cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pilda vald
Külad
Vallas on viiskümmend kuus küla. Valla keskuse Pilda (vidējciems ) elanike arv aastal 2020 oli 273. Kolm valla küla on staatusega mazciems - Brodaiža 9 elanikuga aastal 2020, Gajeva 20 elanikuga aastal 2019 ja Staromeļņica 6 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla külad on staatusega skrajciems – Aļoksinki 1 elanikuga aastal 2020, Avsejenki, Boldači 5 elanikuga aastal 2020, Boldāni 8 elanikuga aastal 2020, Borisova 1 elanikuga aastal 2020, Borovaja 9 elanikuga aastal 2020, Filantmuiža 10 elanikuga aastal 2020, Germi 9 elanikuga aastal 2020, Jačmenišče 3 elanikuga aastal 2020, Jaškini 1 elanikuga aastal 2020, Krasiki 2 elanikuga aastal 2020, Kukujeva 3 elanikuga aastal 2020, Kulakova 1 elanikuga aastal 2020, Kurma 10 elanikuga aastal 2020, Laizāni 6 elanikuga aastal 2020, Liuzinīki 1 elanikuga aastal 2020, Meļņica 3 elanikuga aastal 2020, Nirini 1 elanikuga aastal 2020, Noviki 10 elanikuga aastal 2020, Petriki, Platači 8 elanikuga aastal 2020, Podoiņiki 2 elanikuga aastal 2020, Porkaļi 16 elanikuga aastal 2020, Poļaki 2 elanikuga aastal 2020, Pudenki, Putinova, Raibakozi, Raki 1 elanikuga aastal 2020, Rancāni 9 elanikuga aastal 2020, Rimši 2 elanikuga aastal 2020, Rindi 1 elanikuga aastal 2020, Rogaiža 8 elanikuga aastal 2020, Rudiņi 3 elanikuga aastal 2020, Saļņiki, Sapožņiki 1 elanikuga aastal 2020, Sergušiha, Sloboda 5 elanikuga aastal 2020, Soboļi 1 elanikuga aastal 2020, Sprikutova 11 elanikuga aastal 2020, Strakivi 5 elanikuga aastal 2020, Škirpāni 2 elanikuga aastal 2019, Zaciši 5 elanikuga aastal 2020, Zeiļova 2 elanikuga aastal 2020, Zuzanpole 2 elanikuga aastal 2020, Zviergzdova 4 elanikuga aastal 2019, Tjapši 14 elanikuga aastal 2020, Uskačova 8 elanikuga aastal 2020, Vacumnīki 1 elanikuga aastal 2020, Veršanci 7 elanikuga aastal 2020, Veženki 6 elanikuga aastal 2020, Vonogi 9 elanikuga aastal 2020 ja Vorkaļi 5 elanikuga aastal 2020. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
József Rippl-Rónai
pisi|Autoportree (1924), [[Ungari Rahvusgalerii (Budapest) ]] József Rippl-Rónai (23. mai 1861 Kaposvár – 25. november 1927 Kaposvár) oli ungari maalikunstnik (sümbolist ja postimpressionist), ungari modernse maalikunsti teerajajaid.
Pärast keskkooli läks ta tööle Budapesti apteekriõpilaseks ja töötas apteekriabilisena Pestis ja Kaposváris. Ta hakkas võtma joonistamistunde ning 1884 suundus ta õppima Müncheni kunstiakadeemiasse. 1887 läks ta Pariisi, kus õppis Mihály Munkácsy juures ning sai tema abiliseks. 1900 pöördus ta Ungarisse tagasi ja oli üks impressionistide rühmituse MIÉNK asutajaid ning osales Nyugati tegevuses.
pisi|vasakul|Vana naine (1894)
Clay maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Liberty.
Ajalugu
Maakond moodustati 1822. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 221 939.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Chaise longue
Chaise longue ([ʃɛz lɔ̃ɡ]; prantsuse keeles chaise longue pikk tool) on polsterdatud või patjadega kaetud, pikendatud istmeosaga tugitool istumiseks ja lamamiseks. Mööbliese kujunes välja rokokooperioodil Prantsusmaal.
Liigitus
Chaise longue ' i eri tüübid on duchesse brisée, récamier ja méridienne.
Florianivka
Florianivka (ukraina keeles Флоріанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 583. Pindala on 2,7 km².
Arujumikas
Arujumikas (Centaurea jacea) on korvõieliste sugukonda jumika perekonda kuuluv taimeliik.
Taim on Eestis tavaline.
Välislingid
pisi|left|350px|Arujumikas.
Sherlock Holmesi märkmeraamat
"Sherlock Holmesi märkmeraamat" (inglise keeles The Case-Book of Sherlock Holmes) on kaheteistkümnest Arthur Conan Doyle'i jutustustest koosnev kogumik, milles uurivad ja lahendavad juhtumeid detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Esimene kogumik "Sherlock Holmesi märkmeraamat" avaldati Inglismaal juunis 1927.
Guðni Thorlacius Jóhannesson
Guðni Thorlacius Jóhannesson (nime lühivorm Guðni Th. Jóhannesson; sündinud 26. juunil 1968 Reykjavíkis) on Islandi ajaloolane ja poliitik, riigi kuues president alates 2016. aasta augustist.
Ta sai bakalaureusekraadi ajaloos Warwicki Ülikoolis 1991. aastal ja magistrikraadi ajaloos Islandi Ülikoolis 1997. aastal ning magistrikraadi ajaloos Oxfordi Ülikoolis 1999. aastal. Doktorikraadi ajaloo alal sai ta 2003. aastal Londoni Ülikoolis.
Ta on töötanud õppejõuna Islandi Ülikoolis, Bifrösti Ülikoolis ja Londoni Ülikoolis.
Guðni Thorlacius Jóhannesson valiti islandi presidendiks 25. juunil 2016, mil ta kogus 39,1% häältest. Presidendi ametikohuseid asus ta täitma 1. augustil 2016.
27. juunil 2020 valiti ta presidendiks tagasi 92,2% häältega.
Kalnõšivka
Kalnõšivka (ukraina keeles Кальнишівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 261. Pindala on 0,8 km².
Kisalföld
pisi|250px|Väike-Alföldi Ungarile kuuluv osa pisi|250px|[[Győr-Moson-Soproni komitaat|Győr-Moson-Soproni komitaadi maastik]] Kisalföld ehk Väike-Alföld ehk Väike Ungari tasandik (ungari keeles Kisalföld, slovaki keeles Malá dunajská kotlina, saksa keeles Kleine Ungarische Tiefebene) on umbes 8000 km² suurune tasandik (tektooniline nõgu) Ungari loodeosas, Slovakkia edelaosas (Podunajská nížina – Doonau tasandik) ja Austria idaosas. Väike-Alföld on osa Pannoonia tasandikust.
Piirkonna tähtsaimad linnad on Dunajská Streda (Slovakkia), Győr (Ungari), Komárno (Slovakkia), Komárom (Ungari), Mosonmagyaróvár (Ungari) ja Nové Zámky (Slovakkia).
Geograafia
pisi|250px|Väike-Alföldi aladel asuv [[Esterházy suguvõsa loss]] Väike-Alföldi piirideks on põhjas Karpaadid, lõunas Bakony-Vértesi mäed, idas Gerecse mäestik ja läänes Leitha mäestik ning Alpide jalamid. Ungari territooriumil hõlmab tasandik suuremat osa Győr-Moson-Soproni komitaadist ja osi Vasi komitaadist, Komárom-Esztergomi komitaadist ning Veszprémi komitaadist.
Tasandiku jagab umbes pooleks Doonau jõgi, mis jaguneb Bratislava ja Komárno vahel mitmeks haruks, moodustades suuri saari. Doonau peamised sealsed lisajõed on Váh, Rába, Rábca ja Marcal.
Kuigi Väike-Alföldi hulka arvatakse mõnikord ka kõrvalasuvad regioonid Kemeneshát, Sopron-Vasi tasandik ja Steirisches Hügelland, kasutavad Ungari ja Austria geograafid mõistet Väike-Alföld kitsamas tähenduses.
Ajalugu
Pärast Esimest maailmasõda jagati Väike-Alföld Ungari, Tšehhoslovakkia ja Austria vahel. 1990. aastatel rajas Slovakkia Ungari piiri lähedale Gabčíkovosse Doonau jõele suure tammi ja elektrijaama.
Hea meremeeste hoidja
"Hea meremeeste hoidja" on Juhan Smuuli monoloogide vormi valatud lühipalad.
Lühipalad on ilmunud Eesti Raamatu väljaandel 1972, 1981 ja 1982.
Reigo Ahven
pisi|Reigo Ahven ETV saate "[[Ringvaade (saade)|Ringvaade" Eesti Laulu avalikul salvestusel ansambli Lenna koosseisus Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. veebruar 2012 ]] Reigo Ahven (sündinud 13. märtsil 1982) on eesti trummar.
Ta on tegutsenud saate "Laulukarussell" bändis.
Ta on teinud muu hulgas koostööd Lauri Pihlapiga ja ansamblitega B.D.Ö., Slobodan River, Traffic, Lenna ning Code One.
Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli rütmimuusika loovjuht.
Isiklikku
Tal on kolm last: poeg Uku Oliver (2004), poeg Eke Sebastian (2015) ja tütar Yoko Maria (2019).
Barrakuuda
Harilikult viibib barrakuuda avamerel. Suplejad on saanud hammustusi vaevalt 30 cm sügavusel vees.
Kehaehitus
Pikkus küündib kuni 2,5 meetrini. Kala hõbedane sihvakas keha on nagu loodud kiiruse jaoks.
Toitumine
Ta on äärmiselt ablas kiskja, kes peab jahti igal võimalusel, kas üksi või salgas. Niipea kui ta märkab kalaparve, viskub ta selle poole ja neelab ahnelt alla kõik kalad, kes satuvad tema teravate hammaste haardeulatusse. Ta on võimeline tekitama raskeid vigastusi ka inimesele.
Ülijuhtiv superpõrguti
pisi|Superpõrguti rajatised 2008. aastal pisi|Põrguti jaoks plaanitud tunneli asukoht kaardil Ülijuhtiv superpõrguti (inglise keeles Superconducting Super Collider, lühend SSC; hüüdnimi Desertron) oli pooleli jäänud osakestekiirendi Ameerika Ühendriikides Texases Waxahachie lähedal.
Erki Urva
Erki Urva (sündinud 16. juulil 1960) on eesti lennundusekspert, kes on valdavalt tegutsenud turismi valdkonnas.
Jeff Bennett
pisi|Jeff Bennett (2010) David Jeffrey Bennett (sündinud 10. juunil 1980 Donelsonis Tennessees) on Ameerika Ühendriikide endine pesapallur (söötja).
Erki Urva
Töökäik
Erki Urva kuulus pikka aega Eesti Turismifirmade Liidu volikokku ja juhatusse, oli aastatel 1994–1998 ETFL president. 1991–1996 töötas Estonian Holidays turismifirma tegevjuhina, 1996–1997 turismifirma AS WRIS tegevdirektorina. Aastani 2000 oli Urva Optiva Pangas (liitumiseelselt Eesti Forekspangas) jae- ja personaalpanganduse juht, ülejäänud karjäär iseseisvas Eestis möödunud turismis. Aastatel 2002–2005 juhtis Urva Nordica eelkäijat Estonian Airi, 2012–2015 oli ta sama ettevõtte nõukogu liige. 2019–2022 juhtis ta Eesti lennufirmat Nordica.
August Ahlqvist
Karl August Engelbrekt Ahlqvist (pseudonüüm A. Oksanen; 7. august 1826 Kuopio – 20. november 1889 Helsingi) oli Soome luuletaja, kirjanduskriitik ja soome-ugri keeleteadlane. Filosoofiamagister 1857. aastast, filosoofiadoktor 1860. aastast.
Jeff Bennett
Karjääri jooksul mängis ta kolmes MLB klubis: Milwaukee Brewersis (2004), Atlanta Bravesis (2007–2009) ja Tampa Bay Raysis (2009).
Ülijuhtiv superpõrguti
Sellest pidi saama maailma kõige võimsam põrguti, mille kiirenditunneli pikkuseks plaaniti 87,1 kilomeetrit. Põrguti põrkeenergia oleks olnud 20 TeV prootoni kohta, ligi kolm korda suurem kui Suures Hadronite Põrgutis. Osakestekimpe pidi juhtima umbes 10 000 ülijuhtivat magnetit.
Erki Urva
Harrastused
Skål Internationali Tallinna klubi liige.
Ökoloogiline kood
Ökoloogiline kood (inglise ecological code) on (märgi)suhete kogum, mis korrastab liikide vahelisi suhteid ökosüsteemis. Ökoloogiline kood ületab liigipiire ning iseloomustab ökosüsteemi tervikuna. Ökoloogilise koodi näiteks on liigiüleselt mõistetavad hoiatushäälitsused ja -värvused.
Ülijuhtiv superpõrguti
Kiirendit hakati juba ehitama, kuid projekt lõpetati 1993. aastal rahapuuduse tõttu.
August Ahlqvist
1863. aastast soome keele professor, 1893 esimene soome-ugri keelte professor.
Ülijuhtiv superpõrguti
Planeerimine
Suure põrguti rajamisest hakati rääkima 1980. aastate alguses. Üks projekti algatajaid ja hiljem selle tulihingelisemaid toetajaid oli tollane Fermilabi direktor Leon Lederman. Konkreetsed ettepanekud tehti 1983. aastal, seejärel tegi energeetikaministeerium põhjalikud uuringud ja 1988. aastal valiti asukohaks Texas.
Marquard
Marquard on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Setsoto vallas.
Katrin Valkna
Ta lõpetas aastal 1989 Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1993 näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogikaülikooli.
Ülijuhtiv superpõrguti
Asukoht
Põrguti asukohaks valiti Texases Dallasest umbes 45 km lõuna pool paikneva Ellise maakonna halduskeskuse Waxahachie ümbrus.
August Ahlqvist
Üks Suomettare asutajaid 1847. Keeleteadusliku väljaande Kielettär asutaja. Oma rännakutel uuris vadja, vepsa, mordva, handi ja mansi keelt. Kirjutas Eesti kirjandusest, soome ja ungari keelesugulusest.
Ülijuhtiv superpõrguti
Asukoht
Asukoha geograafilised koordinaadid on.
Katrin Valkna
Ta töötas aastatel 1993–2012 teatris Endla. Ta oli projektiteatri Ajateater asutajaliige (2011). Hiljem tegutses ta vabakutselisena.
Ülijuhtiv superpõrguti
Ehitamine
Ehitamist alustati 1991. aastal. Projekti juhtis Texase ülikooli füüsik Roy Schwitters.
Katrin Valkna
Ta on mänginud filmis (episoodina) "Noorelt õpitud" (1992, Tallinnfilm) ja teleseriaalides "M Klubi", Klass: elu pärast.
Ülijuhtiv superpõrguti
Projekti lõpetamine
Superpõrgutil oli algusest peale palju vastaseid. Ehitamise edenedes hakkas kostma üha enam süüdistusi selles, et ajakavast ega eelarvest ei peetud kinni. Hiljem hakati põrguti projekti kõrvutama USA osalusega Rahvusvahelises kosmosejaamas, mille planeeritav maksumus oli umbes sama suur. Rahapuuduses taanduski otsustamine lõpuks peamiselt sellele, kumb neist valida. Kõigele lisaks peeti mõlemat Texase projektiks, sest kosmosejaama juhtimiskeskuseks pidi saama Houstoni Lyndon B. Johnsoni kosmosekeskus. Üks tegureid oli ka ehitamise ajal aset leidnud Nõukogude Liidu lagunemine, mistõttu vähenes USA vajadus oma ülemvõimu tõestada.
Oktoobris 1993 hääletas kongress superpõrguti projekti lõpetamise poolt. President Bill Clinton kirjutas lõpetamisotsusele alla 31. oktoobril 1993. Juba eraldatud 640 miljonit dollarit pidi katma projekti lõpetamisega seotud kulud.
Pärast ehituse katkestamist anti juba loodud rajatised üle Ellise maakonnale. Lagunevad rajatised seisid mahajäetuna ja rüüstatuna, kuni maakonnal õnnestus augustis 2006 kompleks müüa transpordiärimehe Johnnie Bryan Hunti ettevõttele, kes plaanis sinna rajada andmesäilituskeskuse. See plaan ei teostunud.
Aastal 2012 müüdi rajatised kohalike vastuseisust hoolimata keemiaettevõttele Magnablend. Ettevõte renoveeris ehitised ja tegeleb seal nüüd tootmisega.
Eesti füüsikute osalus
Superpõrgutis oleksid tööle asunud ka eesti füüsikud Hannes Uibo ja Ilmar Ots, kes pidid kuuluma ühe detektori juures tegutsevasse uurimisrühma.
Eestlased Belgias
Eestlased Belgias on Belgias elanud või elavad eestlased.
August Ahlqvist
Kirjanduskriitikuna lähtus ta Johan Ludvig Runebergi idealiseeritud poeetikast, vaenas Aleksis Kivi kirjanduslikku loomingut.
"Savolaisen laulu" autor. 1869. aasta laulupeol esitati seda Lydia Koidula tõlkes pealkirja "Mul meeles seisab alati" all.
Ahlqvist on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Eestlased Belgias
Hiljem on sinna suurem hulk eestlasi sattunud pärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga. Enamik nendest eestlastest töötab Eesti esindustest või Euroopa institutsioonides. Nende arvuks koos Belgiasse kolinud peredega on umbes 2000 eestlast.
Belgias tegutseb Eesti Selts Belgias ja Belgia Eesti Maja, samuti laulukoor Beene.
Marquard
Marquard on asutatud 1905. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku J. J. Marquardi järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marquardi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,6%, valgeid 3,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5%, värvilisi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 90,7%, afrikaani keelt 4,6%, inglise keelt 1,7%, viipekeelt 1,4% ja teisi keeli 1,6%.
Albert Leopold von Proffen
Albert Leopold von Proffen (Venemaal tuntud kui Albert Jegorovitš, vene keeles Альберт Егорович Проффен) (20. august (vkj) 1812 Tallinn – 15. oktoober (vkj) 1893 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (viitseadmiral).
Sõjaväeteenistus
Hariduse omandas mereväe kadetikorpuses, mille lõpetas 1831. aastal. Teenis ohvitserina Balti laevastikus. Aastal 1849 nimetati 3. laevastikudiviisi staabi vanemadjutandiks. Aastatel 1853−1856 osales Krimmi sõjas. 1855. aastal sai temast mereministeeriumi inspektoridepartemangu vanemadjutant. 1856−1860 oli ta Tallinna sadamakapteni abi ja seejärel sadamakapten. 1868. aastal arvati reservi ja 1873. aastal läks ta viitseadmirali auastmes erru.
Perekond
Albert Leopold von Proffen abiellus 1859. aastal Peterburis Alexandra Kummeriga (sünd. 1824), abielust sündisid:
Niko Kolodny
Niko Kolodny on USA filosoof, kes tegeleb moraalifilosoofiaga ja poliitikafilosoofiaga.
Ta sai magistrikraadi 1996 Oxfordi Ülikoolist ja doktorikraadi 2003 California Ülikoolist Berkeleys.
Ta töötab 2005. aastast California Ülikoolis Berkeleys. Ta on seal filosoofiaprofessor.
Armastus kui suhte väärtustamine
Artiklis "Love as Valuing a Relationship" väidab Kolodny, et armastus on suhte väärtustamine.
Esmapilgul on sellele teooriale kaks vastuväidet. Esiteks, kui oletada, et põhjend, miks ma kedagi armastan, on tema seos minuga, siis on armastusel vale objekt: me armastame inimesi, mitte suhteid. Teiseks, sõprust ja romantilist suhet armastus konstitueeribki; kui öelda, et säärased suhted on armastuse põhjend, siis armastus on iseenda põhjend.
Kolodny mõistab armastuse all ainult seisundit, mis sisaldab mõnest isikust hoolimist. (Armastusel sellises kitsas mõttes ja armastusel laias mõttes, mis hõlmab ka asjade armastamist on see ühine joon, et kumbki ei ole "subjektiuniversaliseeritav": sellest, et minul on põhjend X-i armastada, ei järeldu, et kõigil oleks põhjend X-i armastada. Seevastu näiteks imetlus ja austus on subjektiuniversaliseeritavad. Selles mõttes armastus on isiklikum.) Ta peab armastuse all silmas ka sõbraarmastust ja leiab, et tema käsitlus laieneb ka töökaaslaste vahelisele suhtele. Vähemalt kolm kaalutlust viitavad sellele, et niimoodi mõistetud armastusel on põhjendid. Esiteks, armastajale tundub, et armastust konstitueerivad emotsioonid ja motivatsioonid on kohased. Teiseks, nõuandja või kriitik võib leida, et armastus või selle puudumine on kohatu (kui näiteks naine armastab teda halvasti kohtlevat abikaasat või kui emal pole lapse vastu tundeid). Kolmandaks, küllap armastus seisneb mingites psühholoogilistes seisundites, ja küllap need on enamasti reaktsioonid mingitele põhjenditele. Mõned näiteks arvavad, et armastusel on põhjendid, sellepärast, et nad arvavad, et armastus on emotsioon ja kõik emotsioonid on reaktsioonid põhjenditele. (Gabriele Taylor, "Love"; George Pitcher ("Emotion") ja David Hamlyn ("The Phenomena of Love and Hate") peavad armastust erandlikuks emotsiooniks, mis ei ole reaktsioon põhjenditele.) Kui armastus seisneb ka motivatsioonides ja nendel on põhjendid, siis ka see viitab selele, et armastusel on põhjendid. Armastada ei otsustata põhjendite põhjal ja kedagi ei saa armastamise või mittearmastamise eest laita. Armastus on tahtmatu. See aga ei tähenda, et armastusel poleks normatiivseid põhjendeid, et armastust ei saaks hinnata selle järgi, kas ta on oma objektile kohane.
Lossi plats
Lossi plats (varasema nimega ka Toomturg ja Lossiplats) on väljak Toompeal Tallinna vanalinnas. Plats asub Toompea lossi ees, mis on väljaku lähtepunktiks.
1939. aastal nimetati Lossiplats Tallinna linnavolikogu poolt Lossi väljakuks. pisi|Toompea loss, Lossi plats 1 pisi|Elamu Lossi plats 7, Riigivanema residents pisi|Lossi plats 2010. aastal. Paremal [[Aleksander Nevski katedraal, Lossi plats 10]]
Mockaičiai
Mockaičiai (žemaidi Muockātē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas. Külas on kaks Mockaičiai kalmistut.
Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir
Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir on alates 1959. aastast Võrus toimuv võrkpallivõistlus. Turniiri idee sündis võrkpallientusiastide Jaan Gutmanni ja Ivan Dratšovi peas. 1993. aastast veab turniiri eest Aksel Saal. Algselt toimus turniir Võru pargiväljakutel, mille rajamist alustati 1952. aastal. Hiljem on mängitud nii Võru Spordikooli endises hoones Kreutzwaldi tänaval kui ka Võru Spordikeskuses. Aastate jooksul on turniirist osa võtnud sadakond võistkonda ning mitu maailmameistrit ja olümpiavõitjat: Janis Labuckas, Eduard Libinš, Martin Elefants, Ivans Bugajenkovs, Genadis Mešcerksis ja Viljar Loor. Rahvusvahelisel turniiril on võistelnud nii NSVLi liiduvabariikide võrkpallikoondised kui ka kodu- ja välismaiseid võrkpalliklubid.
Machadodorp
Machadodorp on asutatud 1894. aastal ja sai nime portugali inseneri Joachim Machado järgi. Machadodorp oli Teise buuri sõja ajal 1900. aastal mõne kuu jooksul Transvaali pealinn. Linnaõigused sai Machadodorp 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Machadodorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,51%, valgeid 8,10%, värvilisi 1,45%, India või Aasia päritolu inimesi 0,72% ja teisi 0,20%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 45,35%, suulu keelt 23,46%, afrikaani keelt 8,83%, inglise keelt 5,27%, sotho keelt 2,55% ja pedi keelt 2,42%.
Eesti keele riigieksam
Eesti keele riigieksam on riigieksam eesti keeles. See on Eesti Vabariigis kohustuslik eksam gümnaasiumiastme lõpetamiseks. Eesti keele riigieksamiga tegeleb Sihtasutus Innove. Eksamiks on ette nähtud kord, millega soovitakse tagada korrektset eksami sooritust.
Eksam võib mõjutada kooli lõpetanud noore edasisi hariduslikke valikuid, kuna enamik Eesti ülikoole võtab kandidaate vastu eksamite punktisummade alusel.
Gruzke (Makarivi rajoon)
Gruzke (ukraina keeles Грузьке) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Makarivi rajoonis. Elanike arv on 1902. Pindala on 0,483 km².
Raul Ruutu
Raul Ruutu (sündinud 28. august 1975 Vantaas) on Soome muusik, bändi Sunrise Avenue basskitarrist ja taustalaulja.
Raul on ema poolt pooleldi filipiinlane.
Varem on Raul kuulunud poistebändi Unit. Raul harrastas nooremana balletti ja mängis viiulit.
Ta on tuntud hokimängijate Jarkko Ruutu, Tuomo Ruutu ja Mikko Ruutu nõbu.
Jorma Limmonen
Jorma Johannes Limmonen (29. september 1934 Helsingi – 27. november 2012) oli Soome poksija.
Limmonen võitis 1960. aasta Rooma olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali. Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses spordiajakirjanikuna.
Ņukši vald
Ņukši vald (läti keeles Ņukšu pagasts) on vald Lätis Ludza piirkonnas. Valla keskus on Ņukši asula.
Vald piirneb sama piirkonna Isnauda, Pilda ja Pureņi vallaga, lisaks veel Rēzekne piirkonna Stoļerova ja Kaunata vallaga.
Valla pindala on 68,52 km². 2010. aasta seisuga elas seal 515 inimest. Aastal 2011 elas vallas 301 lätlast, 101 venelast, 7 valgevenelast, 5 ukrainlast, 3 poolakat ja 1 leedulane. Vallavanem on Pēteris Trukšāns.
See on üks Ludza piirkonna valdadest, mida varem asustas eesti rahvakild lutsid.
Ajalugu
Aastal 1945 moodustati Pilda vallas Brodaiža, Eglāji, Nukša, Ostrova, Pilda ja Pureņi külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Nukša külanõukoguga Pureņi külanõukogu. Aastal 1975 liideti sellega peaaegu kogu Goveiki külanõukogu. Aastal 1990 moodustati Nukša külanõukogust Ņukša vald. Aastal 2006 nimetati see ümber Ņukši vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ludza piirkonda.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Pilda katoliku kiriku altar ja külgaltarid, Juzefinova muinaskalmed ehk Sõjahauad, Silova linnamägi ehk Kirikumägi, Goveiki linnamägi ehk Kõrgemägi, Nukši muinaskalmed, Malzubi muinaskalmed ja Gorki linnamägi ning asulakoht ehk Zamkovaja Gora. Kohaliku kaitse all on Silovi muinaskalmed.
IV liiga 1999
IV liiga 1999 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 1999. aasta hooaeg.
Ņukši vald
Loodus
Vald asub Latgale kõrgustikul. Valla kõrgeim koht on Zofina voor (181,6 m). Suuremad jõed on Pilda jõgi ja Ilža jõgi. Suuremad järved on Pilda järv, Suur Zurza järv (77,2 ha), Väike Zurza järv (55,8 ha), Opolais Snidzins (46,9 ha), Sleinova järv (25,5 ha) ja Bečeri järv (10,8 ha).
IV liiga 1999
Liigatabel
1 Tamsalu SK Los Toros diskvalifitseeriti, kuid mängutulemusi ei tühistatud ja kõik ülejäänud mängud anti -:+ võidud vastastele.
Ņukši vald
Loodus
Looduskaitse all on Sleiņeva kadakas, Greiški pärn, Ņukši tamm, Ņukši mänd, Gorbunova pärn ja Buliši pärn, lisaks asub vallas üks looduskaitsealune nimetu põlispuu. Valla territooriumile jääb suurem osa Pilda järve hoiualast. pisi|Pilda katoliku kirik
IV liiga 1999
Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 20 mängu.
Liigatabel
1 Saaremaa Laevakompanii diskvalifitseeriti, kuid mängutulemusi ei tühistatud ja kõik ülejäänud mängud anti -:+ võidud vastastele.
Prõvilne (Baštanka rajoon)
Prõvilne (ukraina keeles Привільне) on küla Ukrainas Mõkolajivi oblastis Baštanka rajoonis. Elanike arv on 2659. Pindala on 6 km².
Tõnis Timmusk
Tõnis Timmusk (sündinud 7. jaanuaril 1959 Tallinnas) on eesti molekulaarbioloog.
Teenistus
ENSV/Eesti TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika labori nooremteadur 1985–1991; TTÜ: geenitehnoloogia instituudi molekulaarbioloogia professor ja õppetooli juhataja 2002–2013, Wellcome Trust’i vanemteadur 2003–2008, geenitehnoloogia instituudi uurija-professor 2013–2015, professor 2016, keemia ja biotehnoloogia instituudi professor 2017-… ,
Teadustöö mujal
Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudi külalisteadur 1991; Karolinska Instituudi (Stockholm) teadur 1991–1995, Rootsi Meditsiiniuuringute Fondi abiprofessor 1995–1996; Uppsala Ülikooli Biomeditsiini Keskuse (BMC), Neurobioloogia Instituudi, Rootsi Meditsiiniuuringute Fondi abiprofessor 1996–1999 Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudi vanemteadur 1999–2001; Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudi, Soome Akadeemia vanemteadur 2001–2003; Tokio Waseda Ülikooli külalisõpetlane 2013; Iisrael Weizmann Institute of Science, Department of Biomolecular Sciences külalisprofessor 2019. ,
Teadustöö põhisuunad
Biokeemia – geeniregulatsioon närvisüsteemis, neurotroofsed faktorid, närvirakkude determinatsioon ja diferentseerumine; biomeditsiin, füsioloogia – närvisüsteemi haiguste molekulaarsed mehhanismid Avaldanud üle 90 artikli rahvusvahelistes eelretsenseeritavates ajakirjades,. juhendanud 40 magistritööd ja 10 doktoritööd. ,
Mihkel Ehala
Mihkel Ehala (5. jaanuar 1978 – 9. august 2010) oli eesti lavakunstnik ja maalikunstnik.
Mihkel Ehala kujundas lava järgmistele teatrilavastustele:
Eurobaromeeter
Eurobaromeeter on avaliku arvamuse uuringute sari, mille eesmärgiks on Euroopa Liidu liikmes- ja kandidaatriikide regulaarne avaliku arvamuse seire.
Eurobaromeetri uuringute korraldaja on Euroopa Komisjon, osaliselt ka Euroopa Parlament. Uuringuid viiakse läbi alates 1973. aastast.
Eurobaromeetri uuringud võimaldavad võrrelda kõigi ELi liikmesmaades domineerivaid hoiakuid. Hoiakuid olulisemate nähtuste suhtes uuritakse ka erinevates uuringutes. Eurobaromeetri uurimisteemad hõlmavad hoiakuid Euroopa Liidu poliitikale, institutsioonidele, päevakajalistele teemadele, keskkonnale, tehnoloogiale jpm. Uurimistulemusi avaldatakse regulaarselt Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi poolt aruannetena ning uuringute algandmed on kättesaadavad uurimis- ja õppetööks. Eesti osaleb Eurobaromeetris 2001. aastast, algul oli Eesti kandidaatriikide eurobaromeetri osaleja, 2004. aastast on Eesti kaasatud standarduuringutesse. Eurobaromeetrit on Eestis läbi viinud Saar Poll ja Kantar Emor (end. TNS Emor).
Clintoni maakond (Missouri)
Clintoni maakond (Clinton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Eurobaromeeter
Ajalugu
Eurobaromeetri programmi loojaks oli Jacques-René Rabier, Euroopa Majandusühenduse Komisjoni pressi- ja teabeosakonna juht ning hiljem Komisjoni erinõunik. Eurobaromeetri eelkäijaks loetakse 1962. aastal tehtud avaliku arvamuse uuringut hoiakutest ("Attitudes towards Europe"), mis viidi läbi 5 Euroopa riigis (Belgia, Lääne-Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburg ja Holland). 1970., 1971. ja 1973. aastal korraldas Euroopa Komisjon kolm pilootuuringut ning esimene Eurobaromeeter viidi läbi 1974. aasta kevadel. Uuringus osalesid 9 Euroopa Ühenduse riiki: Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Holland, Taani ja Suurbritannia. Esimese Eurobaromeetri raames uuriti Euroopa Ühenduse liikmete hoiakuid Ühenduse arengute ning Euroopa ühendamise suhtes. Uuringu tulemused on kättesaadavad aruandena Euroopa Komisjoni Eurobaromeetri arhiivis. 2007. aastast hõlmab Eurobaromeetri uuring Euroopa Parlamendi tellitud erimoodulit (Parlemeter). 2018. aastal korraldab Eurobaromeetri läbiviimist Euroopa Komisjoni kommunikatsiooni peadirektoraat, mida juhib Maria Letizia Albergati; Eurobaromeetri sektorit juhib David Voidies.
Clintoni maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Plattsburg.
Eurobaromeeter
Eurobaromeetri standarduuringud
Eurobaromeetri standarduuringud on kõige kauem regulaarselt läbiviidav riikidevaheline avaliku arvamuse küsitluse programm, mida on läbi viidud alates 1973. aastast igal kevade ja sügisel silmast-silma-intervjuudena. Standardmoodulis uuritakse hoiakuid Euroopa ühendamise, institutsioonide ja poliitikate suhtes üldise sotsiaal-poliitilise orientatsiooni ning sotsiaal-demograafiliste tunnuste taustal. Standarduuringud ei käsitle niivõrd päevakajalisi teemasid, kuivõrd pikemaajalise tähendusega teemasid. Standarduuringute eelis seisneb selles, et ta võimaldab võrrelda avalikku arvamust ajas ja ruumis Euroopa Liidu tasandil. Valim koosneb 15-aastastest ja vanematest Euroopa Liidu riikide elanikest ning on riigiti esinduslik.
Clintoni maakond (Missouri)
Ajalugu
Maakond moodustati 1833. aastal.
Eurobaromeeter
Eurobaromeetri eriuuringud
Erimoodulites uuritakse vahelduvaid teemasid, näiteks keskkonna, tehnoloogia, tervise ja perekonnaga seotud küsimusi. Erimooduli alla kuulub ka Euroopa Parlamendi administreeritud moodul Parlemeeter. Eriuuringud viiakse läbi nii koos standarduuringutega kui ka iseseisvate uuringutena.
Clintoni maakond (Missouri)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 743.
Eurobaromeeter
Eurobaromeetri kiiruuringud
1990. aastatest viiakse läbi eurobaromeetri kiiruuringuid, mille aluseks on telefoniintervjuud, sageli piiratakse valimit kindla sihtrühmaga ja konkreetse uurimisteemaga, näiteks ühisraha, Euroopa Liidu laienemine, infoühiskond ja ettevõtlus. Uuringud on suunatud rohkem päevakajalistele teemadele, kuid sisaldab ka trendiküsimusi ning nende põhjal tehtud kordusuuringuid.
Clintoni maakond (Missouri)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Eurobaromeeter
Kandidaatriikide Eurobaromeeter
1990–1997 viidi Euroopa Komisjoni korraldusel läbi avaliku arvamuse uuring tulevaste Euroopa Liidu taotlejate või kandidaatriikide seas. Intervjuud viidi läbi silmast-silma-intervjuudena. Uuringu raames monitooriti Kesk- ja Ida-Euroopa riikide poliitilisi ja majanduslikke muutusi ning hoiakuid Euroopa ja Euroopa Liidu suhtes. (1990–1997)
Kandidaatriikide eurobaromeeter (2000–2004)
2001. aastal alustati 13 Euroopa Liidu liikmestaatuse taotleja- ja kandidaatriigi seas avaliku arvamuse küsitluste seeriat, mis sarnanesid sisult ja vormilt standarduuringutega. Uuring sisaldas liikmesriikidega võrreldes vähem teemasid ja keskendus eelkõige Euroopa Liiduga seotule.
Eurobaromeetri kvalitatiivuuringud
Eurobaromeetri kvalitatiivuuringud annavad võimaluse tutvuda põhjalikumalt avaliku arvamusega. Kvalitatiivuuringute meetodiks on fookusgrupi- või süvaintervjuud, mis võimaldavad küsida hoiakute põhjendusi. Sageli on kvalitatiivuuring vajalik kvantitatiivse uuringu ettevalmistamisel või kasutatakse meetodeid kombineeritult. Kvalitatiivuuringud on hõlmanud erinevaid uurimisteemasid, näiteks hoiakuid Euroopa ja Euroopa Liidu, majanduspoliitika, õigussüsteemi ja Euroopa Liidu välispoliitika kohta, samuti rahulolu avalike ja kohalike teenustega.
Uuringutulemuste avaldamine
Uuringute algandmeid ja seotud dokumente on säilitatud alates 1970. aastatest. Esmalt arhiveeriti uuringute andmed Belgia andmearhiivi BASS, 1990. aastate algusest on algandmed kättesaadavad andmearhiivis GESISes (Leibnizi Sotsiaalteaduste Instituut). Eurobaromeetri uuringute tulemused on avaldatud Euroopa Komisjoni kodulehel ametlike uuringuaruannetena. Lisaks on GESIS koondanud andmete taaskasutusel põhineva uuringute bibliograafia. GESIS võimaldab interaktiivse eurobaromeetri abil graafiliselt uuringutulemusi visualiseerida ja võrrelda.
Marta Bassino
Marta Bassino (sündinud 27. veebruaril 1996 Cuneos) on Itaalia mäesuusataja.
22. oktoobril jõudis ta MK-sarjas esimest korda poodiumile, kui sai Söldenis toimunud etapil suurslaalomis kolmanda koha. MK-sarjas on saanud veel kaks kolmandat koha ja ühe teise koha Alpi kahevõistluses.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis oli suurslaalomis 11. ja Alpi kahevõistluses 17.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis sai ta suurslaalomis viienda ja Alpi kahevõistluses kümnenda koha, kuid slaalomis katkestas.
Maailma karikavõistlustel
Marta Bassino on osalenud (<small style="color:purple;">seisuga 16. veebruar 2019 ) 83 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, kuid pole kordagi veel võitnud.
Tīnūži vald
pisi|Vallamaja Tīnūži vald (läti keeles Tīnūžu pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ikšķile ja Ogre linnaga ning Ogresgalsi, Suntaži ja Tome vallaga, samuti Salaspilsi piirkonna Salaspilsi vallaga, Ropaži piirkonna Ropaži vallaga ja Ķekava piirkonna Daugmale vallaga.
Valla pindala on 121 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4999 inimest. Valla keskuseks on Tīnūži küla.
Ajalugu
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Lielpāderi muinaskalmed ja Zemturi keskaegne kalmistu. Tīnūži mõisa mõisavalitseja maja, Ankeršmiti muinaskalmed ja Lejaskalni linnamägi on regionaalse kaitse all. Kābeļese muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Loodus
Vallas voolavatest jõgedest tähtsaimad on Daugava ja Mazā Jugla. Järvedest asuvad seal Velnezers (3,5 ha) ja Selēkase järv (8,5 ha).
Looduskaitse all on Bļodnieki tamm, Lāgeri künnapuu, Turbase tamm, Reiziķi tamm, Kranciemsi kadakas, Saulesdārzsi mänd, Kaparāmuri mänd ja Beverina elupuu. Lisaks jääb valda 19 nimetut põlispuud. Valla kaguosa jääb osaliselt Ogre Zilie Kalni loodusparki.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 4324 lätlast, 441 venelast, 76 valgevenelast, 34 ukrainlast, 44 poolakat ja 43 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Radziwill
Radziwillid (leedupäraselt Radvila; poolapäraselt Radziwiłł; valgevenepäraselt Радзівіл, Radzivił; saksapäraselt Radziwill) olid leedu päritolu Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esiisaks loetakse Leedu suurvürsti Vytautase õukondlast ja Vilniuse kastellaani Kristinas Astikast (1363 – 1442 või 1444). Radziwillide suguvõsa liikmetel oli suur mõjuvõim ja tähtsus Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigis ja hiljem ka Leedu-Poola ühisriigis Rzeczpospolitas ning ka selle vasallriigis Preisi kuningriigis. Suguvõsa liikmed omasid ka suurt tähtsust nende riikide (Leedu, Poola, Valgevene, Ukraina, Preisimaa) kultuuris ja ajaloos. Radziwillid olid ka Saksa-Rooma riigi riigivürstid.
Suguvõsa nime aluseks on legend huntide poolt kasvatatud (rado vilko) lastest, nimekuju Radvila kasutamine algas Kristinas Astikase poja Radvila Astikas ja pojapoja Mikalojus Radvila ajal. Ajalookirjanduses on põhiliselt kasutatud nime poolapärast nimekuju Radziwiłł, kuna leedu päritolu aadelkond Leedus ja Leedu-Poola ühisriigis olid keskaegse Euroopa suurriigi Poola kuningriigi ja Rzeczpospolita kõrgemalt arenenud kultuurilise mõju all.
Mikalojus Radvila poegadest (Mikołaj, Jan, ja Jerzy) moodustusid suguvõsa kolm põhiliini.
Radziwillide suguvõsa liinid:
Radziwillide Goniadzi-Meteliu suguvõsaliin katkes pärast Mikołaj Radziwilli ainsa poja Mikołaj III Radziwilli, kes asus vaimulikuseisusesse ja sai hiljem Žemaitija piiskopiks, surma.
Radziwillide Nesviž-Kletsk-Olika suguvõsaliin oli suguvõsa edukaim ja jagunes omakorda neile kuulunud valduste nimede järgi:
Nende suguvõsaliinide asutajateks olid Mikołaj Radziwill Must (1515–1565), Mikołaj Krzysztof "Orb" (1549–1616), Albrycht Stanislaw Radziwill (1595–1656) ja Stanislaw Pius Radziwill (1559–1599).
Radziwillide valdused
pisi|Rzeczpospolita kaart, millel on välja toodud [[magnaatidele 16.–17. sajandil kuulunud maa-alad: sinisega Radziwillide alad, roosaga Ostrogskite alad ning punasega Wiśniowieckite, Zborowskite ja Zaslawskite alad]]
Suguvõsale kuulusid Rzeczpospolita riigis suured maavaldused. Tänapäeva Valgevene aladel kuulus neile aastast 1568 Miri loss, mis kuulus neile aastani 1812, ja aastal 1533 rajatud Niasviži loss, mis võõrandati aastal 1939. Mõlemad lossid kuuluvad alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Väiksematest lossidest kuulus XVII sajandi algusest suguvõsale ka Lubča loss, mis aga aastal 1655 maha põletati ja kaotas suguvõsa jaoks oma tähtsuse.
Leedus kuulusid suguvõsale aastal 1586 valminud Biržai loss (läks XIX sajandi alguses Tyszkiewiczite valdusse) ja Radziwiłłide loss Vilniuses. Neile kuulusid Leedus ka mitmed mõisad (näiteks aastail 1736-1745 Siesikai mõis, XVII sajandi algusest aastani 1828 Alanta mõis, aastail 1822-1940 Taujėnai mõis ja XVI sajandi keskpaigast aastani 1799 ning aastail 1912-1922 Leonpolise mõis.
Hans Moleman
Hans Moleman on tegelane animasarjas "Simpsonid". Ta satub tihti õnnetustesse.
Moleman näeb välja kui vana mees, kõnnib kepiga ja on peaaegu täielikult pime, kuid väidab ise, et on 31-aastane.
Talle annab hääle Dan Castellaneta.
Campeonato Brasileiro Série A 2018
Campeonato Brasileiro Série A 2018 oli Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 62. hooaeg. Hooaeg algas 14. aprillil 2018 ja lõppes 2. detsembril 2018. Kümnendat korda tuli Brasiilia meistriks Palmeiras.
Ülevaade
Palmeiras tuli kümnendat korda Brasiilia meistriks. Juba enne 2018. aastat oli klubi üheksa meistritiitliga Brasiilia edukaim. Palmeirase tõus algas 2018. aasta hooajal liigas pärast seda, kui klubi peatreeneriks oldi määratud teenekas Brasiilia jalgpallitreener Luiz Felipe Scolari, kes valiti hiljem ka liiga hooaja parimaks peatreeneriks. Esimest korda tõusis Palmeiras liigas esimesele kohale 27. voorus ja ei lasknud pärast seda enam eduseisu käest. Enne seda oli tabeli kõrgematele kohtadele tihe konkurents ning näiteks veel pärast 26. vooru lahutas tabeli esimest klubi viiendast vaid neli punkti. Enne Palmeirast jõudis liidrikohal paikneda kuus klubi: Atlético Paranaense (1. voor), Corinthians (2. voor), Flamengo (3.–5. ja 7.–16. voor), Atlético Mineiro (6. voor), Internacional (23.–24. voor) ja São Paulo (17.–22. ja 25.–26. voor). Palmeiras kindlustas tiitli kaks vooru enne lõppu. Palmeirase viimane meistritiitel pärines 2016. aastast. Palmeiras püstitas hooajal Brasiilia meistrivõistluste rekordi, püsides kaotuseta 23 mängu järjest.
2017. aastal Brasiilia meistriks tulnud Corinthians ei suutnud sel hooajal oma edu enam jätkata ja hooaeg lõpetati alles 13. kohaga ning vaid kaks punkti väljalangemistsoonist kõrgemal.
Ülekaalukalt jäi liigahooajal viimaseks uustulnukas Paraná, kes kogus vaid 23 punkti ja neli võitu. Viimati suutis vähem punkte teenida liigas 2013. aastal Náutico (20 punkti) ja koguda vaid neli võitu 2007. aastal América. Lisaks langesid kõrgliigast välja Vitória (viimati langes välja 2014. aastal), uustulnukas América Mineiro ja Sport (viimati langes välja 2012. aastal).
Klubid
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.
Esiliiga võitja América Mineiro ja teine meeskond Internacional mängisid Série A-s viimati 2016. aasta hooajal. Sel hooajal said klubid vastavalt 20. koha ja 17. koha ja langesid mõlemad välja; Internacionali jaoks oli see esimene kord, kuid kõrgliigast välja langeti.
Ceará mängis kõrgliigas viimati 2011. aasta hooajal, mil jäädi kaheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse.
Paraná kuulus kõrgliigasse viimati 2007. aastal, mil saadi 19. koht ja langeti kõrgliigast välja.
Internacional ja Ceará suutsid 2018. aastal kõrgliigasse püsima jääda, América Mineiro ja Paraná langesid välja.
Campeonato Brasileiro Série A-s mängisid 2018. aasta hooajal järgmised 20 klubi:
Peatreenerivahetused
Hooaja jooksul vahetas peatreenerit kokku koguni 17 klubi. Grêmio, Internacional ja Cruzeiro oli ainsad klubid, mis oma peatreenerit ei vahetanud. América Mineiro, Sport ja Vasco da Gama vahetasid peatreenerit koguni kolmel korral.
Tabel
pisi|125px|[[Sociedade Esportiva Palmeiras|Palmeirase logo]]
Kohad Lõuna-Ameerika sarjades
Neli esimest klubi ja Brasiilia 2018. aasta karika võitja Cruzeiro pääsesid mängima 2018. aasta Lõuna-Ameerika klubide turniiri Copa Libertadores alagrupiturniirile. 5. ja 6. koha meeskond pääsesid Copa Libertadorese esimesse ringi.
7. ja 9.–12. kohale jäänud meeskonnad pääsesid Lõuna-Ameerika klubide karikavõistluse Copa Sudamericana esimesse ringi.
Suurimad väravakütid
pisi|150px|2018. aasta hooaja suurim väravakütt [[Gabriel Barbosa]] pisi|150px|Hooaja parimaks mängijaks valitud Palmeirase ründaja [[Eduardo Pereira Rodrigues|Dudu]] pisi|150px|Palmeirase meistritiitlini viinud ja hooaja parimaks peatreeneriks valitud [[Luiz Felipe Scolari]]
Auhinnad
Parimaks mängijaks valiti Palmeirase ründaja Dudu, kes andis hooajal koguni 15 resultatiivset söötu ja oli sellega liigas esimesel kohal.
Fännid valisid parimaks mängijaks (Craque da Galera) Flamengo poolkaitsja Gustavo Cuéllar.
Hooaja uustulnukaks valiti Fluminense ründaja Pedro.
Hooaja parima värava eest anti auhind Flamengo mängijale Éverton Ribeirole.
Hooaja sümboolsesse koosseisu valiti 11 mängijat, kellest Palmeirasest ja Internacionalist oli kolm, Flamengost kaks ning Cruzeirost, Grêmiost ja Santosest üks. Need mängijad olid ründajad Gabriel Barbosa (Santos) ja Dudu (Palmeiras), poolkaitsjad Giorgian De Arrascaeta (Cruzeiro), Rodrigo Dourado (Internacional), Bruno Henrique (Palmeiras) ja Lucas Paquetá (Flamengo), kaitsjad Mayke (Palmeiras), Pedro Geromel (Grêmio), Víctor Cuesta (Internacional) ja Renê (Flamengo) ning väravavaht Marcelo Lomba (Internacional). Pedro Geromel valiti hooaja sümboolsesse koosseisu kolmandat aasta järjest.
Meistermeeskonna mängijad
2018. aastal Brasiilia meistriks tulnud Palmeirase võistkond:
Oblaznõtsja
Oblaznõtsja (ukraina keeles Облазниця) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Žõdatšivi rajoonis. Elanike arv on 288. Pindala on 1,412 km².
Pärt Ellerhein
Pärt Ellerhein (Herbert Eller) (3. detsember 1905 Käina vald, Hiiumaa – 16. september 1973 Haapsalu) oli eesti dirigent, kooliõpetaja ning Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri looja. Tema tütar oli eesti muusikapedagoog ja helilooja Anne Metsala.
Pärt Ellerhein õppis Kärdla Algkoolis, lõpetas 1927. aastal Läänemaa Õpetajate Seminari ja täiendas end Tallinna Riiklikus Konservatooriumis.
Töötas õpetajana Oru, Koluvere, Taebla ja Sutlepa koolis, 1945–1956 Haapsalu Pedagoogilises Koolis ja Haapsalu 1. Keskkoolis. Oli kooride dirigent ja juhatas puhkpilliorkestreid. Pärt Ellerhein asutas Koluvere Riigi Hoolekandekoolis Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri.
Alexander De Croo
Alexander De Croo (sündinud 3. novembril 1975 Vilvoordes) on Belgia ettevõtja ja poliitik, kes kuulub erakonda Flaami Liberaalid ja Demokraadid (Open VLD). Ta oli detsembrist 2018 septembrini 2020 Belgia asepeaminister ning rahandus- ja arenguabiminister. 1. oktoobrist 2020 on ta Belgia peaminister. 2009–2012 oli ta Open VLD esimees.
Haradok
Haradok (transkribeerituna Garadok) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Haradoki rajooni halduskeskus. Leedu keeles Haradokas või Gorodokas, poola keeles Horodek.
Linna läbib Viciebskist Nevelisse viiv raudtee. Haradokis on kaks keskkooli ja põhikool, laste kunstikool ja spordikool. Linnas asub koduloomuuseum, seal on ka kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Linnas ilmub ajaleht «Гарадоцкі весьнік».
Linnas on XIV–XVII sajandil rajatud kindlus. Vaatamisväärsusteks on veel XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul rajatud vanalinn ning XIX sajandi keskpaigas ehitatud postijaam.
Ajalugu
Haradokki mainitakse esimest korda aastal 1128. Kaart aastast 1579 näitab praeguse linna koha peal kaht asulat, Suurt ja Väikest Haradokki. Aastal 1613 on kaardile kantud kui üks asula – Haradoki alev. Selleks ajaks oli asula juurde juba rajatud ka kindlus, kuigi pole teada, millal see täpselt rajati ja kes selle ehitas.
Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu ja samal aastal sai ka linnaõigused. Aastal 1860 hakati asulas tootma potast. Aastal 1904 avati linnast kaks kilomeetrit idas raudteejaam ja seejärel laienes linn raudteeni. 1924. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Teises maailmasõjas kaotas Haradok ja linna ümbruskond 8000 inimest, linna külje alla rajati aga laager, kus hukkus 2500 inimest.
Türi kirik
pisi|upright|Türi kirik pisi|upright|Türi kirik idast Türi Püha Martini kirik on sakraalhoone Türil.
13. sajandi teisel poolel püstitati ristiusustamise käigus Türi kirik, mis pühitseti pühale Martinile.
1238. aastal loovutas Taani Eestimaa hertsogkond Järvamaa väikemaakonna Alempoisi Saksa ordule. Taanlaste ja sakslaste vahel sõlmitud Stenby lepingu järgi jäeti Järvamaa ordu valitsuse alla eeldusel, et seal ei tohi rajada linnuseid. Seetõttu täitsid paljud sealsed kirikud kaitsefunktsiooni, liigitudes kaitsekirikute alla. Kaitsefunktsiooni täitvaid kirikuid iseloomustavad paksud müürid, kitsad ja kõrged aknad, mida oli võimalik kasutada laskeavadena. Suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul valmisid Ambala, Koeru, Türi ja Järva-Peetri ning Järva-Jaani ja Järva-Madise kirik, mis said piirkondlikeks kihelkonnakeskusteks. Nii sai ka Türi kirikust kihelkonnakirik.
Arhitektuur
vasakul|pisi Ehitis on piirkonnale omaselt kolmelööviline kodakirik, mida peetakse üheks vanimaks ja omapäraseimaks Järvamaa sakraalehitiseks. Iseloomulikult tähistab Türi Püha Martini kirik üleminekut Põhja-Eesti paekivitraditsioonilt Lõuna-Eesti tellisetraditsioonile – ehitusmaterjalina on kasutatud mõlemat, lisaks ka maakivi. vasakul|pisi|Türi kiriku läbilõike visand Ehituse esimesel etapil oli kirik tõenäoliselt võlvimata ja tornita kooriga pikihoone. 1300. aastatel võlviti kirik kolmelööviliseks kodakirikuks, s.h kannavad pikihoones võlve Järvamaale iseloomulikult atika baasidega ümarsammaste paarikud, mis avardavad ruumitaju. Samal ajal rajati ka müüritrepp ja viilud kaunistati tellistest dekooriga, mille olemasolu ja sarnasu tellisgootikale viitavad sidemetele Saksa- ja Prantsusmaaga. Võlvid on tellistest ja paest, kesklöövi võlvid kuplitaolised, sellal kui ahtrates külglöövides on ristvõlvid. Kiriku idaosas paikneb ruudukujuline kooriruum, mille idaaknal on säilinud ehisraamistik. Aknad on kitsad, võrdlemisi madala teravkaarega, puudub ehisraamistik ning kaitsekirikule iseloomulikult paiknevad aknad kõrgel. Seejuures võib täheldada teatavat piirkondlikku tava – ka näiteks Ambla ja Koeru kirik on saledate ümarpiilaritega, kolmelöövilised kodakirikulise pikihoone ja nelinurkse kooriruumiga. Teisalt on sarnasused pigem üldised ja joonisutvad välja selged erisused – näiteks oli Türi kirik piirkonnas pigem haruldaselt tornita kuni 1867. aastani.