cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kõrgendatud avaliku huviga alad
Sellisteks metsaaladeks on näiteks asulate lähedased metsad või metsad, kus käiakse puhkamas, marjul, seenel, matkamas või sportimas, või mis kaitsevad asulaid mürareostuse või ebasoodsate ilmastikumõjude eest.
KAH-alasid määrab RMK, KAH-alade määramise protseduur pole seaduses sätestatud ja pole teada, kes sellesse protsessi lisaks RMK-le on kaasatud. Seetõttu on võimalikud erinevad arusaamad ja käsitlused.
KAH-ala mõiste tekkelugu
Aastatel 1991–2008 oli metsaseaduses kolm metsakategooriat: kaitse-, tulundus- ja hoiumetsad. Kaitsemetsa põhiline funktsioon oli keskkonnaseisundi kaitse. Hoiumets oli looduskaitseala loodusreservaadis ja sihtkaitsevööndis või püsielupaiga sihtkaitsevööndis asuv mets. Hoiu- või kaitsemetsaks määramata mets oli tulundusmets. Aastast 2009 ei ole metsaseaduses metsade kategooriaid määratletud, sest paragrahvid 17–22 tunnistati kehtetuks. Kaitsemetsade staatust seadus enam ei reguleeri, kuid vaatamata sellele on endistes kaitsemetsades palju asustusüksuste lähedal asuvaid metsasid ja nende majandamisel on tekkinud õiguslik vaakum.
KAH-ala mõiste kasutusele võtmine RMK poolt langes samasse aega 01.09.2017 jõustunud metsaseaduse ja looduskaitseseaduse muutmise seadusega. Meedias kasutati mõistet "kõrgendatud avaliku huviga ala" esmakordselt 2017. aasta septembris, pärast metsaseaduse (MS) ja looduskaitseseaduse (LKS) muudatuse jõustumist, ajalehe KesKus rubriigis “Metsiku Eesti lood”. Artiklis “Mets ja avalik huvi” kirjutas RMK maakasutusosakonna juhataja Marko Trave, et „kõrgendatud avaliku huviga ala“ (näiteks mets) on ala, mis ei kuulu looduskaitse alla, ent kus metsa majandamisele on seatud omad piirid.
Andre (eesnimi)
Andre on mehenimi; pandud ka eestlastele. Nimi on Andrese üks variantidest, võimalik ka, et nimest Antonius.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
KAH-ala mõiste tekkelugu
KAH-alade määramist ja majandamist reguleerib ainult RMK asutuse sisene dokument, mida pole avalikuks tehtud. KAH-alad ei ole metsa majandamist puudutavate seaduste tähenduses juriidiline mõiste ja seda ei ole õigust loovates aktides reguleeritud, mistõttu ei pruugi olla tagatud õiguslik selgus avalikku huvi puudutavate metsade majandamisel. KAH-alade mõiste on seetõttu üksnes RMK asutusesiseseks kasutamiseks loodud töömõiste, millel puudub juriidiline definitsioon. RMK juhatuse 10.12.2019 otsusega nr 1-32/97 on KAH-alade mõiste lisatud RMK asutuse sisesesse dokumenti „RMK kõrgendatud avaliku huviga alade määramise, majandamise ja seal tehtavatest töödest teavitamise juhendis“.
Andre (eesnimi)
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Andre 1254 mehel. Andre on Eestis populaarsuselt 140. mehenimi.
Rumbeke
Rumbeke on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Lääne-Flandria provintsis Roeselare vallas.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
KAH-alade nimekiri ja maht
KAH-alasid on 2019. aasta RMK aastaraamatu järgi Eestis 703, ühtekokku 73 000 hektarit (5% RMK halduses olevast alast). Aga 2022. aasta märtsi seisuga on RMK kodulehel tabel, kus on esitatud 349 ala kogumahuga 36 437 ha.
Andre (eesnimi)
Andre oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 26).
Kõige populaarsem on eesnimi Andre vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,99 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,4.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
KAH-alade nimekiri ja maht
2021. aastal avaldas RMK Andmekaitse Inspektsiooni nõudel (23) KAH-alade nimekirja, kuid avaldati nimekiri ainult nendest aladest, kus 2021. aastaks olid raieplaanid tehtud. Avaldatud nimekiri on seega poolik ja 2022. aasta veebruari seisuga ei ole KAH-alade nimekiri endiselt täielikult avalik.
Kolmeosaline mina-sõnum
pisi|315x315px|Selge eneseväljendamine suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Kolmeosaline mina-sõnum (ingl three-part I-message või 3-part I-message) on üks viisidest, kuidas selget eneseväljendamist kasutades kehtestaval viisil reageerida teise osapoole käitumisele, sh probleemidele.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
KAH-alade majandamine
KAH-aladel asuvate metsade majandamisele, sh raietegevustele, pole seaduses ette nähtud erinevusi võrreldes majandusmetsadega. Tänases seaduses puuduvad kaitsepiirangud KAH-aladele ja puudub eelpool korduvalt mainitud kategoriseerimine.
Kolmeosaline mina-sõnum
Mina-sõnumi kolm osa
Mina-sõnum on täielik siis, kui kirjeldab toimuvat kolmest aspektist:
Kõrgendatud avaliku huviga alad
Kohalike kaasamine
Ka Eestimaa Looduse Fondi koostatud metsatööde juhendis on välja toodud, et KAH-aladel ei ole raietegevuse planeerimine ametlik haldusmenetlus, mis tähendab, et seaduse tasandil pole kokku lepitud täpseid reegleid, keda ja kuidas teavitada. Samuti puudub õiguslik kohustus seisukohtadele teatud viisil vastata ning RMK otsust kohalike elanike soovidega arvestamise suhtes ei saa ka kohtus vaidlustada (küll saab kohtus vaidlustada konkreetset metsateatist, mis raieks õiguse annab).
Vastuolud ja probleemid KAH-alade temaatikas
KAH-alade kontseptsiooniga üritab RMK järgida metsaseaduse § 43 lõiget 9, kuid paljud kohalikud kogukonnad ei ole protsessiga rahul ja on seisukohal, et kaasamine pole sisuline. Metsaseaduse § 48 lõige 2 määrab riigimetsa majandaja tegevusalad ja kriitikute väitel on RMK muud funktsioonid puidu varumise kõrval tahaplaanile lükatud.
Kolmeosaline mina-sõnum
Mina-sõnumi kolm osa
Tabeli vasakpoolses veerus kirjeldab mina-sõnum olukorda, seejärel rääkija tundeid ja viimasena olukorra mõjul tekkinud kahju või kasu rääkija vaatevinklist (kirjeldus + tunne + kahju/kasu). Sõnumi saajale jääb autonoomse isikuna vabadus ise otsustada, kas ja kuidas ta oma käitumist muudab.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
Vastuolud ja probleemid KAH-alade temaatikas
KAH-alade teemal 2021. aasta aprillis 28 kogukonna poolt tehtud ühispöördumises on selgitatud: “KAH-metsad jäävad täna hallile alale, kuna ei kajastu täna üheski seaduses. KAH-alade mõiste on aegade jooksul varieerunud. Ühestki seadusest, sealhulgas Metsaseadus, seda praegu ei leia.” Sama pöördumist kajastavas artiklis on kasutatud sõna puhkemetsad “KAH-alade” sünonüümina. “Riigimetsa majandamise keskus (RMK) ootas 7. aprilliks ettepanekuid puhkemetsade majandamiseks. Üleskutsele reageeris 28 kogukonda, kes esitasid kõrgendatud avalike huvide all olevate metsade kaitseks ning protestiks RMK majandamisviiside vastu avaliku ühispöördumise.” 28 kogukonda tegid ühise pöördumisega riigikogule, Eesti Vabariigi presidendile ja õiguskantslerile, peaministrile, keskkonnaministrile, riigikogu keskkonnakomisjoni esinaisele ja RMK juhatuse esimehele ettepaneku loobuda KAH- metsades uuendusraietest (lage- ja turberaie) ning võtta suund püsimetsandusele. Kirjas toodi välja, et kõrgendatud avaliku huviga metsad eristuvad majandusmetsadest oma sotsiaalsete, kultuuriliste ja ökoloogiliste väärtuse poolest. Seni on neid ettepanekuid metsanduspoliitika kujundamisel ignoreeritud.
Kolmeosaline mina-sõnum
Mina-sõnumi kolm osa
Kui mina-sõnum ütleb sõnumi saajale lahenduse ette, rikub mina-sõnumi ütleja teise isiku piire (vähendab otsustusruumi). Kriitilistes olukordades võib selline mina-sõnum reageerimist kiirendada, tavaolukordades aga tekitada sõnumi saajas vastupanu.
Kõrgendatud avaliku huviga alad
Vastuolud ja probleemid KAH-alade temaatikas
Keskkonnajurist ja ELFi metsaprogrammi ekspert Liis Keerberg kirjeldas 2020. aasta lõpus juhtumeid üle Eesti, kus RMK korraldatud kaasamiskoosolekute eelselt oli piirkondadesse juba võetud raieload (metsateatised). Metsateatiste võtmine juba enne kaasamist pole kooskõlas seaduses ettenähtud loogikaga, et majandamise protsessi kaasatakse kohalikud. See tähendab, et raieotsused olid tehtud enne kohalikega suhtlemist. Artiklis kirjeldatakse näidet, kus Kanepi valla rahvas sai teada, et ajaloolise Postitee ääres ja armastatud puhkekohas Palojärve ümbruses plaanis RMK 12,9 hektaril ulatuslikku raiet kohe sügisel, olid kohalikud sellele nii selgelt vastu, et RMK lükkas raied edasi. Artiklis esitati mitmeid küsimusi, mis on siiani selgusetud. Näiteks kuidas KAH-alasid määratakse? Miks nende kaardikihte kiivalt avalikkuse eest varjul hoitakse? Kas RMK peab kodanike teabenõuetele vastama või mitte? Kas RMK otsuseid saab vaidlustada?
Kolmeosaline mina-sõnum
Mina-sõnumi kolm osa
Mina-sõnum parempoolses veerus kirjeldab samuti selle ütleja olukorda ja tundeid, kuid sõnumi viimane osa väljendab üheselt, mida rääkija sõnumi saajalt soovib või ootab (tema käitumise kirjeldus + kirjeldus mõjust minule).
Mõlemad autorid peavad vajalikuks, et mina-sõnumist selguks nii olukord (neutraalse kirjeldusena) kui olukorra mõjul mina-sõnumi ütlejas tekkinud tunne.
Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu suhtlemiskoolitajad ja -treenerid ning Thomas Gordon peavad oma kogemuste najal paremaks kirjeldada mina-sõnumis olukorda, seejärel mõju (kasu või kahju) ja alles viimasena tunnet (kirjeldus + kahju/kasu + tunne), sest
Sellise sõnumi sõnavalik eeldab täpsust, mitte tormakaid või ebamääraseid mõtteavaldusi. Kehtestav sõnum on lühike, see peab mahtuma soovitatavalt ühteainsasse lausesse.
Selguse huvides on nii kõnes kui kirjas kasulik hoida faktid eraldi oma arvamustest, vajadustest ja tunnetest. (Ta sai eksami D. Ma ise mõtlen, et...).
Rumbeke
Kuni ühendamiseni Roeselare vallaga 1977. aastal oli Rumbeke omaette vald.
Kolmeosaline mina-sõnum
Mina-sõnumi kolm osa
Enamasti on mina-sõnumis kõige keerulisem tunnete väljendamine. Seda kahel põhjusel:
Lisaks olukorra hinnanguvabale kirjeldusele tuleb mina-sõnumis kirjeldada olukorra mõjul tekkinud kahju või kasu.
Kolmeosalise mina-sõnumi moodustamine
Sellise sõnumi osad on:
1. Olukorra kirjeldus faktipõhiselt ja hinnanguvabalt
2. Olukorra tekitatud konkreetne ja mõõdetav mõju (kasu või kahju)
3. Olukorra tekitatud tunded
Näide: Kui ratas on sissesõiduteel, pean ma hoovi sõitmiseks autost välja tulema ja see häirib mind kõvasti!
Sellist sõnumi osade järjestust peetakse kõige mõjusamaks. Need kolm osa võivad olla erinevalt järjestatud ja vahel piisab ka kahest või vaid ühest osast – kõik oleneb kontaktist.
Olukorra mõjul tekkinud tunde või tunnete sõnastamise eel on kehtestajal soovitav hetkeks keskenduda, et valida oma tunnet ja selle intensiivsust kõige paremini väljendav(ad) sõna(d).
Seega on ennast kehtestava mina-sõnumi õnnestumiseks vaja:
Selleks, et kolmeosaline minasõnum tuleks välja konkreetne ja kehtestavale käitumisele omane, on hea kinni pidada järjestusest sina – mina –mina ehk kirjelduse osas ainult sinu käitumine, mõju osas ainult mõju minule ja tunde osas ainult minu tunne.
Mõõdetav kahju või kasu
Teisel osapoolel on kergem mõista, kui tuua välja rahaline kasu või kahju ja/või võidetud või kaotatud aeg. Niisiis kirjeldada teisele osapoolele kasu või kahju, mis
Tunde sõnastamine
Kui üks suhtlejatest räägib sellest, mis teda rõõmustab, hirmutab, ärritab jne, mõistavad teised teda paremini ja kontakt suhtlemises osalejate vahel muutub sügavamaks.
Tundele nimetuse andmiseks on abiks tunnete teadvustamine ja eesti keele lai emotsioonisõvara.
Čachieci mõis
pisi|Čachieci mõisa peahoone tagakülje panoraamvaade Čachieci mõis (Valgevene keeles Сядзіба Дзяконскіх «Чахец») on mõis Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružany külanõukogus Kaštanaŭka külas.
Čachieci mõis sai alguse aastal 1593. XIX sajandi alguses kuulus see Mierzejewskitele, aastal 1816 ostis selle Ivan Krupinski. Aastal 1845 tehtud revisjoni põhjal kuulus mõis Bulgarinitele, kes mõisakompleksi välja ehitasid. Toona kuulus mõisakompleksi lisaks peahoonele veel palju kõrvalhooneid, nende seas raamatukogu, kontor, mõisavalitseja maja, jääkelder, kaks hobuveskit ja kaks tuulikut, kasvuhoone, auru jõul töötav pruulikoda, laudad, aidad, rehi, küün, kõrts ja võõrastemaja. Hiljem läks see Kiernozickite valdusse, neilt pärisid mõisa abielu kaudu Dziekońskid. .
Albin Dziekoński järel sai mõisa omanikuks tema poeg Marian Dziekoński, tema järel aga ta ema Maria. Viimane omanik oli Mariani poeg Janusz. Tema ajal sai mõis telefoniühenduse. Pärast piirkonna liitmist Nõukogude Liiduga Janusz küüditati, tema abikaasa põgenes sõja ajal Varssavisse, sealt edasi aga Argentinasse.
Pärast mõisa võõrandamist asus peahoones sõjaväeosa, seejärel oli see kasutusel lao ja kontorina. Aastast 1966 seisab hoone tühjalt, osalt on see varemetes. Lisaks peahoonele on säilinud ka viinavabriku hoone. Mõisakompleks on arhitektuurimälestisena kaitse all.
Albin Dziekoński rajas mõisa juurde vanast metsatukast ka pargi. Seal tehti ulatuslikke maaparandustöid, kaevati kanalid ja tiigid, ehitati lüüsid. Pargi pindala oli 10 hektarit. Pargis kasvasid pöögid ja valgepöögid, lehised, valge mänd, Ameerika jalakas. Istikud toodi Lätist Cīrava mõisast. Pärast mõisaomaniku küüditamist on park metsistunud.
Pardilõugas
Pardilõugas on laht (lõugas) Harju maakonnas Aegna saare kirdeosas.
Lahe koordinaadid on.
Türi-Alliku mõis
Türi-Alliku mõis (saksa keeles Allenküll) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jäävad kunagise mõisa valdused Türi valla territooriumile Järva maakonnas.
Mõisa keskus asus Türi-Allikul.
Ajalugu
Türi-Alliku mõisa on esmamainitud 1429. aastal nimega Oldenkul/Allenkulle. Sel ajal kuulus mõis koos küladega ordu majandusmõisana Viljandi komtuurkonda. Riia maapäeva otsusega 17. märtsist 1560 läks Türi-Alliku mõisamaa Järvamaa piiridesse.
1614. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf mõisa koos küladega Reinhold von Buxhoevedenile. 1750. aastal päris mõisa Justina von Buxhoeveden, kes abiellus Karl Gustav von Roseniga. 1795. aastal panditi mõis Karl Gustav von Baranoffile. 1880. aastal sai mõisa omanikuks Alexander von Engelhardt, kellele see kuulus võõrandamiseni.
Mõisakompleks
Kivihoonestus oli Türi-Alliku mõisakeskuses juba 17. sajandil, see hävis arvatavasti suures põhjasõjas. 1758. aastal rajati barokkstiilis murdkelpkatusega härrastemaja, mille ehitamisel kasutati tõenäoliselt ka 17. sajandi ehitiste soklikorrust ja müüre. Peahoone seinu ilmestasid liseenid ning viiluvälju kaunistasid rokokoodekoorid. Maja kolme akna laiune keskosa oli kahekorruseline.
Türi-Alliku mõisas tegutses 18. sajandil ka Türi-Alliku tellisetehas.
1960. aastatel ehitati hoone tervenisti kahekorruseliseks ning sinna rajati Volta elektrimootorite tsehh (kus valmistati hiljem ka elektriradiaatoreid ja ülipopulaarseks saanud vahvliküpseteid). 1993. aasta lõpul erastati Türi-Alliku tsehh Paides registreeritud aktsiaseltsile Masi. Pärast seda on eravalduses olev hoone seisnud aastaid tühjalt ja rüüstatult.
Pärnu jõe ääres asuv endine viinavabrik ehitati ümber 1990. aastatel, seal asub Veskisilla motell.
Lõhekaan
pisi|Nugivad lõhekaanid Lõhekaan (Cystobranchus respirans) on kalakaanlaste (Piscicolidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Käiguvahetus (psühholoogia)
pisi|315x315px|Kehtestamisoskus suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Käiguvahetuseks suhtlemisel nimetatakse kehtestava käitumise tehnikat, mille käigus kasutatakse nii aktiivset kuulamist kui selget eneseväljendamist.
Lõhekaan
Eestis leitud vähe, kuid levinud Mandri-Euroopas.
Käiguvahetus (psühholoogia)
Oma mina-sõnumi korduvat esitamist ja vastureaktsiooni aktiivset kuulamist võib võrrelda käiguvahetusega, kui autojuht püüab lumevaalust läbi sõita 1. või 2. käiguga. Kui auto ikkagi lumme kinni jääb, lülitab autojuht sisse tagurduse, mille analoogiks suhtlemises on teise osapoole vastuargumentide ümbersõnastamine. Isegi kui tema vastuargumendid on väga emotsionaalsed, näitab nende ümbersõnastamine rääkijale, et kuulaja on teda mõistnud, ja see võimaldab tunnetel järk-järgult jahtuda.
Lõhekaan
Ristlõikes on kaan ümar, oliivroheline, kogukas, 6-7 cm pikkune ja 4 silmaga. Iga 2-3 rõnga tagant paiknevad kummalgi küljel ligikaudu 10 kubataolist pulseerivat põiekest, ees-iminapp on suur.
Käiguvahetus (psühholoogia)
Et emotsionaalset temperatuuri enam mitte tõsta, on tark tema vastuväited ära kuulata ja ümber sõnastada (vt lähemalt aktiivne kuulamine, sisu ümbersõnastamine), kuid seejärel oma sõnumit kindlameelselt korrata.
Seda suhtlustehnikat nimetataksegi käiguvahetuseks. pisi|Käiguvahetus suhtlemisel (kehtestava käitumise puhul)|alt=|330x330px Lisatud joonis kirjeldab emotsionaalse temperatuuri muutmist käiguvahetuse tehnikat kasutades.
Ümbersõnastajal on oluline meeles pidada, et ta ei laskuks teise poole argumentidega vaidlusse, vaid taluks ära nii vaenulikkuse kui ehk isegi pisarad või ignoreerimise, kuid ikkagi sõnastaks iga vastuväite lühidalt ümber ning ootaks, kas teine tunnistab tema ümbersõnastuse piisavalt täpseks. Kui ei, tuleb ümbersõnastust veelgi täpsustada, ja kui teine pool sellega nõusse jääb, uuesti korrata oma algset mina-sõnumit. Vahel tuleb mina-sõnumit väikeste variatsioonidega korrata 7-8 korda, enne kui emotsionaalne pinge väheneb ja pooled saavad asuda lahenduse üle läbi rääkima.
Soovitus
Kui soovid muuta midagi teise inimese käitumises, aita tal vastupanust üle saada. Selleks kuula tema vastuväited ära ja anna ümbersõnastuste abil talle tagasisidet selle kohta, kuidas oled temast aru saanud. Seejärel korda oma soovi ja jätka neid kaht tegevust, kuni olete valmis probleemi lahendamises kokku leppima.
Harald Nielsen
Harald Nielsen (18. november 1896 – 6. oktoober 1976) oli Taani poliitik, Venstre liige.
1966. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä
pisi|[[Salla vald (Soome)|Salla vallas tegutses kuni 2006. aastani Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä auks nime saanud baar]] Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä on soopiirkond Soomes Lapi maakonnas Savukoski vallas.
Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä on pikim Soome kohanimi.
Psittacini
Psittacini on triibus afrotroopilisi linde papagoilaste sugukonnas. Nende hulka kuulub 8 liiki kahes perekonnas. Paljudel selle triibuse esindajatel on alamliigid.
Klassifikatsioon
Perekond Psittacus
Perekond Poicephalus
Vändra kolhoos
Vändra kolhoos oli kolhoos Pärnu rajoonis Vändra külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vändra. Kolhoosi pindala oli 10 600 ha.
Johannes Koitmets
Johannes Koitmets (kuni 1925. aastani Johannes Kops; 14. veebruar 1891 Kääni, Pangodi vald, Tartumaa – 26. veebruar 1974 Tallinn) oli Eesti farmatseut ja sõjaväelane (kolonelleitnant, 1932).
Ta teenis Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3, rahuajal Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses.
Johannes Koitmets oli ka harrastusfotograaf, tema aastail 1938–1944 tehtud 357 värvislaidi säilitatakse Eesti Ajaloomuuseumis ja Fotomuuseumis, nende valik on avaldatud raamatus "Pildistus loomulikes värves ".
Chom Thong
Chom Thong (tai จอมทอง) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb neljast asumist (khwaeng): Bang Khun Thian, Bang Kho, Bang Mot ja Chom Thong.
Chom Thongi linnaosa on moodustatud 9. novembril 1989. Praegustes piirides on linnaosa alates 14. oktoobrist 1997.
Alliance Airlines
Alliance Airlines on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Brisbane´is Queenslandis Austraalias. Lennufirmal on 47 lennukit ja opereerib 46 sihtkohta. Lennuettevõtja kasutab ainult Fokkeri lennukeid. Lennufirma asutati 5. aprillil 2002.
Alžeeria 2016. aasta suveolümpiamängudel
Alžeeria osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 68 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal: jalgpallis, jalgrattaspordis, judos, kergejõustikus, laskmises, maadluses, poksis, purjetamises, sõudmises, tõstmises, ujumises, vehklemises ja võimlemises.
Voldemar Lender
pisi|Voldemar Lenderi haud Tallinna Metsakalmistul Voldemar Lender (18. veebruar 1876 Tallinn – 30. september 1939 Tallinn) oli eesti insener, Tallinna linnapea aastail 1906–1913.
Voldemar Lender sündis ehitusettevõtja perekonnas. Ta lõpetas 1896. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi, hiljem õppis ta Peterburi ülikooli füüsika- ja matemaatika osakonnas (1896–1897) ning Peterburi Tehnoloogia Instituudis (1897–1902). Ta oli EÜS Põhjala vilistlane.
Töötas pärast lõpetamist aastani 1906 Tallinna vagunitehases Dvigatel. Aastal 1904 valiti ta linnanõunikuks. Aastail 1906–1913 oli ta Tallinna linnapea, juhtides samal ajal ka linnavalitsuse ehitusosakonda. 1903–1914 omas ta ehitus- ja tehnikakontorit, kus alustas enda ehitusinseneri karjääri ka Anton Uesson (töötas Lenderi büroos aastatel 1909–1912), büroo tegutses tema linnapeaks olemise ajal edasi.
Tema looming olid valdavalt ühe ja kahekorruselised puidust agulimajad, kuid Lenderi allkirja kannab ka mõni arhitektuurselt küpsema maja projekt (Pärnu mnt 6 üürimaja, 1908, ehitamata; Müürivahe 41, 1910; Paldiski mnt 3, 1910–11; Kaarli pst 6, 1911). Tõenäoliselt ei projekteerinud ta neid ise, vaid üksnes vormistas ja tegi ehitusjärelevalvet.
Voldemar Lenderi järgi on nime saanud Lenderi maja – 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Tallinna äärelinnas laialdaselt ehitatud puidust üürimajatüüp.
Renault Twingo
Twingo nimi on moodustatud kolmest sõnast: twist, swing ja tango.
Twingo I (1993–2012)
Esimese põlvkonna Twingo jõudis müügile 1993. aasta aprillis ning esialgu oli saadaval vaid üks varustustase ja neli välisvärvi: Coral Red, Indian Yellow, Coriander Green ja Overseas Blue.
Esimese põlvkonna Twingol olid 1,0- ja 1,2-liitrised R4-bensiinimootorid.
Mudeliuuendused tehti Twingole aastatel 1998, 2000 ja 2004 ning vasakpoolse liiklusega turgudel müüdi seda 2007. aasta augustini.
Edasi jätkus Twingo I tootmine Colombias, kus toodeti autosid Lõuna-Ameerika turu jaoks kuni 2012. aastani. Kokku valmistati esimese põlvkonna Twingosid 2,6 miljonit.
Twingo II (2007–2014)
Twingo II esitleti 2007. aastal Genfi autonäitusel ning endiselt oli tegu kolmeukselise pisiautoga.
Mudeliuuendust tutvustati 2011. aasta Frankfurdi autonäitusel.
Twingo III (2014–2021)
2014. aastal esitletud 3. põlvkond valmistati koostöös Smartiga ning Twingo III on esmakordselt 5-ukseline, tagamootori ning tagarattaveoga.
2021. aasta alguses teatab Renault Twingo tootmise lõpetamisest, viidates järjest karmistuvatele keskkonnanõuetele ning plaanile lõpetada väikeste sisepõlemismootoriga linnaautode tootmine.
Sitsiilia krahvkond
Sitsiilia krahvkond oli normanni riik, mis koosnes Sitsiilia ja Malta saarest aastatel 1071–1130.
Krahvkonna moodustamine algas Sitsiilia normannide poolt vallutamise käigus (1061–91) 965. aastal asutatud Sitsiilia moslemiemiraadilt. Krahvkond on seega üleminekuperiood Sitsiilia ajaloos. Pärast moslemite alistamist ja nende kas sunnitud või vabatahtlikku liitmist normannide väega toimus edasine üleminekuperiood krahvkonna ja sitsiillaste jaoks.
Ajalugu
Sitsiilia krahvkonna asutas Robert Guiscard aastal 1071 oma nooremale vennale Roger Bossole. Guiscard ise oli saanud 1059. aastal paavst Nicolaus II-lt tiitli Sitsiilia hertsog (dux Siciliae) julgustuseks vallutada see moslemitelt. Aastal 1061 tehti esimene jääv normanni vallutus (Messina). Aastal 1071, pärast Sitsiilia emiraadi pealinna ja tulevase krahvkonna pealinna Palermo langemist, ülendas Guiscard Rogeri krahviks ja andis talle pea täieliku võimu saarel. Küll jättis ta endale aga poole Palermost, Messina ja Val Demone. Roger asus valitsema krahvkonda, mis koosnes ühtlasi Guiscardi plaanitavatest vallutustest. Veebruaris 1091 jõudis Noto langemisega Sitsiilia vallutamine lõpule. Malta vallutamine algas hiljem samal aastal; see lõpetati aastal 1127, kui saare araabia administratsioon välja saadeti.
Robert Guiscard jättis Rogeri mitmetähenduslikesse suhetesse oma järglastega Apuulia ja Calabria hertsogkonnas. Roger II ja Wilhelm II valitsemise ajal puhkes konflikt kahe normanni vürstkonna vahel, vastavalt Rogeri ja Roberti nõbude vahel. Paavst Calixtus II vahendustegevusel ja vastutasuks abi eest Ariano krahvi Jordani juhitud mässu vastu aastal 1121 loovutas lastetu Wilhelm kõik oma Sitsiilia territooriumid Rogerile ja nimetas ta oma pärijaks. Kui Wilhelm aastal 1127 suri, päris Roger mandri-hertsogkonna. Kolm aastat hiljem ühendas ta oma valdused vastupaavst Anacletus II nõusolekul Sitsiilia kuningriigi moodustamiseks.
Krahvide loend
Sitsiilia anti aastal 1059 kristliku tagasivallutuse ootuses paavst Nicolaus II poolt "hertsog" Robert Guiscardile. Guiscard andis selle krahvkonnana oma vennale Rogerile.
Ando
Ando on eesti mehenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ando 21 inimesel.
Rohingjad
pisi| Rohingjad on Indo-Aaria rahvas, kes elavad põhiliselt Arakani osariigis Birmas ja kõnelevad rohingja keelt. Usult on rohingjad islami sunniidid.
Usu ja rahva paiknemise päritolu ning ajaloo erinev käsitluse tõttu on nad Birma põhirahva bamarite ehk birmalaste poolt vihatud ja tagakiusatud rahvas. Neilt võeti sel ajal, kui riiki juhtis sõjaväeline diktatuur, ära rida õigusi. Seetõttu on paljud neist põgenenud mitmesse lähiriiki ning Saudi Araabiasse ja Pakistani, kus on valdavalt levinud islami usk. Rahvaarv arvatavalt üle 2 miljoni, kellest umbes 1,3 miljonit elab Birmas.
Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik
Majanduslikult mitteaktiivne rahvastik ehk majanduslikult passiivne rahvastik on osa riigi või muu haldusüksuse (nt maakonna, linna või valla) rahvastikust, kes ei ole hõivatud ega töötud.
OECD ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) käsitluse ja definitsioonide kohaselt on majanduslikult aktiivne rahvastik (mis omakorda jaguneb hõivatuteks ja töötuteks) ja majanduslikult mitteaktiivne rahvastik üksteist välistavad kategooriad, mis kokku moodustavad kogurahvastiku. Tööturustatistikas ei saa isik samal ajal kuuluda mitmesse hõiveseisundisse.
Statistikaamet on defineerinud majanduslikult mitteaktiivset rahvastikku ka kui "isikud, kes ei soovi töötada või ei ole selleks võimelised". Sellise määratluse puuduseks on, et hõiveseisundite kategooriad ei ole rangelt üksteist välistavad. Näiteks heitunu on Statistikaameti definitsiooni kohaselt "mittetöötav isik, kes sooviks töötada ja oleks valmis töö olemasolu korral ka kohe tööle asuma, kuid ei otsi aktiivselt tööd, sest on kaotanud lootuse seda leida." Samas loeb Statistikaamet heitunud isikud majanduslikult mitteaktiivsete isikute hulka. Samuti võivad pensioniealised isikud soovida ja olla võimelised töötamist jätkama, kuid kui nad ei ole hõivatud, loetakse nad mitteaktiivse rahvastiku hulka.
Georgi Gatšev
Isa Dmitri oli muusik, bulgaaria kommunist, 1923. aasta ebaõnnestunud ülestõusu järel emigreerus Bulgaariast, 1926. aastal asus Moskvasse.
Georgi Gatšev lõpetas 1952. aastal Moskva Ülikooli, kus õppis slaavi ja romaani filoloogiat. Suri elektrirongi alla jäädes.
Filosoofina arendas Georgi Gatšev kirjanduse eelisarengu kontseptsiooni. On töid humanitaar- ja täppisteaduste vahekorrast.
Waksmund
Küla oli olemas juba 1250. aastal. Aastatel 1334–1338 asusid piirkonda elama saksa kolonistid ja Waksmund sai praeguse nime.
Buchlovi kindlus
Buchlovi kindlus (saksa keeles Buchlau) on kindlus ja endine kuningaloss, mis asub Chřiby mägedes kaljutipul väikese Buchlovice linna lähedal Kagu-Moraavias ja on üks vanemaid kindlusi Tšehhis.
Ajaloost
Esialgne hilisromaanika vormides kindlus ehitati 13. sajandil. Strateegiliselt soodsasse asupaika püstitatud kindlus oli kaitsefunktsiooniga, aga ka majandus- ja valitsuskeskus ning kasutusel jahilossina. Hoonekompleksi kohal kõrgub 35 meetrit kõrge torn vaateplatvormiga, millelt avaneb vaade ümbritsevale maastikule (selge ilmaga võib näha Pálavat või koguni Viini).
Buchlov vahetas sajandite jooksul korduvalt omanikke ja peaaegu kõik tegid kindluses ümberehitusi. Seepärast võib hoonekompleksi arhitektuurist leida elemente paljudest ehitusstiilidest. Viimaste omanike, Berchtold von Uherčice perekonna käes oli kindlus kuni selle riigistamiseni 1945. aastal.
Kuigi omanikud üritasid uusajal kohandada keskaegse linnuse eluruume hilisemate sajandite elustandardiks, järk-järgult huvi ümberehituste tegemise vastu kadus. 17. sajandi lõpus ehitati Buchlovicesse suurejooneline barokkloss, kuhu Buchlovi omanikud elama asusid. Alates 1751. aastast ei elatud kindluses enam üldse, kuid viimased omanikud seadsid kindluse ruumidesse loodusteaduslike ja etnograafiliste kollektsioonide ekspositsiooni ja muutsid hooned muuseumina külastajatele ligipääsetavaks.
Jake DeBrusk
pisi|Jake DeBrusk 2017. aastal Boston Bruinsi särgis Jake DeBrusk (sündinud 17. oktoobril 1996 Edmontonis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Boston Bruins ründajana vasakäärel.
2015. aastal valiti ta NHL-i draft'is Bruinsi poolt 14. valikuna. Hooajal 2016–17 asus ta mängima American Hockey League'i klubis Providence Bruins, mis on Boston Bruinsi noorteklubi. NHL-is debüteeris DeBrusk hooaja 2017–18 esimeses mängus Nashville Predatorsi vastu, lüües selles mängus ka värava. 2019. aastal jõudis ta Bruinsiga Stanley karika finaali, kus kaotati St. Louis Bluesile mängudega 3:4.
Tema isa Louie DeBrusk oli samuti jäähokimängija.
Jakob Vende
Jakob Vende VR I/3 ja II/3 (17. aprill 1890 Esna vald, Järvamaa – 26. detsember 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Vabadussõja ajal teenis ta 4. Jalaväepolgus, hiljem 10. Jalaväerügemendis, Viru-Järva ja Valga Sõjaväeringkonna ülem. Vabastati tegevteenistusest 8. novembril 1939.
I liigi 3. järgu Vabadusristi sai ta teenete eest ja II liigi 3. järgu vahvuse eest 11. jaanuaril 1919 Kermo ja Sausti mõisa joonel toimunud lahingus.
Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941. Suri eeluurimise ajal.
Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli kunstiajaloolane Ella Vende, nende poeg oli insener ja koduloolane Valdeko Vende. Teisest abielust oli tema poeg tõlkija Kullo Vende.
Regional Express Airlines
pisi|254x254px|Regional Express Airlinesi logo Regional Express Airlines on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Mascotis Uus-Lõuna-Walesis Austraalias. Lennufirma opereerib regionaallende Austraalias.
Lennufirmal on 54 lennukit ja firma lendab 54 sihtkohta. Lennufirma asutati 2002. aastal. Lennufirma lennukipark koosneb ainult Saab 340-test.
Rumbeke loss
Esimene maailmasõja ajal peatus lossis punase parunina tuntuks saanud Saksa hävituslendur Manfred von Richthofen.
Flora Brovina
Flora Brovina (sündinud 30. septembril 1949 Srbicas Kosovos) on Kosovo albaania luuletaja, ajakirjanik, lastearst, naisõiguslane ja poliitik.
Brovina sündis Drenica jõe orus Srbicas ning kasvas üles Prištinas, kus käis koolis ja alustas meditsiiniõpinguid. Pärast ülikooli Zagrebis, kus ta spetsialiseerus pediaatriale, naasis ta Kosovosse ning töötas mõnda aega ajakirjanikuna albaaniakeelses päevalehes Rilindja. Varsti naasis ta meditsiini ja töötas aastaid Pristina polikliiniku lasteosakonnas.
Kosovo sõda
Kui poliitiline olukord Kosovos 1990. aastail halvenes ja algasid lahingud, juhtis Brovina Pristinas kliinikut, kus jagas terviseinfot mitmesugustel teemadel nagu maohammustused, haavad ja sünnitamine. Ta pakkus ka peavarju orbudele, kellest paljud olid kaotanud vanemad sõja tõttu. Brovina ja tema kaastöötajad hoolitsesid tollal kuni 25 lapse eest.
20. aprillil 1999 röövisid kaheksa maskides Serbia paramilitaari Brovina tema kodust ja viisid teadmata suunas. Kui pealinn langes NATO vägede kätte, oli Brovina Serbias vangistuses. Esimesed uudised tema röövimisest said avalikuks 24. aprillil 1999, kui ta poeg sai ühendust rahvusvahelise kirjanike ühenduse PEN-klubiga, kutsudes üles levitama uudiseid röövimisest võimalikult laialt. Brovina viidi üle Serbia vanglasse Požarevacis, kus teda esimese kinnipidamiskuu jooksul kuulati üle enam kui 200 tundi 18 korral, üldjuhul kell 7–17. 9. detsembril 1999 toimis näidisprotsess, kus teda süüdistati terrorismis Jugoslaavia kriminaalkoodeksi paragrahvi 136 alusel. Ta oli Serbia vanglais poolteist aastat ja tema protsess jõudis Serbia Ülemkohtusse, kuni ta rahvusvahelise surve tõttu vabastati.
Kirjandus
Flora Brovina on avaldanud kolm luulekogu. Tema esimene kogu "Verma emrin tim" ("Kutsu mind nimepidi") 42 luuletusega ilmus Pristinas 1973. aastal, kui ta oli 24-aastane. 1979. aastal avaldati kogumik "Bimë e zë" ("Taim ja hääl"), kus selginesid Brovina luule põhiteemad. Nende seas on naiste saatus ühiskonnas, eriti emade, eluandjate ja lastekasvatajatena. Tema luule sümbolite seas on olulised sündimine, nabanöör, imetamine, taimed jms. Brovina viimane, kolmas luulekogu "Mat e çmat" ilmus Pristinas 1995. aastal, mil Kosovo liikus ilmselgelt sõja poole. Ehkki raamatus pole otseselt poliitiline luule, on selles luuletusi, mis käsitlevad mitte üksnes üksikisikute probleeme ja püüdlusi, vaid ka tema rahva saatust, vabadust ja enesemääramist.
1999. aastal pälvis Flora Brovina Rootsi PEN-klubi iga-aastase Tucholsky auhinna, mille on teiste seas saanud Salman Rushdie, Adam Zagajevski, Nuruddin Farah, Taslima Nasrin, Shirali Nurmuadov ja Vincent Magombe. Ameerika PEN-Keskus on andnud talle ka PEN / Barbara Goldsmithi sõnavabaduse auhinna ning Berliinis asuva Heinrich Bölli Fondi inimõiguste auhinna.
Vaatamata rahvusvahelisele tunnustusele ei ole Brovina luuletajana kunagi kuulunud Kosovo kirjanduslikku eliiti ning tema luulet ei esitleta osana albaaniakeelse kirjanduse peavoolust. 2001. aastal ilmus tema luulest kakskeelne kogumik albaania ja inglise keeles "Flora Brovina, Call me by my Name, Poetry from Kosova" (tõlkija Robert Elsie, New York: Gjonlekaj, 2001).
Poliitika
Pärast Kosovo iseseisvumist kandideeris Flora Brovina 2001. aastal Kosovo presidendiks Kosovo Demokraatliku Partei (PDK) nimekirjas, üllatuskandidaadina parteijuhi Hasim Thaci asemel. Samast aastast on ta olnud Kosovo parlamendi liige kõigis selle koosseisudes.
Ivar
Ivar on skandinaavia päritolu mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Ivar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 26,85 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 22.
Sikhanyiso Dlamini
pisi|Printsess Sikhanyiso 2006. aasta pillirootantsupidustuste ajal pisi pisi pisi Sikhanyiso Dlamini (sündinud 1. septembril 1987) on Svaasimaa printsess Dlamini soost, kuningas Mswati III vanim tütar. Alates 3. novembrist 2018 on ta Svaasimaa IT-minister.
Sikhanyiso on vanim oma isa 24 lapsest. Tema ema on Inkhosikati LaMbikiza (Sibonelo MngomeZulu), üks kuninga 14 naisest, tema noorpõlvearmastus. Vanaisa Sobhuza II kaudu, kellel oli 70 naist ja sündis 201 last, on Sikhabyisol üle 200 onu ja tädi. Ta on üks Sobhuza II umbes 1000 lapselapsest.
14-aastaselt läks printsess Sikhanyiso Inglismaale, kus ta õppis erakoolides, sealhulgas St Edmund College'is Hertfordshire'is. 17-aastaselt läks ta USA-sse Californiasse, kus ta õppis Biola Ülikoolis näitekunsti. 2011. aasta seisuga õppis ta magistriõppes digitaalset kommunikatsiooni Austraalias Sydney Ülikoolis.
Välismaal omandas printsess Sikhanyiso oma kodumaa traditsioonide hülgaja maine. Nii kannab Sikhanyiso teksapükse ja miniseelikuid, mida Svaasimaal peetakse traditsioonide mitteaustamiseks. Välismaal viibides ei olnud printsess Sikhanyiso umchwasho 'ga seotud, mis tekitas skandaali. Pärast umchwasho kaotamist ja veidi aega enne 2005. aasta umhlangat (pillirootantsupidustusi) pidas 17-aastane Sikhanyiso valju muusika ja rohke alkoholiga pidu oma ema residentsis. Selle eest karistati teda kepihoopidega.
Aastal 2004 heideti talle ette, et ta kulutas välismaareisil üle 100 000 USA dollari ning koormas sellega maksumaksjat. Valitsus arvas tema kulud kokku ja need jäid oletatud summale palju alla.
Aastal 2005 kritiseeris printsess polügaamiat Svaasimaal. Polügaamia olevat pahe, sest ta annab meestele suuri eeliseid võrreldes naistega. Selle peale keelati tal ajakirjandusega suhtlemine.
Teda peetakse auahneks näitlejaks ja räppariks. Kodumaal on ta tuntud Pashu või Passonfruiti nime all.
Teda näidatakse dokumentaalfilmis "Without the King", mis räägib Svaasimaa monarhiast, kuningliku perekonna rikkuse ja rahva vaesuse vahelisest lõhest ja AIDS-ikriisist.
2019. aasta septembris külastas ta Eestit ning kohtus muuhulgas Eesti väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri Kert Kingoga.
Tösens
Tösens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 930 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 31,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 690 inimest. Vald paikneb 14 km Landeckist lõunas. Peamine sissetulekuallikas on turism.
Veskikari lõugas
Veskikari lõugas (eestirootsi keeles Kvärnkarelvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare lõunarannikul. Lahte piirab idast Köstrikari.
Lahe koordinaadid on.
Hans Miilberg
Miilberg lõpetas 1964. aastal Sindi töölisnoorte keskkooli. Õppis 1971–1972 Tallinna Muusikakoolis (Harald Noodla klassis), lõpetas 1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Jenny Siimoni ja Teo Maiste klassis).
Ta laulis aastatel 1972–1977 Eesti Raadio segakooris ja oli 1977–2006 Rahvusooper Estonia solist.
Esinenud kammer- ja estraadilauljana (ka välismaal), ETV-s ("See maailm, see armastus", 1983; "Üle linna Vinski", 1983; "Tembu ja Vembu seiklused", 1984; "Teatridirektor", 1984; "Helgi", 1984; "Eesti levimuusika varasalvest: Boris Kõrver", 1986; "Hortensia ütles P...sse!", 1993; "Lootus", Arko Okk`i lühifilm, 2011).
Łopuszna
Łopuszna on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Nowy Targi vallas. Łopuszna asub Nowy Targist umbes 7,5 km idas.
Ágúst H. Bjarnason
Ágúst H. Bjarnason (20. august 1875 – 22. september 1952 Reykjavík) oli teerajaja Islandil psühholoogia õpetamises ning esimene, kes islandi keeles psühholoogiaalaseid raamatuid kirjutas. Ta oli ka filosoof ja Islandi Ülikooli professor. Tema vanemad olid Bíldudaluri kaupmees Hákon Bjarnason ja Jóhanna K. Þorleifsdóttir.
Karjäär
Doktoritöö kaitsmisega samal aastal sai temast ka 1911. aastal rajatud Islandi Ülikooli filosoofiateaduskonna esimene filosoofia- ja psühholoogiaprofessor. Aastatel 1918–1928 oli ta ka ülikooli rektor. Seejärel oli ta aastani 1944 kooli Gagnfræðaskóla Reykvíkinga direktor. Ta suri 1952. aastal Reykjavíkis.
Kunda-Malla vald
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kunda-Malla vald (saksa keeles Kunda-Malla) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1891 –1939.
Vallamaja asus Malla külas.
Vald moodustati 1891. aastal Kunda ja Malla valla liitmisel.
1939. aasta vallareformiga moodustati Kunda-Malla ja Varangu valla aladest Kunda vald ning Kalvi, Pada ja Kunda-Malla valla aladest Mahu vald.
George Kelly
George Kelly sündis 1905. aastal Ameerika Ühendriikide Kansase osariigis väga töökas ja religioosses farmerite perekonnas. Tema ema oli õpetaja ja isa presbüterliku kiriku preester.
1926. aastal sai ta Parki kolledžis füüsika ja matemaatika bakalaureuse kraadi. 1928. aastal sai Kelly Kansase ülikoolis sotsioloogia magistrikraadi, tehes magistritöö tööliste vaba aja veetmise kohta. 1929. aastal sai ta psühholoogia bakalaureusekraadi Edinburghi ülikoolis, millele järgnesid magistri- ja doktoriõpingud Iowa ülikoolis. Tema doktoritöö teemaks oli kõne ja lugemise häired. Seejärel suundus ta kliinilise psühholoogia sfääri, asudes Fort Haysi kolledžis õppejõu ametikohale. Neil aegadel sõitis Kelly mööda riiki ning andis riiklike rahvahariduskoolide kaudu inimestele psühholoogilist abi. Alustanud psühhoanalüüsi rakendajana, distantseerus ta järk-järgult üha enam Freudi vaadetest, sest leidis, et Kesk-Lääne asukad kannatavad palju sagedamini põua, liivatormide ja majandusliku surutise kui libiidoprobleemide käes. Teise maailmasõja ajal osales Kelly psühholoogina lendurite väljaõppes. Sõja lõppedes määrati ta Marylandi ülikooli abiprofessoriks. Otsustavaks läbimurdeks eneseteostamisel kujunesid Kellyle need kakskümmend aastat, mis ta töötas Ohio ülikooli kliinilise psühholoogia osakonna direktori ja professorina. 1955. aastal ilmus tema peateose “A theory of Personality. The Psychology of Personal Constructs”. Elu lõpuperioodil juhtis Kelly korraga kaht Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni (APA) haru: kliinilist ja nõustamispsühholoogiat. 1965. aastal sai Kelly Brandeisi ülikoolis kõik tingimused oma uurimistöö jätkamiseks, kuid 1967. aastal ta suri.
Kelly panus isiksuse uurimisse
Kelly seisukoha järgi lähtuvad nii psühholoogid kui ka nii-öelda harilikud inimesed oma isiksuse käsitlustes ühest lähtekohast: nad konstrueerivad kindla sisuga mõisteid kasutades mitmesuguseid isiksuse mudeleid. Teisisõnu toimivad tavalised inimesed igapäevaelus nagu uurivad teadlased: nad teevad oletusi, koguvad teavet ning kontrollivad oma ootuste paikapidavust. Seega teadlased, näiteks psühholoogid, ei arutle Kelly meelest teistest inimestest erinevalt, nad toovad oma uuringutes ja arutlustes lihtsalt esile tavainimeste tunnetuse kvintessentsi. Konstrukt põhineb tunnetatava objekti sarnasuse ja erinevuse fikseerimisel reaalsuse mingi teise objektiga. Konstrukt on suhe, kus mingisuguseid omadusi tõlgendatakse teistega sarnasena ja samas ka neist erinevana. Isiksuslik konstrukt on mõte, mõiste, idee, kõnekujund, metafoor vmt, mida inimene kasutab, et oma kogemust tundma õppida ja mõtestada, toimuvat seletada või eesseisvat ennustada. Läheduse ja kontrasti alusel süstematiseeritud mõisted aitavad keskkonnas orienteeruda. Inimesed katsetavad erinevate konstruktidega, jäädes truuks neile, mis aitavad selgemini olukordi lahti mõtestada ja ette näha. Kimbatus konstrukti leidmisel tähendab ka raskusi olukorra mõtestamisel. Oletades, et inimesed vaid konstrueerivad enda jaoks reaalsust erinevatel tasemetel, vabaneme vajadusest otsida mingit üht, keskset, ainuõiget isiksuse põhiõpetust või inimloomuse käsitlemise viisi.
PCI-X
pisi|PCI-X siiniga Gigabit Etherneti kaart PCI-X (lühend PCI-eXtendedist) on arvuti siini ja lisakaardi standard, mis täiendab 32-bitist PCI kohalikku siini suurema ülekandekiirusega, mida eelkõige nõuavad serverid. PCI-X on topeltlai versioon standardsest PCI-st ning töötab kuni neli korda kiirema taktsagedusega, kuid on muidu sarnane selle elektriliste rakenduste ja protokollidega. See on praeguseks asendatud nüüdisaegsema PCI Expressiga, millel on täiesti teistsugune ühendus ja disain, mis kasutab paralleelühenduse asemel kitsast, kuid kiiret jadaühendust. Olemas on ka 64-bitine PCI täpsustus, mis on elektriliselt erinev, kuid kasutab samu ühenduspesi kui PCI-X.
Taust
PCI-Xi lõid ühiselt IBM, HP ja Compaq ning see esitati heakskiitmiseks 1998. aastal. Selle põhieesmärk oli parandada suure läbilaskevõimega seadmete jõudlust, näiteks Gigabit Etherneti, Fibre Channeli ja Ultra3 SCSI kaardid, ning lubada protsessoritel olla omavahel klastritesse ühendatud.
Ülekanded, mida PCIs kohe teha ei saa, lükatakse edasi kas sihtmärgi või algataja poolt, luues tegevuse uuestiproovimise tsükleid, mille jooksul PCI siini ükski teine seade kasutada ei saa. Kuna PCI-l pole jagamismehhanismi, mis võimaldaks sihil tagastada andmeid hiljem, jääb siin kasutusse kuni lugemiseks mõeldud andmed on valmis. PCI-X aga ühendub pärast ülekande käsu saamist PCI siinist lahti ning lubab teistel seadmetel seda siini kasutada. Jagamissüsteem suurendab siini tõhusust nende tsüklite eemaldamisega, mille jooksul pole andmeid võimalik üle siini kanda.
PCI kannatab ka katkestamisliinide nappuse käes. Kuna katkestusliine on sellel ainult neli (INT A/B/C/D), siis mitme PCI seadmega süsteemid vajavad funktsioone liini jagamiseks. PCI-Xile lisati MSI režiim, milles tekitatakse katkestusi mitte katkestusliinide abil, vaid kirjutades hosti määratud mälupiirkonda.
Mõned seadmed, eriti Gigabit Etherneti kaardid, SCSI-kontrollerid (Fibre Channel ja Ultra320) võivad täielikult ära kasutada PCI siini läbilaskevõime 133 MB/s. On realiseeritud porte, mis kasutavad topelt siini kiirust (66 MHz) ja topeltlaia siini (64-bitine ja suurema kontaktide arvuga – 124 asemel 184). Need olid PCI 2.x standardi valikulised lisad, mida mõnevõrra toetati, kuid seadmete ühildumine suurematel kiirustel kui standardne 133 MB/s oli jätkuvalt keeruline.
Tehniline kirjeldus
PCI-X 2.x ei ole kiirustel 266 ja 533 MHz ühilduv vanemate 5-voldiste PCI I/O seadmetega, vaid ainult 3,3-voldiste seadmetega, mida PCI-X tagasisuunas toetab. PCI-Xi ja 3,3-voldiseid PCI kaarte sai üldiselt PCI-X siinil ühilduma panna, kuid siini kiirus oli sel juhul piiratud aeglasema kaardi järgi. Näiteks kui PCI 2.3, 66 MHz perifeeria on paigaldatud PCI-Xi siini, mis toetab 133 MHz, siis terve kaardi siin on siiski piiratud 66 MHz-le aeglasema kaardi tõttu. Et sellest ja voldilisest piirangust üle saada, lisasid paljud emaplaadid mitmeid PCI/PCI-X siine, millest üks oli mõeldud kiiretele seadmetele ja teine üldisema eesmärgiga perifeeria jaoks.
Versioonid
Kui suurem osa 64-bitiseid PCI-X auke on 5-voldised ja on tagurpidi ühilduvad 32-bitiste 5-voldiste PCI-kaartidega, siis mõned 64-bitised PCI-X augud on hoopis 3,3-voldised ning neisse ei saa sisestada 5-voldiseid kaarte, mis on kõige levinum 32-bitiste PCI-kaartide seas. Kõik PCI-X-i kaardi või pesa tüübid on teostatud ka 64-bitisena ning varieeruvad vastavalt:
PCI-X 2.0
Hoolimata PCI-X 2.0 eelistest ja selle sobivusest eelnevate PCI-X ja PCI seadetega, pole seda veel laialdaselt kasutusse võetud. Põhjus seisneb riistvara müüjates, kes üldjuhul eelistavad PCI Expressi.
Per Nørgård
Per Nørgård (sündinud 13. juulil 1932 Gentoftes) on Taani helilooja.
PCI-X
PCI-X segiajamine PCI-Expressiga
PCI-Xi aetakse tihti nime poolest segamini PCI Expressiga, mida tavaliselt lühendatakse PCI-E või PCIe. Kaardid ei näe üldse sarnased välja ega ühildu. Kõige levinumad põhjuseks on X-täht, mistõttu PCI-X kõlab PCI Expressiga sarnaselt. Kuigi mõlemad on suure kiirusega arvutisiinid, erinevad nad mitmel moel. Esiteks on PCI-X paralleelne liides, mis on tagurpidi ühilduv kõigega peale vanemate 5-voldiste PCI seadmete. PCIe on aga jadasiin, millel on täiesti teistsugune füüsiline liides, mis loodi asendamaks nii PCId kui ka PCI-Xi.
Per Nørgård
Aastal 1974 sai ta ooperi "Gilgamesh" eest Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna ja 1996. aastal sai ta Léonie Sonningi muusikaauhinna.
PCI-X
PCI-X segiajamine PCI-Expressiga
PCI-X ja standardsed PCI siinid võivad joosta PCIe sillal. PCIe on võrdne PCI-X ja isegi PCI-X 2.0ga maksimaalses läbilaskevõimes. PCIe 1.0 x1 toetab läbilaskevõimet 250 MB/s mõlemas suunas ja toetab kuni 32 rida andes maksimaalselt 8 GB/s (32 rida × 250 MB/s) mõlemas suunas.
Per Nørgård
Tema Kolmas sümfoonia on arvatud Taani kultuurikaanonisse.