cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pius VI
Onupojapoliitika
Vastavalt Innocentius XII 1692 dekreedile ei tohi paavst pühitseda kardinaliks rohkem kui ühe sugulase. Pius VI pühitses 29. mail 1775 kardinaliks in pectore oma onu Giovanni Carlo Bandi ja pärast Bandi surma oma õepoja Romoaldo Braschi-Onesti.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Kuigi Andréase isa oli rahvuselt taanlane ja ema venelane, õppis prints varakult selgeks kreeka keele ning suhtles oma perekonnaga ainult selles keeles.
Pius VI
Kardinalide pühitsemine
Pius VI nimetas ametisse 73 kardinali 23 konsistooriumil. Seni polnud ükski paavst pidanud nii arvukalt konsistooriume. Hiljem on ainult Gregorius XVI ja Leo XIII pidanud rohkem konsistooriume. Lisaks itaallastele said kardinalideks 5 prantslast, 4 hispaanlast, 3 sakslast, 2 portugallast ja 1 ungarlane. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Pius VII.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Prints Andréas sai sõjaväelise hariduse Ateena sõjakoolides. Balkani sõdades ja Esimeses maailmasõjas ta siiski ei osalenud, kuid tal oli sümboolne auaste Kreeka, Saksamaa ja Venemaa sõjaväes.
Pius VI
Pius VI kultuuriloos
Pius VI lasi oma sugulaste jaoks ehitada Palazzo Braschi palee. Tema ajal jätkus Museo Pio-Clementino ehitamine. Rooma Peetri kirikus ehitati sakristoorium ja 1785 paigutati kirikusse uus kell.
Anijala
Anijala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Pius VI
Pius VI kultuuriloos
Ta oli teoloogi Nicola Spedalieri patroon. Ajaloolane Flaminio Annibale de Latera pühendas paavstile oma uurimistöö "Ad Bullarium Franciscanum".
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Aastal 1917 läks ta koos oma venna, kuningas Konstantínos I-ga 4 aastaks eksiili. Naasnud 1921 Kreekasse, juhatas ta Kreeka vägesid Kreeka-Türgi sõjas Sakarya lahingus.
Anijala
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Pius VI
Pius VI kultuuriloos
Ta tunnustas 1784 Torino Maximuse tööde avaldamist.
Anijala
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda. Ajalooliselt on ta kuulunud Kärla kihelkonda.
Mantel
thumb|Naistemantel, 1972. thumb|Meestemantel, 1876. Mantel ehk palitu on pikemat sorti rõivaese, mida kantakse ülerõivana teiste riiete peal. Tavaliselt kantakse mantlit külma ja tuulise ilmaga, mistõttu need on enamasti paksust ja soojast riidest.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Aastal 1922 toimunud riigipöörde järel ta vahistati, anti sõjakohtu alla ja mõisteti süüdi käskude eiramises ja omaalgatuslikus tegutsemises Sakarya lahingus. Ta pagendati eluks ajaks Kreekast. Lõpuks jäi ta elama Prantsusmaale. Kuigi 1936 tema pagendus tühistati, külastas ta Kreekat vaid lühikeseks ajaks.
Mantel
Mantlite eelkäijaid võib leida juba antiikajast, mil kreeklaste pealisrõivaste hulka kuulusid chlamys ja himation. Uusaegsed mantlid muutusid populaarseks 17. sajandil, 18. sajandil võeti need laialdaselt tarvitusele ka sõjaväes. Tänapäeval on soojemates maades mantlitest sõjaväemundri osana siiski loobutud, kuna füüsilise tegevuse seisukohalt on need jäigad ja ebapraktilised.
Pius VI
Pius VI kultuuriloos
24. märtsil 1790 saadetud kirjas rõhutas ta Bonni ülikooli kahetsusväärset olukorda.
Anijala
pisi|tühi|püsti|1901. aastal ehitatud hol­landi tuuliku restaureerimis­tööd Anijala külas (2007)
Farnesool
thumb|Farnesooli struktuurvalem Farnesool (IUPAC nimetusega 3,7,11-trimetüül-2,6,10-dodekatrieen-1-ool, molekulaarvalemiga C15H26O) on terpenoidide klassi kuuluv alkohol. Seda nimetust kasutatakse tavaliselt stereoisomeeride segu kohta, kusjuures valdavad on trans-kaksiksidemed. Keemiliselt olemuselt on farnesool allüülne alkohol.
СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]2–OH
Farnesool on nõrgalt kollakas õli. Looduses leidub seda paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides.
Pius VI
Pius VI kultuuriloos
Ta pidi 1797 sõlmitud Tolentino rahulepingu alusel saatma Prantsusmaale ohtralt hinnalisi kunstiväärtusi.
Pompeo Batoni tegi paavstist portree. Paavsti on maalidel kujutanud kunstnikud Bénigne Gagneraux, Francesco Guardi ja Giacomo Beys. Skulptor Antonio Canova püstitas talle Rooma Peetri kirikusse hauamonumendi.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Prints Andréas suri 1944. aastal Monacos Monte Carlo hotellis Metropole südamepuudulikkuse tagajärjel.
Farnesool
Farnesooli kasutatakse pafümeerias lõhnakompositsioonides, bioaktiivsete ühendite sünteesiks jm. Farnesooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näit saamine isopreeni telomerisatsiooniproduktidest).
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Ta oli nii Kreeka kui ka Taani kuningakoja liige.
Mantel
Ehkki mantlite põhikuju on pikka aega püsinud muutumatu, kasutatakse sõltuvalt kliimast ja aastaajast eri mantlitüüpe. Kevad- ja sügismantlid on tavaliselt õhemad kui talvemantlid, samuti võivad need olla lühemad: talvemantel ulatub enamasti allapoole põlvi. Lisaks sünteetilisele ja looduslikule riidele valmistatakse mantleid ka (kunst)nahast.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Perekond
Ta oli abielus Battenbergi printsessi Alice'iga. Neil sündis viis last:
Pius VI
Vangistus ja surm
pisi|Pius VI surivoodil. [[Giacomo Beysi maal]] Pärast seda, kui Roomas puhkenud ülestõusus tapeti 27. detsembril 1797 Prantsusmaa kindral Léonard Duphot, käskis Direktoorium kindral Louis Berthier'l tungida Kirikuriiki. 13. veebruaril 1798 kuulutas Berthier Roomas välja vabariigi ja tagandas paavsti riigipea ametist. Pius VI pidi 20. veebruaril Roomast lahkuma ja siirduma Toscanasse. Ta elas algul Sienas, siis Firenze lähedal kartuuslaste kloostris. Direktoorium kavatses paavsti küüditada Sardiiniasse, kuid kartes paavsti vabastamist, sai markii Pedro Gómez Labrador Direktooriumilt käsu tuua paavst Prantsusmaale.
Mantel
Tuntumate mantlitüüpide seas on näiteks polo, pontšo, redingot ja sinel.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)
Perekond
Hiljem, 1930. aastatel nende abielu lagunes ja valdava osa ajast elasid abikaasad eraldi. Prints Andréase kaaslaseks sai siis krahvinna Andrée de La Bigne.
Teise maailmasõja ajal teenis tema poeg Suurbritannia mereväes, aga kõik tütred olid abielus saksa aadlikega, kellest 3 olid natsipartei liikmed.
Pius VI
Vangistus ja surm
28. märtsil 1799 lahkus Pius VI Firenzest, siirdus Parma, Piacenza ja Torino kaudu üle Alpide, saabus 30. aprillil Briançoni, veetis Grenoble'is 2 päeva ja jõudis 13. juulil Drôme'i departemangus asuvasse Valence'i, kus ta kohalikus kindluses 29. augustil suri. Ta maeti 29. jaanuaril 1800 Valence'i kalmistule, kuid tema säilmed toodi 17. veebruaril 1802 tagasi Rooma ja maeti järgmisel päeval Rooma Peetri kirikusse. Igal aastal peetakse 29. augustil Valence'i katedraalis Pius VI mälestuseks missa.
Ta oli viimane paavst, kes suri väljaspool Itaaliat. Enne teda suri viimati väljaspool Itaaliat Urbanus V.
Pius VI valitses 24 aastat 6 kuud ja 14 päeva. See oli pikim valitsemisaeg pärast Peetrust. Hiljem on temast veel kauem valitsenud Pius IX, Leo XIII ja Johannes Paulus II.
Emergentsus
pisi|Keeruliste sümmeetriliste ja [[fraktal|fraktaalsete mustrite kujunemine lumehelvestes on näiteks emergentsusele füüsikalises süsteemis]] pisi|[[Termiidilised|Termiidikoloonia poolt rajatud keerulise ehitusega pesad on näitks emergentsusele looduses]] Emergentsus (ka: emerdžentsus) on mingi asja (entiteedi; sealhulgas omaduse või seaduse) omadus, mis seisneb selles, et ta ilmneb tänu mingite muude (tavaliselt fundamentaalsemate) asjade olemasolule, kuid ei taandu nendele asjadele.
Emergentsete asjade olemasolu on filosoofias vaieldav. Seda pooldavat seisukohta nimetatakse emergentismiks.
Emergentsuse mõistel ei ole ühtset üldtunnustatud määratlust, kuid emergentseid asju peetakse uuteks ja taandumatuteks ning sageli võetakse neid teooria põhjal ennustamatute ja seletamatutena. Samuti peetakse neile sageli iseloomulikuks globaalseid omadusi. Tähtsaim omadus on neil see, et nende olemasolu on sõltuv millegi muu olemasolust ja baseerub sellel.
Eristatakse staatilist ehk sünkroonilist ja dünaamilist ehk diakroonilist emergentsust: esimese puhul eksisteerivad emergentsed asjad samal ajal asjadega, millel nad baseeruvad, teisel juhul kujunevad nad välja aja jooksul (viimasel juhul eeldatakse tavaliselt, et baseerumine ei ole ainult põhjusliku iseloomuga).
Emergentsust vaadeldakse kas asjade objektiivse omadusena (ontoloogiline emergentsus) või tulenevana meie tunnetusvõime piiratusest (epistemoloogiline emergentsus). Viimase erijuht on mõisteline emergentsus, mis pannakse meie teoreetilise ja keelelise maailmapildi arvele.
Ontoloogilise emergentsuse olemasolu korral oleks ontoloogiline reduktsionism, mis ehitab maailma üles algelementidest ja nende deterministlikest mõjudest, (näiteks füsikalism) väär. Epistemoloogilise emergentsuse olemasolu korral puudub meil võimalus saada ülevaadet episteemilistest õigustussuhetest.
Kaasumisemergentism
Kaasumisemergetism, ontoloogilise emergentismi traditsiooniline vorm (selle uuemad pooldajad selgitavad ontoloogilise emergentsuse mõistet kaasumise mõiste abil).
Näiteks James van Cleve (1990) järgi on süsteemi P omadus emergentne siis ja ainult siis, kui P kaasub süsteemi osade omadustega nomoloogilise paratamatusega, kuid mitte loogilise paratamatusega ning mõned baasomadusi P-ga siduvad kaasumisprintsiibid on alusseadused.
Selle lähenemise pooldajad (näiteks David Lewis (1986:ix–xvi) peavad tavaliselt kaasumist kõrgemate tasandite omaduste seletamiseks piisavaks.
Emergentsus on selle lähenemise korral tavaliselt taandumatu ja uudne; globaalsus, ennustamatus ja seletamatus olenevad kasutatavast kaasumise mõiste variandist.
Jaegwon Kim
Jaegwon Kim vastandab artiklis "Making Sense of Emergence" (1999) "taanduvust" ja emergentsust. Kõrgema tasandi omadus P on taanduv, kui
Selline emergentsus on taandumatu, uudne, teoreetiliselt ja ennustamatu. Sellisele emergentsusele saavad aga pretendeerida üksnes kvaalid ja teadvus.
1176
1176. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad
Aastad: 1171 1172 1173 1174 1175 - 1176 - 1177 1178 1179 1180 1181
Tigase
Tigase on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
Tammevaldma
Tammevaldma on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
Sõjakuberner
Sõjakuberner (saksa keeles Kriegsgouverneur; inglise keeles military governor; vene keeles военный губернатор) on kubermangu, osariigi, oblasti, linna või muu vastava piirkonna vägede ülemjuhataja ja politsei kõrgem ülem, sõjaväelise valitsuse ametnik.
Killem
Killem on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Wormhouti kantonis.
Undva
Undva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Tsinkvalge
Tsinkvalge on valge anorgaaniline värvipigment, koostiselt tsink(II)oksiid ZnO.
Undva
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.
Undvas asub Undva nina ja Undva pank.
Eesti mäesuusatajate loend
''Siin on loetletud Eesti mäesuusatajaid.
Tsinkvalge
Värvainete indeksis on tsinkvalge tähised PW4 (Pigment White 4) ja 77947.
Ajaloost
Tsinkoksiid oli mineraalina tuntud juba antiikajal, kuid pigmendina ei kasutatud seda enne 18. sajandit. Maalimisvärvina kasutati esmakordselt 1780. aastatel, tootma hakati alates 1834. aastast, esialgu ainult akvarellvärvina, mida turustati "hiina valge" (Chinese white, blanc de Chine ) nime all , seda on nimetatud ka prantsuse valgeks ja hõbevalgeks.
Saamine
Tsinkvalget saadakse tsingi põletamisel. Reaktsioonivõrrand:
Omadused
Tsinkvalge on pliivalgest väiksema katvusega ja kuivab aeglasemalt. Võrreldes pliivalgega on aga puhta tsinkvalge kuivanud värvipind palju rabedam ning kipub pragunema. Päikesevalguses väga valguspüsiv, kuigi koostises oleva õli kollastumine võib selle säravat heledust vähendada. Aluselise metallioksiidina lahustub hapetes. Keemiliselt stabiilne, erinevalt pliivalgest ei tumene väävli toimel õhus ja pole mürgine. Sobib kõigi anorgaaniliste pigmentidega.
Teiste värvidega segamisel ilmneb tsinkvalge omadus tuua värviüleminekud ja -varjundid palju nüansirikkamalt esile kui teised valged värvipigmendid ja aeglane kuivamine võimaldab täpset toonisegamist enne värvi lõplikku tahenemist.
Viro
Viro on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 4.
Külas asus Viro tsässon. Selle kohta märgib lubjakivist Viro kivirist, mis püstitati arvatavasti 15. sajandil.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Pihkva piirivalvekaatrite divisjon
Pihkva piirivalvekaatrite divisjon (vene keeles дивизион пограничных сторожевых катеров ПУ ФСБ России по Псковской области) on Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Piiriteenistuse Pihkvas paiknev piirivalvekaatrite ja -laevade allüksus.
Divisjoni vastutusala on Peipsi ja Pihkva järv piirjoone pikkusega 130 kilomeetrit.
2015. aastal avati Kamenka jõe ääres Navoloki külas divisjoni uus baas.
Koosseis
Sulgudes pardanumbrid
M2
M2 on mitme asja tähis:
Eva Cassidy
Eva Marie Cassidy (2. veebruar 1963 – 2. november 1996) oli ameerika poplaulja, tuntud oma mõjutuste poolt džässis, bluusis ja muudes muusikastiilides.
Elukäik
Eva Marie Cassidy lapsepõlv möödus Washingtoni äärelinnas. Ta oli pere neljast lapsest kolmas; ema oli saksa ning isa iiri ja šoti juurtega. Juba lapsena tundis Eval huvi muusika ja kunsti vastu. Isa õpetas ta kitarri mängima ja esines ta perekondlikel sündmustel. Esimest korda tegi ta popmuusikaansamblis kaasa juba 11-aastaselt ning pärast seda osales veel mitmes ansamblis, jäämata kuhugi kauaks püsima.
Riia sõjakuberner
Riia sõjakuberner (vene keeles рижский военный губернатор) oli ametikoht Venemaa Keisririigis Liivimaa kubermangus Riias.
28. novembril 1796 kaotas uus keiser Paul I Tallinna ja Riia asehaldurkonnad, taastas Balti erikorra Eesti- ja Liivimaa kubermangududes, ning määras novembris 1796 ametisse Riia sõjakuberneri Christoph von Benckendorffi, senine kindralkuberner Riias jäi tsiviilülemjuhatajaks.
30. juunil 1801 moodustati Vene impeeriumi piiriäärsetes kubermangudes uuesti kindralkubermangud. Vastavalt 9. septembri 1801 ukaasile oli Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner ühtlasi Riia sõjakuberner. 1808–1818 oli Eestimaa kubermangul eraldi kindralkuberner või tsiviilülemjuhataja.
25. veebruarist 1864 allutati sõjakubernerid kindralkuberneridele, kuid ka 1866–1870 olid kindralkubernerid ühtlasi Riia sõjaväeringkonna vägede komandörid.
Riia sõjakubernerid
''NB! Loend ei ole täielik!''
Riia asehaldurkond
Balti erikord
Sulam
pisi|Teras on üks tuntumaid metallisulameid: selle põhikomponendiks on [[raud ja see sisaldab 0,02–2,14% süsinikku]] Sulam on kahe või enama metalli või metalli ja mittemetalli kokkusulatamisel või paagutamisel (peenepulbrilise metallide segu kokkupressimisel rõhu abil kõrgel temperatuuril) saadud aine. Sulatamisel lisatakse sulanud metallile üht või mitut metalli (mittemetalli), mis segunevad või reageerivad omavahel. Jahtumisel moodustavad need tahke sulami. Kokku ei ole võimalik sulatada metalle, mille sulamistemperatuuride vahe on suur.
Sulamite omadused
Sulamite füüsikalised omadused (kõvadus, tugevus, elektrijuhtivus, soojusjuhtivus, magnetilised omadused, korrosiooni-, kuumus- ja kulumiskindlus) erinevad lähteainete omadustest. Sulamite füüsikalised omadused sõltuvad keemilisest koostisest ja struktuurist.
Enamasti on sulami sulamistemperatuur madalam kui koostisosadel. Sulami värvus lähteainete omast erineda.
Klassifikatsioon
pisi|Ülal vasakul: puhas metall; ülal paremal: asendussulam; all vasakul: sisestussulam; all paremal: kombineeritud asendus-/sisestussulam Kristallide segu – segu erinevate metallide kristallidest. Sulab madalamal temperatuuril kui lähtemetallid. Näiteks: plii ja tina sulam.
Intermetalsed sulamid – tekivad kui metallid (mittemetallid) reageerivad sulatades omavahel. Intermetalsete sulamid on tugevad, kõvad ja neil on väike elektrijuhtivus. Nendel ühenditel on korrapärane struktuur ja aatomite vahekord täisarvkordne, mistõttu saab intermetalsete sulamite koostise avaldada valemina. Näiteks: duralumiinium Al2Cu.
Asendussulamid – tekivad, kui ühe metalli aatomid asendavad kristallivõres teise metalli aatomid. Asendussulami metallide aatomid on enam-vähem ühesuurused, kristallivõred sarnased ja elektronegatiivsused ühesugused. Lahustunud metalli aatomid paiknevad juhuslikult (ebakorrapäraselt). Näiteks: messing.
Sisestussulamid – tekivad ühe metalli või mittemetalli sattumisel teise metalli kristallivõre vahele. Sisestunud metalli või mittemetalli aatomid peavad olema oluliselt väiksemad, põhimetalli aatomitest, et mahtuda kristallivõre vahele. Näiteks: erinevad terased (süsiniku aatomid raua kristallivõre vahel).
East Meadow
pisi|East Meadow' asukoht Nassau maakonnas ja New Yorgi osariigis East Meadow on asula ja rahvastikustatistiline arvestusüksus (census-designated place) Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Long Islandi saarel Nassau maakonnas, mis kuulub juriidiliselt Hempsteadi linna koosseisu.
2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas seal 38 132 inimest.
East Meadow's asuvad mitmete rahvusvaheliste ettevõtete Ameerika Ühendriikide peakorterid, näiteks Lukoil, Lufthansa ja Swiss International Air Lines.
Epistemoloogia
Epistemoloogia ehk teadmisteooria (ka tunnetusteooria, gnoseoloogia) on filosoofia valdkond, mis tegeleb teadmise ja selle episteemilise õigustuse loomusega. Ta hõlmab inimteadmise päritolu, loomuse ja piiride uurimist.
Epistemoloogia tegeleb näiteks niisuguste küsimustega. Mis on teadmine? Mis on teadmise (tunnetuse) allikad? Millal on uskumus õigustatud? Kas ja kuidas on teadmine (tunnetus) võimalik? Kas teadmiste süsteemi saab rajada kindlale vundamendile? Mida tuleks teha, et teadmist saavutada?
Nimetus
Sõna "epistemoloogia" esimene pool tuleb kreekakeelsest sõnast epistēmē (ἐπιστήμη), mida tavaliselt tõlgitakse 'teadmisena'. Kreekakeelse sõna tähendus on aja jooksul muutunud ning olnud eri filosoofidel erinev. Algselt tähendas ta lihtsalt 'oskust', hiljem aga hakkas enam-vähem tähendama 'teoreetilist teadmist'. Igatahes on filosoofiatraditsioonis olemas järjepidevus teadmise mõiste ja antiikfilosoofia epistēmē vahel. Epistemoloogia asemel võib öelda ka "teadmisteooria".
Epistemoloogiat nimetatakse vahel ka tunnetusteooriaks ehk gnoseoloogiaks. Viimase sõna algus tuleb vanakreeka sõnast gnōsis, mis selles kontekstis osutab tunnetusele. Tunnetuseks nimetatakse tavaliselt protsessi, mis viib teadmiseni. Epistemoloogia, kui filosoofia valdkond erineb gnoseoloogiast, mis on hoopis metafüüsika alamõiste. Neid ei saa täppiskeeles samastada. Erinevad sõnad tulenevad eri keelte traditsioonist. Inglise keeles on kombeks rääkida teadmisteooriast (theory of knowledge; on eesti keelde tõlgitud ka "teadmusteooria") ehk epistemoloogiast, ehkki inglise keeles leidub ka sõna cognition, mis tähendab tunnetust. Saksa keeles ja vene keeles räägitakse tunnetusteooriast (Erkenntnistheorie, теория познания). Tõsi küll, sõna Erkenntnis saksa keeles ja sõna познаниe vene keeles võivad mõnes kontekstis tähendada ka tunnetuse saadust (teadvust). Kuni 1990. aastateni oli eesti keeles tavalisim sõna "tunnetusteooria", millele sekundeeris ka "gnoseoloogia". Sõna "epistemoloogia" kuni selle ajani ei kasutatud, kuid nüüd on ta teised sõnad väljatõrjunud. See märgistab ümberorienteerumist ingliskeelsele traditsioonile (analüütilisele filosoofiale). Nimetuse sõnastuse muudab keerukaks prantsuse keel, kus épistémologie esmane tähendus on teadmisteooria; ehk siis on tegemist teadusfilosoofia valdkonna nimetusega.
Ratsionalism ja empirism
Epistemoloogia ülesandele lähenetakse mitmeti; järgnev jaotus vastas algselt 17. ja 18. sajandi filosoofiakoolkondade vahelisele jaotusele, kuid on enam-vähem kasutatav kõikide aegade kohta filosoofia ajaloos:
Vastuseta küsimused
Kõikidesse koolkondadesse kuuluvad mõtlejad on ühel meelel, et inimestel on võime mõelda küsimuste peale, millele kogemus põhimõtteliselt ei saa vastust anda. Näiteks: Kas aeg saab otsa? Kas Jumal on olemas? Kas filosoofide Jumal on sama mis Piibli Jumal? Kas meie aistingute taga on mingi reaalsus? Näiteks loogilised positivistid väitsid, et sellistel küsimustel puudub igasugune tunnetuslik tähtsus. Teised aga leiavad, et vähemalt mõningatel neist on tunnetuslik tähtsus.
Oma epistemoloogia valimine
Puudub konsensus selles suhtes, milline epistemoloogia on adekvaatse maailmamõistmise seisukohast kõige produktiivsem. Igal inimesel on oma epistemoloogia, millest ta kas või ebateadlikult lähtub. Informatsiooni mõtlev vastuvõtmine ja analüüsimine peab toetuma mingitele kriteeriumidele selle tõepärasuse hindamiseks. Isegi lastel on epistemoloogia mingil kujul olemas. Ent oma epistemoloogia teadlik valimine nõuab mingil määral filosoofia ja loogika õppimist.
Tõe taotlus
Meie analüüs sõltub sellest, milline epistemoloogia meil juba on. Võib küsida: mida ma pean tegema veendumaks, et valdan tõde? Kuidas ma saan kindel olla, et minu uskumused on tõesed? Kas on olemas mingisugune kriteerium, mille abil mul on võimalik otsustada, et see, mida ma usun, on tõesti tõsi?
Mitmed uskumuste tunnused on tõesuse indikaatorid. Nendeks on näiteks ratsionaalsus, õigustatus ja tõenäolisus. Nimetame uskumuse mingit omadust episteemiliselt positiivseks omaduseks, kui selle olemasolu kas või mingil määrab viitab uskumuse tõesusele.
Paljudel meie uskumustel on mitmeid episteemiliselt positiivseid omadusi: nad on üsna ratsionaalsed, üsna õigustatud, väga tõenäoliselt tõesed jne. Ent vähemalt mõnel hetkel me ei ole sellega rahul. Me ei taha omada ratsionaalset uskumust, mis ei ole tõene. Nii võib ju juhtuda: ma võin oma uskumust kujundades väga hoolikalt ratsionaalsust järgida, kuid uskumus võib ometi osutada vääraks. Nii et ratsionaalsusest meile ei piisa.
Me taotleme, et meie uskumused oleksid teadmised. Kui ma midagi tean, siis mu uskumus ei ole ainult õigustatud ehk ratsionaalne, vaid ta on ka tõene. Küsimus on nüüd selles: millal mul on teadmine? Millal ma võin öelda, et ma tean? Mõned filosoofid ütlevad, et teadmine on võimatu: need on skeptikud.
Epistemoloogia küsimuseasetused
Nii et epistemoloogid tegelevad palju uskumuse mitmesuguste episteemiliselt positiivsete omadustega, näiteks õigustatuse ja ratsionaalsusega, püüdes leida uskumuse õigustatuse või ratsionaalsuse tarvilikke ja piisavaid tingimusi.
Teiseks uurivad epistemoloogid, mis on episteemiliselt positiivsete uskumuste lähteallikas. Näiteks kui ma ütlen, et minu uskumus, et Riia on Läti pealinn, on õigustatud, siis võib küsida: kust see õigustus pärineb? Võib-olla on mõni usaldatav isik mulle kunagi öelnud, et Riia on Läti pealinn, ja see ongi minu uskumuse õigustuseks? Sel juhul on üheks tunnetuse allikaks inimeste tunnistused. Teiseks allikaks on taju. Epistemoloogia tõstatabki küsimuse, mis on uskumuse õigustatuse, ratsionaalsuse ja teiste episteemiliselt positiivsete omaduste lähteallikad. Sellel omakorda saab põhineda vastus küsimusele, mis on teadmise lähteallikad.
Kolmandaks huvitab epistemolooge, mis asi on üldse teadmine. See küsimuseasetus ei sõltu eeldusest, et meil on teadmine või et teadmine on võimalik. Küsimus on selles, missugused omadused peavad olema uskumusel, et ta oleks teadmine.
Neljandaks tegelevad epistemoloogid väljakutsega, mille epistemoloogiale esitab skeptitsism, mille kohaselt meil puudub teadmine või koguni teadmine on võimatu.
Fundatsionism ja koherentism
Üks põhilisi eraldusjooni epistemoloogide vahel on seotud küsimusega, kas õigustus peab põhinema baasuskumustel.
Fundatsionismi kohaselt on olemas baasuskumused, milles võib kindel olla. Sel juhul saab sama kindel olla uskumustes, mis on baasuskumustest rangelt tuletatud. Näiteks võib siin tuua Descartesi ütluse: "Mõtlen, järelikult olen olemas." See, et ma mõtlen, on minu baasuskumus, millele tugineb kindlalt ka minu uskumus, et ma olen olemas. (Sellele on vastu väidetud, et vaatlus oma vaimutegevuse kohta ei erine põhimõtteliselt ega ole usaldatavam muud laadi vaatlustest ning et järeldus, et mõtleja on olemas, ei ole rangelt tuletatav.) Fundatsionism kipub takerduma vaidlustesse selle üle, millised uskumused on baasuskumused.
Koherentismi kohaselt on uskumusele õigustuseks see, et ta moodustab teiste uskumustega "koherentse" (umbes: kooskõlalise) terviku. Ent selle positsiooni puhul on raskus selles, et uskumuste omavaheline kooskõla iseenesest ei taga, et need uskumused vastaksid sellele, kuidas asjad tegelikult on.
István Csurka
pisi|István Csurka (juuni 2011) István Csurka (27. märts 1934 Budapest – 4. veebruar 2012 Budapest) oli Ungari ajakirjanik, kirjanik ja poliitik. István Csurka oli pärit ajakirjanik Péter Csurka perekonnast. 1952–1957 õppis ta Teatri ja Filmikunsti Kõrgkoolis dramaturgiks. 1956. aasta Ungari ülestõusu mahasurumise järel oli ta pool aastat interneeritud. Seejärel tegutses ta kirjanikuna, tema näidendid olid 1960. aastatel ja 1970. aastatel menukad.
1987. aasta septembris oli ta üks Ungari Demokraatliku Foorumi asutajatest. 1990–1994 ja 1998–2002 oli ta Ungari parlamendi liige. Alates 1994. aasta oktoobrist oli ta paremkonservatiivse Ungari Õiguse ja Elu Partei (MIÉP) esimees.
Vana-Kastre
Vana-Kastre on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
Küla lääne- ja idapiiri märgib Luutsna jõgi ja põhjapiiril voolab Emajõgi.
Küla läbib Tartu–Räpina–Värska maantee.
Külas tegutseb ettevõtte Columbia Kivi.
Hiiu maakond (1946–1950)
Hiiu maakond oli Eesti NSV haldusüksus, mis eksisteeris aastail 1946–1950.
Jeanette Biedermann
Jeanette Biedermann (sündinud 22. veebruaril 1980), tuntud ka kui Jeanette, on saksa poplaulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Elulugu
Jeanette Biedermanni vanemad on Bernd ja Marion Biedermann, õdesid ega vendi tal pole. Kuueselt hakkas ta esinema Lilliputi lastetsirkuses akrobaatikaetendustel. Pärast keskkooli lõpetamist hakkas ta õppima juuksuriks. Pärast Bild-Schlagerwettbewerbi võistlust andis ta välja oma debüütsingli "Das tut unheimlich Weh".
Näitlemine
Aastatel 1999–2004 mängis ta kaasa seebikas "Gute Zeiten, Schlechte Zeiten" Marie Balzeri rolli. 2008. aasta augustist mängib ta peaosalisena Anna Polauke rolli uues Saksamaa seriaalis "Anna und die Liebe".
"Enjoy" ja "Delicious" (1999–2002)
2000. aastal andis ta välja oma esimese ingliskeelse singli "Go Back". Laul jõudis Saksamaa singlite edetabelis kaheksandale kohale. Pärast seda ilmus tema esimene album "Enjoy!", mis sai kuldplaadiks. Biedermann võitis ECHO auhinna "Parima naisartisti" kategoorias. Varsti pärast seda tuli välja tema teine plaat "Delicious", mis sai ka kuldplaadiks. Plaadilt ilmus 3 singlit: "How It's Got to Be", "Sunny Day" ja "No More Tears".
"Rock My Life" ja "Break on Through" (2002–2003)
2002. aastal ilmus tema kolmas album "Rock My Life", mis jõudis Saksamaa albumi edetabelis seitsmendale kohale. Album sai kuldplaadiks. Albumi esimene samanimeline singel jõudis Saksamaa singlite edetabelis kolmandale kohale ja sai ka kuldplaadiks. Ka teised singlid, mis albumilt ilmusid, jõudsid Saksamaa singlite edetabelis esikümnesse. Pärast seda alustas Biedermann oma teist kontserditurneed.
2003. aasta novembris ilmus tema neljas stuudioalbum "Break on Through", mis sai plaatinaplaadiks. Albumi esimene singel "Rockin' on Heaven's Floor" jõudis Saksamaa singlite edetabelis kolmandale ning Austrias ja Šveitsis kuuendale kohale. 2004. aasta kevadel alustas ta oma seni suurimat kontserditurneed "Break on Through Tour". Albumi teine singel "No Eternity" jõudis Saksamaa singlite edetabelis kaheksandale kohale.
2004. aasta talvel ilmus Biedermanni jõulualbum "Merry Christmas", millelt ilmus ainult üks singel "The Infant Light".
"Naked Truth" ja "Undress to the Beat" (pärast 2005)
"Naked Truth" ilmus 2006. aasta märtsis ja sellele andis panuse ka Biedermanni kunagine kavaler ja kitarrist Jörg Weissenberg. Album jõudis Saksamaa albumi edetabelis 14. kohale, aga kukkus kiiresti esiviiekümnest välja. Albumi singlid jõudsid esikolmekümnesse. Kolmas singel Heat of Summer jõudis Saksamaa singlite edetabelis 50. kohale. Albumit promoti lühikese kontserditurneega kaheksas Saksamaa linnas. Kontserditurnee kandis nime "Bad Girls Club".
2008. aastal alustas ta tööd uue albumiga. 2009. aasta alguses lõpetas ta töö oma uue albumiga, mis kannab nime "Undress to the Beat". Album ilmus Saksamaal ja Austrias 20. märtsil 2009. Seitsmenda stuudioalbumi esimene singel on "Undress to the Beat" ning see anti välja 27. veebruaril 2009. Albumi teine singel on "Material Boy (Don't Look Back)".
Vinski
Vinski (ka: Vinske, Soovere, Kõrgemäe, Vinnuski) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Jeanette Biedermann
Auhinnad
2001
Veskimäe
Veskimäe on mitme Eesti küla nimi:
Jeanette Biedermann
Auhinnad
2003
Vinski
Küla kuulub Koolina nulka.
Jeanette Biedermann
Auhinnad
2004
Veskimäe (Kastre)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
Vinski
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 12.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Jeanette Biedermann
Auhinnad
2005
Sretenski bulvar
Tegemist on küllaltki lühikese, vaid 214 m pikkuse tänavaga. See rajati 1830. aastal. Alates 2007. aastast on tänavalt tagatud pääs ka Moskva metroosse, seal asuv metroojaam kannab samuti Sretenski bulvari nime.
Jeanette Biedermann
Auhinnad
2006
Pylkönmäki vald
Pylkönmäki on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elas 940 inimest ja rahvastiku tihedus oli 2,6 in/km². Pylkönmäki naabervallad olid Karstula, Multia, Saarijärvi linn, Soini ja Ähtäri linn. Vallas räägiti soome keelt.
Vald liideti 2009. aastal Saarijärvi linnaga.
Külad
Kukko, Kuoppala, Mahlu, Paajala, Pääjärvi
Vampiirid meie seas
"Vampiirid meie seas" (originaalpealkiri "The Breed") on 2001. aasta põnevus-/õudusfilm, mille tegevus toimub düstoopilises tulevikus, kus inimeste kõrval eksisteerivad ka vampiirid, kes on aga rahumeelne rass ja elavad eraldatud kommuunis.
Sisu
Kui tundmatu vampiir tapab politseinik Steve Granti (Bokeem Woodbine) silme all tema partneri, värbab NSA (National Security Agency) ta enda ridadesse tööle. Seal saab ta teada, et lisaks inimestele elab planeedil ka umbes 4000 vampiiri, kes on suutnud luua sünteetilise aseaine verele ja on seega rahumeelsed. Leidub vaid üksikuid erandeid. Grantile määratakse uueks partneriks vampiirikommuuni politseiohvitser Aaron Gray (Adrian Paul). Koos hakkavad nad uurima kahtlasi mõrvajuhtumeid, kus noorte tüdrukute mõrvariks paistab olevat just vampiirirassi esindaja.
Amoeba alveolata
Amoeba alveolata Mereschk. on protistide liik amööbi perekonnast.
Kulendid ulatuvad tähekujuliselt kiirtena välja. Kulgeb igas suunas.
Veeremäe
Veeremäe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagalahe ääres.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Kihelkonna valda ja kandis nime Veere.
Veere külas asub kalasadam.
Küla lääneosas asub Kõlaja soo.
Külas lõppeb Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee.
Veeremäe külas asub kivikalme "Suurvare", mis on arvatud arheoloogiamälestiseks.
Uhtju saared
pisi|Uhtju saarte asukoht
Uhtju saared on Soome lahe saared, mis halduslikult asuvad Haljala valla Toolse küla territooriumil.
Suurimad saared on Uhtju saar (Hofti) ehk Põhja-Uhtju (10,1 ha) ja Sala saar ehk Lõuna-Uhtju (6,2 ha).
Uhtja saartelt on teada Eesti ainsad pihkase põisrohu kasvukohad. Praegu arvatakse, et see liik on saartelt hävinud.
Apliit
pisi|Apliit Apliit on peeneteraline soonkivim.
Apliidi moodustavad enam-vähem võrdteralised ksenomorfsed mineraaliterad, mille läbimõõt jääb reeglina alla 1 mm. Apliit võib koostiselt olla graniit, granodioriit või ka dioriit, kuid kõige levinumad apliidid on graniitse koostisega, mistõttu mõeldakse ilma täpsustuseta termini "apliit" all just graniitset apliiti.
Graniitse apliidi põhilised koostisosad on kvarts ning päevakivid. Väiksemas koguses võib esineda muskoviiti, küünekivi, biotiiti ja muid aktsessoorseid mineraale.
Apliit esineb tüüpiliselt suurematest intrusioonidest (štokid, batoliidid jne) lähtuvates apofüüsides või daikides, mille läbimõõt jääb enamasti alla meetri. Apliit sarnaneb tekkekeskkonna poolest mõnevõrra pegmatiidiga, sest mõlemad on hilismagmalised kivimid, kuid apliit on peeneteralisem peamiselt selle tõttu, et on vabanenud lenduvatest ühenditest, mistõttu on kristalliseeruv magma viskoossem ja moodustuvad kristallid väiksemad. Lenduvaist ühendeist rikastunud magma moodustub sellistes "lõksudes", kust lenduvail ühendeil pole kuhugi migreeruda. Vastav magma on väiksema polümeriseerituse tõttu tunduvalt vedelam ning moodustub gigantoteraline tardkivim pegmatiit.
Gustavia (Rügen)
pisi|[[Rootsi Sõjaarhiivis säilitatav Gustavia plaan]] pisi|Rootsi kuningas [[Gustav IV Adolf]] pisi|Gustavia sadama asukoha Zicker'i lahe (Zicker See) paiknemine [[Rügeni (suurem kaart) ja Mecklenburg-Vorpommerni (väiksem kaart) suhtes]] pisi|Gustavia asukoht tänapäeval Gustavia oli 19. sajandi alguses lõpetamata jäänud Rootsi linn Rügeni saarel (tänase haldusjaotuse järgi Saksamaal). Nii selle ehitamise algus kui sunnitud katkestamine langesid Napoleoni sõdade aega.
Taust
Rootsi kuningriik osales sageli sõdades ja Rootsi Pommeri muutus seetõttu tihti lahinguväljaks. Olukord, kus Rügeni saarel ei olnud sadamat, osutus ebasoodsaks neil kordadel kui ligipääs lähedalasuvasse Stralsundi oli maismaalt vaenlase vägede poolt blokeeritud. Neis olukordades kandsid Rootsi dessantväed Rügeni kaitsmata randadel maabudes suuri kaotusi. Seetõttu koostati aastal 1806 Rügeni kagukaldale rajatava sadamalinna plaanid. Veelgi enam - Rootsi lootis Mönchgut'i poolsaarel asuva kindlustatud sadamalinna abil vaevata blokeerida mistahes mereväe ligipääsu Stralsundi, Greifswaldi ja Wolgasti.
See sadam oleks saanud nime tolleaegse Rootsi monarhi Gustav IV Adolfi, kes ei kavandanud Gustaviat mitte ainult mereväebaasi, vaid ka kaubalinnana (köping), järgi. 1806. aasta juulist augustini viisid ohvitserid Boye ja Gripenberg läbi maamõõtmistööd Groß Zicker'i ja Klein Zicker'i asulaid ümbritseval alal, jõudes tõdemuseni, et abajat tõkestavate liivaste säärte süvendamise järel saaks seal lähedal asuvast Zicker See nime kandvast lahest hea sadama kolme- kuni neljasajale alusele. Boye koostas ka linna esimesed plaanid.
Ehitus
1806. aasta 11. septembril andis Gustav IV Adolf käsu sadama ehitamiseks, usaldades järelevalve mehele nimega Ljungberg. Ehitustööd algasid samal kuul õhkimiste ja mullatöödega Groß Zicker'i külast läänes ning maabumissildade püstitamisega rannas. Oktoobris muutusid tulevase linna plaanid täpsemaks ja ehitada soovitati 30 rajatist, sealhulgas laevatehas, dokk, mereakadeemia, esinduslike eluhoonetega esplanaad ja kutse- ning põllumajanduskool. Detsembris mõõdistasid ehituspaika uuesti Johan Daniel Sabelström ja Fale Fjellström.
1807. aastal vallutas Prantsuse sõjavägi Stralsundi ja okupeeris oktoobris Rügeni. Kõik Gustavia ehitised võeti Prantsusmaa okupatsioonivägede poolt kas koost lahti või tehti maatasa. Kui Rootsi piirkonna taas oma kontrolli alla sai, ehitustegevusega ei jätkatud ja aastal 1812 okupeerisid selle taas Prantsusmaa väed. Peale nende lõplikku taandumist aastal 1813 ehitas Rootsi lähedusse kaks maabumissilda: üks Zickersches Hövt'i ja teine Göhrenisse. Kui Viini kongress Napoleoni sõjad aastal 1815 lõpetas, määrati Rootsi Pommeri Preisimaale ja kuigi Preisimaa merevägi kasutas aeg-ajalt endist Gustavia sadamat ning ehitas sinna aastatel 1849/1850 mõned pollarid, ei olnud Preisimaa huvitatud Rootsi projekti jätkamisest.
Hirmuste
Lähim küla on kirdes asuv Kõrkküla.
Hirmuste maadel Naakamäel on leitud inimasustuse jälgi 2. aastatuhandest eKr (Naakamäe asulakoht).
Küla lõunaosa tuntakse Taterselja nime all. Seda on mainitud 1798 kujul Tatraselja ja 1900. aasta paiku kujul Таттерселья.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kärla valda.
Käsnade loend
Selles nimekirjas on käsnade liigid ja teised -taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid.
Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis:
Duell
pisi|[[Thomas Couture, "Duell pärast maskeraadi" (1857)]]
Duell ehk kahevõitlus on duellireeglite alusel peetav võitlus, mille aluseks on ühe osapoole väljakutse talle või kolmandale isikule suunatud solvangu eest. Tänapäeval on duellid haruldased. Duelli mõte oli au kaitsmine ja taastamine. Duellid toimusid harilikult satisfaktsioonivõimeliste isikute vahel (aadlikud, ohvitserid, akadeemilised isikud jne).
Duellid Eestis
1. veebruaril 1935 jõustunud Kriminaalseadustiku järgi (eriosa 24. peatükk) oli kahevõitluste pidamine karistatav vangimajaga mitte üle ühe aasta (§ 443).
Duellid Tartus
Tartus oli üks peamisi duellide toimumise kohti Vorbuse mets. 9. aprillil 1924 pidasid Tartus kahevõitluse Eugen Villmann (korporatsioon Vironia) ja Bruno Weymarn (korporatsioon Estonia). Kahevõitluse kohaks valiti Jakobi tänav 39 maja aed Tartus. Päikesetõusul kogunesid aeda Villmann ja Weymarn ühes sekundantide Ilmar Parise ja Heinrich Nerlingi, duelli juhataja Theodor Girgensoni ja kahe arstiga. Esimesena tulistas Villmann, kuid ei tabanud. Seejärel tulistas Weymarn ja tabas Villmanni vasakusse puusa ning Villmann toimetati kella 7 paiku hommikul Mellini kliinikusse. Juhtumit uuris politsei ja sellele järgnes kohtuprotsess, mis oli esimene kord Eesti Vabariigis, kui süüpingis istusid duellandid. Kohtu all olid Estonia liikmed Weymarn, Nerling ja Girgenson ning Vironia liige Paris ning neid süüdistati selles, et esimene neist kahevõitlusel Villmanni elukardetavalt haavas ja teised kahevõitlust ei takistanud. Kolmveerandtunnise arutluse järel määrati Bruno von Weymarn kaheksaks kuuks kindlusvangistusse ja teised kaebealused mõisteti õigeks.
Viimane duellil hukkunud Tartu üliõpilane oli Friedrich Walter, kes suri 18. veebruaril 1933 Oswald Schmidtiga peetud kahevõitluse haavadesse 20. veebruaril 1933. 7. veebruaril 1934 tahtsid Vorbuse metsas duelli pidada Heinrich Schwarz ja Fred Kuus, kuid neid takistas kriminaalpolitsei.
Duellid Tallinnas
28. septembril 1926 pidasid Tallinna lähedal kahevõitluse Roman Budberg ja Erich Engelhardt, Budberg sai kuulist riivata ja mõlemale osapoolele määras Tallinna-Haapsalu rahukogu tingimisi karistuse. Viimane duellil hukkunud Tartu üliõpilane oli Friedrich Walter, kes suri 18. veebruaril 1933 Oswald Schmidtiga peetud kahevõitluse haavadesse 20. veebruaril 1933. 7. veebruaril 1934 tahtsid Vorbuse metsas duelli pidada Heinrich Schwarz ja Fred Kuus, kuid neid takistas kriminaalpolitsei.
31. märtsil 1918 tõmbas Tallinna linnavalitsuse juriskonsult August Peet 3. jalaväepolgu joobnud lipnikul Ralf Adamsil õlakud maha. Järgmisel päeval käis Adams Peedi juures vabandamas. 3. aprillil kutsus polguülem Peeter Kann kokku ohvitseride kogu, mis otsustas Adamsi satisfaktsiooni mittenõudmise eest ohvitseride kogust ja Eesti sõjaväest välja heita ning August Peedi välja kutsuda. Loosi alusel sai õiguse esimesena Peedile väljakutse esitada lipnik August Klasmann. Sekundant Gustav Jonson viis duellikutse Peedile koju, kuid viimane ei võtnud väljakutset vastu. Seepeale pani ohvitseride kogu 9. aprillil "adv. Peet'i kui auutu isiku boikoti alla".
Eestlaste vahelised avalikud auvahekorrad (nagu Johan Pitka ja Karl Asti vahel, Johannes Zimmermanni ja Jüri Uluotsa vahel ning Artur Tupitsa ja Leopold Johansoni vahel) ei viinud kahevõitluseni. Asjad, mida ei lahendanud Riigikogu või üliõpilaste aukohus, lahendati mensuuriga.
Protseduur
Auvahekordade lahendamine kahevõitluse teel oli väheste eranditega kombeks ainult üliõpilas- ja ohvitserkonnas. Kahevõitlus ei olnud sunduslik, kuid isik, kes oli kord osalenud kahevõitluses, ei saanud end hiljem antiduellandiks nimetada. Kahevõitlusele eelnes tavaline auvahekorra lahendamise menetlus aukohtus. Kahevõitlust peeti tavaliselt mõõkade (rapiiride), harva ka püstolitega (eriliste eestlaetavate duellipüstolitega). Relvad valis solvatu (väljakutsuja). Kahevõitlus tuli pidada võimalikult kiiresti, kui ei olnud mõjuvaid põhjusi selle edasilükkamiseks. Sõja ajal lükati duellid edasi kuni rahutegemiseni.
Vastaste volinike, sekundantide, kohus oli teha kõik, et konflikt lahendada rahumeelselt; kui see ei olnud võimalik, tuli määrata võitlustingimused. Kokku ei tohtinud leppida võitlust elule ja surmale, vaid ainult võitlusvõimetuseni. Kui võitlustingimusi pole kindlaks määratud ja võitlus toimus ilma sekundantide juuresolekuta, ei olnud see avaliku arvamuse ega seaduse silmis kahevõitlus.
Kõige kahevõitlusel toimuva eest vastutasid sekundandid. Korra vastu eksinud sekundanti võis asendada. Kui duellil rikuti võitlusreegleid, üks pool sai mõõgavõitlusel haavata, kaotas relva või kukkus maha, pidid sekundandid, kasvõi oma elu kaalule pannes, võitluse silmapilkselt katkestama.
Sekundandid ja kõik teised asjaosalised pidid oma ausõnaga kahevõitlusest vaikima. Ainult kohtu ees tuli tunnistada täit tõtt.
Kahevõitlusega, sõltumata selle tulemusest, loeti konflikt likvideerituks ja vastased kohtlesid teineteist endiselt, nagu poleks midagi juhtunud.
Mensuur
Mõõgaga oli lubatud ainult lüüa. Torked olid keelatud ja loeti võrdväärseks hariliku tapmiskatsega.
Mensuuril viibisid erapooletu, mõlema poole sekundandid, kummagi poole kaks tunnistajat ja kaks arsti. Kellegi puudumisel jäi duell pidamata. Pealtvaatajaina võisid juures viibida kõik oma organisatsiooni liikmed.
Pooled kandsid erilist kaitseriietust (takelaaži).
Võitlusväljale astudes tervitasid vastased ja sekundandid üksteist viisakalt. Esimesed pidid muidu vaikima.
Võitlust juhtis erapooletu ühes mõlema poole sekundantidega. Enne võitluse algust pani erapooletu vastastele ette veel kord leppida ja tuletas meelde, et võitlus on seadusvastane (tegelikult oli leppimine siis juba välistatud). Seejärel kohustas ta vastaseid oma au juures kinni pidama võitlustingimustest, mitte lööma enne ega pärast vastavat komandot ega torkama. Ise kohustus ta erapooletult juhtima võitlust oma parema arusaamise ja südametunnistuse järgi.
Võitlus algas komando järel ja kestis 7, raskematel juhtudel kuni 14 käiku. Võitluse võis lõpetada ka varem, kui üks pooltest sai haavata niivõrd raskelt, et ei olnud arsti hinnangul võimeline enam võitlust jätkama.
Püstoliduell
pisi|Duelli püstolid Kummalgi poolel pidi olema kaks sekundanti. Kõrvalisil isikuil oli juuresviibimine keelatud. Püstolitega varustati ka sekundandid, et nad tarbekorral saaksid kaitsta oma mandanti.
Vahemaaks võeti harilikult 20–30, kunagi mitte alla 15 sammu.
Lasta lubati ainult jalgadesse, väga raskete solvamiste eest ka üle kogu keha.
Harilikult lasti üks kord, mitte kunagi üle kolme korra.
Pärast ettevalmistusi ja viimast lepituskatset andis erapooletu käskluse "Tuld!" ja luges kolmeni. Lasta võis ühe ja kolme vahel. Enne ühte või pärast kolme laskmine oli rangelt keelatud, seda tegijat loeti harilikuks mõrtsukaks. Sekundandid pidid seda takistama oma elu hinnaga, ka ise tulistades võitlusreeglite rikkujat.
Kahevõitlus loeti lõpetatuks pärast tulistamisaja möödumist, olenemata, kas osapooled tegelikult lasksid või mitte.
Duellid Nõukogude Liidus
1925. aastal tehti Punaarmees kindlaks 99 duellijuhtu, 70 juhul lõppes kahevõitlus vähemalt ühe osapoole surmaga.
Võruküla
Võruküla on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel
'''Jalgpall 1976. aasta suveolümpiamängudel''' toimus 18.–31. juulini Kanadas Montréalis. See oli kuueteistkümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliturniiril osaleb 13 rahvuskoondist. Kolm kvalifitseerunud Aafrika meeskonda ei osalenud Aafrika riikide olümpia boikoti tõttu (Ghana, Nigeeria, Sambia). 13 meeskonda loositi neljaks alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid kaks parimat meeskonda teise vooru alagrupiturniirile, kus kummagi grupi teisel kohal olevad võistkonnad pääsesid pronksimängule, samal ajal kui alagrupi esikohaga lõpetanud võistkonnad pääsesid mängima kullamängule.
Pärast seda, kui 1972. aasta jalgpalliturniiril oli alagrupifaasi vahevoor, jätkus seekord turniir väljalangemismängudega veerandfinaalist. Lisaks Montréali olümpiastaadionile olid toimumiskohtadeks Varsity staadion Torontos, Lansdowne'i staadionil Ottawas ja munitsipaalstaadion Sherbrooke'is.
Esimest korda võitis olümpiakulla Saksa meeskond, Saksa DV rahvusmeeskond. Finaalis võideti 1974. aasta maailmameistrivõistluste kolmanda koha saajat Poolat, kelle ridades oli paljud maailmameistrivõistlustel osalenud mängijat, nende seas MM-i resultatiivseim mängija Grzegorz Lato, kes alistati 3:1. Esimest korda pärast 1928. aastat jalgpalliturniiri pääses Lõuna-Ameerika meeskond Brasiilia poolfinaali.
Olümpiavõitja 1972: Poola
Badajoz
Badajoz on linn Hispaanias Extremadura autonoomses piirkonnas, Badajozi provintsi keskus. Asub Guadiana jõe vasakul kaldal Portugali piiri lähedal.
Musikē
Musikē ehk mousikē (kreeka keeles μουσική 'muusade kunst') on lauldes ettekantud luule. Kreekalik mõiste musikē kujunes välja kreeka kultuuris 5. sajandiks eKr. See mõiste hõlmab poeesiat ja muusikat lahutamatus ühtsuses.
Poeesia ja muusika täielik ja meie päevil raskesti ettekujutatav ühtsus hakkas hellenismiajastul (330–146 eKr) aegamisi lagunema ja alles sellest alates võib rääkida luulest ja muusikast omaette kunstidena.
Pengiran Anak Saleha
Tema Majesteet Raja Isteri Pengiran Anak Hajah Saleha ehk lühemalt Pengiran Anak Saleha (täielik nimi malai keeles Kebawah Duli Yang Maha Mulia Paduka Seri Baginda Raja Isteri Pengiran Anak Hajah Saleha; sündinud 7. oktoobril 1946) on Brunei sultani Hassanal Bolkiah abikaasa alates aastast 1967.
Perekond
Tal ja sultanil on 12 last:
Metskannikesed
"Metskannikesed" on eesti mängufilm aastast 1980.
Filmi tegevus toimub Teise maailmasõja järgses Eestis. Eesti NSV RJM 2. osakonna agent Rein juhib välisriikide saadetud agentide kinnipüüdmise operatsiooni.