cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Purve
Nimede eestistamisel määrati Purve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pudivere ja Puddiverre. Hilda-Marie Purve palvel kanti Purve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 132 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Purve Eestis 7 mehel ja 8 naisel.
Tony Parker
William Anthony Parker (sündinud 17. mail 1982) on Prantsusmaa endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 18 hooaega ja tuli San Antonio Spursiga neljakordseks NBA meistriks.
Karjäär
Parker alustas karjääri 1999. aastal, kui liitus Paris Basket Racinguga, kus ta mängis kaks hooaega.
San Antonio Spurs valis Parkeri 2001. aasta NBA draft'ist 28. valikuna. 17 hooaega Spursis mänginud Parker aitas meeskonna neljakordseks NBA meistriks ja ta valiti 2007. aastal NBA finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Viimaseks hooajaks Charlotte Hornetsiga liitunud Parker tõmbas edukale NBA karjäärile joone alla pärast 2018/19. hooaega.
Rahvuskoondis
Euroopa meistrivõistlustel on Parker Prantsusmaa rahvusmeeskonnaga võitnud kuld- (2013) ja hõbemedali (2011) ning kaks pronksmedalit (2005 ja 2015).
Isiklikku
2007. aasta juulis abiellus Parker ameerika näitleja Eva Longoriaga, kuid 2011. aasta jaanuaris nad lahutasid abielu.
Kirgiisi keel
Kirgiisi keel (kirgiisi keeles кыргыз тили, кыргызча, araabia kirjas قىرعىزچا, قىرعىز تىلى) on Altai keelkonna turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, Kõrgõzstani ametlik keel.
Kõnelejaid on üle 4 miljoni Kõrgõzstanis, Hiinas, Afganistanis, Kasahstanis, Pakistanis, Tadžikistanis, Türgis, Usbekistanis ja Venemaal.
Kirgiisi keel pärineb 9.–10. sajandil Jenissei jõe ääres elanud turgi hõimude keelest. Kirgiisi keel on alates 23. septembrist 1989 Kõrgõzstani riigikeel.
Kirjaviis
Tänapäeva kirgiisi keel kasutab kahte ametlikku kirja: kirillitsat kasutatakse Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis. Hiinas, Afganistanis ja mujal Aasias kasutatakse araabia kirja.
Tähestik
Kirgiisi tähestikus on 36 tähte. Tähti в, ф, х, ц, щ, ъ, ь kasutatakse ainult uuemates sõnades. Kõige rohkem kasutatakse tähte ж, mille hääldus on dž, näiteks sõna жер ('maa') hääldus on džer.
Järgnevas tabelis on toodud kirillitsale vastavad tähed araabia tähestikus (kasutusel Xinjiangis) ja kirgiisi-eesti transkriptsioonis.
Foneetika
Häälikusüsteem
Vokaalid
Konsonandid
Morfoloogia
Kirgiisi keeles on kindel sõnajärg. Lauses: alus+ öeldis või alus+ täiend+ objekt+ öeldis (verb on viimasel kohal) (кишилер-inimesed үйдө-majas  турган-elasid)
Enamasti rõhutatakse kirgiisi sõnades viimast silpi.
De Panne
De Panne on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas.
1831. aasta 17. juulil maabus De Pannes Calais'st saabunud belglaste esimene kuningas Léopold I. Sündmuse tähistamiseks on rajatud mälestusmärk.
Asulad
Loodes Põhjamere ja edelas Prantsusmaaga piirnev De Panne jaguneb kaheks osavallaks:
pisi|600px|tühi|Rand
Die Damen aus der Hölle
pisi|[[Black Watchi (Royal Highlanders) lõdvendav tunnimees, kunstnik Harry Payne, 1892.]] "Die Damen aus der Hölle" (eesti keeles 'daamid põrgust') oli Esimeses maailmasõjas Keskriikide Saksa ja Austria-Ungari vägedes käibel olnud väljend Antanti vägede poolel sõdinud šoti meeste mõnitamiseks ja pilkamiseks.
Esimesed olid sõjaliselt hõivanud Serbia ja Montenegro kuningriigid ning Albaania vürstkonna. Keskriikide liitu kuulunud Bulgaaria kuningriigi abiga kujunes otsene vastasseis Kreeka kuningriigi piiril.
1914. aasta juulis oli Lääne-Balkanil vallandunud algav maailmasõda. Balkani poolsaarele hea merepääsuga Salonika linna alla hakkas 1915. aasta novembris kogunema šotlastest moodustatud Suurbritannia rügement, mis võttis osa 1916. aasta Antanti sõjalistest operatsioonidest.
Sakslased püüdsid naeruvääristada nende seelikuid meenutavaid kilte ja tugevat võitlusvõimet. Kuid 10. teenistuspataljoni šotlased võtsid väljendit The Ladies from Hell isekeskis komplimendina ning vastasid, et nad on piisavalt kõvad mehed, et sõjas kartmatult kasvõi vastassugupoole rõivaid kanda!
Sakslastest keisrivägede küllaltki noobel keelekasutus osutab siiski nende aukartusele šotlaste ees.
Tenerife Lõunalennujaam
Tenerife Lõunalennujaam (IATA:TFS, ICAO:GCTS), varem Tenerife Lõuna-Reina Sofia lennujaam on üks kahest rahvusvahelisest lennujaamast Tenerifel ja Kanaari saarte suuruselt teine lennujaam Gran Canaria lennujaama järel.
Alates avamisest 1978. aastal kuni 2006. aasta lõpuni on lennujaama läbinud ligi 174 miljonit reisijat. 2017. aastal läbis lennujaama 11,2 miljonit reisijat.
Lennujaam asub Granadilla de Abonas.
Bussifirma TITSA pakub odavat ja kiiret ühendust kogu saarega ja liin 343 ühendab Lõunalennujaama Põhjalennujaamaga.
Pauliine
Pauliine on naisenimi.
Ryōichi Kawakatsu
Ryōichi Kawakatsu (jaapani keeles 川勝 良一 Kawakatsu Ryōichi; sündinud 5. aprillil 1958 Kyotos) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Pauliine
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1094. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pauliine 52 naisel.
Ryōichi Kawakatsu
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1982 13 mängu.
Gourdoni aardeleid
Gourdoni aardeleid (prantsuse keeles Trésor de Gourdon) on kuldesemeid sisaldav aardeleid, mis leiti 1845. aastal Gourdoni lähedal Saône-et-Loire'is. Esemed on dateeritud ajavahemikku 5. sajandist 6. sajandi algusesse, maetud pärast 524. aastat.
Leid
Aardes oli sangadega kuldkarikas (kujult nagu kantharos) ja ristkülikukujuline pateen, mõlemad panustatud oterdise tehnikas granaatide ja türkiisidega; lisaks neile 104 Bütsantsi keisrite Leo I (457–474) ja Justinianus I (518–527) kuldmünti.
Aaret säilitatakse Pariisis Cabinet des Médailles muuseumis, mis on Prantsusmaa Rahvusraamatukogu allasutus.
Pateen
Kandiline pateen on 19,5 cm pikk, 12,5 cm lai ja 1,6 cm sügav. Serva kaunistab lai granaatidest oterdiskaunistus, põhja nurkades türkiisist südajad motiivid, keskel on samas tehnikas granaatpanustest ladina rist, mis laseb pateeni tuvastada kristliku liturgilise nõuna.
Ajaloost
6. sajandil oli Gourdon kloostri asukoht ja esemed võivad olla pärit sealt. Vanim münt aardes on 524. aastast. Aare võidi peita sõjakäigu eest. Aarde leidis 13-aastane karjatüdruk Louise Forest ühe ristikujutisega Rooma tellise alt, see müüdi Pariisis oksjonil 20. juulil 1846. Riik omandas karika ja pateeni.
Kuldīga tellissild
[[Pilt:20020824 1ls Latvia Postage Stamp.jpg|thumb| Venta sild Läti postmargil.
Alates 1998. aastast tellissild on riiklik arhitektuurimälestis. Kuldīga vanalinn ja üle Venta jõe kulgev punastest tellistest kaarsild pretendeerisid kohale UNESCO kultuuripärandite nimekirjas.
Kirjeldus
Seitsme võlviga maanteetranspordi jaoks mõeldud kivisilla rajamine üle Venta jõe algas 1873. aastal ja sild avati liiklusele novembris 1874. Sild ehitati vastavalt 19. sajandi tsaariaegsetele teede- ja liiklusstandarditele ning oli kõige pikem seda tüüpi sild. See oli üks tolleaegseid märkimisväärseid saavutusi sillaehituses, sest selle laiusest piisas kahes vastassuunas sõitva tõlla liikumiseks. Silla kuus ornamentikaga kaunistatud malmist valatud lambiposti kalakujulisel jalusel ja kivist tugiehitus andsid mitte ainult Läti uhkeima, vaid moodsaima väljanägemise kogu Euroopas.
Sillal toimusid Varis Brasla 1985. aastal valminud täispika telemängufilmi "Emīla nedarbi" ("Emili vembud") võtted ning üle ajaloolise tellissilla korraldati 2014. aastal ülimalt omapärane jooksuvõistlus. Sel aastal jooksis üle selle enam kui 100 alasti meest, kellele sekundeerisid ka mõned alasti naised.
900 px| center|Kuldīga sild
Académie des Beaux-Arts
pisi|280px|[[Institut de France, kus asub Académie des Beaux-Arts]] Académie des Beaux-Arts (Kaunite Kunstide Akadeemia) on Prantsusmaa akadeemiline organisatsioon, üks viiest Institut de France'i akadeemiast.
Akadeemia loodi 1816. aastal, kui liideti Académie de peinture et de sculpture (Maalimise ja skulptuuri akadeemia; loodud 1648), Académie de musique (Muusikaakadeemia; loodud 1669) ja Académie d'architecture (Arhitektuuri akadeemia; loodud 1671).
Liikmed on jaotatud üheksasse sektsiooni: maalikunst, skulptuur, arhitektuur, trükikunst, muusika, vabad (assotsieerumata) liikmed, kino ja audiovisuaalkunst (alates 1985), fotograafia (alates 2005) ja koreograafia (alates 2018).
Kilingi-Nõmme linnavolinike loend 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Pärnu maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kilingi-Nõmme linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
12. detsembril 1939 valis linnavolikogu Helmut Nirgi 8 häälega poolt ja 4 häälega vastu linnavanemaks (vastaskandidaat, senine linnavanem Albert Oissaar, sai 4 poolt- ja 8 vastuhäält). Linnavanema abiks valiti ühehäälselt Alfred Veemees. Linnavanema palgaks määrati 80 ja tema abi palgaks 40 krooni kuus.
Pauline
Pauline on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1070. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pauline 54 naisel.
Charles Bertrand
Charles Bertrand (sündinud 5. veebruaril 1991 Pariisis) on Prantsusmaa jäähokimängija, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis ERC Ingolstadt.
Klubikarjääri jooksul on ta mänginud peamiselt Soome klubides – aastatel 2010–2013 Lukkos, 2013. aastal TPS-is, 2014–2016 Vaasan Sportis, 2016–2017 Ässätes, 2017–2018 Oulun Kärpätes ja 2019–2022 Tapparas. Hooajal 2017–18 tuli ta Soome meistriks Kärpätega ja hooajal 2021/22 Tapparaga. 2017–18 põhihooajal oli Bertrand Soome kõrgliiga suurim väravakütt (32 väravat), mille eest pälvis ta Aarne Honkavaara auhinna. Lisaks pälvis ta samal hooajal hooaja efektiivsemale mängijale antava Matti Keinoneni auhinna ja valiti hooaja sümboolsesse koosseisu.
Lisaks on Bertrand mänginud hooajal 2013–2014 Rootsi kõrgliigaklubis Färjestads ning hooajal 2018–19 KHL-i klubis Novosibirski Sibir ja Šveitsi kõrgliigaklubis HC Fribourg-Gottéron. Hooajal 2013–14 võitis ta Färjestadiga Rootsi meistrivõistlustel hõbemedali. 2022. aasta juunis liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga ERC Ingolstadt.
Prantsusmaa jäähokikoondise koosseisus on Bertrand osalenud kuutel A-divisjoni maailmameistrivõistlustel (2012, 2013, 2015, 2016, 2019 ja 2022).
Arnold Sommerfeld
Arnold Johannes Wilhelm Sommerfeld (5. detsember 1868 – 26. aprill 1951) oli saksa füüsikateoreetik, kes on tuntud oma teedrajavate uurimustega aatomifüüsikas ja kvantfüüsikas. Oli Londoni Kuningliku Seltsi välisliige.
Töö juhendajana
Ta oli õpetaja ja mentor paljudele õpilastele teoreetilise füüsika uuel ajajärgul. Ta juhendas paljude Nobeli auhinna võitjate doktoritöid füüsikas ja keemias (ainult J. J. Thomsonit võib temaga mentorluse vallas võrreldavaks pidada). Juhendas näiteks Werner Heisenberg'i, Wolfgang Pauli, Peter Debye doktoritöid.
Panus teadusesse
Ta tutvustas teise kvantarvu (orbitaalkvantarv) ja kolmanda kvantarvu (magnetiline kvantarv). Tema panuseks peetakse ka peenstruktuuri konstandi tutvustamist ja röntgenikiirte lainete teoorit.
Tunnustus
Sommerfeldi esitati Nobeli auhinnale 84 korda, mis suurim esitamiste arv. Talle järgneb esitamiste poolest Otto Stern, keda esitati 82 korda.
Paul Kogermani mälestusmedal
Paul Kogermani mälestusmedal oli aastatel 1983–1991 Eesti Teaduste Akadeemia välja antud auhind (medal), millega tunnustati inimesi nende saavutuste eest orgaanilise ja põlevkivikeemia ning pedagoogilise tegevuse alal. Medal on nimetatud eesti keemiku Paul Kogermani järgi.
Piusa ürgoru matkarada
RMK Piusa ürgoru matkarada asub Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal, Võru maakonnas.
Seattle'i Tacoma rahvusvaheline lennujaam
Lennujaam asub umbes 21 kilomeetri kaugusel Seattle'i kesklinnast. Lennujaam on Alaska Airlinesi, Delta Air Linesi ja Horizon Airlinesi kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 46,9 miljonit reisijat.
Piusa ürgoru matkarada
Raja tutvustus
Tegemist on 15 km pikkuse Vana-Vastseliina linnuse varemete juurest mööda Piusa jõe ürgorgu Lindora külani kulgev matkarajaga. Rada on varustatud puidust suunavate viitadega ja vaatamisväärsusi tutvustavate infotahvlitega. Lisaks on olemas kaks lõkkekohta, mis on varustatud grillimisrestidega ja kus on võimalik telkida. Kasutada on kaks varjualust koos laua ja pinkidega ja kaks kuivkäimlat.
PIA
Pia võib tähendada järgmist:
Suure-Kõpu mõisa kalmistu
Suure-Kõpu mõisa kalmistu on kalmistu Kõpu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Supsi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millalgi 1870. aastatel, sest esimene matus kalmistul oli 1878. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud neli lahkunut.
Kalmistu jääb Suure-Kõpu mõisa südamest linnulennult 1,2 km kaugusele lõunasse, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid.
Põlde (perekonnanimi)
Põlde on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Põlde (Polde, Pölde, Pelde) on antud Saastna mõisas Karula kihelkonnas, Luiste mõisas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal, Enge ja Vee mõisas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas ja Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ning Laimjala mõisas Pöide kihelkonnas ja Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal. Mikk Põlde palvel kanti Põlde perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 76 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis.
65803 Didymos
65803 Didymos on vähem kui kilomeetrise diameetriga asteroid.
Asteroidi avastas 11. aprillil 1996 Kitt Peaki observatooriumi teleskoop Spacewatch. Didymose kaaslane Dimorphos avastati 23. novembril 2003.
Didymose kaaslane Dimorphos oli sihtmärgiks NASA missioonile DART, mis rammis seda 26. septembril 2022.
Minski rahvusvaheline filmifestival Listapad
Minski rahvusvaheline filmifestival Listapad (valgevene keeles Мінскі міжнародны кінафестываль "Лістапад"; kuni 2002. aastani SRÜ riikide ja Baltimaade rahvusvaheline filmifestival) on Valgevenes Minskis igal aastal novembri kuus toimuv filmifestival.
Valgevene keeles лістапад tähendab nii novembrit kui ka lehesadu.
Esimest korda toimus festival 1994. aastal. 2003. aastast toimib ametlikult rahvusvahelise filmifestivalina. Festivali eesmärke on säilitada ühtne filmiruum ja esitada igal aastal kõige täielikum ülevaade endise idabloki riikide filmikunsti kohta.
Auhinnad
Festivali auväärsemaid auhindu :
Eesti filmid festivalil
2002. aastal osales Peeter Simmi mängufilm "Head käed" festivali põhivõistlusprogrammis. Film pälvis diplomi.
2016. aastal osales festivali põhivõistlusprogrammis Triin Ruumeti debüütfilm "Päevad, mis ajasid segadusse". Põhikonkursil jagati 10 auhinda, ühe neist (diplomi) sai Ruumeti film (Grand prix Zoloto Listapada sai ungari lavastaja Fliegauf Benedeki film "Lily Lane"). Festivali raames leidis aset ka Eesti filmide retrospektiiv, kus linastus kaheksa Eesti filmi – viis mängufilmi ning kolm dokumentaalfilmi. Mängufilmidest linastusid "1944", "Mandariinid", "Sügisball", "Seenelkäik" ja "Risttuules". Dokumentaalfilmidest toodi vaatajateni "Karmil pinnal", "Kristus elab Siberis" ja "Arvo Pärt – isegi kui ma kõik kaotan".
2018. aastal konkureeris festivalil laste- ja noortefilmide võistlusprogrammis Eesti mängufilm "Seltsimees laps" (lavastaja Moonika Siimets, operaator Rein Kotov). Žürii, mida juhtis Ameerika Ühendriikide filmitegija Eric Bilodeau, määras viie auhinna saajad, seejuures ühe neist auhindadest – diplom parima operaatoritöö eest – läks Siimetsa filmile (auhind Zolotoi Listapadzik anti Keenia filmile).
Põldmets
Põldmets on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Põldmets (Poldmetz) on pandud Kirimäe mõisas Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Põldmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Borissov, Brenner, Dreimann, Froberg, Hallikmann, Palkai, Poots, Praks ja Veeliks. Andres Põldmetsa palvel kanti Põldmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 217 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmets Eestis 20 mehel ja 26 naisel.
158 eKr
Aasta 158 eKr oli 158. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DXCVI (596).
Aleksandr Men
Aleksandr Men (vene Александр Владимирович Мень; 22. jaanuar 1935, Moskva – 9. september 1990, Sergijev Possad) oli Vene Õigeusu Kiriku vaimulik ja teoloog.
Altenmarkt an der Triesting
Altenmarkt an der Triesting on turulinn (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas.
thumb|left|Ristija Johannese kihelkonnakirik
Gerhard VII (Holstein)
Gerhard VII (1404 – 24. juuli 1433) oli Holstein-Rendsburgi krahv ja nõudega ka Schleswigi hertsog Gerhard III. Ta oli Gerhard VI ja selle naise Elisabethi noorim poeg.
Elu
Taani-Hansa sõja ajal võitles ta koos vanemate vendade Heinrich IV ja Adolf VIII Hansa Liidu poolel Taani vastu. 1428. aastal võttis ta Hansa Liidu linnalaevastiku komandörina osa rünnakust Flensburgile ja Kopenhaageni pommitamisest.
1427. aastal võtsid Gerhard VII ja tema vend Adolf VIII üheskoos üle oma langenud venna Heinrich IV (Schleswigi hertsog Heinrich III) Schleswigi hertsogkonna.
2. juunil 1432 abiellus Gerhard VII Badeni markkrahvi Bernhard I tütre Agnesega. 15. jaanuaril 1433 kukkus rase naine trepil, mis põhjustas enneaegse sünnituse. Sündisid terved kaksikud: Heinrich ja Katharina. Kuid oli üsna selge, et ta pidi olema juba enne pulmapäeva rase, mis põhjustas kuulujutte, et lapsed ei pruugi olla Gerhardi omad. Kuulujuttudele lõpu tegemiseks kuulutas Gerhard VII Schleswigi toomkirikus, et laste isa on tema, et ta magas salaja oma tulevase naisega enne laulatust ja et naine oli siis neitsi. Seetõttu olid lapsed tema omad ja Heinrich võis tema vara pärida. Adolf VIII toetas seda avaldust.
Gerhard VII põdes kopsuhaigust. 1433. aasta veebruaris halvenes tema seisund ja arstid ei saanud teda aidata. Seejärel otsustasid Gerhard ja Agnes sõita Baden-Badenisse spaasse. Reisil olles muutus tema seisund veelgi hullemaks ja Kölnis otsustasid nad tagasi pöörata. Gerhard VII suri 24. juulil 1433 tagasiteel ja maeti Emmerichi.
Adolf VIII keeldus Agnese wittum 'it talle üle andmast ja keelas talle pääsu territooriumile. Naisel ei olnud valikut ja ta läks tagasi Badenisse. Kaksikud Heinrich ja Katharina surid noorelt kahtlastel asjaoludel.
Kunda linnavolinike loend 1939
15. ja 16. oktoobril valiti ja Viru maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kunda linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
Paŭdniovy Zachad
pisi|left Paŭdniovy Zachad (vene keeles Jugo-Zapad, transkribeerituna Pavdnjovõ Zahhad) on Minski linnaosa, mis asub linna edelaosas Maskoŭski rajooni territooriumil. Linnaosa läbivad bussid ja trollid.
Paŭdniovy Zachad koosneb neljast mikrorajoonist; lisaks on veel neli mikrorajooni, mida osad loevad kuuluvat selle linnaosa koosseisu, aga teised jällegi peavad neid Malinaŭka osaks. Seal asub üks kino, sinna on rajatud ka Johannes Rau nime kandev rahvusvaheline hariduskeskus.
Majanduslik ebavõrdsus
pisi|Võrdsusmünt Majandusliku ebavõrdsuse all mõistetakse tavaliselt sissetulekute või väljaminekute ebavõrdset jaotumist ühiskonnaliikmete vahel.
Majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamine ning eri regioonide arengutaseme ühtlustamine on üks Euroopa Liidu ühise majanduspoliitika eesmärke. Muu hulgas tuleks tähelepanu pöörata riigisisese arengu regionaalsele tasakaalustatusele. Sageli peetakse regioonidevahelisi erinevusi uurides eelkõige silmas tulutaset eri piirkondades. Siiski on ilmnenud, et indiviidi subjektiivne hinnang enda heaolule sõltub pigem sellest, kuidas ta hindab oma heaolu teiste ühiskonnaliikmete heaoluga võrreldes, mitte sellest, milline on tema objektiivne seisund. Kui riigi keskmisest sissetulekust suurem sissetulek tähendab ka indiviidi suuremat rahulolu, siis üldise tulutaseme (kaasa arvatud konkreetse isiku tulutaseme) tõus elanike rahulolu oluliselt ei suurenda.
Üks olulisimaid seoste kogumeid on igas ühiskonnas tootmistegurite ja nende teguritulude jaotumine ühiskonnaliikmete vahel. Piltlikult võib vaadata seda kui võidujooksu, kus on kiiremad ja aeglasemad jooksjad. Kuna ressursid on piiratud, ei jätku hüvesid kõigile võrdselt.
Majandusliku seisundi määrab osasaamine algsetest tegurituludest. Tulude erinevus tuleneb asjaolust, et tootmistegurid on inimeste vahel väga erinevalt jaotunud. Töö ja palga suhe sõltub inimese oskustest, teadmistest, looduslikest eeldustest ja võimetest ning õnnest ja juhusest.
Maa ja kapitali omand on majapidamiste vahel jaotunud ebavõrdselt. Selle põhjus on poliitiline kavalus, aus turukonkurents ja põlvkondade järjepidevus.
Ebavõrdsuse põhjused saab jagada kolme rühma: ebavõrdsus töötuludes, ebavõrdsus maa ja kapitali omanduses ning ebavõrdsus kasumis, intressis ja renditulus.
Riikide nimekiri sissetulekute võrdsuse järgi
R/P 10% – keskmine sissetulekute vahe 10% rikkaimatel ja 10% vaeseimatel
R/P 20% – keskmine sissetulekute vahe 20% rikkaimatel ja 20% vaeseimatel
Gini – Gini indeks
UN – ÜRO andmed
CIA – "The World Factbooki" andmed Allikas
Ebavõrdsuse mõjurid
Et säilitada motivatsiooni majandusarenguks, ei saa eesmärk olla ebavõrdsuse puudumine, vaid selle vähendamine ühiskonnas aktsepteeritud tasemeni. Arvukates uurimustes ja teadusartiklites on esile toodud hulk tegureid, mis mõjutavad sissetulekute ebavõrdsust suuremal või vähemal määral.
Kirjanduses on enim käsitletud riigi rikkuse ja majandusliku ebavõrdsuse seost. Sealjuures ei ole ühtset seisukohta, kas seos on positiivne või negatiivne, sest uurimused on andnud eriilmelisi tulemusi. Arvatavasti on riigi kasvava rikkuse ja tulutaseme mõju ebavõrdsusele enamasti seotud muutustega majanduse struktuuris.
Tööjõu liikumisega põllumajandusest tööstusse on seotud Kuznetsi hüpotees. See põhineb oletusel, et majanduskasvu ehk SKP suurenemise korral ebavõrdsus esmalt suureneb, kui tööjõu liikumine põllumajandussektorist tööstussektorisse algab, ning seejärel uuesti väheneb, kui sektoritevaheline liikumine hakkab lõpule jõudma. Tänapäeval on suur osa tööjõudu liikunud või liikumas tööstussektorist teenindussektorisse. Oleks õige oletada, et see muutus majanduse struktuuris on tekitanud omakorda pööratud U-kujulise seose ebavõrdsuse ja riigi rikkuse vahel. Seepärast on mõttekas kaasata ebavõrdsuse mõjurite analüüsi ka majanduse struktuuri iseloomustavad näitajad.
Käsitletud on ka tööpuuduse mõju ebavõrdsusele. Võiks arvata, et töötute sissetulekud on töötavate elanike omadest väiksemad ja seetõttu on suurema tööpuuduse korral ka ebavõrdsus suurem. Tegelikult on empiirilised uurimused andnud nii tööpuuduse positiivset kui ka negatiivset mõju kinnitavaid tulemusi, samuti on tööpuudus osutunud sageli üldse ebaoluliseks ebavõrdsuse mõjuriks.
Üks mõjur on ka valitsussektori osatähtsus majanduses. Enamasti oletatakse, et suurema avaliku sektori osakaaluga kaasneb väiksem ebavõrdsus nii ümberjaotava mõju kui ka selle pärast, et avalikus sektoris on palgad enamasti ühtlasemad kui erasektoris.
Ebavõrdsust mõjutab ka hulk demograafilisi tegureid. Rahvastiku vanuselise koostise seos ebavõrdsusega ei ole veel esile kerkinud. Linnastumise puhul näitavad uurimused, et ebavõrdsus on tavaliselt linnades suurem kui maapiirkondades, seega peaks suurema linnarahvastiku osakaaluga kaasnema suurem ebavõrdsus.
Rahvastiku haridustase ja selle varieeruvus on üks enim analüüsitud ebavõrdsust mõjutavatest teguritest. Kuigi sageli väidetakse, et hariduse üldine levik vähendab ebavõrdsust, on siiski oluline analüüsida haridustasemete, alg-, kesk- ja kõrghariduse osakaalu. Haridustaseme tõstmisega on inimestel võimalik sissetulekut suurendada, kuid ebavõrdsuse tase ei muutu olukorras, kus kõigi haridustase suureneb samal määral. Võib oletada, et suurema ebavõrdsusega hariduses kaasneb suurem majanduslik ebavõrdsus. On leitud, et nii alghariduse kui ka kõrghariduse suure osakaaluga täisealiste elanike haridustaseme jaotusega kaasneb suurem ebavõrdsus. Gümnaasiumiharidusega elanike osakaalu suurenemine aga suurendab keskmiste oskustega töötajate hulka – nende sissetulek on arvatavasti samuti keskmine.
Peale kirjeldatud mõjurite on kirjanduses käsitletud veel inflatsiooni, finantssektori arengut, välissektoriga seotut, ajaloolisi ja kultuurilisi tegureid. Nimetatud tegurite mõju ebavõrdsusele võib analüüsida tavalise regressioonanalüüsi abil, kuid sellisel juhul ei võeta arvesse asjaolu, et tegurid mõjutavad ka üksteist ning seega võib ühe teguri mõju ebavõrdsusele avalduda ka kaude ehk teiste tegurite kaudu. Regressioonanalüüsi tulemus võib, kuid ei pruugi näidata selle teguri otsest mõju ebavõrdsusele. Nii avaldab majanduse struktuur ilmselt mõju ka linnastumise tasemele ja üldisele rikkusele. Linnades on üldiselt vähem vanureid ja sündimus on seal väiksem, linnarahvastiku osakaal võib olla seotud ka avaliku sektori osakaaluga, kuivõrd enamik riigiasutusi asub siiski linnades. Kuna avaliku sektori palgad on tavaliselt väiksemad, siis mõjutab see ka väljaminekuid. Suurem avaliku sektori osakaal võib tähendada ka rohkem kindlaid töökohti ja vähem tööpuudust.
Ebavõrdsuse tajumine
Vaesust mõõtvate indikaatorite poolest on maailm varasemast paremas situatsioonis. Maailmapanga andmetel on absoluutses vaesuses elavate inimeste osakaal kogurahvastikus kahanenud viimase 25 aasta jooksul 35%-lt 10%-le, vähenenud on ka toidu- ja joogiveepuudus ning laste suremus.
Varanduslikku ebavõrdsust ei muuda probleemiks aga ebavõrdsuse fakt ise, vaid see, kas ja kuidas ebavõrdsust tunnetatakse. Enda tajumine teistest vaesemana tekitab kõrvalejäetuse tunnet, viha ja pettumust. Empiirilised uurimused on varem kinnitanud ameeriklaste valmisolekut leppida suurema ebavõrdsusega, kuid turbulentsed muutused USA sisepoliitikas on seadnud ideaali Ameerika unelmast kahtluse alla. Euroopas, kus rikkus on jaotunud palju võrdsemalt, tajuvad inimesed ühiskonda jällegi ebavõrdsemana – see väljendub suuremat rikkuse ümberjaotamist taotlevas poliitikas.
Sissetulekute jagunemise tajumist ja tegelikku olukorda on võrreldud ka Eestis. 2014. aastal avaldas Judith Niehues uurimuse, kus käsitles ebavõrdsuse tajumist, tuginedes Euroopa sotsiaaluuringu andmetele. Kui kujutada inimeste jaotumist erinevate sissetulekuvahemike põhjal, moodustub Eesti inimestest sibulataoline kujutis – väga suure sissetuleku teenijaid on vähe, enamik on koondunud keskmise ümber ja mõnevõrra väiksem osa teenib väikest tulu. Eesti inimeste tajutav hinnang sissetulekute jaotusele on aga midagi tagurpidi T-tähe sarnast – palju on vaesuses elavaid indiviide ja vähe on neid, kes teenivad suuri summasid. Hoolimata sellest, et eestlased tajuvad ebavõrdsust ulatuslikult, ei ole see Eesti poliitikat väga palju mõjutanud. Samas on rahulolematus hoomatav – rahvas ootab karismaatilise parandaja (poliitiku) ilmumist.
Ebavõrdsuse uurimine tänapäeva majandusteaduses
Varanduslikku ebavõrdsust ja vaesust on majandusteadusliku uurimisteemana pikalt kasutatud, kuid viimastel aastatel on see taas luubi alla sattunud, mida tõendab ka see, et 2015. aasta majandusteaduse Nobeli auhinna pälvis majanduslikule ebavõrdsusele keskendunud uurimistöö autor Angus Deaton.
Avalikkuses on Deatonist suurema kuulsuse saavutanud Thomas Piketty, kelle uurimistööd resümeeriv teos "Kapital 21. sajandil" tõusis tõelise menuteose staatusse. Piketty annab raamatus põhjaliku ülevaate varade ja sissetulekute jaotusest eri ühiskondades sajandite vältel ning selgitab, kuidas pärast 20. sajandi vapustusi (maailmasõjad ja tohutu inflatsioon) varade jaotust märgatavalt võrdsustati. Ta käsitleb ka asjaolu, et majanduslik ebavõrdsus on taas tõusuteel. Prantslasest majandusteadlase üks peamisi järeldusi on, et vananev ühiskond ja aeglasem majanduskasv suurendavad kapitalilt teenitavaid tulusid – seeläbi vajab süvenev ebavõrdsus ohjamist maksusüsteemide kaudu. Samas ei saa täieliku tõena võtta Piketty väidet, et majanduskasv jääb pika aja jooksul alla kapitalilt teenitavale intressimäärale, sest teos ilmus 2013. aastal ehk pea aasta enne seda, kui Euroopa Keskpank hoiustele negatiivse intressimäära kehtestas. Suurem osa tema uurimistööst tehti ajal, mil raha teenis kontodel kopsakat intressi.
Praegu levib arusaam, et raha odavnemise taga ei ole keskpankade tegevus, vaid hoopis loomuliku intressimäära langemine. Vananevad ühiskonnad peavad tuleviku tarbeks koguma aina suuremaid summasid, ent raha pakkumine on suur, nõudlus kesine ja säästudelt teenitud intressimäär on seetõttu väike.
Piketty uurimus näitab, et palgatulust tulenev ebavõrdsus on kasvanud – üha suurem osa kogu palgafondist liigub selle kümnendiku kätte, kes saab suurimat palka, veel kiiremini suureneb 1% enim teenivate inimeste sissetulek. Sellist trendi selgitab osaliselt tehnoloogia meeletult kiire areng. Ka Eestis võib hea programmeerija teenida kümme korda rohkem kui lasteaiakasvataja. Kuldse 1% sissetulek on kasvanud eeskätt just USA börsiettevõtete n-ö superjuhtide kultuuri tagajärjena – selliste juhtide andeid väärtustatakse enamasti tuhandeid kordi rohkem kui tavatöötaja panust. Diskussioon, kas ja kuivõrd tuleb neid võite ülejäänud ühiskonnaga jagada, ei ole veel kuigi kaugele jõudnud.
Majanduslik ebavõrdsus Eestis
Eesti majandus on 2017. aastal heas seisus: palgad ja eksport kasvavad ning pensionifondidel läheb hästi, ent seejuures tuleb tõdeda, et ka ühiskonnas valitsev majanduslik ebavõrdsus on suurem. Riigis on inimesi, kes ei saa praeguses majanduslikus keskkonnas hakkama.
Eestis süvenes varanduslik ebavõrdsus iseseisvuse esimesel kümnendil. Samas kriisile eelnenud kiire majanduskasvu perioodi jooksul kasvas ühiskonna vaeseimate sissetulek kiiremini kui rikkaimate oma. Kahe põhilise ebavõrdsuse näitaja, esimese ja viimase kvintiili kordaja ning Gini koefitsiendi järgi muutus Eesti sel perioodil võrdsemaks ühiskonnaks.
Majanduskriisi saabudes tõsteti Eestis käibemaksu, mitte tulumaksu ülemist määra (nii tegid ka teised Euroopa riigid). Suurem osa väiksema sissetulekuga inimeste eelarvest läheb käibemaksu tasumiseks, suurema sissetulekuga indiviididel sellele nii palju ei lähe. Käibemaksu tasuvad ka pensionärid, õpilased ja üliõpilased, töötud ning need, kelle palk on alla tulumaksuvaba miinimumi – varem mainitud inimrühmad tulumaksu ei tasu. Selle asemel et tõsta rikkamate maksukoormust, otsustas valitsus kriisi ajal käibemaksu tõstes suurendada hoopis vaesemate inimeste maksukoormust. Eriti teravalt oli selline poliitika vastuolus teiste Euroopa riikide praktikaga, kus sisetarbimise ergutamiseks käibemaksu just alandati ning soodustati ühiskonna vaeseima osa tarbimist. Sotsiaalmaksule ülempiiri seadmisega tahetakse vältida olukorda, kus palka kasumina välja võttes ei pea sotsiaalmaksu maksma, ent sama eesmärk on siiski võimalik saavutada, kui nihutada suurte palkade maksukoorem tööandjalt töövõtjale sotsiaalmaksumäära langetamise ja astmelise tulumaksu rakendamise kaudu.
Majanduslik ebavõrdsus väljendub ka mujal, näiteks tervishoius ja hariduses (2017. aastal on olukord paranenud ning tasuta haridust saab suurem hulk õpilasi, varem see nii ei olnud). Need, kes pääsevad õppekohtadele, mis on riigieelarvest tasutud, otsustatakse peamiselt keskkooli lõpueksami tulemuste järgi. Eksamitel saavutavad üldiselt parimaid tulemusi linnakoolid, kes saavad oma õpilasi valida. Esiteks loob see põhjendamata eelise linnalastele, kellel on lihtsam neis heades koolides käia. Teiseks tekitab see olukorra, kus rikkamate vanemate lastel on suurem tõenäosus pääseda tasuta kohale. Ehkki need koolid meelitavad õppima vanuseklassi parimaid, on enamik õpilasi neis koolides lihtsalt pärit peredest, kus väärtustatakse haridust. Üldiselt on sellised pered ka keskmisest suurema sissetulekuga. Selle tagajärjel premeeritakse rikkamate vanemate lapsi tasuta haridusega, samas kui vaesematest peredest lapsed peavad hariduse eest maksma.
Veebiteenus
Veebiteenus on standardne viis, kuidas integreerida veebirakendusi interneti protokollide abil, kasutades XML-i, SOAP-i, WSDL-i ja UDDI avatud standardeid.
Veebiteenused on nõrgalt seotud (loosely coupled) arvutiteenus (computing services), mis aitab vähendada ärirakenduste ehitamise keerukust, vähendada kulusid ja soodustada uusi ärimudeleid. Veebiteenused aitavad pääseda juurde erinevatele arvutitele (teenuseosutajatele) olenemata nende platvormist ja keelest.
Veebiteenuste tüübid
Kaks peamist veebiteenuse tüüpi:
SOAP-i veebiteenused
SOAP (Simple Object Access Protocol) kasutab XML-protokolli. Saadab XML-päringu interneti kaudu, kasutades HTTP-protokolli, ja saab vastuseks XML-i. Et veebiteenuse tarbija teaks, mis teenust kasutada, siis annab veebiteenuse pakkuja välja WSDL-i. WSDL kirjeldab teenuse meetodid, päringu ja vastuse tüübid. Veebiteenuse tarbija saab WSDL-i abil teada, kuidas teenust kasutada ja kus see asub.
Eduard Kokoitõ
thumb|Eduard Kokoitõ, 2009 Eduard Kokoitõ (osseedi keeles Кокойты Джабейы фырт Эдуард, vene keeles: Эдуард Джабеевич Кокойты, gruusia keeles ედუარდ კოკოითი; sündinud 31. oktoobril 1964 Tshinvalis) oli Lõuna-Osseetia president 2001–2011.
Nooruses oli Kokoitõ Nõukogude Liidu maadluskoondise liige. 1980. aastatel oli ta Tshinvalis komsomolisekretär. 1992. aastal kolis ta Moskvasse, kus asus tegelema äriga.
Lõuna-Osseetiasse naasis Kokoitõ 2001. aastal. Samal aastal valiti ta teises hääletusvoorus 53% toetusega Lõuna-Osseetia presidendiks. Ametisse asus ta 18. detsembril.
2006. aasta 12. novembril valiti Kokoitõ ametisse tagasi. Samal päeval valiti Gruusia poolt kontrollitud Osseetia aladel presidendiks endine Lõuna-Osseetia peaminister Dmitri Sanakojev.
2011. aasta novembris valiti uus president, Kokoitõ kolmandaks ametiajaks kandideerida ei saanud. 9. detsembril astus ta ennetähtaegselt ametist tagasi.
Teherani Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam
pisi|Teherani Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam (2008) Teherani Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam (pärsia keeles فرودگاه بینالمللی امام خمینی; IATA: IKA, ICAO: OIIE) on Iraani pealinna Teherani peamine rahvusvaheline lennujaam.
Lennujaam asub umbes 30 kilomeetrit Teherani kesklinnast. Teherani Imam Khomeini rahvusvahelist lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,8 miljonit reisijat. Lennujaam on Iran Airi ja Mahan Airi kodulennujaam.
Mil Mi-6
M. L. Mili nimelises Moskva helikopteritehases valminud kopteri esmalend toimus 5. juunil 1957.
156 eKr
156. aasta eKr ehk ab urbe condita DXCVIII (598).
Apatini vald
Apatini vald on vald Serbias Vojvodina autonoomses piirkonnas Lääne-Bačka ringkonnas.
Vallas on Apatini linn ning Kupusina, Prigrevica, Svilojevo ja Sonta küla.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla elanikest serblasi 62%, horvaate 11,5%, ungarlasi 11,5% ja rumeenlasi 3,6%. pisi
Arhiivimoodustaja
Arhiivimoodustaja on asutus, kelle tegevuse käigus võib tekkida arhivaale.
Arhiivimoodustaja liigitusskeem
Arhiivimoodustaja esitab liigitusskeemi kooskõlastamiseks avalikule arhiivile.
Arhiivimoodustajate liigitusskeem peab põhifunktsioonide osas sisaldama lisaks:
Pia (eesnimi)
Pia on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 958. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pia 66 naisel.
Naakamäe asulakoht
Naakamäe asulakoht on neoliitikumiaegne asulakoht, mis asub Saaremaal Hirmuste külas.
Asulakohta uuris 1958–1959 ja 1961–1962 Lembit Jaanitsa arheoloogiarühm. Kaevamiste käigus saadi umbes 1600 leidu.
Ida-ristirohi
Ida-ristirohi (Senecio dubitabilis) on korvõieliste sugukonda ristirohu perekonda kuuluv taimeliik.
Omutninsk
Omutninsk (vene keeles Омутнинск) on linn Kirovi oblastis, Omutninski rajooni halduskeskus. Linn asub Omutnaja jõe ääres, Kirovist ligi 150 km idas.
Asula tekkis 1773. aastal rajatud malmisulatustehase juurde. Linnaõigused sai Omutninsk 1921. aastal.
157 eKr
157. aasta eKr ehk ab urbe condita DXCVIII (597).
Joakim Noah
Joakim Simon Noah (sündinud 25. veebruaril 1985 New Yorgis) on endine elukutseline korvpallur, kellel on Ameerika ja Prantsuse kodakondsus. 13 hooaega korvpalliliigas NBA mänginud Noah valiti 2014. aastal NBA parimaks kaitsemängijaks.
NBA karjäär
2007. aasta NBA draft'ist üheksandana Chicago Bullsi värvatud Noah mängis esimese koduklubi eest üheksa aastat ja tõi oma parimal, 2013/14. hooajal keskmiselt 12,6 punkti, 11,3 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu, 1,2 vaheltlõiget ja 1,5 viskeblokeeringut mängus (kõik peale viimase karjääri parimad). Selle hooaja eest valiti Noah NBA parimaks kaitsemängijaks, NBA sümboolsetesse viisikutesse ja NBA tähtede mängule.
2016. aasta suvel siirdus Noah New York Knicksi, kus tõi vigastustega võideldes kahe hooaja keskmistena 4,6 punkti ja 7,9 lauapalli mängus.
Noah liitus seejärel 2018. aasta detsembris Memphis Grizzliesega, kelle eest tõi hooajal 2018/19 keskmiselt 16,5 minutiga 7,1 punkti ja 5,7 lauapalli mängus.
Viimasena esindas Noah 2020. aastal Los Angeles Clippersit, kelle eest tõi viie mänguga keskmiselt 2,8 punkti ja 3,2 lauapalli.
Rahvuskoondis
Noah on alates 2009. aastast mänginud rahvusvahelisel tasemel Prantsusmaa koondises, kuigi tal oleks olnud õigus esindada ka Rootsit või USA-d.
Noah võitis Prantsusmaa koondisega 2011. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.
Isiklikku
Noah sündis 1985. aastal New Yorgis. Tema isa on Prantsuse laulja ja endine elukutseline tennisist Yannick Noah ja ema on 1978. aasta Rootsi miss Cécilia Rodhe.
Kristian Kuusela
Kristian Martti-Mikael Kuusela (sündinud 19. veebruaril 1983 Seinäjokis) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliiga klubis Tappara ründajana paremäärel.
Hooaja 2006–07 teises pooles mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Modo Hockey, kellega tuli sel hooajal Rootsi meistriks. Kuusela lõi Rootsi kõrgliiga hooaja 2006–07 otsustavas finaalmängus Linköpingsi vastu Modo võiduvärava. Aastatel 2007–2010 mängis ta Soome kõrgliigas Oulun Kärpäte ja 2011–2013 Espoo Bluesi ridades.
Hooajal 2013–14 asus ta mängima Tapparas. Suurem osa 2016–17 põhihooajast mängis ta KHL-i klubis Habarovski Amur, naastes sama hooaja lõpus Tapparasse.
Soome meistriks on Kuusela tulnud 2008. aastal Kärpätega ning 2016. ja 2017. aastal Tapparaga. Lisaks on ta Soome meistrivõistlustelt võitnud veel viis hõbemedalit ja ühe pronksmedali. Hooaja 2005–06 väljalangemismängudes oli Kuusela Petr Tenkráti kõrval kuue väravaga väljalangemismängude suurim väravakütt. Soome kõrgliigas on Kuusela kõige resultatiivsem hooaeg olnud 2015–16, mil ta lõi 20 väravat ja andis 39 väravasöötu – samal hooajal pälvis ta liiga resultatiivseimale mängijale antava Veli-Pekka Ketola auhinna ja põhihooaja parimale mängijale antava Lasse Oksaneni auhinna ning valiti liiga sümboolsesse koosseisu. Soome kõrgliigas on ta 20 või enam väravat löönud veel 2005–06 Ässätes mängides (26 väravat), 2008–09 Kärpätes mängides (23 väravat) ja 2019–20 Tapparas mängides (20 väravat).
2019. aastal tuli Kuusela Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.
Amatöörraadio
Amatöörraadio (ka HAM-raadio) on kindlaksmääratud raadiosageduste kasutamine eraviisilisel, mitteärilisel, hariduslikul eesmärgil sõnumite vahetuseks, hädaabisuhtluseks või traadita ühenduse katseteks.
Raadioamatöörid on tehnikahuvilised, kes tegelevad hobi korras raadiotehnikaga ja suhtlevad selle abil üksteisega. Amatöörraadioga tegelevad isikud, kellel on olemas vastav luba.
Raadioamatörism erineb põhimõtteliselt avalikust ringhäälingust, avalikku sektorit kaitsvatest ühendustest (politsei, kiirabi, tuletõrje jne) või professionaalsetest kahesuunalistest sidepidamisviisidest (nt taksodes jne). Amatöörraadiosidet koordineeritakse rahvusvahelise amatöörraadio ühingu (IARU) ja rahvusvahelise telekommunikatsiooni ühenduse (ITU) alt ning selle litsentsimine käib individuaalselt valitsuse alt. Amatöörraadio litsentsi saamiseks tuleb selgeks saada elektroonika põhialused ning kõnealuses riigis kehtivad amatöörside regulatsioonid.
Amatöörside jaoks kasutatakse mitmesuguseid meetodeid, nagu näiteks heli, pilt, binaarinfo jms. Erinevate lainepikkuste abil on võimalik sidet korraldada ülelinnaliselt, -riigiliselt, -kontinendiliselt või lausa üle maailma. 2011. aastal oli amatöörsidega regulaarselt tegelevaid inimesi maailmas veidi üle miljoni.
Amatöörraadiojaamad võivad olla nii isiklikuks kui ka kollektiivseks kasutamiseks mõeldud. Individuaalne raadiojaam kuulub raadiohuvilisele, on paigaldatud tema koju ning ainult nimetatud isik tohib seda kasutada. Kollektiivseid raadiojaamu paigaldatakse tavaliselt mingi organisatsiooni ruumidesse (kool, ülikool jms), see võib olla paigaldatud ka kellelgi koju.
Lisaks on raadioamatöörid kohustatud hädaolukorras raadiosidet hoidma. Seda reguleerib rahvusvaheline määrus (ARES ehk ingl Amateur Radio Emergency Service).
Ajalugu
Raadioside sai alguse juba 19. sajandi keskpaigas, kui kasutusele võeti Morse saatja. Sõnumite saatmine toimus küll juhtmete kaudu, kuid andis hea hoo edaspidisteks katsetamisteks ja tehnoloogia arenguks. 1890. aastatel õnnestus saavutada ka juhtmevaba raadioside. See tehnoloogia hakkas huvitama ka amatööre.
Amatöörraadio arenes koos 20. sajandi alguses toimunud tehnoloogia arenguga. Mitmed isikud on edukalt eksperimenteerinud raadiosidega, luues kodustes tingimustes raadiojaamasid.
Näiteks elas 1905. aastal leiutaja Eric Tigerstedt Vene Keisririigis, ehitas kodus raadiosaatja ning häiris sellega tahtmatult mereväe raadioside tööd. Ta võeti vahi alla, kuid hiljem lasti vabaks.
Gunnel Lindblom
pisi|Gunnel Lindblom (2013) Gunnel Märtha Ingegärd Lindblom (18. detsember 1931 Göteborg – 24. jaanuar 2021 Brottby) oli rootsi filminäitleja, teatri- ja filmilavastaja.
Amatöörraadio
Ajalugu
Aastal 1909 ilmus USA-s raamat "The First Annual Official Wireless Blue Book of the Wireless Association of America", mis sisaldas amatöörjaamade sagedusi.
Éliane Radigue
pisi|Éliane Radigue Éliane Radigue (sündinud 24. jaanuaril 1932 Pariisis) on prantsuse helilooja ja helikunstnik, kelle loomingu peamiseks tehniliseks väljendusvahendiks on olnud helisüntees ja magnetlinditehnikad ning kes tänapäeval kirjutab muusikat peamiselt akustilistele instrumentidele.
Gunnel Lindblom
Debüüdi filmimaailmas tegi Gunnel Lindblom 1952. aastal Gustaf Molanderi filmis "Kärlek".
Amatöörraadio
Ajalugu
Aastal 1913 kasutati amatöörraadiot esimest korda hädaolukorras. Sündmus leidis aset USA-s Ohio osariigis.
Gunnel Lindblom
Gunnel Lindblom tegi palju koostööd rootsi filmi- ja teatrilavastaja Ingmar Bergmaniga. Aastail 1954–1959 mängis ta Malmö teatris, mille juht Bergman tol ajal oli, ja 1968. aastas Kuninglikus Draamateatris samuti Bergmani juhendamisel. 1970. aastatel tegi mitu teatrilavastust, esialgu Bergmani assistendina, hiljem juba iseseisvalt. Teiste seas tõi ta lavale Tšehhovi, Ibseni ja Shaw' teoseid.
Éliane Radigue
Aastatel 1971–2000 kasutas Radigue oma helitöös analoogsüntesaatorit ARP 2500. Selle kaasabil salvestas ta oma teosed "Chryp-tus", "Geelriandre", "𝛹 847", "Biogénésis", "Transamorem-Transmortem", "Adnos", "Les Chans de Milarepa", "Jetsun Mila", "La Triologie de la Mort", "L'Îlle re-sonante". Mitmed nendest teostest kannavad budismi vaimu ja vaimsus on olnud Radigue muusika oluliseks mõjutajaks. Ta on tegelenud budistliku praktikaga ja pühendanud budistlikele tekstidele mitu enda teostd. Hilisemasse loomingusse (alates 2000’) kuuluvad teosed on kirjutatud akustilistele instrumentidele.
Ida-Viru Ettevõtluskeskus
Ida-Viru Ettevõtluskeskus (lühendatult IVEK) on Eesti sihtasutus, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas. IVEKi peakontor asub Jõhvis aadressil Keskväljak 4.
Éliane Radigue
Radigue kutsub üles helide hoolikamale kuulamisele muusika loomisel ja vastuvõtmisel ning ütleb, et muusika võib peegeldada kuulaja meelt. "Heli tajumist mõjutab see, kuidas me helile läheneme, meie kuulamise kvaliteet, sest alles kuulates muudame me helid päriselt enda omaks. Avades oma keha ja meele aktiivsele kuulamisele, on võimalik leida erilisi asju. Kuulamistingimused on muidugi erineval ajal ja erineva meeleoluga erinevad. Seetõttu peegeldabki (muusika – tõlk) kuulamise ajal meie meeleseisundit – toimib peegliefekt. Igasuguse heli kuulamine ja kasutamine muusikas on (sobivatel tingimustel – tõlk) võimalik. Minu silmad avas selle mõistmiseks kohtumine konkreetmuusikaga." (intervjuust Julia Eckhardtiga, 2019, lk 47)
Amatöörraadio
Ajalugu
Esimese maailmasõja ajal keelati USA-s amatöörtehnika kasutamine. Kogu aparatuur pidi olema demonteeritud. Pärast sõja lõppu piirang tühistati.
Ida-Viru Ettevõtluskeskus
IVEKi asutasid 2002 kolm Ida-Viru maakonna linna: Jõhvi, Kiviõli ja Kohtla-Järve.
Rahumäe hiidrahn
pisi|Rahumäe hiidrahn Rahumäe hiidrahn on rabakivist hiidrahn, mis asub Tallinnas Järvel Rahumäe kalmistu juures Tallinna–Keila raudtee ääres.
Éliane Radigue
Teadaolevalt pole Eestis Éliane Radigue loomingut seni avalikult ette kantud.
Rahumäe hiidrahn
Kivi pikkus on 10,7 m, laius 4,5 m, kõrgus 4,2 m ja ümbermõõt 27,8 m.
Ida-Viru Ettevõtluskeskus
2007 laienes IVEK ka Narva, kus avas oma esinduse.
Amatöörraadio
Ajalugu
Amatöörraadio arenes kiires tempos ka edaspidi ning ka tänapäeval on väga populaarne valdkond.
Rahumäe hiidrahn
Rahn on trapetsikujulise põhiplaani, peamiselt järskude külgede ja lameda laega. Selle kirdenurka on lõhutud - seal on vanade puuraukude jälgi ning palju kinnislõhesid. Rahnu iseloomustab teravaservalisus. Rahn paikneb liivikul, kus leidub ka teisi üksikuid üsna väikesi rändrahne.
Rahn on alates 1966. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Ida-Viru Ettevõtluskeskus
2013 asutati IVEKi eestvõttel Eesti esimene regionaalne filmifond: Viru Filmifond.
Aado Lintrop
pisi|Aado Lintrop 2016. aastal seto kultuuri festivalil Radajal Aado Lintrop (sündinud 9. juunil 1956) on eesti folklorist, usundiuurija ja kirjanik.