cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Israel Kamakawiwoʻole
Israel "IZ" Kaʻanoʻi Kamakawiwoʻole (20. mai 1959 – 26. juuni 1997) oli Hawaii muusik.
Surm
Kamakawiwoʻole kannatas kogu elu rasvumise all, kui kehakaal jõudis 343 kilogrammini. Krooniliste meditsiiniliste probleemide, sealhulgas hingamisteede ja südameprobleemidega, suri ta 38-aastaselt Queen's Medical Centeris 26. juunil 1997 kell 12.18 hingamispuudulikkuse tõttu.
Tema matustel käis umbes 10 000 inimest. Tuhanded fännid kogunesid, kui tema tuhk puistati Vaikse ookeani äärde Mākua randa 12. juulil 1997. pisi|Israel Kamakawiwoʻole mälestusmärk 20. septembril 2003 avati O Kamahus Waianae naabruskonna kogukonnakeskuses Kamakawiwoʻole kui austatud laulja mäestuseks pronksbüst. Mälestustseremoonial olid kohal tema lesk Marlene Kamakawiwoʻole ja skulptor Jan-Michelle Sawyer.
Püssirohukelder
pisi|Püssirohukelder Püssirohukelder on praegune õllerestoran ja endine püssirohuhoidla Tartus aadressil Lossi tänav 28.
Püssirohukelder ehitati aastatel 1768–1778. Ehituseks kasutatud tellised saadi keskaegse Maarja kiriku varemetest. Vagumuse täitmiseks saadi materjali ka piiskopilinnuse müüridest.
2002. aastal mõõdeti Püssirohukeldri lae kõrguseks 1028,2 cm. Sellega loodeti kanda ka restoran Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõrgeim pubi.
1980. aastatel oli Püssirohukelder tuntud punkarite kogunemiskohana. Restoran avati seal aastal 1982. Paus oli 1999-2000 ning pärast seda on rajatises pubi.
Kiruvere
Kiruvere on küla Harju maakonna Kose vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Külas asuvad Kiruvere järv ja Paunküla veehoidla. Küla läbib Sae–Paunküla kanal, millega juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse.
Küla põhjaossa jääb osa Põhjaku rabast.
Bohuslav Martinů
[[File:Martinu 1942ca.jpg|thumb|Bohuslav Martinů töötamas klaveri ääres oma teise sümfooniaga.
New York, umbes 1942
Bohuslav Martinů isa oli kingsepp, kes töötas ka kellamehena. Bohuslav sündis Polička kellatornis. Ta õppis alates 1906. aastast viiulit ja orelit Praha konservatooriumis. Töötas muusikaõpetajana ja 1918–1923 viiuldajana Tšehhi filharmooniaorkestris. 1923 läks Pariisi, kus õppis kompositsiooni Albert Rousseli juures. 1940 põgenes USAsse, kus töötas õppejõuna Massachusettsis ja Princetoni ülikoolis. 1953 tuli tagasi Euroopasse, kus elas Nice'is ja Roomas ning alates 1955. aastast veetis viimased eluaastad Šveitsis.
Oma loomingus läbis ta tee impressionismist läbi uusklassitsismi džässisugemetega isikupärase stiilini.
Sergei Kozlov
Sergei Grigorjevitš Kozlov (vene Сергей Григорьевич Козлов; 22. august 1939 Moskva – 9. jaanuar 2010 Moskva) oli vene lastekirjanik ja luuletaja.
Sergei Kozlov on tuntud eeskätt raamatu "Siil udus" ja samanimelise multifilmi stsenaariumi autorina.
Sergei Kozlov suri 9. jaanuaril 2010, olles 70-aastane. Ta maeti 12. jaanuaril Moskva Trojekurovo kalmistule.
Piinatud geenius
"Piinatud geenius" (originaalpealkiri "A Beautiful Mind") on tõsielul põhinev ja nelja Oscariga pärjatud romantiline draama Nobeli majandusauhinna saanud matemaatikust John Forbes Nashist ja tema võitlusest skisofreeniaga.
Film põhineb osaliselt Sylvia Nasari 1998. aastal kirjutatud samanimelisel John Nashi biograafial.
Süžee
Film algab John Nashi õpingutega Princetoni Ülikoolis, kus Johni teatakse kui eraklikku aga lootustandvat matemaatikut, kes kogu oma aja pühendab teaduslikule tööle. Tema ainsateks sõpradeks on toakaaslane Charles ja matemaatikatudengid Martin Hansen, Sol ja Bender. Oma doktoritöös "Non-cooperative Games" kirjeldab ta matemaatiliselt, kuidas tekib tasakaal konkurentsi- ja läbirääkimisolukordades, kus osalistel on erihuvid.
Seejärel asub John koos Soli ja Benderiga tööle Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis, kus tutvub oma tulevase abikaasa Aliciaga. Samal ajal on John salaagent, töötades Pentagoni heaks koodimurdjana, kuni ta hakkab arvama, et venelased teda jälitavad ja teda ära röövida püüavad. Seepärast otsustab Alicia Johni vaimuhaiglasse panna, kus tal diagnoositakse skisofreenia ja selgub, et mingeid missioone pole tegelikult olnud ja kõik oli vaid hallutsinatsioon ja ka Johni parim sõber Charles oli väljamõeldis.
Kantküla (Kose)
Kantküla on Harjumaal Kose vallas asuv küla.
Piinatud geenius
Süžee
Pärast Johni haiglast naasmist näeme, kuidas ta oma haigusega üritab võidelda, püüdes elada normaalset elu. See õnnestub tal mõningal määral, kui ta asub tööle Princetoni Ülikooli, kus ta saab end turvaliselt tunda. Oma hallutsinatsioonidest ei saa ta siiski lahti, aga õpib aja jooksul neid ignoreerima, kuni 1994. aastal antakse talle teadustöö eest mänguteooria vallas Nobeli majandusauhind.
Antirabakivi
Antirabakivi (inglise antirapakivi või anti-rapakivi, laen soome keelest) on graniidi erim.
Piinatud geenius
Auhinnad
Film kandideeris 2002. aasta viies kategoorias ja võitis neist neljas:
Antirabakivi
Antirabakivi meenutab rabakivi, kuid on sellest pisut erinev. Kui rabakivile, täpsemalt viiburgiidile, on omane suurte plagioklassi ääristega ümbritsetud kaaliumpäevakivi ovoidide esinemine, siis antirabakivi puhul on asi vastupidi: esinevad plagioklassi ovoidid, mis on ümbritsetud kaaliumpäevakivi ääristest.
Kantküla (Kose)
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Piinatud geenius
Auhinnad
Film kandideeris 2002. aastal neljas kategoorias, kuid võitis vaid ühes:
Kantküla (Kose)
Arvatavasti tuleb külanimi kas sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd".
Kantküla põhjaosas on Punamäe talurühm, mida on varem nimetatud Tagametsa külaks.
Külast voolavad läbi Kantküla oja ja Sange oja. Kahe oja ühinemiskoht küla põhjaosas jääb Ojasoo-Kantküla looduskaitsealale.
Küla kirdenurka läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Klaus Kröll
pisi|Klaus Kröll 2008. aastal Klaus Kröll (sündinud 24. aprillil 1980 Öblarnis Steiermargi liidumaal) on Austria mäesuusataja, kelle põhialad on kiirlaskumine ja ülisuurslaalom.
Kröll võitis juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali 1999. aastal Pra Loupis kiirlaskumises ja 2000. aastal Québecis ülisuurslaalomis ning hõbemedali kiirlaskumises.
2006. aasta olümpiamängudel Torinos sai ta kiirlaskumises 22. koha. Neli aastat hiljem 2010. aasta OM-il Vancouveris sai ta kiirlaskumises 9. koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is sai ta kiirlaskumises 9. koha ja ülisuurslaalomis 10. koha. Parim koht maailmameistrivõistlustel pärineb 2013. aastast, kui ta oli Schladmingis kiirlaskumises neljas, medalist jäi teda lahutama 0,38 sekundit.
Maailma karikavõistlustel osales Kröll esimest korda 8. jaanuaril 2000 Chamonix's kiirlaskumises ja sai 62 startinu seas 30 koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 14. jaanuaril 2002 Val d'Isere'is kiirlaskumises, kui oli koondisekaaslase Stephan Eberhateri järel teine. Esimese võidu sai Kröll 23. jaanuaril 2009 Kitzbühelis ülisuurslaalomis.
Maailma karikavõistluste etapivõidud
Klaus Kröll on osalenud ( <FONT COLOR=Purple>seisuga 22. jaanuar 2015</FONT> ) 182 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 23 korda, millest 6 korral kõige kõrgemale astmele.
Jõgeva maakond
Jõgeva maakond ehk Jõgevamaa on 1. järgu haldusüksus Eestis. See hõlmab endise Jõgeva rajooni ala. Maakond asetseb Ida-Eestis, Mandri-Eesti keskpunkti ja Peipsi järve vahel. Ajalooliselt on praegune Jõgeva maakond kuulunud Tartu- ja Viljandimaa alla.
Sulev Valner
pisi|Sulev Valner, Arvamusfestival 2015 Sulev Valner (sündinud 29. mail 1965 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.
Jõgeva maakond
Jõgevamaal on kolm linna (Jõgeva, Mustvee ja Põltsamaa), 12 alevikku ja 225 küla. Halduslikult jaguneb maakond kolmeks vallaks. Praegune maakond loodi 1. jaanuaril 1990.
Sulev Valner
Haridus
Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 32. Keskkooli ja 1993 Tartu Ülikooli ajakirjanikuna.
Jõgeva maakond
Majanduses domineerib põllumajandus, Peipsi rannikul on oluline ka kalapüük.
Sulev Valner
Töökohad
Sulev Valner on töötanud toimetajana väljaannetes Harju Elu (1987–1988), Vaba Maa (1989–1990), Kultuur ja Elu (1990–1991), Sõnumileht (1998).
Jõgeva maakond
Kultuuriloos on tähtis Põltsamaa kui Eesti ajakirjanduse sünnipaik, kuid Jõgevamaal asub ka Palamuse, Oskar Lutsu teoste sünnikoht. Jõgevalt on pärit luuletaja Betti Alver ja muusik Alo Mattiisen.
Jõgeva maakond asub Ida-Eestis. Jõgevamaa piirneb kirdes Ida-Viru, põhjas Lääne-Viru, loodes Järva, edelas Viljandi ja lõunas Tartu maakonnaga. Maakonna idapiir Peipsi järves on ühtlasi Eesti riigipiir Venemaaga.
Sulev Valner
Töökohad
Aastatel 1991–1993 oli ta Vasalemma Põhikooli direktor.
Jõgeva maakond
Kohalikud omavalitsusüksused
pisi|Jõgevamaa omavalitsusüksused enne [[2017. aasta haldusreformi]] Jõgeva maakonnas on kolm omavalitsusüksust: Jõgeva, Mustvee ja Põltsamaa vald.
Loodus
Jõgeva maakonna keskosas paikneb Vooremaa – loode-kagusihiliste suurvoortega maastikurajoon. Selle kõrgeim punkt on Laiuse mägi (144 m). Vooremaa kirdeserval Sadala ja Torma ümbruses paiknevad suured voorjad kõrgendikud. Vooremaa kaguserval Sõõru ümbruses on mõhnastik – Toljase mäed. Kohati leidub sandureid. Jõgeva maakonna kaguosa kuulub Kagu-Eesti lavamaasse. Maakonna idaosas paikneb tasase pinnamoe ja liivase pinnaga Peipsi madalik, mis on Mustvee ja Omedu ümbruses soostunud. Temast lääne pool on Endla soostik. Jõgeva maakonna lääneosas Põltsamaa ümbruses paikneb Kesk-Eesti moreentasandik valdavalt lainja moreenmaastikuga.
Sulev Valner
Töökohad
Aastatel 1993–1998 töötas Sulev Valner Eesti Televisioonis ning juhtis muu hulgas saateid "Otseliin" ja "Vastasseis".
Jõgeva maakond
Loodus
Enamik Jõgeva maakonna territooriumist jääb Emajõe jõgikonna piirkonda. Maakonna lääneosas veestab Emajõe vasakpoolse lisajõe Põltsamaa jõe keskjooks, keskosas voolab Pedja jõgi umbes 95 km ulatuses ning Vooremaal on Amme jõe ülemjooks. Maakonna pikimate jõgede hulka kuuluvad Peipsi järve suubuvad Kullavere ja Mustvee jõgi.
Sulev Valner
Töökohad
Aastatel 1998–2004 ja 2007–2009 oli ta Maalehe peatoimetaja.
Jõgeva maakond
Loodus
pisi|Kuremaa mõisa tuuleveski pisi|Kaiu järv
Voldemar Miller
Voldemar Karl Miller (7. veebruar 1911 Tagamõisa, Kihelkonna vald, Saaremaa – 26. aprill 2006) oli eesti ajaloolane, raamatuteadlane, lastekirjanik, arhivaar ja kodu-uurija.
Sulev Valner
Töökohad
Jaanuaris 2010 sai ta Võrumaa Teataja peatoimetajaks, kuid lahkus sellest ametist märtsi alguses. Septembrist 2011 oktoobrini 2012 töötas ta ajalehes Postimees.
Märtsist 2013 septembrini 2015 töötas Valner siseministeeriumis.
Alates septembrist 2015 töötab ta rahandusministeeriumis regionaalhalduse osakonna nõunikuna.
Isiklikku
Ajakirjanik Kadri Valner on Sulev Valneri abikaasa.
Voldemar Miller
Elulugu
Voldemar Miller sündis Saaremaal Kihelkonna vallas Tagamõisas.
Ta lõpetas 1929. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1930–1950 vaheaegadega Tartu Ülikoolis ning lõpetas selle ajaloo-keeleteaduskonnas 1950. aastal.
Aastatel 1929–1930 oli ta Järvakandi klaasivabrikus ehitustööline. Aastatel 1930–1932 töötas ajalehe Meie Maa toimetuses Kuressaares. Aastatel 1933–1934 oli ta Saare maavalitsuse teedeosakonnas teetööline, 1934–1935 ajalehtede Vaba Sõna ja Uus Sõna korrektor ja reporter Tartus, 1935–1937 vabakutseline ajakirjanik ja juhutööline Tartus.
Aastatel 1937–1944 oli ta Riigi Keskarhiivi hädaabiööline, vanem tehniline töötaja, arhivaar, teadur ja vanemassistent.
1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, kuid pääses tagasi Eestisse. 1944. aastal oli Saksa armees.
Aastatel 1944–1950 töötas Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi ülemana, kuid vallandati poliitilistel põhjustel. Põgenes repressioonide eest Virumaale ja töötas aastatel 1950–1952 Kohtla-Järvel Käva põlevkivikaevanduses kaevurina.
1952. aastal alustas Voldemar Miller üle viie kümnendi pikkust tööd Eesti teadusraamatukogudes, olles aastatel 1952–1977 ENSV Teaduste Akadeemia Raamatukogu vanembibliograaf ja hiljem Baltica ja haruldaste raamatute osakonna juhataja, aastatel 1978–1996 Tallinna Fr. R. Kreutzwaldi nimelise raamatukogu konsultant.
Voldemar Miller avaldas alates 1935. aastast arvukalt teaduslikke ja populaarteaduslikke artikleid ajaloo, kultuuri- ja kirjandusloo, raamatuteaduse ja kodu-uurimise alal. Ta esindas eesti raamatuteadust ja kodu-uurimist konverentsidel Eestis ja välismaal ja osales "Tallinna ajaloo" koostamisel. Kodu-uurijana juhendas ta ka koolinoori. Ta kirjutas lasteraamatuid ja lühijutte.
Voldemar Miller oli alates 1995. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta oli ka auliige paljudes seltsides ja ühingutes.
Jõgeva maakond
Loodus
Vooremaal ja Kesk-Eesti moreentasandikul on levinud leostunud ja leetjad liivsavimullad karbonaatsel liivsavil, Kesk-Eesti lavamaal mitmesugused saviliivmullad.
Pandora
pisi|"Pandora" [[John William Waterhouse, 1896]] pisi|Skulptuur Pandorast [[Peterhofis]] Pandora (vanakreeka keeles Πανδώρα, sõnadest πᾶς 'kõik' ja δῶρον 'kingitus') oli vanakreeka mütoloogias esimene naine, õnnetuste tooja inimkonnale.
Jõgeva maakond
Loodus
Suured metsaalad paiknevad Jõemõisa-Kaiu järvestikust lõuna ja ida pool, Peipsi madalikul, kohati ka maakonna põhjapiiril, Kärde ja Sadala vahel ning maakonna edelaosas Pikknurme ja Puurmani ümbruses.
Jõgeva maakonnas asub viis looduskaitseala (Endla, Alam-Pedja, Aidu, Tellise ja Mustallika looduskaitseala), kolm maastikukaitseala (Saarjärve looduspark, Vooremaa ja Kääpa maastikukaitseala).
Pandora
Pandora nimi on tõlgendatav mitmeti. Antiigileksikon annab kaks tõlget: 'kõigeandja' ja 'kõigilt ande saanu', Edith Hamiltoni "Antiikmütoloogia" annab tõlkeks 'kingitus kõigilt'.
Jõgeva maakond
Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Jõgeva maakonnas 36 780 elanikku. Neist 47,01% oli mehed ning 52,99% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 9,30‰, suremuse üldkordaja 12,29‰ ja loomulik iive −2,99‰. 90,36% elanikest oli eestlased ja 7,54% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 14,90%, tööealisi (vanuses 15–64) 66,98% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 18,12%. Töötuse määr oli 11,3%. Rahvastiku tihedus oli 14,1 in/km².
Pandora
Esimesena pani legendi Pandorast kirja Hesiodos oma teoses "Tööd ja päevad" umbes 700 eKr. Hesiodose jutustuse naiivsus on Hamiltoni sõnul talle täiesti iseloomulik.
Jõgeva maakond
Demograafilised näitajad
2012. aasta 1. jaanuari seisuga oli Jõgeva maakonna rändega rahvaarv 32 679, sellest 15 639 meest ja 17 040 naist. 0–14-aastasi oli 4616, 15–64-aastasi 21 244 ning 65-aastasi ja vanemaid 6819.
Asustusüksused
Jõgeva maakonnas on kolm linna, 12 alevikku ja 225 küla.
Pandora
Peajumal Zeus tahtis karistada inimkonda selle eest, et Prometheus varastas jumalatelt tule ja viis selle inimestele. Ta laskis Hephaistosel valmistada Pandora. Zeusi tahtel kinkisid kõik jumalad talle midagi : kes hõbedase rüü, kes kauni tikitud loori, õitest põimitud vaniku või kuldse krooni. Graatsiad ehtisid ta ehetega ja Aphrodite andis talle vastupandamatu võlu. Seejärel saatis Zeus Pandora kingitusena kõigilt jumalatelt inimeste sekka.
Jõgeva maakond
Asustusüksused
Linnad: Jõgeva – Mustvee – Põltsamaa
Pandora
Prometheus hoiatas inimkonda, et nad Zeusilt midagi vastu ei võtaks. Kuid tema vend Epimetheus ei kuulanud teda ja abiellus Pandoraga. Sellest abielust sündis Pyrrha, kes on kõigi tänapäeva inimeste esiema.
Kukepala
Kukepala on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.
Jõgeva maakond
Asustusüksused
Alevikud: Adavere – Avinurme – Jõgeva – Kamari – Kuremaa – Laiuse – Lohusuu - Palamuse – Puurmani – Sadala – Siimusti – Torma
Pandora
Jumalad andsid Pandorale kaasa savist anuma, millesse iga jumal oli kätkenud mingi pahe. Anumat oli keelatud avada. Esimesena pani Pandora-legendi kirja Hesiodos, kes selle anuma kirjeldamisel kasutas sõna πίθος (pithos). Need savist anumad olid tavaliselt kahe sangaga ja üsna suured, võisid olla inimesestki suuremad. Kui 16. sajandil tõlkis Erasmus Rotterdamist selle legendi ladina keelde, ajas ta nähtavasti selle sõna segamini sõnaga πυξίς (pyxis), mis tähendab laegast. Sealt pärineb ka mõiste "Pandora laegas" – tundmatu sisuga ja keelatud asi. Antiigileksikonis nimetatakse jumalate antud eset vaadiks, "Antiikmütoloogias" laekaks , "Iidsete aegade lugudes" on pildil kujutatud sangadeta ja kaanega pithos.
Kukepala
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Jõgeva maakond
Asustusüksused
Külad: Aidu – Alastvere – Alavere – Altnurga – Annikvere – Arisvere – Assikvere – Eerikvere – Ehavere – Elistvere – Ellakvere – Endla – Esku – Haavakivi – Halliku – Härjanurme – Imukvere – Iravere – Jaama – Järvepera – Jõune – Jüriküla – Juula – Kaarepere – Kaasiku – Kaave – Kaavere – Kablaküla – Kadrina – Kaera – Kaiavere (Palamuse) – Kaiavere (Tabivere) – Kaitsemõisa – Kalana – Kaliküla – Kallivere – Kalme – Kantküla – Kassema – Kassinurme – Kassivere – Kaude – Kauru – Kiisli – Kirikuvalla – Kirtsi – Kivijärve – Kivimäe – Kodavere – Kodismaa – Koimula – Kokanurga – Koogi – Kose – Koseveski – Kudina – Kuningamäe – Kurista – Kursi – Kõduküla – Kõnnu (Torma) – Kõnnujõe – Kõola – Kõpu – Kõrenduse – Kõrkküla – Kärde – Kärksi – Kääpa – Laasme – Lahavere – Laiusevälja – Lebavere – Leedi – Lemuvere – Levala – Liikatku – Liivoja – Lilastvere – Lilu – Loopre (Pajusi) – Luige – Lõpe – Lümati – Lustivere – Luua – Maardla – Maarja-Magdaleena – Metsaküla – Metsanurga – Moku – Mooritsa – Mullavere – Mõhküla – Mõisaküla – Mõisamaa – Mõrtsi – Mällikvere – Nautrasi – Nava – Neanurme – Nurga – Nõmavere – Nõmme – Nõva – Näduvere – Odivere – Omedu – Ookatku – Oti – Otslava – Paduvere – Painküla – Pajusi – Pakaste – Pala – Pällu – Palupere – Pataste – Patjala – Pauastvere – Pedassaare – Pedja – Perametsa – Piibumäe – Piirivarbe – Pikkjärve – Pikknurme – Pilu – Pisisaare – Pööra – Praaklima – Pudivere – Puduküla – Puiatu – Punikvere – Putu – Raadivere – Raaduvere – Raatvere – Rahivere – Raigastvere – Raja – Ranna – Rassiku – Reastvere – Reinu – Rohe – Ronivere – Ruskavere – Rõstla – Rääbise – Räsna – Sääritsa – Saarjärve – Saduküla – Sassukvere – Sätsuvere – Selli – Sepa – Sirguvere – Soomevere – Sõõru – Sopimetsa – Sortsi – Sudiste – Sulustvere – Süvalepa – Tagumaa – Tähkvere – Tammiku – Tapiku – Tarakvere – Tealama – Teilma – Tooma – Toovere – Tõrenurme – Tormi – Tuimõisa – Tuulavere – Tõikvere – Tõivere – Tõrve – Uhmardu – Umbusi – Uuevälja – Vägari – Vägeva – Vahi – Vaiatu – Vaidavere – Väike-Kamari – Vaimastvere – Valgma – Vana-Jõgeva – Vanamõisa – Vanassaare – Vanavälja – Varbevere – Vassevere – Vea – Veia – Vilina – Viruvere – Visusti – Vitsjärve – Voldi – Voore – Vorsti – Võduvere – Võhmanõmme – Võidivere – Võikvere – Võisiku – Võtikvere – Väljataguse – Õuna – Õvanurme – Änkküla – Äteniidi
Pandora
Pandora oli väga uudishimulik ja avas anuma. Selgus, et seal on peidus loendamatu hulk nuhtlusi, muresid ja õnnetusi, mida inimsugu varem ei tundnud : Kurjus, Nälg, Vihkamine, Haigus, Kättemaksuhimu, Hullus ja nii edasi. Kui Pandora nägi, mis oli juhtunud, siis sulges ta kiiresti anuma, aga jättis sellega vangi ainsa, mis polnud sealt välja jõudnud: Petliku Lootuse. Sellepärast ongi maailmas nii palju pahesid ja nii vähe lootust.
Pandora ja Eeva sarnasus
Pandora on mitmes mõttes väga sarnane Esimesest Moosese raamatust pärit Eevaga. Kumbki neist oli esimene naine maailmas. Mõlemad on kesksed tegelased legendis, mis selgitab, kuidas inimkond jäi ilma esialgse külluse ja kerge elu tingimustest ning sai kaela kannatused ja surma. Kummalgi juhul põhjustas selle jumala karistus jumalikust käsust üleastumise eest.
Neil legendidel on ka olulisi erinevusi. Piiblis patustasid Eeva ja Aadam koos, vanakreeka mütoloogias patustas üksnes Prometheus. Jahve lõi Eeva selleks, et see Aadamat aitaks, aga Zeus organiseeris Pandora loomise selleks, et see inimkonnale õnnetust tooks. Aadamat karistati koos Eevaga, Prometheust karistati lisaks Pandoraga saadetud hädadele veel teistest inimestest eraldi ja Pandorat ei karistatud õigupoolest üldse.
Nende sajandite jooksul, mis järgnesid Väike-Aasia ja Lähis-Ida vallutamisele Aleksander Suure poolt, hakati kumbagi lugu teineteisega järjest sarnasemalt rääkima. Nii näiteks ütles Paulus esimeses kirjas Timoteosele: "Ka ei petetud Aadamat, vaid naine peteti ära ja ta sattus üleastumisse." (1Tm 2:14)
Kukepala
Küla idapiir puutub kokku Pirita jõega.
Seitse tarka
Seitse tarka (kreeka οἱ ἑπτὰ σοφοί, umbes 620 – umbes 550 eKr) olid vanakreeka riigimehed ja seadusandjad 7. ja 6. sajandist eKr, kes paistsid silma oma elutarkusega.
Seitsme targa nimekirju on erinevaid. Platoni dialoogis "Protagoras" arvatakse seitsme targa hulka Thales Mileetosest, Pittakos Mytilenest, Bias Prienest, Solon Ateenast, Kleobulos Lindoselt, Myson Chenest ja Cheilon Lakedaimonist. Samas asendab Diogenes Laertios oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamatus seitsme targa loetelus Mysoni Periandrosega Korintosest ning lisab, et seitsme targa hulka on erinevates traditsioonides arvatud ka teisi isikuid, näiteks Anacharsist Sküütiast, Pherekydest Syroselt ja Epimenidest Kreetalt. Seitsmele targale omistati gnoome – elutarkust väljendavaid mõtteteri.
Seitse tarka olevat legendi järgi kohtunud Delfis, et pühendada oma mõtteterad Apollonile.
Paul von Heyse
Paul Johann Ludwig von Heyse (15. märts 1830 Berliin – 2. aprill 1914 München) oli saksa kirjanik. Ta sai 1910. aastal Nobeli kirjandusauhinna ja aadliseisuse.
Põltsamaa Ühisgümnaasium
pisi|Veski tänava koolihoone pisi|Lille tänava koolihoone
Jõgeva maakond
Haridus
Koolidest tegutsevad Jõgeva maakonnas teiste seas Jõgevamaa Gümnaasium, Jõgeva Põhikool, Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasium, Põltsamaa Ühisgümnaasium, Kiigemetsa Kool, Kuremaa Lasteaed-Algkool, Laiuse Põhikool, Voore Põhikool, Jõgeva Muusikakool, Mustvee Muusika- ja Kunstikool, Põltsamaa Muusikakool, Põltsamaa Kunstikool, Puurmani Mõisakool, Jõgeva Täiskasvanute Keskkool ja Luua Metsanduskool.
Eesti haridusloos on olulisel kohal Põltsamaa. Juba 1638–1806 tegutses seal saksa kool, 17. sajandi lõpul asutati ka eestikeelne Põltsamaa köstrikool. 19. sajandi teisel poolel püüti just Põltsamaale rajada Eesti Aleksandrikooli.
Palamuse kihelkonnakooli kirjutas eesti kirjanduslukku Oskar Luts jutustuses "Kevade".
Majandus
Jõgeva maakonnas põhiline majandusharu on põllumajandus. Edukamate põllumajandusettevõtete seas on olnud näiteks Torma Põllumajandusosaühing, Sadala Piim OÜ, Õnne Piimakarjatalu osaühing ja Härjanurme Mõis OÜ. Põllumajandussaaduste töötlejatest on tuntud Põltsamaa Felix AS (konservid), AS Werol Tehased (toiduõlid) ja piimaühistu E-Piim Põltsamaa meierei juustutooted. Kalandusettevõtetest paistavad silma Peipsi Kalatööstus, OÜ Kalameister ja OÜ Profit Plussi Kadrina tööstus. Masinaehitusega tegeleb OÜ Same, tarbekeemia tootmisega Mayeri Industries AS ning puidutöötlemisega AS Valmeco, AS Mo-Puit ja AS Puit-Profiil.
Ajalugu
Praegune Jõgeva maakond loodi 1990. aasta 1. jaanuaril, mil Jõgeva rajoon nimetati ümber maakonnaks. Jõgeva maakonna piirid kattuvad osalt Jõgeva rajooni piiridega pärast 1962. aastat.
Jõgeva rajooni aladest enamik kuulus omakorda 1949. aastal moodustatud Jõgevamaa alla. Ta hõlmas Põhja-Tartumaast Kursi, Laiuse, Palamuse ja Torma kihelkonna ning Kodavere, Maarja-Magdaleena ja Äksi kihelkonna põhjaosa ja Kirde-Viljandimaast Põltsamaa kihelkonna. 1950. aastal moodustati Jõgevamaa keskosast ning Tartumaa Kudina ja Saadjärve valla territooriumidest Jõgeva rajoon, millega liideti 1959. aastal suurem osa Mustvee rajooni. 1962. aastal liideti veel Põltsamaa rajooni kesk- ja idaosa ning Tartu rajooni Pala külanõukogu ning eraldati Jõgeva rajoonist Avinurme ja Lohusuu vald.
1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Jõgeva maakonda järgmised haldusüksused:
2017. aasta haldusreformiga moodustati Jõgeva maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Jõgeva, Mustvee ja Põltsamaa vald. Haldusreformi järel kuuluvad Mustvee valla koosseisus Jõgeva maakonda ka varem Ida-Viru maakonda kuulunud Avinurme ja Lohusuu valla ala. Jõgeva maakonda kuulunud Tabivere valla ja Pala valla alad kuuluvad haldusreformi järel vastavalt Tartu valla ja Peipsiääre valla koosseisus Tartu maakonda.
pisi|Laiuse linnuse varemed pisi|Palamuse kihelkonnakooli hoone
Maakonna juhid
Alates maakonna moodustamist 1949. aastal oli maakonna juhiks Jõgevamaa täitevkomitee esimees, alates 1953. aastast Jõgeva rajooni RSN täitevkomitee esimees. Need olid:
Jõgeva maakonna taastamisel hakkas maakonda juhtima Jõgeva maavanem. Sellel ametikohal olid:
Vaatamisväärsused
Jõgevamaa tähtsamad vaatamisväärsused on Põltsamaa ordulinnus ja loss, Põltsamaa kirik, Eesti Aleksandrikooli hoone Kaarlimõisas Põltsamaa lähedal, Puurmani mõis, Kursi kirik, Kärde rahumajake, Kuremaa mõis, Laiuse ordulinnus, Laiuse pärn, Laiuse Jumalaema Sündimise kirik, Laiuse Püha Jüri kirik, Palamuse kirik, Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, Elistvere Loomapark, EELK Mustvee kirik, Raja vanausuliste palvemaja, Torma kirik, Kodavere kirik, Luua mõis, Luua arboreetum, Sõpruse park ja Endla soostik.
Arheoloogiamälestisi
Kurista linnamägi, Ripuka Punamägi, Kassinurme linnus, Vilina linnamägi, Kalana linnamägi, Ehavere linnamägi, Tarakvere linnamägi, Roela I linnamägi, Roela II linnamägi, Reastvere linnamägi.
Välislingid
🇪🇪
Põltsamaa Ühisgümnaasium
Põltsamaa Ühisgümnaasium on Jõgeva maakonnas Põltsamaa linnas asuv gümnaasium. Direktor on Aimar Arula.
1.–6. klassi õppetöö toimub Lille tänaval asuvas hoones. 7.–12. klasside õppetöö toimub Veski tänava hoones.
Ajalugu
Põltsamaale keskkooli loomise mõtte algatajate esimene koosolek toimus 24. juunil 1917. 26. augustil moodustati Põltsamaa keskkooli selts. Kool avati 17. detsembril 1917 Pajusi mnt 1 koolimajas. Direktor oli tol ajal ajutiselt Jaan Peterson-Põldra. 1917–1924 nimetati kooli Põltsamaa Reaalgümnaasiumiks. Õppetööd alustati III ja IV klassiga. Koolis töötas neli õpetajat. 1924–1938 kandis kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi nimetust. Gümnaasiumiosas oli reaal- ja humanitaarklass. 1994. aasta sügisest kannab Põltsamaa kool Põltsamaa Ühisgümnaasiumi nime.
Põltsamaa koolide ajalugu ulatub enam kui kolmesaja aasta taha. 1638–1806 töötas seal Põltsamaa Saksa Kool, kus õppisid vaid saksa lapsed. 1786–1797 tegutses kool alamrahvakoolina, mis oli kaheklassiline, ühe õpetajaga ja saksa õppekeelega. Koolis õpetati lugemist, kirjutamist, arvutamist ja usuõpetust ning ladina keelt. Lisaks sai õppida geograafiat, ajalugu ja looduslugu.
Kooli maskott
Põltsamaa Ühisgümnaasiumi maskott on Helesinine Unistus. Maskoti idee lõi 2005. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi tollane abiturient Kaarel Kõrv.
Jaani-Hansu mänd
thumb|Jaani-Hansu männi tüvi Jaani-Hansu mänd (ka Puurmani vana mänd) on kaitsealune mänd, mis kasvab Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Mäe Jaani-Hansu talu maal. Puud loetakse Eesti kõige jämedamaks männiks. Selle ümbermõõt on 447 cm (1999 a., mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Vanus ca 450 a.
Kõrvenurga
Kõrvenurga on küla Harju maakonna Kose vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Külas asuvad Kautla järv, Kautla Mudajärv, Nõmme järv ja osaliselt ka Hiieveski järv.
Suur osa küla territooriumist on metsa alla ning seda läbivad arvukad kraavid.
Eisenach
pisi|left|Eisenachis asuva Warburgi lossi valvurimajake Eisenach on kreisivaba linn Saksamaal Tüüringi liidumaal. Linnast voolavad läbi Hörseli ja Nesse jõgi.
Ajalugu
Eisenachi on esmamainitud 1180 aastal. Linnas asub Wartburgi kindlus, mis rajati 1067. aastal Via Regia kaitseks. Eisenach kuulus Saksi-Coburg-Eisenachi ja Saksi-Weimar-Eisenachi hertsogkonda.
Eisenachis on õppinud Martin Luther ja sündinud Johann Sebastian Bach.
Linnas asub Opeli autotehas, kus Ida-Saksa ajal valmistati autosid Wartburg. Eisenachis toodetakse ka BMW-sid.
Offroad
Offroad (toorlaen inglise keelest) on sõitmine teekatteta maapinnal.
Et maastik on valitud võimalikult keeruline, siis parandatakse autosid alatasa, sest elektroonika ega mootor ei talu niiskust ega tolmu.
Offroad on saanud terava kriitika osaliseks, sest see kahjustab taimi, häirib loomi ja põhjustab pinnase erosiooni.
Aluseline kivim
Aluseline kivim (inglise basic rock) on tardkivim, mille ränidioksiidisisaldus jääb vahemikku 45–52% (massiprotsent).
Kõige levinumad aluselised kivimid on basalt ja gabro.
Aluselised kivimid ei ole aluselised keemilises tähenduses, terminil "aluseline kivim" pole mingit seost vesinikeksponendi ehk pH-ga. Termin on pärit ajast, mil arvati, et räni on kivimi koostises ränihappe kujul. Seetõttu nimetati ränirikkaid kivimeid happelisteks ning ränivaeseid kivimeid aluselisteks. Tänapäeval teame, et räni on silikaatsete mineraalide koostises ränidioksiidina, kuid terminid "happeline kivim" ning "aluseline kivim" püsivad geoloogiliste terminite hulgas tänini.
Ingliskeelses geoloogilises kirjanduses on siiski arhailisest terminist basic rock nüüdisajaks praktiliselt loobutud. Selle asemel kasutatakse terminit mafic rock (mafic = magnesium + ferric ehk magneesiumi ja rauda sisaldav). Need terminid ei ole täpsed sünonüümid, kuid eestikeelseks vasteks on mõlemal juhul "aluseline kivim".
Ilya Prigogine
pisi|Ilya Prigogine (1977)
Ilya Prigogine (vene keeles Илья Романович Пригожин Ilja Romanovitš Prigožin; 25. jaanuar 1917 Moskva – 28. mai 2003 Brüssel) oli vene päritolu Belgia füsikokeemik ja teadusfilosoof, Nobeli auhinna laureaat.
Ta tegeles avatud süsteemide termodünaamika, dissipatiivsete struktuuride ja keemiliste protsesside pööratavuse uurimisega.
Segmentvõlv
Segmentvõlv ehk lame silindervõlv on võlvitüüp, mille põhivormiks on osa poolsilindrist.
Klaviatuur (infotehnoloogia)
pisi|Klaviatuuril tippimine Klaviatuur ehk sõrmistik on riistvaraline arvuti juhtimis- või andmesisestusvahend. Klaviatuuril on sõrmedega vajutatavad klahvid ehk sõrmised, mis töötavad kas mehaaniliste hoobade või elektriliste lülititena. Vaatamata selliste sisendseadmete nagu arvutihiir ja puutetundlik ekraan arengule ning arvutustehnika kiiruse kasvule, on klaviatuur jäänud enimkasutatavaks ja mitmekülgseimaks seadmeks, mis võimaldab inimestel arvutiga suhelda.
Tavaliselt on klaviatuuri klahvidele trükitud tähemärgid ja igale klahvivajutusele vastab kindel sümbol. Mõned sümbolid vajavad aga mitme klahvi korraga vajutamist või allhoidmist või kindlas järjekorras klahvide vajutamist. Kuigi enamiku sõrmiste vajutamise tulemuseks on tähed, numbrid või muud sümbolid, leidub klahve ja klahvikombinatsioone, mis edastavad arvutile teistsuguseid käske.
Klahvivajutus sisestab teatud märgi tekstitöötlusprogrammi või siis jäetakse kogu klahvikombinatsioonide ja klahvide vajutamise tagajärjel ekraanile tekkima pidava teksti tõlgendustöö tarkvarale. Arvutiklaviatuur eristab kõik klahvivajutused ja edastab need seejärel tekstitöötlustarkvarale. Klaviatuuri kasutatakse ka otse arvuti operatsioonisüsteemiga suhtlemisel ja käskude andmisel käsurea vahendusel.
Klaviatuuri võib vaadelda ka seadmena, mis vahendab kasutaja tahte seadmele.
Traditsioonilised arvutiklaviatuurid
Tavalistel traditsiooniliste tähemärkidega klaviatuuri klahvidel on 19,05 mm suurune kese ja olenevalt klaviatuurist tavaliselt 2,79–3,81 mm pikkune liikumisteekond tavaolekust käsu edastamiseni. Lauaarvutites kasutatavatel ameerikapärase klahvipaigutusega 101 või 104 klahviga Windowsi klaviatuuridel on tähestiku tähed, kirjavahemärgid (põhiklahvide hulgas), numbrid, muute- ja eriklahvid, kursoriklahvid ning funktsiooniklahvid. Rahvusvaheliselt tuntumatel 102 või 105 klahviga klaviatuuridel on vasakpoolne tõstuklahv (Shift) veidi väiksem ja selle kõrval on lisaks üks mitme sümboliga klahv. Ka sisestusklahv (Enter, ⏎ või ↵) on nendel teistsuguse kujuga. Klaviatuurid meenutavad elektriliste kirjutusmasinate omi, kuid neil on veidi rohkem sõrmiseid.
Traditsioonilistel personaalaarvuti klaviatuuridel on enamasti USB, lilla PS/2 (9,5 mm läbimõõduga 6 klemmiga mini-DIN) või 5 klemmiga DIN 41524 liides arvutiga ühendamiseks.
pisi|5 klemmiga DIN 41524 pistikpisi|USB-PS/2-adapterid
Sülearvutiklaviatuurid
Sülearvutite klaviatuuride on sõrmise liikumisteekond lühem kui lauaarvuti klaviatuuril ja sõrmiste arvu on sülearvutite klaviatuuride vähendatud (tavaliselt on seal 85–86 klahvi). Neil ei pruugi olla paremal ääres numbriklahve ning funktsiooniklahvid, muuteklahvid ja kursoriklahvid võivad paikneda teistmoodi kui tavasuuruses klaviatuuride.
pisi|Numbriklahvistik
Numbriklahvistik
Numbriklahvide (inglise keeles numeric keypad) hulka loetakse numbrid, aritmeetikatehete märgid liitmise, lahutamise, korrutamise ja jagamise jaoks, komakohaeraldaja (inglise keeles decimal point; klahvile märgitud punktiga, sest inglise keeles kasutatakse koma asemel punkti), mõned kursorijuhtimise klahvid, lukustusklahv Num Lock ning mõned muuteklahvid. Numbriklahvistik on tavalistel klaviatuuride paremal äärel ja seda kasutatakse arvude sisestamiseks. Kasutusel on ka universaalse jadasiini (Universal Serial Bus ehk USB) standardi abil arvuti külge ühendatavad klaviatuurid, mida kasutatakse andmete sisestamiseks väiksemate, näiteks sülearvutite klaviatuuride kõrval, millel puuduvad tavasuuruses klaviatuuride paremal ääres olevad numbriklahvid. Sellistel klaviatuuride kasutatakse järgmisi klahve:
Klahvipaigutus
pisi|350px|QWERTY-klaviatuur Kasutusel on mitu klahvipaigutust, mis erinevad tähe-, numbri- ja kirjavahemärgisõrmiste paiknemise poolest. Paigutuste paljusus tuleneb kasutajate erinevusest: eri keeltes on eri tähed, mis on vaja selle keele kasutaja jaoks klaviatuurile paigutada. Osa klahvipaigutusi on loodud valdkonnaspetsiifiliste terminite või käskude hõlpsamaks kasutamiseks, näiteks programmeerimise või raamatupidamise jaoks.
Kõige levinum on QWERTY-klahvipaigutus. See leiutati mehaaniliste kirjutusmasinate ajastul. Tollal olid kirjutusmasinatel tähed hoobade küljes, mis pidid saama vabalt liikuda, et lehele märke jätta. Kui vajutati klahve, mis kõrvuti olevaid hoobasid liigutasid, kiilusid hoovad tihti kinni. Leiutaja Christopher Sholes töötas välja QWERTY-klahvipaigutuse, millel sageli kõrvuti kasutatavad tähed ei asetsenud hoobade kinnikiilumise vähendamiseks kõrvuti. Arvutite tulekuga kinnikiilumise probleem kadus, kuid QWERTY-klahvipaigutus oli juba nii levinud, et seda hakati kasutama ka elektroonilistel klaviatuuride. Alternatiivsed klahvipaigutused, nagu Dvoraki lihtsustatud klaviatuur või Colemak, ei ole eriti levinud.
QWERTZ-klahvipaigutus on kasutusel põhiliselt Kesk-Euroopas, eelkõige Saksamaal. QWERTY- ja QWERTZ-klahvipaigutuse põhiline erinevus seisneb Y- ja Z-klahvi asukoha vahetuses. Samuti on mõned märgid, näiteks sulud, asendatud riigikeelele iseloomulike märkidega.
pisi|350px|AZERTY-klaviatuur Eri riikides on kasutusel eri klahvipaigutused. Nendel on vastavas riigis kasutatavate tähtede jaoks kas eraldi klahvid või spetsiaalsed klahvikombinatsioonid. Näiteks hispaania keelt kõnelevates riikides kasutamiseks mõeldud klaviatuuridel on klahvipaigutust muudetud, et ruumi oleks ka tähtede Ñ ja ñ jaoks. Prantsuse keelt kõnelevates maades on ruumi tehtud tähtedele Ç ja ç.
AZERTY-klahvipaigutus on kasutusel eelkõige Belgias ja Prantsusmaal ning mõnes nende naaberriigis. Selle klahvipaigutuse erinevus QWERTY-klahvipaigutus on tähtede A ja Q asukoha vahetus, Z ja W vahetus ning M-täht on N-i kõrvalt L-i kõrvale viidud. Numbriklahvide asukoht on jäänud samaks, kuid ekraanile kuvamiseks tuleb numbriklahvide vajutamise ajal all hoida tõstuklahvi (Shift). Numbriklahvid on ilma tõstuklahvi all hoidmata kasutusel rõhu määramise klahvidena.
Paljudel Aasias kasutatavatel klaviatuuridel on eriklahvid, millega ladina tähestikku vastavas riigis kasutusel oleva kirjasüsteemi vastu vahetada. Neid kasutatakse näiteks Jaapanis, et jaapani kirjasüsteemi ja ladina tähestiku vahel ümber lülituda. Jaapanis on veel klaviatuuril Jaapani jeeni tähistav ¥ kurakaldkriipsu "\" asemel. Araabia maades on samuti kasutusel klahvid araabia ja ladina kirja vaheliseks ümberlülitumiseks.
pisi|350px|Eesti klahvipaigutusega klaviatuur Kanada kakskeelsetes piirkondades, eriti prantsuse keelt kõnelevas Québeci provintsis kohtab klaviatuure, mis võimaldavad inglise ja prantsuse klahvipaigutuse vahel ümber lülitada. Mõlemal on QWERTY-paigutust, kuid prantsuse klahvipaigutusel saab ka tähed é ja à ühe klahvivajutusega ekraanile kuvada.
Esimene eesti tähtedega klaviatuur sülearvutitele ilmus 2002. aastal, kui MicroLink hakkas Eestis sülearvuteid kokku panema.
Tähe- ja numbriklahvid
Tähestiku tähed, numbrid ja kirjavahemärgid on klaviatuuridel kasutusel nii nagu ikka kirjutusasinatel: vastava sümboliga klahvi vajutades ilmub sama sümbol teksti- või andmetöötlusprogrammi või mistahes muu tekstiredaktori vahendusel ekraanile. Paljudele nendest klahvidest vastab aga veel muid sümboleid või tähti, kui vajutamise ajal hoida all tõstuklahvi (Shift). Tähestiku tähti kujutavatel klahvidel on nendeks suurtähed, numbrisõrmistel erisümbolid ja kirjavahemärgid. Mõnel klahvil on lausa mitu funktsiooni, kui nende vajutamise ajal hoida all muuteklahve.
Tühikuklahv on klaviatuuri klahvidest kõige laiem ning, nagu põhiklahvid, oli kasutusel juba mehaanilistel kirjutusmasinatel. Selle klahvi eesmärk on sisestada tippimise ajal teiste märkide vahele tühja ruumi. Tühikuklahv on küllalt suur, et seda oleks tippimise ajal väga kerge ja mugav ükskõik kumma käe pöidlaga vajutada. Olenevalt operatsioonisüsteemist võib ka tühikuklahv täita mõne muuteklahviga koos vajutades muud ülesannet, nagu näiteks aktiivse akna suuruse muutmine või selle sulgemine. Arvutimängudes või muudes rakendusprogrammides täidab tühikuklahv lisaks tavalisele kasutusele hulgaliselt muidki ülesandeid, näiteks hüppamine või märgete lisamine lahtritesse. Samuti kasutatakse seda video vaatamisel video peatamiseks ja video vaatamise jätkamiseks.
Muuteklahvid
Muuteklahvid (inglise keeles modifier keys) muudavad teiste klahvide vajutamisel tekkivaid sümboleid, kui neid koos vastava klahviga kasutada. Näiteks kui klahvi F4 vajutamisel üldjuhul mingit tagajärge ei ole (kui sellele klahvile ei ole määratud kindlat ülesannet), siis klahve Alt ja F4 koos vajutades suleb Windows aktiivse akna või programmi.
Kõige rohkem kasutatakse muuteklahvidest juhtklahvi (Control e Ctrl). Seda kasutatakse ainult koos teiste klahvidega, et täita rakendusprogrammi või operatsioonisüsteemi funktsioone või käske.
Tõstuklahv ehk registriklahv (Shift) muudab täheregistrit. Seda all hoides saab sisestada klahvil oleva ülemise märgi.
Muuteklahv (Alt) muudab teiste klahvide talitlust. Seda kasutatakse rakendusprogrammides kas üksikult või koos teiste klahvidega mitmel eesmärgil ja seega sõltub tema ülesanne programmist. Alt-klahvi all hoides saab avada menüüsid, vajutades menüü nimes allajoonitud tähe klahvi. Lisaks on parempoolne muuteklahv (Alt Gr), mille abil saab kasutada tähti ja sümboleid nendel klahvidel, millele on trükitud kolm kujutist.
Sülearvutite klaviatuuride, mis on lauaarvutite klaviatuuridest väiksemad, on tihti oluline muuteklahv funktsiooniklahv Fn. Kuna sõrmiseid on vähem, võimaldab funktsionaalklahv koos teiste sõrmistega selliseidki märke ja käske sisestada, mis muidu klaviatuurile ei mahuks. Nii näiteks saab Fn-klahvi teiste klahvidega samal ajal vajutades tavaliselt reguleerida ekraani heledust, helitugevust, värvikontrasti ja muud.
Sisestusklahvi (Enter) peamine ülesanne on tavaliselt käskude andmine, mis väljendub teksti edastamises või programmi käivitamises. Tekstitöötlusprogrammides tekitab Enteri vajutamine reavahetuse või tühja vaherea. Dialoogiakendes saab Enter-klahvi abil valikut kinnitada.
Navigatsiooniklahvid
thumb|Kõige levinum kursorijuhtimise klahvide paigutus klaviatuuril Navigatsiooniklahvide ehk kursorijuhtimise klahvide eesmärk on kursori asukoha muutmine ekraanil.
Nooleklahvid liigutavad kursorit sõrmisel kujutatud suunas, leheküljel navigeerimise klahvid Page Up ja Page Down liigutavad kursori vastavalt üles (eelmisele leheküljele) ja alla (järgmisele leheküljele). Home viib kursori tagasi rea algusse, End rea lõppu. Kui End vajutatakse koos Ctrl-klahviga, liigub kursor dokumendi lõppu. Kustutusklahv (Delete või Del) kustutab aktiivse faili või programmi, tekstitöötluses aga kursorist vahetult paremale jääva sümboli. Backspace kustutab kursorist vasakul oleva sümboli.
Insert-klahv on ümberlülitusklahv. Selle iga vajutus lülitab sisestuse ümber teise režiimi. Ülekirjutusrežiimi korral asendab sisestatav märk kursorist paremal oleva märgi sellega, mis klaviatuurilt sisestati. Lisamisrežiimis lisatakse uus märk kursori ette ja ülejäänud tekst nihutatakse paremale.
Tabeldusklahv (Tab) viib kursori järgmise tabulatsioonimärgini ehk kui kursor asub rea alguses, siis teeb teksti taandrea. Dialoogiaknas saab tabeldusklahviga liikuda ühelt valikult teisele. Tabelis viib selle sõrmise vajutamine kursori järgmisse lahtrisse.
Lukustusklahvid
Lukustusklahvid on kerimislukk (Scroll Lock), numbrilukk (Num Lock) ja suurtähelukk ehk registrilukk (Caps Lock). Nende olekut näitavad tavaliselt kolm klaviatuuri ülaosas asuvat märgutuld.
Kerimislukku kasutatakse väga harva ja paljudel uuematel klaviatuuride seda klahvi pole. Selle eesmärk oli esialgu kerimisrežiimi lukustamine, tänapäeva tekstitöötlustarkvara seda enamasti aga ei kasuta. Kerimislukk pidi algselt muutma ka veidi nooleklahvide käitumist: kui see oli sisse lülitatud, sai nooleklahvide abil soovitud suunas kerida, ilma et oleks vaja kursorit liigutada. Nüüdseks on Kurimisluku kasutamine muutunud väga haruldaseks, väga vähesed uuema aja programmid (Microsoft Excel, FL Studio, Lotus Notes) kasutavad seda.
Suurtähelukk ehk registrilukustusklahv ehk suurtäheklahv muudab sisestatud tähed vaikimisi suurtähtedeks. Väiketähti saab suurtäherežiimis sisestada tõstuklahvi all hoides.
Eriklahvid
Sys Rq ja Print Screeni käskude jaoks on enamasti kasutusel ühine klahv. Sys Rq oli vanades arvutites nii-öelda paanikaklahv, mille eesmärk oli kokkujooksmise korral arvuti olek taastada. Klahvi Print Screen ülesanne oli kogu ekraani pildi jäädvustamine ja selle printerile saatmine. Nüüd kopeerib see lihtsalt ekraanipildi vahemällu.
Break/Pause-klahvi tähtsus on samuti aastatega muutunud. See pärineb ajast, kui oli vajadus klahvi järele, mis saadaks käsureale ajutise katkestuse. Enam sellel klahvil aga kindlat eesmärki ei ole, kuigi seda võib kasutada programmi töö lõpetamiseks või modemi ühenduse katkestamiseks.
Programmeerimises, eriti vanas DOS-iaegses BASIC-keeles, Pascalis ja C-s kasutatakse Break- ja Ctrl-klahvi koos programmi töö katkestamiseks. Seda klahvi kasutatakse ka näiteks Linuxis ja mitmes DOS-i programmis samal eesmärgil kui Ctrl + C. Uuematel klaviatuuride on selle klahvi nimi Pause/Break ja enamikus Windowsi keskkondades toob Windowsi klahvi ja Pausei samaaegne vajutamine ette süsteemiatribuutide akna.
Esc-klahvi kasutatakse paoklahvina. See asub klaviatuuri vasakul üleval nurgas ja olenevalt tarkvarast saadab selle vajutus üldjuhul aktiivsele rakendusele Stop, Quit, Exit, Cancel või mõne sarnase käsu ehk katkestab korralduse täitmise, tühistab tehtud valiku või väljub rakendusprogrammist. Kõige sagedamini kasutatakse seda veebibrauserites oleva Stop-nupuna. Siis peatab Esc veebilehe laadimise.
Funktsiooniklahvid
Funktsiooniklahvid on klahvid F1–F12 ja nende otstarve sõltub täielikult tarkvarast. Paljudes programmides avab näiteks klahvi F1 vajutamine spikri/abiinfo akna "Help" ja Microsoft Office’i programmides kordab F4 viimati sooritatud tegevust. F5 on tavaliselt kasutusel värskendusklahvina.
Muud klahvid
Lisaks põhiklahvidele, numbriklahvidele, kursorijuhtimise klahvidele, käsu- ja eriklahvidele, mis on olemas enamikul tavaklaviatuuride, võib klaviatuuridel olla Power-klahv, mis võimaldab klaviatuuri vahendusel arvutit sisse ja välja lülitada, Sleep-klahv, mis viib arvuti unerežiimi, kus voolutarbimine on palju väiksem, ning Wake-klahv, mille abil saab arvuti taas "üles äratada". Osal klaviatuuridest on nupud veebibrauseri avamiseks ja helitugevuse reguleerimiseks.
Ajalugu
Esimestel elektroonilistel klaviatuuridel 1970. aastate alguses kasutati üksikuid lüliteid, mis pisteti metallraami aukudesse. Klaviatuurid maksid 80–120 USA dollarit ja olid magnetiliselt aktiveeritavate kontaktidega. Sellised klaviatuurid olid väga vastupidavad ja nende hinnanguline kasutuskestus oli 100 miljonit vajutust.
1970. aastate keskel ilmusid turule odavamad klahvilülitid, mille kasutuskestus oli lühem (10 miljonit vajutust), sest otsese kontakti loomise tõttu oli lüliti rohkem avatud keskkonna mõjudele. Vaatamata väiksemale vastupidavusele sai see peagi populaarseks.
Esimestel elektroonilistel klaviatuuride oli kirjutusmasinale iseloomulik 4,75 mm pikkune klahvi liikumistee. Klahvid olid 12,7 mm kõrged ja klaviatuurid ise olid 5 cm paksud. Aja jooksul on klahvide liikumistee vähenenud, jõudes 2,79 mm-ni. Key Tronic oli esimene ettevõte, mis tuli turule ainult ühe tolli paksuse klaviatuuriga. Tänapäevaks on klaviatuurid veel õhemaks muutunud ja maksavad kunagise 120 dollari asemel vähem kui 10 dollarit.
Klahvivajutuste häkkimine
Klahvivajutusi saab häkkida nii riistvaraliselt kui ka tarkvaraliselt. Riistvaralise klahvinuhkimise korral ühendatakse klahvinuhk klaviatuuri kaabli külge või klaviatuuri sisse. Tarkvaralised klahvinuhid töötavad operatsioonisüsteemis ja pääsevad seega klahvivajutustele ligi.
Füüsilised vigastused
Klaviatuuri pikaajaline sage kasutamine võib põhjustada randme-, käe-, kaela- ja seljavigastusi. Üks kõige sagedasemaid probleeme on randmenärvipõletik. Vigastuse tekkimise ohtu saab vähendada pausi tegemisega iga paarikümne minuti järel, et end sirutada ja veidi ringi kõndida. Samuti tuleks käsi ja randmeid koormavad ülesanded päeva peale ära jaotada, et vältida ülepingutamist. Klaviatuuril tippides tuleks õlad lõdvestunult hoida ning küünarnukid peaksid olema külgedel sellises asendis, et klaviatuuri ja arvutihiire kasutamine ei nõuaks pingutust. Tooli kõrgus ja klaviatuuri asend peaksid samuti olema niisugused, et randmed oleksid tippimise ajal sirged.
Klaviatuuri puhastamine
Klaviatuuri puhastamine on arvuti klaviatuurilt kasutamise käigus sinna ladestunud ainete eemaldamine. Puhastamine on oluline sellepärast, et klaviatuuri määrdumine võib põhjustada sõrmise kinnijäämist. Samuti võib klaviatuur olla kaetud ohtlikult suure hulga bakteritega (näiteks soolekepikesed, Coliforms ja Staphylococcus aureus), millega kokkupuutumine võib põhjustada haigusi.