cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Deana Carter
Elulugu
Hoolimata paljudest sidemetest tuntud muusikutega, keda ta tundis oma isa kaudu, võttis tema isikliku karjääri algus üsna palju aastaid. Tema esimene tähtsam esinemine oli 17-aastaselt, mil ta proovis koos oma isaga saada plaadilepingut. Kui see ebaõnnestus, suundus ta Tennessee Ülikooli õppima taastusravi ning astus naiskorporatsiooni Alpha Delta Pi liikmeks. Selles osalemise kõrval esines ta ka kohalikes ülikoolilinnakutes, tehes seda aga pigem lihtsalt laulmisrõõmust kui soovist hakata professionaalseks muusikuks. Pärast ülikooli lõpetamist asuski ta tööle taastusravikeskuses, kuni lõpuks jõudis otsusele, et tema tõeline kutsumus on siiski muusika.
Läbimurre toimus, kui tema demokassetid sattusid Willie Nelsoni huviorbiiti, kes kutsus ta 1994. aastal osalema Farm Aidi VII kontserdile, kus olid laval vaid naisesinejad. Samal aastal tagasid needsamad kassetid talle plaadilepingu Capitol Recordsiga.
Järgmiseks hakkas ta koostööd tegema filmi "Hope Floats" meeskonnaga ning kirjutas filmile taustamuusika, mis nii rahalises mõttes kui kriitikute kiidusõnade tõttu väga edukaks osutus. Sellele järgnes kohe animafilm "Anastasia", mis valiti nii Grammy kui ka Kuldgloobuse nominendiks ning mille jaoks Deana oli loonud oma versiooni ballaadist "Once Upon A December".
Deana järgmine album "Everything`s Gonna Be Alright" enam nii edukas ei olnud ning lauljatar katkestas mõne aasta pärast erimeelsuste tõttu juhtkonnaga oma plaadilepingu Capitoliga. Pärast jõulualbumi ilmumist ja abikaasa Chris DiCroce'ist lahutamist asus Deana elama Los Angelesse ning andis 2003. aastal Arista Nashville'i plaadifirma kaudu välja albumi "I`m Just A Girl", millele järgnes 2005. aastal album "The Story Of My Life", mille andis välja Vanguard Records.
Stuudioalbumid
Albumil on sellised lood nagu "Rita Valentine", "Angel Without A Prayer", ja "Graffeti Bridge". Need on lood, mille Deana oli salvestanud enne plaadilepingut Capitol Recordsiga. Albumit "Long lost" müüdi vaid Euroopas.
Saint Lawrence
Saint Lawrence on:
Nõva vald
pisi|Nõva vallamaja Nõva vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.
Nõva valla keskus oli Nõva küla, mis asub Lääne maakonna keskusest Haapsalust 48 km kaugusel ja Tallinnast 81 km kaugusel.
Asustus
Nõva vallas oli 8 küla: Hindaste, Nõmmemaa, Nõva, Peraküla, Rannaküla, Tusari, Vaisi, Variku.
Valgemetsa
pisi|Ahja jõgi Valgemetsa külas Valgemetsa on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Nõva vald
Ajalugu
Ajalooliselt on Nõva ümbrus kuulunud nii Lääne kreisi kui ka Harju kreis koosseisu, olles olnud kauem seotud Harjumaaga.
Valgemetsa
Küla asub Ahja jõe vasakkaldal mõlemal pool Tartu–Petseri raudteed. Külas on Valgemetsa raudteepeatus.
Nõva vald
Ajalugu
Nõva mõisa (Newwe) ümbruse külad liideti 1653. aastal Harju-Risti kihelkonnaga ja Nõva Olavi kabel oli Harju-Risti kiriku abikirikuks. 1710. aastal liideti Harju-Risti kihelkond kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Alates 1870. aastast oli Harju-Risti kihelkond uuesti iseseisev.
Valgemetsa
Valgemetsast 1 km läänes asub Leevijõe, 1½ km põhjas Padari, 3 km kagus Kiidjärve ja 2½ km lõunas Koorvere küla. Muudest paikadest asuvad lähemal Leevi asundus ja Popsiküla läänes, Tikutaja 2 km kirdes ja Järve 2 km kagus.
Nõva vald
Ajalugu
1891 liideti Risti ja Hatu vallad Nõva vallaga. 1893 eraldusid Risti ja Hatu vallad, mis liideti Padise vallaga.
Valgemetsa
Nime päritolu
Valgemetsa asub Ahja jõe ääres, mida sealkandis kutsutakse selge jõevee tõttu Valgejõeks.
Nõva vald
Ajalugu
1939. aastal moodustati Nõva vald, mis hõlmas ka Vihterpalu valla maa-ala.
Valgemetsa
Nime päritolu
Koorküla piirilt algavat ja põhja poole ulatuvat metsa nimetatakse Valgemetsaks. Mõne arvates olevat mets saanud nime Valgejõelt, mõne arvates valge liiva järgi, millest koosneb metsaalune pinnas. Selle metsa laskis külvata ja istutada Vastse-Kuuste mõisnik, varem oli seal tühi liivanõmm. Küla on nimetatud metsa järgi.
Nõva vald
Ajalugu
Alates 1950. aastast oli Nõva külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus.
Loodus
Vallas asub 7 hektari suurune Kürema kivikülvi kaitseala.
Valgemetsa
Ajalugu
Esimese krundi ostis kunstnik Vanda Juhansoo, kelle omanäoline maja, mida rahvasuus kutsutakse Nõiamajaks, on säilinud tänini. Nõiamaja valmis 1932. Küla sünnipäevaks peetakse 12. juulit 1933, mil Vanda Juhansoo krunt ja maja kanti kinnistusraamatusse.
Valgemetsa kujunes 1930. aastatel Tartu haritlaskonna seas populaarseks suvituskohaks. 1934. aastal asutati Valgemetsa Korraldamise ja Kaunistamise Selts, mille eestvõttel rajati tänavaid ja teid. 1940. aastaks oli suvilaid kokku ligi 60. Külas oli võõrastemaja koos kaupluse ja postkontoriga. 1930. aastatest pärinev krundiplaan on suuremas osas säilinud tänini.
Küla kuulus Tartumaa Võnnu kihelkonda ja Kiidjärve valda. Algselt nimetati seda asunduseks ja isegi alevikuks, aastast 1977 on see küla.
1940. aastate lõpust tegutses külas Valgemetsa pioneerilaager, mille maid ja hooneid kasutavad nüüd Valgemetsa puhkeküla ja noortelaager.
1950. aastal ostis Valgemetsas varem kirjanik Enn Kippelile kuulunud suvila Enn Kippeli leselt endale suvekoduks kunstnik Elmar Kits, kes puhkas Valgemetsal kuni oma surmani 1972. aastal. Elmar Kitse suvemaja on ajaloomälestisena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
2020. aasta juunis valiti Valgemetsa külavanemaks Mati Määrits.
Vapp
Valgemetsa vapp koosneb neljast osast. Kuldkollane vapikilp - liivapaljandid ja päike, valged kuused - metsasümbol, vapi valge keskpõhi - mets mis kasvab heledal liival ning kolm sinist triipu vapi keskel - Ahja jõgi. Vapi ja lipu autorid: Üllar Varik ja Marek Laane
Härma (Raasiku)
Küla kohta Hiiumaal vaata Härma (Emmaste).
Härma on küla Harjumaal Raasiku vallas.
Rauksi
Rauksi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Kärstna Kool
Kärstna Kool oli põhiharidust andev kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas.
Rauksi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Kärstna Kool
Kool tegutses 1924. aastast kuni sulgemiseni 1. augustil 2014 Kärstna mõisa härrastemajas. Viimane direktor oli Anu Roht.
Tekkelugu
Arhiivimaterjalide andmeil on Kärstnas kooliharidust antud juba 1767. aastast.
Lembit Andreseni raamatu "Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu I: Eellugu ja algus kuni Põhjasõjani" (1997) andmetel sai Kärstna koolilugu alguse juba 1687. aastal. Ei ole aga täpseid andmeid, kas koolitöö toimus pidevalt või vaheaegadega ja kus seda tehti.
Koolimaja täpsem asukoht on teada alates 1819. aastast, kui Kärstna mõisa omaniku kindralleitnant Reinhold von Anrepi lesk Caroline kinkis koolile pool vakamaad (910 m²) põllumaad ning lasi sellele ehitada koolihoone.
28. septembril 1819 andis kohalik luteri õpetaja uuele koolimajale oma õnnistuse.
1890. aastal hävis koolimaja tulekahjus ning samasse kohta seda enam uuesti ei ehitatud.
Uue koolihoone jaoks ostis vald mõisalt Põrgas 41 vakamaa suuruse maatüki. Ehitati uus koolihoone, mis sai valmis 28. novembril 1891 ja kus toimus õppetöö 1924. aastani. Seejärel koliti kool Hendrik Adamsoni eestvedamisel Kärstna mõisa härras­temajja, kus kool tegutses kuni sulgemiseni 1. augustil 2014.
Hebriidid
thumb Hebriidid on saared Briti saarestiku loodeosas. Suurimad neist on Lewis-ja-Harris ja Skye.
Koosnevad kahest saarterühmast Sise-Hebriididest ja Välis-Hebriididest.
Islandis nimetati neid Lõunasaarteks. 12. ja 13. sajandil olid Hebriidid Norra kuningate valduses.
Edvin Matson
Edvin Matson (3/15. mai 1880 Tallinn – 20. veebruar 1939 Berliin) oli eesti farmatseut.
Öösorr
Öösorr (Caprimulgus europaeus) on öösorlaste sugukonda öösorri perekonda kuuluv ja ainuke Eestis elav öösorriliste seltsi kuuluv lind. Eesti Ornitoloogiaühing valis öösorri 2019. aasta linnuks.
Öösorr on öösorlaste sugukonna tüüpiline esindaja.
Nimetus
Öösorri eestikeelne nimi tuleb linnu iseloomulikust surisevast laulust, mis võib kesta tundide kaupa.
Ladinakeelne nimetus caprimulgus ("kitselüpsja") (sama tähendusega on ka saksakeelne Ziegenmelker) tuleneb uskumusest, et öösorr käib öösel kitsedest piima imemas, misjärel need pimedaks jäävad. See uskumus on täiesti vale, sest nagu linnud üldse, ei joo öösorr kunagi piima, ja kitsed ei muutu sellest pimedaks, et keegi neist piima imeb.
Levik
Öösorr on levinud suuremas osas Euroopast (põhjas kuni Arhangelskini) ja parasvöötme Aasiast (põhjas kuni Tomski ja Jenisseiskini, idas Taga-Baikalimaani, lõunas Lääne-Pakistani ja Lõuna-Türgini), samuti Loode-Aafrika rannikul. Ta on rändlind, kes talvitub Aafrikas Saharast lõuna pool, samuti Loode-Indias. Eestis on öösorr üldlevinud haudelind, kelle arvukust on hinnatud 10–20 tuhandele paarile.
Välimus
Öösorri ülapool on pruunikashall tumedate tähnide, mustjate triipudega ja roostekarva varjundiga. Nagu mõned teisedki öösorlased, moodustab öösorri liik kaks sulestiku värvilt erinevat vormi: ühed isendid on hallimad, teised rohkem roostevärvi. Keha alapool on ookrivärvi, peente mustjaspruunide vöötidega. Kurgualuse külgedel on kummalgi pool valge laik. Valge laik on ka kahe äärmise tüürsulgede paari tipus.
Nokalahk on väga suur, aga nokk lühike ja kerge. Suud ümbritsevad harjassuled. Silmad on suured. Tiivad on kitsad, lend kiire ja käratu. Saba on üsna pikk. Jalad on väga lühikesed, varbad on nõrgad. Keskmise varba küünisel on servanaastud, mis moodustavad midagi kammilaadset. Kolju on lamendunud.
Kehapikkus on 26–28 cm, tiiva pikkus 17,5–20 cm, kaal ligi 75 g. Isane on emasest pisut suurem, muus osas suguline dimorfism puudub.
Pesitsemine ja elupaigad
pisi|Öösorr pisi|Öösorri munad Öösorr saabub lõunamaalt levila lõuna- ja kaguosas aprilli lõpus, levila põhjaosas mai algul.
Rehepapp (Kivirähk)
"Rehepapp ehk November" on Andrus Kivirähki romaan, mis ilmus 2000. aastal. Raamatu andis välja kirjastus Varrak.
2008. aastaks oli "Rehepappi" müüdud üle 32 000 eksemplari. Tegemist on viimase kahe kümnendi kõige enam laenutatud raamatuga Eesti raamatukogudes.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Öösorr võib pesitseda metsas, metsastepis, poolkõrbe põõsastikes ja isegi kõrbete äärealadel. Ta elab ka mägedes, nii metsaga kaetutes kui metsatutes.
Rehepapp (Kivirähk)
Romaan on tõlgitud soome (Riihiukko eli Marraskuu; 2002), norra (Trollskap i november; 2004), ungari (Ördöngös idők; 2004), läti (Rijkuris jeb Novembris; 2009), vene (Ноябрь, или Гуменщик; 2009), prantsuse (Les Groseilles de novembre; 2014) ja poola keelde (Listopadowe porzeczki; 2021).
Teose põhjal on loodud mängufilm "November", mis esilinastus 2017. aastal.
Sisu
Romaan on jagatud 30 peatükiks, igaks pealkirjaks kuupäev esimesest kolmekümnenda novembrini. Olustik vastab mõnes suhtes 19. sajandi Eesti külale ja mõisale, kuid tegelasteks on lisaks inimestele erinevad mütoloogilised olendid, sealhulgas Vanapagan, Katk, Halltõbi, kratid, tondid, libahundid. Neid kujutatakse inimeste maailmaga lahutamatult seotuna; inimesed võtavad neid iseenesestmõistetavatena, pea igas peres on varandust kokku kandev kratt ja hingedepäeval võetakse söögilaua ja saunaga vastu surnud esivanemaid. Kivirähk on romaani nappi tegevustikku põiminud hulgaliselt ehtsaid folkloorseid motiive muistenditest ja naljanditest.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Öösorr ei ehita pesa, vaid muneb munad sambla sisse, varisenud lehtedele ja okastele või isegi paljale maapinnale. Alles haudumise ajal võib sellesse kohta moodustuda väheldane pesasüvend. Kuna pesa ei ole, siis saavad öösorrivanemad, kui nad hädaohtu tunnetavad, oma munad teise kohta nihutada.
Rehepapp (Kivirähk)
Sisu
Romaan algab Koera Kaarli sulase Jaani kõhuvalu kirjeldusega – rumal Jaan on mõisa sahvris seepi söönud. Kutsutakse rehepapp Sander, kes õpetab, kuidas hädalist ravitseda. Räägu Liina ostab mõisateenijalt, toatüdruk Luiselt vanaproua tagant näpatud kleidi ja tasub selle eest oma isa hõbeprossiga. Liina isa Rein kahtlustab hõbeprossi varguses kiltrit ja käib tuulispea kujul tema kodu läbi otsimas; kui viimane tuleb samal moel kätte maksma, saab Rein temast jagu ja surmab vastase. Koera Kaarel on hädas piinava halltõvega; rehepapi õpetuse järgi saab ta viina abil haigusest lahti, kuid peab nüüd päevad läbi purjutama.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Enne munemist, aga mõnikord ka pärast munemist toimuvad paarimismängud. Nende käigus on kuulda tasast laulu, mis meenutab kassi nurrumist. Isaslind laseb oma ühetoonilist laulu kuuldavale kuni 5 minutit ja lõpetab selle terava hüüdega, mida korratakse 4-5 korda. Seejärel kostab tiibade laksutamist.
Rehepapp (Kivirähk)
Sisu
Imbi ja Ärni on vanapaar, kelle elu sisuks on vargil või santimas käimine; nende õnnelootus on suur, kui nad püüavad kinni erakordse piimaanniga merilehma, kuid neid trumpavad kavalusega üle Aida Oskar ning võtab lehma endale.
Vahepeal kimbutab külaelanikke katk, kellest tänu rehepapi kavalusele siiski jagu saadakse.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Kurnas on 2 muna, millel on valgel taustal helehallid ja pruunikad laigud. Muna pikkus on 28–37 mm ja läbimõõt 20–24 mm.
Kingli mõis
Kingli mõis, varem Rehemäe mõis (saksa keeles Müllershof, varem Rehhemeggi) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Hauduma hakkab öösorr kohe pärast esimese muna munemist. Vaheldumisi hauvad mõlemad vanemad. Saksa ornitoloog O. Heinroth kirjutas, et pärast puhkamist ja toitumist pesa juurde lennanud lind lausa tõukas oma paarilise munadelt minema. Haudumine vältab 17–18 päeva. Pojad kooruvad öösel, aga kuna haudumine algab kohe pärast munemist, siis üldjuhul mitte samal öösel.
Rehepapp (Kivirähk)
Sisu
Mõisa kubjas Hans armub kaunisse parunipreilisse, kuid tal pole vähimatki lootust oma armastatuga kokku saada. Ta meisterdab lumest krati, kes preili tema kambrisse tooks, kuid elustunud lumemees osutub mitte varavedajaks vaid romantiliste rüütlilugude vestjaks. Preili akna taga õhkavasse Hansu armub omakorda Räägu Liina. Kui Hansu kratt-lumemees sulab, tuleb Vanapagan ja käänab Hansu kaela kahekorra. Meeleheitel Liina tahab end uputada, kuid Imbi ja Ärni sekkumise tõttu jääb plaan katki. Abielu Õuna Endliga jääb ära, kui Räägu Rein kuuleb, et Õuna Endel on Hansu asemel kupjaks hakanud. Endel tahab Reinule kätte maksta, kuid langeb ise tema salapärase kolkijate meestega koti ohvriks. Rehepapp kavaldab üle Vanapagana, kelle hundid lõhki kisuvad.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Pojad on juba koorudes kaetud tihedate pruunikate udusulgedega. Nad on juba koorudes nägijad. Vanemad toidavad poegi veel pärast seda, kui nood on lennuvõimestunud. Noorlindudel on lühem saba kui vanalindudel. Lõunamaale hakkavad nad lendama augusti lõpul või septembris. Noorlinnud saavad suguküpseks esimesel eluaastal.
Kingli mõis
Varasem ajalugu
Keskajal kuulusid hilisema mõisa alad Saksa Ordu Maasilinna foogtkonna koosseisu. 1398. aastal on mainitud Rehemäe küla (Rymecke). Ordumeister Wennemar von Brüggenei läänistas kuue ja poole adramaa suuruse küla Nicolaus (Clawes) Paykelele (suri pärast 1424). 1458. aastal läänistas ordumeister Johann von Mengede selle koos Vanalaiu-nimelise (Wannelayde) saarekesega Hans Swart(e)le (suri pärast 1458). 1517. aastal loovutas Balthasar Swarte küla oma sugulasele Engelbert Moellerile.
Moellerid 1517−1605
Moellerite ajal rajati Rehemäele XVI sajandil mõis. Sajandi keskpaigani oli selle omanikuks Johann Moeller (suri enne 1548). Pärast tema surma sõlmisid pärijad 11. septembril 1548 omavahel pärandijagamisleppe, millega päris mõisa vanem poeg Johann Moeller (suri 1568). Tema samanimeline noor poeg hukkus 1565. aastal Saaremaal rootslaste vastu võideldes. Temast jäi järele alaealine poeg Detlof Moeller (suri 1610) ja lesk Ebbo (sündinud Massow). Viimane abiellus peagi Claus Anrepiga, kes majandas mõisa kuni kasupoja täisealiseks saamiseni. Detlof sõlmis 24. septembril 1573 ema ja kasuisaga lepingu ning sai mõisa omanikuks. Ta müüs mõisa 23. aprillil 1605 oma surnud õe Anna abikaasale Kaarma-Loona mõisnikule Fromhold von Bergile (suri pärast 1605), kes tasus tehingu eest 6000 riigitaalrit. Taani võimu ajal hakati mõisa Rehemäe asemel Moellerite järgi saksa kõnepruugis nimetama Müllershofiks.
Bergid 1605−1830
Uute omanike Bergide ajal jäi Kingli mõis XVII sajandi lõpuni seotuks suguvõsa vana valduse Kaarma-Loona mõisaga. Pärast Fromhold von Bergi surma päris mõlemad mõisad tema poeg Saaremaa maanõunik Christian Berend von Berg (suri pärast 1665). Tema surma järel jagasid pojad 1690. aastal pärandi ära ja noorema poja Friedrich Johann von Bergi (suri 1690) osaks jäi Kingli. Ta suri aga peagi ja mõisa päris lesk Magdalena von Berg (sündinud von Berg) (suri pärast 1697), kes oli valdaja 1697. aastal. 1699. aastal kuulus see tema pojale Johann Adolf von Bergile, kes suri 1710. aastal katku. Kingli pärandus nüüd tema pojale ooberstleitnant Otto Reinhold von Bergile (suri enne 1731). Viimane oli aga aastal 1704 langenud Venemaa sõjavangi. Ta vabanes 1722. aastal ja sai alles siis mõisa majandamise üle võtta. Pärast tema surma päris mõisa tema teine abikaasa Hedwig Maria von Berg (sündinud von Linden) (suri enne 1754), keda on valdajana nimetatud 1731. aastal. Mõis oli tema nimel veel 1750. aastal. Tema pärijad jagasid 2. märtsil (vkj) 1754 pärandi omavahel ära ja Kingli omanikuks sai titulaarnõunik Karl Friedrich von Berg (1720−1791). Tema poja, tulevase Saaremaa aadlimarssali ja maanõuniku Friedrich Johann Gustav von Bergi (1756−1821) nimele kirjutati mõis juba oma isa eluajal 1. mail (vkj) 1790. aastal. Temalt päris selle 1821. aastal poeg titulaarnõunik ja kreisikohtu assessor Wilhelm von Berg (1799−1866). Kingli mõis pandi tema ajal 1830. aasta veebruaris oksjonile, kust selle ostis 15 145 hõberubla eest tema onutütar kapteniproua Jeanette (Johanna) Charlotte von Nolcken (sündinud von Berg) (1801−1864).
Nolckenid 1830−1871
Proua von Nolcken loovutas mõisa oma abikaasale staabikapten parun (a-st 1856) Alexander Adolf von Nolckenile (1791−1861), kes oli valdaja 1858. aastal. Pärast viimase surma olid omanikuks tema pärijad, keda on valdajatena nimetatud 1861. aastal. Nad sõlmisid 19. augustil (vkj) 1864 omavahel pärandijagamislepingu, mille järgi sai Kingli ainuomanikuks kolleegiumiassessor parun Magnus Gustav Heinrich von Nolcken (1821−1905). Ta müüs mõisa 17. märtsil (vkj) 1871 Kuressaare kodanikule Alexander Friedrich Eichfussile (1819−1887).
Pärast võõrandamist
Pärast võõrandamist jagati endise mõisa alad 28 üksuseks ja sinna rajati asundustalud.
Mõisa nimest
Kingli saksakeelne nimetus Müllershof on tulenenud Moelleri suguvõsa nimest, kes omandas valduse XVI sajandil. Eestikeelne nimi on rahvatraditsiooni kohaselt tulenenud talu järgi, kus elas kingsepp.
Rehepapp (Kivirähk)
Sisu
Loll sulane Jaan aga tulistab andresepäeval armulaualeivaga kiriku ust ning saab selle nõiatembu läbi üheks päevaks tohutu väe ja võimu osaliseks. Oskamata aga sellega midagi mõistlikku peale hakata, peksab ta esmalt oma peremehe läbi, vägistab mõisas Luise, keda ta seni tulutult piiranud oli, sööb siis mõisas veel seepi ja keerab viimaks magama.
Talurahvas on Kiviräha kujutluses ahne, riukalik ja pragmaatiline, varastab nii mõisa kui üksteise järelt. Kirikus käiakse vaid selleks, et suus ära tuua armulaualeiba, millega jahimehe püss alati märki tabab.
Muna Ott tuleb Vanapagana teenistusest ja plaanib ennast tööle pakkuda kirikuõpetaja juurde – teenistus on teenistus.
Hans kurdab lumemehele: "Meie juures muutuvad kõik krattideks."
Ka elutark Rehepapp peab rüütlikombeid ja -aateid lolluseks ning seletab oma kratile, kes süüdistab teda varastamises: "Meil pole, millega maksta. On vaid seesama, kokku näpatu. Ja siis veel elu, mis kõlgub niigi pidevalt ämblikuniidi otsas. Mets on täis tonte ja hunte, tõved luuravad põõsastes, katk võib iga hetk sisse astuda, mõis kamandab oma tahtmist mööda. Meie elu on samuti varastatud, ja iga päev peame seda igasugu vigurite ja trikkide abil uuesti näppama, et homseni hinges püsida."
"Rehepapi" tegelaste hulgas on ka omamoodi aatelisi, kuid needki on karikatuursed nagu mõisa toapoiss Ints: "Mina olen kõigest hoolimata eestlaste kuninga Lembitu järeltulija, ning järelikult kuuluvad paruni aluspüksid mulle!"
Helgema noodi toovad sisse Hans ja Liina, kelles elab kõigele vaatamata igatsus ilu ja õrnade tunnete järgi, kuigi see võib vahel väljenduda halenaljakalt nagu Hansu "luuletuses".
Romaani lõppu võib tõlgendada kui hoiatust – vabadus, voli ja võim lollide käes viivad traagiliste või põlastusväärsete tagajärgedeni...
Adaptsioonid
Teadaolevalt esimene "Rehepapi" lavaversioon katkendite näol valmis Lõuna-Eestis ühe harrastustrupi esituses. Lõigud romaanist kanti ette hobiteatrite festivalil sügisel 2000.
Esimene täispikk variant kõigi olulisemate karakterite ning sündmustikuga esietendus Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetooli raadiorežii III lennu üliõpilaste kursuse lõputööna. Tegemist oli kahevaatuselise draamalavastusega, mille instseneerisid üliõpilased Marko Lillemägi, Liis Lusmägi ja Birgit Itse. Lavastasid Tiina Rebane, Aare Toikka ja Marko Lillemägi. Kunstnik oli Mihkel Ehala. Esietendus oli juunis, 2001. aasta Tallinna vanalinna päevade raames.
7. juulil 2001 esietendus Võru Teatriateljee lavastus "Rehepapp" (dramatiseering ja lavastus Taago Tubin) Mõniste vallas Vastse-Roosas Metsavenna Talu saeveskis. Taago Tubina dramatiseeringu järgi valmis ka EMTA Lavakunstikooli 22. lennu diplomilavastus (lav. Priit Pedajas) 2006. aastal.
Öösorr
Pesitsemine ja elupaigad
Öösorr sulgib kaks korda aastas. Täissulgimine toimub detsembrist veebruarini, mil öösorr talvitub. Osaline sulgimine toimub septembris-oktoobris ja sel ajal vahetub väikesulestik.
Toitumine
Öösorr lendab pärani avatud suuga, püüdes õhust liblikaid, mardikaid ja teisi suuri putukaid. Ta lendab hommiku- ja õhtuhämaruses tund või poolteist korraga.
Inimesi öösorr eriti ei pelga. Toitu otsides võib ta inimesele üsna lähedale lennata ja pole harvad juhtumid, kus öösorre asulates kohatakse.
Rehepapp (Kivirähk)
Adaptsioonid
"Rehepapi" ainetel on valminud samanimeline ooper, mille muusika kirjutas Tauno Aints ja libreto Urmas Lennuk. Ooperi tõi Vanemuises lavale Marko Matvere, kes laulis ka ise nimiosa; algselt kavandas Aints nimiosa Tõnis Mäele. Krati rolli mängis Vanemuise lavastuses Janek Savolainen, Õuna Endlit Lauri Saatpalu. Kunstnik oli Iir Hermeliin, koreograaf Marika Aidla. Esietendus toimus Vanemuise väikeses majas 18. oktoobril 2013.
"Rehepapist" on valminud ka film pealkirjaga "November", mis esilinastus 3. veebruaril 2017.
Soostik
Soostik on lähestikku asuvate soode kogum. Soostikud kujunevad soode suurenemise ja liitumise tulemusel. Soostik haarab ka ala muid maastikukomponente (soosaari, järvi, ojasid).
Eesti suurimad soostikud on Puhatu, Epu-Kakerdi ja Lihula-Lavassaare soostik, samuti Soomaa ja Emajõe-Suursoo soostikud.
Rädi
Rädi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Igavere (Raasiku)
Igavere on küla Harjumaal Raasiku vallas.
Küla lõunapiiril paikneb Jägala-Pirita kanal ja küla idaosa läbib Leivajõgi.
Igavere kirdeosast jookseb läbi Lagedi–Aruküla–Peningi tee. Lühikese lõiguna jääb osaliselt küla alla ka samast algav Aruküla–Kostivere tee.
Osaliselt jääb küla territooriumile Paraspõllu looduskaitseala.
Islami viis sammast
Islami viis sammast (أركان الإسلام arkān al-Islām 'islami sambad'; ka أركان الدين arkān al-dīn ja صول الدین usul ad-dīn, 'usu sambad') on islami viis alussammast. Viit sammast peavad sunniidid kohustuslikuks.
Islami sambad on järgmised:
Angara
Angara on jõgi Aasias Siberis. Pikkus 1779 km, valgala 1 039 000 km², sh ilma Baikali järve vesikonnata 468 000 km².
Islami viis sammast
Sahahdah on islami kõige olulisem alussammas. Ülejäänud nelja sammast kutsutakse üheskoos ibadah.
Angara
Angara on ainus Baikalist väljavoolav jõgi. Suurest järvest lähtumise tõttu on Angara ühtlase vooluhulgaga. Ta külmub talvel hilja, sulab kevadel vara ja on suvel külmaveeline.
Esialgu voolab Angara põhja, seejärel aga moodustab Kesk-Siberi kiltmaal suure hulga kärestikke, pöördub läände ja suubub paremalt Jenisseisse. Angara on mitmes kohas hüdroelektrijaamade tammidega üles paisutatud.
Jõe ääres asuvad Irkutski ja Bratski linn. Suuremad lisajõed on Ilim, Tšadobets ja Tassejeva. pisi|tühi|Angara jõgi
Islami viis sammast
Palvetamine (salah)
Moslemitel on kohustus palvetada viis korda ööpäevas:
Võimaluse korral tuleks palveid lugeda mošees; kohustuslik on see aga vaid reede keskpäeval. Muul ajal võib moslem palvetada ka omaette. Palvetamise koht peab olema puhas – tavaliselt kasutatakse selleks spetsiaalset vaibakest (musalla). Palvetamisel peab näoga olema suunatud Meka poole (qibla).
Palvetamine määrab ära moslemite päevarütmi. Kutse palvele (adhan) hüüab muezzin mošee kõrgeimast paigast, milleks on tavaliselt minarett. Mošees viib palvet läbi imaam või selle puudumisel keegi auväärne meessoost moslem.
Palvetamisele eelneb pesemisrituaal wuḑū'.
Palvetamisega kaasneb kindel asendite tsükkel ehk ra'kah – iga palvekord koosneb kahest kuni neljast ra'kahst. Palvetamise ajal retsiteeritakse koraani esimest suurat Al-Fatiha 'd.
Annetamine (zakah)
Kohustus anda 2,5% oma sissetulekust vaestele. Araabiakeelne sõna zakah tähendab 'kasvamist' või 'puhastumist'.
On kaht tüüpi zakah 'd:
Hadž ehk palverännak Mekasse (hajj)
Iga muslim peab vähemalt korra elus sooritama palverännaku Mekasse ehk Hadži.
Saare (Lääneranna)
Saare on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Franz Alekand
Franz Alekand (19. jaanuar 1893 Kuremaa vald, Tartumaa – 2. detsember 1949 Siblag, Ivanovo, Tšebula rajoon, Kemerovo oblast) oli eesti ühiskonnategelane.
Ta oli Palamuse laenu- ja hoiuühistu juhatuse esimees, Jõgeva Põllumeeste Konvendi liige, Palamuse Piimaühistu asutaja ja uue meiereihoone ehituse initsiaator, Kaitseliidu, Jõgeva tuletõrjedivisjoni Kuremaa kompanii pealik.
Hugues Capet
thumb|Hugues Capet hilisemal maalil
Hugues Capet (umbes 940 – 24. oktoober 996) oli esimene Kapetingide soost Prantsusmaa kuningriigi kuningas 987. aastast kuni surmani.
Päritolu
Hugues oli algselt Robertiinide dünastia esindaja, tema vanaisa Neustria markide markkrahv Robert I oli samuti olnud Lääne-Frangi riigi kuningas (922–923). Tema isa oli Pariisi krahv Hugues Suur ja ema Hedwiga Saksimaalt, kes oli Saksimaa hertsogi 912–936 ja Saksa kuninga 919–936 Heinrich Linnupüüdja tütar ja esimese Saksa-Rooma keisri Otto I õde. Samuti oli ta suhteliselt lähedane sugulane ka Karolingidega. pisi|300px|Prantsusmaa kuningriik aastal 1154. Rannikualad [[Anjou dünastia valitsejate vasallide alad: Normandia hertsogkond, Bretagne'i hertsogkond, Burgundia hertsogkond, Maine krahvkond, Anjou krahvkond, Touraine'i krahvkond, Poitou krahvkond, La Marche krahvkond, Vermandois' krahvkond, Auvergne krahvkond, Limogesi vikontkond, Akvitaania hertsogkond jt. Prantsusmaa ühendati ühise Prantsusmaa kuninga võimu alla alles kuninga (1180–1223) Philippe Auguste'i ajal]]
956. aastal, pärast oma isa surma, sai Hugues'st Pariisi krahv ja seega mõjuvõimsaim ülik Prantsusmaa kuningriigis. Et ta polnud aga veel täisealine, siis valitses tema eest esialgu Kölni peapiiskop Bruno. Täisealiseks saanuna sai Hugues'st peagi Prantsusmaa kuningriigi tegelik valitseja, kuigi keskvõimust sõltumatud olid nii Bretagne, Normandia kui ka Burgundia, viimases valitsesid alates 956. aastal küll Hugues' vennad Henri Suur (965–1002) ja Otto Wilhelm (1002–1004).
986. aastaks oli Hugues koos oma liitlastega saanud sisuliselt Prantsusmaa kuningriigi valitsejaks ja kui senine kuningas, Lothaire, järgmisel aastal suri, valisidki riigi ülikud Hugues' kuningaks. Ta saavutas ka oma poja Roberti kaaskuningaks kroonimise ning pani nõnda aluse uuele dünastiale, mis valitses Prantsusmaa kuningriiki otseliinis kuni 1328. aastani, Kapetingide kõrvalharud Borbónid valitsevad aga siiani Hispaaniat, teine kõrvalliin on võimul Luksemburgis.
Hugues' võim oli väga piiratud, sest otseselt valitses ta vaid oma pärusvaldusi ehk Pariisi lähiümbrust. Mujal ei olnud tal palju õigusi ning pidevalt valitses ka ülikute vandenõu oht. Hugues'i vahetu kontrolli alla veidi rohkem kui Seine'i keskjooksu ümbritsevad territooriumid, samas võimsad maaisandad, nagu 10. ja 11. sajandi Blois' krahvid, kogusid endale suuri valdusi abielude kaudu ja kokkulepete kaudu väikeaadlikega kaitse ja toetuse eest.
Esimeste Kapetingide kuninglik domeen oli algul piiratud osaga Île-de-France'ist, Pariisi ja Orléansi vahel, mis olid tema peamised linnad. Mujal olid suurisandad, kes rakendasid oma võimu, eriti kuus ilmalikku Prantsusmaa peeri: Akvitaania, Burgundia ja Normandia hertsog, nende kõrval Champagne'i, Flandria ja Toulouse'i krahv. Peamised poliitilised võimukeskused olid suured krahvkonnad, mida valitsesid sisuliselt autonoomselt krahvisuguvõsad. Tähtsamad krahvkonnad, millest mõnest sai hiljem hertsogkond, olid Flandria, Champagne, Normandia, Bretagne, Burgundia, Blois-Chartres, Anjou, Pariis (s.t Île-de-France), Poitou-Akvitaania, mis omandas Gascogne'i hertsogkonna, Toulouse'i ja Barcelona.
Hugues'l olid siiski üldiselt head suhted Saksa-Rooma keisrite Otto II ja Otto III-ga ning ta suutis oma piiratud võimu kuni surmani hoida ja tagada ka poja troonipärimise.
Olekuvõrrand
Olekuvõrrandiks nimetatakse füüsikas võrrandit, mis seob aine olekut kirjeldavaid parameetreid ja keskkonnatingimusi.
Pideva keskkonna mehaanikas on olekuvõrranditeks seosed pingete ja deformatsioonide vahel.
Seda võrrandit nimetatakse termiliseks olekuvõrrandiks, et teda eristada kalorilisest olekuvõrrandist, mis väljendab aine termodünaamiliste olekuparameetrite (nt ruumala ja temperatuuri) funktsioonina keha siseenergiast U:
Näiteid
Olekuvõrrandid võimaldavad rakendada termodünaamika seadusi konkreetsete ainete puhul.
kus \nu on gaasi hulk (moolides) ja R on universaalne gaasikonstant.
kus a ja b on konkreetset reaalset gaasi iseloomustavad parameetrid (b võtab arvesse molekulide lõplikku ruumala, a arvestab molekulidevahelist tõmbumist).
kus, kusjuures kB on Boltzmanni konstant, \hbar on Plancki konstant ja c on valguse kiirus vaakumis.
Eesti Kristlik Televisioon
Eesti Kristlik Televisioon on mittetulundusühing, mis tegeleb kristlike telesaadete tegemise, video- ja helisalvestuse ja montaažiga.
Eesti Kristliku Televisiooni rajasid Andres ja Peeter Võsu septembris 1991 aktsiaseltsina. See oli taasiseseisvunud Eesti esimene eratelekanal.
Alates 1993. aastast mittetulundusühing.
Saulepi
Saulepi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Riigivolikogu 9. valimisringkond
'''Riigivolikogu 9. valimisringkond''' asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aasa, Astri, Kesk-Ameerika, Suur-Ameerika – paaritud numbrid 15-st alates, Väike-Ameerika ― paarisnumbrid 14-st alates, Endla ― paaritud numbrid 35-st ja paarisnumbrid 56-st alates, Juure, Kaarna, Kadaka tee, Kanarbiku, Kannikese, Keemia, Kiili, Kirsi, Koidu ― paaritud numbrid 47–63 ja paarisnumbrid 58―74, Kuldnoka, Kuu, Kullerkupu, Lehe, Lille, Linnu ― paaritud numbrid alates Vilja tänavalt kuni Kadaka teeni ja paarisnumbrid alates Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Luha ― paaritud numbrid 1―11 ja paarisnumbrid 2―6, Maasika, Madara, Mehaanika, Metalli, Muraka, Mustamäe tee, Mõtuse, Nelgi, Nõmme ― paarisnumbrid, Paldiski maantee ― paaritud numbrid 25-st alates, Paluka, Parmu, Pilve, Päikese, Raudtee ― Endla tänavalt kuni Väike-Ameerika tänavani, Räägu ― Nõmme tänavalt kuni Kadaka teeni, Räästa, Sarlotte, Siili, Sinika, Sireli, Sipelga, Sääse, Sõstra, Tedre ― paaritud numbrid 27-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Tihase ― Nõmme tänavalt kuni Juure tänavani, Toomkuninga ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 22-st alates, Tulbi, Tulika, Tähe, Vaarika, Vilja ― paarisnumbrid, Villardi ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 26-st alates, Välja, Ülase.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7456 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Aleksander Aben, Lembit Hellat ja Johannes-Rudolf Taimsalu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1676, 1609 ja 1480 häält, seega valiti 9. valimisringkonnast Riigivolikogusse Aleksander Aben.
Sisekaitseülem oma otsusega 28. jaanuarist 1938 määras Lembit Hellatile ja Rudolf Steinbikile kummalegi 3000 krooni rahatrahvi või 90 ööpäeva vangimaja, kuna viimane oli levitanud Lembit Hellati kui Riigivolikogu liikme kandidaadi propageerimiseks teadaannet, milles oli tõstetud esile vabadussõjalase nimetust ja seega kasutanud vabadussõjalase nimetust propaganda-poliitiliseks kihutustööks ja oma endist kuuluvust riigivastase tegevuse pärast suletud organisatsiooni valimisreklaamiks.
26. augustil 1939 lõpetati Aleksander Abeni volitused Riigivolikogu liikmena. 1. ja 2. oktoobril 1939 toimunud valimistel kandideerisid Lembit Hellat ja Aleksander Jõeäär, kes said vastavalt 807 ja 1357 häält, seega valiti Riigivolikogu liikmeks Aleksander Jõeäär. 7423 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 2182 (29,5%), tühistati 18 häält.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Aleksander Aben, vastaskandidaat Anton-Alfred Rei.
Sund
pisi|Sundi kaart Sund (taani Øresund, rootsi Öresund) on väin Skandinaavia poolsaare ja Sjællandi vahel. Ühendab Läänemerd Kattegattiga.
Sundi lõunaots on lai, kuid on jagatud Amageri ja Saltholmi saarega kolmeks madalaveeliseks haruks. Väina keskosas on Veni saar. Väina põhjaots on kitsas, kuid sügav. Seal asuvad teineteise vastas Helsingøri ja Helsingborgi linn. Amageri vastas oleval Sjællandi rannikul asub Kopenhaagen.
1. juulil 2000 avati Taani kuninganna Margrethe II ja Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi osavõtul Kopenhaagenit Malmöga ühendav Sundi sild, mida trassi Taani-poolses otsas jätkab 3 km pikkune tunnel.
Lepalind (perekond)
thumb|[[Lepalind ]] thumb|[[Must-lepalind ]] thumb|[[Diadeem-lepalind Phoenicurus moussieri on Loode-Aafrika endeem ]] Lepalind (Phoenicurus) on lindude perekond rästaslaste sugukonnast.
Liigid
Lepalinnu perekonda kuulub 11 liiki, millest Eestis elavad kaks:
Välimus
Suguline dimorfism väljendub selgelt. Emaslinnu välimus on palju tagasihoidlikum kui isaslinnul.
Eluviis
Lepalinnud on putuktoidulised.
Levik
Lepalinnud pärinevad Kesk-Aasia mäestikest ja platoodelt, kust nad on levinud ja lahknenud mitmele poole Aasias Atlandi ookeanist Kirde-Hiinani. Tänapäeval elavad lepalinnud Himaalajas, Pamiiris, Hindukušis, Kaukasuses, Taga-Kaukaasias, Alpides, Püreneedes ja Atlases.
Viimase 250 aasta jooksul on täheldatud lepalindude elamaasumist keskmäestikest Euroopa tasandikele. Nende levila on laienenud kuni 61° põhjalaiuseni.
Kenneth Noland
Kenneth Noland (10. aprill 1924 Asheville, Põhja-Carolina – 5. jaanuar 2010 Port Clyde, Maine) oli USA maalikunstnik. Ta oli üks tuntumaid Color Field'i stiili esindajaid 1950. aastatel, kuigi teda peeti ka abstraktse ekspressionismi ja 1960. aastate alguses minimalismi esindajaks.
Ta teenis Teises maailmasõjas õhuväes. Pärast seda õppis ta kunsti Black Mountain College'is koduosariigis Põhja-Carolinas.
Selja (Lääneranna)
Selja on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Joškar-Ola
thumb|300px|right|Malaja Kokšaga ehk Izi Kakšani jõgi Joškar-Olas
Joškar-Ola (mari Йошкар-Ола ('punane linn')) on linn Venemaal, Marimaa pealinn. Linn asub Malaja Kokšaga jõe ääres, 50 km kaugusel selle suudmest Volgasse.
Linna haldusalasse kuulub ka Semjonovka vald.
Ajalugu
Linn on asutatud pärast maride alistamist venelaste poolt 1584. aastal kindlusena, linnaõigused sai 1781. aastal. 1919. aastani kandis nime Tsarjovokokšaisk (Царёвококшайск), 1919–1927 Krasnokokšaisk.
Kliima
Joškar-Olas on mandriline kliima külma talve ja sooja suvega. Kõige külmema kuu, jaanuari keskmine õhutemperatuur on –13,9 °C, kõige soojema kuu, juuli keskmine õhutemperatuur on +18,7 °C. Sademeid on keskmiselt 548 mm aastas.
Rahvastik
Elanikest on venelasi 68%, marisid 24% ja tatarlasi 4%. 1. jaanuaril 2010 oli linna elanike arv 248 700, koos Semjonovka vallaga 260 300.
Transport
Joškar-Olas on raudteejaam ja lennujaam.
Kultuur ja haridus
Linnas on Mari Riiklik Ülikool, Mari Riiklik Pedagoogikainstituut, Mari Riiklik Tehnikaülikool ja mitu teatrit.
Metstaguse mõis
Metstaguse mõis (saksa keeles Metztacken) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Ajalugu
Metstaguse mõisa on esmamainitud 1586. aastal. Läbi ajaloo on mõis kuulund mitme aadlisuguvõsa omandusse.
1912. aastal omandas Metstaguse mõisa Axel Oskar von Gernet, kellele mõis kuulus kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Riigivolikogu 12. valimisringkond
'''Riigivolikogu 12. valimisringkond''' asus Nõmmel.
Ringkonda kuulus Nõmme linna osa, mis ei kuulunud 11. ringkonda.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9877 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl-Arnold Jalakas, Tõnis Kalbus ja Juhan Murumets (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2661, 1367 ja 2254 häält, seega valiti 12. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl-Arnold Jalakas.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Paul Rummo, vastaskandidaat Tõnis Kalbus.
Riigivolikogu 32. valimisringkond
'''Riigivolikogu 32. valimisringkond''' asus Pärnus Pärnu jõe vasakul kaldal.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8740 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Oskar Kask (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Osvald Mitt, kes said vastavalt 4219 ja 2548 häält, seega valiti 32. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Kask.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Tamm.
Sookaitseala
Sookaitseala on looduskaitsealuse territooriumi tüüp, mis võeti Eestis kasutusele 1981. aastal, mil moodustati 30 sookaitseala. Üldisemalt on sookaitseala soode kaitseks moodustatud kaitseala, samuti kaitse alla võetud soo (märgala) või soostik.
Eesti sookaitsealad
Esimesi Eestis kaitse alla võetud soid on Ratva raba (Kirde-Eestis), mis võeti reservaadina (1109 ha) kaitse alla 1938. aastal.
1957. aastal moodustatud Nigula Riiklik Looduskaitseala ja Viidumäe Riiklik Looduskaitseala on ühtlasi soode kaitse alad. 1957. aastal moodustati botaanilis-zooloogiliste keelualadena ka Nehatu soo, Nätsi ja Muraka raba.
1981. aastal moodustati (Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määruse nr 340 alusel) järgmised 30 sookaitseala
1993. aastal moodustatud Soomaa rahvuspark haarab Kikepera, Kuresoo, Öördi ja Valgeraba. 1999. aastal on kaitse all osa Puhatu soostikust. 2018. aastal moodustatud Alutaguse rahvuspark haarab Agusalu, Muraka ja Puhatu soid ning Selisood.
Distributiivsus
Distributiivsus ehk jaotuvus on binaarse tehte omadus jaotuda teise binaarse tehte suhtes.
Tavaliselt kasutatakse distributiivsuse mõistet binaarsete algebraliste tehete kohta.
Definitsioon
Kui \otimes ja \oplus on binaarsed algebralised tehted hulgal S, siis ütleme, et \otimes on distributiivne tehte \oplus suhtes, kui iga x, y ja z korral hulgast S kehtivad tingimused:
Hadž
pisi|Palverändurid Arafati mäel Hadž on palverännak Mekasse, mida nõuab viies islami sammas igalt täiskasvanud muslimilt, kellele see on füüsiliselt ja rahaliselt teostatav, nii mehelt kui ka naiselt. Peamiselt kulukuse tõttu jääb hadž paljude muslimite jaoks vaid kord elus ettevõetavaks sündmuseks.
Hadži toimumise aeg
Hadž toimub islami kalendri kuuaasta viimasel kuul (Dhu Al-Hijjah), 7.–12. päeval. Palverännakut Mekasse saab teha ka muul ajal, kuid tõelisena läheb arvesse vaid Dhu Al-Hijjah, nn suur hadž – vaid selle sooritanu saab lisanime hadži.
Hadži on kohus sooritada ainult tervel inimesel, kes selleks füüsiliselt võimeline on. Samuti ei tohi palverännakul käimise kulude katmiseks võtta võlgu. Hadži jaoks kogutakse raha tihti kogu elu. Kellel töö ei võimalda palverännakut ette võtta, võib selleks volitada oma sugulasi või sõpru. Samuti võib muslim tasuda mošeele hadžiks tehtavate kulutustega sarnase summa.
Väike ja suur hadž
Pärast Mekasse saabumist sooritavad palverändurid kindlaksmääratud rituaale. Nn väikese hadži (umrah) põhirituaalideks on
Pärast umrahi sooritamist võib palverändur heita endalt ihrami ning riietuda oma tavarõivastesse. Samuti, ehkki see ei ole rituaali osa, joob enamus palverändureid pärast väikse hadži lõpulejõudmist vett Zamzami kaevust.
Seejärel suunduvad palverändurid tihti Mediinasse, kus külastavad Prohveti mošeed. Seejärel hadž jätkub. Palverändur heidab taas ülle ihrami ja sooritab kolm viimast rituaali, mida tuntakse suurema hadžina (Al Hajjul Akbar). Nendeks rituaalideks on:
Hadži lõpetamine
Hadži lõpetuseks toimub suur Eid-ul-Adha ohverdamispidu. Eid-ul-Adha käigus ohverdatakse loomi – enamasti lambaid, kuid ka kaameleid, kitsi ja veiseid. Ohverdamine meenutab seda, et Jumal eelistas lammast Aabrahamilt algselt nõutud inimohvrile.
Pärast hadži lõpetamist võib palverändur siirduda rituaalse puhtuse seisundist, milles oli keelatud juukseid lõigata, võidelda, tülitseda ja suguliselt läbi käia, tavaseisundisse. Paljud palverändurid ajavad endal pea kiilaks. Ka võib siis taas ihram'i tavariiete vastu vahetada.
Hadži aunimetus
Suure hadži läbinud mees saab aunimetuse hadži, naine hadža. Hadži saab õiguse maalida oma koduukse kohale sümboolse palmioksa kujutise.
Palverännakul käinu maetakse kombekohaselt maha ihramis.
Toitained
Toitained on toiduainetes sisalduvad keemilised ained, mida inimese organism kasutab peamiselt rakusünteesi lähteainetena anaboolsetes protsessides või energiaallikana.
Toitainete liigitus
Eristatakse kolme tüüpi toitaineid:
Tasakaalustatud toitumine
Organism vajab normaalseks elutegevuseks kõiki kolme liiki toitaineid, kusjuures ühe toitaine vaegust ei ole võimalik pikaajaliselt kompenseerida teise toitaine liiaga. Olukorda, mille puhul menüü sisaldab õiges vahekorras kõiki toitaineid, nimetatakse tasakaalustatud toitumiseks. Soovituslik vahekord on järgmine:
Optimaalne vahekord võib muutuda sõltuvalt füüsilisest koormusest, väliskeskkonna tingimustest, haigustest või organismi füsioloogilistest eripäradest. Kuna eri toitainete protsentuaalset sisaldust toidus on raske jälgida, on toitumise tasakaalustamiseks kasutusel lihtsustatud meetodeid, näiteks taldrikureegel.
Nälgus
Olukorda, kus organism saab toitaineid ebapiisavas koguses, nimetatakse nälguseks. Kui ebapiisavas koguses saab vaid ühte või kahte toitainet, on tegemist osalise nälgusega. Nälgus ja osaline nälgus võivad piisava kestuse korral põhjustada haigusi, näiteks anoreksiat, aneemiat, menstruatsioonihäireid jms. Pikaajaline liiga suur toitainete kogus põhjustab rasvumist.
Toitainete allikad
Toitainete allikaks on kõik loomsed ja taimsed toiduained. Toiduained erinevad suuresti toitainete sisalduse poolest. Peamised rasvade allikad on loomsed saadused, rasvane kala, taimeõlid jms. Peamisteks valgu allikateks on liha, kala ja muud mereannid ning kaunviljad. Süsivesikuid leidub kõige enam taimses toidus, näiteks teraviljasaadustes, puu- ja juurviljades.
Mõnikord, peamiselt tõlkekirjanduses, liigitatakse toitainete hulka ka vitamiinid, mineraaltoiteained ja isegi vesi. Sellist käsitlust ei saa õigeks lugeda ning neid aineid tuleb vaadelda eraldi. Kuigi tegu on organismi elutegevuseks väga oluliste ainetega, ei ole vitamiinid ega mineraaltoiteained toitainetega võrreldes olulised rakusünteesi lähteained ega ka energeetiline ressurss. Nii ei ole näiteks võimalik kõrvaldada ega leevendada toitainete puudusest tekkinud nälgust vitamiine või mineraaltoiteaineid manustades.
Samma vald
Samma vald (saksa keeles Samm) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891–1892 Pada vallaga.
Valla alal asus Samma mõis.
Marvi Vallaste
Marvi Vallaste (sündinud 28. augustil 1983) on eesti laulja.
Marvi Vallaste on sündinud Saaremaal Kärla alevikus ja lõpetanud 1999. aastal Kärla Põhikooli. Samal aastal lõpetas ta ka viiuliõpingud Kuressaare Muusikakoolis. Ta lõpetas 2003. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2008. aastal Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazz eriala Kare Kauksi ja Mare Väljataga käe all.
Suurem tuntus saabus, kui Vallaste osales 2005. ja 2007. aasta sügishooajal Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette". 2008. aasta lõpus valisid Raadio Elmari kuulajad Vallaste aasta parimaks uueks tulijaks.
2010. aasta kevadel astus ta Vanemuises lavale lastemuusikali "Nukitsamees" Iti rollis, 2011.aasta sügisel lastemuusikalis "Kaunitar ja koletis" printsessi rollis.
2012. aasta kevadel osales Marvi Ott Leplandi taustalauljana Eesti Laul 2012 konkursil. Ballaadiga "Kuula" pääseti Eestit esindama Eurovisiooni lauluvõistlusele Bakuus, kus saavutati kõrge kuues koht. 2014. aasta kevadel osales ta Tanja Mihhailova taustalauljana Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis.
Looming
Vallaste on esinenud paljude ansamblite koosseisudes Sügisjazzil (Tribute to Horace Silver 2005, Jõulujazzil (Sinatra 2011) ja ka Jazzkaarel (Ajavares, 2007). Koostööd teinud Estonian Dream Big Bandi, Eesti Kaitseväe orkestri, Politsei- ja Piirivalve bigbändi ja orkestriga. Esinenud Eesti Päevadel koos Raul Vaigla ja Jaak Sooäärega Hamburgis Saksamaal. 2009. aastal esines ta EV aastapäeva kontserdil Brüsselis koostöös Tallinna Jazzkvartetiga (Siim Aimla, Peedu Kass, Virgo Sillamaa). Marvi Vallaste on teinud koostööd taustalauljana paljude eesti tuntud ansamblite ja lauljatega nagu Tanel Padar & The Sun, Terminaator, Ines, Traffic, Lenna, Tanja Mihhailova, Luisa Värk, Ithaka Maria, Janne Saar, Liisi Koikson ja Vaikne Esmaspäev. Ta kuulub Ott Leplandi bändi koosseisu taustalauljana.
Isiklikku
Vallaste elukaaslane on Rait Potisepp. Ta osales 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, olles lapseootel.
Indoneesia keel
Indoneesia keel (Bahasa Indonesia) on austroneesia keel, mida räägitakse Indoneesias, Malaisias ja Ida-Timoris. See on Indoneesia riigikeel alates 1945. aastast. Kirjakeele aluseks on malai keele riau murre. Kokku räägib seda umbes 250 miljonit inimest, neist 17 miljonit emakeelena. Kirjasüsteemis on kasutusel ladina kiri.
Keelt korraldab ja normeerib Pusat Bahasa ('keelekeskus').