cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kisseljov
Venemaa keisririigi krahvid
Keiser Nikolai I andis 1839. aasta 26. märtsil (vkj) riigivarade ministrile jalaväekindral Pavel Dmitrijevitš Kisseljovile (1788−1872) krahvitiitli. Viimasel aga otsesed järeltulijad puudusid − tema ainus poeg Vladimir oli surnud varakult − ja tema pärijaks oli vennapoeg Pavel Sergejevitš Kisseljov (1831−1906). Ta sai 1873. aasta 19. aprillil (vkj) õiguse kasutada oma onu tiitlit ja vappi. Kuna tal järeltulijaid ei olnud ja tiitlit tohtis pärandada ainult primogenituuris, kustus krahviliin tema surmaga.
Kisseljovid rüütelkonna matriklis
Krahv Pavel Dmitrijevitš Kisseljov (1788−1872) võeti 1840. aasta 3. mail (vkj) Kuramaa rüütelkonna matriklisse. Lisaks oli suguvõsa kantud Moskva ja Penza kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.
Greta Thunberg
Greta Tintin Eleonora Ernman Thunberg (sündinud 3. jaanuaril 2003 Stockholmis) on Rootsi aktivist, kes keskendub globaalse soojenemise vastasele võitlusele.
2019. aasta 15. märtsil ja 24. mail tõi Thunbergi algatatud ülemaailmne kliimastreikide liikumine tänavatele üle miljoni noore meeleavaldaja.
2019. aasta 20.–27. septembri kliimaaktivismi nädala jooksul osales korraldajate sõnul kliimastreikides hinnanguliselt üle kuue miljoni meeleavaldaja, sealhulgas hinnanguliselt üle nelja miljoni demonstrandi 20. septembril ja kaks miljonit demonstranti 27. septembril.
Thunberg valiti 2019. aastal Time'i aasta inimeseks.
Aktivismi esimene aasta
pisi|Thunberg meelt avaldamas (27. august 2018) pisi|Noored meeleavaldajad [[Tartus (29. märts 2019)]] pisi|Thunberg [[Stockholmis (12. aprill 2019)]] 20. augustil 2018 alustas tollal 15-aastane Thunberg Rootsi parlamendihoone juures koolistreiki eesmärgiga tõmmata tähelepanu kliimamuutustele. Kuni 9. septembril toimunud üldvalimisteni streikis ta igal koolipäeval, sealt edasi igal reedel. Ta ütles, et jätkab reedeti streikimist, kuni Rootsi valitsus vähendab saastenumbreid Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud näitudeni.
Streikides oli Thunbergil kaasas plakat tekstiga "Skolstrejk för klimatet" ('koolistreik kliima eest'). Ta võttis kasutusele ka lööklause "Fridays for Future" (FFF, 'reeded tuleviku nimel').
Thunberg on öelnud, et sai eeskuju USA-s Floridas koolitulistamise üle elanud teismelistelt, kes 2018. aasta kevadel korraldasid mitmeid USA relvaseaduste karmistamist nõudnud protestiaktsioone, sealhulgas lahkusid varem etteteatatud ajal koolist. Eeskujuna on ta nimetanud ka Rosa Parksi ja Malala Yousafzaid.
2018. aasta novembris esines Thunberg kõnega üritusel TEDxStockholm, kus rääkis kliimamuutuste vastu võitlemise olulisusest.
2018. aasta detsembris kõneles ta Poolas Katowices peetud ÜRO COP24 kliimakonverentsil.
2019. aasta jaanuaris astus ta üles Davosis Maailma Majandusfoorumil. Seal ütles ta:
2019. aasta veebruaris kõneles Thunberg Brüsselis Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee konverentsil ning kohtus Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeriga. Ta soovis, et Euroopa poliitikud oleksid kliimamuutuste vastases võitluses ambitsioonikamad.
Thunbergi kliimastreigid inspireerisid kümneid tuhandeid noori üle maailma meelt avaldama ja nõudma, et kliima soojenemisega kaasnevaid probleeme võetaks tõsiselt. Thunberg reisis ka ise palju ja osales mitmel pool peetud meeleavaldustel, näiteks käis ta demonstratsioonidel Brüsselis, Helsingis, Londonis, Pariisis, Hamburgis, Berliinis, Roomas ja Kopenhaagenis.
15. märtsil 2019 toimunud ülemaailmsel koolistreigil nõudis kliima prioriseerimist üle miljoni osavõtja. Meeleavaldused toimusid rohkem kui sajas riigis, sealhulgas Eestis. Thunberg streikis tol reedel Stockholmis, koos temaga olid tänavatel tuhanded poolehoidjad. Samal päeval ajalehes The Guardian ilmunud manifestis kuulutasid Suurbritannia õpilased, et "Greta Thunberg võis olla sädemeks, aga meie oleme kulutuli".
2019. aasta aprillis kõneles Thunberg Strasbourgis Euroopa Parlamendi liikmete ees. Samuti esines ta Roomas Itaalia Senati ees ja kohtus Vatikanis põgusalt paavstiga. Paavst Franciscus tänas Thunbergi tema kliimaaktivismi eest. Sama kevadise koolivaheaja jooksul jõudis ta esineda ka Suurbritannia parlamendi ees ja osaleda Londonis toimunud meeleavaldusel. pisi|Thunberg [[Strasbourgis Euroopa Parlamendis (16. aprill 2019)]]
2019. aasta mais oli Thunberg ajakirja Time kaanepersoon.
24. mail toimusid liikumise Fridays For Future korraldatud meeleavaldused 131 riigis. Meeleavaldustel osales üle miljoni inimese.
25. mail kõneles Thunberg Kopenhaagenis toimunud kliimamarsil 40 000-pealise publiku ees. Ta ärgitas kuulajaid valimistel häält andes kliimakriisi peale mõtlema.
pisi|Thunberg [[Viinis (28. mai 2019)]] 28. mail pidas Thunberg kõne Viinis peetud tippkohtumisel R20 Austrian World Summit. Seal kohtus ta ürituse korraldanud Arnold Schwarzeneggeriga, samuti ÜRO peasekretäri Antonio Guterresega ning Austria presidendi Alexander Van der Belleniga.
30. mail andis kirjastus Penguin Books välja Thunbergi kõnede kogumiku "No One Is Too Small to Make a Difference".
Mais üllitati ka Thunbergi tegevust ja koolistreikide liikumist kajastav pooletunnine dokumentaalfilm "Make the World Greta Again".
2019. aasta juunis lõpetas Thunberg põhikooli, tunnistusel olid hinneteks A-d ja B-d. 2019. aasta talvel oli ta öelnud, et kuna puudub koolist vaid reedeti ja kuna õpetajad suhtuvad tema üritusse mõistvalt, ei ole ta õpingutes klassikaaslastest maha jäänud.
2019/2020. õppeaasta otsustas ta koolist vabaks võtta, et pühenduda kliimamuutusi puudutavale teavitustööle. Septembris osales ta New Yorgis toimunud ÜRO kliimakohtumisel. Samuti oli ta kutsutud osalema COP25 kliimakohtumisele, mis pidi toimuma detsembris Tšiili pealinnas Santiagos.
2019. aasta juulis ütles OPECi peasekretär Mohammed Barkindo, et kliimamuutuste vastased õpilasstreigid on saamas naftatööstuse jaoks tõsiseimaks ohuks, kuna pööravad avalikku arvamust fossiilkütuste vastu. Thunberg tviitis selle peale, et suhtub Barkindo väljaütlemisse kui siiani suurimasse komplimenti.
Samuti juulis tuli välja ansambli The 1975 ja Thunbergi koostöös valminud lugu "The 1975". Ansamblilt on muusikaline taust ja tausta peale räägib Thunberg kliimamuutuste vastu võitlemise olulisusest. Loo viimased sõnad on: "Kõik, kes te seal olete, käes on aeg kodanikuallumatuseks. On aeg mässata". ("So, everyone out there, it is now time for civil disobedience. It is time to rebel.") Loost saadav tulu läheb kliimaaktivistide liikumise Extinction Rebellion tegevuse toetamiseks.
Teisel pool Atlandi ookeani
2019. aasta augustis sõidutati Thunberg purjejahil Malizia II üle Atlandi ookeani ning saabus pärast 15 päeva kestnud merereisi New Yorki. Thunbergi saatis Ameerikas tema isa.
11. septembril andis Thunberg intervjuu USA poliitilises komöödiasaates "The Daily Show". Ta sedastas, et kui Ameerika Ühendriikides kiputakse kliimamuutustesse suures osas suhtuma kui usuküsimusse, siis Rootsis võetakse kliimamuutusi valdavalt faktina.
13. septembril piketeeris Thunberg koos mõnesaja noore kliimaaktivistiga Washingtonis Valge Maja ees. Thunberg ütles, et tal puudus soov president Donald Trumpiga kohtuda, kuna see olnuks "ajaraiskamine".
pisi|Ülemaailmne kliimaaktivismi nädal 20.–27. septembril 2019 16. septembril kohtus ta Barack Obamaga, misjärel Obama säutsus: "Vaid 16-aastaselt on @GretaThunberg juba üks meie planeedi suurimaid kaitsjaid. Ta saab aru, et tema põlvkond peab tulevikus taluma kliimamuutuste olulisimaid mõjusid ja ta ei karda nõuda tõelist tegutsemist."
17. septembril senati kliimakriisi töörühma liikmetega kohtudes ütles Thunberg: "Jätke palun oma kiitus endale. Me ei taha seda. Ärge kutsuge meid siia lihtsalt selleks, et öelda meile, kui inspireerivad me oleme, ilma et te midagi päriselt ära teeks, kuna see ei vii mitte kusagile."
18. septembril oli Thunberg koos teiste noorte kliimaaktivistidega kutsutud Ameerika Ühendriikide Kongressi välisasjade komitee istungile. Seal ärgitas ta poliitikuid lugema Valitsustevahelise Kliimamuutuste Nõukogu (IPCC) kliimasoojenemist käsitlevat eriaruannet ja teadlaste nõu ka kuulda võtma. Ta ütles: "Ma ei taha, et te mind kuulaksite. Ma tahan, et te kuulaksite teadlasi, ja ma tahan, et te ühineksite teaduse taha. Ja ma tahan, et te siis päris tegusid teeksite."
19. septembril avaldas Suurbritannia väljaanne The Guardian lühifilmi, kus Thunberg ja tihti looduskaitse teemadel sõna võttev Briti publitsist George Monbiot kutsusid vaatajaid üles loodust kaitsma ja taastama ning looduskaitset rahastama.
20. septembril toimunud ülemaailmsel kliimastreigil osales korraldajate andmetel üle 4 miljoni inimese, sealhulgas 1,4 miljonit demonstranti Saksamaal ja üle 300 000 demonstrandi Austraalias. Meeleavaldused toimusid 185 riigis. Thunberg astus kõnega üles New Yorgis, kus tänavatele tuli pea 300 000 meeleavaldajat.
pisi|Plakat Thunbergi tsitaadiga: "Miks me peaksime õppima tuleviku jaoks, mida varsti enam ei ole" 23. septembril ÜRO kliimakohtumisel peetud kõnes süüdistas Thunberg peaassambleele kogunenud maailma liidreid tegevusetuses ja tuletas neile meelde, et nad on tulevaste põlvkondade jälgimise all. Samal päeval esitas Thunberg koos veel 15 noorega ÜRO-le kaebekirja viie riigi vastu, mida nad süüdistavad inimõiguste rikkumises. Noored süüdistavad kaebuses mainitud Saksamaad, Prantsusmaad, Brasiiliat, Argentinat ja Türgit, et nood ei ole kliimakriisile piisavas mahus vastu astunud ega ole seega täitnud lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimisega endale võetud kohustusi. Kaebuse esitajad ei soovi rahalist kompensatsiooni, vaid et mainitud riigid muudaksid viivitamatult oma kliimamuutuste vastu tegutsemise eesmärke ja teeksid teiste riikidega koostööd, et paremini kliimakriisi vastu võidelda. Ameerika Ühendriikide, Hiina, India ega Venemaa peale kaebust esitada ei saa, kuna need riigid ei ole ühinenud konventsiooni selle osaga, mis lubab lastel kaebusi esitada. Juhul kui asja kaaluma hakkav 18-liikmeline ÜRO ekspertide komitee otsustab, et kliimamuutused tõesti rikuvad hagejate õigusi, tuleb viiel hagis nimetatud riigil kas konventsioonist välja astuda või radikaalsete meetmetega kliimamuutuste vastu võitlema asuda.
pisi|Meeleavaldaja Thunbergi sõnadest inspireeritud plakatiga 27. septembril toimusid mitmel pool maailmas osalejaterohked kliimastreigid. Thunberg lõi kaasa Kanadas Montrealis toimunud meeleavaldusel, kus korraldajate hinnangul marssis 500 000 demonstranti. Enne meeleavaldust kohtus ta Kanada peaminister Justin Trudeauga, kes kliimamarsist samuti osa võttis. Thunberg ütles Trudeaule, et too ei tee kliima jaoks piisavalt. Tema sõnum Kanada peaministrile oli sama mis teistele poliitikutele: "Kuulake teadust ja tegutsege teadusest lähtuvalt." Itaalias võttis meeleavaldustest osa üle miljoni inimese, neist hinnanguliselt 200 000 Roomas ja 150 000 Milanos. Uus-Meremaal toimunud kliimastreikide raames tuli tänavatele hinnanguliselt 170 000 inimest. Kliimastreigid toimusid ka Eestis: Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Kärdlas ja Kuressaares.
7. oktoobril kõneles Thunberg USA Lõuna-Dakota osariigis Rapid Citys peetud meeleavaldusel. Sealsed põliselanikud on vastu plaanidele panna rajatav Keystone XL torujuhe Lõuna-Dakotat läbima. Thunbergi sõnul ei ole sellistele plaanidele moraalset õigustust.
11. oktoobril avaldas Thunberg meelt Ameerika Ühendriikides Denveris, 18. oktoobril Kanadas Edmontonis ja 25. oktoobril Kanadas Vancouveris.
29. oktoobril määrati Thunbergile Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhind, kuid Thunberg keeldus selle vastuvõtmisest. Thunberg kirjutas otsust põhjendavas Instagrami postituses, et Põhjamaades räägitakse kliima teemal küll ilusasti kõlavat juttu, aga jätkatakse sellegipoolest ohtrat energiatarbimist. Thunbergi sõnul pole kliimaliikumisel vaja mitte auhindu, vaid et poliitikud ja võimukandjad hakkaksid otsuste tegemisel lähtuma teadusest.
1. novembril streikis Thunberg üle tuhande poolehoidjaga Ameerika Ühendriikides Los Angeleses. Oma kõnes mainis ta samal ajal USA California osariigis möllanud metsatulekahjusid ning teatas, et vanemad põlvkonnad veavad noori alt.
Los Angeleses esines Thunberg Ellen DeGenerese vestlussaates "Ellen". DeGeneres lubas intervjuu lõpus, et saate veebilehele tekitatakse Thunbergile pühendatud alaleht, kus jagatakse teadmisi kliimakriisist, infot streikide kohta ja näpunäiteid süsiniku jalajälje vähendamiseks. Samuti lubas DeGeneres, et panustab ettevõtmisse reklaami 100 000 dollarit.
Novembri alguses postitas Thunberg suhtlusvõrgustikesse abipalve. Seoses pineva poliitilise olukorraga Tšiilis otsustati COP25 kliimakohtumine üle viia Hispaania pealinna Madridi. Thunberg palus abi, et novembri jooksul tagasi Euroopasse jõuda. Abipalvele reageeris Hispaania valitsus, kes lubas, et toimetab aktivisti kliimakohtumise ajaks Madridi.
Nädalaga jõudis Thunberg Californiast tagasi Ameerika Ühendriikide idarannikule. 8. novembril pidas ta kõne kliimastreigil, mis toimus Põhja-Carolina osariigi suurimas linnas Charlotte'is.
13. novembril asus Thunberg La Vagabonde nime kandva katamaraani pardal taas Euroopa poole teele. Talle pakkusid küüti kaks Austraalia juutuuberit, kellele alus ka kuulub. Katamaraanil pidas Thunberg kliimastreigi 65., 66. ja 67. nädalat ning postitas sotsiaalmeediasse pilte, millel poseeris koolistreigi plakatiga. 3. detsembril jõudis ta Portugali pealinna Lissaboni.
Tagasi Euroopas
2019. aasta 6. detsembril osales Thunberg Madridis toimunud kliimameeleavaldusel. Korraldajate hinnangul oli tänavatele tulnud 500 000 demonstranti. Lisaks Thunbergile astus kõnega üles teiste seas ka näitleja Javier Bardem.
13. detsembril kõneles ta Itaalias Torinos toimunud kliimastreigil, kus kutsus kuulajaid üles kliimaaktivismiga jätkama.
20. detsembril – kliimastreigi 70. reedel – seisis Thunberg oma plakatiga taas Stockholmis Rootsi parlamendihoone juures.
2019. aasta 30. detsembril oli Thunberg BBC 4 raadiokanalis eetrisse läinud saate "Today" külalistoimetaja. Külalistoimetajana vestles ta muuhulgas David Attenborough'ga, kes ütles, et Thunberg on saavutanud asju, mida paljudel 20 aastat kliimakaitsega tegelenud inimestel pole õnnestunud saavutada. Thunberg osales saates Skype'i vahendusel ja asus füüsiliselt Stockholmis.
2020. aasta 11. jaanuaril kutsus Thunberg Saksa ettevõtet Siemens üles loobuma tarnimast raudteevarustust Austraaliasse kivisöekaevandust rajava India ettevõtte Adani tarvis. Siemens teatas 13. jaanuaril, et austab Adaniga sõlmitud lepingut.
17. jaanuaril osales Thunberg Šveitsis Lausanne'is toimunud üle 10 000 osavõtjaga kliimastreigil.
21. jaanuaril esines ta Davosis peetud Maailma Majandusfoorumi tippkohtumisel. Oma kõnes arvustas ta otsustajaid, et nood loovad tühjade lubaduste andmise teel mulje, et kliimamuutuste vastu tegutsetakse piisaval määral. Samuti kritiseeris ta terminit "süsinikuneutraalsus" ning kutsus kuulajaid üles loobuma fossiilkütustesse investeerimisest ja fossiilkütuste subsideerimisest. Aasta varem Davosis peetud kõnele viidates ütles ta: "Meie maja põleb endiselt."
24. jaanuaril pidas Thunberg Davosis igareedest kliimastreiki. Tegu oli 75. meeleavaldamisnädalaga.
29. jaanuaril teatas Thunberg, et on andnud sisse avalduse, registreerimaks oma nime, liikumise Fridays For Future nime ja rootsikeelse loosungi Skolstrejk för klimatet kaubamärgina. Thunberg soovib vältida nimede kasutamist temaga mitte seotud turundus- ja rahakogumiskampaaniates.
4. märtsil osales Thunberg Euroopa Parlamendi Keskkonnakomisjoni eriistungil, kus teatas, et Euroopa Komisjoni kavandatav uus kliimaalane seadusandlus tähendab alistumist.
Seoses 2020. aasta märtsiks maailmas pandeemia mõõtmed võtnud koroona levikuga kutsus Thunberg 11. märtsil oma poolehoidjaid üles loobuma rahvarohketest meeleavaldustest ning tegelema digitaalse kliimaaktivismiga. Thunberg ütles, et inimesed võiksid reedeti postitada sotsiaalvõrgustikesse fotosid, kus poseerivad koos kliimastreigiteemalise sildiga.
Thunberg oli ajakirja Rolling Stone 26. märtsil ilmunud numbri kaanepersoon.
Koroonapandeemia tõttu tuli 24. aprilliks kavandatud ülemaailmne kliimastreik korraldada digitaalselt.
17. juulil tähistas Thunberg sajandat järjestikust koolistreigi nädalat.
21. juulil andis ta intervjuu USA telesaatele "The Late Show". Thunberg ja saatejuht Stephen Colbert vestlesid videosilla vahendusel.
2020. aasta augustis alustas Thunberg gümnaasiumiõpinguid.
Thunbergi sõnum
pisi|Kliimastreik [[Stockholmis (27. september 2019)]] Thunbergi kõnedes põimuvad mitmed teemad.
Kriitika
pisi|Thunberg [[Stockholmis (11. märts 2019)]] Kriitikute sõnul teevad koolistreigil osalevad õpilased koolist poppi ega peaks muutusi nõudma kooliajast. Koolistreike on kritiseerinud näiteks Suurbritannia endine peaminister Theresa May ja Austraalia peaminister Scott Morrison.
Ajakirjanik Christopher Caldwell väidab New York Timesis ilmunud artiklis, et Thunbergi sirgjooneline arusaam kliimamuutustest ja tema radikaalsus on vastuolus tänapäevaste demokraatiate keerukate otsustusprotsessidega. Caldwelli sõnade kohaselt Thunberg lihtsustab ja külvab paanikat.
On leitud, et Thunbergi sõit purjejahiga üle Atlandi ei olnud nii keskkonnasõbralik, kui seda esitleti, sest sellega kaasnesid teiste isikute lennud üle ookeani.
Rootsi kristlik-demokraatlik poliitik Sara Skyttedal on öelnud, et Thunberg on ikkagi veel laps ja teda ei tuleks kohelda kui eksperti. Samuti, et täiskasvanud ei peaks lapse poliitilist tegevust enda huvides ära kasutama. Kui Thunberg 2019. aasta novembris abi palus, et Ameerika Ühendriikidest tagasi Euroopasse jõuda, säutsus Skyttedal, et võib Thunbergile lennupileti välja teha. pisi|Thunberg [[Berliinis (29. märts 2019)]]
pisi|Shane Balkowitschi foto "Standing For Us All" (oktoober 2019) Pärast Thunbergi emotsionaalset kõnet ÜRO kliimakonverentsil säutsus USA president Donald Trump sarkastiliselt: "Ta tundub olema väga õnnelik noor tüdruk, keda ootab helge ja suurepärane tulevik. Nii tore näha!" Pärast Thunbergi nimetamist Time'i aasta inimeseks säutsus Trump: "Täiesti naeruväärne. Greta peab oma vihaprobleemi kallal tööd tegema ja siis sõbraga kinno filmi vaatama minema! Rahu, Greta, rahu!"
Venemaa president Vladimir Putin on öelnud, et Thunberg on küll lahke ja siiras tüdruk, kuid ei mõista maailma keerukust. Putini sõnul on Thunberg halvasti informeeritud teismeline, keda täiskasvanud ära kasutavad.
Prantsuse president Emmanuel Macron on öelnud, et Thunbergi vaated on radikaalsed ja tekitavad ühiskonnas vastuolusid. Prantsusmaa noomimise asemel peaks Thunberg keskenduma nendele riikidele, mis rohelisi kliimameetmeid blokivad.
Intervjuus Saksamaa ajalehele Die Welt osutas majandusteadlane Niall Ferguson, et Euroopa osa CO2 emissiooni problemaatikas on tühine: kliimaprobleeme põhjustavat peaasjalikult Hiina ja India. Alates Thunbergi sünnist (16 aasta jooksul) vastutavat Hiina 60% CO2 emissiooni tõusu eest. Fergusoni hinnangul olevat Gretal arukam Pekingisse, mitte Davosisse või New Yorki minna ja seal oma ettekandeid pidada.
Prantsuse miljardär Bernard Arnault on öelnud, et Thunberg on liiga pessimistlik ja tema nägemuses on ka teatav noori demoraliseeriv külg. Arnault' sõnul Thunberg ainult kritiseerib ega tule välja oma ettepanekutega.
Suurbritannia saatejuht Jeremy Clarkson kirjutas ajalehes The Sun ilmunud arvamusartiklis, et Thunberg on "ärahellitatud jõmpsikas" ja peaks hea tüdruk olema ja suu kinni panema. Clarksoni tütar Emily on seevastu Twitteris Thunbergile oma poolehoidu näidanud. Hiljem on Clarkson Thunbergi kohta öelnud ka, et "ta on hullumeelne ja ta on ohtlik ja ta põhjustab lastele oma idiootsusega unetuid öid". Samuti on Clarkson väitnud, et Thunbergi tõttu ei huvita noori enam autod.
Pärast seda, kui Thunberg taunis oma tviidiga Amasoonias elavate ja metsa kaitseks tegutsevate põliselanike tapmist, teatas Brasiilia president Jair Bolsonaro, et tema jaoks on hämmastav, et ajakirjandus sellise "jõmpsika" jaoks ruumi annab.
Ameerika muusik Meat Loaf on öelnud: "ma tunnen sellele Gretale kaasa. Teda on ajupestud nii, et ta usub kliimamuutusse, mida tegelikult ei ole."
USA rahandusminister Steven Mnuchin naljatles 2020. aastal Davosis, et Thunberg võib fossiilkütustesse investeerimise lõpetamise teemal sõna võtta pärast seda, kui ülikoolis majandust õpib.
Thunbergi vastu on kasutatud ka ad hominem argumente. Ajakirjas Scientific American ilmunud artiklis märgitakse, et Thunbergi vastased viitavad tihti tema autismidiagnoosile ja väidavad, et tema vanemad kasutavad teda ära, samuti, et Thunbergi noortele suunatud üleskutsed meenutavad Hitlerjugendit.
On väidetud, et Thunberg ei ole ise kirjutanud neid kõnesid, mida ta esitab, ja et teda kasutatakse marionetina. Näiteks lobist, publitsist ja Fox Newsi kommentaator Steve Milloy on kirjeldanud Thunbergi kui "täiskasvanute ekspluateeritavat tühja peaga last" (adult-exploited empty-headed child). Thunbergi on kutsutud "autistlikuks prohvetiks", "ökoevangelistiks" ja "tigedaks ebajumalaks".
On viidatud ka Thunbergi vaimse tervise probleemidele. Näiteks konservatiivne kommentaator Andrew Bolt on kirjutanud: "Ma pole varem näinud, et nii noort ja nii paljude psüühikahäiretega tüdrukut nii paljud täiskasvanud guruna kohtleksid". Samas artiklis nimetas Bolt Thunbergi "globaalse soojenemise liikumise sügavalt häiritud messiaks" ("the deeply disturbed messiah of the global warming movement"). Vastuseks Boltile säutsus Thunberg: "Tõepoolest olen ma "sügavalt häiritud" tõsiasja pärast, et neil vihkamis- ja vandenõukampaaniatel lubatakse jätkuda ja jätkuda, ainult kuna meie, lapsed, kommunitseerime ja tegutseme teadusest lähtuvalt. Kus on täiskasvanud?"
Vastuseks kriitikale on Thunberg öelnud: "On päris naljakas, kui ainus asi, mida inimesed teha oskavad, on sind narrida või rääkida su välimusest või isikust, kuna see tähendab, et neil ei ole argumente ega midagi muud öelda."
Ajalooprofessor Tanja Bueltmanni sõnul on enamik Thunbergi kriitikuid "valged keskealised mehed poliitilise spektri paremalt poolelt".
Kiitus
pisi|Kliimastreik [[Dresdenis (15. märts 2019)]] pisi|Kliimastreik [[Sydneys Austraalias (20. september 2019)]] Noortele demonstrantidele on poolehoidu avaldanud tuhanded teadlased, kelle sõnul õpilaste mure globaalse soojenemise pärast on õigustatud ja süsihappegaasi atmosfääri paiskamist tuleks piirata.
Sir David Attenborough on öelnud, et "[noored] mõistavad teaduse lihtsaid leide, et me sõltume loodusest. Minu põlvkond ei anna mõistmiseks head eeskuju – me oleme teinud kohutavaid asju". Attenborough' sõnul väidavad küünikud, et noored ei saa aru, kuidas maailm toimib, kuid noortel on kogemuste puudumisest hoolimata siht selge: "Nad võib-olla näevad selgemini kui meie, ülejäänud, kes me oleme siin juba mõnda aega olnud."
ÜRO peasekretär Antonio Guterres on öelnud, et tema põlvkond pole suutnud kliimamuutustele vastu astuda ja planeedi päästmine on noorte õlul. Ta on noori üles kutsunud olema võimalikult lärmakad, kuni juhid neid kliimamuutuste teemal kuulda võtavad.
2019. aasta oktoobris ilmus Hillary Clintoni ja Chelsea Clintoni kirjutatud kogumik "The Book of Gutsy Women" söakate ja inspireerivate naiste lugudega. Ühe olulise naisena on Clintonid oma raamatus kajastanud ka Thunbergi.
ABBA liige Björn Ulvaeus näeb Thunbergis imevõimetega neiut, kes ajab patriarhaadi hirmule ja vihale. Ta on kirjutanud: "Usun, et Astrid Lindgrenile oleks Greta meeldinud. Ta on üks tõeliselt otsekohene, visa ja asju läbimõtlev Pipi Pikksukk. Vabastava huumoriga eirab ta oma suurimaid laimajaid, kes kahjuks enamjaolt on vanemad mehed nagu ma ise. Traditsiooniline patriarhaat. Need, kes arvavad, et noored Rootsi tüdrukud peaksid olema seksikad nagu vanasti". Samuti on Ulvaeus öelnud, et imetleb Thunbergi julgust ja pühendumust: "Nii lühikese aja jooksul ülemaailmse massiliikumise nullist ülesehitamine on võimas saavutus."
Ettevõtja ja filantroop Bill Gates ütles ajalehes Svenska Dagbladet ilmunud intervjuus, et Thunberg "on suurepärane, kuna on pannud noorema põlvkonna huvituma nii heitmete vähendamisest kui ka sellest, kuidas aidata kliimamuutustest kõige tõsisemalt mõjutatud riike".
pisi|Kliimastreik [[Erfurt|Erfurdis (27. september 2019)]] 2019. aasta oktoobris kolis näitleja Jane Fonda ajutiselt Washingtoni, et seal reedeti Kapitooliumi ees kliimamuutuste vastu meelt avaldamas käia. Fonda ütles, et tema protest oli inspireeritud Greta Thunbergist. Politsei vahistas Fonda ebaseadusliku meeleavaldamise eest 11. oktoobril, 18. oktoobril, 25. oktoobril, 1. novembril ja 20. detsembril. "Fire Drill Friday" nime kandnud kliimaproteste alustades lubas Fonda, et avaldab Kapitooliumi ees meelt igal reedel vähemalt 14 nädala jooksul. Ta soovis näha fossiilkütuste tarbimise radikaalset vähendamist ja lootis, et tema tegevus julgustab protestiliikumisega liituma ka teisi eakaid inimesi. Koos Fondaga avaldasid eri nädalatel meelt tema kuulsad tuttavad Sam Waterston, Ted Danson, Rosanna Arquette, Catherine Keener, Diane Lane, Amber Valletta, Piper Perabo, Iain Armitage, Maura Tierney, Kyra Sedgwick, Taylor Schilling, Sally Field, Lily Tomlin, Dolores Huerta, Gloria Steinem, Joaquin Phoenix, Martin Sheen, Susan Sarandon, Maggie Gyllenhaal, Naomi Klein ja jäätisetootja Ben & Jerry asutajad Ben Cohen ja Jerry Greenfield. Mitmed kuulsused lasid end meeleavaldustel vahistada. 2020. aasta jaanuaris naasis Fonda seriaali Grace and Frankie viimase hooaja võtete alguse tõttu Los Angelesse ning lubas seal kliimaaktivismiga jätkata.
Thunbergi on kiitnud mitmed kuulsused, teiste seas Dalai Laama, Barack Obama, Michelle Obama, Jeremy Corbyn, Ed Miliband, Alexandria Ocasio-Cortez, Amanda Lind, Vivienne Westwood, Andreas Konthaler, Anne Hathaway, Leonardo DiCaprio, Mark Ruffalo, Pierce Brosnan, Chris Hemsworth, Jaden Smith, Danny DeVito, Robyn, Bono, Woody Harrelson, Billie Eilish, Patti Smith, Priyanka Chopra, Kim Kardashian, kuninganna Silvia, prints Harry, Meghan Markle, Michael Moore ja Rebecca Solnit.
Positiivses võtmes on välja toodud, et lisaks kliimaaktivismile aitab Thunberg suurendada avalikkuse teadlikkust autismist ja Aspergeri sündroomist. Ajakiri i-D on intervjueerinud autistlikke noori, kes näevad Thunbergi kangelase ja eeskujuna. Näiteks Issy Jackson on öelnud: "Ta on väga inspireeriv," Quincy Hansen on öelnud: "On väga oluline, et Greta rõhuasetus on autismi positiivsetel külgedel" ning Rebekah Gillian on öelnud: "Juba praegu näen ma, kuidas Greta paljusid stereotüüpe purustab, ja loodan, et tänu temale hakatakse autistlikke inimesi nägema võimekate, intelligentsete ja südikate inimestena, kes me ka oleme."
Naomi Klein on Thunbergi kirjeldanud kui "üht meie aja või mistahes aja suurimat tõekuulutajat" ja kui "kliimaliikumise kõige väljapaistvamat häält". Kleini sõnul on Thunberg kangelane ja rollimudel ka tema erivajadustega poja jaoks. Klein on kirjutanud ka, et "Thunberg ei ole kellegi ettur", ning et Thunberg "on elav tõend, et mitmekesisus – tema puhul neurodiversiteet – on meie liigi säilimise jaoks võtmeküsimus".
Tunnustus
pisi|Thunbergi kõnede kogumik "No One is Too Small to Make a Difference"2018 pisi|Thunberg [[Kanadas Montrealis (27. september 2019)]] pisi|Noored meeleavaldajad [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriikides Denveris (11. oktoober 2019)]]
2019 pisi|Kliimastreik [[Düsseldorfis (20. september 2019)]]
Neuropeptiid Y
Neuropeptiid Y (NPY) on lineaarne ja 36 aminohappest koosnev peptiid, mis käitub inimese ajus ja autonoomses närvisüsteemis ehk vegetatiivses närvisüsteemis virgatsainena. Teistes loomades võib kohata sarnase talitlusega, kuid teistsuguse struktuuriga peptiidi. Autonoomses närvisüsteemis toodavad põhiliselt sümpaatilise närvisüsteemi neuronid neuropeptiidi Y. Ajus võib antud peptiidi toota mitu erinevat piirkonda ning üheks selliseks kohaks on hüpotalamus. Ajus toodetud NPY-l on mitu ülesannet: suurendada söögi tarbimist ja sellest saadud energia salvestamist rasvana, vähendada ärevustunnet, stressi, valu tajumist, alkoholitarbimist, alandada vererõhku ning kontrollida epilepsiahooge.
Greta Thunberg
Tunnustus
2020
Neuropeptiid Y
pisi|NPY struktuur
Greta Thunberg
Isiklikku
pisi|Kliimastreik [[Uus-Meremaal Wellingtonis (15. märts 2019)]] pisi|Thunberg [[Berliinis (19. juuli 2019)]] Thunbergi ema on tuntud Rootsi ooperilaulja Malena Ernman ja isa on näitleja Svante Thunberg. Gretal on noorem õde Beata. 2018. aastal ilmus Thunbergi perekonna elust ja kriisidest rääkiv raamat "Scener ur hjärtat" ('stseenid südamest').
Neuropeptiid Y
Avastus
1978. aastal töötasid Kazuhiko Tatemoto ja Viktor Mutt bioloogiliselt aktiivsete peptiidide avastamiseks välja meetodi, mis tugineb C-terminaalse amiidi struktuuril. See omadus on ainulaadne peptiidhormoonidele ja neuropeptiididele. 1982. aastal pärast neuropeptiidi Y eraldamist kodusea hüpotalamusest hakkasid teadlased spekuleerima, milline võiks olla NPY seotus funktsioonidega, mida mõjutab hüpotalamus. 1983. aastal tehtud uuringus selgus, et NPY-rikkad aksonterminalid asuvad hüpotalamuse paraventrikulaarsetes tuumades (paraventricular nucleus, PVN) ja kõige suurem NPY kontsentratsioon on samuti hüpotalamuse paraventrikulaarsete tuumade sees. 1989. aastal juhtisid Morris ja teised kaasteadurid tähelepanu NPY-rikastele tuumadele ajus. Uuringutulemused näitasid, et kõige kõrgem NPY mRNA tase on hüpotalamuse arkuaattuumades (arcuate nucleus, ARC). Samal aastal teatasid Haas ja George, et NPY süstimine hüpotalamuse paraventrikulaarsetesse tuumadesse põhjustas suuremahulise kortikotropiini vabastava hormooni vabanemise roti ajus. See tõestas, et NPY stimuleerib otseselt kortikotropiini vabastava hormooni sünteesi ja vabastamist. Viimane avastus oli aluseks NPY uuringuteks, kuna juba 1970. aastatel oli põhjalikult uuritud kortikotropiini vabastavat hormooni ja selle rolli stressis ning sellistes söömishäiretes nagu ülekaalulisus.
Roll ülekaalulisuses
Dryden ja teised uurijad tegid 1995. aastal uurimuse, kus katseobjektideks olid ülekaalulised rotid. Katse eesmärgiks oli näidata NPY rolli sellistes söömishäiretes nagu ülekaalulisus. Uurimistöö käigus paljastusid neli põhitegurit, mis soodustasid roti ülekaalulisust: Lisaks sellele on need tegurid vastastikuses sõltuvuses. Püsiv kõrge glükokortikosteroidide kontsentratsioon ergutab glükoneogeneesi, mis hiljem põhjustab vere glükoosisisalduse suurenemist. Glükoositaseme suurenemine omakorda aktiveerib insuliini vabastamist, mis reguleerib glükoositaset glükogeeni kasutuselevõtuga või hoiustamisega lihastes ja maksas. Kui tegemist on ülekaalulisusega, mis uurijate spekulatsioonide kohaselt on tugeva geneetilise tagapõhjaga ja sõltub toitumisharjumustest, siis insuliiniresistentsus hoiab ära suure veresuhkrusisalduse reguleerimise. See omakorda põhjustab haiglaslikku vere glükoosisisaldust ja suhkurtõbe. Lisaks sellele põhjustab suur glükokortikosteroidide hulk NPY koguse suurenemise, mis on otseselt seotud glükokortikosteroidide retseptorite aktiveerumisega ning kaudselt kortikotropiini vabastava teguri negatiivse tagasiside tühistamisega, mis mõjutab NPY sünteesi ja vabastamist. Samal ajal ülekaalulisust põhjustanud insuliiniresistentsuse ja leptiinretseptorite muteerumise tagajärjel on NPY aktiivsuse pärssimine tühistatud ning lõplikku toidutarbimist reguleerivad teised negatiivsed tagasisidemehhanismid. Rottide rasvumist suudeti märkimisväärselt vähendada neerupealiste või ajuripatsi eemaldamisel.
Greta Thunberg
Isiklikku
Thunberg on täistaimetoitlane ning ta on veennud ka oma vanemaid veganiks hakkama. Keskkonna säästmise eesmärgil keeldub ta lendamast ja reisib kaugematesse kohtadesse üldjuhul rongiga. Näiteks Davosi jõudmiseks tuli tal ette võtta 32-tunnine rongireis, Londonisse on ta reisinud nii rongi kui elektriautoga. Ameerikasse jõudmiseks kasutas ta purjekat Malizia II. New Yorgist Montreali sõitis Thunberg Arnold Schwarzeneggerilt laenuks saadud elektriautos. Thunberg on loobunud uute rõivaste ostmisest ehk ta peab kinni ostmiskeelust (nn shop-stop). Ta ostab kasutatud rõivaid, kannab kingiks saadud rõivaid või laenab pereliikmete omi. Uusi asju soetab ta ainult siis, kui see on hädavajalik.
Thunbergil on Aspergeri sündroom. Tal on diagnoositud ka ADHD, obsessiiv-kompulsiivne häire ja valikuline mutism. Kliimamuutusest sai ta esimest korda teada 8 aasta vanuselt, 11-aastaselt langes depressiooni. Masendusest aitas üle saada soov maailma parandada. Ta on öelnud, et just tänu Aspergeri sündroomile on ta suutnud nii põhjalikult aktivismile pühenduda:
Kuigi Thunbergile ei meeldi tavavestlused, ei ole tal probleemi suurte rahvahulkade ees kliimamuutustest rääkida. Kliimamuutused on tema erihuvi ning ta on end teemaga sügavuti kurssi viinud.
Neuropeptiid Y
Roll toidutarbimises
Käitumisanalüüsides, mis uurivad söögiisu stimuleerimist, kasutatakse põhiliselt rotte katseobjektidena. Koostöös nende, immunoloogiliste uuringute ja in situ hübridisatsiooni uuringutega on leitud, et suurenenud NPY aktiivsus suurendab toidutarbimist. Uuringute käigus süstiti südamevatsakesse või hüpotalamusse eksogeenset NPY-d või NPY-ga sarnast ühendit, millel on samasugune afiinsus ja mis stimuleerib rakuretseptorite aktiivsust samamoodi nagu looduslikult esinev ühend, näiteks deksametasoon. pisi|BIIE0246 struktuur Uuringutulemused näitasid ühehäälselt, et NPY agonistid, mis stimuleerivad NPY aktiivsust, suurendavad rottide toidutarbimist. Kontrollgrupi puhul, kus NPY aktiivsust polnud stimuleeritud, oli aga toidutarbimine tavapärane. NPY aktiivsuse mõju toidutarbimisele väljendab ka teatud NPY retseptorite (Y1 ja Y5) blokeerimine. Retseptorite tõkestamine pärsib NPY aktiivsust ja seega väheneb ka toidutarbimine. King ja teised teadlased viisid 1999. aastal läbi uuringu, mis demonstreeris NPY Y2 retseptori aktiveerimise mõju. Selgus, et Y2 retseptori aktiveerimine pärsib NPY vabastamist ja seega reguleerib toidutarbimist aktiveerumisel. Uuringu käigus süstiti kõrge selektiivsusega Y2 retseptori antagonisti BIIE0246 ARC-i (activity-regulated cytoskeleton-associated protein). Pärast BIIE0246 süsti näitas radioimmuunanalüüs, et märkimisväärne kogus NPY on vallandunud võrreldes kontrollgrupiga. Eksogeense NPY, agonistide ja antagonistide farmakoloogiline poolestusaeg on ikka veel kahtluse all, nende mõjud pole kauakestvad ja roti keha suudab reguleerida ja normaliseerida ebanormaalset NPY kogust ja seega ka toidutarbimist.
Roll stressi ja toidu vastastikuse sõltuvuse reguleerimises
Hiirte ja ahvidega tehtud uuringud näitavad, et korduv stress ning suure rasva- ja suhkrusisaldusega toit stimuleerivad neuropeptiidi Y vabastamist, mis põhjustab rasva kogunemist kõhukudedesse. Teadlased usuvad, et NPY taseme manipuleerimisega suudavad nad elimineerida rasva sealt, kus seda vaja pole, ning koguda kohta, kus rasv vajalik on. Kõrge NPY kontsentratsioon võib olla soetud posttraumaatilisest stressihäirest taastumisega ja antud haigusele vastupanu tugevdamisega. Samuti võib suurenenud NPY tase vähendada hirmule reageerimist. Seetõttu on inimestel võimalik suure pinge all paremini toime tulla.
Mõju alkoholismile
On kaks põhjust, mille põhjal võib järeldada, et NPY kaitseb alkoholismi vastu: pisi|Neuropeptiid F
Hideo Hashimoto
Hideo Hashimoto (jaapani keeles 橋本 英郎 Hashimoto Hideo; sündinud 21. mail 1979 Osakas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Neuropeptiid Y
Ööpäevarütmi reguleerimine
1984. aastal tegid Albers ja Ferris uuringu, milles selgus, et väikeste koguste NPY süstimine hüpotalamusse muutis nende hamstrite ööpäevarütmi, kes elasid pidevalt valgustatud ruumides. Nad pakkusid välja, et NPY kui keemiline signaalikandja on oluline ööpäevarütmi väljakujunemises.
NPY retseptorid
Neuropeptiidi Y retseptorid on G-valguga seotud retseptorid, mida neuropeptiidi Y, peptiid-YY ja pankrease polüpeptiid on võimelised aktiveerima. Need retseptorid kontrollivad mitmesuguseid käitumislikke protsesse nagu söögiisu, ärevust ja ööpäevarütmi. Aktiveeritud neuropeptiidiretseptorid vabastavad Gi-alaühiku G-valgu kolmeosaliselt kompleksist. Gi-alaühik omakorda pärsib cAMP tootmist adenosiintrifosfaadist. Teatakse viit imetajate neuropeptiidi Y retseptori tüüpi, milleks on Y1, Y2, Y3, Y4 ja Y5. Neli neuropeptiidi Y retseptorit, mida kodeerivad erinevad geenid, on tuvastatud inimese kehas. Nendeks on Y1, Y2, Y4 ja Y5. Kõik neli võivad olla ravieesmärgiks kasutatavad, näiteks rasvumise vastu.
Hideo Hashimoto
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2010 15 mängu.
Greta Thunberg
Isiklikku
Ta on öelnud, et tunneb, et tänu kliimaaktivismile on tema elul nüüd tähendus. Samuti on ta rõõmus, et ei ole oma võitluses üksi.
Thunberg on lapsepõlves klaverit mänginud ja ema sõnul on tal absoluutne kuulmine.
Valinguvesi
pisi|Asulast ära voolav valinguvesi jõuab sageli [[ühiskanalisatsiooni restkaevude kaudu]] Valinguvesi on asulast ära voolav sademe- ja sulamisvesi.
Janne Ševtšenko
Janne Ševtšenko (sündinud 23. augustil 1970) on eesti ooperilaulja (sopran).
Philosophy of Science: A Contemporary Approach
"Philosophy of Science: A Contemporary Approach" ("Teadusfilosoofia: tänapäevane lähenemine") on Alex Rosenbergi raamat, mis on mõeldud sissejuhatuseks teadusfilosoofiasse.
Janne Ševtšenko
1998. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Anu Kaalu lauluklassi.
Aastatel 1992–2004 laulis ta Rahvusooper Estonia ooperikooris. Aastast 2004 on Estonia ooperi- ja operetisolist. Ta on laulnud ka Savonlinna ooperikooris.
Ta on esinenud ka Von Krahli Teatris ja revüüteatris Bel-Etage, samuti esinenud solistina ja ansamblites.
Film
Ta mängis Inessa Armandi rolli filmis "Minu Leninid" ning on helindanud animafilme "Peetrikese reis Kuule", "Blinky Bill", "Haikala lugu", "Shrek 3" ja 7-osalist animafilmide seriaali "Frank ja Wendy".
Philosophy of Science: A Contemporary Approach
Ülevaade
Teadusfilosoofiat on raske defineerida suuresti sellepärast, et filosoofiat on raske defineerida. Ent vähemalt ühe definitsiooni järgi on teadused filosoofiaga nii tihedalt seotud, et nii filosoofide kui ka teadlaste jaoks peaks teadusfilosoofia olema kesksel kohal. See definitsioon ütleb, et filosoofia tegeleb algselt küsimustega, millele teadused veel või võib-olla mitte kunagi ei suuda vastata, ning sellega, miks teadused ei suuda neile vastata. Seda, kas selliseid küsimusi on, saab otsustada ainult filosoofiline argument. Ja kui neid pole, siis ka see, kuidas teadus peaks vastuste poole liikuma, on filosoofilise arutelu asi. Sellepärast on filosoofia teadlastele hädavajalik. Teadusajalugu näitab, millised need vastamata küsimused on. Järelemõtlemine selle üle, kuidas teadus filosoofiat mõjutab, näitab, et teadus ja filosoofia on teineteise mõistmiseks hädavajalikud. Ilma filosoofiata pole võimalik mõista teaduse ajalugu ja sotsioloogiat, teaduse meetodeid, saavutusi ja väljavaateid. Teaduslikud avastused ja teooriad aktualiseerivad klassikalised filosoofilised probleemid (vaba tahe või determinism, kas vaim on keha osa, kas puhtmateriaalses maailmas on kohta otstarbele, intellektile ja tähendusele). Teadus on lääne mõtlemise ainus panus kõigisse kultuuridesse, millega see on kokkupuutes olnud. Sellepärast on teaduse mõistmine oluline meie tsivilisatsiooni kui terviku mõistmiseks.
Teaduse ja filosoofia suhe
Teaduse ajalugu Vana-Kreekast tänapäevani sisaldab filosoofia harude lahtimurdumist filosoofiast ning saamist eraldi distsipliinideks. 3. sajandiks eKr oli Eukleidese töö muutnud geomeetria eraldi teaduseks, mida siiski filosoofid Platoni Akadeemias õpetasid. Galileo Galilei, Johannes Kepler ja Isaac Newton tegid füüsika metafüüsikast lahus olevaks teaduseks. Charles Darwin lahutas bioloogia filosoofiast ja teoloogiast. 20. sajandi alguses murdis filosoofiast lahku psühholoogia. 20. sajandil tekkis arvutiteadus. Igaüks neist teadustest jättis osa küsimusi ajutiselt või jäädavalt filosoofia hooleks. Näiteks matemaatika tegeleb arvudega, kuid ei saa öelda, mis asi arv on. Filosoofid on andnud erinevaid vastusi vähemalt alates Platonist, kelle järgi arvud on abstraktsed asjad. Teised filosoofid on leidnud, et matemaatika tõed ei käi abstraktsete entiteetide ja nendevaheliste suhete kohta, vaid need teevad tõeseks faktid konkreetsete asjade kohta maailmas, ning mõtisklevad selle üle, kuidas matemaatilise väljendeid kasutatakse. Üksmeel puudub ikka veel. Newtoni teine seadus ütleb, et jõud võrdub massi ja kiirenduse korrutisega. Kiirendus on kiiruse tuletis aja järgi. Aga mis on aeg? See on mõiste, millest me arvame aru saavat ja mis füüsikas on vajalik. Kuid ei tavainimesed ega füüsikud ei oska öelda, mis aeg on. Võib öelda, et aeg on kestus, kuid kestus ongi aja möödumine. Küsimus jäeti vähemalt 300 aastaks filosoofide hooleks. Kui Albert Einstein lõi erirelatiivsusteooria ja üldrelatiivsusteooria, hakkasid füüsikud jälle selle küsimusega tegelema. Einstein jõudis järeldusele, et ajavahemikud sõltuvad taustsüsteemist. Ta võlgneb palju Gottfried Wilhelm Leibnizi kriitikale absoluutse ruumi ja absoluutse aja mõiste pihta. Paljud bioloogid ja ka filosoofid on pärast Darwinit leidnud, et evolutsioonibioloogia võtab filosoofialt tagasi inimloomuse ja elu mõtte probleemi. Mõned bioloogid leiavad, et darvinism näitab, et inimese ja teiste loomade loomusel on vaid astmeerinevus ning erilist inimloomust ega elu mõtet pole olemas, sest Darwin näitas, et maailmas pole otstarvet, eesmärke, tähendust ega mõistetavust, vaid ainult kohastumused, mis on tekkinud selle tagajärjel, et keskkond on filtreerinud pimedaid mutatsioone, nii et jääb mulje kavandatusest. Sellepärast pandi evolutsiooniteooriale nii laialt vastu: arvati, et see tahab vastata küsimustele, mis peaksid jääma filosoofiale või isegi religioonile. See on näide sellest, kuidas teaduse saavutused provotseerivad filosoofiat mõtlema küsimustest, millele vastamiseks teadusel pole veel tõendeid.
Kõik teadused, eriti kvantitatiivsed, toetuvad loogilise mõtlemise ja deduktiivselt kehtivate arutluste usaldatavusele; teadused toetuvad ka induktiivsetele arutlustele, mis liiguvad lõplikelt andmestikelt üldistele teooriatele. Aga ükski teadus ei tegele sellega, miks esimest liiki arutlused on alati usaldatavad ja miks peaks teist liiki argumente kasutama, kuigi nad pole alati usaldatavad. Laias laastus nende asjadega tegeleb filosoofia haru loogika. Teaduse ajalugu ja filosoofiale jäetud probleemide pärand näitavad, et need kaks intellektuaalset uurimist on alati olnud läbi põimunud. See pärand aitab filosoofiat defineerida. Filosoofia juures on üks veidraid asju see, et tal puudub säärane ühtsus nagu näiteks majandusteadusel ja keemial. Filosoofia uurib mõtlemise kehtivaid vorme, ilu loomust, moraalse väärtuse ja õigluse alust, teadmise loomust, ulatust ja õigustust ning reaalselt olemasolevate asjade fundamentaalseid liike. Mis toob kõik need küsimused kokku? Töödefinitsioon on niisugune. Filosoofia tegeleb kahesuguste küsimustega: küsimustega, millele teadus ei saa praegu (ja võib-olla mitte kunagi) vastata, ja küsimustega selle kohta, miks teadus ei saa esimest tüüpi küsimustele vastata. Ühed neist küsimused on normatiivsed küsimused, küsimused väärtuste kohta. Teadus on põhiliselt deskriptiivne ehk positiivne, mitte normatiivne. Paljudel normatiivsetel küsimustel on sugulased teaduses: psühholoogiat huvitab, miks inimesed peavad ühtesid tegusid õigeteks, teisi vääradeks; antropoloogia uurib kultuuridevahelisi erinevusi selles, mida peetakse heaks ja halvaks; politoloogid uurivad erinevate õigluse nimel kehtestatud poliitikate tagajärgi, majandusteadus uurib, kuidas heaolu maksimeerida, alludes normatiivsele eeldusele, et maksimeerida tuleb heaolu. Teadlased ei esita normatiivsetele vaadetele väljakutseid ega kaitse neid. Seda teeb filosoofia.