cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
De veritate
Artikkel 1.
3. Peale selle, kui inimene esitab kellelegi mingite asjade märke, siis see, kellele need esitatakse, kas tunneb neid asju, mille märgid need on, või ei tunne. Kui ta neid asju tunneb, siis talle nende kohta ei õpetata. Aga kui ei tunne, siis kuna ta asju ei tea, ei saa ta tunnetada ka märkide tähendusi: kuna ta ei tea seda asja, mis on kivi, pole tal võimalik teada, mida see nimi "kivi" tähistab. Aga keegi, kes ei tea märkide tähendust, ei saa märkide kaudu midagi juurde õppida. Nii et kui inimene õpetamiseks peale märkide esitamise midagi muud ei tee, siis tundub, et inimest inimene õpetada ei saa.
4. Peale selle, õpetamine ei ole mitte midagi muud kui teises mingil viisil teadmise põhjustamine. Aga teadmise subjekt on aru; end tundub, et inimene saab õpetada ainult tajutavate märkidega, need aga ei jõua arusaavasse ossa, vaid jäävad tajumisvõimesse. Järelikult inimest inimene õpetada ei saa.
5. Peale selle, kui teadmist ühel põhjustab teine, siis kas juurdeõppijal juba oli teadmine või siis ei olnud. Kui ei olnud ja seda põhjustab inimesel teine, siis järelikult üks inimene loob teises teadmise, mis on võimatu. Kui see aga tal enne oli, siis see oli kas täielikus tegelikkuses, ja nõnda ei saa seda põhjustada, sest see, mis on, ei hakka olema, või siis see oli tal seemnelogoste poolest, aga seemnelogoseid ei saa ühegi loodud väega tegelikkusse tuua, vaid need külvab loodusesse ainult Jumal, nagu Augustinus ütleb 1. Moosese raamatu kommentaaris. Järelikult jääb üle, et üks inimene ei saa mitte kuidagi teist õpetada.
6. Peale selle, teadmine on mingi aktsidents. Aga aktsidents ei muuda subjekti. Kuna järelikult õpetamine ei tundu olevat midagi muud kui teadmise väljavalamine õpetajast õpilasse, siis järelikult üks inimene teist õpetada ei saa.
7. Peale selle, kirjakoha (Rm 10:17) "usk tuleb kuulutusest" kohta ütleb gloss: "Kuigi Jumal õpetab seestpoolt, kuulutab jutlustaja ikkagi väljastpoolt." Aga teadmist põhjustatakse seestpoolt vaimus seestpoolt, mitte aga väljaspool meeltest. Järelikult õpetab inimest ainult Jumal, mitte teine inimene. 8. Peale selle, Augustinus ütleb raamatus "De magistro": ainult Jumalal on õppetool taevas, kes ta õpetab tõde maa peal; teine inimene suhtub õppetooliusse nii nagu põllumees puusse. Aga põllumees ei ole puu tegija, vaid harija. Järelikult ei saa ka inimest nimetada teadmise õpetajaks, vaid teadmise poole kallutajaks.
9. Peale selle, kui keegi on tõeline õpetaja, siis ta peab õpetama tõde. Aga kui keegi õpetab tõde, siis ta valgustab vaimu, sest tõde on vaimu valgus. Järelikult inimene valgustab vaimu, kui ta õpetab. Aga see on väär, sest iga inimest, kes tuleb siia maailma, valgustab Jumal (Jh 1:9[: Tõeline valgus, mis valgustab iga inimest, oli maailma tulemas.] Järelikult inimene ei saa teist inimest tõeliselt õpetada.
10. Peale selle, kui inimene õpetab teist inimest, siis ta peab tegema teadmisest võimalikkuses teadmise tegelikkuses. Järelikult tuleb tema teadmine võimalikkusest tegelikkusse tuua. Ent see, mida tuuakse võimalikkusest tegelikkusse, on see, mis muutub. Järelikult teadmine või tarkus muutub; see on vastu Augustinusele, kes 83 mitmesuguse küsimuse raamatus ütleb, et inimesele tulev tarkus ise ei muutu, vaid muudab inimest.
11. Peale selle, tundub, et teadmine ei ole midagi muud kui asjade kirjeldus hinges, sest teadmine öeldakse olevat teadja sarnasus asjaga, mida teatakse. Aga üks inimene ei saa asjade sarnasusi teise inimese hinges kirjeldada, sest nõnda ta toimiks temas seestpoolt, mida saab teha ainult Jumal. Järelikult üks inimene ei saa teist õpetada.
13. Peale selle, teadmise jaoks on nõutav tunnetuse kindlus, muidu ei ole see teadmine, vaid arvamus või kergeusklikkus, nagu ütleb Augustinus raamatus "De magistro". Aga üks inimene ei saa tekitada teises kindlust tajutavate märkidega, mida ta esitav, vaid kindlus tekib alati millegi otsesema läbi. Järelikult üks inimene teist õpetada ei saa.
14. Peale selle, teadmiseks ei ole nõutav midagi peale intelligiibli valguse ja speetsiese. Aga kumbagi ei saa inimeses teine inimene põhjustada, sest inimene peaks midagi looma, sest tundub, et niisuguseid lihtsaid vorme saab tekitada ainult loomisega. Järelikult inimene ei saa põhjustada teises inimeses teadmist, ja nõnda ei saa ka õpetada.
16. Peale selle, nagu süü on vaimus, nii ka teadmatus. Aga ainult Jumal puhastab vaimu süüst: Js 43:25: Mina, mina olen see, kes kustutab su üleastumised iseenese pärast... Järelikult ainult Jumal puhastab vaimu süüst, ja nõnda ainult Jumal õpetab.
Ricciardo ja Zoraide
Ricciardo ja Zoraide (originaalis Ricciardo e Zoraide) on Gioachino Rossini ooper (dramma) kahes vaatuses Francesco Berio di Salsa libretole Niccolò Forteguerri eepilise poeemi Il Ricciardetto (1738) XIV ja XV laulu järgi. Esmaettekanne toimus 3. detsembril 1818 Napoli Teatro San Carlos.
Leo Orgussaar
Elukäik
13. veebruaril 1919 saadeti lipnik Orgussaar kui lennuväe esindaja (koos William Tomingase kui mereväe ja leitnant Alfred Sinisoffi kui maaväe esindajaga) Inglismaale ülesandega hankida sealt lennuväesalgale instruktoreid, lennukeid ja muud vajalikku varustust. Naasis sellest komandeeringust alles 7. juunil 1920, selle perioodi sisse jäi ka viis kuud Bordeaux's Eesti pataljoni ülema kohusetäitjaks olemist.
De veritate
Artikkel 1.
17. Peale selle, kuna teadmine on kindluslik tunnetus, siis keegi saab teadmise sellelt, kelle jutt annab talle kindluse. Aga keegi ei saa kindlust sellest, et ta kuuleb inimest rääkimas; muidu peaks kõik, mida inimesele keegi ütleb, olema tema jaoks kindel. Kindlus saadakse aga ainult sellest, et kuuldakse tõde seestpoolt rääkivat, ja tõega peetakse nõu ka nendes asjades, mida kuuldakse inimeselt, et saada kindlus. Järelikult ei õpeta inimene, vaid tõde, mis räägib seestpoolt, mis on Jumal.
18. Peale selle, keegi ei õpi teise inimese jutust juurde seda, mida ta oleks enne seda juttu küsimise peale juttu küsimise peale nende asjade kohta, mida õpetaja esitab, sest ta õpiks õpetaja jutust ainult juhul, kui ta tunnetaks, et asi on nii, nagu õpetaja esitab. Järelikult üks inimene ei õpi teise jutust.
Barbara Lehtna
Elukäik
2013. aastast töötab vabakutselise lavastaja ja etenduskunstnikuna ning on loonud interdistsiplinaarseid lavastusi nii Eestis kui välismaal. 2021. aasta kevadel sai Hollandi ülikoolist ArtEZ University of the Arts magistrikraadi (eriala: Performance Practices). Täiendanud end residendina Palestiinas Orient Dance Theatre'is (2012), Tallinnas Kanuti Gildi SAALIS (koos koreograaf Catalina Insignaresega, 2016) ja Sõltumatu Tantsu Laval (2018–2019) ning Läti Gertrudes Ielas Teatris (2020). 2017. aastal töötas Lätis Nomadic Art Schooli teatrifestival Homo Novus.
Leo Orgussaar
Elukäik
Orgussaar nimetati õppejaoskonna ülema kohusetäitjaks ning õppejaoskonna likvideerimisel 1. augustist 1920 (seoses lennuroodu formeerimisega) lennuroodu vanemohvitseriks-instruktoriks. 1. novembrist 1920 vabastati instruktori kohustest ning määrati merelennusalga lenduriks. 15. augustil 1921 läks reservi.
De veritate
Artikkel 1.
Aga vastu.
Barbara Lehtna
Elukäik
Ta on teinud koostööd selliste Eesti lavastajate, tantsukunstnike ja teatritegijatega nagu Sveta Grigorjeva, Jim Ashilevi ja Johan Elm. On teinud koostööd ka välismaiste lavastajate ja koreograafidega nagu Doris Uhlich, Julian Hetzel ja Catalina Insignares.
Leo Orgussaar
Elukäik
Tegutses seejärel ärimehena. Õppis aastail 1923–1924 Tartu Ülikoolis kaubandust. 1930. aastast oli uuesti arvel lennuväe reservis, 1931. aastal viibis Lennubaasis kordusõppustel. 1938. aastal oli Eesti Vabariigi esindajana komandeeritud Inglismaale, Hispaania kodusõjas rahvusvahelise mittevahelesegamise komitee käsutusse, kus pidi kontrollima sadamais Hispaaniasse suunduvatele laevadele kehtestatud relvaveo keelu täitmist.
Barbara Lehtna
Liikmesus
2016. aastast on ta Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu ja Lavavõitluse Liidu liige. 2019. aastast Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige.
2019 Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige
Leo Orgussaar
Elukäik
Orgussaar arreteeriti NKVD poolt juuniküüditamise käigus 14. juunil 1941 Tallinnas. Ta suri Sevurallagi Turinski vangilaagris.
Barbara Lehtna
Liikmesus
2016 Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu liige
De veritate
Artikkel 1.
1. On see, mida öeldakse 2. kirjas Timoteosele (1:11): mille kuulutajaks ... ning õpetajaks mind on seatud. Järelikult inimene saab olla õpetaja ja teda saab nimetada õpetajaks.
Servaefekt
Servaefekt (inglise keeles edge effect) on ökosüsteemi servaalal ehk ökotonil või oleluskeskkondade piirialadel avalduv elupaiga mitmekesistumine ja liigirikkuse suurenemine. Servaefekti tingib nii keskkonnatingimuste erinevus koosluse ääreala (serva) ja siseosa vahel kui ka üksteisega piirnevate alade koosluste kooseksisteerimine.pisi|Joonis ökotoni moodustumisest
Barbara Lehtna
Liikmesus
2016 Eesti Lavavõitluse Liidu liige
De veritate
Artikkel 1.
2. Peale selle, 2Tm 3:14: Aga sina püsi selles, mida sa oled õppinud ja usaldanud. Gloss: "minult kui tõeliselt õpetajalt''; ja nõnda sama eespool.
3. Peale selle, Mt 23:8, 9 öeldakse korraga: üks on teie Õpetaja ning üks on teie Isa. Aga see, et Jumal on kõikide isa, ei välista, et inimest saab tõeselt isaks nimetada. Järelikult ei välista see, et inimest saab tõeselt õpetajaks nimetada.
4. Peale selle, kirjakoha Rm 10:15 (Kui kaunid on jne) kohta ütleb gloss: "need on jalad, mis Kirikut valgustavad". Jutt on aga apostlitest. Järelikult, kuna valgustamine on õpetaja tegevus, siis tundub, et inimesed saavad õpetada.
Servaefekt
Servaefekti tüübid
Servaefekti tüüpe võib eristada ka servaalal leiduvate liikide alusel:
De veritate
Artikkel 1.
5. Peale selle, nagu öeldakse [Aristotelese] teoses "Meteorologica"', on iga asi täiuslik siis, kui ta suudab tekitada endasarnast. Aga teadmine on täiuslik tunnetus. Järelikult inimene, kellel on teadmine, saab teist inimest õpetada.
6. Peale selle, Augustinus ütleb raamatus manilaste vastu, et nii nagu maa, mida enne pattu niisutas allikas, vajab pärast pattu pilvedest sadavat vihma, nii ka inimese vaimu, mida tähistab maa, niisutas enne pattu tõe allikas, pärast pattu vajab see aga teiste inimeste õpetust nagu pilvedest sadavat vihma. Järelikult vähemalt pärast pattu õpetab inimest inimene.
Servaefekt
Bioloogiline mitmekesisus
Mitmed keskkonnategurid võimaldavad teatud taime- ja loomaliikidel elada ökotonides. Tavalisemad piirialasid asustavad taimed taluvad varju ja kuivemaid tingimusi, näiteks erinevad puhmad ja põõsad. Loomadest võib ökoton olla sobiv elupaik neile, kes vajavad kahte või enamat elupaigatüüpi (nt põder, punarind). On nii liike, kes kasutavad servasid läbirändel, kui ka neid, kes elavad neis paikselt. Suuremates elupaikades on ka suurem bioloogiline mitmekesisus. Hinnates mitmekesisust serva tüübi järgi, on elustik rikkalikum rohkem liigestatud servaga aladel.
De veritate
Artikkel 1.
Sest ühed on öelnud, et kõik tajutavad vormid on väliselt toimijalt, mis on lahutatud substants või vorm, mida nimetatakse vormide andjaks või aktiivseks intellektiks, ning et kõik alamad looduslikud toimijad on ainult otsekui ainult mateeria ettevalmistajad vormi vastuvõtmiseks. Samamoodi ütleb ka Avicenna oma "Metafüüsikas", et õilsa harjumuse põhjus ei ole meie tegu, vaid tegu ainult ohjeldab selle harjumuse vastandit ja kohandab selleks harjumuseks, et see tuleks inimese hingi täiusele viivast substantsist, mis on aktiivne intellekt või sellega täiesti sarnane substants.
Ricciardo ja Zoraide
Rollide esmaesitajad
-         Giovanni Davide (Ricciardo)
Dagmar Mattiisen
2004. aastal kaitses Mattiisen Akadeemias Nord magistrikraadi väitekirjaga "Eesti totaalkaitsesüsteemi tsiviilaspekt" (juhendaja Raivo Palmaru).
De veritate
Artikkel 1.
Samamoodi väidavad nad, et teadmise meis tekitab üksnes lahutatud toimija; sellepärast väidab Avicenna teoses looduslikest asjadest, et inteligiiblid vormid voolavad meie vaimu aktiivsest intellektist.
Teised aga on olnud vastupidisel arvamusel, et kõik need kätkevad asjades ja nende põhjus ei ole väline, vaid nad ainult ilmnevad välise teo läbi. Sest mõned on väitnud, et kõik looduslikud vormid on tegelikkuses mateerias peidus ning et looduslik toimija ei tee midagi muud kui tõmbab need peidusolust ilmnevolusse. Samamoodi on mõned ka väitnud, et kõik vooruste harjumused kätkevad meis loomuse poolest;  ja tegude harjutamisega kõrvaldatakse takistused, mis eelnimetatud harjumusi otsekui peitsid, nii nagu viilimisega kõrvaldatakse rooste, et ilmneks raua sära. Samamoodi on mõned öelnud, et hingega on kaasa loodud kõikide asjade teadmine ning niisuguse õpetamise ja niisuguste teadmise väliste abidega ei tehta midagi muud kui viiakse hing nende asjade mäletamise või silmaspidamiseni, mida ta enne teadis; sellepärast nad ütlevad, et juurdeõppimine ei ole midagi muud kui meenutamine.
Aga mõlemad need arvamused on ilma põhjendita. Sest esimene arvamus välistab lähipõhjused, pannes kõik madalamates asjades tekkivad tagajärjed ainult esmapõhjuste arvele, milles ta eemaldub universumi korrast, mis koosneb põhjuste järjestusest ja seosest, sest esmapõhjus ei anna oma headuse eminentsusest teistele asjadele, mitte ainult seda, et need on, vaid ka selle, et need on põhjused. Ka teine arvamus satub peaaegu samasse raskusesse: kuna takistuse kõrvaldaja on üksnes aktsidentaalselt liikumapanev, nagu öeldakse [Aristotelese] füüsikas, siis kui alamad toimijad ei tee midagi muud kui toovad peidusolust ilmnevolusse, kõrvaldades takistusi, mis peitsid vooruste ja teadmiste vorme ja harjumusi, siis järeldub, et kõik alamad toimijad toimivad üksnes aktsidentaalselt.
Ricciardo ja Zoraide
Rollide esmaesitajad
-         Isabella Colbran (Zoraide)
Servaefekt
Bioloogiline mitmekesisus
Kahjuliku servaefekti korral võib mitmekesisus hoopis langeda ja algne ökosüsteem võib kahjustuda. Seda tingivad nii abiootilised kui ka biootilised tegurid. Näiteks haritava põlluga külgnevasse metsa võib sattuda suures koguses väetist, mis muudab sealseid elutingimusi.
Ricciardo ja Zoraide
Rollide esmaesitajad
-         Giuseppe Ciccamarra (Ernesto)
-         Maria Manzi (Fatima)
Servaefekt
Bioloogiline mitmekesisus
Tegurid, mis servasid mõjutavad:
Kimalased
Servaalade olemasolu on oluline näiteks kimalaste säilimise seisukohalt. Eesti kimalaste elupaiku uurides selgus, et suurem liikide ja isendite arvukus esines eelkõige metsaga piirnevatel põllu servadel. Eeldatavasti on metsades kimalaste jaoks rohkem pesapaiku ja sealne mikrokliima on sobivam (soojem ja tuulevaiksem). Samas oli lageda alaga külgnevatel põlluservadel kimalaste arvukus väiksem. Mida laiemad olid põlluservad, seda rohkem leidus kimalasi. Kimalaste jaoks on eriti oluline servaalade säilimine just metsaga külgnevatel põldudel. Toodi välja, et kimalaste säilimiseks tuleks põldude servaalasid laiendada.
Amazonase vihmamets
Amazonase piirkonnale avaldavad suurt mõju põlengud, mis muudavad sealseid kooslusi ja metsi. Amazonase metsafragmentide uuringutes on ilmnenud mikroklimaatilised mõjud, mis ulatuvad kuni 100 meetri kaugusele metsafragmendi sisemusse. Mida väiksemad on fragmendid, seda tundlikumad on need näiteks põllumaadest alguse saavatele tulekahjudele. Metsatulekahjud on sagedasemad servade läheduses, kuna seal on rohkem valgust, mistõttu on ala kuivem ja taimede kasv aeglasem. Kuiv biomass loob soodsad tingimused tulekahjude kiireks levikuks. Temperatuuri, niiskuse ja valguse muutused soodustavad mittemetsaliikide, sealhulgas invasiivsete liikide sissetungi. Selle tagajärjeks on see, et metsas väheneb elurikkus sõltuvalt fragmendi suurusest ja kujust, selle isoleeritusest teistest metsaaladest ja metsamaatriksist.
Ricciardo ja Zoraide
Rollide esmaesitajad
-         Gaetano Chizzola (Zamorre)
Dagmar Mattiisen
Aastatel 1992–2005 oli Dagmar Mattiisen Naiskodukaitse esinaine.
Ricciardo ja Zoraide
Rollide esmaesitajad
Dirigeeris Nicola Festa
Ajalugu
Rossini viies Napoli teatrile komponeeritud ooper, mille komponeerimisega ta alustas 1818. aasta kevadel Pesaros, kus tegeles La gazza ladra lavaletoomisega. Siis aga katkestas haigus töö ning ka vajadus komponeerida Bologna teatrile Adina. Augusti lõpus 1818 naasis Rossini Napolisse, kus impressaario Domenico Barbaia teatas, et veel komponeerimata ooperi esiettekanne on planeeritud 27. novembriks. Aega nappis ning määratud esietenduse päeval toimus alles esimene proov. Siis jäi ka primadonna Isabella Colbran haigeks. Esietendus lükkus nädala võrra edasi ja jõudis publiku ette praktiliselt ilma proovideta. Sellele vaatamata oli 3. detsembri esiettekanne väga edukas. Kriitikud ülistasid teost ning määratlesid Rossini Itaalia ooperi kuulsamate heliloojate hulka.
Ooper levis kiiresti paljudesse Itaalia teatritesse ning Lissaboni, Viini, Stuttgarti, Budapesti, Barcelonasse, Monacosse, Madridi, Dresdenisse, Münchenisse, Grazi, Londonisse ja Pariisi. 1822. aastal esitati Viinis ooperi ühevaatuselist versiooni, mille etenduse järel kogunes maja ette, kus Rossini pere õhtustas, suur rahvahulk ning andis seal öösel kell kaks improviseeritud kontserdi Rossini aariatest kuni politsei rahva laiali ajas. 1823. aastal esitati seda Lwówis. Püsis veerand sajandit teatrite mängukavas, kuid pärast 1846. aasta sügisel Milano La Scalas ettekandmist vajus 100 aastaks unustusse.
Taasesitati 1946. aastal La Scalas, kuid suurema tähelepanu pälvis alles pärast 1990. aastal Pesaros Rossini festivalil esitamist. Pesaros esitati veel 1996. ja 2018. aastal ning 2013 Wildbladi Rossini festivalil.
Ooperit on helisalvestatud 1990., 1995. (Opera Rara stuudiosalvestus), 2013., 2018. ja 2019. aastal.
Rollid
-         Ricciardo (tenor), kristlik paladiini rüütel, armunud Zoraidesse
-         Zoraide (sopran), Ircano tütar, armunud Ricciardosse
-         Agorante (tenor). Nuubia kuningas, ihaldab Zoraidet
Dagmar Mattiisen
2005–2007 kuulus Mattiisen Isamaa ja Res Publica Liitu, 2007–2011 Erakonda Eestimaa Rohelised. Kui ta astus Eestimaa Rohelistesse, ei olnud IRL veel tema lahkumisavaldust äriregistrile edastanud, seetõttu nimetas Äripäev teda 2007. aasta mais ilmunud topeltparteilaste loetelus.
Riigikogu valimistel 4. märtsil 2007 kogus ta Tartu ja Jõgeva maakonnas 916 häält.
Ricciardo ja Zoraide
Rollid
-         Ernesto (tenor), Ricciardo sõber, kristliku leeri suursaadik
-         Ircano (bass), Nuubia prints
Dagmar Mattiisen
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas Tartu ja Jõgeva maakonnas. Ta sai 27 valija hääle.
De veritate
Artikkel 1.
Peab siiski teadma, et looduslikes asjades on miski võimalikkuses eelnevalt olemas kaheti. Ühel moel aktiivses täielikus võimalikkuses, nimelt kui seesmine printsiip küllaldaselt suudab täiuslikku tegelikkusse viia, nasgu on näha tervekssaamise puhul: sest looduslik vägi, mis on haiges, viib ta terviseni. Teisel moel passiivses võimalikkuses, kui nimelt seesmine printsiip ei ole küllaldane tegelikkusse viimiseks, nagu on näha, kui õhust saab tuli, sest seda ei saaks juhtuda mingi õhus olemasoleva väe toimel.
Nii et kui miski on eelnevalt olemas aktiivses täielikus võimalikkuses, siis väline toimija toimib ainult seesmist toimijat aidates ning varustades teda sellega, mille abil ta saab minna tegelikkusse, nii nagu arst on abiline loodusele, mis peamisena toimib, tugevdades loodust ja määrates ravimeid, mida loodus kasutab tervekssaamise vahenditena. Kui aga miski on eelnevalt olemas ainult passiivses võimalikkuses, siis viib võimalikkusest tegelikkusse peamiselt väline toimija, nii nagu tuli teeb õhust, mis on võimalikkuses tuli, tegelikkuses tule.
Teadmine ei ole järelikult juurdeõppijas eelnevalt olemas mitte puhtpassiivses, vaid aktiivses võimalikkuses, muidu ei saaks inimene teadmist ise omandada. Järelikult nii nagu keegi saab terveks kahel viisil: ühel viisil ainult tänu looduse toimimimisele, teisel viisil looduse toimel ravimi abiga, nii on kaks teadmise omandamise viisi: üks, kui loomulik mõistus ise jõuab tundmatute asjade tunnetamuseni, ja seda viisi nimetatakse avastamiseks, teine, kui loomulikku mõistust aitab miski väline, ja seda viisi nimetatakse õpetamiseks.
Nende asjade puhul aga, mis tekkivad loodusest ja kunstist, toimib kunst samal viisil ja samade vahenditega nagu looduski. Sest nii nagu loodus teeb selle, kes kannatab külma käes, terveks, teda sooojendades, teeb ka arst; sellepärast kunsti nimetataksegi looduse jäljendamiseks. Ja samamoodi toimub ka teadmise omandamise puhul, sest samal viisil viib õpetaja teise inimese tundmatute asjade teadmiseni, nagu keegi avastades viib iseennast tundmatu asja tunnetamiseni.
Tundmatu asja tunnetamiseni avastades jõudva mõistuse protseduur on see, et ta rakendab määratletud mateeriatele iseenesest teada olevaid üldisi printsiipe, ja sealt jõuab mingite üksikute järeldusteni, ja nendest teisteni; nii et selle järgi öeldakse, et üks õpetab teist, et ta esitab selle mõttekäigu, mille ta eneses loomuliku mõistusega läbi teeb, märkide abil teisele ja nõnda jõuab õpilase loomulik mõistus niisuguse talle esitatu abil otsekui mingite vahendite abil tundmatute asjade tunnetamiseni. Niisiis nii nagu öeldakse, et arst põhjustab haigel tervise looduse toimimise läbi, öeldakse ka, et inimene põhjustab teisel inimesel teadmise tema loomuliku mõistuse toimimise läbi, ja see ongi õpetamine; sellepärast öeldaksegi, et üks inimene õpetab teist ning et ta on õpetaja. Ja sellepärast ütlebki filosoof [Aristoteles] "Teises analüütikas", et tõestus on teadma panev süllogism.
Kui aga keegi esitab kellelegi asju, mida iseenesest teada olevate printsiipide seas ei ole või ei ole seal ilmselt, siis ta ei tekita tal teadmist, vaid võib-olla arvamuse või usu, kuigi ka selle kuidagi põhjustava kaasasündinud printsiibid. Sest nendest iseenesest teada olevatest printsiipidest ta taipab, et seda, mis neist paratamatult järeldub, tuleb kindlusega aktsepteerida, see aga, mis on nendega vastuolus, tuleb täielikult tagasi lükata, teistega aga võib nõustuda või mitte nõustuda. Aga niisugune mõistuse valgus, milles niisugused printsiibid on meile teada, on meile Jumalast sisse pandud, otsekui mitteloodud tõe sarnasus, mis meis on tekkinud. Sellepärast, kuna igasugune inimlik õpetamine saab olla mõjus ainult tänu sellele valgusele, siis on kindel, et ainult Jumal õpetab seetpoolt ja peamisena, ometi aga öeldakse õigesti, et inimene eelnimetatud viisil nii teeb terveks kui ka õpetab.
Ricciardo ja Zoraide
Rollid
-         Zomira (kontraalt), Agorante naine
-         Fatima (metsosopran), Zoraide usaldusisik
-         Elmira (metsosopran), Zomira usaldusisik
Kultuuriantropoloogide loend
''Siin on loetletud sotsiaal- ja kultuuriantropolooge.
Ricciardo ja Zoraide
Süžee
Tegevus käsitleb sündmusi Dongalas, Nuubia kuningriigis ristisõdade ajal. Nuubia türanlik kuningas Agorante armastab platooniliselt ühe osa Nuubia regiooni üle võimu saanud Aasiast pärit printsi Ircano tütar Zoraidet. Zoraide omakorda on armunud kristlikusse rüütlisse Ricciardosse ja leiab noormehelt vastuarmastust. Agorante võimukas naine Zomira on Zoraide rivaal. Tema intriigide tõttu sattub Zoraide vanglasse. Zomira pakub Zoraidele silmakirjalikult oma abi vanglast vabanemiseks, kuid soovib vastutasuks, et Zoraide lahkuks Dongalast. Ka Ricciardo on võetud vahi alla, kuid tal õnnestub koos Zoraidega põgeneda. Nad püütakse kinni ja mõistetakse surma. Agorante on saanud jagu ka Ircanost ning võtnud temagi vahi alla. Zoraide pöördub abipalvega anda vangidele armu Agorante poole, kuid tolle mõõt on täis. Esimesena lubab ta hukata Ricciardo ja siis Ircano. Zoraidel ei jää muud üle, kui nõustuda abielluma Agorantega, kuid teatab mehele, et süda ei saa kunagi talle kuuluma. See vihastab Agorantet ja ta mõistab esimesena hukatavaks Zoraide. Sel hetkel selgub, et kristlased on Ricciardo sõbra Ernesto juhtimisel Dongala kindluse ümber piiranud. Vangid vabastatakse. Ricciardo annab Agorantele andeks ja abiellub Zoraidega. Vaid Zomira peab tunnistama, et tema intriigid pöördusid ta enda vastu.
Muusikalood
-         Agorante aaria „Minacci pur: disprezzo"
-         Zoraide, Agorante ja Zomira tertsett „Cruda sorte”
-         Koor „Sì, con quel serto istesso"
-         Koor ”Quai grida!"
-         Zomira ja Zoraide duett „Invan tu fingi, ingrata"
-         Agorante, Zoraide ja Zomira tertsett „Giusto Cielo, in lor punisci"
-         Koor „Tutto è in calma?"
-         Ricciardo ja Ernesto duett „S'ella mi è ognor fedele"
-         Koor „Se al valore compenso promesso"
-         Ansambel „Cessi omai quel tuo rigore"
-         Ansambel „Oppressa, smarrita"
-         Agorante ja Ricciardo duett „Donala a questo core"
-         Zoraide ja Ricciardo duett „Ricciardo!... che veggo?"
-         Icano, Agorante, Zoraide ja Riccardo kvartett „Contro cento e cento prodi"
-         Sõdalaste koor „Non valgono querele"
-         Koor „Incognito audace"
-         Zomira lähikondlaste koor „Fra' lacci già sono"
-         Koor „Qual giorno, aimè! D'orror!"
-         Zoraide aaria „Salvami il padre almeno"
Kulm bei Weiz
thumb|Pühamu Kulmis
Kulm bei Weiz oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Pischelsdorf am Kulmi valla osa.
Eedo
Eedo on eesti mehenimi.
Selle nimega on seotud nimi Eduard.
Nime Eedo nimepäev on 18. märts.
2016. aasta 1. jaanuaril kandis nime Eedo 13 meest (populaarsuselt 1755. mehenimi).
Kõiv akna all
"Kõiv akna all" on 1952 Rootsis Lundis ilmunud Raimond Kolgi teine luulekogu. Luulekogu kirjastas Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Enamik luulekogu luuletusi on võrukeelsed.
Joel Simon Krapifsky
Joel Simon Krapifsky (alias Joe Lepmann; 20. märts 1894 Hämeenlinna – surma aeg ja koht teadmata) oli juudi päritolu Soome sõjaväelane.
Ta on tuntud Jüri Vilmsi surma asjaolude väljaselgitamiseks korraldatud juurdluse tunnistajana.
Enda väitel teenis ta esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus kuni staabikapteni auastmeni ning teda autasustati Georgi, Anna ja Stanislavi aumärkidega.
Tegelikult esineb ta 1915. aastal elamisloaga juutide nimekirjas Haim Simon Krapifski nime all müügiabilisena Hämeenlinnas (tegeliku elukohaga Helsingis). Aleksander Simoni mälestuste järgi teenis Krapifsky temale alluva kindlusrügemendi rätsepatöökojas juurdelõikajana,, millest Krapifsky palus hilisemal kohtumisel vaikida. Ta olevat veel teeninud Joe Lepmanni nime all mereväe vastuluures, osalenud Soome vabadussõjas pataljoniülema asetäitjana osalenud Helsingi punaste peakorteri vallutamisel ja hävitanud käsigranaadiga punaste soomusauto. Selle eest sai ta II klassi Vabadusmedali ja Helsingi vallutamise mälestusmedali, enda väitel 3. ja 4. klassi Vabadusristi.
1918. aastal töötas Krapifsky Joe Lepmanni nime all peastaabis tõlgi ja ülekuulajana [enda väitel uurimisosakonna ülema ja I salajase osakonna (luureosakonna) ülemana], vallandati ebaaususe ja altkäemaksu võtmise tõttu. Seejärel teatas ta Aleksander Simonile, et vaenlased ajavad teda taga ja viimane toimetas ta Eestisse, kus ta Andres Larka loal Eesti sõjaväkke astus.
Krapifsky teenis Scouts-Rügemendis kapteni auastmes ratsakomando ja reservpataljoni ülemana, sõjategevuses ei osalenud ja viibis Tallinnas. Rügemendiülem Henry Reissar hakkas kahtlema, kas tegemist on ikka ohvitseriga, kuna Krapifskyl ei olnud peale enda ja Simoni suuliste andmete selle kohta mingit dokumenti. 13. augustil 1919 alustatud juurdluse alusel süüdistati teda ametivolituste ületamises, aukraadi hankimises võltsitud dokumendiga ja tema valdusse usaldatud riigivara näppamises. 12. augustil anti arreteerimiskäsk, Krapifsky põgenes Soome. Seal teatas ta, et on ülendatud Johan Laidoneri poolt majoriks, ja asus taotlema Soome kodakondsust, mille sai 1921. aastal. 1920. aastal astus ta luteri usku. 1960. aastail nimetas ta end koloneliks.
Poliitilise keskpolitsei ülema Esko Riekki hinnangul tegi ta raha eest mida tahes ning valetas nii kommunistidele kui ka soomlastele, kuis jõudis; ta töötas poliitilises keskpolitseis, oli ühenduses Nõukogude Vene, Poola, Prantsusmaa, USA ja Vene valgetega.
Jüri Vilmsi surma asjaolusid uuriva, end agronoomiks ja leitnandiks nimetava Peeter Matzi kirjavahetuses esineb ta eri nimede all (M.X., M.X.105, major Joel), jätmaks muljet, nagu oleks tegu erinevate inimestega, kes üksteist ei tunne. Kirjades selgitas Krapifsky, et Soomes valitseva Saksa orientatsiooni tõttu võidakse tal pea maha võtta, kui asi avalikuks tuleb, seepärast tuli sidepidamisel kasutada keerulisi ja salajasi teid. Tõe väljaselgitamise huvides pidasid Mats, Krapifsky ja Aleksander Belostostsky (teine Matzi tunnistaja) Eesti riigi kulul ühiseid lõunasööke. Ei Eesti ega Soome ametivõimud ei teadnud, kes nende nimede taga peitub.
31. mail 1922 käis Eesti saatkonnas Helsingis major S. Joel, kes väitis, et Peeter Matzile antud riiklikku toetust (50 000 Soome marka), mille kättesaamise kohta ta kviitungi oli andnud, pole ta tegelikult Matzilt kätte saanud, järelikult peaks Eesti riik ka temale 50 000 marka andma. Veel tahtis ta saada ravikulude katteks 25 000 marka (Jüri Vilmsi haua avamise päeval olevat üks sakslane teda tulistanud ja öelnud, et see on Vilmsi eest), 9500 marka tema toimetatud salakaubaveo juurdluse eest ja 59 000 marka Vilmsi hukkamise foto originaali eest. Pole teada, kas ta raha sai.
Tagasihoidliku, omakasupüüdmatu ja tõttarmastava hõimuvelle Joel Simon Krapifsky ja Aleksander Belostotsky tunnistused on peamiseks aluseks Jüri Vilmsi surma kohta levinud ametliku tõe tekkimisel ja võidulepääsemisel.
Clermont
Clermont võib tähenda järgmist:
Täpikpõrnikas
Täpikpõrnikas (Oxythyrea funesta) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Pseudoficimia
Pseudoficimia on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Pseudelaphe klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliigid :
Levila
Neid madusid võib kohata Mehhikos.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudoficimia frontalis seisuga 09.09.2014.
KalPa
pisi|Võistlusvorm pisi|KalPa mängijad meeskonna võitu tähistamas Kalevan Pallo (KalPa) on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Kuopios. See mängib Soome jäähokiliigas.
Klubi asutati 1929. aastal Sortavalas nime all Sortavalan Palloseura. Pärast seda, kui linn Venemaa koosseisu läks, kolis klubi Kuopiosse. Algselt klubi tegeldi põhiliselt jalgpalli, jääpalli ja Soome pesapalliga. Jäähokiga hakati praeguses klubis tegelema 1947. aastal.
Soome meistrivõistlustel on KalPa parimaks tulemuseks hõbemedal hooaegadel 1990–91 ja 2016-17. Soome tugevuselt teine liiga on võidetud kaks korda.
Klubi peab oma kodumänge Olvi Areenal.
Praegune koosseis
Seisuga märts 2021
Püssi paisjärv
Püssi paisjärv on järv Ida-Viru maakonnas Püssi linnas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 586 m.
Poola-Türgi sõda (1485–1503)
Poola-Türgi sõda (1485-1503) oli pikaajaline konflikt, pigem rida konflikte Poola Kuningriigi ja Osmanite riigi vahel. Konflikt kestis ametlikult 18 aastat, kuid selle aja jooksul katkestati sõjategevus mitmel korral, kuna sõdivate poolte vahel sõlmiti ajutisi lepinguid. Sõjas toetasid Poola Kuningriiki tema vasallid Masoovia hertsogkond ja Saksa Ordu riik, samuti Leedu suurvürstiriik. Osmanite riiki teisest küljest toetas Krimmi khaaniriik.
Suurema osa 15. sajandist oli Moldova vürstiriik Poola vasall, kuid samal ajal üritasid teised riigid, eelkõige Ungari kuningriik ja Osmanite riik koos Krimmi khaaniriigiga Moldovat allutada. Pärast Konstantinoopoli langemist (1453) suunasid türklased oma laienemise põhja poole, Doonau alamjooksule ja võimsa jõe taha, mis ohustas ka Poolat.
Sõja puhkemine
1485. aastal vallutasid Osmanid Musta mere sadamad Akkermani ja Kilija. See õõnestas Poola idakaubandust. Kuningas lubas abi, kutsudes pospolite ruszenie ja krooniarmee koos palgasõduritega. 1485. aasta novembris sisenesid Jan Polak Karnkowski juhitud poolakad Moldovasse, alistades mõned tatarlaste väed. Jan I ise valmistas 1487. aastal ette Osmanite-vastase rünnaku, kuid pidi neid plaane muutma ja saatis oma väed võitlema Osmanitega liidus olevate tatarlastega. 1487. aasta 8. septembril toimus Podoolias Kopystrzyni lahing, milles tatarlased lüüa said.
1489. aasta 23. märtsil sõlmiti Poola ja Osmanite sultani Bayezid II vahel kaheaastane vaherahu ja 1491. aasta 25. jaanuaril toimus Volõõnias Zasławi lahing, milles Poola väed hävitasid tatarlaste rüüsteretke.
1494. aastal alustas kuningas Jan sõjalisi ettevalmistusi uueks retkeks, vaatamata sama aasta 6. aprillil sõlmitud kolmeaastasele vaherahule. Moldova valitseja Ștefan cel Mare lubas poolakaid aidata kohe, kui nad Musta mere sadamatesse jõuavad. Poolal kulus ettevalmistuste lõpuleviimiseks kolm aastat. Nende armee koosnes Poola krooni vägedest, keda aitasid mitmed välismaised palgasõdurid, 400 Saksa ordurüütlit kõrgmeister Johann von Tieffeni juhtimisel ja 600-meheline üksus Masooviast. Kokku oli Poola armees u. 40 000 sõdurit, 200 kahurit.
Poola pospolite ruszenie üksused kogunesid 1497. aasta mais–juunis Podoolias ja sama aasta augusti alguses ületas armee Dnestri jõe, sisenedes Moldovasse. Moldova valitseja Ștefan cel Marele tulid poolakad üllatusena.
1497. aasta 24. septembril alustas Poola armee Suceava piiramist, mis ebaõnnestus ja 19. oktoobril hakkasid poolakad taganema. Nädal hiljem, 26. oktoobril said poolakad Cosmini metsa lahingus lüüa.
Poola rünnak ajendas Osmaneid ja tatarlasi Poola kagunurka tungima. See toimus 1498. aasta kevadel: pärast Dnestri ületamist rüüstasid sissetungijad Puna-Venet, vangistades tuhandeid inimesi ja jõudes Przeworskini. Sama aasta suvel tungisid tatarlased taas Poolasse, peamiselt Podooliasse ja Volõõniasse.
Vaherahu
1498. aasta 13. juulil sõlmis Jan I Ungari kuningriigiga lepingu, milles mõlemad pooled nõustusid tegema koostööd Osmanite vastu. 1499. aasta 15. augustil nõustus Ștefan cel Mare vaherahuga ja 1503. aasta 9. oktoobril sõlmis kuningas Aleksander I sultan Bayezid II-ga viieaastase rahulepingu.
Seeder (perekonnanimi)
Seeder on eesti ja norra perekonnanimi.
Eestis on perekonnanime Seeder pandud Uue-Põltsamaa mõisavallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal ja Erastvere mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Seeder uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Lirtse (1923. aastal Narvas ) ja Seermann (1938. aastal Kirbla vallas Läänemaal). Samas määrati Seedri-nimelistele isikuile nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks Tormilaid (1937. aastal Narvas). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Seeder Eestis 43 mehel ja 31 naisel.
Tuneesia jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Tuneesia jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Mustvee vald (Laiuse kihelkond)
Mustvee vald (saksa keeles Tschorna) oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1921 ja siis moodustati selle valla baasil Mustvee alev (hilisem Mustvee linn).
Andrei Mustonen
Andrei Mustonen (sündinud 3. veebruaril 1984 Pärnus) on Eesti jalgrattur.
2005. ja 2006. aastal sai ta Eesti meistrivõistlustel maanteesõidus kolmanda koha.
Pischelsdorf in der Steiermark
thumb|
Pischelsdorf in der Steiermark oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. 2015. aastast on see Pischelsdorf am Kulmi valla osa.
Talude kruntimine
Talude kruntimine (lühemalt: kruntimine; ka kruntiajamine) on nähtus, kus talude hajali tükid ja küla ühiskasutuses olevad alad jaotatakse ümber terviklikeks kruntideks talude ümber.
Ave (eesnimi)
Ave on naisenimi.
Talude kruntimine
Eestis algas talude kruntimine 19. sajandi II veerandil ja laiaulatuslikuks muutus see pärast 1849. ja 1856. aasta talurahvaseadusi.
Ave (eesnimi)
Ave tähendab ladina keeles tervitust ühele inimesele.
Eestis levinud kalendrites on selle nime kandjate nimepäev 31. juulil.
1995. aasta seisuga oli selle nime kandjaid Eestis 1552. 21. mai 2012 seisuga elas Eestis 1540 Ave-nimelist inimest.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ave 1530 naisel. Ave on Eestis populaarsuselt 119. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ave vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 31,85 ning Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,38. Ave oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 42).
Colton Haynes
pisi Colton Lee Haynes (sündinud 13. juulil 1988) on Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja laulja. Ta on tuntud tänu oma rollile Jackson Whittemore'ina MTV üleloomulikus seriaalis "Teen Wolf" ja Roy Harper / Arsenal CW superkangelane telesarjas "Arrow".
Isiklik elu
Haynes on kogu oma elu jooksul ärevusega võidelnud tema "salajase gei mineviku" pärast. Olemata veel valmis oma seksuaalsest sättumusest avalikult rääkima, läks ta kolmeks kuuks ravile, et oma ärevusprobleemidega toime tulla. Hiljem, 2016. aasta mais avaldas ta meelelahutusnädala intervjuus avalikult, et on gei.
Haynes ja tuntud lilleseadja Jeff Leatham kihlusid 11. märtsil 2017 ning abiellusid 27. oktoobril 2017. 2017. aasta novembris nomineeriti Haynes Out ajakirjale "OUT100", tunnustamaks tema avalikku välja tulemist, tema "eneseteostust" ja tema professionaalset tööd.
Haynesi ema Dana suri tsirroosi tagajärjel 2018. aasta märtsis. 2018. aasta mais esitas Haynes abielulahutuse Leathamiga, kuid paar astus uuesti suhtesse enne nende esimest pulma-aastapäeva.
Karjäär
Haynes alustas oma karjääri modellina New Yorgis 15-aastaselt. Hiljem ilmus ta Abercrombie & Fitchi jaoks Bruce Weberi fotosessioonil. Hiljem alustas Haynes modellindusega Kira Plastinina, J. C. Penney ja Ralph Laureni kampaaniates. 2008. aastal jätkas Haynes modellindust sellistes kampaaniates nagu Verizon ja ilmus ka mitmetes ajakirja toimetustes, nagu näiteks Teen Vogue ja Arena.
Haynes mängis Jackson Whittemore'i rolli 2011. aasta MTV seerias "Teen Wolf", mis põhineb 1985. aasta sama nimega filmil. 2012. aasta oktoobris avaldas Haynes, et ta lahkub seriaalist peale kaht hooaega, märkides, et "ma olen kurb, et see peatükk on lõppenud, kuid rõõmus uue alguse pärast." Alates 2012. aastast oli ta liige CW-i Arrow'is, mängides Roy Harperit. Haynes lahkus seeriaalist kolmanda hooaja lõpus, kuid tegi üllatus naasmise neljandas episoodis.
Haynesi esimene tiitritesse jõudnud roll mängufilmis oli 2015. aasta filmis "San Andreas".
Rahvusvahelistes rahuoperatsioonides osalenute medal
pisi|Lindi värvid (puudu on lindil rippuv medal) Rahvusvahelistes rahuoperatsioonides osalenute medal on Eesti kaitseministri välja antav medal Eesti kaitseväelastele ja reservväelastele, kes on osalenud rahvusvahelistel rahutagamismissioonidel (alates 1995).
2001 anti medal 464 inimesele.
Uhka
Uhka on Põltsamaa Kultuurikeskuse naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1972. aastal õpetajate rühmana.
Juhendajad
Esimene juhendaja oli Helbe Pung. 2001–2011 juhendas rühma Kaja Kivi, 2011. aastast Piret Pruus.
Proovid ja esinemised
Uhka on tantsinud tantsupidudel, külasimmanitel ja juubelisünnipäevadel. Rühmas tantsib 14 naist.
Rühma proovid toimuvad kaks korda nädalas, vajadusel ka sagedamini. Repertuaaris domineerivad folkloorsed ja stiliseeritud eesti rahvatantsud. Rühma liikmed kannavad peamiselt enda õmmeldud valgeid Põltsamaa kihelkonna rahvariideid.
Eerik
Eerik on eesti mehenimi.
Baleaari tormilind
Baleaari tormilind (Puffinus mauretanicus) on tormilindlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Eerik
Selle nimega on seotud nimed Erik, Eero.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Eerik 395 mehel. Eerik oli populaarsuselt 305. mehenimi. Eerik oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Eerik vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,21.
Vaskpõrnikas
Vaskpõrnikas (Potosia cuprea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Julia Jentsch
Julia Jentsch (sündinud 2. veebruaril 1978 Berliinis) on Saksamaa näitleja.
Ta on võitnud kaks Euroopa filmiauhinda ja ühe Saksamaa filmiauhinna.
Vana Meie Mats
Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)
Robin Gibb
Robin Hugh Gibb (22. detsember 1949 – 20. mai 2012) oli Briti laulja, ansambli Bee Gees liige.
Alatskivi jõgi
Alatskivi jõgi on Peipsiääre vallas voolav 11,7 km pikkune jõgi, mis algab Savastvere lähedal soostuvast Mustjärvest Kuuse jõe või oja nime all ja suubub Peipsi järve.
Muusika valdkonna elukutsete loend
Siin on loetletud muusika valdkonna elukutseid.
B
bassist - basskitarrist
D
dirigent - diskor
F
fagotimängija - flötist
H
harfimängija - helilooja - helirežissöör - helitehnik - hääleseadja - häälestaja
I
illustraator
L
laulja - löökpillimängija
N
noodigraafik
O
oboemängija - organist - orkestrant
P
pianist - pillimees - pillimeister - produtsent
S
saksofonist - solist
T
tromboonimängija - trompetist - trummar - tšellist - tšembalist
Arkna paisjärv
Arkna paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Arkna külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1183 m. Järves on üks saar.
Päide järv
Päide järv (ka Päide paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Päide külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1145 m.
Office Assistant
Microsoft Office Assistant oli Microsofti kontoritarkvarapaketile mõeldud intelligentne kasutajaliides – animeeritud tegelane, kes vaatles kasutaja tegevusi ning vajaduse korral soovitas neile abivõtteid, kasutades Office'i abikeskust.
2000. aastal avastati Clippyst tagauks, mille kaudu sai võimalik ründaja lisada või kustutada faile ning võtta üle kogu operatsioonisüsteemi kontroll.
Vratnik
pisi|Vratnik Vratnik (kirillitsas Вратник) on Sarajevo üks vanimaid naabruskondasid.
Ratten
Ratten on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.
pisi|tühi|Vaade Rattenile
Ratten asub u. 25 km Weizist põhja pool Feistritzi ülemises orus.
Barbagia di Ollolai
pisi|Piirkonna asend Sardiinias
Barbagia di Ollolai (sardi keeles Barbàgia 'e Ollolài) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.
Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Fonni, Gavoi, Lodine, Mamoiada, Ollolai, Ovodda, Olzai, Teti ja Tiana. Barbagia di Ollolai piirneb Mandrolisai, Barigadu, Marghine, Barbagia di Nuoro ja Ogliastra piirkonnaga.
pisi|tühi|350px|Olzai
Žandov
Žandov (saksa keeles Sandau) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Žandov asub Ploučnice jõe ääres, Česká Lípast ligi 11 km lääneloodes.
Žandovit on esmamainitud 1273. aastal, linnaõigused sai 15. sajandil.
Windows RT
Windows RT (mitte segi ajada Windows Runtime'iga) on Windows 8 eriversioon, mis on ette nähtud mobiilseadmetele, näiteks tahvelarvutitele. pisi|Windows RT logo
Ülevaade
Windows RT on välja töötatud ARM-arvutiarhitektuuriga seadmete jaoks nii, et selle opsüsteemiga seade tarbiks võimalikult vähe energiat ja akut poleks vaja eriti tihti laadida. Windows RT-ga seadmed sisaldavad süsteemikiipe, tänu millele saab toota senisest väiksemate mõõtmetega riistvara. Windows RT sisaldab ka spetsiaalset puutetundlikku Microsoft Office 2013 versiooni. Windows RT on teiste Windowsi versioonidega võrreldes kõige optimeeritum mobiilseadmete operatsioonisüsteem.
Sillamäe alumine paisjärv
Sillamäe alumine paisjärv (ka Alumine paisjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Sillamäe linnas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1041 m.
Windows RT
Windows RT ja Windows 8 erinevused
Windows RT-l on Windows 8 ees ka eeliseid. Kõige suuremaks eeliseks võib pidada selle hinda. Seade, kuhu on installitud Windows RT, on märksa odavam Windows 8-ga seadmest. Teine suur eelis on Windows RT väike energiatarve. Mobiilsete seadmete puhul on aku kestvus väga oluline ja Windows RT juures on sellele suurt rõhku pandud.
Viited
Windows 8
Purpurpõrnikas
Purpurpõrnikas (Omaloplia ruricola) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Mereõigus
Mereõigus on õigusnormide kogum, mis sätestab eelkõige kaubandusliku meresõiduga seostuvad õigussuhted.
Mereõigus koosneb kahest osast:
(1) rahvusvaheline mereõigus (inglise Law of the Sea) on osa rahvusvahelisest avalikust õigusest kui süsteemist, vt ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS)  ;
(2) kaubandusliku meresõidu õigus (inglise Maritime Law) on osa riikide eraõigusest.
David Sanford
David H. Sanford (sündinud 13. detsembril 1937 Detroitis Michigani osariigis) on USA päritolu filosoof. Ta on tegelnud peamiselt põhjuslikkuse, järeldamise, uue induktsioonimõistatuse, ebamäärasuse ja osa mõistega.
Ta sai doktorikraadi 1966 Cornelli Ülikoolist. Ta õpetas 1963–1970 Dartmouth College'is ja 1970. aastast Duke'i Ülikoolis, 1978–2009 professorina. Praegu on ta Duke'i Ülikooli emeriitprofessor.
Taju esmased objektid
Artiklis "The Primary Objects of Perception" vaatleb Sanford meelte ja meelteobjektide vahelisi suhteid ja defineerib vahetu tajumise.