cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Petteri Lindbohm
2014. aasta märtsis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Bluesiga. Põhja-Ameerikas mängis Lindbohm seejärel neli hooaega, peamiselt American Hockey League'i klubis Chicago Wolves. Aeg-ajalt mängis ta ka Bluesi meeskonnas NHL-is.
2018. aasta juulis sõlmis Lindbohm lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Lausanne HC. 2020. aasta juulis siirdus ta EHC Bieli.
2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Frölundaga.
2019. aastal tuli Lindbohm Soome jäähokikoondisega maailmameistriks ja 2022. aastal olümpiavõitjaks.
Laibu laht
Laibu laht (keskkonnaregistri koodiga vee2070420) on järv Saaremaa vallas Oju külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1589 m.
Valguspult
Valguspult on elektrooniline seade, millega on võimalik juhtida mitut valgusseadet korraga. Valguspulti kasutatakse enim teatris ja kontsertidel, kus valguskujundaja saab selle abil luua valguspilte ja efekte.
Valguspuldid kontrollivad valgusregulaatorit hämardit ehk dimmerit, mis muudab valgustite lampi läbiva voolu tugevust. Paljud tänapäeva valguspuldid oskavad juhtida ka liikuvaid valgusteid (liikuvpea prožektor), tossumasinaid ja muid eriefektiseadmeid (nt laserid).
Valguspult annab korraldusi seadmetesse, kasutades selleks DMX 512 signaali (USITT DMX 512 on standard, mille töötasid välja United States Institute for Theatre Technology). Tänapäeval kasutab enamik tootjad DMX 512 protokolli.
Valguspultide tüübid
Valguspulte on erinevaid. Tootjad keskenduvad eri turgudele, luues puldi, mida on mugavaim kasutada just selles valdkonnas, milleks see on loodud. Valguspultide eesmärk on kõigil aga sama: võimaldada kasutajal seadmeid juhtida võimalikult mugavalt.
Konventsionaalsed konsoolid
Konventsionaalsed konsoolid on kõige lihtsama ülesehitusega valguspuldid. Sellega on võimalik juhtida konventsionaalsete prožektorite valgusintensiivsust. Tüüpiliselt on valguspuldil reguleerimishoovad (inglise fader), millega saab reguleerida ühe või mitme valgusseadme intensiivsust. Mõned puldid on ka programmeeritavad, võimaldavad luua valguspiltide kogumiku (inglise cue stack), mida saab järgemööda maha mängida.
Memory board kontrollerid (mälupõhised kontrollerid)
Mälupõhise kontrolleriga saab valguspilte digitaalselt salvestada. Konsoolil on kasutajaliides, mille abil saab programmeerida valguspilte ja juhtida valgusseadmeid. Puldil on lisaks ekraan, arvukalt manuaalseid fader nuppe, mida on võimalik programmeerida juhtima ühte kanalit või kanalite gruppe. Need omadused aitavad säästa aega ja vähendada vigade riski, samuti võimaldab see programmeerida jooksvalt reaalajas.
Melach
Melach on jõgi Tiroolis Austrias Innsbrucki ringkonna lääneosas, Inni lisajõgi.
Melachi pikkus on 23,4 km. See moodustub mitme väiksema oja liitumisel Lüsener Fernerkogeli jalamil. See voolab läbi Griesi ja Sellraini külade ning suubub Unterperfussi ja Kemateni vahel paremalt Inni.
Valguspult
Personaalarvuti põhised kontrollerid
Personaalarvuti põhised kontrollerid põhinevad samal tarkvaral nagu eelnimetatud valguspuldid. Arvutist saab tarkvara kaudu valgusteid juhtida USB-st üle DMX-i mineva ülemineku abil. Arvutipõhises kontrolleris saab visualiseerimistarkvara abil eelnevalt programmeerida valguspilte ja salvestatud faile hiljem valguspuldis avada. See võimaldab valguskujundajal valmistuda eesseisvaks tööks. Paljud tootjad pakuvad arvutite peale samasugust tarkvara nagu on nende valguspultidel.
Maahingaus
Pärimuse järgi on see nii suur püha, et sel päeval ei kasva isegi rohi ja lind ei tee pesa.
Sel päeval on kehtinud ranged töökeelud ning austav käitumine maa ning looduse suhtes. On olnud keelatud murda oksi, kitkuda rohtu, teha puid või muul moel elavasse loodusesse puutuda. Samuti on olnud keelatud paljud talutööd, eriti kudumine, õmblemine, aga ka müra tekitamine. Päeva on tuntud ka piksepühana.
Maahingaus langeb ajaliselt kokku taevaminemispühaga.
Leida Johanson
Leida Mercedes Johanson (sündinud Leida Mercedes Ant; 17. juuli (vkj)/ 30. juuli 1911 Tallinn – 29. detsember 2003 Tallinn) oli eesti jurist.
Ta õppis aastail 1935–1940 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.
Ta oli II Riigivolikogu valimistel demokraatlike ja rahvuslike jõudude kandidaat 5. valimisringkonnas (NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu vastaskandidaat).
Prototeadus
Prototeadus ehk eelteadus (inglise protoscience) on mingi uus teadus, mis püüab saavutada teaduslikkust (inglise legitimacy) aga pole veel seda saavutanud. Sellepärast ei saa prototeadust samastada tegeliku teadusega.
Prototeadus erineb pseudoteadusest adekvaatse teaduse standardpraktikate poolest (inglise standard practices of good science), nagu valmisolek kummutamisele uute tõendite leidmisel või asendumisele uue paremini ennustava teooria tõttu.
Aimeric de Peguilhan
Aimeric de Peguilhan (u 1170 – u 1230) oli Provence'i trubaduur.
Elukäik
Tema eluloo (vida) järgi oli ta Toulouse'i riidekaupmehe poeg (Peguilhan on küla Haute-Garonne'i departemangus Saint Gaudensi lähedal). Aimeric oli rändmuusik, kes teenis oma elu jooksul õukondades Lõuna-Prantsusmaal, Hispaanias ja Põhja-Itaalias. Tema esimene patroon arvatakse olevat Toulouse'i krahv Raimon V, ta jõudis elu jooksul olla Guilhem de Berguedani, Béarni vikondi Gaston VI, Comminges' krahvi Bernard IV, Aragoni kuninga Pedro II, Kastiilia kuninga Alfonso VIII, Montferrat' markkrahvi Guillaume IV, Malaspina markkrahvi Guilhemi ning Azzo VI ja Beatrice d'Este teenistuses.
Looming
Aimeric de Peguilhani loomingust on säilinud 54 teksti, kuus neist meloodiaga : Enamik tema loodust on kantsoonid, on ka mõned tentsoonid (partiimenid) ja sirventeesid. ning neli või viis planh'i.
Nekrassovka
Nekrassovka on Moskva rajoon (munitsipaalringkond), mis kuulub Kagu haldusringkonda. Rajoon koosneb 1956. aastal Moskvaga liidetud alevist, mis 2011. aastani oli eksklaav Moskva oblastis. 28. septembril 2011 liideti Nekrassovkaga nn Ljubertsõ väljad Ljubertsõ linnast põhjas, mis eraldasid Moskvat Nekrassovkast.
Suve tänav (täpsustus)
Suve tänav on mitmes Eesti asulas.
Uuemõisa oja
Uuemõisa oja (ka Juurika jõgi) on oja Läänemaal Haapsalu linnas Herjava, Kadaka, Rohense ja Uuemõisa külas. Üle oja kulgeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Oja hajub roostikus, selget suubumiskohta ei ole.
Kaido Veermäe
Kaido Veermäe (sündinud 1. novembril 1971 Tallinnas) on eesti näitleja ja filmirežissöör.
Uuemõisa oja
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Kaido Veermäe
Ta lõpetas aastal 1992 Jakob Westholmi Keskkooli ning aastal 1996 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (17.lend).
Vestlusanalüüs
Vestlusanalüüs (lühend VA) ehk konversatsioonianalüüs on kvalitatiivne uurimismeetod salvestatud interaktiivse keelekasutuse uurimiseks. Vestlusanalüüs on sotsiaalse vastastikuse suhtlemise uurimine, mis hõlmab nii verbaalset kui mitte-verbaalset käitumist. Keskendutakse igapäevasele tavavestlusele ning kirjeldatakse keelt just nii nagu inimesed seda tegelikult kasutavad. Kuigi uurimismeetodi nimigi vihjab, et analüüsi keskmes on igapäevavestlused, on seda meetodit kohandatud ülesandepõhise ja institutsionaalse suhtluse uurimisele; näiteks arsti vastuvõturuumi, kohtu, telefoni abiliini ja massimeedia vestluste uurimiseks.
Eesti Hümnoloogia Selts
Eesti Hümnoloogia Selts (lühend: EHS) on aastal 2001 asutatud selts. Kustutatud (16.10.2013).
Vestlusanalüüs
Ehkki eranditel on vestlusanalüüsis oluline koht, tegelevad vestlusanalüütikud suuremalt jaolt vestluskäitumise regulaarsete mustrite välja selgitamisega. Eesmärgiks on anda struktuuriliste tunnuste süstemaatiline kirjeldus. Tegemist on mikroanalüüsiga ning tabamaks väiksemaidki detaile, kasutatakse uurimismaterjaliks salvestatud kõnet (või transkribeeritud teksti).
Eesti Hümnoloogia Selts
EHS kutsuti ellu, et ühendada inimesi, kes huvituvad kirikulaulu praktikast, teooriast ja ajaloost.
Vestlusanalüüs
Inspireeritud Harold Garfinkeli etnometodoloogiast ja sotsioloogilt Erving Goffmani vastastikuse suhtlemise korrapära kontseptsioonist, arendati vestlusanalüüs välja 1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses. Vestlusanalüüsi algidee autoriks peetakse sotsioloog Harvey Sacksi (1935–1975), kuid koos temaga nimetatakse vestlusanalüüsi rajajateks ka Emanuel Schegloffi ja Gail Jeffersoni. Sacks sai tõuke oma 1960. aastate alguse vestlusanalüüsi loenguteks Erving Goffmanilt, kelle panus vestlusanalüüsi arenemisele on korrapära uurimine igapäeva vestlustes. Nii Sacks kui Schegloff olid Goffmani üliõpilased. Tänapäeval kasutatakse vestlusanalüüsi sotsioloogias, antropoloogias, keeleteaduses ja psühholoogias.
Eesti Hümnoloogia Selts
EHS on Rahvusvahelise Hümnoloogia Ühingu (IAH) kollektiivliige.
Kaido Veermäe
Ta oli aastatel 1996–1997 Vanalinnastuudio näitleja. Aastatel 1996–2000 oli ta agentuuri Kontuur Leo Burnett reklaamikirjutaja ning aastatel 2000–2002 loovjuht. 2002–2017 oli ta Rudolf Konimois Filmi režissöör.
Vestlusanalüüs
Põhistruktuur
Vestlusanalüüsi järgi jaguneb iga dialoog kõnevoorudeks ehk voorudeks (ingl turn), mis on ühe kõneleja jätkuv häälesolek. Arvuti vahendusel aset leidvate kirjalike dialoogide puhul on vooruks ühe kirjutaja tekst kuni teksti sisestamiseni. Kui teine ei vasta, võib kirjutaja enamus arvutisüsteemides luua kohe ka uue vooru ja selle sisestada. Ehkki suhtluse ideaaliks on voorude vaheldumine, võivad reaalsetes dialoogides kaks või enam järjestikust vooru kuuluda ühele kõnelejale või kirjutajale. Vestlus on struktureeritud voorudeks, mis koosnevad ühikutest, millest nad on konstrueeritud ehk niinimetatud vooruehitusüksustest (ingl turn constructional units, lühend TCU). Vooruehitusüksuseid nimetatakse lausungiteks (ingl utterance). Iga voor sisaldab ühe või mitu lausungit. Suulise keele puhul on lausungi piirid eelkõige intonatsioonilised, aga ühtlasi ka grammatilis-pragmaatilised. Kirjalikes dialoogides võivad lausungi piiri tähistada erinevad kirjavahe- ja lauselõpumärgid, kuid iga kirjavahemärk ei ole veel lausungi piiri tähiseks. Lausungile on vastavuses üks või mitu dialoogiakti (ingl dialogue act, lühend DA). Dialoogiakt on see, mida inimesed keele abil teevad, näiteks küsivad, vastavad, annavad infot, tervitavad jne. Vooruehitusüksus on kas sõna, fraas, osalause või lause. Korraga esitatakse üks neist vooruehitusüksustest ja pärast seda eksisteerib vooruvahetuskoht ehk voorusiirdekoht. Oluline on rõhutada, et vooruvahetuskoht ei ole sünonüüm sõnale "paus". Tüüpiliselt on teineteisele järgnevatel kõnevoorudel erinevad autorid, kuid ühele inimesele võib kuuluda samuti kaks või enam üksteisele järgnevat vooru (näiteks kui teine kõneleja ei võta talle pakutavat vooru, võib esimene kõneleja alustada taas oma kõnevooru). Vestlusanalüüsi järgi on verbaalse suhtluse oluline omadus organiseeritus järjenditena ehk sekventsidena (ingl sequence). Sekventsiaalsus tähendab seda, kuidas üksteisele järgnevad kõnetoimingud liituvad üksteisega ja milliseid üksteisega seotud tegevuste järjendeid nad moodustavad. Näiteks osa kõnevoore ühenduvad naabruspaarideks (ingl adjacency pairs, lühend AP), aga teised jäävad vabadeks kõnevoorudeks. Niisiis on mõiste naabruspaar sekventsisüsteemi keskne mõiste. Naabruspaarid on vestluse organiseerimise fundamentaalsed ühikud, mida iseloomustavad viis omadust:
Kaido Veermäe
Ta on mänginud telelavastustes ("Ma armastasin sakslast", 1998), filmides ("Öine navigatsioon", 1998; "Agent Sinikael", 2002 ja "Idioot", 2011). Ta on mänginud ka seriaalides ("Wikmani poisid", 1995; "Ohtlik lend", 2006; "Tuulepealne maa", 2008 ja "Kodu keset linna", 2010–2011).
Vestlusanalüüs
Põhistruktuur
Kommunikatsiooni ideaaliks on probleemideta sorav kahekõne, kuid tegelikkuses juhtub seda harva. Just sel põhjusel vajatakse parandusmehhanisme (ingl. repair organization või organization of repair). Eesti keelde on seda mõistet tõlgitud ka kui parandusliigendus, parandusprotsess, samuti avalik formuleerimine ja pindformuleerimine. Probleeme võivad põhjustada suhtlemises mitmesugused asjaolud, näiteks keelelised parandused või lausungi osaline või täielik mitte-kuulmine. Suhtlusprobleemide lahendamiseks on keeles kasutusel parandusmehhanismid, mis määravad, kes algatab paranduse ja kes viib läbi ning vastavalt sellele toimub kas vooru edasilükkamine või ümbertegemine.
Parandused jagunevad neljaks alaliigiks:
Partneri algatatud parandustele peab alati eelnema probleemi sisaldav voor ehk voor, mis põhjustab partneri algatatud paranduse. Sellist vooru nimetatakse probleemvooruks (ingl trouble source või repairable). Oluline on silmas pidada, et parandusalgatust ei pea põhjustama viga, piisab kui voorus on midagi, mis vooru vastuvõtja jaoks on probleemne. Tüüpiliselt järgneb partneri algatatud parandusele paranduse läbiviimine (ingl repair), kuid vahel võib see ka puududa. Parandamist on nimetatud ka korrigeerimiseks (ingl correction). Selle teema üks käsitlejatest, nimelt Parson, on rääkinud välise kontrolli (ingl external control) mõistest, mis on kontroll teiste poolt. Korrigeerimise mõistet mainivad ka Schegloff, Jefferson, Sacks, kuid ise kasutavad paranduse läbiviimise (ingl repair) mõistet, sest korrigeerimise all on tavaliselt mõistetud vea või eksimuse asendamist sellega, mis on korrektne. Ent nemad mõistavad selle all midagi hoopis laiemat, näiteks õige sõna otsimist mälust.
Dialoogi olemuse aluseks on vooruvahetus (ingl turn-taking) Kui ei eksisteeriks voorude vaheldumist, ei saaks me rääkida dialoogist. Vooruvahetusest rääkides on ideaaliks olukord, kus üks inimene räägib korraga. Sacks, Schegloff ja Jefferson on sõnastanud vooruvahetuse 14 reeglit, mis kehtivad igas vestluses:
Sacks, Schegloff ja Jefferson kinnitavad oma teises reeglis, et enamasti räägib üks inimene korraga, kuid alati ei ole see nii. Mõnikord esineb näiteks katkestamisi, mis võivad olla tingitud võimusuhetest. Tegemist võib olla ka koostööga, tagasiside andmisega vms-ga. Pausid nii vooru sees kui voorude vahel kannavad samuti erisuguseid funktsioone ja võivad anda vihjeid selle kohta, mis parasjagu vestluses toimub, nii võivad pausid märku anda viisakusest või olla vihje millegagi nõustumiseks või keeldumiseks.
Tegelikult ei ole pausid üldse kuigi kasulikud selle määratlemisel, et rääkija vaheldub. Enamus kõneleja vahetustest esinevad ilma tuntava pausita kohe pärast esimesena rääkija vooru, ja tegelikult lausa tajutavaid pause pärast vooru tõlgendatakse kui vastastikust suhtlusprobleemi.
Vooruvahetuse teemaga on seotud pealerääkimise (ingl overlapping) mõiste. Pealerääkimine ei ole tavaliselt tingitud sellest, et vestluspartnerid ei kuule teineteist ja seetõttu eiravad üks-rääkija-korraga-reeglit. Isegi vastupidi, on leitud väga detailset korrapära pealerääkimiste juhtumistest. Eelistatuse (ingl preference) mõiste on seotud naabruspaari mõistega, sest eelistuse all mõeldakse eelistatud järelliiget. See tähendab, et ei leidu üksnes erinevad viisid vastamiseks ehk erineval moel sõnastatud lausungid, vaid ühtlasi ka eelistatud järelliikmed. Näiteks on eneseparandus vestluses eelistatud ja suhtluspartneri algatatud parandus on mitte-eelistatud. Anthony Liddicoat on välja toonud eelistatud kõnevooru esinemise kohta järgnevad andmed:
Schegloff eristab kahte põhilist eelistuse avaldumist strukturaalses reeglipärasuses, üks on seotud vooru ülesehitusega, teine tegevuse iseloomuga. Need on: Raymond soovitab lisaks eelnimetatud kahele eelistusele tüübi-kooskõla eelistust. Vastus jah/ei küsimusele on tüübi kooskõla eelistus; ja sellele mittevastav käitumine on mitte-kooskõla.
Põhiline erinevus eelistuste organiseerituses on see, et vastavalt kontekstile on teatud tegevused välditud või neid teostatakse hilinemisega, samas teised tegevused on tavapäraselt esitatud kohe või ainult väikese hilinemisega.
Küsimuse sõnastusest on mõnikord võimalik välja lugeda eelistatud või eeldatud vastus. Näiteks küsimused "Ega sa ei saa kinno tulla?" ja "Kas sa saad tulla või on sul miski muud teoksil?" eeldavad eitust. Ennastlaitvad hinnangud ja komplimendid eeldavad pigem mittenõustumist kui nõustumist. Ennastlaitvate hinnangute puhul on isegi viivitav vastus ehk siis paus enne ümberlükkamist ebasoovitav vastus ehk solvavalt mõjuv vastus – seda isegi siis, kui lausung on muidu ootuspärase sisuga.
Vestlusanalüüsi rakendamine teistes valdkondades
Kuigi üldiselt kasutatakse vestlusanalüüsi lingvistilistes teadustöödes, on sellel ka praktiline väljund. Vestlusanalüüsi võib jagada kaheks suunaks: Puhta vestlusanalüüsi ehk traditsioonilise analüüsi puhul on eesmärgiks analüüs kui asi iseenesest. Rakenduslik vestlusanalüüs seevastu on seotud mõne teise teadusharuga ja seda kasutatakse mingi praktilise huvi tõttu, näiteks inimese ja arvuti vahelise suhtluse kohta info saamiseks sooviga kasutada neid teadmisi reaalsetes rakendustes.
Viimastel aastakümnetel on vestlusanalüüsi hakatud rakendama lisaks keeleteadusele ka näiteks feminismi ilmingute uurimisel või kasutatud koos teiste teooriatega, näiteks koos rühmakuuluvuse kategoriseerimise analüüsiga (ingl Membership Categorization Analysis, lühend MCA). Rühmakuuluvuse kategoriseerimise analüüs on mõjutatud vestlusanalüüsi rajaja Harvey Sacksi töödest, eriti tema tööst rühmakuuluvuse kategoriseerimise mehhanismidest.
Try Again
"Try Again" on USA rhythm and blues 'i laulja Aaliyah' esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
Lugu on läbi aegade esimene Billboard Hot 100 popmuusikaedetabeli esikohalugu, mis jõudis sinna üksnes tänu raadiole ilma ühtegi singlit müümata.
Uuemõisa oja
Uuemõisa oja keskkonnaregistri kood on VEE1105200.
Try Again
See lugu on ka filmi "Romeo Must Die" (2000) soundtrack.
Video
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Try Again (Aaliyah song) seisuga 1.04.2015.
Eksoteeria
Eksoteeria ehk eksoteerika on esoteerikale vastandatav koondmõiste selliste asjade, nähtuste jaoks, mis on välised (s.t ei lähtu kellegi isiklikust kogemust), kõigile avatud teadmised.
Tartu Püha Vaimu kirik
Tartu Püha Vaimu kirik (kasutatud ka nimekuju Tartu Pühavaimu kirik) oli Tartus Laial tänaval linnamüüri ääres Vene värava juures paiknenud keskaegne kirik.
Pühavaimu kirik oli tõenäoliselt ühelööviline, võlvitud, ilma koorita, väikese nurgatorniga.
Kollane bisporell
Kollane bisporell (Bisporella citrina) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Kasvab lehtpuude surnud okstel ja tüvedel. Eestis on ta väga sage.
Makarios II
Makários II (kreeka Μακάριος Β΄, ilmaliku nimega Michaíl Charalámpous Papaïoánnou (kreeka Μιχαήλ Χαραλάμπους Παπαϊωάννου); 1870 Pródromos – 28. juuni 1950 Nikosia) oli aastatel 1947–1950 Küprose Õigeusu Kiriku peapiiskop.
Ta sündis Küprose saarel Pródromose külas. Ta õppis usuteadust Istanbulis ja Chalki seminaris, lisaks õppis ta Genfis prantsuse keelt. Aastal 1912 liitus ta vabatahtlikuna Kreeka armeega, teenides seal kaplanina.
Aastal 1917 sai temast Kyrenia piiskop. Oma piiskopkonnas seadis ta sisse tava, mille kohaselt vaimulikud iga kolmeteistkümnenda palga oma kihelkonna vaimuliku teenistuse heaks annetasid.
Aastal 1931 aset leidnud rahutuste järel saadeti ta maalt välja, seejärel jäi ta teise maailmasõja lõpuni Ateenasse. Aastal 1946 pöördus ta kodumaale tagasi ja järgmisel aastal valiti ta Nova Justiniana ja kogu Küprose peapiiskopiks.
Ametis olles asutas ta Nikosiasse vaimuliku seminari. Ta suri aastal 1950 ja maeti järgmisel päeval. Ta oli viimane Küprose peapiiskop, kes maeti saare kombe kohaselt istuvana.
Pärnu Eesti Kodanike Komitee
Pärnu Eesti Kodanike Komitee asutati 24. mail 1989. Komitee registreeris 38 661 Eesti Vabariigi kodanikku ja 1589 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.
Komitee koosseisu kuulusid:
Sauelaht
Sauelaht (keskkonnaregistri koodiga vee2070440) on järv Saaremaa vallas Kiirassaare ja Rootsikülas. Veekogu pindala on 13,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1916 m.
Fabienne Suter
pisi|Fabienne Suter (2009) Fabienne Suter (sündinud 5. jaanuaril 1985 Sattelis) on Šveitsi mäesuusataja.
Suter kuulus Šveitsi võistkonda, kes sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres pronksmedali meeskonnavõistluses. Individuaalselt sai ta ülisuurslaalomis 11. koha ja suurslaalomis 13. koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is oli Suter Alpi kahevõistluses kaheksas ja ülisuurslaalomis üheteistkümnes. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta suurslaalomis 4. koha, kiirlaskumises 5. koha, Alpi kahevõistluses 6. koha ja ülisuurslaalomis 13. koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis oli Suter ülisuurslaalomis kaheksas ja kiirlaskumises kolmeteistkümnes.
Maailma karikavõistluste etapivõidud
Fanienne Suter on osalenud ( <FONT COLOR=Purple>seisuga 24. jaanuar 2015</FONT> ) 193 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 20 korral, neist 4 etappi on ta võitnud.
Kretingalė
Kretingalė (saksa keeles läbi aegade Adlig Crottingen, Neu-Krottingen, Deutsch Krottingen) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Kretingalė valla halduskeskus. Alevit läbib Kretinga ja Klaipėda vaheline raudtee.
Ajalugu
Kretingalėt mainitakse esimest korda aastal 1253. XVII sajandil sai asulast kihelkonnakeskus. Aastal 1652 püstitati sinna kabel, kirik valmis küll alles aastal 1741. XIX sajandil sai asulast üks raamatute salakaubaveo keskuseid. Aastal 1892 valmis raudtee. XX sajandi esimesel poolel oli osa Memeli piirkonnast. Kuni aastani 1920 kutsuti asulat leedu keeles ka Naujoji Kretinga.
Svetlana Krivonogihh
Svetlana Krivonogihh (vene keeles Светлана Александровна Кривоногих; sündinud 10. märtsil 1975 Leningradis) on Venemaa ettevõtja, endine poekoristaja, Juri Kovaltšuki ärikaaslane ning president Putini tuttav ja 2003. aastal sündinud (väidetavalt ühise) tütre Jelizaveta ema.
Tema nimi sai laiemalt tuntuks seoses ICIJ-i poolt 2021. aasta oktoobris avaldatud Pandora toimikutega.
Ecuadori pass
pisi|Ecuadori kodaniku pass Ecuadori kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Ecuadori kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Selle annab Andide Rahvaste Ühendus ja see on Andide passi tüüp. Ecuadori passi väljastatakse tavaliselt 6 aastaks ja selle eelis on mitme Lõuna-Ameerika ja Kesk-Ameerika riigi, samuti Venemaa ja Hiina „viisavaba” staatus.
Viru Maavalitsus
Viru Maavalitsus oli Viru maakonna kohaliku omavalitsuse asutus Rakveres.
1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsus “Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud. Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta.
Eesti Vabadussõja ja Eesti Töörahva Kommuuni perioodil tegutses Viru Maavalitsus Tallinnas. Rakveres sai maavalitsus oma põhitegevuse juurde asuda 16. jaanuaril 1919. aastal. Maakonnavalitsus oli maakonnanõukogu täidesaatev organ, mis koosnes vähemalt kolmest liikmest ja sekretärist. Maakonnavalitsuse asjaajamine jagati osakondade vahel, mis moodustati vastavalt vajadusele. Maakonnanõukogude kodukord soovitas moodustada administratiiv-, majandus-, haridus-, tervishoiu- ja veterinaaria-, teede- ja side-, töö- ja hoolekande- ning põllumajandus- ja toitlusosakonna. Maakonnanõukogude ülesandeks oli kõikide maakonna omavalitsusse puutuvate asjade otsustamine täidesaatvate organite valimine ja järelevalve nende tegevuse üle, maakonnavalitsuse esitatud eelarve läbivaatamine.
Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, ning tegutsesid ajutised maavalitsused. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi taasasutati maakonnaomavalitsused. § 1. kohaselt olid Vabariigi maakonnad: Harju, Järva, Lääne, Petseri, Pärnu, Saare, Viljandi, Tartu, Valga, Viru ja Võru maakond. 1938. aastal valiti uued maavolikogud, ja maavolikogude valijateks oli vallavanemad ja kolmanda astme linnavanemad. Valimistest võtsid osa kõik vallavanemad ja kolmanda astme linnade, välja arvatud maakonnalinnade, linnavanemad. Maavolinike arv kõigus 11 kuni 25, olenevalt maakonna suurusest, kusjuures üks maavolinik iga 5000 elaniku kohta. Maavolinike arv oli: Harjumaal 18, Järvamaal 11, Läänemaal 14, Petserimaal 11, Pärnumaal 15, Saaremaal 11, Tartumaal 21, Valgamaal 11, Viljandimaal 12, Virumaal 22, Võrumaal 15. Valimisi ei peetud ainult Petserimaal, kuna kõik 11 vallavanemat pääsesid valimata maavolikogusse.
1924. aasta maakonnanõukogu valimistel said Viru Maakonnanõukogu liikmeteks: Põllumeeste kandidaatide nimekirjast: 1. Toomel, Aleksander, Rakwere linn; 2. Malla, August, Porkuni; 3. Pajos, Karl, Rakwere wald; 4. Stein, Rudolf, Haljala; 5. Orro, Johannes, Mäetaguse; 6. Blaubrik, Karl, Rakwere linn; 7. Holberg, Juhann, Tallinn. Asunikkude, riigirentnikkude ja wäikepõllupidajate kandidaatide nimekirjast: 1. Liiw, Peeter, Kalwi; 2. Link, Juhan, Rakwere linn. Tööerakonna kandidaatide nimekirjast: 1. Juhkam, Mihkel, Rakwere linn; 2. Treiberg, Waldek, Wihula. Wähemusrahwaste ühendatud kandidaatide nimekirjast: 1. Sautin, Wasili, Wasknarwa; 2. Wrangell, Hans, Roela. Asunikkude, riigirentnikkude ja wäikepõllupidajate (ühine demobiliseeritud sõjawäelastega) kandidaatide nimekirjast: 1. Köster, Oskar, Rägawere; 2. Waher, Jaan, Rägawere; 3. Kütt, Alfred, JärwaKõnnu; 4. Rüütel, Alfred, Porkuni; 5. Penno, Rudolf, Undla. Wene kandidaatide nimekirjast: 1 Senkin, Paul, Naroowa. Eesti sotsiaaldemokraatlise tööliste partei ja Iseseiswa sotsialistliku töölispartei liidu kandidaaitide nimekirjast: 1. Wirma, Karl, Tallinn. Töörahwa ühise wäerinna kandidaatide nimekirjast: 1. Hansen, August, Tallinn.
8. märtsil 1940. aastal valisid Virumaa valla- ja linnavanemad Viru maavolikogu ja maavolinikeks valiti: Joh. Otson (Raja), Heinrich Kübarsepp (Undla), Evald Etverk (Vihula), K. Elhi (Vohnja), J. Ups (Sõmeru), M. Ager (Kunda), A. Poom (Vao), J. Jõemets (Paasvere), J. Viirmaa (Salla), E. Maide (Rakvere), A. Pall (Küti), Ed. Keinaste (Rägavere), K. Innos (Erra), J. Eero (Lüganuse), A. Arju (Tärivere), E. Sibrik (Illuka), F. Samuel (Kohtla), A. Leitsmaa (Jõhvi), A. Reinsalu (Alutaguse), V. Annus (Vaivara) ja Kalju Otu (Kunda linn). .
17. jaanuarist 1941 moodustati maavalitsuse asemel Virumaa TSN Täitevkomitee, kuid 1941. aasta augustis Viru Maavalitsuse tegevus taastati ning see töötas 1944. aasta sügiseni.
Coming Back to You
"Coming Back To You" on Kanada laulja ja laulukirjutaja Leonard Coheni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Laul ilmus tema 1984. aasta albumil "Various Positions".
Harry Malm
Elulugu
Harry Malm sündis 22. juunil 1897 Tallinnas raudtee töödejuhataja neljalapselises peres. Ta õppis Oleviste kirikukoolis (1907–1911) ja poisslastele mõeldud Hansakoolis. Pärast kuut klassi algharidust pidi ta kooli pooleli jätma, kuna tal tuli oma õdede-vendade eest hoolt kanda. 1914. aastal asus ta tööle "Volta" vabrikus joonestajaõpilasena ja lõpetas õpingud 1916. aastal. Pärast seda töötas ta muuhulgas Raudteevalitsuses ja hiljem Haridusministeeriumi Muinasvalitsuse asjaajajana. 1921. aastal kutsus kirjanik Jaan Lintrop ta oma asutuse reklaamiosakonda tööle, kus Malm töötas kuni 1934. aastani. Tänu Lintropile puutus esimest korda kokku Parikaste tegemistega ja sellest sai alguse ka tema fotograafiahuvi.
pisi|Harry Malm. Tänaval ja Tänavavaade 1926
Tähtsus Eesti fotograafia ajaloos
Kui Eesti Vabariigi aegadel (1918–1940) nn "kunstiline fotograafia" institutsionaliseerus erialaklubidesse – siis tähendas see paraku ka seda, et teemakohased arutelud toimusid lõviosas vaid nendesamade asjaosaliste endi kitsas ringis. Kui 19. sajandil olid harvade fotoalaste diskussioonide areeniks ennekõike ajalehed ja nn elustiili ajakirjad, siis nüüd hakkasid olulised käsitlused ilmuma fotoklubide näituste kataloogides ja erialases perioodikas. Sellise lava lõi ennekõike Harry Malm, kes publitseeris aastatel 1926–1932 Eesti Foto Almanakki ja aastatel 1930–1931 ajakirja "Fotokunst". Esimest on sakslased pidanud ainukeseks eestikeelseks fototeatmikuks.
Tegevus Eesti Foto Klubis ja Tallinna Fotoühingus
18. veebruaril 1921 registreeriti ametlikult Eesti Foto Klubi, kuhu kuulusid Johannes Parikas, Peeter Parikas, August Thomson, Richard Olbrei ja Johannes Mülber. Varem polnud Eestis olnud organisatsiooni, mis oleks fotoharrastajaid koondanud ja fotograafiat edendanud. Ent nüüd oli fotoklubi asutajail siht silme ees. Paraku piirdus aga fotoklubi tegevus esialgu vaid fotovõistluste korraldamisega, mistõttu tekkisid organisatsioonis liikmetevahelised lahkhelid. Fotoklubi tegutses piiratud liikmeskonnaga, kuna uute liikmete värbamisega kardeti oma "perekondlikku õhkkonda" rikkuda. Nõnda otsustas Harry Malm Eesti Foto Klubist lahkuda, kuna nende areng näis tema meelest seisma olevat jäänud. 28. oktoobril 1928 aastal koos Aleksis Kuusiku, Karl Ainomäe ja Paul Treumanniga kirjutati alla Tallinna Fotoühingu põhikirjale. Ühingu eesmärgiks oli fotograafia harrastamine nii kodu- kui ka välismaal. Erinevalt Foto Klubist hakati korraldama loenguid, kursusi, võistlusi, väljasõite ja palju muud. Lisaks sellele anti välja Malmi toimetatud fotoalmanahhe, fotooskussõnastik ja kaks aastakäiku ajakirja "Fotokunst". Fotoühing korraldas Tallinnas rahvusvahelisi fotokunstinäitusi, mis äratasid huvi ka välismaal ja tõid sealt nii osavõtjaid kui ka külastajaid. Kõige selle tulemusena kasvas fotoühing üsna kiiresti pea 200-liikmeliseks. Sellest hetkest peale pidi Eesti Foto Klubi tunnistama oma "vanameelsust" ja algas klubi järkjärguline hääbumine. 1933. aasta sügisel nimetatud organisatsioonid ühinesid ja ühinenud asutuse nimeks sai Tallinna Fotoklubi.
Eesti Foto Almanak
pisi|Eesti Foto Almanak 5 1932 1926. aastal hakkas reklaamikontori omanik H. Malm iseseisvalt välja andma "Eesti Foto Almanakki", mis oli fotoalane teatmik-käsiraamat. Ta püüdis Almanakiga pakkuda midagi ka neile, kes ei pääsenud olude sunnile ligi klubile ega väliskirjandusele. Samuti sai Malmi Almanak tunnustust sakslastelt, kes oma ajakirjas "Photofreund" nimetasid seda ainsaks eestikeelseks fotoraamatuks. Esimene number, mis ilmus 1927. aastal, sisaldas 208 lehekülge ning käsitles peamiselt kemikaale ja nende omadusi. Lisaks pühendas ta 31 lehekülge kemikaalide tõlkimisele vene, prantsuse, inglise ja saksa keelde. Järgnevates numbrites käsitles ta välismaiseid aparaate, fotograafia ajalugu, Eesti fotograafia tegevust, rahvusvahelisi näitusi ja palju muud. Viimane, 5. number ilmus 1932. aastal.
Ajakiri "Fotokunst"
Paralleelselt Eesti Foto Almanakiga otsustas Malm hakata toimetama fotoalast ajakirja Fotokunst. Fotoajakiri ilmus aastatel 1930 ja 1931 iga kahe kuu tagant ning sellest sai kõiki aktiivsemaid fotoorganisatsioone ühendav häälekandja. Paraku aga oli Malm võtnud oma vastutada kogu ajakirja materiaalsed kulud ning seepärast pidi 1931. aastal ajakirja väljaandmise võlgade tõttu lõpetama.
Kas fotokunst kuulub rahvuskultuuri?
pisi|Ajakiri Fotokunst 1930-1931 Harry Malmi kõne "Eesti Nädala" puhul Tartus 4. septembril 1931. aastal. Oma kõnes arvustab Malm üsna kriitiliselt Eestis tegutsevaid fotograafe ja "piltureid", eelkõige postkaarditööstureid, kes ei oska edasi anda oma maa või kodumaa maastikku omapärase pilgu läbi. Ta arvustab pilturite nõrka taset, kuna ei osata näha motiive ega võtta pildistatavast objektist seda, mis võtta annab. Piltpostkaarte vajame eelkõige oma kodumaa propageerimiseks ja tundmaõppimiseks. Selles kõnes demonstreeris Malm end kõrgel tasemel fototeoreetikuna.
Esindatus koguteostes
pisi|Harry Malm. Kudani. Noarootsi 1939 Kaljula Teder. "Eesti fotograafia teerajajaid: sada aastat (1840-1940) arenguteed" 1972
Peeter Linnap. "Eesti Foto Antoloogia I 1840-1940". Tartu, Kõrgem Kunstikool Pallas, 2021
Vaclav Macek (Ed). "The History of European Photography 1900-2000 I-III". Vol.1 1900-1939. Bratislava, SEDF, 2010.
Peeter Linnap. Eesti foto 1900-1939.- Rmt. Mart Kalm (Toim) "Eesti Kunsti Ajalugu I-VI", V köide 1900-1939.
Kavasoo järv
Kavasoo järv (keskkonnaregistri koodiga vee2070460) on järv Saaremaa vallas Rootsikülas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 917 m.
Väike rohetiksik
Väike rohetiksik ehk väike rohepitsik (Chlorociboria aeruginascens) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Kasvab tammede ja teiste lehtpuude surnud okstel. Esineb Eestis väga sageli.
Calais-Nord-Ouesti kanton
Calais-Nord-Ouesti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015. See koosnes 9 vallast, mis ühinesid 2015. aastal Calais' 1. kantoniga.
Koosseis
Kanton koosnes 9 vallast:
Classic Mum
"Classic Mum" (stiliseeritult "Classic MUM") 2017. aasta väljaanne on plaadifirma Spectrum Music poolt välja antud box set.
Juhan Teder
Juhan Teder (sündinud 18. juunil 1960 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja professor.
Haridus
Lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1978, Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala cum laude 1983; TPI mittestatsionaarne aspirant 1985–1989. Doktorikraad ("Majandusspetsialistide kasutamine, vajadus ja ettevalmistamine Eesti NSV rahvamajanduses", juhendaja Väino Rajangu), Eesti Teaduste Akadeemia 1989; dotsent 1992; professor 1998.
Töökäik
Eesti NSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise TU Instituudi ökonomist 1983–1984; nooremteadur 1984. Ettevõtlusõppe OÜ juhatuse liige alates 2009. aastast. TTÜs 1984–…: tootmise ökonoomika ja organiseerimise/tööstusökonoomika kateedri tunnitasuline õppejõud 1984–1990; TU sektori kõrgkooliökonoomika uurimisgrupi/labori nooremteadur 1984–1986, vanemteadur 1986–1991; teenindusökonoomika kateedri vanemõpetaja (0,5 koormusega) 1990–1992, dotsendi kt 1992; käitismajanduse instituudi väikeettevõtluse õppetooli dotsent  1992–1998,  väikeettevõtluse õppetooli professor ja juhataja 1998–2000; ärikorralduse instituudi professor ja väikeettevõtluse õppetooli juhataja 2000–2008; ärikorralduse instituudi kinnisvara, logistika ja ettevõtluse õppetooli dotsent 2010–2013; ärikorralduse instituudi ettevõtluse õppetooli dotsent 2013–2016; ärikorralduse instituudi dotsent alates 2017. aastast.
Teadustöö
Ühiskonnateadused ja kultuur. Majandusteadus: ettevõtluse areng, ettevõtjad, ettevõtluspoliitika.
Avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni, sh 3 monograafiat. Juhendanud 26 magistritööd.
Liikmesus
Organiseerimiskomitee liikmena osalenud mitmete teaduskonverentside ja -seminaride ettevalmistamisel ja läbiviimisel ning kogumike trükiks ettevalmistamisel; osalenud Noorte Majandusteadlaste Klubi töös, nõukogu liige 1980ndail; TPI noorte teadlaste ja spetsialistide nõukogu liige 1987; Euroopa Väikeettevõtete ja Ettevõtluse Nõukogu (ECSB, European Council for Small Business and Entrepreneurship) liige; Eesti Majandusteaduse Seltsi liige; Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi juures tegutseva Väikeettevõtluse nõukoja liige alates 2003; TTÜ ärikorralduse instituudi nõukogu liige 2012–2013. ,
Harrastused
Aiandus, ajalugu, teater.
Calais-Sud-Esti kanton
Calais-Sud-Esti kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. See koosnes Calais' osast.
Lucas Ruiz de Ribayaz
Lucas Ruiz de Ribayaz y Fonseca (sündinud 1626, surnud pärast 1677) oli Hispaania harfimängija ja helilooja, peamiselt komponeeris lautole ja kitarrile.
Rahvusringhääling
Rahvusringhääling on riigi rahastatud ringhääling. Rahvusringhääling võib olla riiklik või – nagu on kombeks demokraatlikes riikides – avalik-õiguslik. Avalik-õiguslikud rahvusringhäälingud on näiteks BBC Suurbritannias ja Eesti Rahvusringhääling Eestis.
Dovilai
left|thumb|Dovilai kirik Dovilai (saksa keeles Dawillen) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Dovilai valla halduskeskus. Alev asub Minija jõe ääres. Kuni Teise maailmasõjani viis Dovilaisse kitsarööpmeline raudtee.
Alevis on algkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis kaevandatakse liiva. Minija jõe ääres asub Dovilai linnamägi, teine vaatamisväärsus on 1862. aastal ehitatud luteri kirik.
Dovilai kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda.
Kodanikuvabaduste keskus
Kodanikuvabaduste keskus (ukraina keeles Центр Громадянських Свобод) on Ukraina inimõiguste organisatsioon, mida juhib Ukraina jurist Oleksandra Matvitšuk. See asutati 2007. aastal eesmärgiga avaldada Ukraina valitsusele survet muutmaks riiki demokraatlikumaks. Organisatsioon pälvis koos Aless Bjaljatski ja Venemaa organisatsiooniga Memorialiga 2022. aasta Nobeli rahuauhinna.
Ajalugu
Kodanikuvabaduste keskus asutati Ukrainas Kiievis 30. mail 2007. Organisatsioon tegeleb seadusandlike muudatuste sisseviimisega, et muuta Ukraina demokraatlikumaks ning parandada avalikku kontrolli õiguskaitseorganite ja kohtusüsteemi üle. Üks organisatsiooni fookustest on Ukraina kriminaalkoodeksi uuendamine.
2013.–2014. aasta Euromaidani protestide ajal käivitas rühmitus Euromaidani SOS-projekti, et pakkuda Euromaidani protestides osalenud meeleavaldajatele juriidilist tuge ja jälgida toonase presidendi Viktor Janukovitši julgeolekujõudude kuritarvitamist.
Pärast 2014. aasta Venemaa poolt Krimmi annekteerimist ja sõja algust Donbassis (samuti 2014. aastal) hakkas organisatsioon dokumenteerima poliitilist tagakiusamist Krimmis ja kuritegusid Venemaa toetatud separatistliku Luhanski Rahvavabariigi ja Donetski Rahvavabariigi kontrollitud territooriumil. Organisatsioon alustas ka rahvusvahelisi kampaaniaid ebaseaduslikult vangistatud inimeste vabastamiseks Venemaal, Venemaa annekteeritud Krimmis ja Donbassis.
Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse hakkas Kodanikuvabaduste keskus dokumenteerima ka Venemaa sõja ajal toime pandud sõjakuritegusid. Norra Nobeli komitee teatas 2022. aastal, et organisatsioon etendab teedrajavat rolli süüdlaste vastutusele võtmisel tema kuritegude eest.
7. oktoobril 2022 anti Kodanikuvabaduste keskusele koos Aless Bjaljatski ja Venemaa organisatsiooniga Memorial 2022. aasta Nobeli rahuauhinna. See oli esimene Nobeli auhind, mis anti Ukraina kodanikule või organisatsioonile. 8. oktoobri 2022. aasta pressikonverentsi ajal tunnistas Kodanikuvabaduste keskuse juht Oleksandra Matvitšuk, et ei Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ega ükski teine (Ukraina) valitsusametnik pole Kodanikuvabaduste keskust Nobeli auhinna võitmise puhul õnnitlenud. Matvitšuk ütles, et võib-olla nad proovisid, kuid see võis neil ebaõnnestuda, sest tema ja ta kolleeg "naasid just tööreisilt".
2022. aasta novembris kutsus Oleksandra Matvitšuk riike üles varustama Ukrainat relvi okupeeritud alade vabastamiseks Ukrainas, mis on parim viis peatada Venemaa Föderatsiooni toimepandud pikaajalised kuriteod.
Nimi
Vastavalt organisatsiooni põhikirjale on organisatsiooni täisnimi Kodanikuvabaduste Kodanikuühiskonna Organisatsioon ja lühendatud nimetus Kodanikuvabaduste keskus. Oma veebilehel nimetab organisatsioon end enamasti "Kodanikuvabaduste keskuseks".
Kristo Vaikmaa
Kristo Vaikmaa (sündinud 13. märts 1990) on eesti kettagolfar.
Otto Grossschmidt
thumb Otto Grossschmidt (20. detsember 1869 Vastse-Otepää vald, Tartumaa – 10. juuni 1941 Tartu) oli eesti luuletaja, ajakirjanik ja näitekirjanik.
Ta oli aastatel 1889–1906 Rõngu kihelkonnas Raigastes kooliõpetaja, hiljem Tartus ajakirjanik.
William Hood Simpson
William Hood Simpson (18. mai 1888 Weatherford, Texas – 15. august 1980 San Antonio, Texas) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, kindral, USA väejuht teises maailmasõjas.
Otto Grossschmidt
Tuntud on tema luuletus " Pühajärv " ("Kuulen sinu laente laksu...). Avaldanud luulekogud " Veikene Lille Kimbukene" ja " O. Grossschmidti Luuletused". Kirjutanud külanäidendeid ("Meie aja kilplased"), "Uued sihid, uued vaated", "Moonakael", "Elutöö palk", "Kõrgemäe koolipapa"), lasteraamatuid, tõlkinud, koostanud lugemikke, albumeid ja kalendreid.
Kristo Vaikmaa
Ta on võitnud kahed Baltikumi meistrivõistlused kettagolfis (2017 ja 2018).
William Hood Simpson
Simpson lõpetas 1909. aastal Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia West Pointis.
1944. aasta mais määrati Simpson teises maailmasõjas Läänerindel juhtima USA 12. armeegrupi (juhataja Omar Bradley) koosseisu kuuluvat USA 9. armeed. Alates sama aasta detsembrist kuni 4. aprillini 1945 jätkas 9. armee 21. armeegrupi (juhataja Bernard Montgomery) koosseisus. 4. aprillist oli Simpsoni juhitav 9. armee taas 12. armeegrupi alluvuses. 9. armee oli esimene lääneliitlaste armee, mis jõudis Elbeni (12. aprillil ), kus kohtuti Nõukogude väeosadega.
Simpson läks erru 1946. aasta novembris kindralleitnandi auastmes. 1954. aastal anti talle USA kongressi eriaktiga täiskindrali (erus) auaste. Simpson suri 92 aasta vanuselt ja ta maeti Arlingtoni rahvuskalmistule.
Auastmed
pisi|William Hood Simpson ajakirja [[Life 1945. aasta märtsi teise nädala numbri esikaanel]]
Tunnustus
pisi|90px|left|USA teenetemärk [[Legion of Merit]]
Carlencas-et-Levas
Vald asub 380–458 meetri kõrgusel merepinnast.
Valla keskus ehk vallamaja (prantsuse keeles La Mairie) asub Carlencasi külas.
Vallas asuvad järgmised külad:
Carlencasi asula rajati juba läänegootide ajal. See asub vulkaanilise päritoluga basaltplatool.
Vallas asuvad Saint-Martini kirik (11. sajand), Saint-Pierre'i kirik (12. sajand) ja läänegootide hauad. Lisaks on Carlencasi asulas 57 kivist purskkaevu, mis toituvad looduslikest allikatest.
Kotjužanõ
Kotjužanõ (ukraina keeles Котюжани) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 995. Pindala on 3,034 km².
Säinaauk
Säinaauk (keskkonnaregistri koodiga vee2070630) on järv Saaremaa vallas Ninase külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m.
Šõpõnkõ
Šõpõnkõ (ukraina keeles Шипинки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 858. Pindala on 1,3 km².
Edgars Eriņš
Edgars Eriņš (sündinud 18. juunil 1986 Varakļānis) on Läti kümnevõistleja. Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 4. juunil 2011 Valmieras saavutatud 8312, mis on ühtlasi ka Läti rekord. Talle kuulub ka Läti rekord seitsmevõistluses, 2008. aastal saavutatud 5787 punkti.
Isiklikku
Ta on 191 cm pikk ja kaalub 87 kg.
Lahti L-39
Lahti L-39 on Soome 20-millimeetrine tankitõrjevintpüss, mida kasutati teises maailmasõjas. Relv oli täpne ning võimas, kuid kiireks liikumiseks liiga suur. L-39 hüüdnimi oli Norsupyssy (soome keelest Elevandipüss). Kui tankide soomused arenesid L-39 jaoks liiga paksuks, hakati seda kasutama snaiperrelvana. Sellest konstrueeriti täisautomaatne variant L-39/44, mida kasutati lahingus ka õhutõrjeks.
Troitsko-Petšorsk
Troitsko-Petšorsk (komi Мылдiн Mõldin) on alev Venemaal Komi Vabariigis, Troitsko-Petšorski rajooni keskus. Asub Petšora jõe vasakul kaldal.
Troitsko-Petšorsk asutati 1674. aastal.
Apodiktiline otsustus
Apodiktiliseks otsustuseks nimetatakse traditsioonilises loogikas otsustust, mille puhul subjekti seost predikaadiga mõeldakse paratamatusega.
Ajalugu
Aristoteles defineerib "Esimeses analüütika" 1. peatükis apodiktilise propositsiooni (või eelduse või lause; ἀποδεικτική πρότασις) kõigepealt kui propositsiooni (πρότασις), mis postuleeritakse ise (mitte ei võeta vestluskaaslaselt), ning seejärel kui propositsiooni, mis on tõene ning on tuletatud lähtealustest (24a30; apodiktilist propositsiooni eristab ta dialektilisest propositsioonist).
Guînesi kanton
Guînesi kanton oli kanton Põhja-Prantsusmaal Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. See kaotati pärast Prantsuse kantonite ümberkorraldamist, mis jõustus märtsis 2015.
Koosseis
Kanton koosnes 16 vallast:
Sametlõhkik
Sametlõhkik (Encoelia furfuracea) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Kasvab haavatüvedel. Seent on leitud ka Eestist.
Ajavaim (raamatusari)
"Ajavaim" on raamatusari, mida annab välja kirjastus Koolibri.
Sarjas ilmuvad tunnustatud kirjanike tõlkeraamatud. Esimene raamat sarjas ilmus aastal 2010.
Pinus amamiana
Pinus amamiana on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Enne iseseisva liigi staatuse saamist peeti teda hiina männi (Pinus armandii) teisendiks Pinus armandii var. amamiana.
Levikuala
Pinus amamiana on Jaapani endeem ning tema väga väike levikuala asub kahel saarel, Yakushimal ja Tanegashimal, kus ta kasvab kivistel mäenõlvadel 100–800 m kõrgusel merepinnast.
Kirjeldus
Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni 2,0 m. Puukoor on noorelt hallikaspruun ja sile, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks.
Pungad on punakaspruunid, munajad kuni lineaarsed, 2–7 mm pikkused. Okkad on viiekaupa kimbus, 3–8 cm pikkused, tumerohelised, kolme vaigukäiguga.
Käbid on munajad, 5–7 cm pikkused ja läbimõõduga 3–4 cm, punakaspruunid. Seemned on 10–12 mm pikkused, hallikasmustad, väga väikese tiivakesega (0,5–1 mm). Õitseb mais, seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta oktoobris.
Populatsiooni ähvardavad ohud
Yakushimal ja Tanegashimal kasvavat mändi on ajaloo jooksul (16.–20. sajandil) intensiivselt raiutud, kuna puu on küllaltki suur ning sisaldab palju vaiku, mistõttu on tal head säilivusomadused. Puitu kasutati kalapaatide valmistamisel ja ehitusmaterjalina. Praeguseks on puude majanduslik kasutamine küll lõpetatud, kuid ometi on viimastel aastakümnetel puude arv oluliselt vähenenud. Populatsiooni vähenemise kolm peamist põhjust on
Sara Slott Petersen
Sara Slott-Bruun Petersen (sündinud 9. aprillil 1987 Nykøbing Falsteris) on Taani tõkkejooksja.
Ta pääses 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis 400 meetri tõkkejooksus finaali ja sai ajaga 54,20 4. koha.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli ta 400 meetri tõkkejooksus ajaga 54,33 Joanna Linkiewiczi ja Léa Sprungeri ees Euroopa meistriks. Suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta Taani rekordiga 53,55 Dalilah Muhammadi järel hõbemedali.
Tokyo olümpiamängude avatseremoonial kandis Petersen Taani lippu.
Isiklikud rekordid
Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit
Joe Hachem
Joseph Hashem (araabia جوزف هاشم‎; sündinud 11. märtsil 1966) on Liibanoni päritolu elukutseline Austraalia pokkerimängija.
Aasta hiljem võitis Hachem ka World Poker Touri, mille võidusumma oli 2,2 miljonit dollarit. Ta on üks viiest, kes on võitnud nii WSOP kui ka World Poker Touri.
2010. aasta augusti seisuga on ta teeninud 10 912 724 USA dollarit.
EELK Kirikumuusika Liit
EELK Kirikumuusika Liit on aastal 1993 loodud ühendus; ühtlasi 1931. aastal asutatud Kirikumuusika Sekretariaadi järglane.
Liidu eesmärk on põhikirja järgi "aidata vaimuliku muusika viljelemise ja arendamisega kaasa Jumala Sõna levitamisele ja usu süvendamisele".
Aastast 1995 on liit Evangeelse Kirikumuusika Lääne-Euroopa Konverentsi (EKEK) liige.
Navajärv
Navajärv (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Vanakubja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 841 m.
Ibrahima Kassory Fofana
pisi|Ibrahima Kassory Fofana (2019) Ibrahima Kassory Fofana (sündinud 15. aprillil 1954) on Guinea poliitik. Ta on Guinea peaminister alates 24. maist 2018. Kuulub erakonda Guinea Kõigile (Guinée Pour Tous).