cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jean-Michel Basquiat
Kroon
Kroon on Basquiat' teostes korduv sümbol. Seda on tõlgendatud kunstniku võimete tõendina, tema püüdluste tähistajana ja viitena Charles I-le või Thorile. Basquiat' endine tüdruksõber Suzanne Mallouk väidab, et kroon on viide kunstniku lemmikjoonisfilmile "Väikesed Rascalid" ("The Little Rascals"), mille lõputiitrites näidati samuti krooni. Lisaks on arvatud, et kroon pärineb tolleaegsest grafitikultuurist, kus krooni motiivi kasutati, tähistamaks omavahelisi võimusuhteid. Näiteks joonistasid grafitikunstnikud ja -kirjutajad tavaliselt kolmetipulise krooni just nende teoste kõrvale, mis neile väga meeldisid. Vastavalt mõned kunstnikud n-ö krooniti kuningateks ja nemad joonistasid krooni ise oma tähise või nime kohale. Tihti olid eri rongiliinidel eri "kuningad". Kuninglikkus seostub ka džässikultuuriga, mis oli tihedasti esinev teema Basquiat' loomingus. 1920. aastatel mängisid muusikud tihti ööklubide uste ees ning võistlesid omavahel publikurohkuses. Kuningaks sai see muusik, keda kuulas tänaval rohkem inimesi. Tundubki, et kroon ei ole ühetähenduslik sümbol, vaid sõltuvalt kontekstist viitab Thorile, Charles I-le, joonisfilmidele, grafiti- või džässkultuurile ning peegeldab sotsiaalseid, ajaloolisi ja kunstipõhiseid hierarhiaid.
Koopia roll kunstis
Terve karjääri vältel kasutas Basquiat teostes ohtralt oma joonistuste koopiaid, mida ta kleepis lõuenditele. Näiteks teos "La Colomba" (1983) koosnebki kollaaži tehnikas paljundustest. Paljundusi aitas Basquiat'l lõuendile panna tema stuudioassistent Stephen Torton, kellelt kunstnik ootas juhuslikkust ja mõtlematust, et joonistuste koopiad poleks disaineri kombel läbimõeldult paigutatud. Pärast seda lõpetas Basquiat teose kriitide, akrüülide ja värvirulliga. Koopiate tegemine moodustas tema loomes nii olulise osa, et hilisemas karjääris ostis Basquiat endale värviprinteri. Basquiat' loomingust rääkides tulebki tihti rääkida ka kopeerimisest ja imiteerimisest, sest tema looming on jõuline ümbertöötlus varasemast (ja tihti klassikalisest) kunstist, mida ta isikupäraselt interpreteeris.
Muusika ja kunst
Paljudele Basquiat' kaasaegsetele olid muusika ja kunst lahutamatud. Isegi näitus "New York / New Wave" keskendus rohkem muusikale kui kunstile. Basquiat'd on tihedalt seostatud nii eri džässivormidega kui ka hiphopiga. Tema huvi ei olnud puhtalt temaatiline, vaid ta seostas ka oma kunstilist tehnikat džässiliku improvisatsiooniga. Ta kuulas töötamise ajal muusikat ja püüdis seda ka oma loomingus peegeldada. Sellele viitavad nii tekstilised kui ka pildilised osundused (näiteks muusikute figuurid, pillid, plaadid, silmad ja kõrvad). Basquiat' jaoks võis džäss olla ka vahend ja teema, mille abil tegeleda enda paiknemisega ning identiteedi otsimisega Euroopa, Aafrika ja Ameerika kultuuride põrkumiskohas (näiteks "Zydeco", 1984).
Joonis
Joonis on joonestamisel saadud graafiline kujutis. Tehniline joonis on eset (nt masinat, detaili, seadist) üheselt määrav dokument. Teadus- ja tehnikaalastes raamatutes ja artiklites nimetatakse joonisteks kõiki (harilikult nummerdatud) illustratsioone; nende hulgas võivad olla diagrammid, graafikud, skeemid, kaardid ja fotod.
Multifüüsika
Multifüüsika on füüsikalise modelleerimise valdkond, kus uuritakse samaaegseid füüsikalisi mõjusid mitmete mudelitega samaaegselt.
Samaaegselt on võimalik uurida näiteks välju lõplike elementide meetodiga ja mehaanilisi jõude mõne teise meetodiga. Modelleerimisel kasutatakse (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite numbrilist lahendamist arvutil (vt iteratsioonimeetod).
Tarkvaravahendid
Advanced Simulation Library, Elmer and MOOSE are examples of open source software packages for simulating multiphysics models. Abaqus, ADINA, Altair, ANSYS Multiphysics, Code_Aster, CFD-ACE+, CFD-FASTRAN, COMSOL Multiphysics, FEATool Multiphysics, FlexPDE, LS-DYNA, NEi Nastran, and OOFELIE on mõned näited simulatsioonipakettidest. Need paketid põhinevad peamiselt lõplike elementide meetodil.
Pîrîta
Elanike arv on 3400.
Aatemäe
Aatemäe on eesti perekonnanimi.
Värska Orienteerumisklubi Peko
Klubi asutati 6. novembril 1990. aastal. OK Peko esimene president on Toivo Toomas. Alates 1994. aastast on klubi president Raul Kudre.
Klubi nimi pärineb seto kultuuripärandist, setode viljakusjumalalt Pekolt.
Alates 1991. aastast korraldab OK Peko iga-aastast rahvusvahelist orienteerumisvõistlust Peko Kevad. 2012. aastal korraldas OK Peko maailma karikavõistluste etapid rattaorienteerumises.
Sant, Lombakas ja Pärispime
Sant (samuti rümp), Lombakas ja Pärispime on soome loitsudes esinevad kolm kurja venda. Need inimeste kahjuks nõiatempe tegevad halvad vennad on Põhjala perenaise Louhi (samuti tuntud kui Loviatari, Louheatari ja Lovetari) kolm poega. Nende ema viljastub tuulest või vahekorrast merekoletise Iku-Turso või  kurivaimuga ning sünnitab kokku  üheksa poega.
Mõningate torkesõnade ehk nõianooli leevendavate loitsude kohaselt Sant, Lombakas ja Pärispime on süüdi kolmest nähtamatust noolest ühe laskmises maaemasse, kes oli sellest hoobist lõhki minna. Maailma müütilise algaja lõpuks maha raiutud suure tamme merre heidetud  laastudest tehtud nooled kas vooliti seppade töökojas  kurivaimu või vendade enda poolt ning need lasti lendu suunda valimatta:
Teine nool lasti taevalakke, mis oli sellest hoobist alla kukkuda. Ükski nendest kahest noolest ei tulnud tagasi. Keegi ei jäänud neid taga igatsema. Alles kolmas ja kõige vihasem nool, mis lasti raudse ja kaljuse mäe suunas, põrkas selle pinnalt tagasi ja tabas juhuslikult inimest. Sellest ajast alates maailmas lendab nooli, mis aeg-ajalt tapavad inimesi või põhjustavad nende haigestumisi. (vt Torke ja surma sünd)
2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused
2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused olid 17. korvpalli maailmameistrivõistlused, mis toimusid 30. augustist 14. septembrini Hispaanias. Maailmameistriks tuli USA, kes alistas finaalis Serbia.
USA korvpallikoondis kvalifitseerus võiduga otse 2016. aasta suveolümpiamängudele.
Võistlustel osales 24 võistkonda. Esimest korda osalesid Soome ja Ukraina.
Laansoo
Laansoo on eesti perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laansoo 248 inimesel: 111 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laansoo meeste puhul 706. kohal ja naiste puhul 602. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laansoo vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,94. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,33 inimest.
Vööttomploomad
Vööttomploomad (Orthonectida) on lihtsa ehitusega hulkraksed parasiitsed mereussid. Tänapäeval teatakse üle 20 liigi vööttomploomi.
Vööttomploomade hullka kuulub kaks sugukonda, Rhopaluridae ja Pelmatosphaeridae.
Surimi
thumb|Kalalihast valmistatud surimi, mis on lõpptöötluseks valmis thumb|Surimitoode – krabipulgad Surimi (jaapani keeles 擂り身; sõna-sõnalt tõlgituna 'hakkliha') on kalalihast või muust lihast valmistatud pasta; sama sõna kasutatakse ka mitmesuguste Aasia toitude kohta, mille peamiseks koostisaineks on surimi.
Läänemaailmas on tuntuim surimitoode krabipulgad, millele antakse sageli pulga kuju ning mis kaetakse punaka värviga, et imiteerida krabi või homaari liha. Eestis tuntakse kalalihast tehtud surimitooteid ka makrana. Surimit hakati esmakordselt valmistama Ida-Aasias, üle maailma populaarseks sai toode 1960. aastatel. Tänapäeval on suurimad surimitootjad Jaapan ja Ameerika Ühendriigid.
Maavara (perekonnanimi)
Maavara on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Maavara uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Markvardt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maavara Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Pärimine
Pärimine on isiku ehk pärandaja surma korral tema vara üleminek teisele isikule. Kuna isiku surmaga tema õigusvõime lõpeb, siis ei saa ta enam olla õiguste ja kohustuste kandjaks. Sealjuures ei lõpe pärandaja õigused ja kohustused, vaid need lähevad üle uuele õigussubjektile ehk pärijale. Kuna inimene on õigusvõimeline sünnist surmani, siis võib ta omada kõiki tsiviilõigusi ning kanda kõiki tsiviilkohustusi. Näiteks on PärS § 5 lg 2 kohaselt pärimisvõimeline iga õigusvõimeline isik, mis tähendab, et pärijaks võib olla ka vaimselt ebaküps isik. Juriidiline isik saab pärijaks olla vaid juhul, kui teisi pärijaid ei ole olemas või kui selline korraldus on ettenähtud pärandaja tehtud viimses tahte avalduses. Alates 01.01.2009 jõustunud pärimisseaduse kohaselt läheb pärand pärijale automaatselt üle ning eraldi pärandi vastuvõtmise avaldust ei ole selleks vaja teha ega notarile esitada. Seega on Eestis loobumissüsteem ning avaldus tuleb esitada selleks, et mitte pärida ning kui loobumisavaldust kolme kuu jooksul ei esitata, loetakse, et isikul oli tahe pärand vastu võtta. Kui pärandaja suri enne 01.01.2009, siis tuleb pärand siiski õigel ajal vastu võtta või sellest loobuda varemkehtinud pärimisseaduse kohaselt (PärS § 180). Seega selleks, et pärima õigustatud isik saaks pärimislepingu, testamendi või seaduse järgi täieõiguslikuks pärijaks, ei pea ta üldjuhul midagi täiendavalt tegema.
Seaduse- ja viimse tahte kohane pärimine
Pärimisseaduses on reguleeritud erinevad pärimisõiguslikud instituudid, mille abil saab inimene oma vara saatust pärast surma mõjutada. Pärimise aluseks saab olla seadus (seadusjärgne pärimine) või pärandaja viimne tahe, mis on avaldatud testamendis (pärimine testamendi järgi) või pärimislepingus (pärimine pärimislepingu järgi). Kusjuures pärimisõigust pärimislepingu järgi eelistatakse pärimisõigusele testamendi järgi, neid mõlemaid aga pärimisõigusele seaduse järgi. Sealjuures läheb pärand üle seaduse jõul sõltumata sellest, milline on pärimise alus. Seadusjärgset pärimist kohaldatakse juhul, kui pärandaja ei ole teinud viimse tahte avaldust või kui pärandaja on viimse tahte avalduse teinud, aga see ei ole pärandaja surma ajal kehtiv. Samuti olukorras, kus viimne tahte avaldus käib ainult pärandi osa kohta, sest siis päritakse ülejäänud osa seaduse järgi. Seadusjärgseteks pärijateks saavad olla abikaasa ja sugulased, nende puudumisel aga kohaliku omavalitsuse üksus või riik. Viimse tahte kohaseks pärimiseks on pärandajal võimalik teha õigustehingulisi korraldusi oma surma puhuks, määrates oma vara saatus pärast enda surma. Selleks saab testaator teha testamendi või pärimislepingu. Viimse tahte avalduse koostamisel tuleb määrata selles pärija isik või pärijate isikud, mitme pärija puhul pärandiosade suurus. Samuti saab pärijatele panna erinevaid kohustusi ja anda korraldusi vara jagamise suhtes.
Lasud kodutänaval
"Lasud kodutänaval" on Juhan Paju 1995. aastal ilmunud kriminaalromaan, milles peategelasena astub üles uurija Toivo Kivistik.
Sisututvustus
Väikese viigi äärsetest kõrkjatest leitakse soomlase Kankkuneni surnukeha. Mõrvamüsteeriumis on mängus suured rahasummad.
Romaani tõlked
Soome keeles (Laukauksia kotikadulla) ilmus teos Taifuuni kirjastuselt sarjas "Myrskyn merkki" 1995. aastal Hannu Oittineni tõlkes.
Dmõtro Firtaš
Dmõtro Firtaš (venepäraselt Dmitri Firtaš; ukraina Дмитро Фірташ; sündinud 2. mail 1965) on Ukraina suurärimees, üks Ukraina rikkamaid inimesi. Firtašile kuulub valdusfirma Group DF (Group of Dmitry Firtash).
Äritegevus
Firtaš alustas äritegevust 1991. aastal Tšernivtsis, eksportides Usbekistani konserve ja piimapulbrit. Toiduaineteäri käigus sõlmitud tutvused Kesk-Aasias aitasid Firtašil hiljem siseneda gaasiärisse.
Toidukaupadega kaubelnud ettevõtet KMIL tabasid 1990. aastate lõpul tagasilöögid, misjärel mindi üle kasumlikumale äriskeemile, kus Türkmenistani tarnitud toiduainete eest tasuti maagaasiga.
Igor Makarovile kuulunud gaasikaupleja Itera tasus Türkmenistanile gaasi eest Firtaši juhitud (ja Semjon Mogilevitšiga seostatud) ettevõttelt High Rock Holdings saadud toidukaupadega, makstes seejärel Firtašile sularahas. Firtaši sõnul ajendas 2001. aastal Makarovi pool maksmata jäänud 50 miljoni dollari suurune summa teda oma gaasiäri püsti panema. Firtaš palkas Ungari päritolu Andras Knoppi Kesk-Aasia riikide juhtidega läbi rääkima, mille tagajärjel võttis Firtaš gaasiäri Makarovilt üle.
Jakob Ots
Jakob Ots (sündinud 6. detsembril 1935 Tallinnas) on eesti kasvatusteadlane.
Dmõtro Firtaš
Äritegevus
2002. aasta lõpus asutas Firtaš ettevõtte Eural Trans Gas (ETG), mis juba järgmisel päeval pärast asutamist võitis lepingu gaasitarneteks Türkmenistanist Ukrainasse.
Group DF on muuhulgas 2004. aastal Šveitsis asutatud gaasivahendusettevõtte RosUkrEnergo kaasomanik (2010. aasta seisuga 45-protsendilise osalusega). RosUkrEnergo asutati neli päeva enne Vladimir Putini ja Leonid Kutšma kohtumist, mille eesmärgiks oli sõlmida uus kokkulepe Naftogazi ja Gazpromi vahel ning luua Venemaalt Ukrainasse ja sealt edasi Euroopasse gaasi tarnimiseks kahe riigi ühisettevõte. RosUkrEnergo Ukraina osanike nimed (Firtaš ja Ivan Fursin) jäid 2006. aastani saladuseks, neid esindas Austria Reisffeisen Zentralbankile kuulunud CentraGas Holding.
Peenlook
Peenlook (Descurainia) on õistaimede perekond ristõieliste sugukonnas.
Dmõtro Firtaš
Äritegevus
2005. aastal algatas Oleksandr Turtšõnovi juhitud Ukraina julgeolekuteenistus RosUkrEnergo ja ETG tegevuse suhtes kriminaaluurimise. Firtaši silmis oli tegemist Julia Tõmošenko katsega saboteerida tema ärihuve. Turtšõnov omakorda avaldas arvamust, et tegelik isik RosUkrEnergo taga on allilmategelane Semjon Mogilevitš. Tõmošenko valitsuse tagandamise järel jäi uurimine soiku.
Jakob Ots
Elulugu
Jakob Ots on tööliste poeg.
Rongiprobleem
pisi|Rongiprobleemi visualiseering Rongiprobleem (originaalkeeles “The Trolley Problem”) on sari mõtteeksperimente eetika ja psühholoogia vallas, mis hõlmab eetikaküsimuse "Kas on eetiline ohverdada üks, et päästa mitu?" versioone.
Peenlook
Perekonda kuulub 37 liiki.
Rongiprobleem
Dilemma kõige tuntum versioon on Judith Jarvis Thomsoni "Kang" (originaalkeeles “Switch” või “Bystander at the Switch”) ja see kõlab järgmiselt:
Dmõtro Firtaš
Äritegevus
2009. aastal, mil Tõmošenko oli uuesti peaminister, kaotas RosUkrEnergo pärast järjekordset Vene-Ukraina gaasitüli oma senise positsiooni maagaasiäris. Firtaš oli selleks ajaks oma äritegevust laiendanud muudesse valdkondadesse.
Jakob Ots
Elulugu
Lõpetas 1955 Tallinna 21. Keskkooli, 1960 TPedI vene keele ja kirjanduse osakonna, pedagoogikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Индивидуализация учебных заданий на базе обучения русскому языку в эстонской школе". Oli 1960–69 Käina 8-klassilise kooli õpetaja ja direktor, 1969-87 VÕT-i õppejõud, asedirektor ja kateedrijuhataja; 1988-93 Eesti Hariduse Arenduskeskuse pedagoogika kateedri dotsent, ühtlasi Tallinna 21. keskkooli õpetaja ja TPedI dotsent, 1993–2001 TPÜ kasvatusteaduste teaduskonna koolipedagoogika õppetooli dotsent, 2002– õppeülesannete täitja. Peale pedagoogika üldkursuste lugenud kasvatusfilosoofiat ja valikkursusi; koostanud õppevahendeid. Töötanud kohakaaslasena ka keskkoolides ja Mainori kõrgkoolis.
Dmõtro Firtaš
Äritegevus
Firtašile kuuluv Inter Media Group oli 2008. aasta seisuga seitsme telekanali ja Ukraina Uudisteagentuuri (Информационное агентство "Українські Новини") kaasomanik. Firtašile kuulub telekanal Inter.
Rongiprobleem
Philippa Foot tutvustas otsustusprobleemide sarja 1967. aastal Oxford Reviews avaldunud artiklis “The Problem of Abortion and the Doctrine of the Double Effect”. Hiljem on dilemmat põhjalikult uurinud filosoofid Judith Jarvis Thomson, Frances Kamm ja Peter Unger. Thompsoni 1976. aastal ilmunud artikkel “Killing, Letting Die, and The Trolley Problem” algatas suure huvi dilemma vastu, muutis selle eraldi uurimisobjektiks ning nimetas selle ametlikult "The Trolley Problemiks" ('rongiprobleem'). Pärast seda on dilemma kohta ilmunud väga palju kirjutisi, kus on dilemmast esitatud rohkesti värvikaid ja kohati absurdseid versioone. Näiteks kui ohverdus oleks hoopis selline, et rongi peatamiseks lükatakse selle ette paks mees. Erinevate versioonide eesmärk on keerulisemaks muuta meie järeldusi põhjuse-tagajärje suhtes.
Dmõtro Firtaš
Äritegevus
Läbi teiste ettevõtete valdab Group DF Eestis tegutsevat väetisetootjat Nitrofert.
Poliitilised sidemed
Firtašit on seostatud erinevate Ukraina poliitiliste juhtide: Leonid Kutšma, Viktor Janukovõtši ja Viktor Juštšenkoga. RosUkrEnergo tõusis riigi monopoolseks gaasivahendajaks ajal, mil valitsusjuhiks oli Janukovõtš. Peaminister Julija Tõmošenkol õnnestus RosUkrEnergo ajutiselt vahendajarollist tõrjuda, kuid tema sõlmitud kokkulepete kohaselt pidi Ukraina ostma Venemaalt gaasi väga kõrge hinna eest.
Firtaš toetas Regioonide Parteid 2006. aasta valimisel. Teda on peetud Viktor Janukovõtši presidendivalimiste kampaania oluliseks rahastajaks 2009. aastal.
2008. aastal püüdis ta väidetavasti Juštšenko toetajate ja Regioonide Partei vahel ebaõnnestunult koalitsiooni sobitada ning aitas nurjata Regioonide Partei ja Julia Tõmošenko blokiga koalitsiooni loomise.
2013. aastal alanud Euromaidani protestide ajal süüdistasid meeleavaldajad Firtaši telekanaleid Janukovõtši toetamises tolle katsetes proteste summutada.
Kriminaalsüüdistused
12. märtsil 2014 vahistas kiirreageerimisüksus EKO-Cobra Firtaši Viinis FBI ning USA kohtuorderi alusel, kahtlustatuna pistise andmises ja kuritegeliku organisatsiooni moodustamises.
Wikileaksi avaldatud diplomaatilise dokumendi kinnitusel tunnistas Firtaš USA diplomaatidele, et kuuldused tema sidemetest maffiapealik Semjon Mogilevitšiga vastavad tõele. Firtaš on väitnud, et oli seadusetuse perioodil Ukrainas sunnitud oma ärisid alustades otsima Mogilevitši luba.
Isiklikku
Üks tütar esimese naise Ljudmilla Grabovetskajaga. Aastatel 2002–2005 oli Firtaš abielus Marija Kalinovskaga. Kalinovska oli ühtlasi Firtaši äripartner. Hiljem abiellus ta Lada Firtašiga, kellega tal on kaks last.
Jakob Ots
Teadustöö
Uurinud didaktika ja keelte õpetamise metoodika ning õpetajate täienduskoolitusega seotud probleeme. Kuulub Inge Undi koolkonda. Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi liige. Üle 50 teadustrükise ja 10 õppevahendi.
Wenedyk
Wenedyk on tehiskeel, mille on loonud hollandi tõlkija Jan van Steenbergen (kes on ka aidanud luua tehiskeelt Interslavic). Seda kasutatakse väljamõeldud Kahe krooni vabariigis ,alternatiivajaloo maailmas Ill Bethisad. Wenedyk on Vulgaarladina järglane mida on palju mõjutanud Slaavi keeled, Selles maailmas vallutas Rooma impeerium Poola maad ja Poola keele asemel arenes seal välja Wenedyk. Wenedyk proovib näidata kuidas oleks võinud Poola keel välja näha kui see oleks Slaavi keele asemel olnud Romaani keel. Internetis on Wenedyki keel tuntud näide altlangist (Tehiskeel mis on loodud alternatiivajaloo maailma jaoks).
Tähestik
Wenedyku tähestik on täpselt sama mis Poola tähestik. Tähestikus on 32 tähte
A Ą B C Ć D E Ę F G H I J K L Ł M N Ń O Ó P R S Ś T U W Y Z Ź Ż
Vassili Kuznetsov (poliitik)
pisi|Kuznetsov 1963. aastal Vassili Kuznetsov (vene keeles: Васи́лий Васи́льевич Кузнецо́в; 13. veebruar 1901 Sofilovka, Kostroma kubermang – 5. juuni 1990 Moskva) oli vene nõukogude poliitik, kes oli Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohusetäitja aastatel 1982–1983 (pärast Brežnevi surma), teist korda 1984. aastal (pärast Andropovi surma) ja kolmandat korda 1985. aastal (pärast Tšernenko surma).
Armastuse tunnel
pisi|Armastuse tunnel ja rong Armastuse tunnel (ukraina keeles Тунель Кохання) on üle 3 km pikk raudteelõik Lääne-Ukrainas Klevani ja Orživi vahel. Tunneliks muudab selle raudteed ümbritsev taimestik. See lõik on paaride seas populaarne jalutamiskoht. Klevani rongijaamast algav Koveli-Rivne liini harutee ulatub Orživi põhjaosani, see on mõeldud kaubarongide teenindamiseks ning on osaliselt metsaga ümbritsetud.
Ajalugu
See liin rajati 1870. aastal, et Orživis asuva puidutööstusega rongiühendus luua. Tunnel muutus tõenäoliselt populaarseks seoses sellega, et fotograaf Serhi Delidon seda pulmafotode võttekohana kasutama hakkas. Sama motiivi hakkasid peagi ka teised fotograafid kasutama ning 2014. aastal salvestas Fujifilm seal reklaami, mõni aeg hiljem kasutasid sama kohta teised võttemeeskonnad ja raudteelõik saavutas laiema tuntuse. Hiinas loodi selle koopia, USA-s ja Suurbritannias müüakse selle motiiviga tapeete.
Ando Leps
Ando Leps (sündinud 6. novembril 1935 Rakveres) on eesti õigusteadlane ja poliitik, Riigikogu VIII ja IX koosseisu liige.
Rongiprobleem
Enne Philippa Footi on sarnaseid dilemmasid esitanud ka teised filosoofid. Frank Chapman Sharp viis 1905. aastal Wisconsini ülikooli üliõpilaste seas läbi uuriva küsitluse, milles esines sarnane dilemma. Tema versioonis kontrollis kangi rongijaamas töötav rööpaseadja ja ohverdatavaks isikuks oli rööpaseadja laps. Sarnase dilemma üle on arutlenud 1930. aastal ka saksa filosoof Karl Engisch, kes uuris seda oma habilitatsioonitöös. Sarnaselt uuris 1951. aastal seda ka saksa õigusteadlane Hans Welzel.
Ando Leps
Elukäik
Ando Leps alustas kooliteed 1943. aastal Rakvere linna I 6-klassilises Koolis. 1950 astus Rakvere I Keskkooli. 1954–1955 õppis professor Gustav Ernesaksa soovitusel Tallinna Muusikakeskkoolis ja Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis. Kuna muusikakeskkool ei vabastanud Nõukogude armees teenimisest, siis 1955 lõpetas Rakvere I Keskkooli eksternina. 1955. aastal õnnestus tal astuda Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonda, mille päevase osakonna lõpetas 1960. aastal juristi kvalifikatsiooniga.
Õigusteaduse kandidaat, 1982, NSV Liidu Siseministeeriumi Akadeemia, Moskva. Väitekiri "Имитационное моделирование социальной обусловленности преступности в крупном регионе", mõeldud oli Eestit.
Õigusteaduse doktor, 1992, Tartu Ülikool. Väitekiri "Kuritegevus Eestis (kuritegevuse võrdleva käsitluse teoreetilisi ja praktilisi probleeme), milline oli ilmunud juba ka raamatuna.
A. Leps on täiendanud oma õigusalaseid teadmisi 1994–1995 Erfurdis, Villingen-Schwenningenis, Freiburgis, Oñatis (Hispaania) ja Cambridge'is. Aastatel 1999–2006 oli ta eraülikooli Akadeemia Nord külalisprofessor, õigusteaduskonna bakalaureuse ja magistrieksamite ning lõputööde kaitsmise komisjoni esimees ning 2008–2010 külalisprofessor. 2000–2011 erakõrgkooli Sotsiaal-Humanitaarinstituudi Kuratooriumi esimees ja õigusteaduskonna lõputööde kaitsmise komisjoni esimees, professor.
Osalenud 2008–2012 välismaise eksperdina Läti Kõrghariduse Kvaliteedi Hindamise Keskuse kutsel Läti kõrgkoolide õigusteaduskondade õppeprogrammide hindamisel.
Uurimisalad: kriminoloogia, riigiõigus ja poliitika. Osalenud mitmete seaduseelnõude koostamisel, sh on Eesti Vabariigi põhiseaduse ühe eelnõu autor. Põhjalikult uurinud ja arendanud kuritegevuse võrdlevat käsitlust. Uurinud Eesti, Balti riikide, endise NSV Liidu, Euroopa, eri maailmajagude ja kogu maailma kuritegevust.
Avalikustas esimesena NSV Liidu kuritegevuse salastatud andmed. Kirjutanud poliitilisi artikleid Eesti presidentidest (Konstantin Päts, Lennart Georg Meri, Arnold Rüütel, Toomas Hendrik Ilves).
Tuiksoo
Tuiksoo on eesti perekonnanimi.
Ando Leps
Elukäik
Ando Leps on töötanud 1960–1995 mitmel ametikohal Eesti NSV Siseministeeriumi süsteemis: uurijana, vanemuurijana, eriti tähtsate asjade uurijana, staabiohvitserina (miilitsa alampolkovnik), uurimisameti peaspetsialistina. Olnud 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses Eesti NSV kuritegevusevastase võitluse büroo liige. 1991 KGB likvideerimise valitsuskomisjoni liige. A. Leps oli 1992–1994 Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenevate seaduste eelnõude eksperdigrupi juhi asetäitja (eksperdigrupi juht: TÜ professor Ilmar Rebane). Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riikliku Komisjoni liige, alates selle komisjoni moodustamisest 1992. aastal kuni selle tegevuse lõpetamiseni 2005. aastal (komisjoni esimehed eri aegadel õigusteadlasest kirjanik Jaan Kross ja usuteaduse professor Vello Salo). A. Leps on mitme riigi rahvusvaheliste sotsioloogia alaste ja õigusteaduslike ajakirjade toimetuskolleegiumi liige. Riigikogu VIII ja IX koosseisu liige aastatel 1995–2003. Tallinna linna Nõmme linnaosa halduskogu liige aastatel 1993–1996, 1999–2002 ja 2006–2013. Praegu on A. Leps EV Riigikogu personaalpensionär.
Tuiksoo
Nimede eestistamisel määrati Tuiksoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ziugsonon (1937. aastal Veriora vallas Võrumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ando Leps
Liikmesus
Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi taasasutajaliige,1988–1994 aseesimees. Eestimaa Rahvarinde konsultatiivnõukogu ja Eestimaa Rahvarinde volikogu I koosseisu liige. Eesti Maarahva Erakonna liige 1994–1998. Eesti Keskerakonna liige alates 1999, juhatuse liige 2000–2002. Praegu Eesti Keskerakonna volikogu ja Nõmme piirkonna juhatuse liige. Euroopa Kriminoloogia Assotsiatsiooni liige. Olnud Eesti Rooma Klubi liige. The Academy of Criminal Justice Sciences (USA) liige (1992). Mitmete rahvusvaheliste juriidiliste ajakirjade toimetuskolleegiumite liige. Alates 2002. aastast Balti riikide kuritegevuse ja terrorismivastase foorumi kaasesimees, juhatuse liige (BAAF), nüüd (Baltic Security) kuni tänaseni.
Isiklikku
Ando Leps´i isa oli vandeadvokaat ja poliitik August Leps töötas Rakveres vandeadvokaadina ning põgenes septembris 1944 Rootsi.
Ema Julie Leps (neiuna Sahk) Imavere vald, Viljandimaa, 5.märts 1893 – Rakvere, 5. märts 1985, oli õppinud Peterburi Konservatooriumis ja Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaverit ning töötas muusika- ja võõrkeelte õpetajana Rakvere Õpetajate Seminaris ja Lüganuse Keskkoolis.
1959. aastal abiellus Ando Leps stomatoloog Kaie Lepsiga (neiuna Tõnuri, sünd. 09.07.1936). Ando ja Kaie Lepsi vanem tütar on stomatoloog Anu Klemmer, sünd.1960. Noorem tütar Krõõt Margareta Leps (1974–2017) hukkus vägivallaohvrina. Ando Lepsi keemiainsenerist (TTÜ, 1966) vanem vend [Olaf Leps] (1926–2015), kes oli II maailmasõja ajal Saksa Wehrmachti mobiliseeritud ja oli läbi käinud Tšehhi põrgust ning sõjavangina Vorkuta vangilaagrist-söekaevandusest eluga pääsenud, oli ETKVL Rakvere Kaubandusliku Inventari Tehase peainsener ja meeskoori Rakvere peadirigent (Rakvere aukodanik, 1998), õde Astrid Pommer (1927–2022) oli hariduselt saksa filoloog, dotsent (TRÜ, 1952) ja olnud seal õppejõud ning matemaatikust (TÜ, 1956, cum laude)
Rongiprobleem
Alates 2001. aastast on rongiprobleemi ja selle variante laialdaselt kasutatud moraalipsühholoogia empiirilistes uurimustes. Lisaks on sellest kirjutatud mitu raamatut. Rongiprobleemiga sarnased stsenaariumid esinevad ka autonoomsete sõidukite disainimise eetikas, kus tuleb programmeerides valida, mille pihta auto avariiolukorras eelisjärjekorras sõidab.
Čyrvonaje järv
Čyrvonaje järv ehk Tšõrvonaje järv (valgevene keeles Чырвонае возера, vene keeles Червоное ehk Tšervonoje) on järv Valgevenes Homieli oblastis Žytkavičy rajooni Čyrvonaje külanõukogus. Järv asub merepinnast 136,4 meetri kõrgusel, selle valgala on 280 km². Järves on viis laidu, mille kogupindala on 0,06 km².
Brintsidofoviir
Nimetused ja tähised
Sünonüümid: CMX001; Cidofovir-HDP
Čyrvonaje järv
Kaldajoone pikkus on 30,8 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja turbased, põhi on kaetud sapropeeliga. Lõunaosas on järve põhi madalamates paikades kohati ka liivane. Järvest läänes asuvad suured turbaväljad, mille kasutuselevõtmisega sai järve veerežiim rikutud. Kuigi turbatootmine on seal lõppenud ja turbaväljasid katab nüüdseks vesi, pole järve veerežiim veel taastunud. Ka vähenes maaparandustööde tõttu järve valgala ligi 200 km² võrra.
Järve vesi on pruunikas, läbipaistvus on 0,6 m. Madala vee ja suure avatud pinna tõttu puudub järves kihistumine. Vesi on hapnikuvaene, esineb kalade suremist. Järve karpkala ja kogre varudel on siiski tööstuslikud mõõtmed.
Brintsidofoviir
Nimetused ja tähised
CAS-i registreerimisnumber on 444805-28-1. PubChemi number on CID 483477. Farmakoterapeutiline rühm on määratlemata, ATC-kood on määratlemata (ravim on registreerimata).
Rongiprobleem
Originaalne dilemma
Utilitaristliku vaate järgi oleks kohustuslik rong ümber juhtida rajale, millel on üks mees. Klassikalise utilitarismi järgi oleks see lubatud ja ka eetiliselt parem valik, sest teine valik on selles olukorras mitte millegi tegemine.
Čyrvonaje järv
Järve ümbruses asuvad madalsood, kallaste läheduses kasvab põhiliselt rooghein. Sealsel märgalal elavad mitmed Valgevene punase raamatu liigid, näiteks harilik lehekonn ja suur-konnakotkas.
Brintsidofoviir
Näidustused
Ravim on mõeldud tsütomegaloviiruse ja adenoviiruse nakkuse ning lastehalvatuse ja Ebola viirushaiguse raviks ning on läbimas kliiniliste katsetuste III faasi.
Rongiprobleem
Originaalne dilemma
Philippa Foot ise selle probleemiga enam edasi ei tegelenudki, kuid ta pakkus välja lahenduse. Footi lahendus probleemile on järgnev: Me peame aktsepteerima, et meie “negatiivsetest kohustustest”, nagu näiteks kohustus hoiduda tapmisest, tuleb rangemalt kinni hoida kui meie “positiivsetest kohustustest”, nagu seda on päästa elusid. Kui rongijuht ei tee midagi ja seetõttu tapab viis inimest, siis rikub ta “positiivset kohustust”. Kui ta aga pöörab teisele teele, siis rikub ta “negatiivset kohustust”.
Ando Leps
Isiklikku
Ando Lepsi Vend Aaso Leps (1932–2019) oli Eesti sporditegelane ja Paul Kerese nimelise Tallinna Malekooli direktor.
Brintsidofoviir
USA-s
1. oktoobril 2014 teatasid esimesest kinnitatud Ebola viirushaiguse haigusjuhust ka USA ametkonnad, New York Times tuvastas '0 patsiendiks' USA-s Thomas Eric D , kellele manustati ravimina brintsidofoviiri, kuid 8. oktoobri seisuga on ta surnuks kuulutatud.
Čyrvonaje järv
Kaladest elavad järves karpkala, koger, haug, ahven ja latikas.
Rongiprobleem
Muud rongiprobleemi versioonid
Rongiprobleemi eri versioonid rõhutavad erinevust deontoloogilise ja konsekventsialistliku eetilise süsteemi vahel. Peamine küsimus, mille dilemma välja toob on – kas on õige aktiivselt pärssida üksikisiku kasu kui see tooks suuremale hulgale inimestele kasu?
Čyrvonaje järv
Järve kohta on kasutusel olnud nimi Žyda järv, samuti kasutatakse selle suurusele viitavat nime Kniaž-voziera (tõlkes Järv-vürst).
Rongiprobleem
Judith Jarvis Thomson
Lisaks kõige tuntumale versioonile rongiprobleemist "Kang" (vaata artikli alguses) lõi Judith Jarvis Thompson rongiprobleemist muidki versioone:
"Paks mees"
Kuigi tulemus on sama, mis "Kang" versioonil, siis küsitluste tulemused näitavad, et enamik inimesi ütlevad, et viie inimese elu päästmiseks tuleks kangi tõmmata, aga paksu meest sillalt alla lükata ei tohiks. Selle tõttu on püütud leida moraalset erinevust nende kahe versiooni vahel.
Shelly Kagan toob oma raamatus "The Limits of Morality" välja sellise eristuse – "Kang" versioonis ei tehta kavatsuslikult kellelegi liiga, ühe tapmine on selles versioonis lihtsalt kõrvalmõju kangi tõmbamisele. "Paks mees" variandis on ühe tapmine lahutamatu osa sellest, et päästa viis. Selles samas raamatus lükkab ta selle väite lõpuks ka ümber.
Põhimõtteliselt on eristus kahe versiooni vahel see, et "Paks mees" versioonis on ühe tapmine, et päästa viis, kavatsuslik ja see on vale, aga "Kang" versioonis pole tapmine kavatsuslik. Selline lahendus viitab topelttagajärje doktriinile, mis ütleb, et võib teha valikuid, millel on halvad kõrvalmõjud, aga tahtlikult kellegi vigastamine, ka heal eesmärgil, on vale.
"Paks pahalane"
See versioon on eelmise edasiarendus.
Sellisel juhul võib arutleda, et paksu mehe ohverdamine pole mitte ainult moraalselt lubatud vaid ka moraalselt kohustuslik.
Mis moraalsetesse valikutesse puutub, siis tehniliselt on kõikide nende dilemmade puhul kolm moraalset valikut: 1. moraalne kohustus tappa üks, et päästa viis; 2. moraalselt lubatud, aga mitte moraalselt kohustuslik tappa üks, et päästa viis; 3. moraalselt keelatud tappa üks, et päästa viis.
"Silmuse variant"
See on kolmas arendus, mis on seotud paksu mehega.
Ainuke erinevus on siin lisatud rada, mis tundub tühine, sest rong ise ei sõidaks mööda seda rada. Põhjus, miks see kellegi vastust võiks muuta on see, et ühe tapmine on siin osa plaanist päästa viis. Michael J. Costa avaldas 1987. aastal artikli "Another Trip on the Trolley", milles ta väidab, et kui me selles versioonis midagi ei tee, siis me laseme viiel surra, et päästa üks.
"Siirdamine"
See on Judith Jarvis Thomsoni pakutud rongiprobleemi alternatiiv, millel pole rongiga mingit pistmist. See käib järgmiselt:
"President"
Neid dilemmasid on kaks:
"Mees aias"
Ka Peter Unger on loonud versioone rongiprobleemist, üks neist on selline:
Unger väidab, et vastused sellele ja ka muudele rongiprobleemidele sõltuvad sellest, kas vastaja on varem mingite rongiprobleemidega kokku puutunud. Tema sõnul püüavad inimesed oma vastuseid rongiprobleemidele hoida järjekindlatena. Unger väidab, et inimesed, kes pole rongiprobleemiga varem kokku puutunud vastaksid antud juhul, et oleks väär sellesse olukorda sekkuda. Need, kes on varem rongiprobleemiga kokku puutunud, väidaksid vastupidist.
Unger järeldab sellest, et vastused sellist sorti probleemidele põhinevad pigem psühholoogial kui eetikal. Tema sõnul on tema versioonis ainukene oluline erinevus see, et meile tundub, et see aias magav mees pole olukorraga üldse seotud ja seega pole aus ka teda ohverdada, aga Ungeri sõnul ei ole selline aspekt moraalsusega seotud.
Empiirilised uurimused
2001. aastal avaldas Joshua Greene koos kolleegidega esimese tähendusrikka empiirilise uurimuse tulemused, milles uuriti inimeste vastuseid rongiprobleemile. Kasutades funktsionaalset magnetresonantstomograafiat demonstreerisid nad, et isikulised dilemmad, näiteks mehe sillalt alla lükkamine, stimuleerib aju osasid, mis on seotud emotsioonidega. Mitteisikulised dilemmad, näiteks rongi raja vahetamine kangi läbi, stimuleerivad aju neid osi, mis on seotud loogilise arutluskäiguga. Nendel alustel propageerivad nad duaalse protsessi teooria tähtsust moraalses otsustamises. Pärast seda on mitmed uurimused kasutanud rongiprobleemi, et uurida moraalseid hinnanguid ja kuidas need on mõjutatud stressist, emotsionaalsest seisundist , muljete haldamisest (teooria) , anonüümsusest , ajukahjustustest , füsioloogilisest erutusest , neurotransmitteritest ja geneetilistest teguritest.
Eri versioone rongiprobleemist on palju kasutatud kui utilitarismi mõõdet, aga selliseid uurimusi on ka laialdaselt kritiseeritud.
2017. aastal korraldas Michael Stevens esimese realistliku rongiprobleemi eksperimendi. Eksperimendis asetati katsealused üksinda kohta, mida nemad pidasid päris raudteelüliti jaamaks. Seejärel näidati neile filmimaterjali, mida nemad pidasid reaalajas juhtuvaks, aga mis tegelikult oli varem filmitud, milles oli näha rongi, mis sõitis mööda rongirööpaid, millel oli viis inimest ja selle kõrval olevat rongirada, millel oli üks inimene. Katsealustel oli võimalus vajutada lülitit, mis juhiks rongi kõrvalrajale. Enamus katsealustest ei vajutanud lülitit.
Kriitika
2014. aastal avaldas Social and Personality Psychology Compass artikli, milles teadlased kritiseerivad rongiprobleemi kasutust teaduses. Muude argumentide seas on kirjas, et rongiprobleemi stsenaariumid on liiga ekstreemsed ega seostu päriselu moraaliküsimustega, seega ei ole need selles valdkonnas harivad ega kasulikud.
2017. aastal ajakirjas Science, Technology, and Human Values ilmunud artiklis toob Nassim JafariNaimi välja rongiprobleemi vastuolulise olemuse eetiliste probleemide kujundamisel, mis aitab tema sõnul säilitada utilitarismi aegunud versiooni. Ta väidab, et populaarne argument, et rongiprobleem võib kuidagi olla algoritmilise moraali malliks, põhineb valedel alustel ja sellel võivad olla kohutavad tagajärjed meie linnade tulevikule.
2018. aastal ilmus Psychological Review's artikkel, milles toodi välja, et utilitarismi mõõtmise mallidena, mõõdavad ohverduslikud dilemma, nagu seda on rongiprobleem, utilitarismis ainult ühte külge, milleks on lubav suhtumine instrumentaalsetele kahjudele. Samal ajal ignoreeritakse erapooletut mure üldise heaolu suhtes. Seega ütlevad autorid, et rongiprobleem pakub pooliku mõõte utilitarismile.
Rongiprobleemi seos autonoomsete sõidukitega
Rongiprobleemiga sarnased probleemid tõstatuvad ka autonoomsete sõidukite tarkvara loomisel. Eelduseks on olukorrad, milles potentsiaalselt surmaga lõppevad avariid on vältimatud ja milles auto tarkvara peab valima, kelle või mille otsa ta sõidab. Näiteks, kas auto tarkvara peaks pidama olulisemaks autos olevate inimeste ohutust või potentsiaalseid ohvreid väljaspool autot?
MIT Media Lab lõi platvormi "Moral Machine" mis, kasutades rongiprobleemi paradigmat, laseb inimestel avaldada oma arvamust selle kohta, milliseid valikuid autonoomsed sõidukid eri olukordades tegema peaksid. Platvormil kogutud info näitab suhteliste erinevuste eelistusi eri riikides. On kasutatud ka virtuaalset reaalsust, et uurida inimeste reaktsioone sellistes olukordades.
Linni maakond (Kansas)
Linni maakond (Linn County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Rongiprobleem
Rongiprobleemi seos autonoomsete sõidukitega
Siiski on vaieldav see, et rongiprobleemi rakendamisest autonoomsete autode eetilisuse uurimisel mingit kasu oleks. Rongiprobleemi paradigma on praktilises võtmes väga limiteeritud ja sellise tehisintellekti arendamiseks on vaja väga palju põhjalikumat ja detailsemat uurimust ja plaani.
Linni maakond (Kansas)
Maakonna halduskeskus on Mound City.
Rongiprobleem
Rongiprobleemi seos autonoomsete sõidukitega
Küsimuseks on ka see, et kes peaks kehtestama eetikastandardid, millest autonoomsed sõidukid lähtuvad? Kas seda peaks tegema riiklik seadus? Või kas autonoomse sõiduki omanik individuaalselt peaks saama valida oma auto eetilisi väärtusi, näiteks, et auto peaks hindama omaniku elu rohkem kui teiste liiklejate? Jan Gogoll ja Julian F. Müller räägivad oma uurimuses, et enamik inimesi ei oleks ilmselt nõus sõitma automatiseeritud sõidukiga, mis elu-surma olukorras neid eelisjärjekorras ohverdaks, kuid usuvad siiski vastuolulist väidet, et kohustuslike eetikaväärtuste kasutamine, antud olukorras, oleks nende huvides. Nende sõnul on selle põhjuseks see, et isikupärastatud eetilised regulatsioonid lõppevad suure tõenäosusega vangi dilemmaga.
Linni maakond (Kansas)
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rongiprobleem
Rongiprobleemi seos autonoomsete sõidukitega
2016. aastal pani Saksamaa valitsus kokku komisjoni, kelle ülesandeks oli uurida autonoomsete sõidukite eetilisi tagajärgi. Komisjon kehtestas kakskümmend reeglit, mis kehtestavad autonoomsete sõidukite eetilised valikud. Nende kehtestatud reeglitest on rongiprobleemiga relevantne järgmine:
Linni maakond (Kansas)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9656.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Rongiprobleem
Rongiprobleemi seos autonoomsete sõidukitega
8. Ehtsad problemaatilised otsused, näiteks otsus ühe või teise inimelu säästmise vahel, sõltuvad konkreetsest olukorrast, hõlmates osapoolte ettearvamatut käitumist. Seega ei saa selliseid olukordi selgelt standardiseerida ega programmeerida nii, et need oleksid eetiliselt vaieldamatud. Tehnoloogilised süsteemid peavad olema kavandatud õnnetuse vältimiseks. Tehnoloogilisi süsteeme ei saa standardiseerida õnnetuse mõjude komplekseks või intuitiivseks hindamiseks nii, et need oleksid võimelised asendama vastutustundliku juhi võimet teha moraalselt õigeid otsuseid. On tõsi, et autojuht käituks ebaseaduslikult kui ta tapaks ühe või mitme elu päästmiseks teise inimese, kuid ta ei oleks tingimata ka süüdi. Selliseid õiguslikke otsuseid, mis on tehtud tagantjärele ja erilisi asjaolusid arvesse võttes, ei saa kasutada üldisteks eelhinnanguteks ja seega ei saa neid kasutada ka vastavateks programmeerimistöödeks. ...
Päriselu juhtum
Rongiprobleemiga sarnanev päriselus toimunud juhtum leidis aset 20. juunil 2003, kui kontrolli alt väljunud 31 vaguniga Union Pacificu mehitamata rong sõitis mööda esimest rada Los Angelese poole. Selleks, et vältida rongi jõudmist Union Pacificu Los Angelese hoovi, kus ta oleks põhjustanud palju kahju firmale, aga milles oleks jõudmise hetkeks asunud ka Metrolinki reisirong koos reisijatega, otsustas dispetšer suunata mehitamata rongi neljandale rajale, mis läbis hõredamalt asustatud madalaklassilist piirkonda. Neljanda raja kiiruspiirang oli 15 mph (u 24 km/h) ja dispetšer oli teadlik, et mehitamata rongi kiirus oli sellest oluliselt suurem ja seega on võimalik, et rong sõidab rööbastelt maha. Mehitamata rong, millel oli üle 3800 tonni puitu ja ehitusmaterjale, sõitis rööbastelt maha California Commerce'i piirkonnas ning sõitis läbi mitmest majast. Juhtunu põhjustas kolmteistkümnele inimesele kergeid vigastusi. Ühes majas maganud lapseootel naine suutis vältida raskemaid vigastusi sellega, et hüppas kodu aknast välja ja tänu sellele ei saanud ta pihta lendavate rongirataste ja erinevate ehitusmaterjalidega.
Rongiprobleem popkultuuris
Rongiprobleem on pakkunud palju mõtte- ja kõneainet, seda väga paljudes valdkondades. Oma koht on rongiprobleemil ka popkultuuris.
1960ndate keskel hakkas levima linnalegend, mis kirjeldab tõsielulist sündmust, milles tõstesilla pidaja oli sunnitud valima, kas ta ohverdab reisirongi või oma nelja-aastase poja. 2003. aastal loodi Tšehhis selle põhjal lühifilm "Most" (eesti keeles "Sild"). Seda linnalegendi ja ka filmi kasutatakse illustreerimaks Kristlaste usku, et Jumal ohverdas oma poja Jeesus Kristuse.
Film, teater ja televisioon – näiteid
Üks sisukamaid näiteid rongiprobleemist televisioonis on telesarja "The Good Place" osa "The Trolley Problem". Selles osas kirjeldatakse rongiprobleemi ja arutletakse selle üle, aga lahendus pakutakse välja hilisemal hooajal. Nende pakutud lahendus rongiprobleemile on eneseohverdus.
2002. aasta filmis "Ämblikmees" võitleb peategelane Rohelise Paharetiga, kellel on ühes käes Mary-Jane Watson ja teises käes tramm reisijatega. Roheline Paharet sunnib Ämblikmeest valima, kumba ta päästab. Lõpuks laseb Roheline Paharet mõlemad lahti ja Ämblikmehel õnnestub mõlemad päästa, vältides sellega rongiprobleemi tulemit.
Sarja "Elavad surnud" kolmandal hooajal peab üks tegelastest valima, kas ta annab valitsejale üles oma sõbra või astub sõtta Woodbury linnaga. Kui ta valib esimese variandi, siis ta sõber tapetakse. Kui ta valiks teise, siis sureksid paljud.
Ulmesarja "Tähevärav: Atlantis" kolmanda hooaja 15. osas esitleti rongiprobleemi, milles ühel rajal on kümme inimest ja teisel rajal on vastsündinud beebi. Esitletud probleem tekitas küsimuse – miks situatsiooni nägev inimene ei hoiata rongiradadel olevaid või ei tõtta beebit päästma?
2019. aastal esietendus Bo Robinsoni kirjutatud näidend "The Trolley Problem". Lavastuses rullub lahti rongiprobleemi versioon, milles on kontrolli alt väljunud rong, mis suundub viie inimese poole. Tüdruk seisab kangi kõrval ja peab otsustama, kas ta tapab viieliikmelise perekonna või kõrvalrajal oleva võõra. Lavastus hindab ja analüüsib rongiprobleemi versioone, kaasaarvatud varem mainitud paksu mehe varianti.
Mängud
2010. aastal ilmunud mängus "Fable 3" peab mängija valima, kas ta tapab oma nooruspõlve armastuse või rühma protestijaid. Kui otsust ei tehta määratud aja jooksul, surevad kõik.
Rongiprobleemist on loodud on ka interaktiivseid mänge, näiteks "The Trolley Problem Game" ja "Moral Machine".
2020. aasta alguses ilmus ka lauamäng "Trial by Trolley".
Interneti-meemid
2016. aastal loodi Facebooki leht "Trolley Problem Memes", mis on kogunud palju populaarsust. Lehel jagatakse koomilisi versioone rongiprobleemist, mis tihtilugu segavad mitmeid filosoofilisi dilemmasid. Üks tuntumaid naljaversioone on "Multitrack trifting", milles tõmmatakse kangi nii, et rongi esimesed rattad jäävad esimesele rajale ja teised teisele rajale, tekib lahendus, milles kõik radadel olevad inimesed saavad surma.
Township 11
Township 11 on vald (Township) mitmes USA maakonnas.
Nicolás de la Cruz
Diego Nicolás de la Cruz Arcosa (sündinud 1. juunil 1997 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis River Plate ja Uruguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Montevideo Liverpool, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2015. aastal.
Bobby McFerrin
Robert "Bobby" McFerrin, Jr. (sündinud 11. märtsil 1950 Manhattanil New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja muusik. Tema tuntuim laul on "Don't Worry, Be Happy". Oma muusikakarjääri jooksul on ta võitnud kümme Grammy auhinda.
Nicolás de la Cruz
2017. aasta augustis sõlmis ta lepingu River Plate'iga. River Plate'iga on de la Cruz võitnud Argentina kõik tähtsamad tiitlid, sh tuli ta 2021. aastal klubiga Argentina meistriks. Lisaks võitis ta 2018. aastal River Plate'iga Lõuna-Ameerika klubide meistrisarja Copa Libertadorese ja 2019. aastal Lõuna-Ameerika superkarika Recopa Sudamericana.
2017. aastal tuli de la Cruz Uruguay kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks. Uruguay rahvuskoondises debüteeris ta 8. oktoobril 2020 MM-i valikmängus Tšiili vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2022 sõprusmängus Panama vastu. Ta on kuulunud Uruguay koondisse 2021. aasta Copa Américal ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Ristumine
pisi|Lõik AB ristub lõiguga CD Geomeetrias nimetatakse ristumiseks kahe joone omadust lõikuda täisnurga all.
Öeldakse, et joon ristub teise joonega, kui nende vaheline nurk on 90 kraadi. Lõikude ja  ristumist tähistatakse. Sirge ristub tasandiga parajasti siis, kui see sirge ristub iga tasandil asuva sirgega.
Ristumisest üldisem matemaatiline mõiste on ortogonaalsus.
Ristuva sirge konstrueerimine
Kui on antud lõik ning punkt P, saab konstrueerida selle lõiguga ristuva ja punkti P läbiva sirge järgmiselt:
Lambakahar
Lambakahar on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Lambakahar on pandud Kaarepere mõisavallas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ehamaa, Haava, Laanemaa, Lumiste ja Võlu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lambakahar alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Peenmadu
Peenmadu (Leptophis) on maoperekond.
Klassifikatsioon
Peenmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod on levinud Põhja-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Leptophis seisuga 25.01.2014.
Graafik (arvjoonis)
pisi|Graafik, mis iseloomustab kiiruse sõltuvust ajast
Graafik ehk joondiagramm (ingl line chart) on funktsionaalse sõltuvuse esitus koordinaattasandil. Funktsiooni y = f(x) graafik on paaride x, f(x) hulk, kus x kuulub f(x) määramispiirkonda.
Ühe muutujaga funktsiooni saab näitlikult esitada ristkoordinaadistikus joonena tasandil ja kahe muutuja funktsiooni pinnana ruumis.
Dennis Everberg
Dennis Alexander Everberg (sündinud 31. detsembril 1991 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK ründajana paremäärel.
Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10.