cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grīziņkalns
Piirkond kuulus kunagi Riia kaupmeeste suguvõsale – Griesenitele. Grīzenbergi mõisa järgi on saanud nime luited, luidete järgi omakorda asum. XVII sajandil lisandus veel Falgi mõis.
1870. aastatel tekkis asumisse seoses Riia tööstuslinnaks muutumisega hulgaliselt ettevõtteid. Grīziņkalnsis toodeti viile, masinaosi, tsinkvärvi, mineraalõli, konserve. Tehaste juurde kerkisid ka tööliste elamud, mis moodustavad valdava osa asumi hoonetest. Suurem osa elanikest tuli Läti maapiirkondadest, seega oli enamik asumi elanikke lätlased.
1905. aasta revolutsiooni sündmused mõjutasid sügavalt asumis elavaid töölisi. Revolutsioonisündmustest tehti aastal 1970 lastele mõeldud seiklusfilm "Vārnu ielas republika" ("Varese tänava vabariik").
Aastail 1905–1908 tegutses asumis teater Apollo. Aastal 1958 ehitati teatri hooned ümber staadioniks. Aastal 1910 ehitati asumisse V. Ķuze kommivabrik, mille hooned kuuluvad tänapäeval aktsiaseltsile Laima. Aastal 1933 ehitati asumisse ka Punase Risti hoonetekompleks.
Frohnleiten
Frohnleiten on linn (Stadt) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.
pisi|tühi|
Transport
Frohnleiten asub peamisel Lõunaraudtee liinil, mis ühendab Viini ja Grazi. Reis Grazi peajaamast Frohnleitenisse võtab aega ligikaudu 25 minutit. Raudteejaamast jõuab vanalinna keskusse üle Muri jõe silla jalutades umbes 10 minutiga.
Vaatamisväärsused
Frohnleitenis ja lähistel on mitu ajaloolise tähtsusega linnust ja mõisahoonet.
thumb|right|Rabensteini linnus Frohnleiteni lähedal
Paljud Frohnleiteni peaväljaku lähedal asuvad hooned on ehitatud 15.–16. sajandil ja olid osa kindlustustest.
thumb|center|Tabori vana uksehoone (parempoolne hoone) 15. sajandist Frohnleiteni peaväljaku lähedal thumb|right|Vana kaev Frohnleiteni peaväljakul thumb|left|Rooma sild Frohnleiteni lähedal (Aldriachis)
Monica Törnell
pisi|Monica Törnell Monica Kristina Ingeborg Törnell (sündinud 3. juunil 1940 Trönös Hälsinglandis) on Rootsi laulja.
1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit koos Lasse Holmiga, kellega ta esitas laulu "E' de' det här du kallar kärlek?". Laul saavutas 78 punktiga viienda koha.
Abja-Paluoja postkontor
alt=Renoveeritud fassaadiga Abja muuseum ajaloolises panga- ja postihoones (2021).|pisi|Renoveeritud fassaadiga Abja muuseum ajaloolises panga- ja postihoones Abja-Paluojal Mulgi vallas (2021). Abja-Paluoja postkontor on ehitis Viljandi maakonnas Mulgi vallas Abja-Paluojal. Ehitis on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Seda on nimetatud ka ainukeseks puhast pangamaja tüpoloogiat esindavaks hooneks Eestis kahe maailmasõja vahel.
Nüüdisajal tegutseb hoones Abja Muuseum.
Jaan Elken
Jaan Elken (sündinud 27. juunil 1954 Krasnojarski krais) on eesti maalikunstnik.
Jaan Elken lõpetas 1972. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal. 1977–1979 töötas Tallinna Arhitektuuri ja Planeerimise Peavalitsuses arhitektina ning 1980–1987 Tallinna Kultuurivalitsuses kunstiteadlase-kontrolörina.
Aastatel 1987–1988 õpetas ta maalikunsti Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Aastail 1988–1997 oli ta maaliõppejõud Eesti Kunstiakadeemias, alates 1997. aastast on ta Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi maalikunsti õppetooli professor. 2017. aasta juunis sai Jaan Elken Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitprofessoriks.
Aastast 1981 Kunstnike Liidu liige, 1995–1999 Eesti Maalikunstnike Liidu esimees ning aastatel 1999–2013 Eesti Kunstnike Liidu president.
S1 Scout Car
S1 Scout Car (American) oli neljarattaline soomusauto, mida toodeti Teise maailmasõja ajal Austraalias USA armee jaoks.
Ajalugu
Austraalias paiknenud USA armee õhujõud (USAAF) esitasid 1942. aastal tellimuse kergele soomusautole, mida kasutada patrullimiseks ja lennuväljade kaitseks. Tellimuse tulemusel valmis sõiduk, mis sai nimeks S1 Scout Car (American). Ford Australia tootis umbes 40 masinat.
Soomusauto põhines Ford F15 4x2 šassiil (ehitati ka üks 4x4 masin). Pealt avatud soomustatud kere sarnanes M3 Scout Cari kerega. Relvastus koosnes ühest 12,7 mm kuulipildujast M2 Browning ja kahest 7,62 mm kuulipildujast M1917 Browning. Meeskond oli viieliikmeline: komandör, juht ja kolm laskurit.
Külli Taro
Külli Taro (aastani 2013 Külli Nõmm; sündinud 18. jaanuaril 1980 Pärnumaal) on avaliku halduse ekspert.
Haridus
Külli Taro lõpetas 1999 kuldmedaliga Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ning 2003. aastal cum laude Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna avaliku halduse erialal. Ta kaitses Tartu Ülikoolis 2007. aastal teadusmagistri (MA) väitekirja avaliku halduse ja sotsiaalpoliitika alal ning 2016. aastal Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis doktoriväitekirja avalikus halduses. Doktoriväitekirja teema oli "The Attribution Problem in Performance Measurement in the Public Sector: Lessons from Performance Audits in Estonia" (juhendaja professor Tiina Randma-Liiv). Osa õpingutest on ta sooritanud Helsingi ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis.
Uurimisteemad
Külli Taro peamisteks uurimisvaldkondadeks on poliitikakujundamine, poliitikaanalüüs ja mõju hindamine avalikus sektoris.
Gorgān
Gorgān (pärsia گرگان) on linn Iraanis, 30 kilomeetrit Kaspia merest ida pool. Gorgān on Golestāni provintsi pealinn.
Linna elanike arvu hinnati 2005. aastal 241 tuhandele.
Gisela (eesnimi)
Gisela on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1266. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gisela 39 naisel.
Goraj
Goraj on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biłgoraj maakonnas, Goraj valla halduskeskus. Goraj asub Biłgorajst umbes 20 km põhjas ja Lublinist ligikaudu 60 km lõunas.
Goraj sai linnaõigused 1398 ja 1405 aasta vahel. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Goraj 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1776. aastal läks linn Poolale tagasi, kuid Kolmanda Poola jagamise tulemusel 1795. aastal jälle Austria keisririigile. Alates 1809. aastast oli Goraj Varssavi hertsogiriigi piires. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Goraj 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1869. aastal võtsid tsaarivõimud Gorajlt linnaõigused ära.
1. jaanuaril 2021 sai Goraj linnaõigused tagasi.
Rudolf Johannes Paris
Rudolf Johannes Paris (24. september 1896 Pangodi vald, Tartumaa – 21. november 1973 Freudenstadt (Schwarzwald), Saksamaa) oli Eesti kunstiajaloolane, -kriitik ja graafik.
Elulugu
Rudolf Johannes Paris oli talupidaja poeg.
Teadustöö
Uurinud baltisaksa ja eesti kunsti ajalugu 19.–20. sajandil, avaldanud monograafilisi käsitlusi eesti kunstnikest, ülevaateid rahvusliku kunsti arengust ja ainestikust, loonud kunstiterminoloogia leksikoni. Oli ka tegevkunstnik, loonud joonistusi, akvarelle, karikatuure, raamatuillustratsioone. Umbes 20 teaduspublikatsiooni.
Isiklikku
Tema vennad olid keemiaprofessor dr. August Paris, rohuteadlane ja Tartu Ülikooli apteegi juhataja Hermann Paris ja õigusteadlane Eduard Paris. Õde Julie töötas hambaarstina. Tema vennatütar oli kunstiajaloolane Olga Berendsen.
Ralf Johannes Ferdinand Luther
Ralf Johannes Ferdinand Luther (23. juuni 1887 Tallinn – 3. juuni 1931 Tartu) oli Eesti vaimulik ja teoloog.
Õppis aastatel 1896–1899 Tallinnas Jucumi koolis, aastatel 1899–1904 õppis ta Nikolai Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1905–1910; aastal 1912 täiendas ennast Leipzigis. Oli prooviaastal Nissi Maarja koguduses. Ordineeriti 6. oktoobril 1912 Tallinnas õpetajaks.
Oli aastal 1912 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, aastal 1913 Mihkli koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1914–1922 oli ta Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1931 oli ta Tartu Ülikooli koguduse saksa pihtkonna õpetaja.
Isiklikku
Tema isa Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, tema onu Johannes Heinrich Luther oli Kadrina- ja Narva Johannese koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis).
Telleri kabel
pisi|Telleri kabel 2013. aasta sügisel Telleri kabel on Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna kabel Tartus Vana-Jaani kalmistul.
1794. aastal ehitatud kabel on varaklassitsistlikus stiilis, baroksete sugemetega, 18. sajandi lõpu kalmistuarhitektuuri iseloomulik näide.
Lasse Holm
pisi|Lasse Holm Lars-Eric Gustav "Lasse" Holm (sündinud 9. detsembril 1943 Stockholmis) on Rootsi laulja ja laululooja.
Frederick Robbins
Frederick Chapman Robbins (25. august 1916 – 4. august 2003) oli Ameerika Ühendriikide pediaater ja viroloog.
Robbins avastas koos Thomas Welleri ja John Endersiga, et külmikust võetud polioviirus, mida peetakse tänapäeval lastehalvatuse tekitajaks, kasvas hästi imikutelt kirurgiliste protseduuride käigus eemaldatud neerukudedel. 1954. aastal said Enders, Weller ja Robbins avastuse eest Nobeli meditsiiniauhinna.
Maarja tänav (Pärnu)
Maarja tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Põllu tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Peetri tänaval. Maarja tänav ristub veel Mardi, Jüri ja Jakobi tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 341 meetrit.
Anonüümkiri
Anonüümkirjaks nimetatakse ka kirja, millele alla kirjutanud inimesi ei ole võimalik tuvastada, sest kirjale on kirjutanud alla näiteks "Heasoovija" või "Grupp seltsimehi".
Anonüümkirja sisuks võib olla laim, salakaebused, ähvardused või väljapressimine.
Gita
Gita on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1334. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gita 35 naisel.
Harilik pimendipuu
Harilik pimendipuu (Pimenta dioica) on mürdiliste sugukonda pimendipuu perekonda kuuluv puuliik.
Kirjeldus
Harilik pimendipuu on kahekojaline igihaljas puu. Ta võib sirguda 6–12 m kõrguseks ja elada kuni 100 aasta vanuseks.
Levila
Harilik pimendipuu kasvab looduslikult Jamaical, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Vili
Hariliku pimendipuu viljad on marjad.
Saadused
Droogina tarvitatakse valmimata kuivatatud vilju (Pimentae dioicae fructus). Kondiitritööstustes ja konservitööstuses ning kodustes majapidamistes kasutatakse vilju ka vürtsi ja maitseainena. Vürts kannab nimetust piment ehk jamaikapipar ehk nelkpipar ehk vürts ehk vürtspipar.
Inglise botaanik John Ray nimetas vilju "kõikvürtsiks" (allspice). Meditsiinis kasutatakse ka eeterlikku õli (Pimentae dioicae aetherolum).
Konfiguratsioon (informaatika)
Konfiguratsioon ehk konfigureerimine on arvutisüsteemi riistvara ja/või tarkvara korraldus ja ühendusviis.
Bernalda
Bernalda on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Basilicata maakonnas Matera provintsis. Bernalda sai linnaõigused 1735. aasta 21. juunil.
Konfiguratsioon (informaatika)
Enamiku tarkvaratoodete puhul on esitatud nende kasutamiseks nõutav miinimumkonfiguratsioon.
Bernalda
Bernalda kõrgus merepinnast on 127 meetrit, asustustihedus keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
pisi|left|Skulptuur Metaponto Lidos Bernalda piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ginosa (TA), Montescaglioso, Pisticci.
Bernalda halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Metaponto, Metaponto Lido, Serramarina, Spineto.
Loodus
Basento orus 127 meetri kõrgusel platool asuv Bernalda piirneb kirdes Taranto provintsiga. Bradano ja Basento jõe vahel paikneva Bernalda kagupiiriks on Joonia meri.
Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +7,8 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +26,1 °C).
Ajalugu
Linnast pärineb Coppola filmitegijate ja näitlejate perekond, mille liikmed on teiste hulgas ka Francis Ford Coppola, Nicolas Cage ja Sofia Coppola. Francis Ford Coppola vanavanemad Agostino ja Maria Coppola olid mõlemad sündinud Bernaldas ja emigreerusid USAsse 1904. aastal. 2004. aastal ostis Francis Ford Coppola linnas Palazzo Margherita palee.
Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
pisi|left|Carmine kirik
Paleed/lossid
pisi|left|Palazzo Margherita, mille ostis [[Francis Ford Coppola 2004. aastal.]]
Ukraina Rahvuspank
Ukraina Rahvuspank (ukraina keeles Націона́льний банк Украї́ни) on Ukraina keskpank.
Daisuke Matsui
Daisuke Matsui (jaapani keeles 松井 大輔 Matsui Daisuke; sündinud 11. mail 1981 Kyotos) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani esiliiga klubis Yokohama.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2011 31 mängu ja lõi 1 väravat.
Kõpu apteek
pisi|Kõpu apteek (juuni 2009) pisi|Kõpu apteegi abihoone (vasakul; september 2014) Kõpu apteek on apteek Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpu alevikus. Apteegihoone ja selle abihoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Apteegihoone ehitati 19. sajandi II poolel.
Müügiesindaja
Müügiesindaja (inglise keeles sales agent) on ettevõtte esindaja, kes tutvustab ettevõtte tooteid ja teenuseid potentsiaalsetele klientidele.
Ta peab tundma pakutavaid tooteid ja teenuseid ning olema hea suhtleja. Lisaks on müügiesindaja töö, olenevalt piirkonna suurusest, üsnagi liikuv ja vaheldusrikas. Müügiesindaja on väga kasulik just väikestele ettevõtetele, kes alles alustavad oma toodete või teenuste eksportimist, sest see võimaldab neil pääseda rahvusvahelistele turgudele ilma suuri investeeringuid tegemata.
Väljaõpe
Müügiesindajaks on Eestis võimalik õppida kutsekoolides või rakenduskõrgkoolides.
Lembitu (perekonnanimi)
Lembitu on eesti perekonnanimi.
Müügiesindaja
Töötasu
Müügiesindaja töötasu oleneb tavaliselt sellest, kui palju suudab ta klientidele tooteid müüa. Mõnes ettevõttes on müügiesindajad kindla kuupalgaga tööl.
Lembitu (perekonnanimi)
Nimede eestistamisel määrati Lembitu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Koppelmann (1936. aastal Nõva vallas).
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Müügiesindaja
Arenguvõimalused
Müügiesindajal on mitmesuguseid võimalusi karjääriredelil kõrgemale jõuda. Esimene edutamise võimalus on see, et töötajale antakse suurem piirkond ning selle tulemusena suureneb tema toodete läbimüük. Müügiesindajal on võimalik saada ka piirkonna müügijuhiks või, olles juba kogenud töötaja sellel alal, hakata ise juhtima müügitööga tegelevat ettevõtet.
Aleksandrs Leimanis
Aleksandrs Leimanis (17. september 1913 Gavrilovo küla, Smolenski kubermang – 17. juuni 1990 Riia) oli läti filmilavastaja.
Aleksandrs Leimanis lõpetas 1939. aastal Moskvas Anatoli Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi. Töötas seejärel Tšeboksarõ, Semipalatinski ja Omski teatrites ja läti kunstiansambites. Alates 1944. aastast elas Lätis. Ta oli 1946–1947 Noorsooteatri ja 1952–1953 Jelgava Draamateatri pealavastaja. Alates 1954. aastast töötas Leimanis Riia Filmistuudios. Lisaks oli ta aastatel 1948–1957 Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna õppejõud ja 1971–1973 kateedrijuhataja.
Volkswagen Jetta
Volkswagen Jetta on Volkswagen AG toodetav sõiduauto. Seda on toodetud 7 põlvkonda. 7. põlvkond saabub aastal 2018. Jetta on alati olnud Golfi sedaanist kloon, erandiks pole ka 7. põlvkond.
3. ja 4. põlvkonna Golfi sedaane müüdi Jetta nime all ainult USAs, Euroopas müüdi 3. põlvkonna sedaane Vento ja 4. põlvkonna omasid Bora nime all.
Giulia
Giulia on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1248. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Giulia 40 naisel.
Bouygues
Bouygues on mitmekesine Prantsuse tööstuskontsern, mille asutas 1952. aastal Francis Bouygues ja mida juhib tema poeg Martin Bouygues.
Kontsern koosneb kolmest tegevusest: ehitus Bouygues Constructioniga, Bouygues Immobilier ja Colas, telekommunikatsioon Bouygues Telecomiga ja meedia TF1 grupi kaudu.
Aastal 2020 ulatus Bouygues'i müük 34 694 miljoni euroni. 2020. aasta lõpus loodi grupp 81 riigis viiel kontinendil ja seal töötas üle 129 018 inimese, sealhulgas 62 901 välismaal.
Regilaulutuba
Regilaulutuba on regilauluteemaline ürituste sari, mis toimub igal aastal Eesti Rahva Muuseumis. Ürituse eestlauljaks valitakse üks tuntud pärimusmuusik, kelle eestvedamisel laulavad teised kaasa.
Igal üritusel on oma nimi ja teema. Näiteks 2018 lauldi õhtu- ja unelaulusid.
Maksim Gussev
Maksim Gussev (sündinud 20. juulil 1994 Narvas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Nõmme Kalju.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Gussev 9. juunil 2015 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Artjom Dmitrijev.
Esimese värava lõi 11. novembril 2015 Gruusiale.
Klubi
''Uuendatud seisuga 19. november 2017''
Koondis
''Uuendatud seisuga 19. november 2017''
Syagrius
Syagrius (430 – 486 või 487) oli Põhja-Gallias asunud Rooma jäänukriigi ("Soissonsi kuningriigi") valitseja aastail 464–486.
Tema isa oli magister militium Aegidius.
Ta sai 486. aastal Soissons' lahingus Chlodovech I käest lüüa, põgenes läänegootide kuninga Alarich II juurde, kuid anti frankidele välja ja hukati.
Teda on nimetatud viimseks roomlaseks.
Tamme-kivipuravik
Tamme-kivipuravik (Suillellus luridus) on puravikuliste sugukonda ja perekonda Suillellus kuuluv seeneliik. Seene varasem ladinakeelne nimi oli Boletus luridus ja see liigitati kuni 2014. aastani kivipuraviku perekonda.
Tamme-kivipuraviku kübar on oliivipruun ja kuni 20 cm lai. Eosed on väikesed ja punakad, mõõtmega 12–15 × 5–7 mikromeetrit. Jalg on toekas ja ookrikarva, 8–14 cm pikk ja 1–3 cm jäme. Jalg on kaetud punaka võrgustikuga. Sarnaselt teiste punakate eostega kivipuravikega muutub viljakeha vajutamisel või murdumisel kiiresti sinakaks. Viljakeha meelitab mitmeid putukaid, kes seenest toituvad.
Tamme-kivipuravikuga sarnaneb saatana-kivipuravik (Rubroboletus satanas), kuid viimasel on suurem ja robustsem viljakeha ning heledam kübar.
Tamme-kivipuravik on värskelt mürgine. Tarbimisel koos alkoholi või ilma põhjaliku kupatamiseta võib põhjustada iiveldust ja oksendamist.
Karuse tänav
Karuse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Luite tänav (Pärnu)
Luite tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas. See saab alguse Luha tänavalt, ristub Soo ja Roo tänavatega ning lõppeb Merekalda tänaval.
Grace
Grace võib tähendada järgmist:
Luite tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 228 meetrit.
Karuse tänav
Tänav sai nime 12. detsembril 1997.
Kiire marssimine ruumis
Kiire marssimine ruumis ehk ruumi kiirtejälitus on pildipõhine ruumi visualiseerimine (ingl image-based volume rendering technique), mis arvutab 2D-pilte 3D-ruumilistest andmekogumitest (3D-skalaar väljadest). Kiire marssimist ruumis, mis töötleb ruumilisi andmeid, ei tohi segi ajada kiirte väljasaatmisega (ingl ray casting), mida kasutatakse kiirtejälituses (ingl ray tracing), mis töötleb pinna andmeid. Ruumilises variandis arvutamine ei peatu objekti pinnal, vaid liigub objekti sisse, kus võetakse lugemeid mööda kiirt. Erinevalt kiirtejälitusest ei loo kiirte marssimine sekundaarseid kiiri. Kui rakendus või kontekst on selge, siis mõned autorid kutsuvad seda kiirte viskamiseks. Kuna kiirte marssimine ei vaja täpset lahendust kiire ja objekti lõikepunkti leidmisele, on see sobilik reaalaja arvutusteks (ingl real-time computing) paljudes rakendustes, kus kiirtejälitus on liiga aeglane.
Klassifikatsioon
Kiire ruumis marssimise meetodi saab otse tuletada visualiseerimisvõrrandist (ingl rendering equation). Sellega saab saavutada kõrge kvaliteediga visualiseeringuid. Kiire marssimist ruumis klassifitseeritakse pildipõhise ruumi visualiseermis tehnikana, kuna arvutused lähtuvad väljund pildist, mitte ruumilisest sisend andmetest, mida kasutatakse objekti põhiste visualiseermise tehnikatega.
Peamine algoritm
Oma algelises vormis, kiire ruumis marssimise algoritm koosneb neljast sammust:
Robin Frijns
thumb|Robin Frijns 2011. aastal
Robin Frijns (sündinud 7. augustil 1991 Maastrichtis) on hollandi vormelisõitja.
Tiidu Peter Park
Tiidu Peter Park (aastani 1956 Tiit Priks; sündinud 20. veebruaril 1941 Tallinnas) on Eesti ajaloolane ja raamatukoguhoidja.
Elulugu
Tiidu Peter Park on agronoomi poeg.
Oli 1972–73 Marymount Manhattan College'i (New York) instruktor, 1973 Georg Mercer Memorial School of Theology (Garden City, New York), 1974 Valley Stream Public Library (Valley Stream, New York), 1994–97 Lynbrook Public Library (Lynbrook, New York) raamatukoguhoidja, aastast 1997 pensionil. Ühtlasi oli 1991–2003 New Yorgi Eesti Abi (Estonian Aid, Inc.) asepresident.
Asutas, katalogiseeris ja klassifitseeris New Yorgi Eesti Maja eesti-ainelise raamatukogu. Asutas 1999 ja peab internetis mütoloogia- ja folkloorialast diskussiooniklubi Moderning Mythology and Folklore (Mythfolk).
Teadustöö
American Historical Associationi, American Library Associationi, Nassau County Library Associationi, Mensa Internationali jmt teadusorganisatsioonide liige. Auhindu: Phi Alpha Theta (1963), Delphian Publication Award (1963). Üle 30 teadustrükise (osa digitaalses vormis).
Paasaküünal
Paasaküünal on eriline küünal, mis süüdatakse ülestõusmispüha vigiilial. Paasaküünla süütamine on tavaks roomakatoliku, vana-katoliku, anglikaani ja luteri kirikuis.
Kirjeldus
Paasaküünal on väga suur ja seatakse kõrgele küünlajalale altari lähedal või ristimiskivi kõrval. Küünlal on rist ning kreeka tähed alfa ja oomega; risti tippudes ja keskel on viis vahakuuli või viirukitera.
Kibuvits (perekonnanimi)
Kibuvits on eesti perekonnanimi.
Paasaküünal
Tähendused
Paasaküünal süüdatakse ülestõusmispühade järgseil kõigil teenistustel ja talitustel kuni nelipühadeni ning aasta muul ajal ristimis- ja matusetalitustel.
Kibuvits (perekonnanimi)
Perekonnanime Kibuvits (Kibbowitz) on pandud neljas mõisavallas Harju- ja Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Kibuvits uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kroosmann, Krosmann, Künstler, Valdek ja Veesmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kibuvits Eestis 12 mehel ja 20 naisel.
Urmas Nagel (füüsik)
Urmas Nagel (sündinud 19. märtsil 1958 Tallinnas) on Eesti füüsik.
Elulugu
Urmas Nagel on inseneri poeg.
Maarja Lõhmus
pisi|Maarja Lõhmus 2016. aastal Narva Arvamusfestivalil. Maarja Lõhmus (kuni 1987 Maarja Pärl; sündinud 16. veebruaril 1960) on eesti ajakirjanik ja meediateadlane.
Urmas Nagel (füüsik)
Elulugu
Nagel oli 1981–1992 KBFI insener ja nooremteadur, 1993. aastast vanemteadur, ühtlasi 1993–1994 Münchenis Max Plancki Instituudis külalisteadlane ja 1995–1998 osales korduvalt Itaalias Gran Sasso maa-aluses laboris rahvusvahelises projektis CRESST tumeaine olemasolu eksperimentaalseks tuvastamiseks. 2011. aastast oli ta KBFI keemilise füüsika laboratooriumi juhataja, 2016. aastast KBFI direktor.
Maarja Lõhmus
Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna žurnalistikaosakonna.
Urmas Nagel (füüsik)
Teadustöö
Urmas Nageli peamine uurimisvaldkond on madalate temperatuuride füüsika. Ta on uurinud spinnide dünaamikat tahkises, ehitanud ülimadalatemperatuurseid osakeste detektoreid ja kasutanud neid kosmilist päritolu nõrgalt interakteeruvate massiivsete osakeste otsimisel, et avastada varjatud mateeriat. 1999. aastast tegeleb ta ka madaldimensiooniliste spinnpiluga kristallide ülikauge infrapunaspektroskoopiaga.
Maarja Lõhmus
Ta on olnud Tartu Ülikooli ajakirjanduse õppejõud.
Urmas Nagel (füüsik)
Teadustöö
Nagel on Ameerika Füüsikaseltsi ja Eesti Füüsika Seltsi liige (1998. aastast, juhatuse liige 2001–2004). Ta on avaldanud üle 40 teadustrükise.
Maarja Lõhmus
Ta on ajalehe Avalik Eesti peatoimetaja.
Isiklikku
Ta oli abielus kirjaniku ja tõlkija Aivo Lõhmusega.
Agra küla
Agra asub valla kirdeosas Cēsise linna piiril. Asula jääb Gauja rahvusparki.
Algselt loeti piirkonda Līvi küla osaks, ent hiljem eraldati see omaette asulaks. Külas asub Agra bussipeatus.
Aastal 2022 oli külas 190 elanikku.
Landi tee (Pärnu)
Landi tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Eel-Alpid
Alpi eelmäed või Eel-Alpid (saksa: Voralpen; prantsuse: Préalpes; itaalia: Prealpi; sloveeni: Predalpe) võivad üldiselt viidata mistahes eelmägedele Euroopa Alpide jalamil. Need on üleminekuvöönd Kõrg-Alpidelt Šveitsi platooks ja Baieri Eel-Alpideks põhjas, samuti Pannoonia tasandikuks (Alpokalja) idas, Po madalikuks lõunas ja Rhône'i oruks läänes.
Landi tee (Pärnu)
Tänav saab alguse Noode teelt, suundub edelasse ja lõppeb linnapiiril. Teisel pool linnapiiri jätkub samanimeline tänav Papsaare külas. Tänava pikkus on ligikaudu 169 meetrit.
Niibi raba
pisi|Niibi raba säilinud idaserv Niibi raba (ka Niibi soo) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Eel-Alpid
Klassifikatsioon
Alpi eelmäed koosnevad:
Niibi raba
Raba põhjaservast saab alguse Riguldi jõgi. Rabas on mitu järve: Kaevandu järv, Linaleojärv ja Rootsiküla järv. Raba lääneservas on Varkla kraav.
Soo pindala on 1331 ha. Soo turbakihi paksus on 4 m.
Luha tänav (Pärnu)
Luha tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Tänav saab alguse Emajõe tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Mõrra tänaval. Luha tänav ristub veel Kevade, Väike-Toome, Suur-Toome, Ranna, Põllu, Luite, Jakobi ja Peetri tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 1,06 km.
Even Hovland
Even Hovland (sündinud 14. veebruaril 1989 Vadheimis) on Norra jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis Häcken ja Norra jalgpallikoondises.
2007. aastal debüteeris ta Norra esiliigas Sogndali ridades. Norra kõrgliigas mängis ta klubiga esmakordselt oma karjääri jooksul 2011. aastal. 2011. aastal valiti Hovland Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Aastatel 2012–2014 mängis ta Norra kõrgliiga klubis Molde, kellega tuli aastatel 2012 ja 2014 Norra meistriks.
Aastatel 2014–2017 mängis Hovland kolm hooaega Saksamaa esiliiga klubis 1. FC Nürnberg.
2017. aasta septembris naasis ta Sogndali. 2018. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Rosenborgiga, kellega tuli samal aastal Norra meistriks.
2021. aasta detsembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Häckeniga.
Tema õde Stine Hovland on samuti jalgpallur ja kuulunud Norra naiste jalgpallikoondisse.
Sõru Merekeskus
pisi|Sõru Merekeskus Sõru Merekeskus on ehitiste kompleks Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Pärna külas.
Merekeskus avati oktoobris 2006. Kompleksi kuuluvad ka Sõru muuseum ja Sõru sadam. Kompleksi haldab MTÜ Sõru Merekeskus.
Alar Streimann
pisi|Alar Streimann avamas Eesti aukonsulaati [[Hongkong|Hongkongis (2011)|alt=]]
Alar Streimann (sündinud 26. veebruaril 1964) on Eesti diplomaat. Ta on septembrist 2019 Eesti Vabariigi suursaadik Saksamaa Liitvabariigis.
Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Ülikoolis inglise filoloogia eriala.
Aastatel 2011–2015 oli ta välisministeeriumi kantsler.
15. juunist 2015 kuni septembrini 2019 oli Alar Streimann Eesti suursaadik Prantsusmaal. Alates 11. septembrist 2019 on ta Eesti suursaadik Saksamaal.
Karjamaa tänav
Karjamaa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Karjamaa tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Erika tänaval. Tänavaga ristub Angerja tänav. Karjamaa tänav on 572 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840639.
Tänava nimi
Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939, kui Suur-Karjamaa tänav liideti koos osaga Soo tänavast ja Girgensoni tänavaga Tööstuse tänavaks ja Väike-Karjamaa tänav nimetati ümber Karjamaa tänavaks.
Tänava algsed saksakeelsed nimed olid Kleine Viehweidenstraße, Kleine Viehwiesenstraße või Kleine Weidestraße ja venekeelne Малая Выгонная улица.
Tänava rajamise aeg pole täpselt teada, kuid 1919. aastal Sõjaväe topograafia osakonna poolt välja antud Tallinna plaanile on Väike-Karjamaa tänav peale märgitud.
Algselt moodustus Väike-Karjamaa tänav kahest osast: Suur-Karjamaa tänavaga paralleelselt kulgevast lõigust ning Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel kulgema planeeritud lõigust, mille koridor ehitati aga aja jooksul osaliselt kinni. Tallinna Linnavalitsus täpsustas Angerja tänava leviala 26.10.2016 ja liitis varem Angerja tänava ja Erika tänava osaks loetud eraldiseisva tänavakoridori Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel Karjamaa tänavaga.
Hoonestus ja taristu
Suur-Karjamaa tänav 1 asus relvatööstus Arsenal.
Revolutsioonilise Prantsusmaa aukodanike loend
Revolutsioonilise Prantsusmaa aukodanike loend sisaldab inimesi, keda revolutsionäärid pidasid oma mõttekaaslasteks ja kellele revolutsiooni ajal anti Prantsusmaa kodakondsus.
Beilerbei
pisi|Osmanite riigi ejaletid aastal 1609 Beilerbei (osmanitürgi keeles بكلربكی; tõlkes 'beide bei', see tähendab 'ülemate ülem' või 'isandate isand') oli läänepoolse islamimaailma (eeskätt Osmanite riigi) kõrge auaste hiliskeskajal ja varauusajal. Selle vasted araabia keeles olid amir al-umara ja pärsia keeles mir-i miran.
Grace (eesnimi)
Grace on naisenimi.
Gorgias (Platoni dialoog)
"Gorgias" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos, kus käsitletakse retoorikat.
Grace (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2888. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Grace 9 naisel.
Gorgias (Platoni dialoog)
"Gorgiases" kohtab Sokrates Kalliklest, kes jutustab, et tema pool peatub tuntud õpetaja Gorgias, kes on nõus Sokratest vastu võtma. Kalliklese pool küsib Sokrates Gorgiaselt, mis on see kunst, mida ta õpetab. Gorgias seletab, et tegemist on retoorikaga ehk inimeste veenmise kunstiga. Edasise küsitluse käigus möönab Gorgias, et tema õpilased võivad retoorikat kurjasti kasutada, kuid väidab vastu, et sama kehtib ka teiste kunstide kohta ja et nagu maadlustreenerit ei saa pidada vastutavaks, kui tema õpilane seda kunsti oma vanemate vastu kasutab, nii ei saa sellist vastutust nõuda ka retoorikutelt.
Edasi nõustub Gorgias ka teise Sokratese kriitilise märkusega, et retoorikud saavad oma kunsti paremini kasutada, kui rahvas on kõnealustes küsimustes võhiklik. Samas leiab ta, et retoorika väärtus seisneb selles, et see annab kontrolli spetsialistide üle, keda retoorikud saavad ära kasutada. Seepeale leiab Sokrates, et retoorika on meelitamise vorm, mille suhted poliitikaga on samad, mis pagarikunstil meditsiiniga ja kosmeetikul treeneritega. See koht näitab, et dialoog on tõenäoliselt fiktiivne ja kirjutatud, väljendamaks Platoni seisukohti, sest sofist Gorgias ei oleks nõustunud dialoogis ära toodud teadmiste ja arvamuste vastandamisega. Nii nagu teisi meelitamiskunste, nii saab ka retoorikat kurjasti ära kasutada ja sellele Gorgiasel vastust ei ole, sest Sokratese viimased küsimused on retoorilised ja esitatud sooviga Gorgias segadusse ajada.
Nüüd jätkab väitlust Polos, kes näeb retoorikat kiire otseteena poliitilise edu saavutamisel, samas kui Sokrates leiab, et türannidel ja kõnemeestel on ühiskonnas tegelikult kõige vähem võimu. Sokrates kaitseb oma seisukohta, väites, et on parem kurja kannatada kui ise kurja teha. Vaesus, haigused ja ebaõiglus on haigused, mille raviks on meditsiin, rahandus ja õiglus, seega on õiglane valitsus hea ja õiglased karistused samuti head. Sellest lähtuvalt on kurja teha halb, ent veel halvem on kurja teha ja karistusest pääseda, sest nii jääb inimene ilma ravist. Tõeliselt vooruslik inimene peaks olema iseenda esimene süüdistaja. Kui aga halba teeb sinu vaenlane, siis tuleb anda endast parim, et tema kohtu ette ei jõuaks.
Slimsi jõgi
pisi|Slimsi jõe endine suudmeala Kluane järve juures Slimsi jõgi oli jõgi Kanadas Yukonis.
Gorgias (Platoni dialoog)
Nüüd leiab Kallikles, et kui Sokratesel on õigus, siis elavad inimesed pahempidi elu. Ta süüdistab Sokratest demagoogias ja väidab, et halvad teod on halvad üksnes ühiskondliku leppe tõttu, mitte olemuslikult. Ka ütleb ta Sokratesele, et taolised vaated tagavad selle, et kui Sokratest peaks milleski süüdistatama, siis ei suuda too end kohtus kaitsta ja saab niiviisi otsa. Seejärel ütleb ta, et looduses on võim tugevate päralt ja see on üksnes loomulik, samas kui mõõdukust ja muid piiranguid nõuavad nõrgad.
Kesk-Kalamaja tänav
Kesk-Kalamaja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Gorgias (Platoni dialoog)
Sellele vastab Sokrates, et talle on eeskujuks just nimelt loodus. Nõrgad ei saa tugevamatele piiranguid seada, kui nad ei tegutse koos, ja koos on nad tugevamad, seega on nõrkade seatud piirangud just nimelt looduslikud ja õiglased.
Slimsi jõgi
Jõgi on 24 km pikk ja on voolanud Kluane järve. Jõgi sai alguse Kaskawulshi liustikust.
Kesk-Kalamaja tänav
Tänav sai nime 25. märtsil 1925.
Georg Sabler (astronoom)
Georg Thomas Sabler (Venemaal tuntud kui Jegor Jegorovitš, vene keeles Егор Егорович Саблер) (10. aprill (vkj) 1810 Haljala − 4. detsember (vkj) 1865 Vilno) oli Eesti astronoom.
Elulugu
Georg Sabler oli Haljala pastori Georg Christian Sableri poeg ja Thomas Sableri pojapoeg.
Slimsi jõgi
2016. aastal jõgi kuivas.
Gorgias (Platoni dialoog)
Nähes, et kumbki teineteist veenda ei suuda, veenab Kallikles Sokratest dialoogi asemel monoloogiga jätkama. Sokrates seda teebki, rääkides algul sellest, et tema jaoks ei ole oluline see, et ta oleks kohtus edukas. Tema saab hoolitsed üksnes oma hinge puhtuse eest ja et seda ta teebki. Kui teda selle eest kohtu alla antakse, siis on ta kohtus otsekui arst, keda lapsed süüdistavad selles, et tema rohud on kibedad, ja et sellises kohtuasjas ei ole tal ausaks jäädes lootustki võitjaks tulla.
Edasi jutustab Sokrates müüdi sellest, kuidas Tartaroses hingede üle kohut mõistetakse. Seal on kõik hinged alasti ja kõik teod avalikud. Kui inimene ka elus karistusest pääseb, siis mitte seal. Ka ütleb ta, et kõige hullem on võimu kuritarvitamine ja sellega puhtalt pääsemine, sest Homerose järgi kohtas Odüsseus kõige suuremate kannatajate seas just kuningaid, sellal kui väike kelm nagu Thersites pääses palju kergemalt. Emmanuel Levinase järgi kajastab see müüt suhet surnu kui surnu, keda surm tabab ootamatult ja kes on kaotanud kõik, mis teda kvalifitseerib, ning kohut mõistva surnu, kes on kaotanud barjääri loova nägemise ja kuulmise, vahel. Kohtumõistmine on seal üksnes puhta teadvuse akt, lähenemine teisele.
Georg Sabler (astronoom)
Elulugu
Sabler õppis Tartu Ülikoolis ja 1834 Tartu Ülikooli Professorite Instituudis (F. G. W. Struwe õpilane), dr. phil. (1839, TÜ), väitekiri "Beobachtung über die irdische Stralenbrechung und über die Gesetze der Veränderung derselben". 1833–39 oli ta Tartu Tähetorni assistent. 1839 lahkus koos Wilhelm Struvega Pulkovo observatooriumi, aastast 1861 oli Vilniuse observatooriumi direktor.
Teadustöö
1833 võttis Georg Sabler osa kronomeetrilisest mereekspeditsioonist, mille eesmärk oli määrata rea Läänemere-äärsete punktide geograafiline pikkus. 1833–35 vaatles ta Kuu kulminatsioone ja 1835 Halley komeeti Dollondi passaažiriistaga. 1836–38 osales ekspeditsioonil Kaspia ja Musta mere kõrguste vahe mõõtmiseks.
Johannes Parksepp
Johannes Parksepp (5. september 1925 Räpina vald, Võrumaa – 30. mai 1988 Polli vald, Viljandimaa) oli eesti puuviljandusteadlane ja sordiaretaja.
Elulugu
Lõpetas 1945 Räpina Aiandustehnikumi, 1961 Eesti Põllumajandusakadeemia, põllumajanduskandidaat (1968, EPA), väitekiri "Aedvaarika introduktsiooni ja sordiuurimise tulemusi Eesti NSV-s". Oli 1945–1948 Räpina Aiandustehnikumi mesinik ja õpetaja, 1948–1950 õppemajandi juhataja, 1950–1951 Eesti NSV TA Põllumajanduse Instituudi mullalabori vanemlaborant, 1951–1952 EMMI Polli katsebaasi vanemagronoom, 1952–1970 noorem- ja 1970–1985 vanemteadur, 1985–1988 Karksi kolhoosi aiandusagronoom.
Teadustöö
Uurinud peamiselt marjakultuure, aretanud 9 mustasõstra-, maasika-, karusmarja- ja vaarikasorti ('Edu', 'Polli esmik', 'Albos', 'Moka', 'Mulgi Must', 'Espe', 'Helkal' jt), aretusfondis oli üle 100 000 seemiku (nendest 80% musta sõstra seemikud). Töötas välja puuviljade ja marjade saagikuse hindamise skaalad, avaldas andmed 1100 Eestis katsetatud marjasordi kohta. Koostas ka haljastusplaane. Eesti NSV riiklik preemia (1967, kollektiivis). Umbes 75 teadustrükist.
Oleksandr Pavljuk
Oleksandr Pavljuk (ukraina keeles Олександр Олексійович Павлюк; sündinud 20. augustil 1970 Novohrad-Volõnskõis Žõtomõri oblastis) on Ukraina sõjaväelane, Ukraina kangelane (2022).
Sõjaväeteenistus
Juhtis alates 2017. aastast Operatiivväejuhatust Lääs. Juhtis 2021—2022 Ühendjõudude operatsiooni. Juhtis 2022. aasta 15. märtsist 21. maini Kiievi oblastiadministatsiooni. Alustas 21. veebruaril 2022 tööd Ukraina kaitseministri Oleksi Reznikovi esimese asetäitjana.
Lahe tänav (Pärnu)
Lahe tänav on umbtänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas, mis saab alguse Soo tänavalt.
Tänava pikkus on ligikaudu 94 meetrit.
Burgersdorp
Burgersdorp (varem Burghersdorp) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas, Walter Sisulu valla halduskeskus.
Burgersdorp on asutatud 1846. aastal. Burgersdorp on minevikus olnud afrikandrite ühiskonnaelu, kultuuri ja kirikuelu oluline keskus.
Amatciems
Amatciems on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas.
Burgersdorp
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Burgersdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 78,1%, värvilisi 12,0%, valgeid 9,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 2,8%. Koosa keelt pidas emakeeleks 71,6% inimestest, afrikaani keelt 20,8%, sotho keelt 3,4%, inglise keelt 1,4% ja teisi keeli 2,8%.
Amatciems
Amatciems asub valla lõunaosas Valga–Riia rongiliini ääres.
Greete
Greete on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Greete 338 naisel.
Kesk-Sõjamäe tänav
thumb|Kesk Sõjamäe tänav
Kesk-Sõjamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumis.
Tänav sai nime 1923.
Kümme käsku
pisi|Mooses käsutahvlitega ([[Rembrandt, 1659)]] Kümme käsku (tuntud ka kui Moosese seadused või dekaloog, kr δεκάλογος) on kogum Vana Testamendi moraali- ja kultuspõhimõtteid, mida peavad oma alustalaks nii judaism kui enamik kristluse vorme, ehkki nende tõlgendamise ja järjestamise osas traditsioonid erinevad.
Heebreakeelses Piiblis on kümme käsku esitatud kahel korral, 2Ms 20:1–17 ja 5Ms 5:4–21. Teise Moosese raamatu järgi kirjutas Jumal need kahele kivitahvlile, mille ta andis Moosesele Siinai mäel. Tänapäeva teadlased on neis leidnud arvatavaid hetiidi ja Mesopotaamia seaduste ja lepingute mõjutusi, ent ei ole üksmeelel nende tekkeajas.
Kurtšatovi rajoon
Kurtšatovi rajoon (vene keeles Курчатовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kurtšatovi linn.
Rajoon piirneb kirdes Fateži rajooniga, idas Oktjabrski rajooniga, lõunas Bolšoje Soldatskoje rajooniga ja läänes Lgovi rajooniga.
Rajooni pindala on 678 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 052, 2007. aastal 17 465 ja 2002. aastal 19 714.
Kurtšatovi rajoonis on 57 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Ivanino ja imeni Karla Liebknechta) ning kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Seim, Lomnja, Penka, Reut ja Ditšnja.
Haisev vöödik
pisi pisi Haisev vöödik (Cortinarius traganus) on vöödikuliste sugukonda vöödiku perekonda kuuluv seeneliik.
Haisval vöödikul on ebameeldiv magus lõhn, noorelt erelilla, hiljem hallikaslilla kuni helepruun kübar. Jalg on lillakatest loorikiududest vöödiline. Viljaliha on safrankollane kuni ookerpruun. Kübar on 5–13 cm lai, kahvatulilla.
Haisev vöödik esineb põhjapoolkera parasvöötme okasmetsades.
Haisev vöödik on mürgine.
Narva Spordiklubi
Narva Spordiklubi oli Göteborgi eestlaste korvpalliklubi aastail 1954–2004.
Narva esindusmeeskond mängis esimesed 15 aastat Rootsi kõrgliigas ja alati sinimustvalges vormis. Mõnel aastal oli Narval ka B-meeskond, naiskond, juunioride meeskond ja ka jalgpallimeeskond. Üks Narva Spordiklubi mängija – Helmut Eerma – mängis Rootsi korvpallikoondises.
Narva Spordiklubi asutajaliige Mart Mägi juhtis mitu aastat Göteborgi Korvpalliliitu.
Grethel
Grethel on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 840. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Grethel 82 naisel.
Axel Hugo Theorell
Axel Hugo Theodor Theorell (6. juuli 1903 – 15. august 1982) oli Rootsi biokeemik.
Theorell õppis biokeemiat Karolinska Instituudis, mille lõpetas 1924. aastal. 1930. aastal sai ta Karolinska Instituudi füsioloogilise keemia professoriks.
1955. aastal sai Theorell Nobeli meditsiiniauhinna oksüdatsiooniensüümide olemuse ja toimeviisi uurimise eest.
Kõrkja tänav (Pärnu)
Kõrkja tänav on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
Vjatšeslav Košelev
thumb|Vjatšeslav Košelev 2010. aasta [[Viljandi järvejooksu autasustamisel]]
Kõrkja tänav (Pärnu)
Tänav saab alguse Peetri tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Mõrra tänaval. Tänava pikkus on ligikaudu 116 meetrit.
Vjatšeslav Košelev
Vjatšeslav Košelev (sündinud 20. jaanuaril 1968 Sverdlovskis Venemaal) on Eesti kergejõustiklane (pikamaajooksja) ja kaevur.
Vjatšeslav Košelev on lõpetanud Uurali Polütehnikumi tehnik-tehnoloogina 1987. aastal. Ta töötab Põlevkivi Kaevandamise AS-is mäetöölisena.
Linnusepiirkond
Linnusepiirkond oli ühe linnuse üliku(te)le kuuluv, tema (nende) ees maksu- või muid kohustusi kandva rahvastikuga maa-ala.
Linnusepiirkonnad Eesti alal muinasajal
Traditsioonilise arusaama kõrval, mille kohalselt oli Eesti alal kuni 13. sajandi alguseni põhiliseks territoriaalseks üksuseks kihelkond, mis omavahel liitudes moodustasid maakondi, on mõned autorid pakkunud välja linnusepiirkondade olemasolu ja olulise rolli toonases haldusjaotuses. Eerik Laid on oletanud, et "linnuskond" oli kihelkonna allstruktuur – kihelkonnad koosnesid linnuskondadest. Evald Tõnisson on välja pakkunud, et maakonnad ei tekkinud mitte liitunud kihelkondadest, vaid linnusepiirkondadest (kirjalikes allikates mainitud kui terra), mis omakorda moodustusid linnuseid ümbritsevatest külakondadest (kylegunda, kiligunda).
Valter Lang on arvanud, et kuna muinasaja liivlaste ja balti hõimude alalt on kindlaid teateid linnusepiirkondade olemasolust, siis nende puudumine Eesti alal on ebatõenäoline. Lisaks näitab tema arvates asjaolu, et muinasaja linnuste ümber olid adramaade suuruse osas ühise nimetaja alusel rühmitatud vakused, et need on loodud kunstlikult linnusevaldaja poolt. Nii ongi Lang seisukohal, et linnuse ülikule või ülikute rühmale kuuluvad vakused, mis täitsid linnuse ees maksu- ja/või mingisugust muud kohustust, moodustasid linnusepiirkonna. Seejuures suur osa külasid, mis asusid linnustest kaugemal, ilmselt nendesse ei kuulunud. Samaaegselt eksisteerisid ka kihelkonnad, mis kohati võisid isegi linnusepiirkonna territooriumiga kattuda, kuid hõlmasid erinevalt sellest kõik asustusüksused ja täitsid erinevat rolli, nt võis kohtupidamine ja kultustoimingute läbiviimine käia kihelkondade kaupa. Maakond polnud Langi kohaselt ei kihelkondade ega linnusepiirkondade püsiv liit, vaid lihtsalt looduslikult ja keelelis-kultuuriliselt eristuv ala.
2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 47. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Soomes Kontiolahtis. Kontiolahti korraldas teist korda MM-võistlused, eelmised toimusid 1999. aastal. Soomes on varem korraldatud kuuel korral laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi. Esimesed Soomes korraldatud MM-võistlused toimusid 1962. aastal Hämeenlinnas. Hämeenlinnas toimusid ka 1971. aasta maailmameistrivõistlused. Kolmel korral on laskesuusatamise maailmameistrivõistlused peetud Lahtis, 1981. aastal, 1987. aastal ja 1991. aastal.
Mariastein (Tirool)
Mariastein on väikseim vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 575 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 2,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 347 inimest. Vald paikneb 4 km Wörglist põhjas ja 11,5 km Kufsteinist edelas. Olles juba 15. sajandist palverännaku sihtkoht, muutus see üha enam selleks pärast kohaliku Maarja kuju, mis oli 17. sajandi lõpul Baierisse viidud, tagasitoomist Mariasteini kirikusse. Kogukonna keskuses on 42 m kõrge Wohnturm, 14. sajandil ehitatud loss kaljupaljandi tipus, milles on 150 astet. Praegu on see muuseum.
2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Meeste seas olid igal distantsil erinevad võitjad, nende seas Johannes Thingnes Bø, kes saavutab oma karjääri esimese maailmameistri tiitli. Marie Dorin-Habert võitis sprindi- ja jälitussõidu tiitlid, enne kui järgmisel 2016. aastal võitis veel kaks individuaal ja ühe teatesõidu tiitli.
Sprint 10 km
Kuupäev: 7. märts Osavõtjaid: 129 võistlejat Riike: 37 Maailmameister 2013: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Jälitussõit 12,5 km
Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 23 Maailmameister 2013: Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Individuaaldistants 20 km
Kuupäev: 12. märts Osavõtjaid: 125 võistlejat Riike: 34 Maailmameister 2013: Martin Fourcade Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Teatevõistlus 4x7,5 km
Kuupäev: 14. märts Osavõtjaid: 108 võistlejat Riike: 27 Maailmameister 2013: Ole Einar Bjørndalen, Henrik L'Abée-Lund, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ühisstart 15 km
Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 17 Maailmameister 2013: Tarjei Bø Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sprint 7,5 km
Kuupäev: 7. märts Osavõtjaid: 105 võistlejat Riike: 32 Maailmameister 2013: Olena Pidrušna Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Jälitussõit 10 km
Kuupäev: 8. märts Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2013: Tora Berger Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Teatevõistlus 4x6 km
Kuupäev: 13. märts Osavõtjaid:100 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2013: Hilde Fenne Ann Kristin Flatland Synnøve Solemdal Tora Berger Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ühisstart 12,5 km
Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 17 Maailmameister 2013: Darja Domračava Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Segateatevõistlus 2x6+2x7,5 km
Kuupäev: 5. märts Osavõtjaid: 104 võistlejat Riike: 26 Maailmameister 2013: Tora Berger Synnøve Solemdal Tarjei Bø Emil Hegle Svendsen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalitabel
Korraldajariik
Trophée des Champions
pisi|Prantsusmaa jalgpalli superkarikas Trophée des Champions on Prantsusmaa superkarikavõistlused jalgpallis. Need toimuvad Prantsusmaa valitseva meistri ja valitseva karikavõitja vahel.
Esimesed Prantsusmaa superkarikavõistlused toimusid 1949. aastal. Aastatel 1955–1973 ja 1985–1986 oli võistluste nimetus Challenge des champions . Praeguse nimetusega toimusid superkarikavõistlused esimest korda 1996. aastal.