeci maakonna ja Grójeci valla halduskeskus. Grójec asub Varssavi kesklinnast umbes 41 km lõunas.
Heraldiline värv
Jaotus
Tava kohaselt nimetatakse heledaid toone metallideks, tumedaid emailideks. Igale värvile on olemas vastav viirutus mustvalge trüki vajadusteks.
Grójec
Grójec sai linnaõigused 1419. aastal. Kolmanda Poola jagamise tulemusel läks Grójec 1795. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Grójec 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Raudteeühenduse sai linn 1898. aastal.
Heraldiline värv
Metallid
Kulla asendustoon on kollane ja hõbeda asendustoon on valge.
Douchy-les-Mines
Douchy-les-Mines on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
Rakvere Lille Kool
Rakvere Lille Kool on puuetega lastele ja noortele mõeldud kool Lääne-Virumaal Rakveres. Rakvere Lille Kool on MTÜ Kirilille üks osakond.
Grójec
Juudid moodustasid Grójeci elanikest 1897. aastal 63,3% ja 1921. aastal 58,8%.
Priit Jaagant
Priit Jaagant (sündinud 31. juulil 1972) on eesti ärijuht.
Heraldiline värv
Lisavärvid
Lisaks eelnimetatud emailidele on heraldilistel sümbolitel lubatud kasutada oranži (orangé) ja lihavärvi (carnation), mis mõnes eestikeelses allikas on tõlgitud verepunaseks. Eestis ei ole lisavärvuste kasutamine levinud.
Rakvere Lille Kool
Rakvere Lille Kooli eesmärk on toimetulekuõppe võimaldamine mõõduka vaimupuudega õpilastele ja hooldusklassi loomine raske ja sügava vaimupuudega lastele. Kooli tegevuse eesmärgist tulenevalt on koolil ülesandeks tagada õpilastele toimetulekuõppekava ja hoolduskooli programmi täitmiseks vajalikud õppe- ja kasvatustingimused.
Koolis õpitakse eesti keelt, matemaatikat, muusikat, rütmikat, kehalist kasvatust, kunsti, tööõpetust ning elu- ja toimetulekuõpetust. Kõigile õpilasele koostatakse individuaalne õppekava.
Grójec
Grójeci ümbruskond on tähtsaim õun tekasvatuspiirkond Poolas.
Priit Jaagant
Ta on mitme äriühingu, sealhulgas osaühingu Mapri Ehitus ja mittetulundusühingu Eesti Karate-Do Shotokai juhatuse liige. Kuni aastani 2010 töötas ta aktsiaseltsi Nordecon Ehitus juhatuse esimehena.
Heraldiline värv
Lisavärvid
Veel esineb ajaloolistes vapikirjeldustes vahel iseloomustus "loomulikus värvis", mis tähendab tervet rida lisavärve: pruun (brunâtre, tanné), raudhall (acier, fer, cendré), verevärvi (sanguine), mooruspuuvärvi (inglise keeles murrey), taevasinine (céleste). Ka lihavärv on sedakaudu tinktuuride hulka jõudnud.
21. sajandil lisas Kanada Heraldikaamet (Canadian Heraldic Authority) heraldiliste värvide nimistusse metalli vase ja emaili rose. Euroopas neid ei kasutata.
Karusnahad
Heraldiliste sümbolite ilmestamiseks kasutatakse ka kokkuleppelisi karusnahka jäljendavaid mustreid. Tuntuimad heraldilised karusnahad on hermeliin (prantsuse keeles hermine) ja oravanahk (prantsuse keeles vair). Eesti riigiasutuste ja omavalitsuste sümbolite kujunduses ei ole karusnahku kasutatud.
Värvireegel
Värvireegel on heraldika üks põhireeglitest. Selle järgimine tagab, et kilbipildil olevad kujundid asetsevad alati kontrastsel värvil ja on seepärast hästi nähtavad.
Päkarauakannel
Päka- ehk pöidlarauakannel on Räpina, Võnnu ja Järvselja kandis levinud kandletüüp. Topeltkeeltega võimsakõlaline kannel, mida mängiti saatepillina külapidudel. Sellel kandlel olid väga võimsad bassid ja viisi mängiti raudsõrmuse sarnase keeru'ga ehk päkarauaga, mis pandi pöidla külge.
Priit Jaagant
Haridustee
Ta lõpetas 1990. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 1995. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ehituse õppevaldkonna ehituse erialal.
Alpinismiharrastus
1994. aastal võttis ta osa eesti esimesest ekspeditsioonist Alpides asuvale Matterhornile (4477 m) (grupi juht Erika Ader), mille käigus 7 Eesti alpinisti tõusid mööda klassikalist Hörnli marsruuti selle kuulsa mäe tippu, teiste seas ka Priit Jaagant.
Päkarauakannel
Tuntumad päkarauakandle mängijad ja meistrid olid Aksel Tähnas ja Elmar Luhats, kelle esivanemate töid viis Harjumaal edasi tema poeg Toivo Luhats ansamblist Piibarid. Toivo õpilased oskavad praeguseni seda stiili. Aksel Tähnase mantlipärija ja üks tuntumaid kaasaegseid päkarauakandle mängijaid on Juhan Uppin. 2019. Andis Juhan Uppin välja päkarauakandlele pühendatud albumi "Päkarauakannel."
Douchy-les-Mines
pisi|tühi|Üks Douchy-les-Minesis asuvatest kaevandusehoonetest
Heraldiline värv
Muud tavad
Digitaalsetel ja reljeefsetel vapikujutistel ei kasutata kontuurjoont, kuid detailse vapikujutise trükkimise puhul on lubatud kasutada erinevate värvide puutejoont teravdavat abijoont, millel pole vapis iseseisvat tähendust. Põhinõue kontuurjoone kasutamise kohta on, et kontuurjoon ei tohi moonutada vapi värve ja kujundeid.
Heraldikas ei kasutata üldse kolmemõõtmelisuse illusiooni tekitamist varjutava viirutuse või värvide abiga.
NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut
NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut (vene keeles Военный институт Министерства обороны СССР) oli kõrgem sõjaline õppeasutus Nõukogude Liidus.
Kaitseministeeriumi sõjaline instituut loodi 1. augustil 1974 Moskvas Võõrkeelte Sõjalise Instituudi (eksisteeris 1942–1974) põhjal. 1980. aastal autasustati instituuti Punalipu ordeniga ja õppeasutus nimetati ümber Punalipuliseks Sõjaliseks Instituudiks. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (detsembris 1991) jätkas instituut tegevust kuni sulgemiseni 1994. aastal, pärast seda lülitati instituudi kateedrid vastloodud Majanduse, Rahanduse ja Õiguse Sõjaväeakadeemia koosseisu.
Svoboda nad Úpou
Svoboda nad Úpou asub merepinnast 516 meetri kõrgusel.
Asulat on esmamainitud 1009. aastal. Alevi staatuse sai Svoboda nad Úpou 1546. aastal ja linnaõigused 1580. aastal. 19. sajandi teisel poolel ehitati linna paberivabrikud. Svoboda nad Úpou sai raudteeühenduse 1871. aastal. 20. sajandi algul kujunes linna turismisihtpunktiks.
Hordain
Hordain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Raekoda
Escaudain
Escaudain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
Vladas Mikėnas
thumb|Vladas Mikėnas (1931, Kaunas) Vladas Mikėnas (17. aprill 1910 Tallinn – 3. november 1992 Vilnius) oli Eestist pärit leedu maletaja, malekohtunik ja ajakirjanik, rahvusvaheline meister ja ausuurmeister males.
Escaudain
pisi|tühi|Cuvette'i kaevandusküla Escaudainis
Vladas Mikėnas
Isa oli Dvigateli tehases raamatupidaja.
Pärast Leedu annekteerimist Nõukogude Liitu 3. augustil 1940 osales Mikėnas septembris-oktoobris Moskvas NSV Liidu meistrivõistlustel, jagades 13.–16. kohta. Ta mängis korduvalt Nõukogude Liidu ja mitme liiduvabariigi meistrivõistlustel, tulles näiteks 1945. aastal Tallinnas 7. kohale ja kaotades Paul Keresele.
1950. aastal, mil loodi rahvusvahelise meistri tiitel, anti see ka Mikėnasele. 1987 pälvis ta ausuurmeistri tiitli.
1985. aastal oli Mikėnas kohtunik maailmameistrimatšil Anatoli Karpovi ja Garri Kasparovi vahel.
Soome-ugri filmifestival
Soome-ugri filmifestival ehk FUFF on Eestis toimuv lühifilmifestival, mida korraldatakse aastast 2014.
Festivali korraldatakse eesmärgiga tekitada huvi soome-ugri mängu- ja eksperimentaalfilmide vastu ning näidatavate filmide autorid on soome-ugri filmitegijad või filmid käsitlevad soome-ugri teemasid.
Festival toimus 2014–2017 Tsiistre Linamuuseumis ja sealt alates Sänna Kultuurimõisas.
Festivali korraldab MTÜ FUFF.
Filmifestivali koosseisus toimuvad ka töötoad.
Jõgeva tänavate loend
Siin on loetletud Jõgeva tänavaid ja toodud nende pikkused.
Émerchicourt
Émerchicourt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Raekoda
Keisririigi ringkonnad
pisi|350px|Keisririigi ringkondade kaart aastal 1560. Ringkondadesse mittekuuluvad territooriumid on valged. Keisririigi ringkond (, mitmuses Circuli imperii;, mitmuses Reichskreise) oli Saksa-Rooma riigi territooriumide regionaalsete gruppide ühend. Ringkond loodi peamiselt üldiste kaitsestruktuuride ja keiserlike maksude kogumise organiseerimise eesmärgil, kuid ka organiseerimise vahendina Riigipäeval ja Keiserlikus Riigikohtus.
Keisririigi ringkondade moodustamine
Algselt moodustas 1500. aasta Augsburgi Riigipäev Keisririigi reformi osana kuus ringkonda:
Algselt jäid Habsburgi dünastia ja kuurvürstide territooriumid ringkondadest väljapoole. Aastal 1512 organiseerisid Trieri ja Kölni Riigipäevad need maad nelja uude ringkonda:
Silmas pidades Prantsusmaa üleskerkinud nõudmisi Maximiliani Burgundia pärandile, algatas 1512. aasta Riigipäev oma lõppaktis nime Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririik ametliku kasutuse.
Kuigi keisririik kaotas mõned läänepoolsed territooriumid pärast Ühendatud Provintside lahkulöömist aastal 1581 ja seoses 1679. aasta Nijmegeni rahu järgse Prantsuse anneksiooniga, jäid kümme ringkonda suuresti muutumatuks kuni 1790. aastate alguseni, mil Prantsuse revolutsioonisõjad tõid kaasa olulisi muutusi Euroopa poliitilisel kaardil.
Ringkondadesse mittekuuluvad territooriumid
Mitmed keiserlikud territooriumid jäid väljapoole ringkondi, näiteks:
Kaugas
Kaugas oli meestesärgi suur põuetasku.
NSV Liidu Relvajõudude Ministeerium
pisi|200px|NSV Liidu relvajõudude minister [[Nikolai Bulganin (1947–1949), hilisem valitsusjuht (1955–1958)]]
Kaugas
Kaukaid tehti särkidele Lõuna-Eestis, põhiliselt Mulgimaal, aga sellist teavet on saadud Setumaalt. Kaugas õmmeldi särgi kahekordsest pihaosast kas rinnaesise mõlemale või ainult vasakule küljele. Kaukasuu avanes rinnalõike äärel. Kaukas kanti raha, rahakotti, piipu, nuga, ninarätti jms.
NSV Liidu Relvajõudude Ministeerium
NSV Liidu Relvajõudude Ministeerium (vene keeles Министерство Вооруженных Сил СССР) oli aastatel 1946–1950 Nõukogude Liidu relvajõudude keskne riigijuhtimisorgan; kuulus ministeeriumina NSV Liidu Ministrite Nõukogu koosseisu.
NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 25. veebruarist 1946 liideti NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat ja sõjalaevastiku rahvakomissariaat ning neist moodustati NSV Liidu Relvajõudude Rahvakomissariaat (Народный Комиссариат Вооружённых Сил СССР). Rahvakomissari ametikoht jäi NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe Nõukogude Liidu generalissimus Jossif Stalin kätte.
NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus muudeti relvajõudude rahvakomissariaat juba 15. märtsil 1946 NSV Liidu Relvajõudude Ministeeriumiks.
Relvajõudude ministeeriumi ümberkujundamine
25. veebruaril 1950 kujundati NSV Liidu relvajõudude juhtorgan ümber NSV Liidu Sõjaministeeriumiks (Военное министерство СССР) ja NSV Liidu Sõjalaevastiku Ministeeriumiks (Военно-морское министерство СССР).
Lieu-Saint-Amand
Lieu-Saint-Amand on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis. Seal asub ettevõte Sevel Nord – autotehas, kus valmistatakse FIAT-i, Peugeot' ja Citroëni sõidukeid.
pisi|tühi|Lieu-Saint-Amandi kirik
Kahjunõue Euroopa Liidu vastu
Euroopa Liidu vastu kahju nõudmise õiguslik alus tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artiklist 340. Lõige 2 näeb ette, et lepinguvälise vastutuse korral heastab ühendus kõik oma institutsioonide või oma teenistujate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldprintsiipidele. Seega saab ELTL artikli 340 järgi ametlikult kahjunõude esitada kas kogu Euroopa Liidu vastu (mida võib esindada nii üks kui ka mitu institutsiooni) või Euroopa Keskpanga vastu. Praktikas on aga lisaks Euroopa Liidu lepingu artiklis 13 mainitud institutsioonidele võetud vastutusele ka Euroopa Investeerimispank (lahend C-370/89), mistõttu ei ole välistatud olukord, kus kahjunõude korral võivad olla vastutavad kõik organid ja ametkonnad. Artikli 340 lõike 3 sõnastusest tulenevalt vastutab erandina Euroopa Keskpank oma tegevuste eest ise, mitte Euroopa Liit tervikuna.
ELTL artikkel 268 kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu vastu esitatud kahjude hüvitamisega seotud vaidlused Euroopa Liidu Kohtu (CJEU) ainupädevusse. See tähendab, et kõiki kahjunõudeid Euroopa Liidu vastu käsitletakse Euroopa Liidu Kohtu siseselt Üldkohtus ning eelnev võimalus pöörduda teistesse riiklikesse või rahvusvahelistesse kohtutesse puudub. Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikele 3 on Euroopa Liidu vastase kahjunõude esitamise õigus igaühel, sh nii füüsilistel kui ka juriidilistel isikutel.
Kahjunõude eeldused
Selleks, et üksikisikul tekiks õigus nõuda Euroopa Liidu õiguse rikkumisega põhjustatud kahju hüvitamist liikmesriigilt, on nende kolme eelduse täitmine oluline. Lisaks sätestab Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikkel 46, et kahju hüvitamise hagi Euroopa Liidu vastu tuleb esitada 5 aasta jooksul vastutuse aluseks olevast sündmusest.
1. Õigusnorm, mida on rikutud, peab looma üksikisikule õigusi
Rikutud õigusnormi ning puututatud isiku huvide vahel peab olema seos, et täidetud oleks esimene eeldus, mille kohaselt rikutud õigusnorm peab looma üksikisikule õigusi. Kui Euroopa Liidu õiguse rikkumine liikmesriigi poolt on seotud mõne direktiiviga, peab direktiivi sätete põhjal olema üksikisikule antavate õiguste sisu piiritletav. Üksikisikule õigusi loovaks normiks võib sõltuvalt tingimustest pidada ka õigusnorme, mille eesmärk on esindada pigem üldisi huve kui üksikisiku omasid. Riigi ülesandeks võib olla ka isikule õiguse andmine millegi tegemiseks.
2. Rikkumine peab olema piisavalt tõsine
Selleks, et hinnata rikkumise olulisust, tuleb võrrelda liikmesriigi enda kaalutlusõiguse ulatust, normi selgust ja täpsust ning seda, millega konkreetne õigus on tagatud. Kui säte võimaldab erisuguseid tõlgendusi, peaks kontrollima, kas tõlgendus liikmesriigi poolt on selle sõnastusest mõistlikult tuletatav. Ka tahtlikkust ja vabandatavust peab rikkumise puhul kontrollima, ent kui õiguse rikkumine on ilmne, pole viimane määrav. Piisavalt olulise rikkumise kriteeriumite näol on Euroopa Kohtu praktika järgi tegemist eelkõige subjektiivsete kui objektiivsete teguritega. Kui kohus peaks hindama liikmesriigi Euroopa Liidu õiguse rikkumist, ei ole tal ilmtingimata kohustust tuvastada kõikide asjaolude esinemist. Kui jätkatakse tegevust, mille puhul on Euroopa Kohtu eelotsusest või väljakujunenud praktikast ilmselge, et vastav tegevus on vastuolus Euroopa Liidu õigusega või selle tegevuse õigusvastasus on kohtuotsusega varem tuvastatud, on tegemist igal juhul piisavalt olulise rikkumisega.
3. Otsene põhjuslik seos üksikisikule tekkinud kahju ja õigusrikkumise vahel
Riigi enda kohtul on õigus oma äranägemise järgi otsustada, kas esineb põhjuslik seos. Kui varasema Euroopa Kohtu praktika kohaselt ei pidanud põhjuslik seos olema otsene rikkumise ja kahju vahel, siis aastatega on see läbinud teatava arengu. Nõue, et otsese põhjusliku seose olemasolu tuleb tõendada, sai paika pandud varasemale praktikale järgnevate lahenditega. Põhjusliku seose kindlakstegemise mõttelised tingimused määrab Euroopa Kohus sarnaselt piisavalt olulise rikkumise arusaamale. Et tagada tõhus õiguste kaitse, peab kahjuhüvitise suurus olema võrdne kahjuga, mis on põhjustatud. Hüvitise suurust on võimalik liikmesriigi kohtul hinnata ise, pidades kinni tõhususe ja võrdväärsuse nõuetest. Et määrata hüvitist, tuleks hinnata, kas kehtiva õiguse toel oleks mõistliku isiku seisukohast olnud võimalik tekkinud kahjust hoiduda.
Hüvitamisele kuuluv kahju
Euroopa Kohus on öelnud, et isikule makstav hüvitis peab olema proportsionaalne Euroopa Liidu õiguse rikkumise tulemusena tekkinud kahjuga. Selle eesmärgiks on kanda üksikisiku õiguste kaitset. Proportsionaalsuse hindamisel tuleb silmas pidada, et kahju hüvitamine oleks sobiv, vajalik ja mõõdukas. Sobiv on kahju hüvitamine kui see soodustab eesmärgi saavutamist. Vajalik on selline meede mis on isikule kõige vähem koormavam. Mõõdukuse all tuleb vaadata, et tegemist poleks soovitud eesmärgiga võrreldes ebaproportsionaalselt koormava meetmega.
Tekkinud kahju tõendamine ja kahju suuruse määratlemine
Üldiselt peab kannatanu nii era- kui ka avalike suhete puhul tõendama kahju tekkimist ja ulatust ning põhjuslikku seost kohustatud subjekti teo ja kahju vahel. Kannatanu peab põhjusliku seose tõendamisel tõendama, et kas liikmesriik ega kannatanu ise ei ole rikkunud põhjusliku seose ahelat (kohtuasi 132/77 Exportation des Sucres). Kannatanu hooletuse tagajärjeks on seega kas kahju vähendamine või hagi täielik tagasilükkamine (kohtuasi 145/83 Adams; T-178/98 Fresh Marine). Liikmesriikide seadused erinevad tsiviilvastutuse tuvastamiseks nõutavate tõendite standardi osas. Tavaõiguses ja Skandinaavia õiguses on kohaldatav standard "tõendite ülekaal"; enamikus mandriosa õigussüsteemides on selleks "suur tõenäosus" või "väga suur tõenäosus"; ja Saksamaa õiguses on selleks "(väga) suur tõenäosus" vastutuse aluste tuvastamisel ja "selge ülekaal" taotletud kahjude tegeliku suuruse tõendamisel. Euroopa Kohus ei ole kunagi avaldanud, millist tõendamisstandardit ta rakendab, märkides lihtsalt, et kannatanu (kaebaja) ei olnud esitanud piisavalt tõendeid.
Järgmiseks tuleb määratleda kahju suurus, kui kahju tekkimine isikule on tõendatud. Üks olulisemaid tegureid kahju hüvitamise eesmärgi täitmisel on kahju suuruse määratlemine. Eesmärgiks on viia kahjustatud isik võimalikult lähedale seisundile, milles ta oleks olnud, kui ta poleks kahju osaliseks üldse saanud. Kahju ulatust mõistmata oleks raske seada inimest sellisesse olukorda, kus ta oli enne kahju tekkimist ja kui kahju tekitanud intsident poleks üldse aset leidnud. Tuleb juhtumipõhiselt selgeks teha, kas isik on väidetavalt kannatanud varalist või mittevaralist kahju, sest see määrab tõendamiskoormise ja kahju suuruse kindlaksmääramise protseduuri.
Üldiselt võrreldakse kannatanu olukorda pärast kahju tekkimise intsidenti ja hüpoteetilist olukorda, milles isik oleks olnud, kui ta poleks kahju osaliseks saanud, et hinnata varalise kahju ulatust. Kahju ulatuse määratlemisel ja hüvitamisel tuleb sellest maha arvata igasugune kasu, mida kannatanud isik sai kahju tekkimise tõttu selleks, et ei tekiks olukorda, kus isik põhjendamatult rikastub.
Mittevaralise ja moraalse kahju või saamata jäänud tulu puhul on keerulisem määratleda täpset kahju suurust. Riigikohus on ka öelnud antud teema kohta järgmist: ,,Valu ja kannatusi ei ole võimalik objektiivselt mõõta ega väljendada. Seetõttu ei saa mittevaralise kahju suurust tõendada. Üldjuhul on piisav tõendada asjaolusid, millega seadus seob mittevaralise kahju hüvitamise nõude tekkimise. Mittevaralise kahju tekkimist ja selle suurust hindab kohus diskretsiooni alusel. Siit järeldub, et ei olegi kindlat viisi, kuidas mittevaralist kahju mõõta vaid kohus kasutab enda kaalutlusõigust, et määratleda kahju suurus.
Vastutus õiguspärase aktiga tekitatud kahju eest
1998. aasta otsusega Dorsch Consult v Council sätestas Esimese Astme Kohus teoreetilise vastutuse kahju eest, kui see on tekitatud õiguspärase aktiga. Selles kohtuasjas nimetati kolm alust sellise (võimaliku) olukorra tekkeks. Esiteks peab õiguspärase (kui ka õigusvastase) akti eest ühenduse lepinguvälise vastutuse kohaldamiseks olema kindlaks määratud väidetavalt tekitatud kahju tegelik esinemine ning põhjuslik seos antud akti ja kahju vahel. Samuti on sellise vastutuse kohaldamise eelduseks “ebatavalise” või “erakordse” kahju olemasolu.
Hageja Dorsch Consult sõlmis Iraagi ministeeriumiga 30. jaanuaril 1975 lepingu, mille järgi kohustus ta pakkuma Iraq Express Way nr 1 teenuseid, mis olid seotud ehitustööde korraldamise ja järelevalvega. 1990. aasta alguses saadetud Iraagi ministeeriumi kirjades tunnustati võlgasid hagejale 2 279 859,69 Saksa marga ulatuses. ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 6. augustil 1990 vastu resolutsiooni nr 661, millega kehtestas kaubanduskeelu Iraagi ja Kuveidi vastu. Põhjuseks toodi Iraagi sissetung Kuveiti. Euroopa Liidu Nõukogu võttis 8. augustil 1990 vastu määruse nr 2340/90, millega tõkestati kaubavahetus Iraagi ja Kuveidiga. Iraagi Vabariik võttis 16. septembril vastu seaduse nr 57, millega külmutati kõigi Iraagi-vastaste riikide valitsuste, ettevõtjate, äriühingute ja pankade käsutuses olevad varad, omandi ja nendelt saadavad tulud.
Kui Iraak ei tasunud hagejale võlgasid, esitas ta hagiavalduse esimese astme kohtule ja tõi põhjenduseks seose määruse nr 2340/90 ja sellele järgnenud seaduse nr 57 vahel, mille tõttu muutus tema nõuete rahuldamine võimatuks. Sellist põhjuslikku seost kohtuasjas ei tuvastatud. Kohus selle seisukohaga ei välistanud siiski täielikult vastutust õiguspärase aktiga tekkinud kahju eest aga samas ka ei kinnitanud seda.
Ühenduse vastutus õiguspärase akti eest on võimalik ainult teatud eeldustel. Esiteks peab esinema kahju, mis on eeldatavasti “tekkinud ja olemasolev”. Teiseks eelduseks on ebatavaline kahju ehk kui kahju avaldab teatud kindlat liiki ettevõtjate ringile ebaproportsionaalselt suurt mõju võrreldes teiste ettevõtjatega. Viimane eeldus on erakordne kahju. See tähendab, et kahju ületab asjaomasele sektorile omaseid majanduslikke riske, ilma et kahju osutanud õiguspärase aktiga oleks õigustatud üldiste majanduslike huvidega. Selles kohtuasjas ei peetud hagejat siiski ettevõtjaks, kelle huve oleks sellisel viisil riivatud, mis eristaks teda kõigist teistest ettevõtjatest, kelle nõuete rahuldamine muutus võimatuks embargo tõttu. Samuti kuulus hagejal esinenud risk oma teenuste osutamisel Iraagis selle majandusharu iseloomuliku riski alla. Samasid eeldusi on toetatud ka hilisemas Beamglow' (T-383/00) kohtuasjas. Selles kaasuses oli õiguspärase aktiga kahju tekitamine siiski hüpoteetiline olukord, sest antud kohtuasjas “võitnud” poolt ei olnud. Hagi jäeti rahuldamata.
Hilisemas kohtupraktikas, liidetud kohtuasjas C-12/13 P ja C-13/13 P lükkas Euroopa Kohus õiguspärase aktiga tekitatud kahju vastutuse võimaluse tagasi.
Kriitika seoses kahjunõude hüvitamisega
Uurimise põhjal on sedastatud, et Euroopa Liidu vastu esitatud kahjunõuete välja nõudmisega seotud hagide võitmise määr on ebatavaliselt madal. Liidu loomisest kuni aastani 2000 on edukad olnud vaid 20 hagi ning järgneva 14 aasta lõikes (s.o perioodil 2000–2014) rahuldati 19 hagi seoses kahjunõudega Euroopa Liidu vastu, mis teeb keskmine edukuse määraks ainult 8%.
Teadlased on märkinud, et Euroopa Liidu Kohtu üldises õiguses sätestatud nõuded, mis käsitlevad Euroopa Liidu vastutust kahjude hüvitamise eest, muudavad hüvitise saamise keeruliseks. Seega, probleemi tuumaks ei ole vaid madal edumäär, vaid ka kohtu poolt välja töötatud raamistik, mis on küllatki ebaselge ja keerukas. Mõned teadlased on isegi leidnud, et Euroopa Liidu vastutuse põhimõte kahju hüvitamise eest on lausa „illusoorne” ja et hagi kahju hüvitamise eesmärgil ei ole tõhus vahend põhiõiguste kaitseks.
Marquette-en-Ostrevant
Marquette-en-Ostrevant on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Denaini kantonis.
pisi|tühi|Marquette-en-Ostrevant'i kirik
Oliver Jürgens
Oliver Jürgens (sündinud 10. mail 2003 Tallinnas) on noor eesti jalgpallur (tipuründaja).
Lennusadam
pisi|Lennusadam 2015 Lennusadam on sadam Tallinna lahe ääres, aadressil Vesilennuki tänav 6 (algselt Küti tänav 17).
Oliver Jürgens
Ta on Eesti esimene jalgpallur, kes on juba 14-aastaselt käinud välismaa tippklubides mängimas.
Tuule Kann
Tuule Kann (sündinud 1964) on eesti kandlemängija ja -õpetaja. Ta on õppinud kandlemängu Eestis Els Roode juures ja Leedus Regina Tamošaitienė juures. Aastatel 1990–1993 täiendas ta end Tallinnas Ene Lukka, Mikk Sarve ja Igor Tõnuristi juures ning aastatel 1993 ja 1998–1999 Sibeliuse Akadeemias Minna Raskineni, Sinikka Kontio, Timo Alakotila, Raoul Björkenheimi jt juures.
Oliver Jürgens
14-aastaselt oli ta juba käinud testimas Villarealis, Manchester Citys, Manchester Unitedis, Chelseas, Sporting Lissabonis, Malmös, HJK Helsinkis, Honkas, PSV-s, Red Bullis, Stuttgartis, Hertha Berlinis, Bayern Münchenis ja Volga Nižni Novgorodis.
Lennusadam
Sadamas on tähelepanuväärne raudbetoonkoorikust vesilennukite angaar, mis on rahvusvaheliselt oluline arhitektuuri- ja ajaloomälestis. Ligi sajandipikkuse ajalooga sadamast ja angaarist on saanud Eesti Meremuuseumi filiaal.
Tuule Kann
Tuule Kann on töötanud kandle- ja pärimusainete õpetajana Tallinnas, Viljandis ja Võrus, tema õpilaste hulka kuuluvad Pille Karras, Leanne Barbo, Juhan Uppin jpt. Tuule Kann õpetab praegu kandlemängu nii Vanalinna Muusikakoolis kui ka Georg Otsa nimelises muusikakoolis.
Oliver Jürgens
Ta on ka mänginud Eesti U15 ja U16 koondises.
Tuule Kann
Tuule Kann on esinenud pärimus-, jazz-, vanamuusika- ja nüüdismuusika interpreedina rahvusvahelistel festivalidel nii Eestis kui ka mujal. Samuti on ta korraldanud August Pulsti sünniaastapäeva tähistamist, kandlekursusi ning ühismängimisi Soome, Läti, Leedu ja Eesti oma ala meistritega, viinud läbi töötubasid pärimusmuusika kursustel ja laagrites (Leisi Värks, Pirrupuusaare perelaager jne), mänginud erinevates koosseisudes nt Eesti Keeled, Üsna Vaikne Duo, Suurõ Pilvõ ning korraldanud ansamblite Tuulekandled ja Kannelkond tegevust. Tuule Kann tegeleb ka kandlemuusika uurimise ja kandlemängijate kaardistamisega Eestis, Karjalas, Baltimaades ja Loode-Venemaal.
Oliver Jürgens
Praeguseks on ta sõlminud lepingu Itaalia tippklubi Interiga.
Klubikarjäär
Jürgensi jalgpallikarjäär algas viieaastaselt. Aastatel 2008–2010 mängis ta FC Ajax Lasnamäes (03). 2010. aastal mängis ta Ajaxiga Eesti noorte meistrivõistlustel, kus ta lõi 6 mängus 18 väravat.
Lennusadam
Sadama rajamine
Eestisse rajati Esimese maailmasõja jooksul 12 merelennusadamat. Kuus merelennusadamat olid saartel – Saaremaal Papisaare lennusadam, Kuressaare ja Sõrve poolsaare Sääre lõukas, Hiiumaal Kõrgessaare ja Tahkuna lennusadamas ning Ruhnu saarel. Eesti läänerannikul oli kaks merelennusadamat – Haapsalu ja Virtsu ning neli merelennusadamat põhjarannikul – Narva-Jõesuu, Kunda, Pirita ja Tallinnas. Esimese maailmasõja alguses ja keskel oli Tallinnas reaalseks merelennusadamaks vaid Pirita Tallinna Merelennujaam, mis tollal kandis Brigitovka nime ja asus Pirita jõe suudmes, linnapoolsel jõekaldal.
1916. aastal või isegi varem ehitati territooriumile Lennusadama staabihoone ja kasarmuhoone.