cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mimeskid
Salvestised
Etendust on 1982–1985 filmitud (Anne Dieme, ÜRKI diplomitöö mimeski "Rändlinnu lend põhjal") ja salvestatud kinoringvaadete ja televisiooni (ETV-s Jaanus Nõgisto) jaoks ,
Rollid ja osatäitjad
”Valgus” ”Pärjaballaad” ”Rändlinnu lend”
Lavakujundus
Spetsiaalselt konstrueeritud lavaseadmestik: jalgadel seisvate ja eri kõrgusega sõõrjate “taldrikute” jada, millel liikumine lõi assotsiatsiooni “õhus liikumisest”. Igas osas olid “taldrikud” paigutatud erinevalt ja andsid kas assotsiatsiooni teega või ruumistruktuuri. Osas “Rändlinnu lend” lisandus neile pöörlev tahvel, mis reageeris miimi liigutustele, nii et must tühi pind asendus lõpuks valge tühja pinnaga. Peterburis antud etendustel lasti "Pärjaballaadi" lõpul punaseks muutunud valguses osalistele peale langeda lava täitev "hõõguv" linik.
Valgusrežii
"Taldrikute” sisse olid ehitatud valgusallikad. Nende ja tavavalgusallikatega loodud efekte kasutati kohati selleks, et näidata eri valgusi “tegelastena”, kes reaalseid tegelasi mõjutasid. Peterburis antud etendustel lisandusid laserefektid: kiired ja õhus liikuvad valguspunktid laval ja vaatajate peade kohal saalis. Etenduse algul ja osade vahel loetud vahetekstide ajal projitseeriti kinnisele eesriidele valguspunkt.
Lavaline liikumine
Klassikalise pantomiimi võtted olid seotud tantsulise liikumisega ja võtetega teistest liikumisvormidest.
1458
1458. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad
Aastad: 1453 1454 1455 1456 1457 - 1458 - 1459 1460 1461 1462 1463
GLOBE - Global Learning of the Business Enterprise
200px|right GLOBE - Global Learning of the Business Enterprise  on Junior Achievementi Arengufondi majandusõppe programm gümnaasiumiastme lõpuklassi õpilastele, mille eesmärk on viia õpilane kokku teise riigi õpilastega, moodustamaks importivaid-eksportivaid ühisettevõtteid. Programm käsitleb valuutakursside, kaubanduskokkulepete, ekspordinõuete, kvootide ja tollidega seotud probleeme.
MESE - Management and Economic Simulation Exercise
200px|right MESE - Management and Economic Simulation Exercise on Junior Achievementi Arengufondi majandusõppe programm gümnaasiumiõpilastele, mis võimaldab õpilasel tuletada meelde ja rakendada tähtsamaid majanduse põhitõdesid.
Programm annab osavõtjale rohkesti võimalusi praktiseerida finantsaruannete lugemist ja tõlgendamist ning tootmis- ja turustamisprotsesside planeerimist. Mängutsükli käigus määravad õpilased pakutavatele toodetele hinna, tootmismahu ja turundus- ja arendustöö eelarve ning investeerivad tootmisvahenditesse. MESE on juba aastaid olnud Eesti majandusolümpiaadide oluline osa.
Campobasso provints
Campobasso provints on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Campobasso linn.
Haldusjaotus
Campobasso provints jaguneb 84 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 1. jaanuar 2011 on järgmised. pisi|200px|Biferno jõgi pisi|200px|Matese mäemassiiv
1460
1460. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad
Aastad: 1455 1456 1457 1458 1459 - 1460 - 1461 1462 1463 1464 1465
Kõlleste vald (1939)
Kõlleste vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kõlleste valla maa-alast, välja arvatud osa Hurmi ja Karaski asunduse piirkondadest ning Heisri asunduse Lutumäe ja Järveotsa talude piirkond; senise Kioma valla Mõksi, Sõra, Varbuse, Lukatsi, Pera ja Kure küla ning Varbuse asunduse piirkondadest; senise Valgjärve valla Vana-Piigaste asunduse piirkonnast ja Tõdu asunduse osa piirkonnast; senise Karilatsi valla maa-alast, välja arvatud Voorepalu, Karilatsi ja Kikka küla ning Kirissaare asunduse piirkond.
Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Häätaru külanõukogu ja Karaski külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.
Töövarjupäev
Töövarjupäev on päev, mille käigus võib noor jälgida ettevõtja, ametniku või spetsialisti tööpäeva.
Junior Achievementi Arengufond kasutab seda gümnaasiumiastme majandusõppe programmi osana iga aasta novembris alates 1996. aastast, sel on osalenud ligi 2000 õpilast. 2005. aastal hakkas JAA vilistlasorganisatsioon MTÜ Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku (SENT) korraldama töövarjupäeva konkurssi era- ja avaliku sektori tipptegijatele.
Heterospooria
Heterospooria on eostaime omadus, mis seisneb selles, et tal kahesugused eosed:
Heterospooria esineb näiteks selaginellil.
Laheda vald (1939)
Laheda vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mustajõe külanõukogu ja Vardja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.
27. mai
27. mai on Gregoriuse kalendri 147. (liigaastal 148.) päev. Juliuse kalendri järgi 14. mai (1901–2099).
Metsavennad
Mõiste "metsavennad" tuli eesti keeles kasutusele hiljemalt 19. sajandil, mil selle all mõeldi riigi, mõisa või kirikuga lepitamatutesse vastuoludesse läinuid, sealhulgas ka sõjaväkkevõtmisest kõrvalehoidjaid, kes ennast metsas varjasid. 1905. aasta revolutsioonis viitavad erinevad allikad metsavendadele kui "mässavatele talupoegadele" või kui "metsast varju otsivatele kooliõpetajatele". Maailmasõdadevahelisel ajal on metsavendadeks nimetatud ka kommunistlikke illegaale, kellest tuntuimaks võib pidada Aleksander Ellamit (1897–1933).
Teine maailmasõda: Suvesõda
NSV Liit okupeeris ja annekteeris 1940. aastal Eesti, Läti ja Leedu. Represseerimisohu tõttu varjus metsadesse endisi riigitegelasi ja sõjaväelasi. Rohkelt hakati ennast metsas varjama pärast massiküüditamist 14. juunil 1941. Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941), Nõukogude okupatsioon Lätis (1940–1941), Nõukogude okupatsioon Leedus (1940–1941).
Õpilasfirma
Õpilasfirma on gümnaasiumiõpilastest koosnev mitteametlik ettevõte, mis on moodustatud Junior Achievement Eesti ettevõtlusõppe programmi käigus. Õpilasfirma programmi eesmärk on tutvustada noortele ettevõtlust huvitaval moel, anda neile esmane riskivaba ettevõtluskogemus ning suurendada seega tulevaste ettevõtjate arvu ühiskonnas.
Metsavennad
Teine maailmasõda: Suvesõda
Kui 22. juunil 1941 algas sõda Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel, läks rohkesti relvaga mehi metsa, et aidata kaasa Eesti vabastamisele bolševistliku võimu alt.
Õpilasfirma
Õpilasfirma ei ole päris ettevõte, vaid õppeprotsess, mille käigus koostatavad õpilased äriplaani, mõtlevad välja oma toote või teenuse, toodavad ja müüvad ning peavad raamatupidamist. Õppeaasta lõppedes õpilasfirma suletakse ning koostatakse lõpparuanne. See kõik on osa õppeprotsessist ja seda on võimalik teha ametliku kooliprogrammina riikliku õppekava raames. Õpilased on sageli alaealised ega saagi päris ettevõtet luua. Kõik õpilasfirmad on kantud Junior Achievement Eesti õpilasfirmade registrisse, kuhu 2013. aastal kanti juba 2000. Eesti õpilasfirma. Õpilasfirma tegutseb JA Eestis koolituse ja litsentsi omandanud õpetaja või ärimentori juhendamisel ning täidab kindlaid õppeprogrammis sätestatud reegleid.
Metsavennad
Teine maailmasõda: Suvesõda
Esimesed kokkupõrked metsavendade ja Punaarmee vahel toimusid juba 22. juunil 1941. Suvesõja käigus vabastasid metsavennad Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti. Suuremad võitlused toimusid Timmkanali ümbruses ja Tartus, kus metsavennad 10. juulil 1941 alustasid Tartu ülestõusu. Alates 3. juulist 1941 moodustati metsavendadest Omakaitse.
Õpilasfirma
Õpilaste ettevõtted tegutsevad paljudes Euroopa riikides ja kõikjal korraldatakse programmi Junior Achievement Young Enterprise'i organisatsiooni juhendamisel.
Vähim õpilasfirma liikmete arv Eestis on kolm ja õpilasfirmasse võivad kuuluda üksnes õpilased.
Metsavennad
Relvastatud vastupanu pärast 1944. aastat
Metsavendade tegutsemine sai uuesti hoo sisse 1980. aastatel, kui rahvuslikult meelestatud inimesed asusid okupatsioonivõimu lagunemise ajal koguma relvi, rüüstama Nõukogude Armee sõjaladusid ja ründama okupatsioonivägede üksuseid, pidades nendega tulevahetusi ja isegi lahinguid Harjumaal (Ellamaa lahing), Tartumaal (Kärkna lahing), Saaremaal.
Õpilasfirma
Õpilasfirmad Eestis
Õpilasfirmadest on alguse saanud näiteks pehmete helkurite ja valemivihikute tootmine.
Metsavennad
Taust
Eesti, Läti ja Leedu saavutasid iseseisvuse aastal 1918 pärast Vene impeeriumi kokkuvarisemist ning uus põlvkond oli teise maailmasõja alguseks täisealiseks saanud. Sarnaselt muu maailmaga olid ka neil tugevad rahvusluse ideaalid ja enesemääramine. Olles juba kogenud kommunistlikku ja seejärel natsistlikku režiimi, ei olnud enamik inimesi nõus teise okupatsiooniga.
Erinevalt Eestist ja Lätist ei olnud Leedul kunagi oma Relva-SS-i diviisi. 1944. aastal olid Saksa võimud Leedus loonud halvasti varustatud, kuid 20 000-mehelise tugeva "Leedu territoriaalkaitseväe" kindral Povilas Plechavičiuse juhtimise all, et võidelda Nõukogude partisanidega, keda juhtis Antanas Sniečkus. Üsna varsti nähti selles väes ohtu riiklikule julgeolekule. Ülemused vahistati 15. mail 1944. Kindral Plechavičius küüditati Salaspilsi koonduslaagrisse Lätis, kuid ligikaudu pool allesjäänud vägedest moodustasid partisaniüksused ja läksid maakohtadesse laiali, et valmistada idarinde lähenemisel ette partisanide operatsioone Punaarmee vastu.
Saksa vägede taandumisel Eestist 1944. aasta septembri lõpul jäid paljud Eesti sõdurid partisanidena kodumaale, peamiselt Virumaal ümber piiratud 300. Eriotstarbeline Diviis ja 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi osad, mis otsustasid jääda kodumaale, nende hulgas ka Friedrich Kure pataljon. Paljud eesti ja läti sõdurid ning mõned sakslased vältisid vangistust ja võitlesid maakohtades metsavendadena aastaid pärast sõda. Teised, näiteks Alfons Rebane ja Alfrēds Riekstiņš põgenesid Inglismaale ja Rootsi ning osalesid liitlaste luureoperatsioonidel metsavendade abistamisel.
Sissisõda
1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses varustasid Briti (MI6), Ameerika ja Rootsi salaluureteenistused metsavendi varustusega, pakkusid neile side- ja logistilist teavet. Selline abi mängis balti vastupanuliikumise suunamisel võtmerolli, kuigi see vähenes oluliselt pärast MI6 operatsiooni "Džungel" tõsist kompromiteerimist, kui Briti topeltspioonid (Kim Philby ja teised) edastasid info Nõukogude võimudele, võimaldades KGB-l tuvastada, infiltreerida ja kõrvaldada palju balti partisanide üksuseid ja lõigata neid ära igasugustest edasistest kokkupuudetest Lääne luurega. ja Vastupanutegevus Eesti NSVs
Kajastused kunstis
Metsavendade vabadusvõitlusest on loonud graafikasarja "Tuli tuha all" kunstnik Axel Roosmann.
Õpilasfirma
Õpilasfirmad Eestis
Igal aastal selgitatakse Eesti õpilasfirmade võistlusel välja parim õpilasfirma, mis esindab Eestit üleeuroopalisel võistlusel.
Juba 25 aastat toimuvad Euroopas õpilasfirmade võistlused, kus selgitatakse välja meie maailmajao tugevaim õpilasfirma. Eesti õpilasfirmad on alates 2004. aastast auhinnalisi kohti saanud 6 korda ning 2 korda on tuldud ka Euroopas võitjaks. 2009. aastal võitis Euroopa õpilasfirmade võistlusel JA-YE Company of the Year Competiton esikoha Tallinna 21. kooli õpilasfirma Roheline Jälg. 2013. aastal sai Londonis 24. Euroopa õpilasfirmade võistlusel esikoha Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasfirma Kolm Põrsakest. 2014. aasta juulis toimub õpilasfirmade Euroopa võistlus Eestis.
1459
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastad: 1454 1455 1456 1457 1458 - 1459 - 1460 1461 1462 1463 1464
Laskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Laskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis 18.–24. juulil.
Väikepüss, 60 lasku lamades
Maailma- ja olümpiarekord: Ho Jun Li (Põhja-Korea) 599 (1972). 19. juuli. 78 võistlejat.
Väikepüss, 3×40 lasku
Maailmarekord: Lones Wigger (USA) 1167 (1973). Olümpiarekord: John Writer (USA) 1166 (1972). 21. juuli. 57 võistlejat.
Metssealaskmine
Maailmarekord: Helmut Bellingrodt (Colombia) 577 (1974). Olümpiarekord: Jakov Železnjak (NSV Liit) 569 (1972). 23. juuli. 27 võistlejat.
Vabapüstol
Maailmarekord: Grigori Kossõhh (NSV Liit) 572 (1969). Olümpiarekord: Ragnar Skånaker (Rootsi) 567 (1972). 18. juuli. 47 võistlejat.
Olümpiakiirlaskmine
Maailmarekord: G. Liverzani (Itaalia) 598 (1970). Olümpiarekord: Jozef Zapedzki (Poola) 595 (1972). 22. juuli. 48 võistlejat.
Jahilaskmine kaevikrajal
Maailma- ja olümpiarekord: A. Scalzone (Itaalia) 199 (1972). 20. juuli. 44 võistlejat.
Jahilaskmine kaarrajal
Maailmarekord: Jevgeni Petrov (NSV Liit) 200 (1970). Olümpiarekord: Jevgeni Petrov 198 (1968). Olümpiavõitja 1972: Konrad Wirnhier (Saksa FV) 195. 24. juuli. 68 võistlejat.
Čekiškė
pisi|left Čekiškė on alev Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis, Čekiškė valla halduskeskus. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sünagoog aastast 1785, katoliku kirik aastast 1935 ja XIX sajandil rajatud asula keskus.
Ajalugu
Aastal 1542 mainiti esimest korda alevi kohal asunud Piktakiemise küla. XVI sajandil rajati küla lähistele Čekiškė või Čekakampiai mõis. Küla ise jäi Šedvydžiai mõisa maadele, ent aastal 1600 sai see nimeks Čekiškė.
XVII sajandil oli asula Gelgaudaste valduses. Aastal 1620 ehitati sinna esimene kirik ja sellest sai kohaliku kihelkonna keskasula. Aastal 1625 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool, mis küll kahe aasta pärast suleti. Aastal 1687 koostatud Vilkija piirkonna inventariraamatus oli asula kohta Čekiškė kõrval kasutusel veel ka nimekuju Piktakiemis. Samast aastast on pärit esimesed teated alevis elavate juutide kohta.
XVII sajandi lõpus või XVIII sajandi alguses sai Čekiškėst alev. Aastal 1762 sai see õiguse pidada laata. XIX sajandi alguses avati asulas taas kihelkonnakool. Tsaaririigi ajal oli asula kohta vene keeles kasutusel nimekuju Чекишки. Aastal 1885 asutati sinna postijaam. Kaks aastat hiljem põles alev maha; püsti jäi vaid kivist ehitatud sünagoogihoone. Alev ehitati taas üles korrapärase planeeringuga asulana. Alevi põhiplaan on urbanistliku mälestisena kaitse all. XX sajandi alguses olid alevis saekaater ja veski, seal valmistati kangast.
Kuni Teise maailmasõjani olid 70% alevi elanikest juudid; sõja ajal aga alevi juudi kogukond hävitati. Pärast sõda sai Čekiškėst kohaliku kolhoosi keskasula.
Sollefteå vald
Sollefteå vald on vald Rootsis Västernorrlandi läänis Ångermanälveni ääres. Valla pindala on 5434 km² ja seal elab 22 000 (2001) inimest, kellest 9400 elab Sollefteå linnas. Linnas on kaubandus- ja tööstuskeskus ning liiklussõlmpunkt. Vaatamisväärsused on Junsele loomaaed ja Halstabackeni talispordikeskus.
Ajalugu
Valla territooriumilt on leitud Nämforseni kaljujoonistusi, mis on umbes aastast 6000 eKr. Lisaks on vallast leitud kiviaja küla. Uuemat ajalugu esindab 18. sajandist pärit raudteevõrgustik.
Külad
Arlum, Björknäset, Björkå, Bäckaskog, Edsele, Forsmo, Graninge bruk, Gåsnäs, Helgum, Nedre Strömnäs, Resele, Rådom, Guxås, Para (algselt Perä), Råsmon, Undrom, Vallen, Viksmon, Västerrå ja Österrå, Åsmon, Ödsgårdsmon, Ön del och Sand del, Östergraninge, Österås
Džaba Ioseliani
Džaba Ioseliani (10. juuli 1926 Gruusia, Hašuri – 4. märts 2003, Gruusia, Thbilisi) oli Gruusia Sõjaväenõukogu (täitis presidendi kohuseid) kaasjuht koos Tengiz Kitovaniga 6. jaanuarist 10. märtsini 1992, seaduslik varas. Gruusia sõjaväestatud marurahvusliku paramilitaarse üksuse Mhedrioni asutaja 1989. a. Enne 1995 aastat mõisteti D. Ioseliani kahel korral kokku 30 aastaks toime pandud varguste, tapmise ja pangaröövi eest kinnipidamisasutusse karistust kandma. 1995. a süüdistati teda Gruusia riigi reetmises, Eduard Ševardnadzele atentaadi korraldamises ja mitme mõrva organiseerises ning ta mõisteti 11 aastaks kinnipidamiskohta.
Russofoobia
Russofoobia on hirm või viha Venemaa, venelaste, vene kultuuri või Venemaa poliitika suhtes.
Mõnikord on seda väljendit kasutatud ka etniliste konfliktide kontekstis ja rahvusvahelises poliitikas, kus on tegevad venelased või Venemaa.
Tänapäeval on rahvusvahelises poliitikas kasutatud väljendit "russofoobia" ka külma sõja kirjeldamisel.
2004. aastal International Gallupi poolt paljudes maailma riikides läbi viidud küsitluses selgitati eri riikide elanike suhtumist G8 riikidesse. Kõige negatiivsemaks osutus suhtumine Venemaasse. Kõige negatiivsem suhtumine Venemaasse oli Soome elanikel – 62% neist suhtus Venemaasse negatiivselt, järgnesid Tšehhi ja Šveits 42%-ga ning Saksamaa 37%-ga. Eesti elanikest suhtus Venemaasse negatiivselt 23%.
Siioni prioraadi suurmeistrite nimekirjad
Siin on Siioni prioraadi väidetavate suurmeistrite nimekirjad
Siioni prioraati olevat juhtinud suurmeistrid või nautonnierid. Järgnev nimekiri on tuletatud 1967. aastal Pierre Plantardi poolt pseudonüümi "Philippe Toscan du Plantier" all koostatud Henri Lobineau salatoimikutest. Ka selle nimekirja viimane isik Jean Cocteau on valitud pärast tema surma. Paljude nimekirja valitud inimeste ühiseks jooneks näib olevat alkeemiahuvi või ketserlus.
Kui Prantsusmaa uurijad ja autorid paljastasid, et salatoimikud on võltsing, hoidis Plantard madalat profiili, kuid pidi valetõendite esitamise uurimise käigus tunnistama politseile, et ülaltoodud loetelu oli pettus. Aastal 1989 üritas ta oma lugu taaselustada, avaldades teise suurmeistrite nimekirja. Seda nimekirja, milles loetleti ka selleks ajaks surnud Roger Patrice Pelat'd ja Plantardi enda noort poega Thomast, ei tohi ajada segamini esimese loeteluga. Alates 1989. aastast üritas Plantard end esimesest, prioraadi vanema ja diskrediteeritud versiooni juurde kuulunud nimekirjast, distantseerida. Teine suurmeistrite nimekiri ilmus prioraadi ajakirja Vaincre 3. numbri 22. leheküljel 1989. aasta septembris.
Mereväekapten
Mereväekapten on mitme riigi sõjaväeline auaste mereväes, mis vastab maaväes kolonelile.
Eesti
pisi|80px| Mereväekapteni [[õlak ]] pisi|80px| Mereväekapteni [[õlak ]]
Saksamaa keisririik ja Saksa Riik
Saksamaa keiserlikus laevastikus oli mereväekapten (saksa keeles Kapitän zur See) kõrgem fregatikaptenist ja madalam kommodoorist. Maaväe vastav auaste oli ooberst. Samasugune alluvussuhe kehtis ka Saksa Riigi ajal Saksamaa sõjalaevastikus (Kriegsmarine) 1935−1945.
Saksamaa Demokraatlik Vabariik
Saksamaa rahvalaevastikus (Volksmarine) oli mereväekapten kõrgem fregatikaptenist ja madalam kontradmiralist.
Saksamaa Liitvabariik
Mereväekapten on Saksamaa mereväes kõrgem fragatikaptenist ja madalam flotilliadmiralist. Maaväes vastab sellele ooberst.
Ohtlikud jäätmed
Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis oma ohtliku omaduse (mürgised, plahvatusohtlikud, nakkusttekitavad jt) tõttu võivad põhjustada kahju inimese tervisele ja keskkond|keskkonnale.
Nende käitlusel tuleb arvesse võtta eritingimusi. Vältida tuleb segunemist omavahel, tavajäätmetega või muude ainetega.
Legaaldefinitsioon ja jäätmete liigitamise kord määruse järgi
Legaaldefinitsiooni järgi on ohtlikud jäätmed sellised jäätmed, mis vähemalt ühe "Jäätmeseaduse" §-s 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
Vabariigi Valitsuse määrusega on kehtestatud kord jäätmete liigitamiseks ohtlike jäätmete hulka, lähtudes jäätmete päritolust, koostisest, ohtlike ainete kemikaaliseaduse mõttes sisaldusest ning Jäätmeseaduse §-s 8 nimetatud kahjulikust toimest.
Isernia provints
Isernia provints on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Isernia linn.
Haldusjaotus
Isernia provints jaguneb 52 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 31. detsember 2011 on järgmised
We the Kings
We The Kings on Ameerika Ühendriikide rokkbänd.
Leevi vald
Leevi vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad 1. aprillil 1939 oli vallas 1834 elanikku.
Valla täitevkomitee esimees Eduard Kuus (1. märts 1902 – 14. juuli 1941) hukati aktiivse kommunistina.
Diplomaatia
pisi|Ger van Elk, Symmetry of Diplomacy, 1975, Groninger Museum Diplomaatia on riike või rahvusvahelisi organisatsioone esindavate isikute (diplomaatide) vaheline suhtlemine.
Leevi vald
9. juulil 1941 määras omakaitse kohaliku garnisoni ülem Jaan Kalliver ajutiseks vallavanemaks Rudolf Kõivsaare (12. oktoober 1893 Leevi vald – 18. oktoober 1953, arreteeriti 4. juunil 1945).
Diplomaatia
Diplomaatia ja välispoliitika
Diplomaatia on osa riigi välispoliitikast. Diplomaatia on välispoliitika peamine vahend, kuid välispoliitika eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka muid vahendeid (spionaaž, sõjaline jõud vms). Tavaliselt üritatakse diplomaatiliste läbirääkimiste kaudu säilitada rahu. Hoolimata sellest võib diplomaatia sisaldada ka hoiatusi ja ähvardusi (suhete katkestamine, esindajate tagasikutsumine, majandus- või muud sanktsioonid, ultimaatum vms).
Leevi vald
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leevi külanõukogu ja Tsolgu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu.
Diplomaatia
Diplomaatia ja välispoliitika
Kui välispoliitilised eesmärgid on üldiselt avalikult teada, siis igapäevane diplomaatiline suhtlemine toimub enamasti avalikkusest eemal. Läbirääkimiste tulemused (sõlmitud rahvusvahelised lepingud jmt) üldjuhul avalikustatakse.
Leevi vald
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
9. Leevi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Timo valla maa-alast, välja arvatud valla lahustüki maa-ala senise Võru valla piires; b) senise Pindi valla maa-alast, välja arvatud Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Veriora valla endise Palu mõisa piirkonnast, välja arvatud Vinso piirkond ja Süvahava küla maa-ala kuni Võhandu jõeni; d) senise Peri valla Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkondadest; e) senise Koiola valla Holvandi nr. 153 talu piirkonnast.
Diplomaatia
Vaata ka
pisi|400px| Viini kongress
Aakaru
Aakaru on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Kuni 1975. aastani kuulus Aakaru osalt Kambja külanõukogusse, osalt Lemmatsi külanõukogusse; siis liideti viimasesse kuuluv osa Lepiku külaga.
Aakarus sündis Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis Arved Ruusa.
Henrik (Uppsala piiskop)
pisi|Piiskop Henrik ja Lalli, "Missale Aboense", [[1488]] Piiskop Henrik või Püha Henrik oli legendi järgi 12. sajandil elanud Uppsala piiskop, kelle soome talupoeg Lalli tappis Soomes Köyliö järve jääl 20. jaanuaril millalgi 1150. aastatel.
Legend piiskopi tapmise kohta ei põhine ühelgi tõsiseltvõetaval allikal. Vähesed ebamäärased kirjalikud tõendid piiskopi kohta on kirja pandud kaua aega pärast väidetavaid sündmusi, kõige varasemad neist 13. sajandi lõpus. Oletused sündmuste kohta põhinevad mitmel legendil, millest ühtki ei või pidada ajalooliselt usaldusväärseks.
Elulugu
Legendi järgi oli Henrik inglise päritolu (Angliamaalt). 13. sajandist pärineva Püha Eriku legendi järgi saabus piiskop Henrik koos Rootsi kuninga Erik Pühaga Soome ristiusku tooma. Hiljem sai see väidetav 1150. aastate keskel toimunud sündmus nime Esimene ristiretk. Paljud tänapäeva ajaloolased arvavad, et mingit ristiretke kunagi ei toimunudki ning legend võis alguse saada mõne väheolulise tõestisündinud sündmuse ülepaisutamisest. 2005. aastal väitis Helsingi Ülikooli ajalooprofessor Tuomas Heikkilä, et tõendeid piiskop Henriku olemasolust ei eksisteeri üheski ajalooarhiivis. Ka Püha Eriku legendi esimestes versioonides ei ole ei ristiretke ega Henrikut üldse mainitud, need lisandusid legendile alles 14. sajandil. Kuningas läks Rootsi tagasi, Soome jäänud piiskopi saatusest jutustab aga kaks legendi – üks neist on kõige varem 13. sajandi lõpus kirja pandud ladinakeelne pühakulegend ning teine soomekeelne "Piispa Henrikin surmavirsi", mis on Kalevala-tüüpi rahvaluulekogumik. Kuigi selle sünniajaks on väidetud keskaega, pandi see kirja alles 17. sajandil.
Ametlik pühakulugu "Vita" ei kirjelda piiskopi päritolu ega elu kuigi põhjalikult. Selgub vaid tema inglise päritolu ning rõhutatakse asjaolu, et ta oli Uppsala, mitte Soome piiskop; kuigi Soomes on teda ka esimeseks Turu piiskopiks peetud.
Lasva vald (1939)
Esimene vallavanem oli Arnold Maidla, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks. 9. juulil 1941 määras Lasva komandant ta tagasi vallavanemaks, täitevkomitee esimees Oskar Soo (9. november 1885 – september 1941 Võru) arreteeriti ja hukati aktiivse kommunistina Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel. Esimesi sakslasi nähti Lasva vallas 26. juulil 1941.
Valla aukodanik oli Richard Veermaa.
13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Lasva külanõukogu ja Loosi külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
8. Lasva vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Lasva valla maa-alast; b) senise Pindi valla Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Loosi valla maa-alast; d) senise Orava valla Veriora metsandiku osa maa-alast.
Henrik (Uppsala piiskop)
Piiskopi surm
"Piispa Henrikin surmavirsi" jutustab piiskopi tapmise loo. Piiskop oli läinud Lalli-nimelise talupoja naiselt Kerttult söögikraami paluma. Ta sai täiendust nii enda kui ka hobuse toiduvarudele ning maksis kõige eest rikkalikult. Et aga Kerttu võõraid ei sallinud, valetas ta Lallile, et piiskop jättis kraami eest maksmata. Lalli sattus raevu ja asus piiskopi reisiseltskonda kirvega taga ajama. Piiskop aimas oma surma ette ning palus teenijatel pakku minna ning hiljem tema laiba ära viia. Kohta, milleni nad jaksavad tema surnukeha kanda, pidid nad ehitama Soome esimese kiriku. Teise versiooni järgi pidi kirik ehitatama kohta, kuhu rege vedavad härjad seisma jäävad. Piiskopi viimane soov olevat hiljem täidetud ning Soome esimene kirik ehitatud Nousiainenisse.
Lalli tappis piiskopi Köyliö järve jääl, lüües tal kirvega (teise versiooni järgi mõõgaga) pea maha. Tapmiskoht olevat olnud järve põhjaosas Kirkkokari saare läheduses.
Üks versioon legendist on esitatud ka Elias Lönnroti rahvalaulude kogumiku "Kanteletar" keskaegsete legendide ballaadide osas.
Veljo Tormise 1992. aastal kirjutatud teos "Piiskop ja pagan" toetub Henriku ja Lalli legendile ning sellel põhinevatele rahvalauludele.
Püha Henrik
Pärast surma sai Henrikust Soome katoliiklik (kanoniseerimata) kaitsepühak. Veel vahetult enne reformatsiooni ülistati Soomes Henrikut kui pühakut, reformatsioon püüdis küll pühakute mõjuvõimu vähendada, kuid ikkagi peeti Henrikule pühendatud missasid veel ka 17. sajandil.
Rahvasuus liikuvad legendid rääkisid lugematutest imedest, mis pärast piiskopi surma Püha Henriku nimetamisega palvetes kaasnesid – inimesed tervenesid parandamatutest haigustest ning tõusid surnust üles. Kirkkokarit, saart piiskopi tapmiskoha lähedal, hakati hiljem nimetama ka Püha Henriku saareks. Aastal 1955. paigaldati saarele mälestusmärk ristiusu vastuvõtmisele Soomes. Kirkkokari on Põhjamaade ainuke katoliiklaste palverännakute sihtkoht. Igal aastal enne jaanipäeva peetakse saarel mälestusmissa.
Henrik olevat maetud Nousiainenisse. Märke sellest, et Nousiainenis oleks 12. sajandil kirik olnud, ei ole aga leitud. Vähemalt osa väidetavatest piiskopi säilmetest maeti 1300. aastal ümber vastselt sisse õnnistatud Turu toomkirikusse. On teada, et Turu kirikusse sai juba ümbermatmisel jõuda vaid osa Henriku säilmetest. Enne reformatsiooni säilitati neid omaette altaril; tolleaegsete allikate väitel saadeti pühasid luid muu hulgas Rootsi. Kui venelased Põhjasõja ajal Turu vallutasid, viisid nad säilmed sõjasaagina endaga kaasa. Nende edasine saatus on teadmata. 1920. aastatel uurisid soome arheoloogid Turu kirikust leitud küünarluud ning väitsid, et see pärines tõenäoliselt Henrikult. Seda küünarluud peabki katoliku kirik ainsaks tänapäevani säilinud reliikviaks.
Ivaste
Ivaste on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Tuhkapäev
Tuhkapäev ehk tuhapäev on vastlapäevale järgnev kolmapäev.
Päeva nimetus tuleneb juba 7. sajandi lõpu katoliku kiriku rituaalist – palmipuudepühal põletatud palmide või nende asenduspuu tuha patukahetsejate pähe raputamisest. Algselt ei kuulunud tuhkapäev ja sellele järgnenud päevad suure paastu hulka, kuid umbes aastal 700 pikendati paastu, et saada selle pikkuseks 40 päeva ehk Kristuse paastu pikkus.
1461
1461. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
X&Y
"X&Y" on inglise alternatiivrokkansambli Coldplay kolmas album, mis avaldati 2005. aasta juuni alguses.
1461
Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad
Kaatsi
Kaatsi on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
X&Y
Album tõusis Suurbritannia albumiedetabelite tippu, seda müüdi esimesel nädalal 464 471 tükki. Sellest paremini oli läinud varem vaid Oasise 1997. aasta albumil "Be Here Now", mida müüdi esimesel nädalal 695 761 tükki.
Jõksi
Jõksi on kahe Eesti küla nimi:
X&Y
"X&Y" oli IFPI andmete järgi 2005. aasta maailma müüduim album: aasta jooksul osteti seda 8,3 miljonit. USA-s müüdi aasta jooksul 2 934 716 albumit.
1461
Aastad: 1456 1457 1458 1459 1460 - 1461 - 1462 1463 1464 1465 1466
X&Y
Mõnes piirkonnas müüdi albumit kopeerimisvastase süsteemiga.
Lood
Kõik lood on kirjutanud Berryman/Buckland/Champion/Martin, kui pole teisiti märgitud.
Tuhkapäev
Tuhkakapuss, tuhkapoiss või tuhkatüdruk oli poisiks või tüdrukuks riietatud nukk, mis viidi salaja teise pere ukse taha, sealt jälle edasi. Kelle ukse taha kuju lõpuks jäi, see pere oli kogu aasta pilkealune laiskuse ja lohakuse pärast.
Georgi Aleksandrovitš
pisi|Georgi Aleksandrovitš (1889) Georgi Aleksandrovitš (9. mai 1871 Tsarskoje Selo – 10. juuli 1899 Abasthumani) oli Vene suurvürst, 1894. aastast kuni surmani troonipärija.
Ta oli Aleksander III poeg ja Nikolai II noorem vend. Neil oli noorem vend Mihhail Aleksandrovitš ning nooremad õed Ksenja ja Olga.
Pärast isa surma sai Georgi Aleksandrovitšist troonipärija, tsareevitš. Nikolai II polnud keisriks saades veel abielus, kuid abiellus samal aastal. Kui Nikolaile oleks poeg sündinud, oleks see saanud Georgi asemel tsareevitšiks. Georgi surma ajaks oli Nikolaile sündinud kolm tütart ja sellepärast sai Georgi surma järel tsareevitšiks tema noorem vend Mihhail, kes pärast Nikolai II tagasiastumist 1917. aastal oli ühe päeva Venemaa keiser. Nikolai II sai veel neljandagi tütre, misjärel sündis poeg Aleksei Nikolajevitš, kes saigi tsareevitšiks.
Georgi Aleksandrovitš haigestus 1890. aastal tuberkuloosi. Haiguse tõttu ta ei abiellunud ega saanud lapsi. Ta elas peamiselt tänapäeva Gruusias Abasthumanis, kus ka suri.
Vostok (polaarjaam)
thumb|250px|Polaarjaam Vostok Vostok on endine Nõukogude Liidu ning praegune Venemaa teaduslik polaarjaam Antarktises. Polaarjaam rajati 16. detsembril 1957 Antarktise mandri keskele umbkaudu 1000 kilomeetri kaugusele lõunapoolusest.
Georgi Aleksandrovitš
Georgi Aleksandrovitšile kui keisri pojale ja troonipärijale anti hulganisti autasusid ja aunimetusi. Sündimise päeval anti talle Püha Andreas Esmakutsutu orden, Püha Jüri orden, Valge Kotka orden ja Püha Anna ordeni 1. järk. Peale selle anti talle Austria-Ungari Püha Stefani orden (1885), Taani Elevandiorden (1889), Itaalia Kõige Pühama Kuulutuse orden (1890), Prantsusmaa Auleegioni orden (1891), Hispaania Kuldvillaku orden, Jaapani Krüsanteemi orden ja Kreeka Lunastaja ordeni 5. järk.
Paelama oja
Paelama oja (ka Jambi oja ja Ärma oja) on oja Sakala kõrgustiku lääneosas ja Soomaal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Lemmjõe vasakpoolne lisajõgi.
Vostok (polaarjaam)
Jaama nimi tuleb purjelaevalt Vostok, mis oli üks kahest Bellingshauseni 1819.–1821. aasta ümbermaailmareisi laevast.
Jaama asukoht
thumb|Polaarjaama asukoht Vostok asub umbes 1500 kilomeetri kaugusel mererannikust. Talvel on jaamani jõuda peaaegu võimatu, mis tähendab, et jaamas asuvatel teadlastel on väga keeruline vajadusel välist abi saada.
Paelama oja
Oja pikkus on 13,6 km (koos lisaharudega 14,3 km), valgla pindala 37,2 km², langus 32 m ja lang 2,35 m/km. Oja saab alguse 54,5 m kõrgusel Lemmakõnnu külas, voolab läbi Paelama küla ja suubub 22,5 m kõrgusel Sandra külas vasakult poolt Lemmjõkke 14,4 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Paelama ojja suubub Savimäe kraav ning sellesse omakorda Kõrgesilla oja, mis on umbes 4,8 km pikk.
Vostok (polaarjaam)
Kliima
Kliimatingimused on maailmas raskeimad. Valitseb karm pakane.
Paelama oja
Osaliselt jääb Paelama oja Soomaa rahvusparki.
Vostok (polaarjaam)
Kliima
Polaarjaama piirkonnas on väga madalad õhutemperatuurid aasta läbi. Siin registreeriti maailma madalaim õhutemperatuur −89,2 °C (1983). Kõrgeimad õhutemperatuurid suvel on kuni −21 °С. Piirkonda nimetatakse Maa külmapooluseks.
Õhk on peaaegu täiesti kuiv.
Aasta keskmine tuule kiirus on umbes 5 m/s, suurim on 27 m/s. Vostok polaarjaam asub 3488 m kõrgusel merepinnast.
Viiel kuul aastas kestab seal polaaröö.
Nendes tingimustes kestab aklimatisatsioon ühest nädalast ühe-kahe kuuni. Võib tekkida peapööritus, valu kõrvades, verejooks ninast, lämbumistunne, vererõhk võib suureneda. Tekib unetus ja langeb isu, tekib pööritus ja oksendus, inimene kaotab 3–5 (maksimaalselt 12) kg kaalust.
Polaarjaamas Vostok toimuv teadustegevus
Venemaa teadlased korraldavad polaarjaamas süsivesiniku- ja mineraaltooraine ning magevee varude uurimist; viivad läbi aero-meteoroloogilisi, aktinomeetrilisi, geofüüsilisi ja glatsioloogilisi vaatlusi ning spetsiaalseid arstiteaduslikke uurimisi. Nad uurivad kliimamuutusi, osoonikihi õhenemist jms.
Vostokis leiti 1990. aastate keskel Antarktise suurim jääalune järv – reliktne Vostoki järv. Praegu toimub jää puurimine järve kohal. Järve veeni on jäänud veel mõnisada meetrit.
1981–1983 talvitas Vostokis koos ekspeditsiooniga Vello Park. Aprillis 1982 elati üle ränk tulekahju ning pärast seda talvituti 8 kuud peaaegu pimeduses ja külmas.
San Joaquini jõgi
pisi San Joaquin on jõgi Põhja-Ameerikas, California pikkuselt teine jõgi.
Jõgi algab Sierra Nevada läänenõlvult, ülemjooksul voolab mägijõena edelasse. Laskunud California orgu, pöörab põhja. Alamjooksul hargneb, harud ühinevad Sacramento harudega ja suubuvad Suisuni lahte.
Jõe pikkus on 530 km.
The Cab
The Cab on ameerika rokkansambel Las Vegasest. Ansambel teeb koostööd plaadifirmaga Fueled by Ramen.
The Cabie debüütalbum "Whisper War" anti välja 29. aprillil 2008.
Delfi
pisi|Vaade amfiteatrille Delfis
Delfi (vanakreeka keeles Delphoi (Δελφοί) [delph'oi], uuskreeka keeles Delfoí (Δελφοί) [delf'i], ladina keeles Delphi [d'elfi]) oli Vana-Kreeka linn Phokises. Linnas asus Apolloni pühamu, kus tegutses Delfi oraakel.
Delfi asub Parnassose mäe lõunanõlvadel. Vana-Kreekas peeti Delfit maailma keskpaigaks. Delfi oraakli kuulsus levis väljapoole kreeka maailma. See andis Delfile rahvusvahelise positsiooni erinevalt Olümpiast, mis oli rahvuslikum pühamu. Apolloni peatemplis oli palju varakambreid ja monumente. Apolloni altari ja templi juurde viis Püha Tee. Delfis olid ka teater, staadion ja buleuteerion. Apolloni pühamust ida pool on Kastaalia allikas ja allikamaja, kus külastajad end puhastasid. Allikast kagu pool on väiksem Athena Pronaia (Marmaria) tempel. Iga nelja aasta tagant peeti püütiamänge, mis olid üks neljast suurest atleetilisest ja draamapidustusest Vana-Kreekas. Püütia, vanemaealine Apolloni preestritar oli antiikmaailma kuulsaim ja austatuim oraakel.
Linna nimi ja legendid.
Varasemast ajast on teada nimed Pytho ja Python (hiljem olid need kasutusel Delfi sünonüümidena). Nime Pytho kasutati nii linna kohta kui ka piirkonna kohta, kus linn asus. Vana-Kreekas seostati seda nime sõnaga pythō 'mädanen': legendi järgi on nimi tuletatud mao mädanemisest. Nime Python seostatakse maoga (python), võib-olla seoses kalju kujuga. Legend sellest, kuidas Apollon hilisema Delfi kohas tappis lohe Pythoni, on arvatavasti hilisem.
Pärast lohe tapmist otsustas Apollon legendi järgi rajada sellesse kohta pühamu. Ta nägi kaugel Kreeta kaubalaeva. Kohe hüppas ta hiigeldelfiini kujul merre ning meelitas laeva Krissa sadamasse. Kui kreetalased olid maale läinud ning ehitasid Apollon Delphiniose altarit, ilmus Apollon neile jumalikult kauni noorukina ning kuulutas neile, et nad ei lähe enam kunagi kodumaale tagasi, vaid nendest saavad tema preestrid. Ekstaasis järgnesid kreetalased Apollonile tema pühamusse ning asutasid Delfi linna.
Väljaspool linnamüüri, kõige kõrgemas kohas, oli oraakel koos templirajatistega. Pythoks nimetati peamiselt seda osa linnast. Kastaalia allikas niisutas selle kõrgendiku jalamit, millel Pytho asus. Oraakel ise asus koopas, mida hüüti Pythion. Koopa avastas karjane, kes sattus sealt väljuvast aurust ekstaasi. Teise versiooni järgi avastasid selle kitsed, kes kogesid auru mõju sellest üle hüpates. Kaljulõhe kohale, mis asus templi sees, paigutati püha kolmjalg, millel istus preestritar püütia. Ta pidi uimastavate aurude mõjul ekstaasi sattuma, et tuua kuuldavale oma ennustused.
Delfi nime aioolia kuju on Belphoi, mis esineb peamiselt raidkirjadel. Raidkirjadel esinevad ka nimed Derphoi ja Dolphoi. Kohalik kuju on Dalphoi, mis esineb müntidel kuni 4. sajandi keskpaigani eKr. Alates Vana-Kreeka klassikalisest ajajärgust on kõige tavalisem nimi Delphoi.
Pisiliuskurlased
Pisiliuskurlased (Microveliidae) on lutikaliste alamseltsi kuuluvate vee-eluliste putukate sugukond.
Vahel arvatakse see rühm jõeliuskurlaste (Veliidae) alla.
Eesti liigid
Eestis on teada vähemalt kaks liiki:
1462
1462. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad
Aastad: 1457 1458 1459 1460 1461 - 1462 - 1463 1464 1465 1466 1467
28. mai
28. mai on Gregoriuse kalendri 148. (liigaastal 149.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. mai (1901–2099).
Linnamäe vald
Linnamäe vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Linnamäe valla maa-alast, välja arvatud Järve, Pätsimäe, Piirikannu, Luusaku, Kõri-Mihkli, Tarvastu ja Kärsna talude piirkond; senise Vaabina valla maa-alast.
Esimene vallavanem oli Gustav Haller. Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kurenurme külanõukogu ja Vaabina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.
Ummuksisolek
Ummuksisolek ehk ummuksile jäämine on veekogu seisund, kus vees lahustunud hapniku puudus põhjustab veeorganismide (eelkõige hapnikurikkamat vett vajavate kalaliikide) surma.
Ummuksislolek esineb peamiselt mudarohketes ja väikestes siseveekogudes valguse vähesuse või ka veereostuse korral. Eesti oludes jäävad veekogud ummuksisse harilikult hilistalvel.
Belkovski saar
Belkovski on kõige läänepoolsem Uus-Siberi saarte hulka kuuluvatest Anjou saartest. Saare geograafilised koordinaadid on
Saare pindala on 500 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 120 meetrit.
Jõksi (Kanepi)
Jõksi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Küla lõunaosas asub Jõksi järv ja kaguosas Vähkjärv.
Külas asub Hinni talukompleks, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Küla idaosa läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja lääneosa Rõngu–Otepää–Kanepi maantee.
Kavandu
Kavandu on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Kavandus sündis Ignatsi Jaak, kes on Forseliuse õpilastest tuntuim. Ta käis koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le, kuid erinevalt Ignatsi Jaagust, kes tegutses hiljem mitmes paigas kooliõpetajana ja köstrina, pole Pakri Hansu Jüri edasise elukäigu kohta palju teada.
1463
1463. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad - 1460. aastad - 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad
Aastad: 1458 1459 1460 1461 1462 - 1463 - 1464 1465 1466 1467 1468
The Academy Is...
The Academy Is... oli Chicago päritolu rokkansambel. Bändi algne nimi oli "The Academy", kuid "Is..." lisati nimele 2004. aastal, et ei tekiks probleeme teise samanimelise ansambliga.
Nad tegid koostööd plaadifirmaga Decaydance ning on välja andnud kolm stuudioalbumit: "Almost Here", "Santi" ja "Fast Times at Barrington High".
Bänd teatas lahkuminekust 8. oktoobril 2011. aastal. 2015. aastal küll taasühineti, kui mängiti Riot Festil Chicagos ja tehti albumi "Almost Here" 10 aasta täitumise puhul turnee, kuid hiljem pole bänd ametlikust laialiminekust või tegutsemisplaanidest teateid jaganud.
Bändi algus (2002)
William Beckett (solist) ja Michael Carden (kitarrist), kes mängisid algselt rivaalitsevates bändides, tulid esmalt kokku 2002. aastal. Bänd moodustati aasta hiljem, kui gruppi lisandus basskitarrist Adam T. Siska, teine kitarrist Adrian LaTrace Jr ja trummar Mike DelPrincipe.
2004. aastal salvestati stuudios esimene EP "The Academy", mis ilmus plaadifirma LLR Recordingsi all. Sama plaadifirma andis 2002. aastal välja ka Becketti sooloprojekti Remember Maine'i debüütalbumi "The Last Place You Look". Pete Wentz Fall Out Boyst kuulas bändi uut EP-d ning oli nii vaimustuses, et veenis Fueled by Ramen'i agente bändiga lepingut allkirjastama.
"Almost Here" (2005)
2004. aastal läks bänd Floridasse, et seal salvestada debüütalbum "Almost Here", mille produtsendiks sai James Paul Wisner. Pärast suveturneed lahkus bändist LaTrace, kelle asemele tuli Tom Conrad. Ka vahetus bändi trummar, kui DelPrincipe lahkus ja bändiga liitus Andy "The Butcher" Mrotek. Bänd asus turneele bändidega Fall Out Boy, Something Corporate, Midtown, Matchbook Romance, Motion City Soundtrack ja Armor for Sleep. 2005. aasta suvel oli bändil ka esimene turnee peaesinejatena.
26. oktoobril 2006 teatas The Academy Is..., et kitarrist Tom Conrad lahkus bändist. Uueks bändiliikmeks sai Michael Guy Chislett.
"Santi" (2007)
2006. aasta Warped Touri ajal hakkas bänd kirjutama laule teise albumi jaoks. Nad lendasid Los Angelesse ja salvestasid albumi, mille produtsent oli Butch Walker. 26. jaanuaril 2007 lekitati "LAX to O'Hare" bändi Absolute Punki profiilil. Album "Santi" anti välja 23. aprillil 2007 plaadifirma Fueled by Rameni kaudu.
Esimese singlina teiselt albumilt tuli välja lugu "We've Got A Big Mess On Our Hands".
The Academy Is... asus "Honda Civic Tour 2007" turneele koos Fall Out Boy, +44, Cobra Starshipi ja Paul Walliga. "Santi" turneel "The Sleeping With Giants" olid soojendusesinejateks The Rocket Summer, Armor for Sleep ja Sherwood.
"Fast Times at Barrington High" (2008)
Bändi kolmas stuudioalbum "Fast Times at Barrington High" tuli välja 19. augustil 2008. aastal Fueled by Rameni all. Esimene singel "About a Girl" lisati bändi MySpace'i lehele 15. juulil.
TAITV
TAITV ehk The Academy Is... TV oli bändi loodud video taskuhäälingusaade, mida tehti selleks, et fännid oleksid bändiga rohkem seotud ja nende tegemistega kursis. TAITV kolmas hooaeg alustas 1. juunil 2008. Saadete filmimisega tegeles bändi fotograaf ja sõber Jack Edinger.
TAITV-s osales ka Ryland Blackinton (Cobra Starship), kellel oli seal oma show, kus täitis Guy Ripley osa. Lisaks on TAITV-s osalenud ka All Time Low, We The Kings, Fall Out Boy, Cobra Starship ja paljud teised.
Saadete tegemine peatati, kui bänd koostegutsemise lõpetas.
Külalisetteasted
Good Charlotte'i albumilt "Greatest Remixes" (2008) tegi The Academy Is... remiksi laulust "Hold On".
William Beckett töötas koos Gabe Saporta, Travis McCoy ja Mijaga loo "Bring It" kallal, mis oli ka filmis "Snakes On A Plane".
William Beckett on kaasa teinud Fall Out Boy lauludes "Sophomore Slump or Comeback of the Year" ("From Under the Cork Tree") ja "What a Catch, Donnie" ("Folie à Deux")
Seredžius
Seredžius on alev Leedus Jurbarkase rajoonis, Šeredžiuse valla halduskeskus. Seredžius asub Nemunase ja Dubysa ühinemiskohas Panemunė regionaalpargi territooriumil.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on kaks linnamäge, lisaks veel aastal 1913 valminud katoliku kirik.
Ajalugu
Arheoloogiliste andmete põhjal on Seredžius juba ammu asustatud. Seal asub II-IV sajandil kasutusel olnud kalme. Esimene kahest linnamäest kannab ka nime Palemono Kalnas (nimetatud müütilise Leedu valitsejatesoo esiisa Palemonase järgi, kelle pealinnaks see kant olevat olnud). Linnamägi oli kasutusel XV sajandini. Aastail 1293-1363 seisis seal leedulaste kindlus, mis põletati aastal 1363 maha, ent jäi kindlustatud positsiooniks kuni Tannenbergi lahinguni.
XVI sajandil sai Seredžiusest alev. XVI-XVIII sajandil asus Dubysenburgi asemel Sapiehadele kuulunud Mežiriečė mõis. Esimene kirik ehitati Seredžiusesse aastal 1829. Tsaari ajal olid alevi venekeelsed nimekujud Средники ja Средникъ.
Esimese maailmasõja ajal peeti aastal 1914 alevi ümbruses ägedaid lahinguid, mille käigus asula maha põles. Lahinguid peeti Seredžiuses ka Teise maailmasõja ajal. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Viimane neist tegutses seal veel aastal 1960.
Lepistu vald
Lepistu vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Esimene vallavanem oli Karl Loos, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.
Valla täitevkomitee esimees Karl Liiv andis 9. juulil 1941 valla asjaajamise üle metsavendade juhile veebel Eduard Edulale, kes juhtis valda kuni 25. juulini, mil alustas tegevust Võru maavalitsuse poolt määratud vallavanem.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kõrgepalu külanõukogu ja Tsooru külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.