cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuno Raude
Välislingid
1983 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee linnaehitusnõukogus 1983 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid:
1984 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1984 antud eksperthinnang ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid:
1985 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1985 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid asuvad Rahvusarhiivis.
1986 Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakond, linna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus 1986 antud eksperthinnangud ja kooskõlastatud olulisemad Pärnu ning Sindi linna projektid asuvad Rahvusarhiivis.
1987 ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1988 ENSV Riiklik Kunstiinstituut
1989 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, ENSV Riiklik Kunstiinstituut
Harju Rajooni RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus läbi vaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Kokku 845 projekti, sealhulgas 220 riiklikku objekti ja 276 individuaalelamu projekti. Tagastatud täiendamiseks 39 projekti.
1990 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool
Harju Rajooni RSN Täitevkomitee Ehituse ja Arhitektuuri osakonna arhitektuurinõukogus läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Harju rajoon, Harku külanõukogu, Tiskre küla. Kuno Raude aiandustalu ehitusprojekt.
1991 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool
Harju Maavalitsuse Arhitektuurinõukogus 1991 läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
1992 Harju Maavalitsuse Arhitektuuri ja Linnaehituse Valitsus, maakonna peaarhitekt, Tallinna Kunstiülikool, VII Riigikogu
Harju Maavalitsuse Arhitektuurinõukogus 1992 läbivaadatud ja kooskõlastatud olulisemad projektid:
Riigikogus
1994 VII Riigikogu
1996 Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet, maakorralduse osakonna direktor, Nõmme Linnaosa Halduskogu
1997 Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet, maakorralduse osakonna direktor, AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu
1998 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu
1999 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
2000 AS Balteco arhitekt-projektijuht, Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
2001 Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
2002 Tallinna Linnavolikogu, Nõmme Linnaosa Halduskogu, AS E-Arsenal nõukogu liige
'''2003 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond'''
Harju maakond, Harku vald, Vääna-Jõesuu küla, kinnistu A/Ü Liivaku nr. 5. Aime Harki elamu ehitusprojekt.
15.01.2003 Ettepanekud ÜVE Res Publica volikogu esimehele Urmas Reinsalule koostöölepingu sõlmimiseks Memento Liidu ja ÜVE Res Publica vahel.
21.01.2003 Ettepanekud Eesti Vabariigi välisministrile Kristiina Ojulandile. Koostöö korraldamine välisministeeriumi ja Memento Liidu vahel.
04.09.2003 Pärnu linn, Leinapark. „II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnud eesti meestele pühendatud mälestusmärgi projekt”.
Pärnu linn, Riia maantee, Vanapark, katastriüksus 62510:091:0003. „II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnute” ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Projekt esitatud Pärnu Linnavalitsusele 04.09.2003, ausammas avatud 23.11.2003. aastal.
06.04.2003 „Võõrvõimu vägivallaohvrite seaduse“ eelnõu (tulevane „Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse”) esmase redaktsiooni autor.
21.04.2003 „Represseeritute seaduse“ eelnõu (alternatiiv: „Võõrvõimu vägivalla läbi kannatanute seaduse“ eelnõu). Variant II kaasautor.
07.05.2003 „Poliitilistel alustel represseeritute seaduse“ eelnõu kaasautor.
12.09.2003 Ettepanekud ajaloolasele Mart Laarile 1944. aasta Eesti kaitselahingutele pühendatud filmi loomisele kaasaaitamiseks.
28.10.2003 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile, Kaitseväe juhataja admiral Tarmo Kõutsile ja justiitsminister Ken-Marti Vaherile vabadusvõitlusele pühendatud mälestusmärgi avamiseks Pärnus ning ettepanekud Eesti kaitselahingute 60. aastapäeva korraldamiseks Eestis.
09.11.2003 Ettepanekud kaitseminister Margus Hansonile Eesti kaitselahingute 60. aastapäeva riiklikuks tähistamiseks.
08.12.2003 „Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse“ eelnõu 187 SE muudatusettepanekute (Saksa sõjaväes teeninud eestlaste arvamine represseeritutega võrdsustatud isikuteks, pensionistaaž, maamaks jne) autor.
„Okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seadus“. Idee autor ja seaduseelnõu kaasautor. Seadus võeti vastu 17.12.2003, seadus jõustus 01.01.2004.
'''2004 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda'''
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Tähe tn. 37 detailplaneering. Tellija Rein Auväärt.
Tallinn, Pirita linnaosa, Metsakalmistu kvartal nr. 4. Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse liikmete matmispaiga detailplaneering.
Tallinn, Pirita linnaosa, Metsakalmistu kvartal nr. 4. Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse liikmete matmispaiga Rituaalide platsi ja Sangarite müüri ehitusprojekt.
Pärnu linn, Riia mnt. 116, katastriüksus 62509:038:0002. Endise raudteejaama, nüüdse kohvik „Rae” ehitusprojekt koostöös arhitekt Ragne Kasenurmega.
Harju maakond, Kernu vald. Ülo Malbergi elamu eskiisprojekt.
Ida-Virumaa, Vaivara vald, Sinimäed, Grenaderi mägi. Teises maailmasõjas Eesti iseseisvuse taastamise eest võidelnud 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi võitlejatele pühendatud ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 31.07.2004.
08.01.2004 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile. Eesti 1944. aasta kaitselahingute 60. aastapäeva tähistamiseks.
30.04.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Eesti Vabariigi Presidendile, Riigikogu esimehele, Eesti Vabariigi peaministrile, Tallinna Linnavolikogu esimehele ja Tallinna linnapeale Vabaduse monumendi projekteerimiseks ja rajamiseks vajalike rahaliste vahendite lülitamiseks 2004. aasta lisaeelarvesse või 2005. aasta riigieelarvesse, Vabaduse monumendi sihtasutuse loomiseks, Vabaduse monumendi püstitamiseks Harjumäele.
25.03.2004 Ettekanne „Kes on 1949. aasta küüditamise peasüüdlased? Miks meid küüditati?” Rakveres korraldatud 1949. aasta märtsiküüditamise 55. aastapäevale pühendatud konverentsil. Pöördumine Euroopa Parlamendi poole.
01.04.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Eesti Vabariigi Presidendile, Riigikogule, Vabariigi Valitsusele, Tallinna Linnavolikogule ja Tallinna Linnavalitsusele (Vabaduse monument – seaduse eelnõu, SA Vabaduse Monument loomine, 2004 eelarve, asukoht, püstitamise aeg – 2005).
17.06.2004 Ettepanekud represseeritute komisjonile (poliitiline hinnang Eesti 1944. aasta kaitselahingutele,­ Represseeritute Abistamise Fondi loomine, hinnang õigusvastaselt represseeritud isiku seaduse toimele jm).
27.05.2004 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja ettepanekud Tallinna Linnavalitsusele (Vabaduse monumendi paigaldamine Harjumäele).
'''2005 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda'''
Tallinn, Nõmme linnaosa, Tähe tn. 37a / Lootuse puiestee 92a. Christina-Sandra Sõõrumaa elamu ehitusprojekt.
11.02.2005 Ettepanekud peaminister Juhan Partsile (valitsuse suhtumine vabadusvõitlejatesse, hinnang II maailmasõja sündmustele Eestis, vabadusvõitlejate ettepanekute ellurakendamine).
11.02.2005 Ettepanek Tallinna linnapeale Tõnis Paltsile Vabadussõja ausamba püstitamiseks Tallinnasse Harjumäele.
18.02.2005 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjonile (Represseeritute Abistamise Fondi loomine, Sinimägede memoriaali loomise rahastamine, Maarjamäe mälestusväljaku avamise rahastamine, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaali loomine, sõjahaudade hooldamine, Mehikoorma ausamba püstitamine jm).
05.03.2005 Eesti Vabadusvõitluse Vääristamise Fondi ettepanekud justiitsminister Ken-Marti Vaherile ja kaitseminister Jaak Jõerüüdile (Riigikogu õiguslik-poliitiline hinnang II maailmasõja sündmustele Eestis, 1944. aasta Eesti kaitselahingute tunnustamine võitluseks Eesti riikliku iseseisvuse ja demokraatia taastamise eest Eestis, Eesti vabadusvõitleja statuudi kehtestamine jpm).
30.08.2005 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjonile (Sihtasutuse Represseeritute Abistamise Fond loomine, Sinimägede memoriaali- ja kaitseala loomise rahastamine, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaali loomine, vabadusvõitlejate haudade hooldamine).
01.11.2005 Ettepanekud peaminister Andrus Ansipile Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoja liikmesorganisatsioonide esindajate kohtumisel peaministriga.
23.12.2005 Ettepanekud Tallinna linnapea Jüri Ratasele (Maarjamäe mälestusväljak, hukatud ja hukkunud Eesti kaadriohvitseride memoriaal Tallinnas, Tallinna vabadusvõitlejate matmiskoht Metsakalmistul, Vabaduse monumendi püstitamine Harjumäele).
'''2006 Vabariigi Valitsuse 10.06.2003 korraldusega nr. 376-k moodustatud „Asjatundjate komisjon poliitilistel põhjustel represseeritud inimeste sotsiaalsete tagatiste küsimuse läbitöötamiseks” liige, Eesti Vabadusvõitlejate Liit, Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus, Vabadusvõitluse Vääristamise Fond, Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda'''
Lääne-Virumaa, Vihula vald, Vatku küla, Raude kinnistu. Liina Marquardti elamu ehitusprojekt.
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Tähe tn. 37. Tõnu-Peeter Nooni elamu ehitusprojekt.
Tartu linn, Riia mnt. 12, Eesti Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ruumi projekteeritud mälestustahvel 1941 Suvesõjas Tartumaal langenud võitlejatele. Ida-Virumaa, Vaivara vald, Sinimäed, Grenaderi mägi. Teises maailmasõjas Eesti kaitselahingutest osa võtnud vallooni võitlejatele pühendatud ausamba „5. Freiwilligen Sturmbrigade Wallonien” projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 25.07.2006.
Tartu maakond, Meeksi vald, Mehikoorma alevik. Teises maailmasõjas Eesti iseseisvuse taastamise eest võidelnud 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi 45. rügemendi võitlejatele pühendatud ausamba projekt, ausamba püstitamine, projektijuhtimine. Avatud 26.08.2006.
1944. aasta Eesti kaitselahingutest osavõtja rinnamärk.
Raamat „Tallinna vabadusvõitlejad“ koostaja ja autor. Esitlus Eesti Rahvusraamatukogus 18.12.2006.
09.01.2006 Ettepanekud Eesti Represseeritute Abistamise Fondi nõukogu esimehele Ken-Marti Vaherile ja peaminister Andrus Ansipile (mälestusmärk Sajaani mägedesse Verhne-Ussinski kalmistule)
06.02.2006 Ettepanekud Memento Liidu juhatusele Eesti Represseeritute Abistamise Fondi asutamiseks
21.02.2016 Ettekanne Eesti peaminister Andrus Ansipi vastuvõtul vabadusvõitlejate auks
22.02.2006 Tallinna vabadusvõitlejad viimast korda kaitsejõudude paraadil Vabaduse väljakul.
06.03.2006 Ettepanekud Riigikogu põhiseaduskomisjonile (vabadusvõitluse ja vabadusvõitlejate tunnustamine, Riigikogu otsuse eelnõu 688 OE „Eesti kodanike relvavõitlusest NSVL sõjalise okupatsiooni vastu” muutmine)
2007 Rahvuslik-Demokraatlike Jõudude Koostöökoda
Harju maakond, Saue linn, kinnistu Kivikangru tn. 12. Raivo Ojapõllu elamu ehitusprojekt.
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, kinnistu Pardi detailplaneering. Kaarma vallavalitsusele üle antud 13.11.2007.
Pärnu maakond, Tahkuranna vald. Hints Malle elamu muutmisprojekt.
Tallinn, Nõmme linnaosa, kinnistu Lootuse pst. 92. Kairi-Annely Auväärti elamu ehitusprojekt.
27.07.2007 Sinimägedes Grenaderi mäel taasavatud, aprillis 2007 lõhutud ja seejärel AS-s Jõhvi Kivi restaureeritud, 20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi ja 5. Freiwilligen Sturmbrigade Wallonien võitlejatele pühendatud ausammaste taastamine. Projekt, projektijuhtimine.
03.01.2007 Kuno Raude, Enn Sarve ja Eduard Raska ettepanekud Riigikogu õiguskomisjonile karistusseadustiku muutmiseks.
14.01.2007 Ettepanekud peaministrile (Venemaal hukkunud eestlaste matmispaikade tähistamine, lähiajalugu ja vabadusvõitluse tunnustamine seadusandlikul tasandil, valitsuse suhtumine represseeritutesse, eesti keele kaitse, pronkssõduri saatus, vanaduspension, maareform, Vabadussõja Võidusammas, kommunismiohvrite memoriaal, Venemaa rünnakud, Keskerakonna leping Ühtse Venemaaga).
14.03.2007 Ettepanekud Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Roheliste koalitsiooniläbirääkimiste delegatsioonidele (eesti keel ja kultuur, rahvusriik, hinnang Eesti lähiajaloole, kommunismivastasest vabadusvõitlusest osavõtnute legitiimsuse tunnustamine seadusandlikul tasandil, totaalkaitsesüsteemi rakendamine NATO koosseisus ja kaitsealase baaskoolituse andmine igale Eesti kodanikule, lõpu tegemine riigi­ vargustele, korruptsioonile ja rahvustevahelise vaenu õhutamisele, terve looduskeskkonna säilitamine tulevastele põlvedele, vaimsete ja materiaalsete väärtuste suurendamine aastatel 2007–2011, pensioni tõstmine 44%-ni keskmisest palgast ja pensionäride töötasu vabastamine tulumaksust).
23.11.2007 Ettepanekud Eesti Represseeritute Abistamise Fondi nõukogule (mälestusmärk Sajaani mägedesse Verhne-Ussinski kalmistule).
2008 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Orissaare vald, Tagavere küla, Aida kinnistu. Kristian Allikma elamu ehitusprojekt. Kaks kausta.
Raamatu „Eesti Vabadusvõitlejate Liidu ajalugu“. Kaasautor.
21.02.2008 Ettekanne Eesti vabadusvõitlejate kohtumisel peaminister Andrus Ansipiga.
02.04.2008 Ettepanekud represseeritute valitsuskomisjoni esimehele rahvastikuminister Urve Palole: okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse muutmine.
26.06.2008 Ettekanne „Relvavendade mälestuseks” Valga Muuseumis toimunud sõjaajaloo konverentsil.
18.12.2008 Ettepanekud peaminister Andrus Ansipile. 26.06.2008 Valga Muuseumis toimunud ajaloopäevast osavõtnute otsuste realiseerimine: Eesti kaitselahingutele pühendatud memoriaali rajamine Sinimägedesse, memoriaali rajamine hukatud ja hukkunud Eesti ohvitseridele Tallinnas, välismaal hukkunud või seal hukatud Eesti sõdurite ja Venemaale küüditatud ning seal hukkunud eestlaste matmiskohtade tähistamine, sõjaväekalmistute ja Eesti riikliku iseseisvuse taastamise nimel võidelnud eesti meeste auks püstitatud ausammaste ja küüditatute mälestuseks püstitatud mälestusmärkide võtmine Eesti riigi kaitse alla.
20.05.2009 Ettekanne Lasnamäe Linnaosa Valitsuse Halduskogu laste- ja noorsookomisjoni koosolekul. Eesti kaitselahingute mälestuseks. Mälestus kaitselahingutest sõnas ja pildis.
06.11.2009 Ettepanek Kunstiakadeemia rektorile prof Signe Kivile kõikide vilistlaste elulugude ja teostatud tööde loetelude kogumiseks, eesmärgiks Kunstiakadeemia ajalooraamatu kirjutamine ja väljaandmine.
2010 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, Lõuna kinnistu. Elamu ehitusprojekt.
Merekaitseala
thumb|[[Chagose saared|Chagose saari ümbritsev rannikulähedane meri on väga elustikurikas ja selle hoidmiseks on moodustatud üks maailma suurimaid merekaitsealasid. Selle pindala on ligi 402 000 km²]] pisi Merekaitseala (inglise marine protected area) on kaitseala, mis on loodud mõne mereosa ning selle elustiku ja elupaikade kaitseks.
Kuno Raude
1996 Eesti Vabariigi Riiklik Maa-amet, maakorralduse osakonna direktor, Nõmme Linnaosa Halduskogu
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla, Põhja kinnistu. Elamu ehitusprojekt.
„1944. aasta Eesti kaitselahingute memoriaal Sinimägedes” eskiisprojekt.
2011 Ühiskondlikest kohustustest prii
Saaremaa, Kaarma vald, Nasva küla. Ehitusprojektide korrigeerimine (asendiplaan) „Põhja” ja „Lõuna” kinnistutele.
Pärnu reisijate raudteejaama lammutamisega seotud kohtuvaidlus Pärnu Linnavalitsusega (2011–2012 materjalid neljas kaustas).
Hukatud Otto Tiefi valitsuse liikmete kenotaafi eskiisprojekt Metsakalmistule.
Pärnu reisijate raudteejaama detailplaneeringu kompromisslahendused I-V eesmärgiga säilitada olemasolevad reisijate raudteejaama hooned.
Tallinn, Jalaka tn. 12 hoone trepikodade projekt.
01.07.2012 avatud monument Aruküla taastajatele Lääne-Virumaal Vinni vallas.
2013 Ühiskondlikest kohustustest prii
Maailmameister Georg Lurichi ausamba eskiisprojekt Väike-Maarjasse. Georg Lurichi pronkskuju autor on skulptor Lembit Palm.
Raamatu „Mägi-Altai 1969“ käsikirja esitlus Pärnus EÜE 50 aastapäeva tähistamisel.
Raamatu „Igavesti teel“ käsikiri.
2014 Ühiskondlikest kohustustest prii
Georg Lurichi ausamba ehitusprojekt. Projekteerimistööde II etapp.
Raamatu „Riigikaitse sünnivalud 1992–2013” käsikiri.
Raamatu „Artiklite kogumik 1983–2013” käsikiri.
Perekond Raude vapi kujunduse tellimine heraldik Priit R. Herodeselt. 20.01.2014 kanti perekonnavapp Eesti Muinsuskaitse Seltsi Heraldikakolleegiumi vapimatriklisse.
Perekonnalipu kujundamine ja tellimine Tallinna Lipuvabrikust.
25.03.1949 Virumaalt Küti vallast Siberisse küüditatud inimestele pühendatud mälestustahvli projekt ja teostus. Viru-Jaagupi kiriku interjöör.
2015 Ühiskondlikest kohustustest prii
Maailmameister Georg Lurichi ausamba ehitusprojekti eelprojekt Väike-Maarjasse.
Pärnu maakond, Tahkuranna vald, Reiu küla, Kalevi pst. 29 elamu ja majandushoone muutmis-projekt.
Verhne-Ussinski kalmistule maetud eestlaste nimekirja paigutamine Krasnojarski krai ühingu „Memorial“ kodulehele http://www.memorial.krsk.ru/
Virumaa Roela ja Rägavere vallast 25.03.1949 Siberisse küüditatud vallaelanike mälestuse põlistamine Viru-Jaagupi kirikus. Nimekirja koostamine. Plaatide eskiisprojektid.
2016 Ühiskondlikest kohustustest prii
Siberisse küüditatud eestlaste mälestuse põlistamine Krasnojarski krai Verhne-Ussinski rajooni Verhne-Ussinski alevi kalmistul. Nimekirja täiendamine ja kontrollimine. Läbirääkimised võimuesindajatega Venemaal ja Eestis. Eskiisprojekt.
Koostöös skulptor Mare Mikofiga (büsti modelleerimine) ja Laupa põhikooli direktori Kaarel Aluojaga (teostus) II maailmasõja kangelase Harald Nugiseksi mälestuse põlistamine Järvamaal Laupa põhikoolis.
09.07.2016 Elvas Eesti vabadusõitlehate kokkutulekul antud intervjuu filmirežissöörile ja operaatorile Andres Söödile.
15.08.2016. Viimane intervjuu tehnikateadlase ja endise Luftwafe piloodi Hendrik Arroga (25.07.1925 – 26.09.2017)
2017 Ühiskondlikest kohustustest prii
Uue kodu ehitamine Harjumaale Kiili valda Kangru külla.
Juulis 2017 kinkisJermakovski rajooni Keskraamatukogule 12 köidet Eesti Represseeritute Registri Büroo (ERRB) algatusel väljaantud n.n. „musta raamatut”.
2018 Ühiskondlikest kohustustest prii
Karsnojarski krais Verhne-Ussinski rajoonis hukkunud 51 eestlasele pühendatud ausamba projekt lõplik viimistlemine.
Ausamba tellimine kiviraiumistöökojast Abakan-Granit, ausamba transport Abakanist Verhneussinskojesse ja paigaldamine Verhneussinskoje kalmistule.
Karsnojarski krais Verhne-Ussinski rajoonis hukkunud 51 eestlasele pühendatud ausamba avamine Verhneussinskoje kalmistul 15.052018.
Juulis 2018. aasta andis Krasnojarski krai Jermakovski rajooni Verhneussisnkoje alevi munitsipaalmuuseumile üle roostevaba metallist valmistatud „Eesti Vabariik 100” logo ning failid Verhneussiskojesse 1949. aastal küüditatud eestlaste dokumentidega ja ajalooliste fotodega.
Osavõtt Siberis Krasnojarski linnas Eesti kultuuri päevadest, mis olid pühendatud Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamisele.
2019 Ühiskondlikest kohustustest prii
Minu kutsel viibis juunis 2019 Tallinnas Vene Föderatsiooni Krasnojarski krai Memoriaali juht, füüsik Aleksei Babii. Tulevase koostöö huvides viisin Aleksei Babii kokku Eesti Memento Liidu ja Eesti Mälu Instituudi juhtidega. Eesti Memento Liidu teeneterist Aleksei Babiile.
Ajalehe "Maaleht" poolt korraldatud 42 inimese reisi juhimine 22.-29.06.2019 Siberisse Krasnojarskisse ja selle ünbusesse.
Ajalehe "Maaleht" poolt korraldatud 47 inimese reisi juhimine 06.-13.07.2019 Siberisse Krasnojarskisse ja selle ünbusesse.
13.-22.07,2019 Krasnojarski krais asuvate Abakani linna, Šušenskoje, Jermakovski, Tanzõbei, Aradani, Verheussinskoje ja Tõva Vabariigi külastamine. Eesti Memento Liidu teenetemedali üleandmine Verhneussinskoje administratsiooni juhile Aleksandr Jekimovile ja aukirja üleandmine Vassili Romanenkole.
Virumaa Roela ja Rägavere vallast 25.03.1949 Siberisse küüditatud vallaelanike mälestuse põlistamine Viru-Jaagupi kirikus. Nimekirja täiendamine, plaatide eskiisprojektid, plaatide tellimine.
09.11.2019. Ettekanne „Mälestuste põlistamiesest” Eesti Genealoogia Seltsi Tallinna osakonna koosolekule.
Konverentsid, seminarid
30.11.–09.12.1982. Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst Usbeki NSV-s Taškendis, Dzezgazganis, Samarkandis, Kattakurganis, Buhhaaras, Hiivas.
03.–08.08.1984 Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst Leedu NSV-s Vilniuses.
ENSV Arhitektide Liidu XIII kongressil tehtud kirjalik ettepanek linnade ja rajoonide peaarhitektide ametikohtade muutmiseks ENSV linnade ja rajoonide RSN Täitevkomiteede esimeeste asetäitjate ametikohtadeks.
Samal kongressil tehtud kirjalik ettepanek ENSV Arhitektide Liidu juurde ENSV linnade ja rajoonide peaarhitektide nõukogu moodustamiseks.
11.12.1984 ettekanne Pärnu Linna RSN Täitevkomitee istungil „Pärnu linna generaalplaani realiseerimise tulemustest aastatel 1974–1984”.
10.07.1984 Ettekanne Pärnu vanalinna regenereerimisalasel Pärnu Linna RSN Täitevkomitee istungil.
15.–22.03.1985 Osavõtt NSV Liidu Arhitektide Liidu poolt korraldatud seminari tööst Moskvas.
04.–07.06.1985 Osavõtt ICOMOS-i ja Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee poolt Tallinnas korraldatud kollokviumist „Arhitektuurimälestiste kaitse ja tänapäevase kasutamise probleemid” tööst.
15.06.–23.06.1985 Osavõtt NSV Liidu linnade peaarhitektide nõukogu istungi tööst, kaasarvatud „ekspresskonkurss”, Tadžiki NSV-s Dušanbes.
15.–27.08.1985 Osavõtt NSVL Arhitektide Liidu delegatsiooni koosseisus seminar-nõupidamisest Soome Vabariigis: Kouvolo, Lahti, Tampere, Pori, Rauma, Turu, Helsinki, Tapiola.
05.–07.09.1986 osavõtt Eesti NSV linnade ja rajoonide peaarhitektidele korraldatud seminarist Saaremaal Kingissepas.
Konkursid, näitused
Osavõtt ENSV Riikliku Ehituskomitee poolt 1986 korraldatud peaarhitektide tootmisgruppide tööde näitustest Tallinnas, Viljandis, Paides ja Pärnus. 12 planšetti.
Osavõtt maaelamute arhitektuurivõistlusest 1987. Ostupreemia.
ENSV Riikliku Kunstiinstituudi laiendatud õppehoone ideekavandite arhitektuurivõistlus 1988. Võistlustöö „November 88”. Projekt asub Eesti Kunstiakadeemia arhiivis.
Rakvere Kesk (Turu) väljaku ja sellega külgneva maa-ala planeerimise ning keskväljakuga piirnevate tänavafrontide arhitektuurse lahenduse võistlusprojekt „Valik 47”. Ostupreemia. 1987/1988. Korraldajad Rakvere Rajooni RSN Täitevkomitee ja Eesti NSV Arhitektide Liit. Projekt Rakvere Linnavalitsuse või Lääne-Viru Maakonnavalitsuse arhiivis.
Koos skulptor Lembit Palmiga osavõtt Rakvere Rajooni RSN TK, Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu „Memento“ Rakvere Ühingu, Rakvere Rahvarinde ja Rakvere Linna RSN TK poolt korraldatud konkursist „Virumaalt küüditatute mälestuseks“.
1989. Osavõtt ERKI poolt Rakvere Kultuurimajas korraldatud näitusest töödega „Rakvere kesklinna detailplaneerimise projekt“ ja „ERKI juurdeehituse projekt“.
06.01.1990 Koostöös skulptor Lembit Palmiga Rakvere linna Tammikusse kavandatud mälestusmärgi ideekavandi konkursi töö „Põhjatäht”. III koht. Korraldajad: Rakvere Rajooni RSN TK, Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liit „Memento” Rakvere Ühing, Rakvere Rahvarinne, Rakvere Linna RSN TK. Töö Rakvere Rajooni RSN TK arhiivis.
1997. Konkurss „Logo-Eesti 80“. Neli võistlustööd, märgusõna „Vabadus = Võit“. Joonised.
2000. Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuse ja Balti Kaitsekolledži hoone esise väljaku arhitektuurse lahenduse ideekonkurss. Võistlustöö „Plats 2000“ asendiplaan, seletuskiri.
2007. Tallinn, Ingeri bastion (Harjumägi). Ideekonkursile „Vabadussõja võidusammas” esitatud Vabadus­ sõja võidusamba konkursiprojekt. Märgusõna „Koit”. 6 planšetti. Makett. Failid projektist. Kaitse­ ministeeriumile üle antud 02.07.2007.
2020. Koostöös skulptor Lembit Palmiga osavõtt Tallinnasse kavandatud Konstantin Pätsi mälestusmärgi ideekonkursist. Võistlustöö märgusõnaga "PRIIMUS" antud üle Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametile 13.04.2020. Võistlustöö asub Pärnu Muuseumis.
2020. Koostöös skulptor Lembit Palmiga osavõtt Tartusse kavandatud "KUNSTITEOSE AVATUD IDEEKONKURSiST", hankija Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikum. Võistlustöö  „LUMEN AQUA Populus” antud üle Tartu Ülikooli Kliinikumi hanketeenistusele 19.05.2020. Võistlustöö asub Pärnu Muuseumis.
2021-2022 „Eesti Soomusrongide võitlejatele pühendatud mälestusmärgi ideekavandi” autor, figuraalse osa autor skulptor Mare Mikof. Idekavand üle antud Tapa Vallavalitsusele.
2021-2022 Koostöös Rakvere Linnavalitsusega ja Rakvere galeristide Riina ning Mati Rilloga Rakvere kunstnike Adele Sildmetsa ja Arkadi Snegirjovi maalinäituse organiseerimine Rakvere Kultuurikeskuses 04.09.2021-05.01.2022.
2022. Koostöös Vene Kultuurikeskusega Rakvere kunstnike Adele Sildmetsa ja Arkadi Snegirjovi maalinäituse organiseerimine Tallinnas Vene Kultuurikeskuses 12.01.2022-10.02.2022.
Huvialad
Kosmoloogia, rahvaste ränne, sõdade ajalugu, riikide teke, Siberi põlisrahvad, genealoogia, julgeolekupoliitika, mälestuste põlistamine.
Pučurga
Pučurga on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas.
Küla asub valla idaosas. Asula on tekkinud endise Pučurga mõisa keskuse juurde.
Pučurga pärnad (esimese ümbermõõt 4,32 ja kõrgus 15,6 meetrit, teise ümbermõõt 43,7 ning kõrgus 19,4 meetrit) ja Pučurga kask ümbermõõduga 3,46 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2000 oli külas 32 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1929
Vabariigi Valitsuse otsusega ülendati auastmes järgmised ohvitserid:
Kolonelleitnant koloneliks:
Majorid kolonelleitnandiks:
Kaptenid majoriteks:
Leitnandid kapteniteks:
Nooremleitnandid leitnantideks:
Nooremleitnandiks:
Adam Schrapfer
Adam Christiansson Schrapfer (Schraffer) (maetud 20. aprillil 1630 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Ta oli Poola-Rootsi sõja ajal Rootsi kuninglik kindralsõjakomissar Tallinnas, ooberst ja asehaldur Haapsalus ja 1623. aastast Riia asehaldur.
1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf sõjakomissar Adam Schrapferile Luunja (Lunia), Vesneri (Wesslershof) ja Haava (Hawa) mõisa Tartumaal ja andis 1629. aastal kasutusse Albu mõisa Järvamaal.
Tema ja ta abikaasa hauaplaat, mille alumisel kartušil on alumisel poolel tekst: "DEM WO…EN….. HERR KONINGLICHEN MAJESTEDT ZV SCHWEDEN KR..ES COMMISSARIO VND STADT HALTER WH AUCH PRAESTDEN T..ZV DORPAT ANNO 1630" asub Järva-Madise kirikus.
Perekond
Tema vanemad olid Tartus saksa pastor ja jutlustaja olnud, Piiskopi (Bischofshof), Vesneri (Wesslershof) ja Haava (Hawa) mõisnik Christian Schrapfer ja Anna Böningck.
Tema abikaasa oli Anna Hogrewe (ka Hochgrefwe, surnud 1646). Abielust sündisid:
Kathrin Schmidt
pisi|Kathrin Schmidt [[Prima Vista ajal Tallinna trammis eesti laulvaid kirjanikke kuulamas (8. mai 2011)]] Kathrin Schmidt (sündinud 12. märtsil 1958 Gothas) on saksa kirjanik.
Schmidt elas algul Gothas ja alates 1964 Waltershausenis. Pärast keskkooli lõpetamist õppis ta 1976–1981 Jena ülikoolis ja sai diplomi psühholoogias. Seejärel töötas ta 1981–82 Leipzigi ülikoolis assistendina ja Berliinis Rüdersdorfi kreisihaiglas lastepsühholoogina. 1986–1987 läbis ta Leipzigis Johannes Becheri nimelises kirjandusinstituudis erikursuse. Pärast seda töötas ta Ida-Berliini ümarlauas. 1990–91 töötas ta naisteajakirja Ypsilon toimetajana. Kuni 1993 töötas ta Berliini Võrdleva Sotsiaalse Uuringu Instituudi teadusliku kaastöölisena. Alates 1994 on ta vabakutseline kirjanik. Ta on Saksamaa PEN-klubi liige.
Seni on tema suurim kirjanduslik saavutus autobiograafiliste sugemetega romaan "Sa ei sure". Autor kirjeldab selles romaanikirjaniku Helene haiguse ja paranemise lugu. Helenet tabas rabandus, mis võttis temalt kontrolli tema keha ja kõnevõime üle ning ta peab nüüd uuesti kõnelema õppima.
Kathrin Schmidt elab Berliinis Mahlsdorfis. Ta on abielus ja viie lapse ema.
Einar
Einar on norra- ja rootsipärane mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Einar 767 mehel. Einar oli populaarsuselt 207. mehenimi. Einar oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 54). Kõige populaarsem oli eesnimi Einar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 14,2.
Klippa saar
Klippa saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Haapsalu Tagalahes asuv endine saar; tänapäeval maakerke tõttu saanud poolsaareks.
Endise saare koordinaadid on.
Alterman
Alterman on perekonnanimi, mille kandjate seas on:
Vaata ka
Altermann
Kuivasääre ots
Kuivasääre ots (ka Kuivassääre ots) on neem Pärnu maakonnas Manilaiul..
Neeme koordinaadid on.
Atterti vald
Attert on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad
Vald jaguneb viieks osavallaks. Neis on järgmised asulad:
Toomas Örjan Pärt
Toomas Örjan Pärt (sündinud 5. mail 1959 Gävles Rootsis) on Rootsi ja Eesti bioloog.
Elulugu
Lõpetas 1978 Gävle Vasaskolani gümnaasiumi reaalharu, 1983 Uppsala Ülikooli bioloogia, keemia, statistika ja lineaaralgebra erialal, Ph.D. (zooökoloogia, 1991, samas), väitekiri "Philopatry and age as factors influencing reproductive success in the collared flycatcher (Ficedula albicollis)". Oli 1986–91 Uppsala Ülikooli nooremteadur, 1991–95 Rootsi Põllumajandusülikooli vanemteadur, 1996–2001 ülikoolilektor, 2006– kaitsebioloogia professor, ühtlasi 1993–95, 1997–99 ja 2006–07 ka Rootsi Põllumajandusülikooli eluslooduse ökoloogia õppetooli juhataja abi kraadiõppe alal ja 1995–96 eluslooduse ökoloogia õppetooli bakalaureuseõppe õppealajuhataja, aastast 2008 asurkonnaökoloogia õppetooli juhataja. Lugenud üldbioloogia, ökoloogia, loomade ja taimede levimise,, asurkonnageneetika ja evolutsiooni kursusi. Oli 2000 stipendiaadina California Ülikoolis (San Diego), pidanud loenguid teadusüritustel Uus-Meremaal (Christhurchis), Viinis, Hamburgis, Rootsis ning mitmes USA ülikoolis.
Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad: kaitsebioloogia ja asurkonnaökoloogia. Rahvusvahelise ornitoloogiasümpoosiumi (Hamburg, 2006) organisaatoreid. Ajakirja Ornis Svecica abitoimetaja (1990–2006). 47 teadustrükist.
Alansi oja
Alansi oja on oja Harju maakonnas Kose vallas.
Oja on 7,4 km pikk, valgla pindala on 28,1 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke.
Lõkspüünis
Lõkspüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala suunamises ja eksitamises püünisesse või selle osasse, millest väljumine on raskendatud.
Lõkspüüniste vormid ja kasutamine on Eestis sätestatud kalapüügieeskirjaga.
Lubatud lõkspüünised on mõrd, kastmõrd, kadiska, silmumõrd, vähimõrd ja silmutorbik.
Vetikate heterotroofne toitumine
Vetikate heterotroofne toitumine on vetikate võime autotroofse toitumise (fotosünteesi) kõrval hankida veest eluks vajalikke ühendeid, eeskätt keerukamaid süsinikuühendeid.
Vetikatest suurem osa on fotoautotroofsed, kes viivad läbi fotosünteesi ja eluks vajalikud keerulised orgaanilised ühendid moodustavad nad anorgaanilistest süsiniku ühenditest. Siiski leidub ka vetikaid, kes lisaks autotroofsele toitumisele on võimelised toituma ka heterotroofselt. See tähendab, et need vetikad suudavad kasutada väliskeskkonnast rakku transporditud ühendeid.
Miks heterotroofia vetikatel on tekkinud?
Veekeskkonnale kui avatud süsteemil on omane aine- ja energiavoo vahetus väliskeskkonnaga (s.o atmosfääri ja pedosfääriga) ning see tagab keskkonnatingimuste dünaamilise muutumise. Seetõttu liiguvad ka veemassid ja neis hõljuvad vetikad, kes liikumisvõimetuse tõttu ei saa alati fotosünteesimiseks piisavalt valgust. Valguse kõrval on teine oluline faktor toiteelementide (N ja P) ja süsiniku kättesaadavus.