cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
QWERTY
Täpitähed ja rahvusvahelised klaviatuurid
pisi|Erineva klahvipaigutusega Euroopa klaviatuure. Roheline ala: QWERTY, oranž ala: QWERTZ, tumesinine ala: AZERTY, kollane ala: riiklik klahvipaigutus, hall ala: mitte-ladina tähestik Erinevatel operatsioonisüsteemidel on kindlas keeles tähemärkide sisestamiseks erinevad meetodid. Näiteks on hiina, heebrea, araabia ja ka paljudes teistes keeltes QWERTY-klahvipaigutust muudetud, et keele kasutajaile klaviatuuril sisestamine võimalikult lihtsaks teha.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide klahvipaigutusega klaviatuuri peetakse ülemaailmseks malliks. See sarnaneb kõige enam Sholesi ja Gliddeni loodud ning hiljem Remingtoni täiustatud klaviatuuriga.
Eesti keel
Eesti klahvipaigutusega klaviatuur on visuaalselt kõige sarnasem rootsi ja soome omaga, ainuke suurem erinevus seisneb selles, et kasutusel on ka täpitähed õ ja ü.
Hispaania keel
Hispaania klahvipaigutusega klaviatuurile on lisatud tähemärgid Ñ ja Ç, Samasuguse klahvipaigutusega klaviatuuri kasutatakse lisaks Hispaaniale ka mitmel endisel Hispaania asumaal. Samuti on arvuti funktsiooniklahvid (nt Delete, Page Up, Page Down jne) tõlgitud hispaania keelde ning nendest on omakorda tehtud lühendid (vastavalt eelmainitutele 'Supr', 'Re Pág', 'Av Pág'). Hispaania-Ameerika klahvipaigutusega klaviatuuri kasutavad peamiselt Mehhikos ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas elavad inimesed. Selle peamine erinevus võrreldes tavalise hispaania klahvipaigutusega on see, et puudub Ç-klahv.
Hollandi keel
Tänapäeval on Hollandis üldiselt kasutusel Ameerika Ühendriikide klahvipaigutusega klaviatuurid, kui välja arvata hollandi keelt kõnelevad belglased, kes kasutavad AZERTY-klaviatuuri.
Iiri keel
Iiri klaviatuuri klahvipaigutus on sarnane Ühendkuningriigi omaga. Erinevus seisneb vaid selles, et klahvi 'AltGr' ja seejärel 'ülakoma' vajutamisega on võimalik saada täpitäht.
Islandi keel
Islandi klaviatuuri klahvipaigutus erineb standardsest QWERTY-st, kuna islandi tähestikus (nagu ka teiste Põhjamaade tähestikes) on mitu spetsiifilist tähte, mida ei ole võimalik tavalise klaviatuuriga sisestada. Need on Þ/þ, Ð/ð, Æ/æ, Ö/ö, Á/á, Ý/ý, Ú/ú, Í/í ja É/é.
Itaalia keel
Standardne itaalia klahvipaigutus ei võimalda täiesti korrektset itaalia keelt sisestada, kuna sellel puudub suur È täht. Üks võimalus È sisestamiseks on esmalt vajutada ülakoma klahvi ja siis E-klahvi. Teine võimalus on kasutada automaatset parandust.
Itaalia klaviatuuril on ka alternatiivne, teistsuguselt paigutatud tähemärkidega variant.
Itaalia masinakirjutajad kasutavad tihti hoopis QZERTY-klaviatuuri.
Kanada inglise keel
Inglise keelt rääkivad kanadalased kasutavad tavaliselt sama klahvipaigutuserga klaviatuuri nagu kasutatakse Ameerika Ühendriikides. Nii inglise kui ka prantsuse keelt kõnelevad kanadalased kasutavad aga kanada-prantsuse klahvipaigutusega klaviatuuri.
Läti keel
Läti klaviatuuri klahvipaigutus on sarnane teiste ladina tähestikuga klaviatuuride klahvipaigutustega, ainukese erinevusena on seal üks "surnud klahv", tänu millele on võimalik sisestada tähti ā, č, ē, ģ, ī, ķ, ļ, ņ, š, ū, ž, ō ja ŗ.
Malta keel
Malta keeles kasutatakse Unicode’i (UTF-8), et sisestada täpitähti ċ/Ċ; ġ/Ġ; ħ/Ħ; ż/Ż, à/À; è/È; ì/Ì; ò/Ò ja ù/Ù.
Norra keel
Norra keeles kasutatakse samu tähti nagu taani keeleski, kuid norra klaviatuuri klahvipaigutus erineb taani omast niipalju, et märkide Ø, Æ ja \ asukohad on teistsugused.
Norras on kasutusel klaviatuur Norra Sámiga, mis võimaldab vajaminevaid tähemärke mugavamalt kasutada.
Poola keel
Enamik masinakirjutajaid kasutab poola keeles QWERTZ-klahvipaigutust, kus on olemas kõik poola keeles esinevad tähed, sh ą, ć, ę, ł, ń, ó, ś, ż ja ź (koos vastavate suurtähtedega ning sümbol €.
Portugali keel
Brasiilia klaviatuuri klahvipaigutus erineb teistest selle poolest, et seal on "surnud klahvid", mis võimaldavad kirjutada viit varianti täpitähti.
Pärsia keel (Farsi)
Pärsia klaviatuuri on kokku pannud grupp Desphilic. Seda tehti eesmärgiga võimaldada pärsia keelt kasutada rahvusvaheliselt. Klahvipaigutus toetab väiketähti ä, š, ü, ž, ö, ķ, ğ ja suurtähti Ä, Š, Ü, Ž, Ö, Ķ, Ğ. Sellist paigutust on hakatud järjest rohkem kasutama, mistõttu on oodata laiemat levikut.
Rootsi keel
Soome ja rootsi klahvipaigutused on väga sarnased, kuid rootsi keele jaoks on lisatud kolm traditsioonilist tähte: Å/å, Ä/ä, and Ö/ö.
Rumeenia keel (Rumeenias ja Moldovas)
Rumeenia rahvusvaheline standard on rumeenia klaviatuuri jaoks kehtestanud kaks klahvipaigutust: lihtkasutajatele mõeldud põhivariant ja peamiselt programmeerijatele mõeldud erivariant, kus ei ole vastuolusid Rumeenia ja Ameerika Ühendriikide klahvipaigutuse vahel.
Soome keel
Visuaalselt on soome klaviatuuri klahvipaigutus rootsi omaga sarnane. Nii soome kui rootsi keeles kasutatakse tähemärke Ä/ä ja Ö/ö ning kuna rootsi keeles ei ole tähemärki Å/å tarvis, siis kasutavad sellist klahvipaigutust ka soomlased. Soomlastel esineb rootsipäraseid å-tähega perekonnanimesid ja Soomes kasutatakse sageli rootsi keelt
2008. aastal kehtestati soome mitmekeelse klaviatuuri klahvipaigutuse uued standardid, mis võimaldavad sama klaviatuuriga sisestada mitmes keeles. Üldjoontes on seal klahvipaigutus sama, kuid klahvide funktsionaalsus on laiem, mis lubab sisestada tähti nagu Æ/æ, Ə/ə, Ʒ/ʒ, Ç/ç, Ǥ/ǥ ja Ǯ/ǯ.
Taani keel
Nii taani kui norra klahvipaigutusele on lisatud klaviatuurile tähed Å/å, Æ/æ and Ø/ø (asukoht klaviatuuril on keelte puhul erinev).
Tšehhi keel
Kuna kirjutusmasin levis 19. sajandil Saksamaa aladelt Tšehhi aladele, siis võtsid ka tšehhi masinakirjutajad kasutusele QWERTZ-klahvipaigutuse. Tšehhi QWERTY-klahvipaigutus erineb QWERTZ-ist selle poolest, kasutusel on ka mõned Ameerika klahvipaigutuses kasutatavad erimärgid, näiteks @, $ ja &.
Türgi keel
Suurem osa türklastest kasutab tänapäeval QWERTY-klaviatuuri.
Ühendkuningriik
Ühendkuningriik ja Iirimaa kasutavad sama klahvipaigutusega klaviatuure, kus on 48 klahvi. See erineb Ameerika Ühendriikide klaviatuuri klahvipaigutusest ainult nii palju, et seal on suurem Enter-klahv ning lisaks klahvid £ ja € jaoks. Microsofti operatsioonisüsteem on alates Windows XP-st varustanud iga Ühendkuningriigi laiendatud klaviatuuri lisatäpitähtedega, mis on mõeldud selleks, et sama klaviatuuriga oleks võimalik sisestada mitmes keeles. Selline klaviatuur on vajalik näiteks neile, kes teevad tekstitöötlust või tõlgivad. Tähti a, e, i, o, u, w, y (nii suuri kui ka väikseid) on võimalik sisestada järgnevate täpitähtedega: á, è, â. Samuti on tähti a, n, o (nii suuri kui ka väikseid) võimalik sisestada täpitähena ã. Viimaks on võimalik sisestada tähte c tähena ç.
QWERTY alternatiivid
Tänapäevaks on välja töötatud mitmeid, väidetavalt paremaid klaviatuuri klahvipaigutusi kui QWERTY. Kuid selle ülemaailmse leviku tõttu on see siiski kasutusele jäänud. Samuti on mõned testid näidanud, et uuendatud klahvipaigutusega paraneb sisestamise kiirus ja efektiivsus, mõned aga väidavad, et mõju on hoopis vastupidine. Leidub ka neid, kelle arvates sõltub sisestamise kiirus metoodikast ega ole klahvide paigutusega üldse seotud. Aja jooksul välja töötatud, kuid laiemat kasutust mitte leidnud klahvipaigutustest on tähelepanuväärsemad Dvorak ja Colemak, mis on QWERTY-st paigutuse poolest lihtsamad, kuid kombinatsioonidelt keerukamad. AZERTY-paigutust kasutatakse peamiselt Prantsusmaal ja Beneluxi riikides. Leedus kasutatakse AZERTY-le sarnast ĄŽERTY paigutust.
Võrdlus teiste klaviatuuridega
QWERTY- ja Dvoraki klaviatuuri klahvipaigutusi on võrreldud näiteks Stenotype'i PLOVER-iga. Väidetavalt on PLOVER-i klahvipaigutuse sisestamisefektiivsus QWERTY omast ligi 700% suurem, aga tavakasutajale see ei sobi. PLOVER-i süsteemis sisestatakse sõnu korraga mitme klahvi vajutamisega. Seal pole ka tühikuklahvi, mis kiirendab kirjutamist. Sellisel klaviatuuril on kerge sisestada 180–300 ingliskeelset sõna minutis, kui oled selle süsteemiga piisavalt tuttav. Keskmine arvutikasutaja sisestab QWERTY-klaviatuuril 90 ingliskeelset sõna minutis. Suurenenud kiirusest hoolimata ei ole PLOVER tavakasutajale parim variant, kuna vigade tegemise oht on suurem ning tähtede kombinatsioonid keerulisemad.
Pool-QWERTY
pisi|[[Nokia E55, mis kasutab pool-QWERTY süsteemi]] Pool-QWERTY-klaviatuuri kasutavad peamiselt need, kellel pole võimalik mõlemat kätt sisestamisel kasutada. Teise variandina on pool-QWERTY kasutusel mobiiltelefonides, kus üks number ja mitu tähte jagavad sama klahvi.
Vaila
Vaila on küla Harku vallas Harju maakonnas.
Bariaatria
Bariaatria on meditsiini haru, mis tegeleb rasvumuse uurimise ja raviga.
Bariaatriline kirurgia püüab rasvumust ravida kirurgiliste meetodite abil.
ניתוח בריאטרי
Hänilane
Hänilane (Motacilla flava, varasem nimetus ja Eestis esinev põhialamliik lambahänilane Motacilla flava flava) on västriklaste sugukonda kuuluv linavästrikust veidi väiksem lind, kes kaalub alla 20 grammi ja on 15–16 cm pikk.
Västriklased
Västriklased (Motacillidae) on saledate väheldaste putuktoiduliste värvuliste sugukond.
Hänilane
Rahvapäraseid nimetusi: karjalind, karjatsirk, karjavästrik, veistevästrik, lambalind, lambatsirk, lambalinavästrik, lambahällulind, lambatalleke, kesvatalleke, kollane västrik, kollane linalind, soovästrik, märjavästrik.
Västriklased
Liike on sugukonnas kokku umbes 65. Västriklased eelistavad elamiseks avamaastikku, osa elab ka mägedes. Västriklastel on väike pea ja peenikesed jalad, pikk saba ning peenike sirge nokk. Jooksevad ja kõnnivad nobedasti. Eelistavad tegutseda maapinnal.
Hänilane
Hänilane kuulub Eestis kaitstavate liikide III kategooriasse. Eesti Ornitoloogiaühing valis hänilase 2006. aasta linnuks.
Levila ja elupaik
Hänilane elab Euraasia tundra-, metsa-, stepi- ja kõrbevööndis ning mägismaade avamaastikel, ka Põhja-Aafrikas ja Lääne-Alaskas. Eestis on hänilane üldlevinud haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 20 000 paarile.
Hänilane elab meil niitudel, karjamaadel, luhtadel, põõsasniitudel, vähem madalsoodel, veel harvem rabadel. Üldiselt niiskemates elupaikades kui linavästrik. Sageli istub madalatel põõsastel või tugevatel rohukõrtel ning vibutab saba. Lend on madal ja lainjas. Tihti saadab loomakarju, ka istudes veiste ning lammaste turjal: soojavereliste loomade ümber on alati rikkalik toidulaud putukatest toitujaile.
Hänilane on rändlind, areaali lõunaosas ka paigalind. Talvitab Aafrikas ja Aasia lõunaosas. Rändel lendab salkadena, palju on Eestist läbirändajaid. Kevadel saabuvad pesitsevad linnud aprilli lõpul või mai alguses, isaslinnud emaslindudest varem. Sügisel lahkuvad augusti lõpul ja septembris.
Toitumine
Valdavalt sööb hänilane väheliikuvaid selgrootuid, kes elavad maapinnal ja rohurindes: eelkõige kärbsed, ämblikud ja mardikad.
Putukatest toitujana on väga kasulik lind kahjurite hävitajana.
Pesitsemine
Pesitsema asub hänilane linavästrikust hiljem, mai alguses. Pesitseb maapinnal tihedas rohus, enamasti mättal tiheda rohtkatte varjul. Pesa ehitab pinnasesüvendisse kuivadest kõrtest, niidutaimede juurtest ja lehtedest. Mai keskel muneb emaslind 4–6 muna, neid haub üksinda, ligikaudu 13 päeva. Isaslind valvab sel ajal territooriumi, et kaitsta pesa võimalike ohtude eest. Pojad on pesas 12–13 päeva. Toitmisel osalevad mõlemad vanemad. Pärast pesast lahkumist ei oska pojad veel lennata, vanemad õpetavad ja jätkavad toitmist veel mõnda aega. Lennuvõimelisteks saavad juuni keskpaigas.
Türi vald (2005)
Türi vald oli vald Järva maakonnas, mis eksisteeris 1992–2017.
Ajalugu
Türi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.
16. oktoobril 2005 liideti senise Türi vallaga Kabala ja Oisu vald ning Türi linn.
Indlus
Indlus (ka indlemine, inna- ja jooksuaeg) on imetajast emaslooma füsioloogiline seisund ja tegevused, mis on seotud vastassoost seksuaalpartneri otsinguga.
Türi vald (2005)
Ajalugu
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid senine Türi vald, Käru vald Rapla maakonnast ja Väätsa vald Järva maakonnast ning moodustus uus Türi vald.
Asustus
Türi vallas oli 1 linn (Türi), 2 alevikku (Oisu ja Särevere) ja 35 küla.
Külad
Arkma, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kurla, Kärevere, Laupa, Lokuta, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Retla, Rikassaare, Saareotsa, Sagevere, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Väljaotsa, Äiamaa, Änari
Juhtimine
Alates 2012. aastast oli Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann.
2010. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
thumb|Saku Suurhall 2010. aasta Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises toimusid 18.–24. jaanuarini 2010 Tallinnas. Võistlused toimusid Saku Suurhallis.
Võistlustel osales 120 sportlast 38 riigist.
Eestit esindasid naiste üksiksõidus Jelena Glebova, meeste üksiksõidus Viktor Romanenkov, paarissõidus Maria Sergejeva ja Ilja Glebov ning jäätantsus Caitlin Mallory ja Kristjan Rand.
Meeste üksiksõit
Finaal: 21. jaanuar Osavõtjaid: 38 Ametlikud tulemused thumb <br style="clear:both;" />
Naiste üksiksõit
Finaal: 23. jaanuar Osavõtjaid: 42 Ametlikud tulemused thumb <br style="clear:both;" />
Paarissõit
Finaal: 20. jaanuar Osavõtjaid: 21 Ametlikud tulemused thumb <br style="clear:both;" />
Jäätants
Finaal: 22. jaanuar Osavõtjaid: 27 Ametlikud tulemused thumb <br style="clear:both;" /> right|thumb|[[Oksana Domnina ja Maksim Šabalin]]
Medalid
<br style="clear:both;" />
Guglielmo Ferrero
Guglielmo Ferrero (21. juuli 1871 – 3. august 1942) oli itaalia ajaloolane, ajakirjanik, sotsioloog ja romaanikirjanik. Tema peateos on 5-köiteline "Grandezza e decadenza di Roma" ("Rooma suurus ja langus"; 1902–1907).
Löökpillide loend
Sellel lehel on süstemaatiliselt loetletud löökpille.
Kindla helikõrgusega
Dultsimer en:Hammered dulcimer Lithophone en:Lithophone Metallofon Rototoms en:Rototoms Steel drums en:Steel drums
Ebamäärase helikõrgusega
Bell tree en:Bell tree Chime tree en:Chime tree Crash cymbals en:Crash cymbals Kick drum en:Kick drum Luud (muusika) en:Bones (instrument) Ride cymbal en:Ride cymbal Sizzle cymbal en:Sizzle cymbal Splash cymbal en:Splash cymbal Spoon (muusika) en:Spoon (musical instrument) Suspended cymbal en:Suspended cymbal Tabla en:Tabla taiko drum en:Taiko Tenortrumm en:Tenor drum Cylindrical drum en:Cylindrical drum Conical drum en:Conical drum Barrel drum en:Barrel drum Hourglass drum en:Hourglass drum Goblet drum en:Goblet drum Footed drum en:Footed drum Long drum en:Long drum Frame drum en:Frame drum Friction drum en:Friction drum Kazoo en:Kazoo
Tiinus
thumb|Tiine emalõvi Tiinus on imetajast emaslooma füsioloogiline seisund, mis algab emassugurakkude (munarakkude) viljastumisega ja lõpeb tiinuse enneaegse katkemise või poegimisega. Inimeste puhul nimetatakse seda seisundit raseduseks.
Türisalu
Suurema muutuse tõi kaasa Nõukogude Liidu perioodil raketibaasi loomine. NSV Liidu 2. õhutõrjeraketidivisjon haaras enda alla 423 ha suuruse maa-ala. Esimene maaeraldus sõjaväebaasi loomiseks Keila-Joal tehti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 034 27. juunist 1946, 423,2 ha, hiljem lisandus neid juurde. 1950. aastate algusest kuni 1960. aastani oli Türisalus lennuväli. Lennurajad on veel praegugi looduses aimatavad ja lennujuhtimistorni varemed alles. Tõenäoliselt oli juba siis mõni linnaku hoone juba olemas. Nõukogude väeosad lahkusid Türisalust ja Keila-Joalt 1992–1993. Rüüsted algasid kohe peale Nõukogude sõjaväe lahkumist. 1994–1997 puhastas sealset pinnast ja põhjavett reostusest AS EcoPro.
Aastatel 1964–2015 tegutses külas Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool (1979–1984 kandis kool nime Keila-Joa Sanatoorne Metsakool).
Türisalu Külaselts asutati 14. jaanuaril 2009. Külas tegutsevad külaselts ja spordiklubi.
Loodus
Türisalu piirneb mereäärse mitmekesise ja pinnavormide poolest vahelduva maastikuga Türisalu maastikukaitsealaga (27 ha, moodustatud 1991. aastal). Kaitsealal kaitstakse Laulasmaa–Türisalu klindipoolsaart põhjakaarest ääristavat 29–31 m kõrgust klindiastangut ja sellealust klindimetsa. Astangupealsel lool on kaitse all põõsasmaran. Türisalus maastikukaitsealal asub ka Türisalu pank. 1963 aastal tehti Türisalu pangal ja Vääna-Jõesuu rannas Lenfilmi linateose "Hamlet" võtted, sestpeale kutsutakse Türisalu panka mõnikord ka Hamleti mäeks. Keila-Joa pargini on Türisalu pangast ca 5 km. Türisalu bussipeatuse lähedal asub dramaatilises ürgorus voolava Türisalu oja juga.
Türisalust lõuna poole jääb Vääna maastikukaitseala, mis ulatub Tõllinõmme raba ja järveni.
Türisalus ja tema ümbrusest on teada ka mitmeid looduslikke pühapaiku. Näiteks Keila-Joa mõisapargis asuv Silmaallikas ning Türisalu külla piires asunud Hiiekoht. "Hiiekoht Vääna vallas Türisalu (Toorisalu) külas Kõngu talu piiris, kus üks liivamägi on, mille peal alles mõne aasta eest määratu suur tammepuu kasvanud, mida rahvas pühaks pidanud ja seal palvetamas käinud. Kui tuul selle püha tamme viimaks maha murdnud, ei ole keegi julgenud tema risu sealt ära vedada ega koristada, kartes, et selleläbi õnnetus tuleb. Kui siis viimaks üks mees selle tamme sealt ära koristanud, kukutanud tema kariloomad endid kõrgelt kaldalt merde. Niisuguste elajate allakukkumist olla mitmele juhtunud, kes sealt risu vedanud. Nõnda on seal siis püha hiis olnud." (Jung III: 92 Kei 36 < A. Suurkask Viljandist)
Poegimine
Poegimine on imetajast emaslooma poolt järglase ilmaletoomine.
Inimese puhul analoogia "sünnitamine". Lindude ja roomajate puhul analoogia "munemine".
Limujärve kraav
Limujärve kraav ehk Trummi kraav on 1,4 km pikkune kraav Seli külas Rae vallas. Selle kaudu toimub väljavool Limu järvest Leivajõkke.
Põuasel ajal kuivab kraav täielikult.
Asulad (A)
''Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mille nimi algab A-tähega.
Dinara Assanova
Dinara Assanova (vene keeles Динара Кулдашевна Асанова; 24. oktoober 1942 Frunze, Kirgiisi NSV – 4. aprill 1985, Murmansk, Vene NFSV) oli kirgiisi rahvusest Nõukogude Liidu filmilavastaja.
1968. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmilavastajana, diplomitöö kaitses 1970. aastal.
Mart Keersalu
Mart Keersalu (12. märts 1941 – 7. august 2012; Pärnu) oli eesti poksija ja poksitreener.
Keersalu poksis aastatel 1953–1974. Tema treener Kohtla-Järve "Kalevis" oli Hans Kaiva. Hiljem treenis ta iseseisvalt ning esindas muuhulgas ka Pärnu "Kalevit".
Keersalu oli kärbeskaalu (kuni 51 kg) kolmekordne (1962–1964) ja kukk-kaalu (kuni 54 kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1965–1966, 1969–1971 ja 1974). Ta osales viis korda (1962–1969) Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel, võitis oma kohtumise aastatel 1962 ja 1965 ning kaotas oma kohtumise aastatel 1963, 1966 ja 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel.
Keersalu oli I Roman Kuura mälestusvõistluste (need olid esimesed mälestusvõistlused poksis Nõukogude Liidus) võitja kärbeskaalus ning sai parima võistluse eriauhinna (1962). Ta sai spordiühing Dinamo üleliidulistelt meistrivõistlustelt kärbeskaalus III koha (1963 ja 1964). Ta kuulus Spordiühing Dinamo üleliidulisse koondvõistkonda ja oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat (1963).
Keersalu oli Nõukogude Liidu meistersportlane (1963). Ta töötas hiljem poksitreenerina Pärnu Kalevis.
Amphitrite
pisi|Amphitrite ja Poseidon Amphitrite (Ἀμφιτρίτη) on vanakreeka mütoloogias nereiid, Poseidoni abikaasa, teda usutakse elavat merepõhjas asuvas palees.
Big L
Lamont Coleman (Big L; 30. mai 1974 – 15. veebruar 1999) oli Ameerika Ühendriikide räppar.
Mehed, maad ja mered
pisi|Reklaamtrükis sarja ilmumise kohta pisi|Sarja embleem kõvaköitelise raamatu seljal pisi|Sarja esimese ja teise jao ümbrispaberi kujundused: punasega esimene, rohelisega teine "Mehed, maad ja mered" oli aastatel 1938–1940 ilmunud kirjastuse Loodus raamatusari. Viimane raamat, "Boliivia indiaanlaste keskel", ilmus Nõukogude okupatsiooni tingimustes riiklikus kirjastuses Teaduslik Kirjastus.
Sarja toimetasid Edgar Kant, Hans Kaur, Ants Laas (I jagu) ja Aleksander Ohu (II jagu). Sarjas ilmus kokku 14 raamatut, millest esimeses jaos 10 ning teises 4 raamatut. Teises jaos pidi esialgu ilmuma 6 raamatut, kuid 2 jäi ilmumata.
Sarja raamatud
Esimene jagu
Teine jagu Ilmumata jäänud raamatud
Viti
Viti on küla Harku vallas Harju maakonnas. Külas asus Viti mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis.
Rudkõ
Rudkõ (ukraina Рудки, poola Rudki) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Rudkõ asub Lvivi kesklinnast umbes 88 km lääneedelas.
Rudkõt on esmamainitud 1472. aastal, linnaõigused sai 1645. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Lühikest aega oli linn 1918–1919 Lääne-Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. 1919–1939 oli Rudkõ Poola võimu all.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rudkõ elanikest ukrainlasi 98,47%, poolakaid 0,75% ja venelasi 0,65%.
InterWiki
InterWiki on vahend hüperlinkide loomiseks eri vikide vahel kasutamata täielikult väljakirjutatud internetiaadresse. Lehekülje pealkirjale lisatakse viki prefiks, mis üldjuhul valitakse igas vikis iga teise viki jaoks, kuhu lingid suunduvad.
Seda kasutati varem laialdaselt näiteks Vikipeedia jt Wikimedia projektide keeleversioonide üheteemaliste lehekülgede süstemaatiliseks vastastikuseks linkimiseks. Vajaduse korral kasutatakse neid mõne teise keeleversiooni või teise projekti lehekülgedele linkimiseks.
Eshatoloogia
pisi|Stefan Lochner - Viimne kohtupäev - u 1435.jpg Eshatoloogia ehk eskatoloogia (kreeka sõnadest ἔσχατος eskhatos, 'äärmine, viimne' ja λόγος logos, 'mõiste, õpetus') on teoloogia valdkonda kuuluv õpetus viimsestpäevast ja inimese saatusest sellel perioodil. Religioonide eshatoloogiline õpetus on erinev. Tsüklilistes ajakäsitlustes toimub maailma loomine ja hukk korduvalt (India, kreeka, germaani, asteegi usundid), lineaarsetes ajakäsitlustes on maailma algus ja lõpp ainukordne sündmus (muinaspärsia, judaism, kristlus, islam).
Uue testamendi eshatoloogia
Uue testamendi ja algkoguduse eshatoloogia toetub Jeesuse Kristuse isikule ning tema tagasitulekule. Jeesuse õpetuse eshatoloogiline aspekt väljendub Jumala riigi ja uue ajastu alguse kuulutamises. Jumala riik tähistab Jumala absoluutset valitsusvõimu ning igavest õndsust selle kodanikele ehk kristlastele. Uustestamentlikule eshatoloogiale on omane tõekspidamine, et Jumala riik saabus Jeesuses ning kehtib olevikus varjatud kujul. Messias-Kristuse tagasituleku päeval toimub viimne kohtumõistmine, kus päästetakse Jeesuse Kristuse kutsele järgnenud inimesed.
Valitseja saabumist tähistatakse ka sõnaga "parusia" (kreeka sõnast παρουσία parusia 'saabumine'). Eestikeelses piiblitõlkes kasutatakse verbi 'tulema' või 'taastulema'.
Jeesuse tagasituleku ja viimse kohtupäeva täpset aega ei ole uues testamendis nimetatud. Messialikku pööret seostatakse lõpuaja sündmustega, milleks on loodusõnnetused, sõjad, valeprohvetid, usklike tagakiusamine, inimeste ärataganemine usust. Lõpuaja sündmusi nimetatakse ka aja märkideks.
EKE Projekt
EKE Projekt (Projekteerimise Instituut EKE Projekt) oli projekteerimisinstituut Eesti NSV-s, mis tegutses aastatel 1966–1992. Instituut allus vabariiklikule koondisele Eesti Kolhoosiehitus. Peakontor asus Tallinnas (Tartu maantee 16) ja Liivalaia tänav (endine V. Kingissepa) 12. Instituut koostas põhiliselt Eesti kolhooside, sovhooside ja majanditevaheliste põllumajandusettevõtete ehitiste projekte. EKE Projektil olid osakonnad Tartus, Pärnus Viljandis ja Paides; kõik need olid moodustatud 1966. aastal.
Ettevõttes tegutses ansambel Kapriis.
Ajalugu
"1960. aastail muutusid majandid suhteliselt jõukaks ja nende ehitusaktiivsuse kasvas oluliselt. /.../ Industriaalse ehitustehnoloogia valitsedes ei suutnud kolhoosid endale ise enam ehitada ja hakkasid 1950. aastate lõpus moodustama kogu rajooni kolhoosidele ühiseid ehituskontoreid (KEK), mis kasvasid 1970. aastateks omaette tugevateks ehitusettevõteteks. /.../ KEK-ide katusorganisatsioon EKE (Eesti Kolhoosiehitus) Vabariiklik Nõukogu moodustas 1966 uue omaette projekteerimisbüroo, mis sai tuntuks EKE Projekti nime all. Esimestel aastatel (1966–1968) kandis see ametlikku nime EKE Vabariikliku Nõukogu projekteerimisbüroo, 1968–1972 EKE Vabariikliku Nõukogu Projekteerimise Instituut EKE Projekt ja 1972–1992 Vabariikliku Koondise EKE Projekteerimise Instituut EKE Projekt.
Seni olid maale hooneid projekteerinud riiklik projekteerimisinstituut Eesti Maaehitusprojekt ja selle eelkäijad. Nüüd tekkis EKE Projekti ja Eesti Maaehitusprojekti vahel eluterve konkurents. Viimases olid kogenud vanemad arhitektid (V. Pormeister, B. Mirov). EKE Projekt koondas aga noori andekaid arhitekte: Toomas Rein, Veljo Kaasik, E. Väärtnõu, Meeli Truu, Rein Tomingas, Ülevi Eljand, T. Kull, Vilen Künnapu, Ain Padrik, Jüri Okas, Harry Šein. Sisearhitektid: Helle ja Taevo Gans, A. Padar, insenerid A. Ringo, J. Port, R. Lumiste." (Kalm, 2001)
Tartu EKE Projekti ajalugu
Tartu EKE Projekt OÜ on välja kasvanud endisaegsest suuremast Projekteerimisinstituudi EKE Projekti Tartu osakonnast. 1991 loodi samanimeline aktsiaselts, mis tänapäeval tegutseb Tartu EKE Projekt OÜ nime all. Nõukogude ajal oli Eestis 4 suurt projektorganisatsiooni; Riiklik Projekteerimise Instituut, Maaehitusprojekt, Tööstusprojekt ja EKE Projekt. Olid veel mõned väiksemad projektgrupikesed nagu näiteks Eesti Maja, mis tegeles ainult paneelmajadega. Projekteerimisinstituudi EKE Projekt Tartu osakond on peamiselt Lõuna-Eesti põllumajandusettevõtete tootmishoonete ja maa-asulate elamute projekteerimisega tegelenud asutus. 1968. aastal asutati Eesti NSV Kolhoosidevaheliste Ehitusorganisatsioonide Vabariikliku Nõukogu Projekteerimise Büroo ja selle allasutusena Tartu osakond. Alates 1971. aastast sai asutuse nimeks vabariikliku koondise Eesti Kolhoosiehitus projekteerimisinstituut EKE Projekt ja alates 1990. aastast vabariikliku koondise Eesti Külaehitus projekteerimisinstituut EKE Projekt. Projekteerimisinstituudi peakorter asus Tallinnas, osakonnad olid Tartus, Pärnus, Viljandis ja Paides. Tartu osakond teenindas Jõgeva, Põlva, Tartu ja Võru rajooni. 1991. aastal moodustati endise projekteerimisinstituudi EKE Projekti Tartu osakonna reorganiseerimise käigus õigusjärglasena erakapitalil põhinev Tartu EKE Projekt AS, mis 1996. aastal reorganiseeriti osaühinguks Tartu EKE Projekt.
1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 22. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 7. mail 1977 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Prantsusmaa.
Tulemused
thumb|left|400px
María Colón
María Caridad Colón (sündinud 25. märtsil 1958 Baracoas) on Kuuba endine kergejõustiklane (odaviskaja).
Plasmiid
pisi|Bakter: 1. Kromosomaalne DNA, 2. Plasmiidid Plasmiidid on kromosoomivälised DNA molekulid, mis avastati Enterobacteriaceae sugukonda kuuluvatest bakteritest. Praeguseks on leitud neid peaaegu kõikidest uuritud bakteritaksonitest. Plasmiidid on enamasti kaksikahelalised DNA rõngasmolekulid, mis replitseeruvad bakteri genoomist sõltumatult. Nende suurus võib varieeruda mõnesajast kuni mõnesaja tuhande aluspaarini. Plasmiidid sisaldavad geene, mis on vajalikud nende talitlemiseks ja säilimiseks peremeesrakus. Mõnedel plasmiididel on geenid, mis tagavad plasmiidi stabiilse püsimise bakterirakus, näiteks toksiini-antitoksiini süsteemi kodeerivad geenid. Kuigi plasmiidid pole bakterite populatsiooni kasvuks ja bakteritele elutähtsateks funktsioonideks vajalikud, siis teatud juhtudel, näiteks ebasoodsate keskkonnatingimuste korral, võib plasmiidi olemasolu oluliselt soodustada bakteriraku ellujäämist. Soodsates keskkonnatingimustes võib bakterirakk plasmiidist vabaneda, ilma et sellele järgneks peremeesraku jaoks eluohtlikke tagajärgi. Plasmiidid kanduvad ühest bakterirakust teise peremeesraku pooldumise ajal ja horisontaalselt, peamiselt konjugatsiooni teel.
Geneetiline struktuur
Klassikalise lähenemise kohaselt on plasmiidid modulaarse struktuuriga, mis tähendab seda, et üksteisega seotud funktsioonid on kodeeritud ja rühmitatud kindlatesse DNA lõikudesse. Iga moodul (DNA fragment) on plasmiidi genoomis sageli erineva fülogeneetilise päritoluga. Arvestatava osa plasmiidide struktuurist hõlmavad plasmiidi ellujäämise, levimise ja replikatsiooni jaoks vajalikud geenid. Neid nimetatakse plasmiidi selgrooks. Selgroo-geenid on plasmiidide süstematiseerimise aluseks. Plasmiidide klassifitseerimine põhineb geneetilistel tunnustel, mis on kõigis plasmiidides püsivalt esindatud. Need tagavad plasmiidide võime säilitada end peremeesrakus ja kontrollida replikatsiooniprotsessi.
Plasmiidide klassifitseerimise ajalugu
Plasmiidide klassifitseerimise vajadus tekkis 1950. aastate lõpus, kui avastati R-plasmiidid ehk resistentsust põhjustavad plasmiidid. Varasemate uuringute tähelepanu oli valdavalt suunatud F-plasmiididele ehk fertiilsust põhjustavatele plasmiididele ja nende osalusele geeniülekandes, ning samuti kolitsiine kodeerivatele (Col) plasmiididele. Multiresistentsust tagavad R-plasmiidid avastati tänu nende võimele kanda konjugatsiooni teel ühest bakterirakust teise mitme ravimi suhtes resistentsust kodeerivaid geene.
Esmane kriteerium, mida plasmiidide klassifitseerimisel kasutati, oli seotud konjugatiivse ülekandevõimega. Selgus, et R-plasmiidid kanduvad üle madala sagedusega, F-plasmiidid aga kõrge sagedusega. Samuti täheldati, et teatud juhtudel pärssis samas peremeesrakus olev R-plasmiid F-plasmiidi ülekannet. Selle tunnuse põhjal jaotas Watanabe plasmiide fi+ (fertiilsuse pärssimine) ja fi– plasmiidideks. Hiljem selgus, peamiselt tänu Meynelli ja Datta uurimistööle, et on olemas seos plasmiidi fi-oleku ja sugukiu (sex pili) tüübi vahel. Fi+ tüvedel olid sugukiud immunoloogiliselt ja struktuuri poolest sarnased F-plasmiide sisaldavate tüvede kiududega, samas kui fi-tüvede kiud sarnanesid ColI-plasmiide omavate bakteritüvede sugukiududega.
1960. aastatel, mil plasmiidide uurimine pälvis suuremat tähelepanu, avastati plasmiidid, mis olid mittekonjugatiivsed ega pärssinud konjugatiivset ülekannet. Seetõttu ei saanud neid fi-süsteemi järgi määrata. Lisaks avastati veel uusi sugukiudude tüüpe. Need avastused muutsid plasmiidide senise klassifitseerimise ebapiisavaks.
Plasmiidide mittesobivusgrupid ja määramine replikonide järgi
Mittesobivus (incompatibility) on eripära, mis on omane plasmiididele ning sobib nende klassifitseerimiseks. Plasmiidide mittesobivust kirjeldati esmakordselt F-plasmiidide näitel 1960. aastate alguses. Klassifitseerimise ametliku skeemi, mis põhineb plasmiidide mittesobivusel, töötasid 1970. aastate alguses välja Datta ja Hedges. Mittesobivus on kahe plasmiidi suutmatus samas rakuliinis stabiilselt säilida. Plasmiidid, mis on üksteise suhtes mittesobivad, paigutatakse samasse mittesobivusgruppi. Praeguseks on teada umbes 30 mittesobivusgruppi enterobakterite plasmiidide seas ja 7 stafülokokkide plasmiidide seas.
Mittesobivust testitakse plasmiidi sisestamisega tüvesse, mis kannab teist plasmiidi. Mõlemal plasmiidil peavad olema erinevad geneetilised markerid, et peremeesrakk saaks plasmiide eristada. Valik langetatakse siseneva plasmiidi järgi. Seejärel kontrollitakse, kas järgmises põlvkonnas on plasmiide, mida bakteris esialgselt leidus. Kui antud plasmiidi järglaskonnas ei ole, loetakse need kaks plasmiidi mittesobivaks (incompatible) ja määratakse samasse mittesobivusgruppi.
Eristatakse mitmesuguseid mittesobivusgruppe: IncP, IncW, IncN, IncT, IncY, IncF, IncB/O jne.
Kirjeldatud metoodika rakendamine on töö- ja ajamahukas ning sellega kaasnevad mitmed raskused, mis on tingitud näiteks arvukatest replikatsiooni kontrollmehhanismidest ning sobivate geenide puudumisest. Seetõttu töötati välja uus meetod plasmiidide identifitseerimiseks – määramine replikonide järgi (plasmid replicon typing). Selle meetodi aluseks on erinevate replikonide genotüübi äratundmine. Plasmiididele, mis kannavad enam kui ühte replikoni või sarnast, aga siiski kokkusobivat replikoni, annab plasmiidide määramine replikonide järgi kõige täpsemaid tulemusi. Replikoni järgi liigitamine on lihtsam kui mittesobivusgruppide testimine ja nõuab ühtlasi ka vähem aega. See on rakendatav paljude eri bakteriliikide puhul.
Konjugatsioon
Bakteritevaheline plasmiidide ülekanne toimub horisontaalselt konjugatsiooni teel. Konjugatsioon on protsess, kus rakkudevahelise kontakti teel doonorraku (rakk, mis loovutab plasmiidi) DNA kantakse üle retsipientrakku (rakk, mis võtab DNA vastu). Sõltuvalt konjugatiivsusest saab plasmiidid jagada kahte klassi. Plasmiide, mis kannavad tervet konjugatsiooniks vajalike geenide komplekti, nimetatakse konjugatiivseteks plasmiidideks, näiteks enterobakterist pärit IncW rühma kuuluv R-plasmiid R388. Teised plasmiidid sisaldavad vaid minimaalset geenide hulka, mis võimaldavad neil konjugatsiooni teel liikuda vaid konjugatiivsete plasmiidide abiga. Neid nimetatakse mittekonjugatiivseteks või mobiliseeritavateks plasmiidideks, näiteks IncQ1 rühma plasmiid RSF1010. Konjugatiivsed plasmiidid on tavaliselt väikese koopiaarvuga, samas kui mittekonjugatiivsed plasmiidid on kõrge koopiaarvuga. Konjugatiivsed plasmiidid kannavad konjugatsiooniprotsessi tagavaid geene, sealhulgas sugukiude kodeerivaid geene, mis on vajalikud rakkudevaheliste kontaktide loomiseks. Plasmiidid, mis kuuluvad samasse mittesobivusgruppi, omavad tavaliselt DNA homoloogiat ja nad kodeerivad sarnaseid sugukiude ja konjugatsioonisüsteeme. Konjugatsiooniprotsessis toimuvad sündmused:
Plasmiidide funktsioonid
Plasmiidide olemasolu on rakkudele kasulik: paljud plasmiidide omadused aitavad rakul kindlates tingimustes ellu jääda. Need tunnused jagatakse nelja peamisse rühma:
Plasmiidide tüübid
Funktsioonide järgi liigitatakse plasmiidid viide gruppi:
Antibiootikumiresistentsuse levik
Plasmiididel on antibiootikumiresistentsuse saavutamises keskne roll. Plasmiidid võivad resistentsusgeene koguda ja levitada. Antibiootikumide resistentsusmehhanismid bakterites on erinevad. Nendeks on sihtmärgi kaitsmine, märklaua asendamine, antibiootikumi mürgitustamine ja antibiootikumi rakusisese kuhjumise blokeerimine. Resistentsusmehhanismide läbiviimiseks vajalike geenide omandamine võib toimuda erineval viisil, näiteks transpositsiooni abil. Transpositsioon on protsess, kus kindel järjestus, mis pärineb kindlast replikonist, on sisestatud teise replikoni (plasmiid või kromosoom). Vastupidi klassikalisele rekombinatsioonile ei nõua transpositsioon geneetilist homoloogsust doonori ja retsipiendi vahel.
Kui gramnegatiivsed enterobakterid sisaldavad tavaliselt ühte tüüpi suurt plasmiidi mitme ravimi suhtes resistentsuse saavutamiseks, siis osa grampositiivseid baktereid, nagu stafülokokid, omandavad multiresistentsuse tänu mitmele eri tüüpi väiksemale plasmiidile. Resistentsusplasmiidid võivad sageli kanduda üle konjugatsiooni teel nii sama liigi eri tüvede kui ka erinevatesse taksonitesse kuuluvate bakterite vahel.
Kahuzi-Biega rahvuspark
Kahuzi-Biega rahvuspark on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Rahvuspark loodi 1970. aastal praeguse pargi idaossa kahe kustunud vulkaani Kahuzi (3308 m) ja Biega (2790 m) ümbrusse. Tollal moodustas see kitsa 75 km² suuruse riba. Aastal 1975 laiendati parki lääne suunas. Idaosas kõrgub Ida-Aafrika riftivööndisse kuuluv Mitumba mäestik. Lääneosa on madalam ja tasasem ning seal domineerivad vihmametsad.
Kahuzi-Biega rahvuspark on üks väheseid gorilla Gorilla beringei graueri elupaiku. Alates 1980. aastast kuulub park UNESCO maailmapärandi nimistusse ja alates 1997. aastast ohustatud maailmapärandi hulka.
Kahuzi-Biega rahvuspargis elavad lisaks gorilladele ka šimpans, primaadid Cercopithecus hamlyni, Colobus guereza ja Galago matschiei, elevant Loxodonta cyclotis, kahvripühvel (Syncerus caffer), sigalane Hylochoerus meinertzhageni, värvulised Nectarinia rockefelleri, Pseudocalyptomena graueri ja Bradypterus graueri. Piirkonna endeemsete imetajate hulka kuuluvad Micropotamogale ruwenzorii, Paraxerus alexandri ja kärpkaslane Genetta victoriae.
Pargi elustik on kannatanud kodusõja, tulekahjude, salaküttimise ning nioobiumi- ja tantaalimaagi (kolumbiidi) otsingute tagajärjel.
Kamjanka-Buzka
Kamjanka-Buzka (ukraina Кам'янка-Бузька; poola Kamionka Bużańska) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Kuni 2020. aastani Kamjanka-Buzka rajooni keskus. Asub 96 km Lvivist edelas.
Kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1411. aastal Dymoszyni nime all.
2017. aasta alguses oli linnas 10 762 elanikku.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamjanka-Buzka elanikest ukrainlasi 95,49%, venelasi 3,29%, poolakaid 0,52 ja valgevenelasi 0,34%.
Agatha Christie bibliograafia
Agatha Christie bibliograafia on kronoloogiline koondnimekiri inglise kirjaniku Agatha Christie kirjutatud teostest.
Kriminaalromaanid
Agatha Christie kriminaallugude tuntuim tegelane on Hercule Poirot, kellest kirjanik on kirjutanud 45 teost. 13 raamatus astub üles terase taibuga Miss Marple. Lisaks uurivad ja lahendavad erinevaid juhtumeid Tommy ja Tuppence Beresford, Parker Pyne, Superintendent Battle jt.
Undama
Undama on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla ja Käina vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Undama piirneb põhjas Vilivalla, läänes Tammela, lõunas Kaasiku, idas Viilupi ja kirdes Suuremõisa külaga.
Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime päritoluks soome isikunime Untamo ’unine, uimane isik’, ’unelev ja unistav isik’. Arvo Meri arvas kohanime aluseks muinassoome isikunime Untama, mida ta seostab mitme eesti kohanimega. Kohanime on esmamainitud 1688 kujul Undama.
Talud
Undama ajaloolised talud 1939
Ajalugu
Undama kuulus ajalooliselt Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. 1688 elasid mõisas talunikud Undama Wehe pert ja Undama Diederich. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid külas talunikud Undama Peter, Undama Pawell ja Undama Knuth.
1835 oli külas neli talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Karrus, Kättis, Lunt, Marrima, Pöial (Peujall), Sauer ja Terras.
Undama kuulus 1977–1997 Vilivalla koosseisu.
Taristu
Küla läbib idast põhja Tammela–Hellamaa tee, kust algab küla läbiv külatee.
Kultuur
Undamast pärines hilisem ajakirjanik Endel Saar.
Waldemar Cierpinski
Waldemar Cierpinski (sündinud 3. augustil 1950 Ida-Saksamaal Neugatterslebenis) on Ida-Saksamaa kergejõustiklane (maratonijooksja). pisi|püsti|vasakul|Waldemar Cierpinski (1976)
27px Olümpiamängudel
olümpiavõitja 2:09.55 olümpiavõitja 2:11.03
Maailmameistrivõistlustel
pronksmedal 2:10.37
800 meetri vabaujumine
800 meetri vabaujumine on ujumise ala, kus ujutakse 800 meetri pikkust distantsi vabas stiilis.
1500 meetri vabaujumine
1500 m vabaujumine on ujumise ala, kus 1500 m distantsi ujutakse vabas stiilis.
Personifikatsioon
Personifikatsioon (lad persona 'isik' + facere 'tegema'), isikustamine, kõnekujund, metafoori alaliik, kus elutule ja elus loodusesemetele ning abstraktsetele mõistetele omistatakse inimlikud või vähemalt elusa omadused ja võimed. Nad kõnelevad, mõtlevad, tunnevad, neil on hing. Personifitseerimise juured ulatuvad mütoloogilisse maailmakäsitlusse, kõige oleva hingestamisse. Seda igivana võtet esineb eepostes, muinasjuttudes, allegoorias, valmides, tähendamissõnades ning ka uusaegses luules ja lastekirjanduses.
Tubala
Tubala on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdlast lõunas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Tubala piirneb põhjas Prählamäe, läänes Kanapeeksi ja Määvli, edelas Leigri, lõunas Nõmba, kagus Loja ning idas Paluküla, Lõpe ja Ala külaga.
Nimi
Külanimi pärineb sõnadest "tuba" 'maja, talu' ja "selg" 'seljandik'. Küla on esimest korda mainitud 1564. aastal kujul Twbbesälke by. Hiljem on seda nimetatud 1688 Tubasellieby, 1798 Tubbaselja ja 1923 Tubala.
Loodus
pisi|Tubala tuulik Tubala alal asub Määvli raba. Küla läbib põhja-lõunasuunaline Kärdla kraatri valliseljandik ja küla ise on samas suunas välja veninud. Tubala rändrahn on mahu järgi suuruselt kuues kivi Hiiumaal. Küla läbib lõunast põhja Nuutri jõgi.
Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 79 inimest. Küla kõik elanikud olid eestlased.
Henri II (Navarra kuningas)
Henri II (18. aprill 1503 Sangüesa – 25. mai 1555 Pau) oli Albret' dünastiast Navarra kuningas ja Foix' krahv 1518–1555.
Tubala
Talud
Tubala ajaloolised talud 1939
Henri II (Navarra kuningas)
Henri sündis Navarra kuningaa Jean III ja kuninganna Catherine I pojana.
Henri kuulutati kuningaks pärast oma eksiilis viibinud ema surma 1517. aastal.
Tubala
Ajalugu
Tubala kuulus ajalooliselt Suuremõisa mõisale. Küla on esmamainitud 1564. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tubaselja külas 14 talu.
Tubala koosseisu on viimase sajandi jooksul kuulunud Kärdla-Nõmme, Määvli, Pilpaküla, Prählamäe ja Tareste. Samuti kuulus küla koosseisu osa Kanapeeksi (Kaibaldi) ja Linnumäe külast.
Henri II (Navarra kuningas)
1512. aastal oli Aragóni kuningas Fernando II vallutanud Püreneedest lõuna poole jääva osa Navarrast ja riigi pealinna Pamplona. Samuti kasutasid Fernando II ja tema järeltulija Carlos I Navarra kuninga tiitlit. Pärast tulemusteta jäänud läbirääkimisi 1516. aastal Noyonis ja 1518. aastal Montpellier's, vallutasid Prantsuse ja Navarra väed 1521. aastal Hispaaniale kuuluva Navarra. Pärast Noaini lahingut olid nad siiski sunnitud tagasi tõmbuma.
Tubala
Taristu
Seljandikku mööda kulgeb Kärdla–Käina maantee, kus lõpevad Palade–Tubala tee ja Määvli–Tubala tee. Küla keskosa läbib Koldema tee.
Henri II (Navarra kuningas)
1525. aastal langes Henri Pavia lahingus vangi, kuid tal õnnestus peagi vabaneda.
Tubala
Kultuur
Tubala rändrahnu ligiduses asub Tubala vai. Legendi järgi hoidvat Tubala vai Hiiumaad merepõhjas kinni, et see oma kohalt ära ei ujuks. Vaia asukohta Tubala külas on rahvapärimuses nimetatud põhjuseks, miks Pühalepa valla rahvast on hiidlaste seltside jaotuses nimetatud ehthiidlasteks või ka pärishiidlasteks.
Henri II (Navarra kuningas)
Perekond
Henri abiellus 1526. aastal Angoulême'i krahvitari Marguerite'iga (1492–1549), kes oli Angoulême'i krahvi Charlesi ja Savoia Louise'i tütar. Marguerite'i vend oli Prantsusmaa kuningas Francois I. Abielust sündisid:
Tubala
Kultuur
Külast pärines kohalik poliitik Hergo Tasuja, endine minister Friedrich Sauer ja mükoloog Leili Järva.
Paroodia
Paroodia (kr παρωδία 'vastulaul, pilkelaul'), pilav jäljendus kunstiteoses või kunstilises esinemises, mis naeruvääristamise ja pilkamise eesmärgil aimab järele teise autori teost, selle sisu, stiili (näiteks liigset tundelisust, täispuhutud pidulikkust vm), jättes muutmata vormi. Pilatava teose nõrkusi ja puudusi võimendatakse karikatuurini. Eksisteerib ka sõbralikum paroodia, mis koomilises võtmes jäljendab teise autori isikupära.
Muusikas on mõistel teine tähendus: renessansi- ja baroki- ja klassitsismi ajastu muusikas on paroodiatehnika vokaalteose muutmine, mille käigus kohandatakse ta uue teksti ja otstarbega. Tegemist on varem loodud muusika jäljendamisega ilma vähimagi koomilise varjundita.
Filmiparoodiad keskenduvad pigem kontrastiga stseeni, dialoogi ja kadreeringu lõhkumisele kui sujuvale stiilijäljendusele.
Viljelejad: Miguel de Cervantes Saavedra "Don Quijote".
Eesti menukaimad parodistid on August Kitzberg (Tiibuse Jaagu ja Mari nimega) ning August Alle.
Vääna
Vääna (van. Feyena, Faehna, ; enne 1977 Vääna-Mõisaküla ) on küla Vääna jõe ürgorus ja selle nõlvadel, Harjumaal, Harku vallas. Küla asub ajaloolise Keila kihelkonna põhjaserval.
2007. aasta hinnangul oli külas 275 elanikku, 1976. aastal oli Väänas elanikke 161 (ENE). pisi|Droonivideo Vääna mõisast 2021. aasta juunis Küla on ürikutes esmamainitud 1325. aastal (Feyena). Seal asub kunagise Vääna mõisa peahoone ja mõisa pargis on Vääna vasallilinnuse varemed. Mõisahoones on tänapäeval Vääna lasteaed-algkool (asutatud 1862), raamatukogu ja avalik internetipunkt.
1913. aastal avati Nõmme-Väike ja Vääna vaheline raudteeliin, mis esialgu oli sõjalise otstarbega (Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee). 1933. aastal anti raudteeliin üle EVR-le. Reisiliiklus liinil lõppes 1959. aastal ning 1962 võeti üles ka rööpad. Küla kirdeserval, Väänatammi teel on säilinud kunagine raudteejaama hoone.
Burgose provints
Burgose provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kirdeosas. See piirneb Palencia, Kantaabria, Biskaia, Álava, La Rioja, Soria, Segovia, ja Valladolidi provintsiga.
Burgose provints on jagatud järgmisteks maakondadeks:
Kliima
Burgose aastane keskmine temperatuur on +9,9 °C, jaanuaris +2,6 °C, augustis +18,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 573 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 25 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2215 tundi, sealhulgas jaanuaris 89 ja augustis 300 tundi.
Fosgeen
Fosgeen ehk süsinikoksiidkloriid (COCl2) on I maailmasõjas kasutatud keemiline ründeaine. Organismis tekib fosgeeni lagunemisel soolhape, mis kahjustab kopse ja põhjustab lõpuks lämbumise.
Hüperbool (kirjandus)
Hüperbool (kr hyperbōlē 'suurendus, liialdus'), kõnekujund, liialdav suurendamine mõju ja intensiivsuse saavutamiseks (nt ääretu meri; "Sajab ja sajab lõpmata" – Gustav Suits). Esineb rahvaluules, eriti kangelaseepostes, sage stiilikujund ka satiiris ja groteskis.
GAZ-64
GAZ-64 oli neljarattaveoga maastikusõiduk, mida tootis GAZ Punaarmeele Teise maailmasõja ajal. See oli mõeldud järglaseks varasemale autole GAZ-61 ja oli võrreldes sellega täiesti rekonstrueeritud. Rekonstrueerimine toimus väga kiiresti: töö kestis 3. veebruarist kuni 25. märtsini 1941. aastal. Peakonstruktor oli Vitali Gratšov. Kokku toodeti kõigest 646 masinat ajavahemikul 1941. a märtsist kuni 1942. a suveni.
GAZ-64 kasutati alguses baasmasinana soomusauto BA-64 tootmisel 1941. aasta lõpust 1942. aastani, kuid tehnilised probleemid GAZ-64-l ja fakt, et tegemist ei olnud kõige prioriteetsema projektiga GAZ-i tehases, pidurdasid tootmist. Alates 1943. aastast hakati BA-64 tootmiseks kasutama GAZ-67B maasturit, mis oli edasiarendus GAZ-64-st.
Küngej ahelik
Küngej ahelik (ka Kungei Alatau; (kasahhi Күнгей жотасы) on mäestik Aasias Kõrgõzstanis ja Kasahstanis. Ta on osa Tian Shanist. Kulgeb Õsõk-Köli (Issõk-Kuli) põhjakaldal ida-lääne sihis. Kõrgus kuni 4771 meetrit.
Metafoor
Metafoor (kreeka metaphora 'ülekanne') on kõnekujund, troop, mille käigus kantakse ühe nähtuse või objekti omadused või tunnused sarnasuse alusel üle teisele, nõnda et põhikujutluse (nt noorus, päike) asemele tekib uus, asekujutlus, mis ongi metafoor (elukevad, sinitaeva silm - K. J. Peterson).
Ühe võimaliku arusaama järgi on metafoor varjatud võrdlus, kuid võrdluses (noorus on otsekui elukevad; päike kui sinitaeva silm) on nimetatud nii see, mida võrreldakse, kui ka see, millega võrreldakse. Metafooris toimub lühiühendus, st teksti jäetakse alles vaid see, millega võrreldakse. Näiteks nina kui näost eemale ulatuva osa tunnused kantakse üle juhile ja tulemuseks on metafoorne keelend ninamees või kantakse siidiriide omadused siidisus, pehmus, õrnus üle inimkäele ja tulemuseks on siidikäsi.