cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Afganistani lipp
Lipu praegune kuju tuli laialdaselt kasutusele pärast Kabuli langemist 15. augustil 2021. Lipp sarnaneb üldkujult sellega, mida Afganistanis kasutati eelmise Ţālibāni võimu ajal 1997–2001.
Riigilipul on valge taust, lipu keskel on musta värvi kalligraafiline šahada (islami usutunnistus).
Ajalugu
Ükski teine riik ei ole nii palju oma lippu vahetanud kui Afganistan. Pärast 1900. aastat on lippu vahetatud üle kahekümne korra.
thumb|[[Pilt:FIAV historical.svg|23pxProportsioonid teadmata]] 1709–1938 valitses Afganistanis Hotaki dünastia. Nende riik hõlmas lisaks Iraani kesk-, ida- ja lõunaosa ja Pakistani loodeserva. Riik ulatus kohati ka tänapäeva Turkmeeniasse ja Tadžikistani. Hotaki dünastia kasutas üleni musta lippu, mille külgede suhe oli 2:3.
1747–1842 valitses Afganistanis Durrani impeerium, mis saavutas oma suurima ulatuse 1761.aastal. Sel ajal hõlmas riik tänapäeva Afganistani ja Pakistani, Iraani idaosa, Turkmenistani kaguosa, Usbekistani lõunaosa, Tadžikistani lääneosa ja India loodeosa kuni Delhini. Durrani impeeriumil oli kolmnurkne lipp, mille mõõtmed olid umbes 9:25. Sellel oli mustal taustal valge värviga kujutatud puu, tollane Afganistani vapp ja mõõk.
Ülle Aaskivi
Ülle Aaskivi (sünninimi Ülle Kiin; 5. detsember 1950 – 17. jaanuar 2007) oli Eesti jurist, poliitik ja riigiametnik.
Aaskivi lõpetas aastal 1968 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas prokuratuuris ning hiljem valitsuse nõunikuna.
Ülle Aaskivi alustas oma poliitilist karjääri Viljandimaal Rahvarinnet organiseerides ning kandideeris Ülemnõukokku koos Jaak Alliku, Uno Antoni ja Jüri Rätsepaga.
Ta oli Eesti Kongressi, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Põhiseaduse Assamblee liige, samuti üks Eesti Vabariigi põhiseaduse väljatöötajatest ning põhiseaduse rahvahääletuse ettevalmistajatest. 20. augustil 1991. aastal hääletas ta Eesti riikliku iseseisvuse poolt ning oli hiljem 20. augusti klubi liige. Ta kandideeris Riigikokku Mõõdukate nimekirjas.
2002. aastal ilmus Eesti põhiseaduse rahvahääletuse 10. aastapäeva puhul Ülle Aaskivi ja Eve Pärnaste koostatud kogumik artiklitest, mälestustest ja dokumentidest "Põhiseaduse tulek".
Esinemine Riigikogus enne presidendivalimisi
Enne 2006. aasta presidendivalimisi võtsid Rahvaliidu ja Keskerakonna juhtkonnad vastu otsuse keelata oma erakondade liikmetel presidendivalimistel hääletada. Hinnangud otsusele oli vastandlikud: Rahvaliidu esimehe Villu Reiljani sõnul tehti otsus võimalike äraostmiskatsete tõttu, Isamaa ja Res Publica Liidu kaasesimees Tõnis Lukas avaldas aga arvamust, et Rahvaliit surub alla saadikute vaba tahet. Aaskivi hinnangul oli see ebademokraatlik samm, millega tema ei saanud kodanikuna nõus olla.
28. augustil 2006 esines Aaskivi Riigikogu istungil pärast valitsuse esindajana valitsuse eelnõude tutvustamist enne presidendivalimiste esimest vooru päevakorravälise isikliku avaldusega (oma sõnul esines ta Eesti Vabariigi kodaniku ja 20. augusti klubi liikmena ), milles kutsus kõiki Riigikogu liikmeid üles osalema presidendi valimistel Riigikogus. Ta taunis Rahvaliidu ja Keskerakonna saadikute presidendivalimistel hääletamata jätmist ja kutsus saadikuid üles teenima Eesti riiki.
Ka Aaskivi esinemisele reageeriti mitmeti. Riigikogu tollase spiikri, Keskerakonna liikme Toomas Vareki sõnul kuritarvitas Aaskivi oma positsiooni. "Korrektne oleks olnud, kui ta oleks riigikogu juhatuselt küsinud eelnevalt esinemiseks luba ning näidanud ka oma avaldust," kommenteeris Varek intervjuus Postimehele. "Taolise avalduse peale ma poleks kindlasti luba andnud." Teisalt leidis õiguskantsler Allar Jõks, et "see oli siiras ja julge esinemine." Riigikogu keskfraktsiooni juht Ain Seppik ütles Päevalehele: "Ta käitus inimesena väga julgelt ja sisemise veendumusega ning oli põhjust talle oma austust näidata."
Aaskivi järelehüüdes oma kodulehel nimetas president Toomas Hendrik Ilves teda "suureks väikeseks naiseks".
Isiklikku
Tal on tütred Birgit Aaskivi ja Signe Aaskivi ning poeg Urmas Aaskivi.
Sirje Kiin on Ülle Aaskivi õde.
Antigua ja Barbuda lipp
Antigua ja Barbuda lipp on Antigua ja Barbuda ametlik lipp.
Riigi iseseisvumisel korraldati lipukavandite konkurss, millest võttis osa üle 600 töö. Võitja töö autor oli Reginald Samuel, tema töö kuulutatigi uue riigi riigi- ja rahvuslipuks 27. veebruaril 1967.
Plagu on jagatud "V" kujuliselt kolmeks, varda- ja lehvipoolne väli on punased, keskmine aga on omakorda horisontaalselt kolmeks (39+22+39) jagatud, must, sinine ja valge. Mustale väljale on paigutatud kollane tõusev päike.
Kollane (PMS 116C) päike esindab lipul uue ajastu koitu.
Must aga antigua ja barbudalaste aafrika päritolu.
Sinine (PMS 300C) sümboliseerib lootust ja Kariibi merd. Kollase, sinise ja valge kombinatsioon sümboliseerib päikest, liiva ja merd.
Valge on lipul lootuse värv.
Punane (PMS 186C) sümboliseerib riigi rahva energiat.
Lipu välju jagav "V" tähistab võitu.
Tartu ülikooli rektor
pisi|[[Volli Kalm ja Margit Sutrop 2017. aastal rektorikandidaatidena. Volli Kalm valiti taas rektoriks, kuid sama aasta lõpus ta suri suusarajal.]] ''See on loetelu Tartu ülikooli rektoritest ja rektori kohusetäitjatest (prorektoritest).
Ameerika Ühendriikide lipp
Ameerika Ühendriikide lipp on Ameerika Ühendriikide ametlik lipp.
Dunaújváros
Dunaújváros (ungari 'Doonau-uus-linn') on komitaadi õigustega linn Ungaris Fejéri komitaadis.
Ameerika Ühendriikide lipp
Kui riigi- ja rahvuslipp 1777. aastal kasutusele võeti, oli sellele ainult 13 viisnurkset tähte. Pärast seda on lippu muudetud 26 korda, viimati 4. juulil 1960, kui lisati viiekümnes täht, mis esindab Hawaii osariiki.
Dunaújváros
Asub Doonau paremal kaldal.
1949 otsustati linna rajada suur metallurgiatehas. Tehas valmis 1954. aastal. 1951–1961 oli linna nimi Sztálinváros.
Ameerika Ühendriikide lipp
Punased ja valged horisontaalsed triibud, mida on 13, tähistavad 13 esialgset osariiki.
Viisnurksed tähed vardapoolsel ülemisel sinisel väljal aga sümboliseerivad praeguseid 50 osariiki.
Valge on aga puhtuse värv.
Hüüdnimesid: "Stars and Stripes" ('tähed ja triibud'), "Old Glory" ('vana hiilgus').
Anton de Bary
pisi|Anton de Bary Heinrich Anton de Bary (26. jaanuar 1831 Frankfurt – 19. jaanuar 1888 Strasbourg) oli saksa kirurg, botaanik, mikrobioloog ja mükoloogia rajaja.
1848. aastal lõpetas de Bary Frankfurdi gümnaasiumi ja hakkas Heidelbergi ülikoolis meditsiini õppima. Õpinguid jätkas ta Marburgi ülikoolis ja 1850 Berliini Humboldti ülikoolis. Ülikoolis keskendus ta mitte loomsele, vaid taimsele elule. Ta lõpetas ülikooli 1853, kaitstes väitekirja "De plantarum generatione sexuali" ("Taimede sugulisest paljunemisest"). Samal aastal avaldas ta raamatu seentest, mis põhjustavad taimedel rooste- ja nõgihaigust.
1867 sai de Bary Halle ülikooli botaanikaprofessoriks. Sellel ametikohal varem töötanud Diederich Franz Leonhard von Schlechtendal oli eelmisel aastal surnud. Schlechtendal oli koos von Mohliga asutanud esimese botaanikaajakirja Botanische Zeitung. De Bary sai selle kaastoimetajaks ja hiljem (von Mohl suri 1872) ainsaks toimetajaks.
Pärast Prantsuse-Preisi sõda määrati de Bary 1872. aastal Strasbourgi ülikooli botaanikaprofessoriks ja ühtlasi valiti ta ülikooli esimeseks rektoriks Saksamaale kuulumise ajal. Rektorina rajas ta ülikooli botaanikaaia.
Anton de Bary abiellus 1861. aastal Antonie Einertiga. Nad said neli last.
Ta avastas seente heterotroofse toitumise ja sugulise paljunemise ning lõi esimese seente fülogeneetilise süsteemi. Ta avastas, et samblikud koosnevad seentest ja vetikatest. Selle tähistamiseks võttis ta kasutusele sõna "sümbioos" (oma 1879 Strasbourgis ilmunud monograafias "Die Erscheinung der Symbios").
Tehe
Tehe ehk operatsioon on toiming, mis seab mingi kindla tulemuse kindlate eeskirjade järgi vastavusse ühe või enama matemaatilise objektiga (nt liitmine, jagamine, ruutjuure võtmine).
Frédéric Joliot-Curie
pisi|[[Irène Curie + Frédéric Joliot (1934)]] Jean Frédéric Joliot-Curie (19. märts 1900 Pariis – 14. august 1958) oli prantsuse füüsik.
Aastatel 1908–1917 õppis ta Lacanale'i lütseumis, kust siirdus ajutisesse teenistusse armeesse. 1918. aastal jätkas Frédéric Joliot õpinguid kõigepealt Lavoisier' lütseumis, sealt edasi Pariisi Keemia ja Füüsika Koolis.
Tehe
Kui n = 0, siis fikseerib tehe mingi elemendi b hulgast B.
Frédéric Joliot-Curie
1925. aastal, saades Curie fondist stipendiumi, asus Frédéric Joliot preparaatorina Pariisi Raadiumiinstituuti. Samal ajal kaitses Irène Curie doktoriväitekirja teemal "Polooniumi alfakiirgusest". 4. oktoobril 1926 registreeriti Pariisi 4. ringkonna linnavalitsuses Irène Curie ja Frédéric Joliot' abielu. Aastal 1927 sündis tütar Hélène (hiljem Hélène Langevin-Joliot). Frédéric sai litsentsiaadikraadi Pariisis Sorbonne'i ülikoolis. 1930. aastal kaitses ta doktoriväitekirja polooniumi elektrokeemia kohta.
1932. aastal määrati Frédéric Joliot-Curie Rahvusliku Teaduste Fondi seaduslikuks töötajaks, st sai Raadiumiinstituudis palgalise assistendi koha. Irène Joliot-Curie nimetati Raadiumiinstituudi Curie laboratooriumi tööde juhatajaks. Samal aastal sündis ka nende teine laps Pierre.
Tehe
Naturaalarv n on tehte aarsus. 0-aarset tehet nimetatakse nullaarseks ehk nullkohaliseks, 1-aarset unaarseks ehk ühekohaliseks, 2-aarset binaarseks ehk kahekohaliseks ja 3-aarset ternaarseks ehk kolmekohaliseks tehteks.
Erijuhul, kui A1 = A2 = ... = An = B, on tegemist algebralise tehtega. Sageli mõeldaksegi tehte all algebralist tehet.
Tehtemärgid
Tehtemärgid on märgid, millega aritmeetikas ja algebras tähistatakse tehteid:
Frédéric Joliot-Curie
1934. aasta 15. jaanuaril teatasid Frédéric ja Irene Joliot-Curie avastatud kunstlikust radioaktiivsusest, mille eest neile anti ka 1935. aastal Nobeli keemiaauhind.
Alates 1936. aastast nägi Frederic palju vaeva ülemaailmse rahu tagamiseks. Sõja-aastatel organiseeris ta oma ammuse õpetaja Paul Langevini põgenemise. Sellest ajast illegaliseerus Frederic täiesti. Kommunistina nimetati ta paljude rahuorganisatsioonide juhiks (näiteks Prantsusmaa vabastamise ja sõltumatuse eest võitleva Rahvusrinde president).
1956. aasta 17. märtsil suri Irene Joliot-Curie. Samal aastal uuris Frederic Joliot Pierre Curie päevikuid, mida nad Marie Sklodowska-Curiega täitsid, kui püüdsid leida ja eraldada polooniumi ja raadiumi. Päevikud olid pärast Pierre'i ja Marie surma veel aastakümneid tugevalt radioaktiivsed.
Jean Frederic Joliot-Curie suri Saint Antoine'i haiglas 14. augustil 1958. 18. augustil peeti tema riiklik matus Pariisis.
Tehe
Tehtemärgid
Tehtemärkide ette ja järele jäetakse tühik.
Montagu saar
thumb|right|300px|Montagu saar satelliidilt vaadatuna. Montagu saar on asustamata saar Weddelli meres, Lõuna-Sandwichi saarestiku suurim saar. Saare pindala on umbes 110 km².
Esimese inimesena nägi saart James Cook 1775. aastal. Saar on saanud nime John Montagu järgi.
thumb|right|200px|Montagu saare asukoht.
City Life
"City Life" on strateegiamäng, mis võimaldab luua modernset virtuaallinna. Mängu põhimõte on ehitada suur ja rikas linn, kus inimesed oleksid oma eluga rahul ega kakleks teistest kultuuriruumidest pärit inimestega. Mängu toodab Monte Cristo ja Deep Silver. Mängu hakati tootma mais 2006.
Mängus on kuus klassi, kellest eliidid, valgekraed ja radikaalsed ülemklassid on ülejäänutest suurema sissetulekuga. Nendele järgnevad sinikraed, ääreala elanikud ja vaesed. Mängus ehitatakse maju ja neile, kes majadesse elama tulevad, antakse töökohti. Et kõik oleks linnaga rahul, tuleb neile anda ka puhkepaiku, poode, haiglaid, politseijaoskondi, haridust ja palju muud. Alguses on võimalik töötama panna kolm vaesemat klassi; hiljem, kui on rohkem elanikke ja haridust, hakkavad sinu linna tulema valgekraed ja radikaalsed ülemklassid. Hoolsa töö tulemusel hakkavad radikaalsetest ülemklassidest ja valgekraedest kujunema eliidid. Kui eliidid käes, läheb mäng hulga kergemaks.
Georgi Bõstrov
Georgi Bõstrov (10. oktoober 1944 Petserimaa – 15. oktoober 2015 ) oli Eesti poliitik.
Ta on lõpetanud 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-ökonomistina, Peterburi Riigiteenistuse Instituudi (riikliku ja munitsipaaljuhtimise eriala, 1993) ja Moskva Sotsiaalteaduste Ülikooli (õigusteadus, 2001).
1991. aasta augustiputši ajal Nõukogude Liidus tervitas ta riigipöördekatset ja heiskas Maardus selle märgiks punalipu.
Kuulus Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse. Varem kuulunud NLKP-sse.
Ta oli 1996–2013 ja 27. jaanuarist 2015 kuni oma surmani Maardu linnapea.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 6183 häält. Valituks osutudes lubas ta taotleda vene keelele Euroopa Liidus ametliku keele staatust.
Ta kuulus Konstitutsioonierakonda, oli selle vanematekogu esimees. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta Konstitutsioonierakonna esinumbrina 848 häält ja ei pääsenud riigikokku.
2010. aastal valiti ta Balti riikide esindajaks ülemaailmsesse Vene kaasmaalaste nõukogusse.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas 2. valimisringkonna (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa) esinumbrina. Ta sai 204 häält ja ei osutunud valituks.
Aastatel 2013–2015 oli ta Maardu linnavolikogu esimees.
Mälestuse jäädvustamine
2017. aasta juulis avati Maardus Georgi Bõstrovi pronksbüst, mille Maardu linnavalitsuse tellimusel lõi skulptor Aleksander Litvinov.
Isiklikku
Georgi Bõstrovi hobid olid mäesuusatamine, alpinism ja kalapüük.
Välislingid
Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Algebraline tehe
n-aarne ehk n-kohaline algebraline tehe ehk algebraline operatsioon hulgal on kujutus kõikide n-korteežide hulgalt hulgal A hulka A ehk funktsioon n-kordselt otsekorrutiselt An hulka A.
Elemente, mis on korteežide liikmed, nimetatakse operandideks, korteeži kujutist (funktsiooni väärtust) nimetatakse tehte tulemuseks.
Naturaalarvu n nimetatakse tehte aarsuseks.
1-aarne tehe on unaarne tehe ehk lihtsalt funktsioon ehk ühe muutuja funktsioon f: A <tt>-></tt> A hulgal A; 2-aarne tehe on binaarne tehe ehk kahe muutuja funktsioon f: A × A <tt>-></tt> A; 3-aarne tehe on ternaarne tehe.
Ternaarse tehte näide on vektorkorrutise üldistus neljamõõtmelises ruumis R4, kus kolme vektori vektorkorrutis on teatav vektor, mis on risti kõigi kolme vektoriga.
Kui n=0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis fikseerib mingi elemendi hulgal A.
Hulk, millel on defineeritud algebralised tehted, on universaalalgebra. Algebraliste struktuuride defineerimisel võidakse lisada mingeid tingimusi (aksioome).
Algebralise tehte kinnisus (nõue, et tehte tulemus kuuluks hulka A) sisaldub algebralise tehte mõistes ning seda ei ole tarvis eraldi aksioomiga nõuda.
Näiteks poolrühm on hulk, millel on defineeritud assotsiatiivne binaarne algebraline tehe.
Lõpmatukohalised tehted
20. sajandil on hakatud rääkima ka lõpmatukohalistest tehetest, mis on defineeritud kujutustena otsekorrutiselt Aα hulka A, kus α on mis tahes kardinaalarv. Nende tehete uurimine ei kuulu algebra raamidesse.
Patricia Ramsay
pisi|Patricia Ramsay Victoria Patricia Helena Elizabeth (17. märts 1886, Buckinghami palee, London – 12. jaanuar 1974, Windlesham, Surrey) oli Briti kuningliku perekonna liige, Connaughti hertsogi Arthuri tütar ja kuninganna Victoria lapselaps. Ta oli esimene Briti kuningakoja liige, kes formaalselt loobus tiitlitest "Suurbritannia ja Iirimaa printsess" ja "Tema Kuninglik Kõrgus".
Vanemad, õed-vennad ja ristimine
Tal oli vanem vend, prints Arthur, ja vanem õde, printsess Margaret.
Patricia ristiti 1. mail 1866 Bagshot Parkis. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, printsess Helena, Tema Hiilgus Oldenburgi suurhertsoginna, Saksa prints Wilhelm, Ernst II ja Preisi prints Albrecht.
Victoria pandi talle nimeks isapoolse vanaema järgi, Patricia püha Patricku auks ja Helena ta isaõe, printsess Helena järgi.
Kanada
Patricia nimetati 22. veebruaril 1918 Printsess Patricia Kanada Kergjalaväe aukoloneliks ja kandis seda aunimetust surmani. Patricia kujundas omanimelise rügemendi tunnusmärgi ja värvid. 1974. aastal võttis tema koha üle ta nõbu ja ristitütar Patricia.
Abielu
Patricia abielu oli väga aktuaalne teema. Teda pandi paari mitme printsiga, teiste hulgas näiteks Portugali ja Hispaania kroonprintsi ja Vene suurhertsogiga.
27. veebruaril 1919 abiellus Patricia hoopis mereväekomandöri Alexander Ramsayga. Laulatus toimus Westminster Abbeys. Pulmapäeval loobus Patricia vabatahtlikult kuninglikest tiitlitest ja temast sai leedi Patricia Ramsay.
Õlireostus
pisi|Naftareostuse likvideerimine rannikumerel Õlireostus või naftareostus on kütteõli või nafta jõudmine inimtegevuse tagajärjel veekokku (harilikult merre). Eristatakse tahtlikku õlireostust, mida nimetatakse õli- või naftaheiteks, ja tahtmatut ehk õli- või naftaleket.
Patricia Ramsay
Küpsed aastad
Hoolimata kuninglikest tiitlitest loobumisest, jäi Patricia kuningliku perekonna liikmeks ja püsis troonipärilusjärjekorras. Ta võttis osa kõigist kuninglikest sündmustest, sh pulmadest, matustest ja ka George VI ja Elizabeth II kroonimisest.
Õlireostus
Õlireostusel on keskkonnale ja ökosüsteemile enamasti väga suur mõju. Sagedane probleem on õlikatk, mille tagajärjel hukkub palju linde.
Patricia Ramsay
Küpsed aastad
Patricia oli andekas kunstnik, kes eelistas maalida akvarellidega. Paljud ta piltidest on inspireeritud rännakutest troopilistele maadele. Kuna ta oli õppinud kunstnik A. S. Hatricku käe all, kes oli tundnud Vincent van Goghi ja Paul Gauguini, kajastusid nende mõjutused ka Patricia töödes.
Õlireostus
Merre sattunud või rannikule triivinud nafta olek on vahelduv ja sõltuv vette sattunud nafta kogusest, kvaliteedist, selle vanusest ja muundumise astmest. Kõige lihtsam viis avastada naftareostusi on vaatlus. Värske lekke korral võib lisaks nähtavale õlikihile veepinnal tunda ka lõhna.
Patricia Ramsay
Surm
Patricia suri Windleshamis Surreys enne oma 88. sünnipäeva ja poolteist aastat enne abikaasat. Mõlemad abikaasad on maetud Frogmore'i kuninglikule kalmistule.
Õlireostus
Nafta olemus ja omadused
pisi|left|Toornafta töötlemisel tekkivad naftasaadused Nafta on üks olulisemaid maavarasid. Naftaks nimetatakse põhiliselt süsinikust ja vesinikust koosnevat maapõues leiduvat õlitaolist põlevat vedelikku, mis on tekkinud miljonite aastate jooksul meredes elutsenud ning savi- ja liivakihtide alla mattunud taimsete ja loomsete jäänuste lagunemisel hapniku juurdepääsuta. Värvuselt võib toornafta varieeruda peaaegu värvitust kuni mustani. Tänapäeval toodetakse valdav osa vedelkütustest toornaftast.
Toornafta peamiseks töötlemisvõtteks on destillatsioon, mille saaduseks on umbes 15% bensiini, 20% petrooleumi, samas koguses diislikütust ja ligikaudu 50% masuuti, mida kasutatakse nii katelde kütmisel kui ka edasidestilleerimisel, mille tulemusena saadakse erinevaid määrdeõlisid. Toornaftast töötlemise käigus tekkinud naftasaadused on vedelgaasid, bensiinid, petrooleumid, diisliõlid, kerged kütteõlid, rasked kütteõlid ja bituumenid.
Nafta koosneb põhiliselt süsinikust ja vesinikust. Väävlit, hapnikku ja lämmastikku (heteroaatomeid) on naftas kokku 1%–12%. Samas leidub naftas üle 50 elemendi: vanaadiumit (10−5%–10−2%), niklit (10−4%–10−3%), kloori (jälgedest kuni 2 ∙10−2%) jt.
Keemiliselt on nafta kahjulik, lagunedes keskkonnas eriti aeglaselt. Sattudes merre või rannikualadele, mõjutab see kogu sealset ökosüsteemi negatiivselt.
Kuigi naftareostuse korral kõneldakse naftast, on siiski reostusallikaks naftast pärinevad saadused: vedelgaasid, bensiinid, petrooleumid, diisliõlid, kerged kütteõlid, rasked kütteõlid ja bituumenid.
Universaalalgebra
Universaalalgebra ehk algebraline struktuur ehk algebra on hulk koos algebraliste tehete kogumiga sellel hulgal.
Õlireostus
Nafta olemus ja omadused
Suurem osa naftasaadustest on veest kergemad, selles lahustumatud ning toatemperatuuril vedelas olekus. Toatemperatuuril tahkes olekus on vaid pigi ja bituumen. Vedela nafta puhul on tegemist voolava ainega, mis merre sattudes laiub õhukese kihina merepinnale. Veega kokku puutudes nafta olek muutub ning see õhustub. See tähendab, et nafta lendub, seguneb, muutub tilkadeks, laguneb ja vajub vee alla. Lendumine on nafta üks peamisi omadusi.
Carl Otto von Madai
Carl Otto von Madai (29. mai 1809 Zscherben – 4. juuni 1850 Giessen) oli saksa õigusteadlane.
Universaalalgebra
Formaalne definitsioon
Universaalalgebra on järjestatud nelik (A, Σ, φ, ψ), kus A on hulk (universaalalgebra kandja), Σ on hulk, φ on kujutus hulgast Σ naturaalarvude hulka (Σ ja φ moodustavad universaalalgebra signatuuri) ning ψ on kujutus hulgast Σ kõikide algebraliste tehete hulka hulgal A, mis seab igale hulga Σ elemendile σ vastavusse tehte, mille aarsus on φ(σ).
Õlireostus
Nafta mõju mereelustikule
pisi|Õliga määrdunud part Esmane silmaga nähtav naftareostuse tagajärg on mere pinnale tekkivad õlilaigud, mis rannikualadele triivides need reostab. See omakorda suurendab ohtu ja võimalust kõikidel vees ja rannajoonel elavatel organismidel naftaga määrdunuks saada. Taimedele sattudes takistab see taimede metabolismi, mis võib hävitada taimestiku ning ahendada taimedest toituvate organismide elukeskkonda.
Universaalalgebra
Alternatiivne definitsioon
Universaalalgebra A on matemaatiline struktuur, mis koosneb suvalisest hulgast A, mida nimetatakse kandjaks ehk universumiks, ning lõplikust arvust hulgal A defineeritud algebralistest tehetest f(1),...,f(n) (sageli vaadeldakse ka lõpmatu paljude tehetega algebraid). Kui tahetakse välja tuua, millisest kandjast ja millistest tehetest algebra A koosneb, siis kirjutatakse A = <A, f(1),...,f(n)>. Seejuures mõeldakse hulgas A defineeritud algebralise tehte all mis tahes funktsiooni, mis kujutab hulga A mingi otseastme hulka A. Iga i=1, ..., n korral kehtib f(i) : Aa(i) → A, kus a(i) on kindel täisarv, mida nimetatakse tehte f(i) aarsuseks. Tehet f(i) nimetatakse sel juhul a(i)-aarseks tehteks. 0-aarne tehe on algebra A fikseeritud element (fikseeritud elemente nimetatakse ka konstantideks). Korteeži (a(1), ..., a(n)) nimetatakse selle algebra signatuuriks.
Õlireostus
Nafta mõju mereelustikule
Merelindudele võib naftaga määrdumine saada saatuslikuks. Juba väike kogus naftat lindude sulestikul võib vähendada nende soojapidavust ning põhjustada surnuks külmumist. Lisaks vähendab naftaga määrdunud sulestik lindude ujumis-, sukeldumis- ja lennuvõimet. Sulestikku puhastades neelavad linnud naftat, mis neid mürgitab.
Universaalalgebra
Samasused ja muutkonnad
Kui tehted (signatuur) on kindlaks määratud, saab vaadeldavate universaalalgebrate klassi täiendavalt piirata aksioomide abil, millel universaalalgebrate teoorias peab olema samasuste kuju. Näiteks binaarsete tehete puhul defineeritav assotsiatiivsuse aksioom on esitatav samasusena x * ( y * z ) = ( x * y ) * z. Peetakse silmas, et see samasus peab kehtima hulga A mis tahes elementide x, y ja z korral.
Õlireostus
Nafta mõju mereelustikule
Kuid palju hullemaid tagajärgi põhjustab reostuse pikaajaline toime. Naftasaaduste kahjulikud koostisosad põhjustavad taimedele ja loomadele mürgistusi, haigusi, kahjustusi rakutasemel, arenguhäireid ja sellega kaasnevaid probleeme. Nafta kuulub kantserogeensete ainete hulka, soodustades kasvajate teket. Seega ei pruugi reostuse kahjulik toime avalduda kohe, vaid alles järgmistel põlvkondadel erinevate patoloogiate näol.
Naftast pärinevad kahjulikud ühendid satuvad organismidesse otsesel kokkupuutel või toidu ja ainevahetuse kaudu. Kuna tegemist on lahustumatute ühenditega, akumuleeruvad need elusolenditesse ning toiduahela kaudu kumuleeruvad kahjulikud ühendid, mis lõpuks jõuavad meresaaduste kaudu inimese toidulauani.
Laekvere valla lipp
thumb|[[Laekvere vald|Laekvere valla lipp]] Laekvere valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laekvere valla lipp.
Lipp kinnitati 23. novembril 1995.
Woldemar Justus Konstantin Malmberg
Woldemar Justus Konstantin Malmberg (vene keeles Владимир Константинович Мальмберг); (1.(13.) detsember 1860 Moskva – 9. detsember 1921 Moskva) oli vene kunstiajaloolane ja arheoloog.
Universaalalgebra
Samasused ja muutkonnad
Ühe ja sama signatuuriga universaalalgebrate klasse, mis on määratud ainult samasustega, nimetatakse muutkondadeks.
Laekvere valla lipp
Lipu kirjeldus
Valla lipuks on ruudukujuline okaspuuoksalõikeliselt püstisuunas poolitatud kangas. Lipu vardapoolne osa on kollane, lehviv pool roheline. Kandelipu suurus on 105x105 cm.
Woldemar Justus Konstantin Malmberg
Kaupmehe poeg. Lõpetas Kaasani ülikooli 1884.a. Täiendas oma teadmisi, Peterburi ja Berliini ja Tartu ülikoolides. Doktorikraadi sai Peterburi Ülikoolis 1904.a. 1890–1907 oli Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia ja arheoloogia professor. Alates 1907.a töötas Moskva Ülikooli professorina.
Laekvere valla lipp
Põhjendus
Lipukujundus märgib Laekvere vallale iseloomulikku metsarikkust ning jahimajandust ja viitab ka tuntud Laekvere männile.
Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
Universaalalgebra
Universaalalgebrad ja mudelid
Universaalalgebraid võib vaadelda mudelitena, milles seosed puuduvad. Universaalalgebrat võib vaadelda mudeliteooria haruna, milles vaadeldakse ainult tehteid, mitte seoseid, ning milles nende klasse määratletakse ainult samasuste abil.
Rühmad
Vaatame näiteks, kuidas rühmi saab vaadelda universaalalgebratena. Tavaliselt defineeritakse rühm ühe binaarse tehte * abil hulgas A, mille korral kehtivad järgmised aksioomid: (Mõnikord tuuakse ära ka "kinnisuse aksioom", mis ütleb, et kui x ja y kuuluvad hulka A, siis ka x * y kuulub hulka A . Ent universaalalgebrate teoorias seda juba eeldatakse, kui räägitakse binaarsest tehtest *.)
Universaalalgebrate teooria seisukohast ei ole niisugune rühma definitsioon päris sobiv. Asi on selles, et ühikelemendi ja pöördelemendi olemasolu nõue ei ole esitatud samasustena, vaid olemasoluväidetena. Et seda vältida, võib binaarsele tehtele * lisada nullaarse tehte e ja unaarse tehte ~ ning esitada aksioomid niisugusel kujul: (Tavaliselt kirjutatakse "~ x " asemel muidugi " x −1".)
Edasi on tähtis kontrollida, kas niisugused aksioomid tõesti defineerivad rühma. Asi on selles, et ühikelemente võib põhimõtteliselt olla rohkem kui üks, ja sel juhul pole selge, mis peaks olema nullaarse tehte väärtus e. Osutub siiski, et niiviisi defineeritud rühmas on ühikelement alati ainus. Analoogiline probleem pöördelementidega laheneb analoogiliselt. Seega osutub rühma definitsioon universaalalgebrana ekvivalentseks rühma tavalise definitsiooniga.
Universaalalgebrate teooria
Universaalalgebrate teooria uurib kõikide universaalalgebrate või nende suurte klasside ühiseid omadusi.
Algebraliste struktuuride kombinatsioonid teiste struktuuridega
Algebralisi struktuure saab defineerida ka hulkadel, millel on mittealgebralisi struktuure, näiteks topoloogilistel ruumidel. Näiteks topoloogiline rühm on topoloogiline ruum, millel rühma struktuur on defineeritud nii, et korrutamine ja pöördelemendi võtmise tehe on pidevad funktsioonid. Topoloogilisel rühmal on nii topoloogiline kui ka algebraline struktuur. Teised tuntud näited on topoloogilised vektorruumid ja Lie rühmad.
Universaalalgebrate kategooriad
Igale sama signatuuriga universaalalgebrate klassile vastab oma homomorfismimõiste: homomorfism on antud tehetega ühitatav funktsioon. Nõnda saame kategooriad, milles morfismideks on universaalalgebrate homomorfismid. Näiteks rühmade kategoorias on objektideks kõik rühmad ja morfismideks kõik rühmade homomorfismid. Seda kategooriat, mis on konkreetne kategooria, saab vaadelda hulkade kategooriana, millel on täiendav struktuur kategooriateoreetilises mõttes. Samamoodi võib topoloogiliste rühmade kategooriat (milles morfismideks on pidevad rühmade homomorfismid) vaadelda topoloogiliste ruumide kategooriana, millel on täiendav struktuur.
Õlireostus
Vees toimuvad lagunemisprotsessid
Esmased vees toimuvad protsessid on levimine, aurustumine, hajumine, emulsiooni moodustumine ja lahustumine. Edasi hakkab nafta oksüdeeruma, settima ja biolagunema. Tähtsaim protsess on aurustumine, mille tulemusena väheneb oluliselt merekeskkonda jääv õlikogus. Lendumise tulemusena jäävad alles raskemad ja tahkemad ained, mis muutuvad veest raskemaks ning võivad vajuda merevee sügavamatesse kihtidesse. Õlikihi vette sattudes võib see edasi kanduda kas laiguna veepinnal, vees hõljudes või hoovustega veekogu põhjas. Reostuse levimise suunda on keeruline ennustada, kuid tänapäeval kasutatakse spetsiaalseid arvutusmudeleid selle ennustamiseks.
Re vald
Re vald oli vald Norras Vestfoldi maakonnas. Valla halduskeskus oli Revetal.
Vald loodi 1. jaanuaril 2002 Våle ja Ramnesi valla liitumise teel. Valla pindala oli 224,6 km² ja 2009. aastal elas seal 8527 inimest. Rahvastiku tihedus oli 38 inimest/km².
Re valla asjaajamiskeel oli bokmål.
Valla endiselt alalt voolab läbi Aulielva jõgi.
Õlireostus
Nafta liikumine vees
Kuigi massiivsed naftalaigud võivad meres paista ühtse tervikuna, pole see tegelikult nii. Tuultel ja hoovustel on tugev mõju, lõhkudes laigu kuju, kandes seda edasi pikkade kitsaste viirgudena. Veega segunenud nafta võib edasi kanduda emulsioonina. Emulsioon meenutab šokolaadipudingut, olemuselt pruunikas-oranž vaht. Vaht on struktuurilt üsna tugev ja tahke. Õhustunud raske nafta on värvuselt täiesti must, meenutab tõrva ja määrib tugevalt. Kaalult on see veega enam-vähem sama ning seetõttu võib vajuda vee alla. Põhja vajudes võib see aga hoovustega edasi liikuda ning rannikule sattuda alles kuude või aastate möödudes.
Naftareostusi maailmas
Esimene suur naftareostus toimus 18. märtsil 1967, kui Inglismaal Scilly saarte lähedal jooksis juhtimisvea tõttu karile tanker Torrey Canyon. Selle tulemusena sattus merre 80–119 tuhat tonni naftat. See katastroof kuulub tänapäevani kõigi aegade 10 suurima naftareostuse hulka.
Kõigi aegade suurim naftareostus toimus 21. jaanuaril 1991, kui Lahesõja käigus pommitas Iraak Kuveidi naftatootmisettevõtteid. Pärsia lahte voolas 1,36–1,5 miljonit tonni naftat.
Seismomeeter
pisi|Ajutise seismojaama konstruktsioon. Põhja-Islandi kõrgustik. Güralp CMG-3ESP seismomeeter. Pilt: [[Heidi Soosalu]] Seismomeeter on seade, millega mõõdetakse seismilisi laineid.
Seismomeetreid kasutatakse maavärinate tugevuse ja asukoha määramiseks ning Maa siseehituse uurimiseks.
Eestis asuvad seismojaamad Arbaveres, Matsalus ja Vasulas ning soovitakse veel viie alalise jaama rajamist.
Re vald
Valla maa-alal toimus 1177. aastal lahing, mis on viimane Snorri Sturlusoni poolt "Heimskringlas" mainitud lahing. Valla endiselt alalt on leitud nii selles lahingus langenute haudu kui ka varasemast viikingiajast pärit leide.
2003. aastast on vallavanem Keskpartei liige Thorvald Hillestad.
2020. aastal liideti Re vald Tønsbergi vallaga.
pisi|tühi|Vivestadi kirik
Franz Loewinson-Lessing
pisi|Franz Juljevitš Loewinson-Lessing Franz (Fjodor) Juljevitš Loewinson-Lessing (9. märts / 25. veebruar 1861 Peterburi – 25. oktoober 1939 Leningrad) oli geoloog, teoreetilise ja eksperimentaalpetrograafia rajaja.
Loewinson-Lessing oli arsti poeg. Ta lõpetas 1879 Peterburi 3. gümnaasiumi ja 1883 Peterburi ülikooli. Oli 1889–91 mineraloogia ja petrograafia eradotsent, 1892–1902 Tartu Ülikooli mineraloogia professor, 1893–99 ühtlasi füüsika-matemaatikateaduskonna dekaan. Alustas TÜ-s põhjapanevat magmakivimite uurimist. 1902–20 oli Peterburi polütehnilise instituudi ja 1920–39 Peterburi (Leningradi) ülikooli professor, 1925–29 NSVL TA Mullainstituudi ja 1930–38 NSVL TA Petrograafiainstituudi direktor. Asutas 1935 Kamtšatka vulkanoloogiajaama ja oli selle esimene direktor. Koostas tardkivimite keemilise klassifikatsiooni.
Korraldas Tartus töötades geoloogilisi ekspeditsioone Uuralitesse, Kaukaasia ja Armeenia mägedesse, Kirgiisia steppidesse, Itaaliasse, Šveitsi jm. Tema nime kannab Novaja Zemljal mägi ning Kuriili saarestikus vulkaan ja mäeahelik, tema järgi on nimetatud mineraal lessingiit.
NSV Liidu Teaduste Akadeemia liige.
Eger
Eger on komitaadi õigustega linn Ungaris, Hevesi komitaadi halduskeskus.
Türgi sõdade ajal oli linn pidevate rünnakute objektiks. 1552. aastal suutis väike ungari väeüksus linna kaitsta suure türklaste väe vastu. Seda kirjeldab Géza Gárdonyi romaan "Egeri tähed".
Trafalgari väljak
pisi|Trafalgari väljak, taamal [[National Gallery ja St Martin-in-the-Fields]] Trafalgari väljak asub Londoni kesklinnas. Väljakut, mis on üks kuulsamaid ja turistirohkemaid Suurbritannias ja kogu maailmas, külastab aastas 15 miljonit inimest.
Algselt kavatseti väljakule anda kuningas William IV nimi. Arhitekt George Ledwell Taylori ettepanekul nimetati see Napoleoni sõdade käigus 1805. aastal toimunud Trafalgari lahingu järgi, kus Briti laevastik purustas admiral Nelsoni juhtimisel Prantsuse-Hispaania laevastiku. Trafalgari väljaku keskel seisab Nelsoni monument (Nelsoni sammas).
Väljakul toimuvad mitmesugused üritused ja pidustused. Siin tervitatakse uut aastat ja jõulude ajal seisab väljakul jõulupuu, mille alates 1947. aastast on igal aastal kinkinud Norra, et nii tänada britte II maailmasõjas osutatud abi eest.
Georgi Trajkov
Georgi Trajkov Girovski (bulgaaria Георги Трайков Гировски)  (14. aprill 1898 Varbeni küla – 14. jaanuar 1975 Sofia Bulgaaria) oli Bulgaaria poliitik, Bulgaaria Rahvavabariigi Rahvusassamblee Presiidiumi esimees aastail 1964–1967.
Sahhalini nulg
Sahhalini nulg (Abies sachalinensis) on männiliste sugukonda nulu perekonda kuuluv igihaljas okaspuu. Ta on väga lähedane sugulane jaapani nuluga (Abies veitchii).
Sahhalini nulu avastas eurooplaste jaoks 1866 saksa botaanik Carl Friedrich Schmidt (1811–1890) Sahhalinil, kuid ta ei toonud sellest taimest näidiseid Euroopasse. 1877 avastas taime teisena inglise taimekoguja Charles Marles Jaapanis Honshū saarel Aomori lähedal, pidades seda esmalt jaapani nulu teisendiks.
Teisendid
Sahhalini nulul eristatakse nelja teisendit:
Kirjeldus
pisi|vasakul|Okkad Sahhalini nulg sarnaneb jaapani ja siberi nuluga ning võib elada 180–200, harva kuni 250 aasta vanuseks.
Puu kasvab tavaliselt 25–27, soodsates tingimustes kuni 40 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on tavaliselt 0,5–0,7 (1,0) m. Võra on tihe ja koonusja-kuhikja kujuga. Tüve koor on pruunikashall ja sile, vanematel puudel pikirõmeline ja rohkete vaigumuhkudega.
Puuoksad on suunatud kergelt ülespoole. Okstel kasvavad käbid samuti alati ülespoole.
Pungad on 3–5 cm pikkused, punased või pruunikad, karvadega kaetud, keskmiselt või tugevalt vaigused. Võrsed on tihedalt karvadega kaetud.
Okkad on 2–4 cm pikkused, pehmed ja läikivad, sirged, kinnituvad võrsetele tihedalt ja on võrse tipu poole suunatud, pealt tumerohelised. Alumisel küljel on neil kaks 5–7-realist õhulõheriba kahe vaigukäiguga. Okka tipp on tömp ja madala sisselõikega.
Isasõisikud on 10–15 mm pikkused ja punased. Käbi pikkus on 5–9 cm, läbimõõt 2 (3) cm, kujult silinderjad kuni ellipsoidne-silinderjas, värvilt tumepruun kuni mustjassinakas. Kattesoomused on seemnesoomustest veidi pikemad. Seemned on pruunid, 5–6 mm pikkused, seemnetiivad on sama pikkusega ja pruunikaslillad. Seemne mass on 11–13 mg. Idulehti on 4–5.
Levila ja ökoloogia
Sahhalini nulg kasvab Ida-Aasia saartel 20–1650 m kõrgusel merepinnast. Piirkonnas valitseb niiske mussoonkliima, keskmine sademete hulk aastas on 1000–1500 mm. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus –2...+7 °C. Kasvupinnastest on levinuim viljakas pruunmuld, mille lähtekivimiks on andesiit, kilt, liivakivi või konglomeraat.
Puu kasvab kiiresti ja elab 150–180 aastat. Ta on külmakindel, õhuniiskuse ja pinnase suhtes nõudlik, aga varju talub hästi.
Looduslikus levilas õitseb ta mais-juunis, käbid valmivad septembris-oktoobris.
Sahhalini saarel moodustab sahhalini nulg segapuistuid ajaani kuusega, Sahhalini lõunaosas kasvab ta kohati segus Mayri ja Wilsoni nuluga. Jaapanis kasvab ta mägedes okaspuu- ja segametsades. Puhaspuistuid moodustab ta harva. Sahhalini nulu metsades on esindatud peamiselt järgmised puu- ja põõsaliigid:
pisi|Sinisaba elutseb sahhalini nulu metsades Sahhalini nulu metsades võib kohata järgmisi loomaliike: tähnikhirv (Cervus nippon), pruunkaru (Ursus arctos), kährik ((Nyctereutes procyonoides), punarebane (Vulpes vulpes), jaapani metsnugis (Martes melampus), kärp (Mustela erminea), soobel (Martes zibellina), mink (Mustela vison) jt. Lindudest võib kohata musträhni (Dryocopus martius), jaapani punarindu (Erithacus akahige), jaapani raati (Prunella rubida), leevike (Pyrrhula pyrrhula), pöialpoissi (Regulus regulus), sinisaba (Tarsiger cyanurus) jt.
Kasutamine
Sahhalini nulg annab head saematerjali. Puit on helekollane ja kergesti töödeldav, selles puuduvad vaigukäigud. Sahhalini nulust aetakse ka tärpentini.
Nulu kooremuhkudes sisaldub nulupalsamit. Selle hankimiseks torgatakse kooremuhud läbi ja seejärel neid muljutakse. Pärast töötlemist kasutatakse nulupalsamit meditsiinis mitme preparaadi valmistamiseks ja optikas optiliste süsteemide elementide kokkuliimimiseks.
Sahhalini nulg on väga dekoratiivne puu ning sellepärast kasutatakse teda haljastuses ja iluaianduses. Kultuuris kasvatatakse alates 1878. aastast.
Kasvatamine Eestis
Eestis ei ole sahhalini nulg levinud. Teda võib leida Järvseljal, Tartu Ülikooli Botaanikaaias ja Tallinna Botaanikaaias. Ta on osutunud meil küllalt külmakindlaks liigiks ja talub talvel külma kuni −29...−34 °C, kuid varase puhkemise tõttu võivad teda kevadel hiliskülmad kahjustada. Kuna Sahhalini nulg kasvab saartel, siis eelistab ta merelisele kliimale iseloomulikku niisket õhku ja sooja suve. Kasvupinnastest eelistab ta värskeid liivsavi- ja saviliivmuldasid. Põhiteisendist mõnevõrra enam on meil kasvatatud Mayri nulgu (Räpina pargis kasvab 25 m kõrgune puu).
Soomes kasvatatakse sahhalini nulgu edukalt Mustilas, Punkaharjus, Aulankos, Solböles ja Ruotsinkyläs.
Zara Tindall
Zara Anne Elizabeth Phillips (sündinud 15. mail 1981 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liikme printsess Anne'i ja tema esimese abikaasa Mark Phillipsi tütar, ratsasportlane, maailmameister kolmevõistluses (2006).
Ta on Briti troonipärimisjärjekorras 20. kohal.
Ristimine ja perekond
Zara ristiti 27. juulil 1981. Tema ristivanemad olid prints Andrew, Leonora Anson, Jackie Stuarti abikaasa Helen Stewart, Andrew Parker Bowles ja Hugh Thoma.
Nimi "Zara" pole traditsiooniline kuninglik nimi ega üldse kristlik eesnimi. Selle valis tema onu Walesi prints Charles. Zara ema sõnade kohaselt "laps sündis nii ootamatult ja positiivses õhkkonnas, et mu vend pidas Zarat (mis tähendab heebrea ja araabia keeles 'sära') sobivaks nimeks." Seevastu Saara tähendab heebrea keeles printsessi.
Zaral on vanem vend Peter Phillips ning kaks poolõde: Felicity Tonkin (sündinud 1985), tema isa ja tolle endise armukese tütar, ning Stephanie Phillips (sündinud 1997) isa teisest abielust Sandy Pfluegeriga.
2011. aastal abiellus ta ragbimängija Mike Tindalliga.
Haridus
Zara õppis Port Regise ettevalmistuskoolis Dorsetis ja Gordonstounis Šotimaal. Pärast lõpetamist võttis ta endale vaba aasta, viibides kolm kuud Austraalias ja Uus-Meremaal. Ta veetis aega sõprade ja vanematega. Austraalias osales ta teatrilavastuses "Kuningas ja mina".
Vaatamata vanemate pingutustele vähendada laste kohustusi (nad ei andnud neile tiitleid), tõmbas Zara pressi tähelepanu: mitte ainult sellepärast, et ta oli kuninganna vanim tütretütar, vaid ka oma metsiku ja vabameelse loomuse tõttu. Tema keele- ja nabarõngad 16-aastaselt andsid talle hüüdnime "Kuninglik mässaja". Äkitselt võttis maailma press üles võrratult ilusa, fotogeenilise blondi, kes paistis suurepäraselt aega veetvat. Artiklid ja fotod Zara topless-päevitamisest, benji-hüpetest ja Sydney ööelu nautimisest ilmusid kõikjal. Pärast Inglismaale naasmist astus Zara Exeteri Ülikooli ja õppis seal füsioteraapiat, spetsialiseerudes hobustele.
Ratsutamine
Nagu emagi, on Zara suurepärane ratsutaja, ehkki pole maailma edetabelis 20 parema sekka jõudnud. Erinevalt oma vanematest on Zara aga otsustanud olla võimalikult sõltumatu kuninglikust perekonnast, mistõttu ta sõltub paljudest välistest toetajatest. 2003. aasta juunis sõlmis ta sponsorlepingu Cantor Indexiga, mis aitab katta Zara ratsutamiskulusid. See oli tüdruku esimene sedalaadi tehing ja see püsib tänini. Oma auhinnatud hobuse Toytowni ostis ta kõigest seitsmeaastane olles isa ja kasuema Sandy Pfluegeri abiga. Nende abiga suutis ta oma hobuse ka tipptasemele viia.
1996 JA1
14. mail 1996 avastati 170 m (maksimaalselt kuni 500 m) diameetriga meteoorkeha "JA1" vaid neli päeva enne selle möödumist Maast 19. mail, seda ainult 450 000 km kauguselt ja 93 000 km/h kiirusega. See on vaid veidi kaugemalt kui on meie igapäevane kaaslane: Kuu.
Zara Tindall
Ratsutamine
2003. aastal saavutas ta teise koha Burghley Horse Trialsi võistlustel. Paraku vigastas ta hobune samal aastal jalga ning Zara ei saanud järgmisel aastal toimunud olümpiamängudest osa võtta. Ta lootis võistelda 2008. aasta olümpiamängudel Pekingis, ent hobust tabas jälle samasugune õnnetus. 2012. aasta suveolümpiamängudel ta viimaks osales ja pälvis võistkondliku hõbemedali.
Tema saavutused tipnesid 2005. aastal tavapublikult saadud kiitustega. Novembris valiti Zara Sunday Timesi Suurbritannia aasta naissportlaseks, millega ta edestas näiteks üht maailma parimat pikamaajooksjat Paula Radcliffe'i. 2006. aastal sai ta Aachenis individuaalse kuldmedali (ehk tuli kolmevõistluses maailmameistriks) ja võistkondliku hõbemedali.
1996 JA1
Kui 1996 JA1 liikumistrajektoor oleks kattunud Maa omaga ja ta tabanuks Maa mõnd piirkonda, järgnenuks ökokatastroof koos kümnete, ehk isegi sadade tuhandete inimohvritega.
Vaata ka Asteroid
Tauno Kangro
pisi|Tauno Kangro Tartu Hansalaadal 2013 Tauno Kangro (sündinud 25. mail 1966 Tallinnas) on eesti skulptor.
Ta elab Laitses ja töötab Tallinna vanalinnas.
Zara Tindall
Kuninglikud kohustused
Kuna Zaral ei ole kuninglikku tiitlit, täidab ta ainult neid kuninglikke kohustusi, mis on seotud ratsutamisega või mida palub kuninganna Elizabeth II või printsess Anne. Sellised juhused on väga harvad. Oma esimese ametliku kuningliku kohustuse täitis ta 2003. aastal, õnnistades koos emaga sisse kaks laeva.
Tauno Kangro
Kangro leiab inspiratsiooni Skandinaavia mütoloogiast, loomadest, inimestest ja religioonist. Materjalina kasutab Kangro kivi ja pronksi. Tema skulptuurid on saanud mitme Eesti paiga sümboliks. Kangro töid leidub Saksamaa, Taani, Prantsusmaa, Rootsi ja Soome linnaväljakutel ning kogudes.
Zara Tindall
Isiklikku
Zara elust pole läbi käinud palju mehi, vähemalt meedia pole tema suhteid avalikult lahanud. Tema kohati väga tormiline suhe džoki Richard Johnsoniga ja nende lahkuminek 2003. aasta novembris sai esilehekülgede uudiseks. Nüüd elab Zara koos keskkaitsjast jalgpalluri Mike Tindalliga.
Tauno Kangro
Ta kuulus aastatel 2006–2012 Keskerakonda.
Haridus
Tauno Kangro alustas kunstiõpinguid Kalju Reiteli Skulptuuristuudios. 1984. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli. Aastatel 1986–1993 õppis ta Tallinna Kunstiülikoolis skulptuuri erialal.
Monumentaalskulptuurid
Kangro monumentaalskulptuurid Eestis: Kangro monumentaalskulptuurid Taanis: Kangro monumentaalskulptuurid Saksamaal: Aastal 1998 tuli Tauno Kangro välja sooviga paigaldada Tallinna lahte Kalevipoja kuju. 21 meetri kõrgune pronksist Kalevipoeg peaks kaaluma 15 tonni. Kuju paikneks kohakuti Tallinna lauluväljakuga, 300 meetri kaugusel Pirita teest.
Valgustus (tehnika)
Valgustus on valguse rakendamine soodsate nägemistingimuste loomiseks ruumides (sisevalgustus) ja väljas (välisvalgustus). Valgustamiseks rakendatakse lisaks loomulikule valgustusele (päikesevalguse abil) tehisvalgustust, tänapäeval elektervalgustusena. Tehisvalgustusvahenditeks on peamiselt valgustid ja prožektorid.
Tehisvalgustust kasutatakse peale nägemistingimuste parandamise teabe esitamiseks (nt reklaam- ja signaalvalgustus), esteetilise efekti saavutamiseks (nt ehis- ja kujundusvalgustus), tootmisotstarbel (nt polügraafias, taime- ja loomakasvatuses).
Ajaloost
Esimesed valgustusvahendid olid peerg, tõrvik, küünal ja õlilamp, 19. sajandi alguses võeti sisevalgustuses kasutusele petrooleumilambid ja tänavavalgustuses maagaasi kasutavad gaasilaternad. 19. sajandi lõpus algas üleminek elektervalgustusele.
Valgustuse liigitus
Valgustite valguse jaotamise viisi järgi liigitatakse valgustust järgmiselt:
Kui tööpinda või eset valgustatakse valdavalt ühest kindlast suunast, on tegemist suundvalgustusega; kui eri suundadest, siis hajuvalgustusega.
Valgustuse liigid otstarbe järgi:
Rainer Saks
Elulugu
Ta on lõpetanud Pärnu 1. Keskkooli ja Tartu Ülikooli ajaloolasena.
Aastatel 1993–1999 töötas ta Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ajalooõpetajana, 1999–2001 välisministri nõunikuna ning seejärel Riigikantselei koordinatsioonidirektorina.
Aastatel 2006–2011 oli ta Vabariigi Presidendi Kantselei direktor. 10. veebruarist 2011 kuni 1. detsembrini 2015 oli ta Teabeameti peadirektor. 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2020 oli ta välisministeeriumi kantsler. 1. detsembrist 2020 asus ta tööle küberturbeettevõtte CybExer Technologies välissuhete juhina.
Isiklikku
Tema abikaasa on Merike Saks, kes on samuti riigiametnik.
Teosed
2023 „Ukraina sõja päevikud”, toimetaja Hannes Rumm ; kujundaja Jan Garshnek, kaardid: Karl-Erik Leik, fotod: Rauno Volmar ISBN 9789916950159
Johannes Matthias Lütkens
Johannes Matthias Lütkens (16. november / 28. november 1829, Kastrāne, Suntaži kihelkond, Liivimaa kubermang – 28. oktoober / 9. november 1894 Riia) oli usuteadlane ja kirikuõpetaja.
Ta sündis Kastrānes Suntaži kihelkonnas rentniku pojana. Ta õppis aastatel 1840–1848 Riia kubermangugümnaasiumis ja 1849–1852 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1855. aastal oli ta prooviaastal Tartu Jaani koguduses. Ordineeriti 24. novembril / 6. detsembril 1856 õpetajaks. 1858. aastal kaitses ta teoloogiamagistri väitekirja.
Aastatel 1856–1865 oli ta Tartu Ülikooli koguduse abipastor ja 1866–1875 sama koguduse pastor. Aastatel 1875–1894 oli ta Riia Peetri koguduse ülempastor.
Ta töötas aastatel 1853–1866 gümnaasiumis usuõpetuse ja heebrea keele õpetajana. Aastatel 1858–1862 oli Tartu Ülikooli usuteaduskonnas praktilise usuteaduse eradotsent ning 1862–1875 dotsent, pidades loenguid ja seminare enamikus teoloogiadistsipliinides.
Angola lipp
Angola lipp on Angola Vabariigi ametlik lipp.