cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Positsioonist sõltumatu kood
Tehniline lahendus
Dünaamiline laadur (tavaliselt operatsioonisüsteemi osa) täidab globaalse nihketabeli programmi käivitamisel, salvestades sinna nõutud sümbolite absoluutsed aadressid. -fpic
Protseduuride lingituse tabel (PLT)
Protseduuride lingituse tabel on hüppetabel, mida vahel kasutatakse väliste funktsioonide kutsumiseks positsioonist sõltumatu koodi puhul. Sellisel juhul kasutatakse globaalset nihetetabelit vaid globaalsete muutujate leidmiseks. PLT kasutamisel võib lisavõimalusena rakendada laiska väärtustamist (nõudmisel väärtustamist), kus iga välise funktsiooni absoluutne aadress kantakse tabelisse alles selle funktsiooni esmakordsel väljakutsel.
Protseduuride lingituse tabeli kasutamine on valikuline, selle asemel võib ka kutsutavate funktsioonide aadressid laadida globaalsest nihetetabelist. Protseduuride lingituse tabelit mittekasutav kood on efektiivsem, kuna eemaldatud on meetodi maketid ning globaalse nihetetabeli kaudu toimuvaid laadimisi on võimalik optimeerida. Sel juhul ei ole aga võimalik kasutada laiska linkimist ning kõik välised sümbolid on vaja lahendada laadimise ajal. -fno-plt
Miinused
Kuigi kood ise laadimisaegset ümberpaigutamist ei vaja, on seda vaja teha globaalsele nihetetabelile, mis võib suurte teekide puhul olla üpris mahukas töö. Olenevalt konkreetsest platvormist on positsioonist sõltumatu kood ka suurem ja võtab rohkem ruumi, kuna funktsioonide ja andmete poole pöördumiseks on vaja teha iga kord lisasamm.
Lisaks nõuab positsioonist sõltumatu kood eraldi tuge platvormilt ja kompilaatorilt ning töötab seetõttu ainult osades arvutites. -fpic
Nulga Lipualuse hiis
Nulga Lipualuse hiis on looduslik pühapaik ajaloolisel Võrumaal Räpina kihelkonna Nulga külas.
Tiina Andron
Tiina Andron (kodanikunimi Tiina Karu; sündinud 20. juunil 1974 Jõgeval) on eesti nahadisainer ja nahakunstnik.
On lõpetanud Jõgeva 2. Keskkooli, Tartu Kunstikooli nahkehitöö eriala ja Tartu Kõrgema Kunstikooli nahadisaini õppesuunal. Tegutseb vabakutselise kunstniku ja nahadisainerina. On alates 2006. aastast esinenud paljudel näitustel.
Andron sarja tootemudel Urban Multi esitati 2014. aastal disainiauhinna BRUNO nominendiks.
Tiina Andron on Eesti Disainerite Liidu ja Eesti Nahakunstnike Liidu liige.
Radikaaldemokraatia
Radikaaldemokraatia ehk radikaalne demokraatia on termin politoloogias ja poliitikas, mida kasutatakse erinevates tähendustes, kuid rõhutamaks alati demokraatia olulisust.
Ilmar Talve (Radikaaldemokraatlik Koondis) definitsiooni kohaselt on radikaaldemokraatia "keskvõimust vabana toimiv tsentraliseerimata kohalik demokraatia, mis ainsana inimesi aktiivseteks demokraatideks võib kasvatada."
Jüri Lippingu sõnul tähendab radikaalne demokraatia "demokraatliku revolutsiooni radikaliseerimist selle laiendamise teel üha suuremasse hulka ühiskondliku elu valdkondadesse."
Rein Ruutsoo sõnul on radikaalse demokraatia idee kohaselt "peamine eesmärk hoida avatuna mõttevahetuse tingimusi, millele toetub jätkusuutlik demokraatia."
Noored Sotsiaaldemokraadid rõhutavad, et "radikaalne demokraatia, see tähendab demokraatia rakendamist kõigis tegemistes."
M. N. Roy käsitluse kohaselt: "Radikaalne demokraatia eeldab ühiskonna majanduslikku ümberkorraldamist, et kõrvaldada võimalus inimese ekspluateerimiseks inimese poolt. /---/ Mõistes, et vabadus on kokkusobimatu võimu kontsentreerumisega, taotlevad radikaaldemokraadid võimu laialdasimat hajutamist."
Tervitused Päikesele
pisi|Päikesele pühendatud monument [[Zadaris]] pisi|Monument öösel "Tervitused Päikesele" (horvaadi keeles "Pozdrav suncu") on Päikesele pühendatud monument, mis asub Horvaatia rannikulinnas Zadaris. See koosneb kolmesajast mitmekihilisest klaasplaadist. Need asetsevad kivisillutisel, mis piirneb Aadria merega. Klaasplaadid moodustavad 22-meetrise läbimõõduga ringi, mille all on päikesepaneelid. Ringi paigaldatud valguselemendid helendavad öösel ja annavad valgusetendusi.
Horvaatia arhitekti Nikola Bašići projekteeritud ja 2008. aastal valminud monument sümboliseerib suhtlemist valgusega.
Gootide reduut
Gootide reduut  on Põhjasõja ajal Toompea lääneküljel 1704. (1710 ) aastaks ehitatud Tallinna muldkindlustusvööndi osa. Gootide reduut (rootsi keeles Redouten Giötha) kujutas endast viisnurkset muldkindlustust eskarpmüüri ja kaitserinnatisega väliskülgedel, reduudi siseküljel paiknes kahepoolne trepp ja rajatise peale mahtus kümmekond suurtükki. pisi|left|[[Tallinna muldkindlustusvöönd enne 1710. aastat]] Tallinna muldkindlustusvööndi osana planeeriti algselt Götamaa ehk Gootide bastioni, mida aga Põhjasõja tõttu enam ellu ei teostatud. Bastioni ehitust alustati 1690. aastatel, Rootsi riigi kindlustustööde juhi Erik Dahlbergi projekti järgi, kui kaevati lahti pooles ulatuses bastioni eskarpmüüri vundamendikraav, kuid seejärel ehitus peatus.
Venemaa keisririigi ajal 1740ndail aastail, täiendati reduuti ja ehitati välja külgnevad muldvallid koos vallikraaviga, mis ulatusid ümber reduudi.
Aastatel 1905–1907 lammutati aga reduudi põhjakülg valli peale viiva jalgtee rajamiseks, üle vallikraavi ehitati sild ja reduudile istutati puid. 1920.–1930. aastatel täideti vallikraav ja osale lagunenud müürist laoti uus fassaad.
2020. aastal avati Toompargis Gootide reduut restaureerituna, millega jõudis lõpule üks oluline osa Snelli tiiki ümbritseva Toompargi korrastamistöödest. Reduudi korrastamise käigus taastati algsel kujul vallid ja seal paiknenud kolm suurtükiambrasuuri, samuti restaureeriti müürid ning paigaldati nendele valgustid. Gootide reduudi (Nunne 17) restaureerimisprojekti ja tööde järelevalvet teostasid arhitekt Olavi Nõmmik ning restaureerimisettevõte Oma Fassaad OÜ.
Hiidheinik
Hiidheinik (Tricholoma colossus) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis võib teda leida männimetsadest.
Speedway
Speedway on mootorrattaspordi võistlusklass. Speedway võidusõiduratastel puuduvad pidurid ja käigukast.
Anneli Ohvril
pisi|Anneli Ohvril Välisministeriumi teeneteristi vastuvõtmiselAnneli Ohvril (sündinud 14. augustil 1972 Tartus) on eesti juhtimiskoolitaja, turundusekspert ning keskkonna- ja sotsiaalprojektide eestvedaja.
Tuntumad tema osalusel algatatud projektid on "Teeme ära!", "Teeme ära – maailmakoristus", "Minu Eesti" mõttetalgud, "Killerkott tapab", "Lase inimene üle tee", "Prügihunt ja Superjänes", Toidupanga avakampaania, SOS Lasteküla Sõprade Klubi.
2008.a. osales Anneli esimese "Teeme Ära!" üle-eestilise koristuspäeva organiseerimisel ja on sellest ajast maailmas tutvustanud Eestist alguse saanud kodanikualgatuse formaati. Kümme aastat kestnud vabaühenduse, riikide ja munitsipaalvalitsuste nõustamisest ja inspireerimisest kasvas välja ühiseid väärtusi ja Eesti eeskuju järgiv globaalne võrgustik.
2012. aastal valiti Anneli Ohvril koos Vanemuise teatrijuhi Paavo Nõgese ja TTÜ Innovatsiooni ja rahvusvahelistumise prorektori Alar Kolgiga silmapaistvateks noorteks eestlasteks.
2020 lõpetas Anneli Ohvril cum laude Tartu Ülikooli esimese Muutuste juhtimise magistrikava ning on sellest ajast nõutud lektor ja koolitaja ettevõtete ja organisatsioonide muutuste ja protsesside läbiviimise disainimise ja mõtestamise osas.
2021.a. populaarsete koolitusprojektide eest pälvis Anneli Ohvril Äripäeva aasta koolitaja 2022 tiitli [1 ]
2022.a. omistas Välisministeerium Anneli Ohvrilile teeneterist maailmakoristuspäeva idee eduka realiseerimise eest.[ ]
Anneli Ohvril on Eesti Ettevõtlike Noortekoja ehk JCI Estonia senaator ja JCI Go koja asutaja ning JCI Estonia president 2011. aastal 2020. aastal tõi Anneli Ohvril esmakordselt käibele eestikeelse mõiste "ringmood", koondamaks mõisteid ringmajandus, taaskasutus, uuskasutus, fashion tuning ning upcycling tekstiili- ja moeloomingu valdkonnas. pisi|Anneli Ohvril, Äripäeva aasta koolitaja 2022
Jaagu järv
Jaagu järv (järvekood 204011) on tehisjärv Harju maakonnas Saue vallas Lepaste külas. Järve pindala on 0,9 ha. Kaldajoone pikkus on 1728 meetrit. Veekogu ei ole avalik ega avalikult kasutatav.
Burggarten
pisi|Burggarten Burggarten on Viini avalik haljasala Hofburgi taga Ringstraße ääres.
Pae mõis
Pae mõis (saksa keeles Payel) oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.
Terikeste Suitsumäe hiis
Terikeste Suitsumäe hiis on looduslik pühapaik Tartumaal Võnnu kihelkonna Terikeste külas.
Pae mõis
Tänapäeval jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas.
Ajalugu
Pae mõisa on esimest korda mainitud 1693. aastal. Pärast Rootsi aja lõppu läks Pae kõrvalmõisana uuesti Ingliste mõisa külge. 1808. aastal eraldus see aga uuesti. 1842. aastal omandas Pae mõisa Hõreda mõisa omanik Georg von Stackelberg ning tegi sellest Hõreda mõisa kõrvalmõisa. Hõredaga jäi Pae mõis seotuks kuni likvideerimiseni 1919. aastal.
Digitaalringhääling
Digitaalringhääling (lühend DB, ingl digital broadcasting) on ringhääling, milles raadio- ja televisioonisaadete edastamine põhineb digitaaltehnikal.
Reutte
Reutte on alev ja vald (Marktgemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 853 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 100,9 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 6498 inimest. See on Reutte ringkonna halduskeskus. Reutte asub Lechi jõe ääres.
Digitaalringhääling
Edastamiseks vajaliku digitaalsignaali saamiseks tuleb analoogsignaal digiteerida ja tihendada (pakkida). Et ülekandetrakti mahuks võimalikult palju infot, moodustatakse mitmest programmist multipleksid (programmipaketid), mis edastatakse kaabli-, satelliidi- või antennivõrgu kaudu.
Reutte
Ajalugu
Reutte asub Via Claudia Augustal, Vana-Rooma teel Itaaliast Saksamaale. Tirooli Soolatee Hall in Tirolist Bodeni järveni läbis kogu Außerferni piirkonna.
Reutte sai linnaõiguse 1489. aastal Sigismundilt. Hiljem kinnitas seda Maximilian I, kes andis ka lisaõigusi. Reutte rahvas tähistab seda iga-aastase festivaliga augusti esimesel laupäeval.
1692. aastast pidas maalikunstnik Paul Zeiller Reuttes töökoda, millest sai hiljem kunstikool. Tema poeg Johann Jakob Zeiller ja nõbu Franz Anton Zeiller said mõlemad sealn oma esimesed õppetunnid.
Ajal, kui Austria kuulus Saksamaasse (1938–1945), oli Reutte lähedal Dachau koonduslaagri eelpost, "Plansee Breitenwald". Aprillis 1945 jõudsid Reuttesse Ameerika 44. jalaväediviisi osad. Ameerika sõduritele oli öeldud, et oodata on tõsiseid rünnakuid, kuid tegelikult ei olnud seal üldse erilist Saksa vägede vastupanu.
Kuna Reutte on teiste oluliste Tirooli osadega ühendatud vaid Ferni kuru kaudu, muutusid üha olulisemaks rahvusvaheline transport ja majandussidemed Euroopa Liiduga, eriti Saksamaaga.
Turism
Reutte on ühendatud Garmisch-Partenkircheni ja Kempteniga Allgäus rongiliiniga, mida opereerib Deutsche Bahn. Reutte on populaarne puhkekeskus ja selle lähedus kuulsate Baieri losside ja Ehrenbergi varemetega tegid Reuttest kultuurilise sihtkoha, samuti suusasihtkoha.
Nursi Põhikool
Nursi Põhikool on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas.
Kool asutati 1729 Nursi koolina.
Kooli nimed:
Mari Poll
Mari Poll (sündinud 16. novembril 1987 Tallinnas) on eesti muusik (viiuldaja).
Aastatel 2014–2019 töötas Poll Norras Stavangeri Sümfooniaorkestri teise kontsertmeistrina, samuti on ta olnud külaliskontsertmeister Kristiansandi Sümfooniaorkestris, Norrbotten NEO ansamblis, Norra Kammerorkestris, Bodo Sinfoniettas ning abikontsertmeister Stockholmi Filharmooniaorkestris. Alates hooajast 2019/2020 töötab Mari Poll Rahvusooper Estonia kontsertmeistrina. Samast hooajast on ta ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia viiulilektor. Mari Poll mängib Eesti Pillifondi poolt talle kasutada antud Nicolaus Gagliano viiulil (1723).
Mari Poll on andnud kontserte nii solisti kui ka kammermuusikuna Euroopas, Venemaal, Uus-Meremaal ja USA-s. Ta on teinud koostööd mitme orkestri ja ansambliga, nagu Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, Pärnu Linnaorkester, Liverpooli Mozarti orkester, Trondheimi Sümfooniaorkester ja Norra Raadio orkester. Ta on üles astunud Kuressaare Kammermuusika Päevadel, Leigo Järvemuusika festivalil, Pärnu Muusikafestivalil jt. Tihedat koostööd teeb Mari Poll oma pianistist venna Mihkel Polliga.
Auhinnad
Mari Poll on pälvinud tunnustust paljudel konkurssidel: ta on võitnud III preemia ja Robert Casadesuse esiauhinna Vibrarte rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Prantsusmaal (2011); neli eripreemiat Heino Elleri nimelisel rahvusvahelisel viiuldajate konkursil (2008); eripreemia Louis Spohri nimelisel rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Saksamaal (2007) ja V preemia Schöntali kloostri rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Saksamaal (2005). Aastal 2012 andis Londoni Kuninglik Muusikakolledž Mari Pollile Tagore Kuldmedali – auhinna, mis antakse igal aastal kolledži kahele väljapaistvaimale üliõpilasele. Aastal 2013 pälvis Poll Londoni City Music Foundation auhinna, mida antakse perspektiivikatele noortele kutselistele muusikutele karjääri edendamiseks.
Isiklikku
Tema ema on Kadri Hunt, isa oli pianist ja muusikapedagoog Siim Poll (1965–2014), vend pianist Mihkel Poll.
Riigikohtu üldkogu
Riigikohtu üldkogu on Riigikohtu kõrgeim organ, millesse kuuluvad kõik 19 riigikohtunikku. Riigikogu üldkogu vaatab seaduses sätestatud juhtudel läbi kohtulahendeid, teeb presidendile ettepaneku esimese ja teise astme kohtunike ametisse nimetamiseks ja vabastamiseks, lahendab kohtunikueksamikomisjoni ning kohtunike distsiplinaarkolleegiumi otsuste peale esitatud kaebusi, otsustab distsiplinaarasja algatamise Riigikohtu esimehe suhtes ja teavitab sellest Riigikogu ning täidab muid seadusest ja Riigikohtu kodukorrast tulenevaid ülesandeid.
Riigikohtu üldkogu kutsub kokku Riigikohtu esimees, tema ülesandeks on ka istungi juhatamine. Üldkogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 11 riigikohtunikku. Otsusi võetakse vastu lihthäälteenamusega. Juhul, kui hääled jagunevad võrdselt, siis on otsustav esimehe hääl. Neil istungitel, kus ei vaadata läbi kohtulahendeid, võib sõnaõigusega osaleda justiitsminister.
Billie Jean
"Billie Jean" on Ameerika laulja Michael Jacksoni laul, mille Epic Records andis välja 2. jaanuaril 1983 Jacksoni kuuenda stuudioalbumi "Thriller" (1982) teise singlina. Selle kirjutas ja komponeeris Jackson, produtsendid oli Jackson ja Quincy Jones.
"Billie Jeanis" on ühendatud postdisko, rütmi ja bluusi, funki ja tantsupopi elemente. Laulusõnad räägivad Billie Jeanist, naisest, kes väidab, et jutustaja on tema vastsündinud poja isa, mida too aga eitab. Jackson ütles, et laulusõnad käisid tema vanemate vendade kohta, kui ta käis nendega ansambli Jackson 5 koosseisus turneedel.
Fabio Rovazzi
Fabio Rovazzi (kodanikunimi Fabio Piccolrovazzi; sündinud 8. jaanuaril 1994 Itaalias Milanos) on itaalia räppar, koomik, näitleja, filmirežissöör ja saatejuht.
Amanda (eesnimi)
Amanda on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 618. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amanda 148 naisel.
Puze järv
Puze järv (läti keeles Puzes ezers) on järv Lätis Ventspilsi piirkonna Puze vallas.
Järv asub merepinnast 12,3 meetri kõrgusel. Kaladest elavad seal Peipsi tint ja säga. Põhi on savine.
Aastail 1954-1955 alandati järve veetaset 0,9 meetri võrra. Puze järve kasutatakse Ventspilsi linna mageveega varustamiseks.
Puze järv on sügavuselt 16. järv Lätis.
Looduses
Looduses on Eesti ajakiri kala-, jahi-, foto- ja matkahuvilistele.
Juba järv
Juba järv (keskkonnaregistri kood vee2137600) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juba külas. Järve pindala on 1,5 ha.
Surnud 26. septembril
Siin loetletakse 26. septembril surnud tuntud isikuid.
Looduses
Ajakiri ilmub alates aastast 2013.
Ajakirja annab välja Kirjastus Vesuuv (kuni aastani 2018 koos Õhtulehe Kirjastusega). Peatoimetaja on Margo Pajuste.
Tarrytowni tuletorn
Tarrytowni tuletorn (inglise keeles Tarrytown Light) on tuletorn USA-s New Yorgi osariigis Hudsoni jões Sleepy Hollow' küla lähedal.
Tuletorn ehitati 1880. aastate alguses, et hoiatada laevu Hudsoni jõel asuva leetseljaku eest. Tuletorn pandi tööle 1883. aastal ning see töötas kuni 20. sajandi keskpaigani.
Sauga raamatukogu
340px|pisi Sauga raamatukogu on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Sauga alevikus aadressil Põõsalinnu 2, 85008.
Raamatukoguhoidja: Anne Koppel.
Ajalugu
Esimesed kirjalikud ülestähendused Sauga raamatukogu tegevusest pärinevad aastast 1946. Raamatukogu alustas Sauga koolimajas 7,5m2 suuruses toas 858 raamatuga.
1975. aasta algusest tegutses raamatukogu Sauga alevikus, esialgu sovhoosi elumaja kahetoalises, seejärel kolmetoalises korteris. Uus ajajärk algas Sauga raamatukogu jaoks 1994. aastal, kui saadi ruumid Sauga (praeguses Jänesselja) lasteaias.
2004. aastal sai raamatukogu arvutid ning alustati elektroonilise laenutamisega. 2005. aastast asus raamatukogu endises saun-pesumajas, kus lugejate kasutada oli kokku 122 avarat ja valgusküllast ruutmeetrit ja naabriks Sauga avatud noortekeskus.
2009. aastal hakati raamatukogu ja noortekeskuse hoonet Euroopa Liidu Regionaalarengu Fondi toel renoveerima, mistõttu töötas raamatukogu paar aastat kitsastes tingimustes Jänesselja lasteaia logopeedi ruumides. 2011. aasta kevadel avas raamatukogu uksed taas endises asupaigas. Noortekeskuse moodne hoone võeti ühtlasi kasutusele kultuurikeskusena.
Raamatukogu töötajad
1946-2019
Ehmja mõis
pisi|Kunagise Ehmja mõisa peahoone varemed, 2010 Ehmja mõis (saksa keeles Echmes) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne maakonna Lääne-Nigula valla territooriumile.
Mõisa keskus asus Ehmja külas.
Keskajast pärinevat Ehmja mõisat (saksa k Echmes) on esmamainitud 1529. aastal, mil see kuulus Haapsalu toomhärrale Johhan Varnsbekele.
Kunagisi omanikke:
Peter Ludwig Konstatin von Ungern-Sternberg oli ohvitser, majandustegelane, Hiiu-Kärdla kalevivabriku rajaja (vt *Hiiu-Kärdla Kalevivabriku Osaühisus).(14.08.1779 Kuuste – 23.09.1836 Harku). I A: Wilhelmine Charlotte von Strandmann; II A: Charlotte Helene Elisabeth von Below. Perekonnale kuulusid Suuremõisa, Võnnu, Jõesse, Ehmja, Keskvere, *Tagavere, Undla, Nõva, Alavere, Hüüru ja Harku mõis.
Kahekorruseline hilisbarokne peahoone ehitati oletatavasti 18. sajandi lõpul. On arvatud, et selle massiivsete müüridega keldriruumid pärinevad keskajast.
Stephen Ward
pisi| Stephen Robert Ward (sündinud 20. augustil 1985 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur.
Ta mängib Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Walsall tavaliselt kas äärepoolkaitsja või ründajana.
Iirimaa jalgpallikoondisse kuulus ta aastatel 2011–2018.
Alexander Ernst Siegfried
Alexander Ernst Siegfried (12. veebruar 1876 Moskva – 19. august 1957 Helsingi) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Soome vaimulik.
Ta õppis aastatel 1885–1895 Peterburi Püha Anna Koolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1895–1899. Prooviaastal oli ta Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti 11. märtsil 1901 õpetajaks.
Lehternahkis
Lehternahkis (Thelephora) on perekond seeni, mis kuulub lehternahkiseliste sugukonda.
Perekonda kuulub umbes 50 liiki.
Eesti liigid
Eestis elab 12 liiki lehternahkiseid. Osad neist:
George Kennan
George Kennan (16. veebruar 1845 – 10. mai 1924) oli ameerika maadeuurija, kes sai tuntuks peamiselt Vene Impeeriumi võimu all olnud Kamtšatka ja Kaukaasia piirkonna külastamise järel valminud reisikirjadega.
George Kennan on samal kuul ja päeval sündinud diplomaadi ja ajaloolase George F. Kennani lähisugulane.
Kennani järgi on nimetatud Kennani instituut Ameerikas.
KK
KK või Kk või kk on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Cântico da Liberdade
Hümni sõnad
Portugali keeles ''Cântico da Liberdade
Daiya Seto
Daiya Seto (jaapani keeles 瀬戸 大也 Seto Daiya; sündinud 24. mail 1994 Moroyama külas Saitama prefektuuris) on Jaapani ujuja, üheksakordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud kompleksujumisele ja liblikujumise distantsidele.
Resonants (keemia)
pisi|Lämmastikdioksiidi resonantspiirstruktuurid Resonantsiks nimetatakse elektronide delokalisatsiooni keemiliselt sidemelt ning delokaliseerunud elektronstruktuuri kirjeldamist. Elektronide ja sidemete delokalisatsiooni kirjeldatakse resonantspiirstruktuuridega, mis esindavad äärmuslikke elektronide paigutuse vorme antud iooni või molekuli jaoks. Sellise märkimisviisi otstarbeks on väljendada struktuure, mida ei saa ühe konkreetse Lewise struktuuriga kirjeldada, sest delokalisatsiooni tulemusena võib aatomi(te) efektiivne laeng või sidemete arv olla murdarvuline.
Resonantspiirstruktuuride abil on võimalik kujutada elektronide delokalisatsiooni. Molekuli või iooni tegelik esinemiskuju ehk hübridisatsioon on umbkaudne keskmine temale vastavatest resonantspiirstruktuuridest – ükski piirstruktuur puhtal kujul ei realiseeru. Kvantkeemia mõistetes tähendab see, et hübriidse oleku elektronide lainefunktsiooni saab esitada talle vastavate piirstruktuuride lainefunktsioonide summana.
Ajalugu
Resonantsi põhimõtte tõi 1926. aastal kvantmehaanikasse Werner Heisenberg seoses aruteluga heeliumi aatomi kvantolekute üle. Heisenberg võrdles heeliumi aatomi struktuuri kahe ühendatud harmooniliste ostsillaatorite võnkumisega. Klassikalise süsteemi järgi tekib sellises süsteemis kaks võnkumist, millest üks on madalama sagedusega kui kummagi ostsillaatori individuaalne võnkesagedus. Kvantmehaaniliselt tõlgendatakse madalamat sagedust kui madalama energiaga olekut. 1928. aastal pakkus Linus Pauling välja, et selline kvantmehaaniline resonants võib aset leida valentssidemetes ühe molekuli piires. Pauling arendas seda ideed edasi ning avaldas aastatel 1931–1933 sel teemal mitmeid kirjatöid. 1938. aastal töötas Christopher Ingold sarnasel teemal, mida ta nimetas mesomerismiks, kuid tema töö ei saanud ingliskeelses teadusmaailmas nii populaarseks kui Paulingu vaated.
Resonants efekti olemus läks vastuollu Nõukogude Liidu dialektilise materialismi ideoloogiaga, millele järgnevalt kutsusid Nõukogude teadlased 1951. aastal kokku orgaaniliste ühendite struktuuriga seotud konverentsi, et veenda üldsust resonantsi pseudoteaduslikus olemuses, kuid nende katsed ei pälvinud suurt edu.
Piirstruktuuride seaduspärasused
Kolmandast punktist tulenevalt ei ole tautomeeria ja konformatsionaalne isomerism seega resonantsinähtused. pisi|NO3- hübriidne vorm
Piirstruktuuride panus delokalisatsiooni
Resonantspiirstruktuure võib ühenditele kirjutada välja täiesti suvaliselt ja meelevaldselt, seega ei saa ka eeldada, et nad kõik oleksid hübriidse vormi väljakujunemises võrdselt olulised. Keerukatel ühenditel, kus on palju kaksiksidemeid ja ebaküllastatusi, võib teoreetiliselt võimalikke piirstruktuure olla väga palju, kuid oluliselt mõjutavad hübriidset vormi vaid suhteliselt madalama energiaga piirstruktuurid, olles stabiilsemad ja seega lähedasemad reaalsele hübriidsele vormile.
Stony Pointi tuletorn
Stony Pointi tuletorn (inglise keeles Stony Point Light) on tuletorn New Yorgi osariigi linnas Stony Point. Seda hakati rajama Erie kanali valmides 1825. aastal. See on vanim tuletorn Hudsoni jõe ääres.
Resonants (keemia)
Piirstruktuuride panus delokalisatsiooni
Üldiselt on suhteliselt madalama energiaga piirstruktuurid, kus:
Mõju ühendi omadustele
Iga resonantspiirstruktuuri energia on kõrgem kui talle vastava hübriidse vormi energia. Sellest tulenevalt oleks ebakorrektne kujutada ette resonantsi (analoogselt mehaanilisele resonantsile) kui ühendi transformeerumist ühest piirstruktuurist teise. Antud ühend on ajas muutumatult kõige madalama energiaga hübriidses vormis, mis on erinevate piirstruktuuride vahepealne olek. Näiteks kulub benseenis ühe mooli kaksiksidemete hüdrogeenimiseks 23,4 kJ energiat, samas kui tsüklohekseenis hoopis eraldub sama protsessi läbi viimisel 119,7 kJ energiat. Kui arvestada ka vahepealse produkti (1,3-tsükloheksadieeni) delokalisatsiooni stabiliseerivat energiat, mis on 7,6 kJ, võib väljendada benseeni resonantsist tuleneva energiaalanduse: (3 × 119,7) − 208,4 = 150,7 kJ/mol. 950px|Benseeni hüdrogeenimine
Kui erinevates piirstruktuurides mõne keemilise sideme kordsus varieerub, siis tegelik sideme kordsus, ja veel olulisemalt, sideme pikkus jääb elektronide delokalisatsiooni tõttu nende piirstruktuuride sidemete pikkuste (või vastavalt kordsuste) vahele. Sarnaselt sideme pikkustega võivad hälbida sidemetevahelised nurgad. Resonantsi hübriidse vormi omadused on lähedasemad piirstruktuuridele, mis on stabiilsemad. Näiteks on C–C üksiksideme pikkus umbes 154 pm ja C=C kaksiksideme pikkus on umbes 133 pm, kuid kõik kuus sidet benseenis on umbes 139 pm pikkused.
Kvantkeemiline seletus
Resonantshübriidse ühendi elektronide lainefunktsiooni võib kirjeldada piirstruktuuride lainefunktsioonide lineaarse kombinatsioonina, kus igat panustavat piirstruktuuri funktsiooni on korrutatud talle omase numbrilise koefitsiendiga. Leides lainefunktsioonide summa energia miinimumi, saab need koefitsiendid leida. Mida suurem on piirstruktuuri lainefunktsiooni koefitsient, seda lähedasem on reaalne süsteem vastavale piirstruktuurile ja vastupidi.
Konjugeeritud süsteemid
Benseeni kaks tsükloheksatrieenset struktuuri pakkus välja Friedrich August Kekulé. Kekulé pakutud struktuurides esines benseenil kolm kaksiksidet ning kolm ühekordset sidet, kuid eksperimentaalselt on tõestatud, et kõik sidemed benseenis on võrdsed. C–C üksiksideme pikkus on umbes 154 pm ja C=C kaksiksideme pikkus on umbes 133 pm, kuid kõik kuus sidet benseenis on umbes 139 pm pikkused. Võib järeldada, et Kekulé struktuurid on benseeni resonantspiirstruktuurid ning hübriidses vormis on elektrontihedus delokaliseeritud nii, et kõik sidemed on poolteisekordsed (murdarvkordne side on tähistatud punktiirjoonega).
Benseeni delokalisatsioon
Ioonilis-kovalentsed molekulid
Osooni molekuli võib kirjeldada kahe resonantspiirstruktuuriga, kus mõlemal juhul üks hapnik on positiivse laenguga, üks negatiivse laenguga ning üks neutraalse laenguga. Tegelikult on mõlemad otsimised hapniku aatomid võrdsed ja mõlemal aatomil asetseb laeng −1/2, mis tuleneb elektronide delokalisatsioonist üle kahe sideme. Osooni delokalisatsioon
Elektrondefitsiitsed ühendid
Diboraani (B2H6) molekulis on 12 valentselektroni, kuid kuue sidemega kaheksat aatomit ühendada pole võimalik (arvestades, et iga vesiniku aatom saab maksimaalselt luua ühe sideme ning boori aatom kolm sidet). Diboraani piirstruktuuridel on elektrondefitsiit asetatud erinevatele aatomitele, mis delokalisatsiooni läbi stabiliseerib defitsiiti.
Delokalisatsiooni toimel on diboraani hübriidses vormis kolme aatomit ühendavad sidemed (joonisel tähistatud kõverjoontega).
Diboraan 01
Piirstruktuuride formaalne kujutamine
Resonantspiirstruktuurid kirjutatakse Lewise struktuuridena. Tavaliselt kirjutatakse sama ühendi piirstruktuurid nurksulgude sisse, kusjuures piirstruktuurid eraldatakse üksteisest kahepealise noolega. Ühe iooni või molekuli piirstruktuuridel on kõigil sama arv elektrone ja seega sama laeng. Lihtsuse mõttes märgitakse vahel elektronpaari üleminekut noolega ning üksiku elektroni liikumist konksuga.
Furaani resonantspiirstruktuurid: 650px|Furaani resonants
Kastre Pähnialune
Kastre Pähnialune (ka Kastre Pähni alune, Pähnimägi) on looduslik pühapaik Tartumaal Võnnu kihelkonna Kastre külas. Koht on kaitse alla võetud arheoloogiamälestisena
Netiraadio
Netiraadio on ainult Eesti muusikat mängiv internetiraadiojaam. Valida on 15 muusikastiili vahel.
Netiraadio loodi 2010. aastal ja seda haldab Eesti Autorite Ühing.
2021. aastal teatas Autorite Ühing otsusest lõpetada Netiraadio rahastamine. Põhjuste seas toodi välja eeskätt Netiraadio väga väike kuulatavus (vähem kui 100 kuulajat päevas 15 kanali peale kokku ja keskmise kuulamise pikkus on 53 sekundit, seega on raadio kultuuriline mõju minimaalne).
Suure-Veerksu ohvrikivi
Suure-Veerksu ohvrikivi on ohvrikivi ajaloolisel Võrumaal Räpina kihelkonna Suure-Veerksu külas.
Drochtersen
Drochtersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 126,74 km². 31. detsembril 2017 elas seal 11 164 inimest. Vald asub 45 km Hamburgist loodes.
Drochtersen kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.
Maavärinakindlad konstruktsioonid
Maavärinakindlad ehk aseismilised konstruktsioonid on ehitised või rajatised, mille projekteerimise ja ehitamise protsessis on võetud arvesse maavärinate tekitatavate võimalike kahjude vähendamist. Ühtki ehitist ei ole võimalik teha täielikult maavärinate kindlaks, seega maavärinate inseneeria keskendub neist tulenevate kahjude vähendamisele. pisi|Olemasoleva Californias asuva garaažikonstruktsiooni hiljem lisatud välised aseismilised tugevdused. Ehitusinsenerid ja arhitektid on avastanud ja järginud lihtsaid printsiipe maavärinakindlate konstruktsioonide loomisel, ehitisi ja rajatisi projekteeriti nii, et need oleks madalad, väga jäigad ja tugevad. Ka juba varem rakendati keerulisemaid maavärina kindlaid ehitusmeetodeid, näiteks Autuni linna lähistel asuva Vana-Rooma amfiteatri disainimisel ja konstrueerimisel, kus kasutati poolkaare kujulist tühimikega vundamenti, et summutada ja mööda suunata seda mõjutavaid seismilisi laineid.
Tänapäeva lahendused
Vastavalt tänapäevastele ehitusnormidele on ehitised ette nähtud taluma suurimat tõenäolist maavärinat, mis nende asukohas toimuda saaks. See tähendab tugevamate maavärinate korral inimelude säilitamist ja nõrgemate maavärinate korral hoonete funktsionaalsuse säilitamist. Peale põhiprintsiipide erinevad määrused ja normid antud teema kohta igas neid omavas riigis. Eestis ja teistes riikides, kus maavärinaid üldiselt ei esine, selle kohta regulatsioonid enamasti puuduvad.
Kasutatavad meetodid sõltuvad olukorrast ja üldkasutuses piirduvad kergemini rakendatavate lahendustega, nagu konstruktsioonide suuruste piiramine või nende jäigastamine. Suuremate, tähtsamate (ühiskonna jaoks olulisematele, nt haiglad, hotellid jt) ja mõjualale ligemal asuvate ehitiste korral jõutakse kuni ehitiste ja rajatiste osalise eraldamiseni maapinnast. Sellised ehitised saavad maavärinate korral siiski kannatada, kuid seda arvestatakse ja jälgitakse, et tekkinud kahjud ei ületaks aktsepteeritavaid norme. Aja ja ressurssikulukamate detailsemate uuringutega (tugevuskatsed, materjalide laboriline analüüs) pööratakse peamiselt tähelepanu hoone olulistematele konstruktsioonide osadele, et veenduda, et purunemist esineks õigetes kohtades õiges koguses ja mitte seal, kus seda esineda ei tohiks. Kontrollimise käigus probleemi esinedes saab kindlaks määrata, kas hoone on veel ohutu ja kasutuskõlblik.
DAB-raadio
pisi|150px| DAB-standardi logo DAB (lühend ingliskeelsest nimetusest Digital Audio Brodcasting) on digitaalse raadioringhäälingu standard.
DAB-süsteemi traktis edastatakse signaalid digitaalselt kodeeritud kujul alates saatja stuudiost kuni vastuvõtja helisagedusvõimendini (mis võib samuti olla digitaalne). Digitaalsaatja ühel 1,5 MHz laiusel kanalil saab üle kanda mitu programmi koos lisaandmetega. Kõik ühe saatevõrgu saatjad võivad töötada ühel ja samal raadiosagedusel. Saatjate levialade kattuvates piirkondades eri saatjate signaalid liituvad (mitte ei põhjusta signaalide vaibumist nagu analoogülekande korral). Samamoodi liidetakse dekodeerimisel peegeldunud signaalid põhisignaaliga, nii et peegeldused tugevdavad vastuvõetavat signaali.
pisi|DAB-raadiovastuvõtja
Ajaloost
Digitaalse raadioringhäälingu süsteemi DAB väljatöötamine algas Euroopas 1987. aastal ja süsteem standarditi 1995. aastal (USA-s on kasutusel teistsugused digitaalsüsteemid: XM (satelliidil), Sirius (satelliidil), HD Radio).
Euroopa riikides leiab süsteem kasutamist peamiselt Kesk- ja Lääne-Euroopas; Ida-Euroopas, ka näiteks Poolas ning Skandinaavias Rootsis ja Norras. Mõnes riigis on DAB-vastuvõtt võimalik vaid regiooniti. 2018. aastal on DAB-süsteem kas pidevas kasutuses või katsetamisel rohkem kui 40 riigis.
Novembris 2022 alustas Tarbijakaitse ja tehnilise järelevalve amet konsultatsioone digitaalraadio teise põlvkonna DAB+ katsesaadete alustamise kohta. Kokku lepiti 9 kuud kestev testperiood, mis algab 28. novembril 2022 Tallinna Teletornist. Aprillis 2023 töötasid Levira Tallinna, Pehka ja Koeru DAB+ saatjad, mis edastasid 14 programmi. 2023. aasta aprilli viimastel päevadel alustas DAB+ saateid Duo Media Networks Tartus ja Pärnus, edastades üheksat programmi.
Norra otsustas analoograadiost täiesti loobuda. Analoogsaatjate väljalülitamist alustati jaanuaris 2017 ja lõpetati 13. detsembril 2017. Analooglevisse jäid vaid väiksemad raadiojaamad ja kogukonnaraadiod. Allesjäänud kanalid peaksid analoogsaated lõpetama viis aastat hiljem.
Edastustehnika
Stuudiost väljuvad andmed kõigepealt säästkodeeritakse (digiteeritakse ja tihendatakse) menetlusel, mis kannab nimetust MUSICAM ja moodustab osa MPEG-standardist (MPEG-1 Audio, Layer 2). Seejuures on võimalik valida andmekiirust (ribalaiust) vahemikus 32–256 kbit/s. Näiteks pakkimisel väärtuseni 192 kbit/s väheneb andmemaht umbes 7-kordselt. Edasiarendatud süsteemis DAB+ rakendatakse AAC-kodeerimist, mis annab sama tihenduse juures parema helikvaliteedi. Sama helikvaliteeti säilitades on võimalik suurendada programmide arv multipleksis 6-lt 12-ni.
Koos raadioprogrammiga edastatakse ka selle juurde kuuluvad tekstandmed, nt muusikapala ja esitaja nimi, samuti mitmesugust multimeediainfot.
Raadioprogrammidest ja andmeplokkidest koosneva multiplekssignaali raadioülekanne toimub allkandesagedustel, mille arv 1,5 MHz laiuses ribas ulatub 1536-ni. Niiviisi osutuvad edastatavad andmed lõikude kaupa nii sageduseti kui ka ajaliselt hajutatuks. Saatjas lisatakse ka veakorrigeerimisbitid. Need toimingud on tarvilikud ülekandmisel lisanduvate elektromagnethäirete ja peegelduste mõju minimeerimiseks.
Peegeldunud signaalid läbivad vastuvõtjani jõudmiseks pikema tee ja saabuvad seetõttu teatud viivitusega. Nende kaasamiseks pikendatakse ülekantavate otsesignaaliplokkide pikkust perioodiliselt nn kaitseintervalli võrra, mille kestel jõuavad pärale vastavad peegeldunud signaalielemendid. Seejärel liidab vastuvõtja dekooder need signaalikomponendid ühisfaasiliselt ja taastab korrigeerimisbitte kasutades digitaalsignaali esialgse kuju.
Helmes
pisi|Helmeid Helmes on ehte osana või tekstiilide kaunistamiseks kasutatav väike ese, mille kuju (sageli ümarjas) ja kasutatud materjal (nt kivi, luu, pärlmutter, klaas) võivad olla mitmesugused. Helmesse on tehtud läbiv auk, et seda saaks lükkida näiteks traadile vms, saades nõnda näiteks kaelakee.
Amelia (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 409. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amelia 294 naisel.
Katri luht
Katri luht (ka Katre laht; keskkonnaregistri kood vee2086600) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas. Järve pindala on 15,1 ha.
Thomas Tallis
Thomas Tallis (u 1505 – 23. november 1585) oli inglise renessansihelilooja. 16. sajandi võimeka kirikumuusikuna on tal aukoht inglise vaimuliku muusika antoloogiates ning teda arvatakse parimate varajaste inglise heliloojate hulka.
Lasuurvärv
Lasuurvärv ehk lasuur on läbipaistva kihina pinda kattev vähese pigmendisisaldusega värv. Laseerival maalimisel jääb aluspinna värvus ja tekstuur õhukeste värvikihtide alt nähtavaks.
Lasuure kasutatakse lakkimises, maalikunstis, trükinduses. Lasuurvärvile vastupidine on opaakne kattevärv, laseerivale maalimisele pastoosne maalimisviis.
Ainult laseeriv tehnika on akvarell. Laseerivalt on võimalik maalida ka muudes tehnikates, näiteks õli- ja akrüülmaalitehnikas, kuid mitte pastellis.
Välislingid
[https://e-ope.khk.ee/ek/2012/moobli_ja_puittoodete_viimistlemine/materjalid/lasuurid_lid_vahad_polituurid_ja_lakid.html Lasuurid, õlid, vahad, polituurid ja lakid. khk e-õpe]
Tahkuranna Naisselts
Tahkuranna Naisselts on 1998. aastal asutatud naisselts.
Seltsi tegevuse algusaastail oli esinaiseks Külli Klein, praegu Renate Lind. Naisseltsi põhitegevuseks on erinevate käsitööliikide viljelemine, näituste, käsitööpäevade ning kohalike kultuuriürituste korraldamine. 11. juulil 2009 korraldas Tahkuranna Naisselts Rannarahva käsitööpäeva, kus kokkutulnud said õpitubades teavet ja oskusi kaduma kippuvate käsitööliikide ja -võtete kohta, tutvuda erinevate teemakohaste näituseväljapanekutega ning osta käsitööna valminud esemeid.
20. augustil 2010.aastal Tahkuranna vallas toimunud Hapukurgifestivali korraldajaks oli samuti Tahkuranna Naisselts, koostööpartneriks Pärnu Lahe Partnerluskogu Romantiline Rannatee. Seltsi algusaastatest alates on naisseltsi liikmed olnud kohaliku jaanitule korraldajateks. Traditsioonilisteks üritusteks on kujunenud veel advendilaadad ja heakorratalgud. Naisseltsi eestvõttel ja suures osas talgute korras korrastati endine liivakarjäär Suveaiaks - suviste ettevõtmiste ja pidude pidamise kohaks. Tihedat koostööd teeb Naisselts kohaliku kultuuriseltsi, kooli ja lasteaiaga.
Tahkuranna Naisselts asub Tahku Tares, mida momendil veel renoveeritakse ning kohandatakse nii naisseltsi kui ka teiste kohalike seltside ja seltsingute kooskäimiskohaks.
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus olid 30. Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 4.–6. märtsini Pariisis Prantsusmaal. Võistlused toimusid Palais Omnisports de Paris-Bercy areenil. See oli teine kord, kui Euroopa sisemeistrivõistlused toimusid Pariisis, ja neljas kord, kui need toimusid Prantsusmaal.
Võistlustel osales 577 sportlast 46 riigist. Eestit esindas 10 sportlast.
60 m
pisi|Meeste 60 meetri jooksu medalikolmik Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 36 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
400 m
pisi|Meeste 400 meetri jooksu võitja Leslie Djhone Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
800 m
pisi|Meeste 800 meetri jooksu parimad, Poola jooksjad Adam Kszczot ja Marcin Lewandowski Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
3000 m
Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 26 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Emae keel
Emae keel on Vanuatus Emae saarel kahes külas räägitav keel, mis kuulub Polüneesia keelte futuna rühma.
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
60 m tõkkejooks
Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 24 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
4x400 m teatejooks
pisi|Meeste 4x400 m teatejooksu finiš Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Emae keel
Keele rääkijaid on umbes 400.
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
Kõrgushüpe
pisi|Meeste kõrgushüppe võitja Ivan Uhhov Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
pisi|Meeste teivashüppe võitja Renaud Lavillenie Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 17 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
pisi|Meeste kaugushüppe võitja Sebastian Bayer Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 30 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
pisi|Meeste kolmikhüppes sisemaailmarekordi püstitanud Teddy Tamgho Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kretzschmaria
Kretzschmaria on kottseente perekond.
2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus
60 m
pisi|Naiste 60 meetri jooksu parimad Olesja Povh ja Marija Rjemjen Ukrainast Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
400 m
Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 23 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
3000 m
Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 18 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
60 m tõkkejooks
pisi|Naiste tõkkejooksu finaali finiš Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 25 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
4x400 m teatejooks
pisi|Naiste teatejooksu võitnud Venemaa naiskond Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 6 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 20 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
pisi|Naiste kaugushüppe võitja Darja Klišina Finaal: 6. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 21 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 5. märts Osavõtjaid: 12 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Viievõistlus
pisi|Viievõistluse võitja Antoinette Nana Djimou Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 15 [Ametlikud tulemused] <br style="clear:both;" />
Mardipäev (film)
"Mardipäev" on 1989. aasta Eesti mängufilm.
Filmi režissöör on Jaan Kolberg, tooja Tallinnfilm. Film räägib ebaharilikus võtmes pereliikmetevahelistest tülidest.
Film pälvis 1989. aastal Dušanbes toimunud XIII üleliidulisel filmifestivalil parima lühidebüütfilmi kategoorias eripreemia.
Väluste oja
Väluste oja on oja Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Oja pikkus on 10,9 km, valgla pindala 45,4 km², langus 23 m ja lang 2,11 m/km. Oja saab alguse 57 m kõrgusel Mõnnaste külas Mustla–Mõnnaste tee ligidal ja suubub 34 m kõrgusel Väluste ja Kalbuse küla piiril Võrtsjärve. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Susiluola
pisi|Susiluola
Susiluola (rootsi Varggrottan, 'hundikoobas') on Soome suurim koobas, mis asetseb Kesk-Soomes Kristiinankaupunki lähedal põhiliselt Karijoki valla territooriumil. Ta asub Susivuori ('hundimägi') mäes ning on selle järgi nime saanud.
Koopast on alates 1996. aastast avastatud esemeid, mis võivad olla töödeldud neandertallaste poolt umbes 120 000 aastat tagasi, kui Soome alal oli Eemi jäävaheaeg. Sellisel juhul oleks tegemist ainsa teadaoleva nüüdisinimese eellase asulakohaga Põhja-Euroopas ning samuti ainsa jääaja üle elanud kohaga maailmas, kust on avastatud selle eelne asustus.
Koobas
Koobas on tekkinud erosiooni tagajärjel. See hakkas kujunema arvatavasti 1,9 miljonit aastat tagasi, kui Susivuori tekkis. Jäävaheaegadel ulatus meri koopa suudmeni ning see täitus kuue settekihiga. Neist vanimad on sadu tuhandeid aastaid vanad ning neljas kiht – millest on avastatud enim neandertallastele omistatud esemeid – kujunes Eemi jäävaheajal veidi rohkem kui 100 000 aastat tagasi. Koopa noorim settekiht tekkis pärast viimast jääaega Antsülusjärve perioodil. Koopa pindala on umbes 400 m², sügavus umbes 18 m ning pikkus umbes 25 m. Koopalae suurim kõrgus on 2,2 m.
Uurimislugu ja tulemused
pisi|Koopa sisemus
1996. aastal hakkas Geoloogia Uurimiskeskus (Geologian tutkimuskeskus) koos kohalike elanikega koobast puhastama, et teha sellest turismiatraktsioon. Esimesel aastal puhastati välja 64 m² koopapinnast ning avastati esimesed esemed, mis võisid kuuluda neandertallastele. Seejärel võeti koobas muinsuskaitse alla. 1997. aastal toimusid koopas esimesed arheoloogilised proovikaevamised, mille viisid läbi Geoloogia Uurimiskeskus ning muinsuskaitseamet, et määratleda koopa arheoloogiline väärtus. Tulemused olid paljutõotavad ning seetõttu asus Susiluolat järgmisel aastal uurima interdistsiplinaarne teadlaste grupp ning uurimistöösse andsid panuse muinsuskaitseameti arheoloogiaosakond, geoloogia uurimiskeskus ning Helsingi ülikooli geoloogiaosakond ja dateerimislabor. Väljakaevamiste käigus avastati mitmeid artefakte ning IV settekihist avastati võimalik lõkkease ning tuvastati, et koopa põrand oli arvatavasti kõvaks trambitud. Väljakaevamised jätkusid ka 1999. aastal, kui Susivuorist avastati veel kaks Susiluolaga ühevanust koobast, mis olid sisse varisenud juba enne viimast jääaega. 2000. aastal uuriti muu hulgas Susiluola koopa esist piirkonda. Seejärel väljakaevamised peatati, sest koobast ähvardas sissevarisemine. Susiluola toestati 2002. aastal ning seejärel väljakaevamised jätkusid, kuid pärast 2006. aastat pole seal rahanappuse tõttu enam kaevatud.
Kaevamiste tulemusena on leitud mitusada võimalikku tööriista ning nende tootmisjääke. Osa kive pärineb koopa ümbrusest, teiste päritolu on teadmata. Enamik kiviesemeid on aleuroliidist, kvartsist ja kvartsiidist, ent on leitud ka vulkaniidist ja liivakivist esemeid. 2004. aastal leiti ka luukild, kuid see oli liiga väike, et seda saaks radiosüsiniku meetodi abil dateerida. Eeldatavasti pärinevad leiud keskmise paleoliitikumi algusest ning Eemi jäävaheajast.
Alates 2002. aastast tegutseb Susiluola turismikeskus, mis asub Karijokis. Seal asub ka koopa erinevate ajajärkude kohta koostatud väljapanek.
Kriitika
Alates 2004. aastast on mitmed Soome teadlased tugevalt kritiseerinud seisukohta, et Susiluolast avastatud esemeid saab seostada neandertallastega. Muu hulgas on arvatud, et kiviesemed ei sarnane piisavalt mujalt leitud keskpaleoliitikumi tööriistadega ja võivad olla hoopis looduslikku päritolu, et koobas asus terve jäävaheaja jooksul allpool veepinda ning et põlemisele viitavad jäljed kivimitel ei pruugi tähendada, et koopas tuld tehti. Susiluolat uurinud arheoloogid on oma seisukohti kaitsnud. Seetõttu pole teadlaste seas endiselt üksmeelt, kas koopas oli neandertallaste asulakoht või mitte.
Kompensatsiooniala
Kompensatsiooniala ehk ökotsoon (inglise ecological compensation area) on ökoloogiliselt tasakaalustav ala kultuurmaistus; suhteliselt intensiivse kasutusega alade vahel asuv ekstensiivselt kasutatav ala, mis mahendab keskkonnakahjustusi ja mitmekesistab maastikku.
Kompensatsioonialad taastavad loodusvarade (õhu, vee) kvaliteeti ja hulka, annavad elutingimusi nt taimeliikidele ning tõkestavad negatiivset inimmõju.