cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Feliks Tanner
Feliks Tanner VR II/3 (kuni 1939 Felix Johann Tannebaum; 10. november 1893 Sudak, Tauria kubermang – 26. september 1949 Minlag, Komi ANSV, Vene NFSV) oli Eesti Panga direktor.
Ta õppis 1914. aastal Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, 1918. aastal Balti Tehnikaülikooli ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Vironia liige.
Ta osales Esimeses maailmasõjas, Eesti rahvusväeosade 1. Eesti jalaväediviisi 2. Eesti jalaväepolgu täienduspataljonis ja Vabadussõjas, 2. Eesti jalaväepolgus.
Ta oli 1923–1924 Eesti Panga ametnik Tallinnas, 1924–1929 Pärnus, 1929–1932 Eesti Panga (tema allkiri on 20- ja 50-kroonisel pangatähel) ja 1932–1940 Tartu Panga direktor.
1944. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja suri vangistuses.
Isiklikku
Tema vend oli vaimulik Eugen Tanner.
Naapurivisa
pisi|"Naapurivisal" osalejad 1966 "Naapurivisa" oli aastatel 1966–1970 toimunud telesaade-mälumäng, kus omavahel võistlesid Eesti NSV ja Soome meeskond. Saate tootsid Soome Mainos-TV ja Eesti Televisioon. Aastas toimus kaks saadet: üks Helsingis ja teine Tallinnas. Võitis meeskond, kes kahe mängu kokkuvõttes sai rohkem punkte.
Kummaski meeskonnas oli kolm liiget. Eesti meeskonda kuulusid Hardi Tiidus, Valdo Pant ja Voldemar Panso. Alates teisest hooajast tuli Panso asemele Toomas Uba ja alates kolmandast hooajast tuli Pandi asemele Tõnis Laisaar. Soome meeskonda kuulusid Esko Kivikoski, Erkki Holvikivi ja Keijo Virtamo. Alates teisest hooajast tuli Holvikivi asemele Väinö Sutinen.
Võistluse kohtunikud olid mõlema keele valdajad, soome keeleteadlane Lauri Posti ja eesti keeleteadlane Paul Ariste. Meelelahutust pakkusid kummagi maa muusikud. Võistluse auhind oli soome kunstniku Tapio Vilpponeni skulptuur "Mõtlevad vennad" ("Miettivät veljet").
"Naapurivisa" lõpetati 1970. aastal, sest Nõukogude Liit ei soovinud, et eestlaste ja soomlaste suhted liiga tihedaks kujuneksid.
Pärast Eesti taasiseseisvumist toimus 1993. aastal veel kaks saadet (st üks hooaeg), mille tootsid Mainos-TV ja RTV. Mõlemad saated toimusid Tallinnas. Eestit esindas seekord varasem osaleja Tõnis Laisaar, uute mängijatena osalesid Aare Sirel ja Tiit Kuningas. Soomet esindasid Kalervo Hovi, Pekka Nieminen ja Sakari Nupponen.
Teleseriaal
Teleseriaal ehk telesari ehk seriaal on televisiooni jaoks toodetud film, mis on mõeldud näitamiseks osade kaupa.
Aziza A.
Aziza A. ehk Aziza-A (õieti Alev Azize Yıldırım; sündinud 1971 Berliinis) on türgi päritolu Saksamaa naisräppar, näitleja ning telesaatejuht, üks varajasi türgi hiphopi tähti.
Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž
Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledž (ka Paikuse kool, varasema nimega Paikuse politseikool) on Sisekaitseakadeemia õppeüksus Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse alevis; Politsei- ja piirivalvekolledži üks kahest õppekeskusest (teine asub Harju maakonnas, Tallinnas, Kase 61).
Paikuse politseikool
Kool alustas 110 kadetiga, politseikooli esimeseks juhiks oli Jüri Merits, kes juhtis seda organisatsiooni 11 aastat (1990–2000). Politseikooli 1. lendu võeti vastu 110 noormeest, lõpetas 100. Politsekoolis hakati õpetama madalama astme politseitöötajaid (kordnikke ja abikonstaableid).
Järgnevalt juhtisid politseikooli: Elmar Nurmela (2001–2002), Ralf Palo (2002–2004), Juhan Kubu (2004–2006), Aivar Toompere (2006–2015).
1997. aastal liideti Paikuse politseikool ja Tallinna politseikool ning uueks nimeks sai Politseikool, mis hakkas alluma Siseministeeriumi Politseiametile.
Politseikolledž
2004. aastal muudeti Politseikool Sisekaitseakadeemia Politseikolledži struktuuriüksuseks. 2010. aastal ühendati Politseikolledž ja Piirivalvekolledž ning uueks nimeks sai Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledž.
Rami Malek
Rami Malek (sündinud 12. mail 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide kodakondsusega kopti päritolu filminäitleja.
Ta sai tuntuks USA Networki teleseriaalis "Mr. Robot" (2015–2019), kus ta mängib häkkerit.
Tema tuntuim roll on Freddie Mercury filmis "Bohemian Rhapsody" (2018). Selle rolli eest on ta saanud Kuldgloobuse, Bafta ja Oscari.
Negru Vodă
Negru Vodă (kuni 1926. aastani Caraomer, türgi keeles Karaömer) on linn Rumeenias Constanța maakonnas. Linn asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Bulgaaria piiri lähedal.
Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Darabani, Grăniceru ja Vâlcelele.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Negru Vodă elanikest rumeenlasi 90,86%, mustlasi 2,92%, türklasi 1,06% ja teistest rahvustest inimesi 0,56%. Rahvus oli teadmata 4,57%-l elanikest.
Asula on rajatud 1715. aastal, Rumeenia koosseisu läks pärast Vene-Türgi sõda 1878. aastal. Linnaõigused sai Negru Vodă 1989. aastal.
Punane Pilv
pisi|Punane Pilv (Mahpyia-luta) Punane Pilv (lakota keeles Maȟpíya Lúta; 1822 – 10. detsember 1909) oli oglala-siuu-indiaanipealik, kes juhtis indiaanlaste edukaimat sõjakäiku Ameerika Ühendriikide vastu, nn Punase Pilve sõda (1866–1868).
Statiinid
Statiinid on liigkolesterooliveresuse raviks kasutatavate ravimite klassi kuuluvad ravimid, mida tarvitatakse paljudel loomadel (sh inimestel) ka vereplasma lipoproteiinide näitajate alandamiseks ja südamepuudulikkusega seotud haiguslike seisundite teraapias.
Statiinid (nii biotehnoloogiliselt kui sünteetiliselt valmistatud jms) toimivad ensüümi HMG-CoA reduktaasi (EC number 1.1.1.88) inhibiitorina ja vähendavad seega kolesterooli moodustamist maksas.
Levinuimad statiinide toimeainepõhised (retseptiravimid) on simvastatiin, pravastatiin, lovastatiin, fluvastatiin, atorvastatiin, tserivastatiin.
Kasutamine humaanmeditsiinis
Statiine kasutatakse eelkõige päriliku hüperkolesteroleemia raviks, südame isheemiatõve haigetel ning kombineerituna nikotiinhappega ka hüperlipideemia raviks.
Enne statiinravi alustamist soovitatakse muuta dieeti ja elustiili, suurendada füüsilist koormust, suitsetamisest loobuda ja kaalu langetada. Juhul kui need muudatused ei oma piisavat mõju või on muud näidustused, võib arst otsustada välja kirjutada statiinid.
Peamine kasutusala
Statiinravi kasutamine kestab üldiselt kogu elu ja ravi eesmärgiks on alandada üldist kolesteroolitaset ning ka LDL-kolesterooli taset organismis.
Samaaegselt statiinide kasutamisega tuleks järgida ka tervislikke eluviise.
Teised kasutusalad
Statiinid leiavad aina enam kasutamist südame- ja veresoonkonna haiguste ravis, mille eesmärk on vähendada südameatakkide ning insultide kordumise võimalust. Sellisel juhul peab olema statiinravi pidev.
Uuringud on ka näidanud, et statiinravi võib pidurdada ateroskleroosi levikut nii une- kui ka koronaararterites.
Roquia Sakhawat Hussain
Begum Roquia Sakhawat Hussain (sünninimi Roquia Khatun) (9. detsember 1880 Rangpur – 9. detsember 1932 Kolkata) oli Bengali feministlik kirjanik ja ühiskonnategelane.
Statiinid
Teised kasutusalad
Uuringud on tuvastanud statiinidel ka immunosupressiivseid toimeid, kuid nende kasutamine elundidoonoritel immunosupressantidena vajab veel lisauuringuid.
Roquia Sakhawat Hussain
Ta sündis haritud maaomaniku kuuelapselises peres Rangpuri lähedal tänapäeva Bangladeshis, toonases Briti Indias.
Statiinid
Teised kasutusalad
pisi|Lovastatiin
Reinhold Hunnius
Johann Reinhold Hunnius (17/29. juuli 1806 Tallinn – 30. jaanuar/11. veebruar 1872 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.
Roquia Sakhawat Hussain
Ta on tuntud kui soolise võrdõiguslikkuse eest seisja, kes rajas ka esimese eeskätt moslemi tütarlastele mõeldud kooli.
Statiinid
Kõrvaltoimed
2006. aastal läbi viidud metaanalüüsi käigus töötati läbi 18 uuringut, milles oli kokku uuritud 71 108 patsienti. Seal leiti, et statiiniteraapia suurendas kõrvaltoimete esinemise riski (võrreldes platseeboga) 39%. Samas märgati, et tõsiste kõrvaltoimete esinemine jäi harvaks.
Roquia Sakhawat Hussain
Roquia Hussaini mõjutasid tema vend Ibrahim, kes õpetas talle inglise ning bengali keelt, ning tema abikaasa Khan Bahadur Sakhawat Hussain, kes ärgitas naist kirjutama. Samuti soovitas Roquia Hussaini abikaasa koguda raha tütarlastekooli loomiseks. Kool tegutseb tänini Kolkatas.
Reinhold Hunnius
Lõpetas Tallinna toomkooli. Aastatel 1827–1830 õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas, oli korporatsiooni Estonia liige.
Statiinid
Kõrvaltoimed
Statiinidel võib esineda järgnevaid soovimatuid kõrvaltoimeid:
Roquia Sakhawat Hussain
Ta võttis sõna ja kirjutas naiste emantsipatsiooni hüvanguks. Naiste edenemine sai tema arvates toimuda siis, kui lõppeb soopõhine tööjaotus. Ta asutas ka Mosleminaiste Ühingu.
Reinhold Hunnius
Töötas 1830–1833 koduõpetajana Väike-Maarja kirikumõisas. Ordineeriti õpetajaks 1. oktoobril 1833.
Statiinid
Kõrvaltoimed
Need kõrvaltoimed ei sõltu tihti mitte üksnes kasutatud statiinist. Pigem mõjutavad kõrvaltoimeid koosmõjud statiinide efektiivsust tõstvate ravimitega. Samuti suurendavad kõrvaltoimete tõenäosust olemasolevad haigused, näiteks kilpnäärme haigused, metaboolne sündroom ja mitokondrite väärtalitlusega seotud geneetilised mutatsioonid.
Malminkartano raudteepeatus
pisi|Malminkartano raudteepeatus (2010) Malminkartano raudteepeatus on Helsingi linnalähiliinirongi raudteepeatus Malminkartanos.
Reinhold Hunnius
Oli 1833–1838 Karja Katariina koguduse adjunktõpetaja ja 1838–1867 sama koguduse õpetaja. Emerituuris olles elas Kuressaares.
Statiinid
Kasvajad
Suurenenud pahaloomuliste kasvajate riski ei ole läbi viidud uuringutes täheldatud. Mitmed uuringud on hoopis näidanud, et statiinid vähendavad pahaloomuliste kasvajate tekke riski. Seda on märgatud näiteks kolorektaalvähi puhul, kus uuring näitas, et patsientidel, kes kasutasid statiine üle viie aasta, oli 50% väiksem risk haigestuda kolorektaalvähki. Samuti on viimasel ajal ilmunud tõendeid, et statiinid võivad vähendada haigestumist eesnäärmevähki.
Malminkartano raudteepeatus
Malminkartano peatusele eelneb Kannelmäki raudteepeatus ja järgneb Myyrmäki raudteepeatus.
Statiinid
Toimemehhanism
pisi|Statiinid blokeerivad HMG-CoA reduktaasi rada, inhibeerides kiirust määravat ensüümi, HMG-CoA reduktaasi Statiinide toime organismis on otseselt seotud nende võimega inhibeerida HMG-CoA reduktaasi, mis on esimeseks ja reaktsiooni kiirust määravaks ensüümiks HMG-CoA reduktaasi rajas. Statiinidel on see inhibeeriv toime tänu oma sarnasusele HMG-CoA molekuliga, mistõttu nad seonduvad ensüümiga ja blokeerivad selle võime sünteesida mevalonaati. See on järgmine ühend kolesterooli sünteesi rajas ning selle hulga vähenemine põhjustab lõppkokkuvõttes kolesterooli sünteesi vähenemist ja seega ka kolesterooli hulga vähenemist kogu organismis.
Malminkartano raudteepeatus
Raudteepeatus asub tunnelis, mille pikkus on umbes 400 meetrit.
Statiinid
Kolesterooli sünteesi inhibitsioon
Kuna statiinid blokeerivad HMG-CoA reduktaasi raja võtmeensüümi, siis ei suuda maks enam kolesterooli sünteesida. Kuna suurema osa kolesteroolist sünteesib organism ise, siis vähendab see ringleva kolesterooli hulka märgatavalt. Maksas toimub kolesterooli süntees peamiselt öösel ning kuna statiinide poolväärtusaeg on lühike, siis see on ka põhjuseks, miks statiine võetakse enne magama minekut.
Malminkartano raudteepeatus
Peatuse kaugus Helsingi pearaudteejaamast on 11 kilomeetrit.
Statiinid
Ajalugu
1971. aastal hakkas Jaapanis Tōkyōs ettevõtte Sankyo palgatud biokeemik Akira Endo otsima kolesteroolitaset alandavaid ravimeid. Eelnevad uurimused olid näidanud, et suurema osa kehas olevast kolesteroolist toodab maks, kasutades selleks ensüümi HMG-CoA reduktaas. Endo asuski koos oma meeskonnaga otsima ainet, mis suudaks seda ensüümi inhibeerida. Ta otsis aastaid mikroobe, kes kasutaksid mingit HMG-CoA inhibiitorit enesekaitseks teiste mikroorganismide eest. Lõpuks ta leidiski ühendi mevastatiin, mida tootis hallitusseen Penicillium citrinum. Mevastatiinidega alustati Jaapanis 1980. aastate alguses ka kliinilisi katseid inimestel, aga need peatati, sest see aine osutus toksiliseks koertele.
Siiski intrigeeris Endo töö P. Roy Vagelost, juhtivat teadlast farmaatsiafirmast Merck & Co., kes võttis 1975. aastast alates ette mitmeid reise Jaapanisse. 1978. aastaks patenteeris Merck lovastatiini, mida tootis hallitusseen Aspergillus terreus ning mida hakati esimese omataolise kolesterooli alandajana turustama 1987. aastal Mevacori nime all.
Enne statiinide turule jõudmist põhines liigse kolesterooli vastane ravi põhiliselt vähese rasvasisaldusega dieetidel ning halvasti talutavatel ravimitel, nagu näiteks klofibraatidel, kolestüramiinidel ja nikotiinhappel.
Efektiivseks turustamiseks pidi Merck suutma veenda patsiente ja ka arste, et statiinid on ohutud ja aitavad kolesterooli taset alandada, vähendades seega suremust. Inimesed hakkasidki seostama suurt kolesteroolisisaldust infarktidega. Samal ajal hakkas ilmuma Merckile konkurente, näiteks liitus Sankyo Bristol-Myers Squibbiga, et turustada Pravacholi-nimelist ravimit.
Mercki hiilgehetk oli 1994. aastal, kui valmis nende rahastatud Skandinaavias läbi viidud simvastatiini elumuse uurimus (Scandinavian Simvastatin Survival Study) ehk 4S uurimus. Selle käigus uuriti Mercki uut statiini, simvastatiini 4444 patsiendi peal, kellel oli suur kolesteroolisisaldus ning kellel oli esinenud ka südameinfarkte. Pärast viit aastat simvastatiini kasutamist oli patsientidel märgata kolesteroolitaseme langust 35% võrra. Mis veelgi parem, see ravim oli vähendanud südameinfarkti suremise riski patsientidel 42% võrra. 1996. aastal nõustusid kaks ettevõtet – Warner-Lambert ja Pfizer – koos turustama uut atorvastatiinil põhinevat ravimit, Lipitori, millest sai lõpuks põhiline kolesterooliravim.
Saadaolevad vormid
Statiinid jagatakse kahte gruppi: kääritamisel saadud ja sünteetilised statiinid.
Eestis kasutatavad statiinid
Eestis on müügil põhiliselt atorvastatiinil, simvastatiinil ja rosuvastatiinil põhinevad kolesterooli vähendavad ravimid, mis kõik on saadaval ainult retseptiga.
Atorvastatiin
Selle sünteesis esimesena 1985. aastal Bruce Roth, kes töötas Pfizerile eelnenud firmas. See ravim on kõige enam müüdud ravimeid – Lipitori nime all müüdud ravimi kasum on ületanud pärast 1996. aastat 125 miljardit USA dollarit. Viimastel aastatel on hakanud turule tulema ka teisi atorvastatiinil (Atorvastatinum), põhinevaid ravimeid.
Farmakoterapeutiline rühm
Lipiidisisaldust muutvad ained (kombinatsioonid atorvastatin/amlodipiin):
Peamised kasutusalad on düslipideemia (ebanormaalne lipiidide sisaldus veres) ravi ja südame- ja veresoonkonna haiguste ennetamine.
Atorvastatiini (ravimi toimeaine) poolväärtusaeg on 14 tundi. Manustatakse suu kaudu.
Saksamaal on atorvastatiini sisaldavate ravimite manustamine raseduse ajal vastunäidustatud (nende võimaliku soovimatu kõrvaltoime tõttu lootele (vt teratogeenid).
Kõrvaltoimed
Kõrvaltoimeteks, mida ilmneb 1–10% patsientidel, võivad olla:
Atorvastatiini kõrvaltoimed kombinatsioonis atorvastatiin/amlodipiin
Atorvastatiini sisaldavate ravimite pikemajalisel manustamisel võib patsientidel esineda mitmesuguseid kõrvaltoimeid:
Atorvastatiin/Amlodipiin Krkas kombinatsiooni toimeaine amlodipiin (Amlodipinum) võib põhjustada uimasust ja nende tarvitajatel tuleks olla ettevaatlik ka sõidukite juhtimisel.
Simvastatiin
Esimesteba sünteesisid simvastatiini Mercki teadlased Aspergillus terreuse käärimissaadusest. Simvastatiin tuli turule 1980. aastate lõpus, mil seda hakati esimese statiinina laialdaselt kliiniliselt kasutama.
Peamised kasutusalad on düslipideemia ravi ning südame- ja veresoonkonna haiguste ennetamine.
Simvastatiini poolväärtusaeg on 2 tundi. Manustatakse suu kaudu.
Kõrvaltoimed
Tüüpilised kõrvaltoimed (>1% juhtudest) võivad olla:
Harvemad kõrvalnähud on liigesevalu, mälukaotus ja lihasekrambid.
Rosuvastatiin
Toodi turule 2003. aastal, kui teda müüdi kui "superstatiini". Siiski pole veel lõpule jõudnud uuringud, mis võrdlevad rosuvastatiini efektiivsust teiste statiinide suhtes.
Peamine kasutusala on düslipideemiaravi.
Rosuvastatiini poolväärtusaeg on 19 tundi. Manustatakse suu kaudu.
Rosuvastatiini struktuur sarnaneb teistele statiinide omaga, aga erinevalt teistest sisaldab see väävlit.
Edasised uuringud
Uuringud jätkuvad, et selgitada välja statiinide mõju erinevate haigusseisundite ravis, kus statiinidel tundub olevat kasulik efekt. Nende hulgas on dementsus, kopsuvähk, katarakt, hüpertensioon ja eesnäärmevähk.
Jäälill
pisi|Jäälilled päikesepaneelidel Kõrvemaal pärast sulailmale järgnenud külma ööd Jäälilled tekivad siledatele, peamiselt klaaspindadele miinuskraadide ja teiste sobilike tingimuste puhul: õige niiskusrežiim ja tolmu olemasolu. Külmal pinnal olevate kübemete külge kondenseerub niiskusest vesi, mis jäätudes moodustab jäälilled. Sageli võib jäälilli näha talvel vanade majade akendel, aga ka kütmata abihoonetes või ka päikesepaneelidel.
Sillaste
Sillaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Sillaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bauer, Braunbrik, Brikker, Broder, Brück, Brücker, Brükker, Hunt, Johannson, Johanson, Kerner, Mikkor, Saksmann, Samoilov, Saschen, Sazhin, Schiids, Schmidt, Schönrok, Schvalbe, Sebrusk, Seegel, Seermann, Seiler, Selber, Sengbusch, Shults, Siilaberg, Siilbaum, Siimann, Siimon, Siivermann, Sikk, Silberg, Silbergleich, Sill, Sillenberg, Silmer, Silting, Simson, Sitsik, Siverts, Smidt, Sonnele, Soolmann, Sopaauk, Sõrg, Spiegel, Stachelstrauch, Sternfeldt, Strund, Sults, Sumberg, Vecko, Viedermann, Villemson, Zimmer ja Zingel.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sillaste Eestis 184 mehel ja 189 naisel.
Rait Rikberg
Rait Rikberg (sündinud 30. augustil 1982 Tartus) on endine eesti võrkpallur.
Ta on olnud pikaaegne Eesti võrkpallikoondislane ja Bigbank Tartu mängija. Alates hooajast 2023/24 juhendab ta Eesti esiliiga klubi EMÜ/Structura.
Eesti võrkpallikoondis
Rait Rikberg kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2002–2021 ja mängis 183 mängus. Ta liitus Eesti võrkpallikoondisega 2002. aastal ning tegi debüüdi samal aastal sõpruskohtumistes Soome võrkpallikoondisega. Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril on ta kuulunud koondise koosseisu neljal korral (2015, 2017, 2019 ja 2021). Euroopa liiga on ta võitnud koondisega kahel korral (2016 ja 2018).
Koondise algusaastatel olid ta konkurentideks koondises libero positsioonile Raigo Tatrik, Sten Esna ja Asko Esna. Tiheda konkurentsi tõttu jäi ta ka nii mõnelgi korral koondisest välja või tuli täita teise libero positsiooni. 2013. aasta kevadeks olid kõik eelmainitud mängijad karjääri lõpetanud ning koondises hakkas põhilibero rolli täitma Rikberg.
Klubivõrkpall
Rikbergi esimene ja ainus välisleping oli hooajaks 2017/18, kui ta liitus Belgia meistriliigaklubiga Meneni Prefax. Ta oli meeskonnas kindel põhimängija, kuid otsustas hooaja keskel pikkade kurnavate treeningute tõttu klubist lahkuda ning naasta kodumaale.
Karjääri lõpp
Rikberg on mitmel korral viidanud oma koondise- või klubivõrkpalluri karjääri lõpule, kuid siiski taas tagasi tulnud. Peale 2019. aasta EM-finaalturniiri ütles ta intervjuus, et tunneb, et tema aeg koondises on läbi. 2021. aasta kevadel (klubihooaja lõpus) ütles ta intervjuus, et põlvemurede tõttu on 99% tõenäosusega tema karjäär võrkpallurina läbi. Siiski liitus ta koondisega ka 2021. aasta EM-finaalturniiriks valmistudes ning osales ka finaalturniiril. Samuti jätkas ta Bigbank Tartus veel kuni hooaja 2022/23 lõpuni.
2022/23 klubihooaja lõpus ütles Rikberg taas, et lõpetab võrkpallurikarjääri. 27. mail 2023 peeti Tartu Ülikooli Spordihoones naiste hõbeliiga ja meeste kuldliiga kohtumiste vahel Kert Toobali ja Rait Rikbergi lahkumismäng, kus läksid vastamisi võrkpallilegendide meeskond Eesti U17 noormeeste koondisega, kes oli vastselt U17 EM-finaalturniirile pääsu taganud. Vastasseis oli ka sümboolne selle poolest, et vanameistrid said väljakult lahkuda ja noormängijad kohad üle võtta.
Isiklikku
Rikberg lõpetas 2001. aastal Tartu Forseliuse Gümnaasiumi. 2016. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal.
Tal on abikaasa Jaanaga (abielus al 2010) kolm last: Christina, Robin Rait ja Robert.
Ta vend on eesti indiaca-mängija, võrkpallitreener ja sporditegelane Alar Rikberg.
Kantoni Torn
Kantoni Torn on ülikõrge vaate- ja teletorn, mis asub Hiina Rahvavabariigis Guangzhous.
Vidiškiai vald
Vidiškiai vald (leedu keeles Vidiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2727 inimest. Valla keskus on Vidiškiai alev, kus aastal 2011 oli 427 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ukmergės g. 23, vallavanem on Virgilijus Štaras. pisi|Vallamaja pisi|Bernotiškiai kabel pisi|Dukstyna kalmistu pisi|Jasiuliškise mõisa elumaja pisi|Šventupe pisi|Šlapių Priemiestis
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Helle Kalervo Erviö
Helle Kalervo Erviö (27. juuni 1906 Pori – 18. mai 1951 Lahti) oli Soome vaimulik, kes teenis Eesti Ingerimaal ja pidas liivikeelseid jumalateenistusi ka Lätis.
Cardiffi lennujaam
Cardiffi lennujaam (IATA: CWL, ICAO: EGFF), mis asub 15,7 km Cardiffi kesklinnast edelas, on ainus rahvusvaheline lennujaam Walesis. Lennujaam opereerib ühe lennurajaga. 2021. aastal oli see 123 000 reisijaga Suurbritannia lennujaamadest reisijate arvu poolest 25. kohal. Võrreldes COVID-19 pandeemia eelsete aastatega, on lennujaama läbivate reisijate arvu oluliselt langenud. Võrdluseks, aastal 2019 läbis lennujaama 1,56 miljonit reisijat. Lennujaam on alates 2013. aastast Walesi valitsuse omandis.
Helle Kalervo Erviö
Erviö lõpetas aastal 1925 Tamperes gümnaasiumi, seejärel oli ta ajateenistuses ning 1926. aasta sügisel asus ta õppima Helsingi ülikooli usuteaduskonna, mille lõpetas 28. mail 1930. Sama aasta 2. juunil ordineeris piiskop Jaakko Gummerus ta Tampere toomkirikus õpetajaks.
Cardiffi lennujaam
Algusaastad
Cardiffi lennujaama ajalugu ulatub tagasi 20. sajandi alguspoolele. Lennujaama ehitus, oma praeguse asukohaga Vale of Galmorganis, sai alguse 1940. aastal, kui sinna loodi Suurbritannia kuningliku õhuväe (RAFi) jaoks lennubaas. 1950. aastatel hakati hindama õhuväe kasutada olnud lennuvälja potentsiaali kommertslennujaamana ning see päädis uue terminalihoone valmimisega 1952. aastal. Samal aastal avati lennuliin Dubliniga, mida opereeris Aer Lingus.
Helle Kalervo Erviö
Seejärel saadeti Erviö tööle Narva soomerootsi Mihkli koguduse õpetajaks, samuti anti talle ülesandeks kolm-neli aastat külastada liivlaste kogudusi Lätis (Kūolka, Miķeļtornis, Mazirbe). Esialgu tekkisid tal probleemid Eestis ametimääramisega, kuna seaduse järgi pidi pastor olema vähemalt 30-aastane. 1930. aasta augustis need siiski lahenesid ja ta kinnitati ametisse. 1930–1937 töötas ta enamasti Narvas, kuid pidas teenistusi ka Kalliveres.
Cardiffi lennujaam
Algusaastad
1962. aastaks väljusid Cardiffist lennud Prantsusmaale, Põhja-Iirimaale (Belfasti) ja Iirimaale (Corki). Paarkümmend aastat hiljem, 1980ndate esimesel poolel, kogusid üha enam populaarsust lennuliinid Vahemere äärde ning samuti tekkisid sihtkohad üle Atlandi ookeani Kanadasse, mistõttu pikendati lennuvälja lennurada 229 m võrra. See edasiarendus võimaldas lennujaamal teenindada ka suuremaid lennukeid, nagu seda on Boeing 747.
Johannes Okas
Johannes Okas (31. oktoober 1902 Adavere vald, Viljandimaa – 3. juuni 1992 Tallinn) oli Eesti metsaülem.
Cardiffi lennujaam
Tänapäev
Cardiffi lennujaam kasutab alates 2019. aastast toimimiseks sajaprotsendiliselt taastuvallikatest pärinevat energiat. Lennujaamas kasutatakse energiatõhususe mõttes valgusallikatena vaid LED- lahendusi. Aastaks 2040 püüab lennujaam saavutada süsinikuneutraalsuse.
Lennurada
Cardiffi lennujaamal on üks lennurada tähisega 12/30. Lennuraja pikkus on 2354 m ning laiuseks 45 m. Tegemist on soonitud asfaltkattega rajaga, mistõttu on võrreldes tavalise rajaga paremini tagatud õhusõiduki rataste haardumine erinevates ilmastikuoludes.
Johannes Okas
Ta õppis aastail 1920–1925 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Cardiffi lennujaam
Rajatised
Lennujaama alal asub British Airwaysi hooldusangaar. Angaaris tegeletakse vaid ettevõtte pikamaa lennukite hooldusega. Selle võimekus on mahutada korraga kuni viis õhusõidukit, sealhulgas Boeing 777 ja Boeing 787. Samuti tegeletakse seal British Airwaysi lennukite interjööritööde ning erinevate elektroonikatöödega.
Johannes Okas
Johannes Okas oli aastail 1924–1925 Põllutööministeeriumi metsakorraldusosakonna maamõõtja-taksaator, 1929–1933 Aimla metsaülem, 1933–1942 Ahja revident-metsaülem, siis metsainspektor Tallinnas, pärast sõda metsakorralduse salgaülem ja metsakorralduse peainsener.
Johann Friedrich Blumenbach
pisi|Johann Friedrich Blumenbach
Ta töötas meditsiiniprofessorina Göttingenis aastast 1776.
Tunnustus
Ta oli valitud ka Göttingeni Teaduste Akadeemia liikmeks
COVID-19 pandeemia mõju lennundustööstusele
pisi|SARS-CoV-2
COVID-19 pandeemial oli märkimisväärne mõju lennundustööstusele, kuna laialdased reisipiirangud ja vähenenud nõudlus viis reisijate arvu ja lennuettevõtjate tulude järsu vähenemiseni kogu maailmas. 2020. aastal teatas Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus (IATA), et ülemaailmne reisijatevedu vähenes 2019. aastaga võrreldes 66% ja tulude vähenemine on hinnanguliselt 370 miljardit dollarit.
Lennufirmade ja lennujaamade piirangud
Pandeemia mõju lennundustööstusele muutis kogu sektorit ning lennufirmad, lennujaamad ja nendega seotud tööstusharud seisid silmitsi märkimisväärsete väljakutsetega. Paljud lennufirmad pidid peatama suure osa oma lennukiparkidest, vähendama marsruute ja teenuseid ning koondama töötajaid. Lennujaamade liiklus vähenes oluliselt, mõned sunniti täielikult sulgema või tegevust vähendama.
Mõju turismisektorile
Pandeemia avaldas mõju turismitööstusele, kuna paljud riigid sulgesid oma piirid rahvusvahelistele külastajatele ja kehtestanud reisijatele karantiininõuded. See viis rahvusvaheliste reiside märkimisväärse vähenemiseni.
Majanduslik mõju
Lennutööstus reageeris pandeemiale, rakendades reisijate ja personali ohutuse tagamiseks mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas tõhustatud puhastusprotseduure, sotsiaalseid distantseerumise meetmeid ja isikukaitsevahendite kasutamist. Need meetmed suurendasid ka lennuettevõtjate kulusid, mõjutades veelgi nende finantstulemusi. Valitsused üle maailma on toetanud ka lennundustööstust selliste meetmetega nagu rahaline abi ja laenutagatised. Paljud lennufirmad näevad aga endiselt vaeva, et toime tulla pandeemia jätkuva mõjuga ja tööstuse pikaajaline tulevik on endiselt ebakindel.
Prantsuse Teaduslik Instituut
Prantsuse Teaduslik Instituut (lühend PTI) on Tartus tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Eesti ja Prantsuse vahelisi suhteid kultuurivaldkonnas. PTI korraldab muu hulgas prantsuse keele kursusi ja suvekoole.
PTI asutati 1922. Pärast Teist maailmasõda PTI tegevus katkes. PTI taasasutati 1991.
PTI häälekandja on internetiväljaanne La Gazette de Tartu. Samuti annab PTI välja tõlkesarja "Suflöör".
Riia Filmistuudio
pisi|Riia Kinostuudio peahoone (november, 2002) Riia Filmistuudio (ka Riia Kinostuudio; läti Rīgas Kinostudija) on Läti filmiettevõte (filmistuudio), mis toodab mängu- ja dokumentaalfilme. Stuudio peahoone asub Riias.
Stuudio asutati 1948.
Marie Under (roos)
pisi|Roos 'Marie Under' Kassari kabeliaias Foto: Ave Maria Mõistlik, 8. juuli 2019 'Marie Under' on roosisort. See on põõsasroos.
Marie Underi roosisordi idee algatajad on Aune Mark, Kärt Soans ja Lea Eermann.
Esmaesitlus toimus 2009. aasta 12. juulil Rosmakori roosipäevadel, "Marie Underi" looja Mart Ojasalu koduaias.
3. septembril 2009 istutati roos Adsoni-Underi-Tuglase maja aeda.
Elektrišokirelv
Elektrišokirelv on relv, mis elektrivoolu toimel halvab ohtliku isiku, ilma sellele isikule tõsiseid vigastusi tekitamata.
Elektrišokirelvad kuuluvad mittesurmavate relvade hulka, kuid kuna inimeste reaktsioon elektrivoolule on väga erinev, on teada ka hulgaliselt elektrišokirelvade kasutamisest tingitud õnnetusi ja surmajuhtumeid.
Karklėnai
left|thumb|Karklėnai kirik Karklėnai on alev Leedus Kelmė rajoonis Kražiai vallas.
Elektrišokirelv
Elektrišokirelvi on mitut tüüpi ning neid kasutatakse maailmas laialdaselt nii militaar- ja korrakaitse valdkonnas kui ka tsiviilisikute poolt enesekaitse eesmärgil. Paljudes riikides üle maailma on elektrišokirelvade kasutamine keelatud. Eestis vastavalt relvaseaduse §20 (3) on elektrišokirelv tsiviilkäibes keelatud (jõustruktuurides on relv laialdasemas kasutuses aastast 2017).
Leopold Hanseni majamuuseum
pisi|Leopold Hanseni majamuuseumi silt (2012) pisi|Eesti Straussi Ühingu korraldatud kontsert Leopold Hanseni majamuuseumis Elvas (2012) Leopold Hanseni majamuuseum oli muuseum, mis asus Tartu maakonnas Elvas aadressil Vaikne 10. See oli loodud Vanemuise teatri näitleja Leopold Hanseni mälestuseks, kes oli ka Elva linna esimene aukodanik.
Majamuuseum oli ühtlasi Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes hoones Vaikne 10, mille ehitas ja kinkis muuseumile Hansen ise.
Karklėnai
Karklėnais on põhikool. Vaatamisväärsuseks on aastal 1871 püstitatud katoliku kirik. Kirikuaia väravad pärinevad aastast 1779.
Elektrišokirelv
Ajalugu
NASA teadlane Jack Cover alustas taseri kui elektrišokirelva väljatöötamist aastal 1969. Esimene seade, mis valmis aastal 1974, klassifitseeriti tulirelvana, kuna see kasutas tulistamiseks püssirohtu. Esimesi käsi-elektrišokirelvi hakkas tootma aastal 1983 firma Nova Technologies. Nende toodetud XR-5000 seade on olnud aluseks paljudele tänapäevalgi kasutusel olevate elektrišoki käsirelvade väljatöötamisele. Elektrišokirelvade eelkäijad on aga kasutusel juba varasemast ajast, mil loomade karjatamiseks on kasutatud elektrinuie ja elektrikarjuseid.
Leopold Hanseni majamuuseum
Muuseumi kaminasaalis ja õues on toimunud arvukalt kontserte, osalt koostöös Eesti Straussi Ühinguga, mis muuseumimajas tegutseb. Püsiekspositsioon andis ülevaate Leopold Hanseni loomingust ning näitas 1960. aastate interjööri. Enne sulgemist oli majamuuseum avatud külastajatele vaid etteteatamisel Tartumaa Muuseumi.
Karklėnai
Ajalugu
Karklėnais asusid esimesel aastatuhandel kaks linnamäge. Asulat mainitakse esimest korda XVI sajandil. Sealse mõisa kohta on teada, et aastal 1499 läks seni Žukidele kuulunud mõis Szemetite valdusse. Aastal 1767 ehitati sinna esimene puidust kirik. XIX sajandi teisel poolel sai Karklėnaist alev.
Elektrišokirelv
Elektrišokirelvade tüübid
Elektrišokirelvi liigitatakse vastavalt nende ehitusele ja kasutusotstarbele järgmiselt:
Leopold Hanseni majamuuseum
Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Leopold Hanseni majamuuseumi ülesanne "eesti rahvusliku teatrikunsti ühe alusepanija elu ning tegevuse ja tema kaasaegse kultuurielu tutvustamine; teatrikultuuri toetamine rahvakultuuri osana; kohaliku ja regionaalse tasandi kultuuriloome väärtustamine; kultuurihariduse edendamine täiendus- ja huvihariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel".
Karklėnai
Ajalugu
Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Karklėnai kohaliku kolhoosi keskasula. Karklėnai on kohaliku kihelkonna keskus.
Elektrišokirelv
Elektrišokirelvade tüübid
kaasaskantavad käsi-elektrišokirelvad – taskulambi- või mobiiltelefonisuurused, nende kasutamiseks peab olema sihtmärgiga vahetu kontakt. Taolised seadmed on paljudes riikides müügil isikukaitsevahendina või kasutusel korrakaitseorganites;
Leopold Hanseni majamuuseum
2012. aastal teatas Kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse, mistõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Tartu Linnamuuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara ASile. 2016. aasta kevadel müüdi hoone koos krundiga ning seejärel lammutati. Elva Postipoisi andmetel hävinesid aias Hanseni enda istutatud puud ning maja müüris asunud kaks sõjaeelse Vanemuise aegset maski.
Elektrišokirelv
Elektrišokirelvade tüübid
elektrišokinuiad – elektrišokirelva mehhanism on kombineeritud nuiaga, mis võimaldab relva kasutada mitmeotstarbeliselt. Vajalik on vahetu kontakt sihtmärgiga;
elektrišokivööd – kinnitatakse isiku külge, vöö toimib samamoodi nagu muud elektrišokirelvad. Vööd juhitakse üldjuhul kaugjuhtimispuldiga, kuid on ka mudeleid, mis aktiveeruvad isiku liikumise peale;
taserid – toimivad nagu muud elektrišokirelvad, kuid taserile on iseloomulik, et sihtmärgi suunas tulistatakse kaks juhtmetega ühendatud elektroodi, mis kannavad elektrilöögi sihtmärgini. Taserid võimaldavad sihtmärgi teha kahjutuks pikemalt distantsilt kui eespool nimetatud tüüpi elektrišokirelvad;
juhtmeta elektrišokirelvad – välja töötatud Taser Internationali poolt. Need võimaldavad sihtmärgi kahjutuks teha kuni 30 meetri kauguselt.
Ehitus
Elektrišokirelvade väline ehitus sõltub nende kasutuseesmärgist. Paljud enesekaitsevahenditena müügil olevad elektrišokirelvad on tihtipeale maskeeritud ning näevad välja nagu muud olmekaubad (näiteks huulepulk, mobiiltelefon, taskulamp jne) kuid on eristatavad kahe elektroodi abil, mis tuleb suunata sihtmärgile ja mis elektrilaengu edasi kannavad. Sel juhul on vasturünnak ohule pigem ootamatu. Enamus elektrišokirelvade mudelitele on aga spetsiaalselt paigutatud eraldi paar elektroode, mis on mõeldud just ründaja hirmutamiseks. Neid elektroode nimetatakse ka test-elektroodideks ning need paiknevad üksteisele piisavalt lähedal, et elektrivool nende vahel liiguks. Kahe elektroodi vahel olev õhk ioniseerub elektrivoolu toimel, mille tulemusena on visuaalselt näha sädet ning kuulda elektrivoolule iseloomulikku raginat. Nende elektroodide abil on võimalik tuvastada, kas seadeldis endiselt toimib, ning see mõjutab psühholoogiliselt ka ründajat, kuna tegu on äratuntava ohuallikaga. Lisaks ehitatakse elektrišokirelvi, mida on võimalik kasutada eemalt. Sellised elektrišokirelvad tulistavad sihtmärgi suunas kaks elektroodi, mis on juhtme kaudu ühenduses relvaga. Tehnilises mõttes on seadmete ehitus ning tööpõhimõte aga üks ja sama. Harilikult on elektrišokirelvade elektriskeemi ehitus võrdlemisi lihtne ning selle koostamise jaoks vajalikud komponendid on kättesaadavad pea kõigist elektroonikapoodidest. Seetõttu leidub internetis hulgaliselt juhendeid ning näiteid, kuidas elektrišokirelva ise ehitada. Kaasaskantavad elektrišokirelvad on enamasti taskulambi suurused ning kasutavad toitena ühte või mitut 9-voldist patareid, olenevalt tootjast ja mudelist. Elektrišokirelvade elektriskeemi ülesanne on toiteallikast (üldjuhul patareist) saadav madala pingeväärtusega alalispinge muundada kõrge pingeväärtusega vahelduvvooluks või pulseerivaks alalisvooluks. Olulised skeemi osad on toiteallikas, ostsillaator, võnkeahel ning transformaator ja/või pingekordisti.
Tööpõhimõte
Selleks, et inimene saaks enda keha liigutada ning juhtida, saadab aju välja äärmiselt nõrku elektrilisi signaale. Kui inimese peal kasutatakse elektrišokirelva, siis ei suuda inimkeha enam eristada ajust tulevaid signaale elektrišokirelvast saadud elektrilöögist, mistõttu kogu keha motoorne tegevus on mõneks ajaks halvatud. Juhul kui elektrišokirelva genereeritud pulseeriv elektrisignaal imiteerib inimese aju saadetavaid elektrilisi signaale, sunnib see inimkeha lihaseid lühikese aja jooksul äärmuslikult palju energiat kulutama, mistõttu peale elektrilöögi saamist on inimene mõneks ajaks võimetu liikuma. Mõlemal juhul segatakse inimese aju poolt tulevaid elektrisignaale, mille tulemusena inimene ei ole võimeline enda liigutusi kontrollima ning tekivad järsud lihaste kokkutõmbed. Elektrišokirelvad ei põhjusta inimesele üldjuhul tõsiseid kehavigastusi, kuna pinge on küll suur, kuid voolutugevus on väike. Küll aga võib elektrišokirelva kasutamine põhjustada tõsiseid vigastusi või koguni surma inimestel, kellel esineb südame rütmihäireid või kes kasutab elektroonilisi südamerütmureid. Elektrišokirelvad halvavad sihtmärgi ainult nende õigel kasutamisel. Üldjuhul on vajalik tabada inimest torso piirkonda. Juhul kui elektrišokirelvaga tabatakse kätt või jalga, ei pruugi tulemus olla oodatav, kuna elektrivool kandub paremini edasi nendes keha piirkondades, kus keha elektriline takistus on kõige väiksem. Elektrišokirelvade genereeritud pinge väärtus on harilikult vahemikus 20 000 – 150 000 volti. Voolutugevus on enamasti ligikaudu 10 milliamprit. Pinge sagedus on enamikul mudelitel ligikaudu 60 Hz.
Joonisel on kujutatud võimaliku elektrišokirelva skeemi näidet. Selles skeemis muundatakse toiteallikast tulev 12-voldine alalisvool kõigepealt vahelduvvooluks, kasutades ostsillaatorit. Ostsillaatori ülesanne on tekitada antud juhul impulsspinget. Antud skeemis on ostsillaatori konstrueerimiseks kasutatud 555 timerit' ja passiivseid elemente (takistid, kondensaatorid). Kasutades transformaatorit muundatakse saadud vahelduvpinge kõrgema pingeväärtusega vahelduvvooluks. Kuna pingeväärtuste suhe transformaatori primaar- ja sekundaarmähisel on võrdeline voolutugevuste suhtega transformaatori primaar- ja sekundaarmähisel, siis mida suurem on pinge transformaatori sekundaarmähisel, seda väiksem on voolutugevus. Pinge tõstmiseks on skeemi lisatud ka 8-astmeline kondensaatoritel ning dioodidel põhinev pingekordisti. Sellise pingekordisti abil saavutatakse antud juhul pinge väärtus kuni 20 kilovolti. Taolise pingekordisti puhul tuleb arvestada muidugi sellega, et sisendisse antud vahelduvvool on väljundis muundatud pulseerivaks alalisvooluks. Pingekordisti kordistustegurit on võimalik suurendada, lisades kondensaatori-dioodide paare. Elektrišokirelva väljundiks on kaks eraldatud elektroodi, mis sõltuvalt elektrišokirelva tüübist ja mudelist paiknevad eri kohtades. Kui nende elektroodide vahele ühendatakse inimkeha ehk elektrijuht, siis hakkab elektrivool liikuma ühelt elektroodilt teisele, läbides inimese keha ja seejuures närvisüsteemi.
Gekolised
pisi|Noor [[india pantergeko ehk leopardgeko (Eublepharis macularius)]] pisi|[[India pantergeko ehk leopardgeko (Eublepharis macularius)]] Gekolised (Gekkota) on roomajate infraselts sisalikuliste alamseltsist (või alamselts).
Tunnused
Gekoliste ühisjooned on teiste sisalikuliste omast erinev kromosoomistik ja eriline lihas kõrva piirkonnas. Enamasti puudub sarnakaar. Keel on lihakas ja paks ega ole kaheharuline.
Arvukad öise eluviisiga gekolised suhtlevad helide abil.
Klassifikatsioon
Gekoliste infraseltsis on 7 retsentset sugukonda :
Kõik retsentsed sugukonnad peale pärajalglaste arvati veel hiljuti gekolaste sugukonda. On ka fossiilsed taksonid.
Perekondi on umbes 100 ja liike on teada üle 1000.
Päritolu
Üks varajasi gekolisi oli Ardeosaurus brevipes, kelle jäänused leiti juura liivakivilademetest Baierist.
Värvik
Värvik (Stropharia) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Kasesalu
Kasesalu on eesti perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasesalu 167 inimesel: 70 mehel ja 97 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kasesalu meeste puhul 1340. kohal ja naiste puhul 969. kohal.
Perekonnanimi Kasesalu oli kõige levinum vanuserühmas 85+ aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,19. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,87 inimest.
Nimede eestistamise käigus võeti 1935.–1940. aastal Kasesalu uueks nimeks kokku 83 korral, mille hulgas loobuti nimedest Birkenbaum, Birk, Krüppelmann ja Keldorf kolmel,	Arroson,	Bachmann,	Birkenthal,	Kasesaba,	Kasperg,	Kuurmann,	Märtsin, Treimuth kahel juhul. Lisaks loobuti ka nimedest	Götsch,	Hinrikmann,	Ibraham,	Indus,	Kabun,	Kiilstom,	Köbler,	Kookmann,	Kussem,	Orrik, Rääks, Sabalson,	Tassenberg jne.
Ära
"Ära" on Maimu Bergi 1999. aasta modernistlik romaan. Romaan ilmus üheaegselt nii eesti kui ka soome keeles.
Romaani tegevus toimub 1970.–1980. aastate Eestis ning hargneb peategelaste, tuntud kunstniku Ennu ja tema filoloogist abikaasa Tamara armastuse ja Eesti NSVst lahkumise ümber.
2000. aastal pälvis Maimu Berg romaani eest A. H. Tammsaare nimelise kirjanduspreemia.
Retseptsioon
Kirjanduskriitik Rutt Hinrikus on öelnud, et "Ära" on tihedas seoses Bergi varasema loominguga ning ka teostega, kus on käsitletud n-ö idaeurooplase fenomeni (näiteks Viivi Luige "Ajaloo ilu", Milan Kundera "Olemise talumatu kergus", Emil Tode looming).
Rohkelt on tõmmatud ka paralleele Maimu Bergi 1994. aastal ilmunud romaaniga "Ma armastasin venelast" ning romaani on peetud ka selle mõtteliseks jätkuks. Berg ise on märkinud, et romaane ühendab ajalooline taust ja tegelaste traagiline armastus.
Petseri klooster
pisi|Petseri klooster Petseri klooster (vene keeles Псково-Печерский монастырь 'Pihkva-Petseri klooster') on õigeusu mungaklooster Petseri linnas. Pühapaik on 16. sajandist olnud Setumaa traditsiooniline usukeskus ja palverännakute sihtkoht.
Kloostri ajalugu
pisi|Kloostri nimepäeval – Jumalaema Uinumise pühal pisi|Kloostri välismüür pisi|1521. aastast pärinev imettegev Jumalaema Uinumise ikoon, mida kantakse [[Jumalaema Uinumise pühal ristikäigus]] Kloostri asutamise ajaks peetakse 1473. aastat, mil pühitseti sisse Jumalaema Uinumise peakirik – koobaskirik, mille praegune fassaad pärineb 18. sajandist. Klooster tekkis jõe orgu liivakivipaljandis olnud looduslike koobaste kohale. Nende järgi on tulnud ka nimi: Печеры tähendab koopaid. Koobastes olid juba alates 14. sajandi lõpust elanud erakmungad. Kloostri asutajaks peetakse Tartu preestrit Joanni (munganimega Joona). Selle ümber kujunes aja jooksul asula (possaad), hilisem Petseri linn.
Klooster ehitati ulatuslikumalt välja 16. sajandi keskpaigas kloostriülem Korneliuse ajal (1529–1570), kes suri märtrisurma tsaar Ivan IV käe läbi. Liivimaa sõja alguses (1558–1565) rajati kloostri ümber müürid ning see muutus tähtsaks kaitseehitiseks, kuigi klooster asus orus, mis muutis selle kaitsmise küllaltki keerukaks. 16. ja 17. sajandil piirasid kloostrit korduvalt nii poolakad kui ka rootslased, kuid vallutada suutis selle vaid Poola kuningas Stefan Bathory 1581. aastal. Kloostrit kindlustati viimati Põhjasõja ajal, mil selle ümber rajati bastionid. Seejärel kaotas klooster sõjalise tähtsuse, sest Setumaa muutus piirialast Venemaa keisririigi sisepiirkonnaks.
Ehitiste hulka kuuluvad: liivakivisse ehitatud Jumalaema Uinumise koobaskirik (Успенская пещерная церковь, 1473) ja selle peale ehitatud Jumalaema Kaitsmise kirik (Покровская церковь, 1759), Suur kellatorn (Большая звонница, 1523), Jumalaema Kuulutamise kirik (Благовещенская церковь, 1541), Püha Nikolai väravakirik (церковь Николы Вратаря, 1565) Püha väravaga, kust algab nn Verine tee, Püha Laatsaruse kirik (Лазаревская церковь, 1800), Püha Miikaeli peakirik (Михайловский собор, 1827), Issanda Templisseviimise kirik (Сретенская церковь, 1870), varakamber raamatukoguga (ризница, 17. sajand), munkade elumaja, söögisaal (трапезная, 1896), kabel (1910), Püha kaev, Püha mägi, kus kasvab Püha tamm, samuti kivist Petseri kloostri ringmüür üheksa torniga.
Eesti Vabadussõja järel läks Petseri klooster Eesti koosseisu. Tänu sellele erinevalt Nõukogude Liidu alale jäänud õigeusu kloostritest Petseri mungakloostrit 1920.–1930. aastatel ei suletud. Ametlikult kloostri nime küll ei kasutatud, see tegutses kristliku tööühingu nime all. Saksa okupatsiooni ajal asus kloostris Petseri Gümnaasium, sest koolimajas oli laatsaret. 1944. aasta halduspiiride muutmise järel läks klooster Eesti NSV alt Vene NFSV alla ja on praegu de facto Venemaa territooriumil.
Peko ja Petseri pühapaik
Lauluema Anne Vabarna loodud regivärsilise eepose "Peko" nimikangelane, setude kuningas ja prohvet Peko on muuhulgas koopaerak, kes käib liivakoopas üksi paastumas ja palvetamas. Elupäevade lõpus tulevad talle surmamõtted ja ta palub seppadel taguda oma küljeluu koopia, mis jääks pärast tema surma rahvale mälestuseks. Rauast küljeluu peab valmis saama selleks ajaks, kui tema koopa kohale ehitatakse klooster. Essu (Jeesus) ja Maarja saadavad Pekole unenäo, mis näitab tulevikku. Seejärel peab Peko rahvale mäejutluse, kus ta ennustab tulevasi sündmusi. Kui rahvas on ära läinud, lööb Peko oma kiiora (tammepuust sõjanuia) maasse. Kiiorast kasvab tammepuu, selle okstesse lendavad linnud ja Peko peab neile jutlust. Tammega hüvasti jättes ütleb Peko, et tamm peab seal seisma kuni maailma lõpuni. Siis läheb Peko oma koopasse magama ja jääb igavesse unne. Koopa kohale ehitatakse Petseri klooster.
Anita Anand
pisi Anita Indira Anand (sündinud 1. jaanuaril 1967 Kentville'is Nova Scotia provintsis) on Kanada jurist ja poliitik. Ta kuulub Liberaalsesse Parteisse ja on 26. oktoobrist 2021 Kanada kaitseminister. 2019. aastast on ta Kanada parlamendi alamkoja saadik.
Varem töötas ta Toronto Ülikooli professorina.
Anand on lõpetanud Oxfordi Ülikooli. Ta räägib inglise, tamili ja prantsuse keelt. Ta on abielus ja nelja lapse ema.
Domilson Cordeiro dos Santos
Domilson Cordeiro dos Santos (tuntud enam nime Dodô järgi; sündinud 17. novembril 1998 Taubatés) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Fiorentina.
Ta alustas jalgpalli mängimist kodulinnaklubis Esporte Clube Taubaté. 2014. aastal liitus ta Coritibaga, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 2016. aastal.
2017. aasta novembris sõlmis ta lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Donetski Šahtar. Hooajal 2018/19 oli ta laenul Portugali kõrgliigaklubis Vitória de Guimarães.
2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Fiorentinaga.
Aastatel 2015–2020 mängis Dodô Brasiilia noortekoondistes.
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas (inglise Nordic Library at Athens, kreeka Βιβλιοθήκη των Βορείων Χωρών στην Αθήνα) on rahvusvaheline arheoloogiaraamatukogu Ateenas.
Põhjamaade Raamatukogu Ateenas loodi 1996. aastal Taani Instituudi Ateenas, Soome Instituudi Ateenas, Rootsi Instituudi Ateenas ja Norra Instituudi Ateenas ühisettevõtmisena.
Raamatukogus on 40 000 peamiselt Kreeka klassikalise arheoloogia ning Vana-Kreeka ajalugu religiooni käsitlevat trükist.
Raamatukogus säilitatakse ka kreeka-ameerika luuletaja ja kunstiajaloolase Nicolas Calasi (1907–1988) arhiivi ning luuletaja Konstantínos Kavafisega (1863–1933) seotud materjale, mille annetas asutusele 2005. aastal Rootsi konsul Kreetal Finn Ståhl.
Kilpkonna galerii
Kilpkonna galerii oli kunstigalerii Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Tallinna tänav 2b.
Nigerik
Nigerik (Tubaria) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
TE
TE võib tähendada järgmist:
Te võib tähendada järgmist:
Transilvaania saksi murre
See murre arenes välja Transilvaanias (tänapäeva Rumeenia keskosas) 12. sajandil Ungari Kuningriiki elama kolinud sakslaste, flaamide ja valloonide ringkondades.