cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nora Kutti
Liikmesus
Ta kuulus Tartu Spordiveteranide Koondise juhatusse. Samuti osales spordikirjutiste autorina Eesti Spordimuuseumi teatmematerjalide kogumise võistlustel auhinnatöödega: Tartu Spordiveteranide Koondise kroonikad, "Meenutades ja vanu ajalehti sirvides", "Hilja Freimann-Labent – Eesti esimene naiskuldujuja", "Meie kursus. Kehakultuuriteaduskonna I sõjajärgse lennu kroonika", "50 aastat kehakultuuriteaduskonna õppejõude (1928–1977)" jt.
Isiklikku
Tema vend oli spordipedagoog, ujuja ja veepallur Roman Nõvandi. Tema abikaasa Peeter Kutti (1917–1992) oli kergejõustiklane, poeg Juhan Kutti on ratsutaja.
Robert Fico esimene valitsus
Robert Fico esimene valitsus oli Slovakkia valitsus, mis moodustati 2006. aasta valimiste järel ning astus ametisse 4. juulil 2006; valitsus oli ametis 8. juulini 2010 (mil võimu võttis üle Iveta Radičova valitsus).
Kanaperse
Kanaperse on mitme taime rahvapärane nimetus:
Mihheil Khorkhia
Mihheil Khorkhia (gruusia მიხეილ ქორქია; 10. september 1948 Thbilisi – 9. veebruar 2004) oli Gruusia korvpallur, 1972. aasta olümpiavõitja Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus. Mihheil Khorkhia kasv oli 198 cm.
Ta mängis kogu oma korvpallurikarjääri jooksul (1965–1979) Thbilisi Dinamos.
Mihheil Khorkhia suri südameataki tagajärjel.
Sol Campbell
Sol Campbell (õieti Sulzeer Jeremiah Campbell; sündinud 18. septembril 1974 Londonis) on Inglismaa jalgpallikoondise endine kaitsja.
Alates 2018. aastast on ta Inglismaa tugevuselt neljanda klubi Macclesfield Towni peatreener.
Koondisekarjäär
Inglismaa lalgpallikoondises mängis Campbell aastail 1996–2007 73 korda ja lõi neis mängudes ühe värava. Esimese mängu koondises pidas ta 18. mail 1996, sekkudes vahetusest Ungari jalgpallikoondise vastu.
Kuigi Campbell oli Inglismaa eest mänginud üheainsa kohtumise, arvas peatreener Terry Venables ta koondisse kodumaal toimuvateks 1996. aasta Euroopa meistrivõistlusteks. Avamängus viigistas Inglismaa Šveitsi jalgpallikoondisega. Siis alistati Šotimaa jalgpallikoondis 2:0 ja Hollandi jalgpallikoondis 4:1 ning sellega võideti alagrupp. Veerandfinaalis Hispaania jalgpallikoondise vastu väravaid ei löödud ja Inglismaa võitis lõpuks penaltiseerias. Poolfinaalis Saksamaa jalgpallikoondise vastu läks Inglismaa 3. minutil juhtima, aga Saksamaa viigistas kiirelt ja võitis penaltiseerias. Campbell osales kõigest ühes kohtumises: Šotimaa vastu sekkus ta 85. minutil, kui väravad olid juba löödud.
1998. aasta MM-il Prantsusmaal oli Campbell juba põhirivistuses. Avakohtumises alistas Inglismaa Tuneesia jalgpallikoondise 2:0 ja 88. minutil seisul 1:0 sai Campbell Inglismaa ainsa kollase kaardi selles kohtumises. Teise mängu kaotas Inglismaa Rumeenia jalgpallikoondisele 1:2 ja kolmandas võitis Colombia jalgpallikoondist 2:0. Alagrupi võitis Rumeenia Inglismaa ees. Järgnes kohtumine Argentina jalgpallikoondisega, kus Inglismaa jäi pärast David Beckhami eemaldamist kümnekesi. Normaalaeg lõppes 2:2. 110. minutil lõi Campbell nurgalöögi peaga väravasse, aga kohtunik Kim Milton Nielsen tühistas värava, sest kapten Alan Shearer olevat argentiinlaste väravavahti Carlos Road keelatud kombel rünnanud. Lõpuks võitis Argentina penaltiseeria, kus Campbell lööma ei pidanud.
pisi|Sol Campbell (2008) 2000. aasta EM-il Belgias osales Campbell samuti kõigis Inglismaa kohtumistes algusest lõpuni. Inglismaa läks Portugali jalgpallikoondise vastu 18. minutil 2:0 juhtima, kuid kaotas 2:3. Seejärel alistati Saksamaa 1:0. Lõpuks võideti Rumeenia vastu poolaeg 2:1, kuid vastu tuli võtta 2:3 kaotus. Portugal võitis alagrupi täiseduga Rumeenia ees, Inglismaa jäi kolmandaks ja langes välja.
2002. aasta MM-il Jaapanis osales Campbell samuti kõigis Inglismaa mängudes algusest lõpuni. Avakohtumises Rootsi jalgpallikoondise vastu sai Campbell 12. minutil inglaste ainsa kollase kaardi selles mängus, kuid lõi 24. minutil oma terve koondisekarjääri ainsa värava, viies inglased juhtima. 59. minutil Rootsi viigistas. Campbell valiti kohtumise parimaks mängijaks. Järgnes 1:0 võit traditsioonilise vaenlase Argentina üle, mis tagas juba edasipääsu, ja 0:0 viik edasipääsulootuse juba kaotanud Nigeeria jalgpallikoondisega. Rootsi võitis alagrupi Inglismaa ees. Seejärel võitis Inglismaa 3:0 Taani jalgpallikoondise. Veerandfinaalis kaotas Inglismaa 1:2 Brasiilia jalgpallikoondisele, kes mängis pärast Ronaldinho eemaldamist 57. minutil vähemuses.
2004. aasta EM-il Portugalis mängis Campbell kõik Inglismaa kohtumised täielikult kaasa. Alagrupis kaotas Inglismaa Zinedine Zidane'i lisaajal löödud väravatest Prantsusmaa jalgpallikoondisele 1:2. Seejärel alistati Šveits 3:0 ja Horvaatia jalgpallikoondis 4:2. Alagrupi võitis Prantsusmaa Inglismaa ees. Järgnes veerandfinaal korraldajate vastu. Normaalaja lõpul seisul 1:1 lõi Campbell värava, mille kohtunik Urs Meier tühistas, sest John Terry olevat portugallaste väravavahti Ricardot keelatud viisil rünnanud. Lisaajal lõi kumbki meeskond värava ja see lõppes 2:2. Järgnes penaltiseeria, mille Portugal võitis pärast 7 lööki kummaltki poolt (Campbell ei pidanud lööma).
2006. aasta MM-il Saksamaal sai Campbell läbi aegade esimeseks Inglismaa jalgpalluriks, kes pääsenud platsile 6 järjestikusel suurvõistlusel. Siiski mängisid keskkaitsja kohal sel turniiril põhiliselt John Terry ja Rio Ferdinand. Inglismaa alistas alagrupis Paraguay jalgpallikoondise 1:0 ning Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondise 2:0, viigistas Rootsiga 2:2 ja võitis alagrupi Rootsi ees. Selles kohtumises vahetati Campbell 56. minutil seisul 1:1 Ferdinandi asemel platsile. Edasi võitis Inglismaa Ecuadori jalgpallikoondise 1:0 ja kaotas veerandfinaalis Portugalile väravateta lõppenud mängu järel penaltiseerias. Neis kahes mängus sai Terry kollase kaardi, nii et ta poleks poolfinaalis mängida saanud, kui Inglismaa oleks sinna jõudnud.
pisi|Campbell Necastle'i särgis Viimased mängud Inglismaa eest pidas Campbell 2008. aasta EM-valikturniiril, mis lõppes Inglismaale edutult, kolmanda kohaga alagrupis Horvaatia ja Venemaa jalgpallikoondise järel (Eesti oli 6.). Inglismaa kaotas viimase, otsustava alagrupimängu kodus Horvaatiale, kes oli juba edasipääsu taganud, ja edestas Iisraeli jalgpallikoondist üksnes väravate vahega.
Isiklikku
Sol Campbell on 188 cm pikk. Tal on poeg Jonathan.
Kultuuriantropoloogia
Kultuuriantropoloogia (ka: sotsiaalantropoloogia, sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia) on humanitaar- või sotsiaalteaduste hulka arvatav teadusharu, mis uurib inimestevahelisi sotsiaalseid suhteid ja nende arengut, käitumist, õigust, poliitikat, ideoloogiat, religiooni, uskumusi, tarbimist, tootmist, sotsialiseerumist, perekonda, sugupoolte probleeme ning teisi kultuuriavaldusi kultuuriajaloolises aspektis.
Terminoloogia
Mõiste "kultuuriantropoloogia" võeti kasutusele 20. sajandi algupoolel USA-s, täiendamaks varasemat mõistet "etnoloogia". Inglismaal võeti samal ajal tarvitusele mõiste "sotsiaalantropoloogia" varasema "etnograafia" mõiste laiendamiseks. Uute mõistete kasutuselevõtmise üks põhjusi oli muu hulgas välitööde osatähtsuse suurenemine ning pikaajalised uuringud konkreetse ühiskonna sees. Tänapäeval kasutatakse sageli ka mõistet "sotsiaal-kultuuriantropoloogia".
Eestis jagunes kultuuriantropoloogia ja etnoloogia valdkond kuni 1990. aastateni traditsiooniliselt etnograafiaks (inimeste materiaalse kultuuri uurimine) ja folkloristikaks (vaimse kultuuri uurimine).
Kultuuriantropoloogia ja sotsioloogia uurimisvaldkonnad küll kattuvad suuresti, kuid erinevused on teoreetilistes lähenemistes, uurimismeetodites ja distsipliinide ajaloos.
19. sajand
Nüüdisaegse kultuuriantropoloogia juured pärinevad 19. sajandi etnoloogiast, mis tegeles inimühiskondade süstemaatilise võrdlemisega. Etnolooge huvitas eriti küsimus, miks eri maailmaosades elavatel inimestel on sarnased uskumused ja kombed.
Mõned uurijad (Grafton Smith jt) oletasid, et erinevad inimrühmad võtavad üle teistelt rühmadelt nende kombeid ja uskumusi ehk õpivad teineteiselt, mis tähendab, et kultuurinähtused levivad ühest kohast teise. Teised uurijad olid seisukohal, et erinevad rühmad on võimelised ka iseseisvalt jõudma samasuguste uskumuste ja kommeteni. Mõned neist uurijatest (Lewis Morgan jt) oletasid, et erinevad ühiskonnad läbivad teatud sarnaseid ajajärke. Hilisemad uuringud aga ei kinnitanud sarnaste ajajärkude olemasolu eri kultuurides.
Oletati ka (Julian Steward jt), et sarnasused tulenevad sarnastest keskkondadest (looduslikest jm tingimustest), milles ühiskond elab. Teised uurijad (Claude Lévi-Strauss jt) pidasid põhjuseks inimmõtlemise ja -keele üldisi struktuurseid sarnasusi.
20. sajand
19. sajandi etnoloogid (James Frazer jt) olid peamiselt kabinetiteadlased, mis tähendab, et nad kasutasid teiste inimeste kogutud materjale ega puutunud uuritavate ühiskondadega kokku. 20. sajandil hakati üha rohkem tegema kultuuriantropoloogilisi uuringuid kohapeal. Kasutusele tulid meetodid, mille puhul uurija ise elabki selles ühiskonnas, mida ta uurib – ühtaegu selles osaledes ja tähelepanekuid tehes. Meetodid arendasid välja Bronislaw Malinowski, Franz Boas jt.
19. sajandil olid sarnaste kultuurinähtuste seletamisel leviku ja isetekke teooriad vastandlikud. 20. sajandi alguse uuringud näitasid, et toimivad mõlemad protsessid. Samal ajal selgus, et paljudki sarnasused on olnud vaid näilised, tulenenud pealiskaudsetest vaatlustest. Hakati märkama, et kultuurinähtuste leviku puhul ühest ühiskonnast teise sageli muutub nende tähendus ja funktsioon.
Samal ajal vähenes uurijate huvi võrdleva kultuuriantropoloogia vastu, mis oli üritanud kindlaks teha inimühiskonnale omaseid üldisi seaduspärasusi ja arengusuundi. Tunduvalt suuremat tähelepanu pälvisid eri kultuuride kirjeldused nende endi mõistetes. Arenes välja kultuurilise relativismi idee, mille kohaselt isiku uskumused ja kombed on mõistetavad üksnes sellesama kultuuri kontekstis, milles see isik elab.
Tänapäevased suundumused
Tänapäevane kultuuriantropoloogia on hakanud üha enam tähelepanu pöörama tänapäeva lääne ühiskonna uurimisele. Vaatluse alla on võetud sellised kultuuriavaldused nagu subkultuurid, linnalegendid, vandenõuteooriad, grafiti, popmuusika jne, aga ka ideoloogia, poliitika, reklaam, tootmine, tarbimine jmt. Erinevalt sotsioloogiast, sotsiaalpsühholoogiast, politoloogiast ja teistest sotsiaalteadustest käsitleb nüüdisaegne kultuuriantropoloogia tänapäeva lääne ühiskonna ilminguid kultuuriajaloolises kontekstis.
On selgunud, et paljud mõisted, mida traditsiooniliselt kasutati varem teiste kultuuride kirjeldamisel (müüt, tabu, rituaal jmt) on edukalt rakendatavad ka tänapäeva lääne kultuuri analüüsil. Üks esimesi sellesuunalisi katseid oli Horace Mineri juba 1956. aasta ajakirjas American Anthropologist ilmunud artikkel "Body Ritual Among the Nacirema" ("Akireema rahva keharituaalid" ) mis oli toonase Ameerika (Nacirema = American) satiir. Hiljem on seda artiklit palju tsiteeritud ja õpikutes kasutatud.
Kosmonautika
pisi|[[Buzz Aldrin Kuu pinnal, 20. juuli 1969]]
Kosmonautika ehk astronautika (ka kosmoseuurimine) on teadus- ja tehnikaharu, mis tegeleb kosmose hõlvamisega inimkonna huvides.
Kosmonautikat on defineeritud ka nii: füüsiline Maaväliste objektide uurimine ja vastava tehnoloogia, teaduse ja poliitikaga seotu. Vastav teadus käsitleb arvutusi, mis puutuvad lennutrajektooridesse, kosmoseaparaatide liikumisse planeetide külgetõmbejõu mõjupiirkonnas ja laskumisse Maale ning teistele taevakehadele.
16. märtsil 1926 tehti USA-s Massachusettsi osariigis Auburnis suur hüpe inimkonna ühe suure unistuse – kosmoselennu – elluviimise suunas. Raketiteadlane Robert Goddard lennutas sel päeval üles esimese vedelkütusega töötava raketi, mis saavutas kiiruse 100 km/h ja jõudis 2,5 sekundiga 56 m kõrgusele.
Kosmonautika tehniliste ülesannete hulka kuulub Maa tehiskaaslaste, nende kanderakettide ning juhtimisseadmete loomine. Kosmonautika põhilised eesmärgid on Maa ja selle atmosfääri ehk õhkkonna uurimine tehiskaaslaste abil, raadio ja televisioonkaugside korraldamine, astronoomilised vaatlused väljaspool Maa atmosfääri, lennud Kuule ja Päikesesüsteemi planeetidele ning kaugemas tulevikus ka teiste tähtede juurde.
Lennuaparaadi viib kosmosesse harilikult mitmeastmeline rakett. Iga astme mootorid ja tühjenenud kütusepaagid eralduvad raketi muust osast enne järgmise astme mootorite käivitumist. Kui viimane aste on saavutanud vähemalt esimese kosmilise kiiruse (7,8 km/s), võib lennuaparaadi juhtida Maa tehiskaalase ehk satelliidi orbiidile. Tehiskaaslane liigub ümber Maa mootorite abita kanderaketilt saadud kiirusega ega kuku alla, sest Maa külgetõmbejõud on täpselt tasakaalus tiirlemisel tekkiva kesktõrjejõuga (kaaluta olek). Enamikul tehiskaaslastel on väiksed mootorid, mis hoiavad lennuaparaati vajalikus asendis ja muudavad tema orbiiti. Orbiit on ringjoonekujuline või kui kiirus ületab 7,8 km/s, siis ellipsikujuline.
Tänapäeval on tegevus nihkunud riikidevahelisest konkurentsist koostöö suunas ning ühekordsete rakettide asemel korduvkasutatavate ehitamise suunas.
Leipste
Leipste on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Küla lähistel oli kuni 1996. aastani Tihemetsa raudteepeatus.
Lodja
Lodja on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Kölni toomkirik
thumb|Vaade Kölni katedraalile kagust, 2007 Kölni toomkirik (saksa keeles Kölner Dom) on gooti katedraal Saksamaal Kölnis.
Hoone kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Ehitati aastatel 1248–1437 ja 1842–1880. Kõrgus on 157 m, aastatel 1880–1884 oli maailma kõrgeim ehitis.
Arnold Janno
Arnold Janno (17. mai 1902 Kabala vald, Viljandimaa – 1. september 1941 Kirovi linna sisevangla, Kirovi oblast) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1923 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Osales Vabadussõjas. Aastatel 1923–1929 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ta oli korporatsiooni Revelia vilistlane. Samuti oli ta Kaitseliidu liige. Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 9. märtsil 1930 õpetajaks.
Ta oli aastal 1930 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja; aastatel 1930–1941 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning alates 1940. aastast Saaremaa praost.
Arnold Janno arreteeriti 14. juunil 1941 ühes oma perekonnaga NKVD poolt ja mõisteti surma. Ta hukati 1. septembril 1941 Kirovi vanglas.
Isiklikku
Tema pojatütar Tiina Janno on Audru Püha Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Jaan Janno on Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika professor.
Alpi kortsleht
Alpi kortsleht (Alchemilla alpina) on roosõieliste sugukonda kortslehe perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Alpi kortsleht moodustab kuni 15 cm kõrguse ja 60 cm laiuse puhmiku. Kaarjalt tõusvale varrele kinnituvad ümarad alt karvased hõbedase varjundiga lehed. Tihedateks õiekeradeks koondunud õitest moodustunud pöörisjad õisikud on rohekaskollased ja lõhnavad.
Eestis kasvatatakse teda kultuuris. Alpi kortsleht eelistab huumusrikast parasniisket mulda, kasvab nii päikese käes kui ka varjus.
Ta sobib kasvatamiseks püsilillepeenras, kiviktaimlas ja pinnakattetaimena kuivadel nõlvadel. Võib kasutada ka lõikelillena ning kuivatada.
Bižbuljaki rajoon
Bižbuljaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bižbuljak.
Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 85 asulat.
Sarlakpunane keramalva
Sarlakpunane keramalva (Sphaeralcea coccinea) on kassinaeriliste sugukonda keramalva perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Bižbuljaki rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 356. 2010. aasta seisuga olid elanikest 35,3% tšuvašid, 26,1% tatarlased, 22% baškiirid ja 11,8% venelased.
Sarlakpunane keramalva
Nimi
Sarlakpunase keramalva ladinakeelne perekonnanimi on liitsõna, mis on saadud kreekakeelsetest sõnadest σφαῖρα (sphaira) 'kera; kerapind' (ladina keeles sphaera) ja ἀλκέα (alkea; ladina keeles alcea) 'rooskassinaeris', pidades silmas vilja kerakujulisust. Ladinakeelne liigiepiteet on ladinakeelse sõna coccineus 'sarlakpunane' naissoovorm.
Morfoloogia
Madal, 10–30 cm kõrgune lõhekarva või telliskivipunase keraja õisikuga taim, mis on tihedalt kaetud hõbedaste tähtjate karvakestega. Hõbehalli varjundiga lõhised lehed on vahelduvad. Levila tuumikosas õitseb juunist augustini.
Levila
Sarlakpunase keramalva levila põhjapiir ulatub Briti Columbia lõunaosast läänes Manitoba lõunaosani idas. Levila lõunapiir ulatub Lääne-Iowa, Lääne-Texase, Arizona ja Oregonini. Põhja-Ameerika rohtlates kõikjal levinud, kuivemates preeriapiirkondades ja teeäärtes tavaline. Enam levinud kuivemas madalrohupreerias.
Kasvutingimused
Sarlakpunane keramalva on kuivalembene ja äärmiselt põuakindel taim, mille arvukus põuatingimustes suureneb.
Pilte
Pilt:Sphaeralcea coccinea2.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis Pilt:Sphaeralcea coccinea3.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Maksim Tšudov
pisi|Maksim Tšudov pisi|Maksim Tšudov [[2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2008. aasta MM-il Östersundis]] Maksim Aleksandrovitš Tšudov (vene keeles Максим Александрович Чудов; sündinud 12. novembril 1982 Mihhailovskis Baškortostani Vabariigis) on Venemaa laskesuusataja.
Tšudov sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas hõbemedali 12,5 km tagaajamisvõistluses. Ta startis 10 km sprindis saadud 13. kohalt, kuid tõusis teiseks kolmest trahviringist hoolimata. Vahe võistluse võitnud Ole Einar Bjørndaleniga oli finisis üle minuti. 4x7,5 km teatesõidus sõitis ta maailmameistriks tulnud Venemaa meeskonnas teist vahetust, kes võitis rohkem kui minutiga Norrat.
2008. aasta MM-il Östersundis võitis Tšudov 10 km sprindis kuldmedali 19,8 sekundiga Halvard Hanevoldi ees. 12,5 km tagaajamisvõistluses sai ta teise koha Ole Einar Bjørndaleni järel.
Maailmakarikavõistlustel on Tšudov võitnud (seisuga 10. veebruar 2008) kaks etappi, olnud seitse korda teine ja neli korda kolmas.
Isiklikku
Maksim Tšudov on 169 cm pikk ja kaalub 65 kg. Noorena käis ta jalgpalli- ja suusatamistrennis. 2000. aastast hakkas tõsiselt tegelema laskesuusatamisega. Praegu elab ta Ufas ja on vallaline.
Kergejõustik 1936. aasta suveolümpiamängudel
Kergejõustik 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis toimus 2.-9. augustini. Kergejõustikuvõistlustel jagati välja 29 komplekti medaleid, millest 23 ala oli meestel ja 6 ala naistel.
100 m
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 63 Maailmarekord: 10,2 (1936) Jesse Owens, USA Olümpiarekord: 10,3 (1932) Eddie Tolan ja Ralph Metcalfe, mõlemad USA-st Olümpiavõitja 1932: 10,3 Eddie Tolan, USA <br style="clear:both;" />
200 m
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 44 Maailmarekord: 20,6 (1926) Roland Locke, USA Olümpiarekord: 21,2 (1932) Eddie Tolan, USA Olümpiavõitja 1932: 21,2 Eddie Tolan, USA <br style="clear:both;" />
400 m
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 46,1 (1936) Archie Williams, USA Olümpiarekord: 46,2 (1932) Bill Carr, USA Olümpiavõitja 1932: 46,2 Bill Carr, USA <br style="clear:both;" />
800 m
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 43 Maailmarekord: 1.49,7 (1932) Thomas Hampson, Suurbritannia Olümpiarekord:  1.49,7 (1932) Thomas Hampson, Suurbritannia Olümpiavõitja 1932:  1.49,7 Thomas Hampson, Suurbritannia <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 44 Maailmarekord: 3.48,8 (1934) William Bonthron, USA Olümpiarekord: 3.51,2 (1932) Luigi Beccali, Itaalia Olümpiavõitja 1932: 3.51,2 Luigi Beccali, Itaalia <br style="clear:both;" />
5000 m
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 41 Maailmarekord: 14.17,0 (1932) Lauri Lehtinen, Soome Olümpiarekord: 14.30,0 (1932) Lauri Lehtinen, Soome Olümpiavõitja 1932: 14.30,0 Lauri Lehtinen, Soome <br style="clear:both;" />
10 000 m
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 30.06,2 (1924) Paavo Nurmi, Soome Olümpiarekord: 30.11,4 (1932) Janusz Kusocinski, Poola Olümpiavõitja 1932: 30.11,4 Janusz Kusocinski, Poola <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 56 Maailmarekord: 2:26,42,0 (1935) Kitei Son, Jaapan Olümpiarekord: 2:31.36 (1932) Juan Carlos Zabala, Argentina Olümpiavõitja 1932: 2:31.36 Juan Carlos Zabala, Argentina <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 50,6 (1934) Glenn Hardin, USA Olümpiarekord: 51,7 (1932) Bob Tisdall, Iirimaa Olümpiavõitja 1932: 51,7 Bob Tisdall, Iirimaa <br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 9.08,2 (1936) Harold Manning, USA Olümpiarekord: 9.21,8 (1928) Toivo Loukola, Soome Olümpiavõitja 1932: 10.33,4 Volmari Iso-Hollo, Soome <br style="clear:both;" />
4×100 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmarekord: 40,0 (1932) USA Olümpiarekord: 40,0 (1932) USA Olümpiavõitja 1932: 40,0 USA <br style="clear:both;" />
4×400 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 12 võistkonda Maailmarekord: 3.08,2 (1932) USA Olümpiarekord: 3.08,2 (1932) USA Olümpiavõitja 1932: 3.08,2 USA <br style="clear:both;" />
50 km käimine
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 4:34.03,0 (1924) Paul Silvert, Saksamaa Olümpiarekord: 4:50.10 (1932) Thomas Green, Suurbritannia Olümpiavõitja 1932: 4:50.10 Thomas Green, Suurbritannia <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 40 Maailmarekord: 2.07 (1936) Cornelius Johnson ja David Albritton, mõlemad USA-st Olümpiarekord: 1.98 (1924) Harold Osborn, USA Olümpiavõitja 1932: 1.97 Duncan McNaughton, Kanada <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 4.43 (1936) George Varoff, USA Olümpiarekord: 4.31 (1932) William Miller, USA Olümpiavõitja 1932: 4.31 William Miller, USA <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 43 Maailmarekord: 8.13 (1935) Jesse Owens, USA Olümpiarekord: 7.73 (1928) Ed Hamm, USA Olümpiavõitja 1932: 7.64 Ed Gordon, USA <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 15.78 (1935) Jim Metcalfe, Austraalia Olümpiarekord: 15.72 (1932) Chuhei Nambu, Jaapan Olümpiavõitja 1932: 15.72 Chuhei Nambu, Jaapan <br style="clear:both;" />
Laiksaare
Laiksaare (aastani 1997 Asuja) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Kergejõustik 1936. aasta suveolümpiamängudel
Kuulitõuge
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 22 Maailmarekord: 17.40 (1934) John Torrance, USA Olümpiarekord: 16.00 (1932) Leo Sexton, USA Olümpiavõitja 1932: 16.00 Leo Sexton, USA <br style="clear:both;" />
Laiksaare
Laiksaarel asub RMK Pärnumaa metskonna keskus.
Kultuurimälestistest on külas arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.
Kergejõustik 1936. aasta suveolümpiamängudel
Kettaheide
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 53.10 (1935) Willy Schröder, Saksamaa Olümpiarekord: 49.48 (1932) John Anderson, USA Olümpiavõitja 1932: 49.48 John Anderson, USA <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 27 Maailmarekord: 57.77 (1913) Patryk Ryan, USA Olümpiarekord: 54.74 (1912) Matt McGrath, USA Olümpiavõitja 1912: 53.92 Patrick O'Callaghan, Itaalia <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 77.23 (1936) Matti Järvinen, Soome Olümpiarekord: 72.70 (1932) Matti Järvinen, Soome Olümpiavõitja 1912: 72.70 Matti Järvinen, Soome <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 7.-8. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 7824 (1935) Hans-Heinrich Sievert, Saksamaa Olümpiarekord: Olümpiavõitja 1932: 8462 James Bausch, USA <br style="clear:both;" />
100 m
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 11,6 (1935) Helen Stephens, USA Olümpiarekord: 11,9 (1932) Stanisława Walasiewicz, Poola Olümpiavõitja 1932: 11,9 Stanisława Walasiewicz, Poola <br style="clear:both;" />
80 m tõkkejooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 22 Maailmarekord: 11,6 (1934) Ruth Engelhard, Saksamaa Olümpiarekord: 11,7 (1932) Marjore Clark, Lõuna-Aafrika Vabariik Olümpiavõitja 1932: 11,7 Marjore Clark, Lõuna-Aafrika Vabariik <br style="clear:both;" />
4×100 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 8 võistkonda Maailmarekord: 46,5 (1936) Saksamaa Olümpiarekord: 46,9 (1932) USA Olümpiavõitja 1932: 46,9 USA <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 17 Maailmarekord: 1.65 (1932) Jean Shiley, USA 1.65 (1932) Babe Didrikson, USA 1.65 (1933) Dora Greenwood, Suurbritannia 1.65 (1936) Dorothy Odam, Suurbritannia Olümpiarekord: 1.65 (1932) Jean Shiley ja Babe Didrikson, mõlemad USA-st Olümpiavõitja 1932: 1.65 Jean Shiley, USA <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 19 Maailmarekord: 48.31 (1936) Gisela Mauermayer, Saksamaa Olümpiarekord: 40.58 (1932) Lillian Copeland, USA Olümpiavõitja 1932: 40.58 Lillian Copeland, USA <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 14 Maailmarekord: 46.75 (1932) Nan Gindele, USA Olümpiarekord: 43.68 (1932) Mildred Didrikson, USA Olümpiavõitja 1932: 43.68 Mildred Didrikson, USA <br style="clear:both;" />
Välislingid
ametlikud tulemused]
Laiksaare
Loodus
Laiksaare lõunaosas asub kaitsealune Rannametsa jõe lammimets. Vahetult küla piirist lõunas Nepstes paikneb 1991. aastal kaitse alla võetud Laiksaare männik.
Mandrilava
thumb|350px|Mandrilava thumb|350px|
Laiksaare
Loodus
Osaliselt jäävad küla territooriumile ka Laiksaare looduskaitseala idaosa, Tolkuse looduskaitseala lõunaosa ja väike siil Nepstemurru hoiuala kirdenurgast.
Mandrilava
Mandrilava ehk šelf on mandrilise maakoore osa, mis on maailmamere poolt üle ujutatud.
Mandrilava on küll vee all, kuid sellel on mandriga sama geoloogiline ehitus, mistõttu võib mandrilava geoloogilises mõttes pidada osaks mandrist.
Mandrilava laius on keskmiselt 70 km, kuid võib varieeruda mõnekümnest meetrist 1500 kilomeetrini. Kõige laiem mandrilava on Põhja-Jäämeres Siberi rannikust põhja pool. Enamasti on mandrilava tasandikulise pinnamoega. Hilises geoloogilises minevikus (jääajal) on suur osa mandrilavast olnud osa maismaast. Seda tõendavad üleujutatud jõeorud ja rannamoodustised. Ka lehtersuudmed ehk estuaarid on üleujutatud jõeorud. Kohtades, kus ookeani suubuvad jõed, tekivad veealused kanjonid.
Mandrilava läheb üle tunduvalt suurema kallakusega mandrinõlvaks. Mandrilava keskmine kallakus mere suunas on umbes kümnendik kraadi. Üleminek mandrilavalt mandrinõlvale on keskmiselt 135 meetri sügavusel. Esineb siiski ka tunduvalt sügavamaid üleminekuid. Antarktise ümber on mandrilava piir umbes 350 meetri sügavusel.
Mandrilaval asuvaid meresid nimetatakse šelfimeredeks. Šelfimered on näiteks Kollane meri, Läänemeri ja Pärsia laht.
Vinni-Pajusti Gümnaasium
Vinni-Pajusti Gümnaasium (akronüümina VPG) on Lääne-Viru maakonnas, Vinni alevikus asuv üldhariduskool.
VPG moto on "Toimeta targasti!" ja maskott Vinni-Puhh (Winnie-Puhh).
2007. aastal jõudis kool riigieksamite pingereas 13. kohale.
Ajalugu
VPG alustas õppetööd 1988. aastal tegutsedes kuni 1994. aastani Vinni-Pajusti Keskkooli nime all. Legendi järgi olevat koolile valitud kahele alevikule – Vinnile ja Pajustile – viitav nimi selleks, et nende "elanikud omavahel riidu ei läheks".
Kooli hoonet renoveeriti 2010. aastal.
2016. aastal pälvis avalikkuse tähelepanu juhtum (Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaal), milles Vinni-Pajusti Gümnaasiumi abiturient sattus Twitteri säutsu pärast konflikti kooli juhtkonna ja emakeeleõpetajaga. Kooli ja õpetaja käitumist kritiseeriti teravalt üleriigilises ajakirjanduses.
Nurme tänav
Nurme tänav on tänava nimi järgmistes Eesti linnades ja asulates:
Mohni tuletorn
pisi|Mohni tuletorn 2007. aastal pisi|Mohni tuletorn 1985. aastal Mohni tuletorn on tuletorn Mohni saare loodeosas.
Ajalugu
Mohni esimene tuletorn oli puust ja ehitati saarele 1806. aastal.
Praegune tuletorn valmis 1871. aastal.
1996. aastast toodavad selle tarbeks elektrit päikesepaneelid ja tuulegeneraator.
Iseloomustus
See Eesti tuletorn asub merepinnast 33 meetri kõrgusel ja on 27,4 m kõrge. Nähtav 10 meremiili (18,5 km) kaugusele igas suunas (tule sektorit ei ole piiratud).
1874
1874. aasta (MDCCCLXXIV) oli 19. sajandi 74. aasta.
Laidunina tuletorn
pisi|püsti|Laidunina tuletorn (2009)
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on.
Punase tellistorni kõrgus jalamist on 24 meetrit ja merepinnast on 27 meetrit.
Torn ehitati 1907. aastal. Tuletornina kasutati seda 1924. aastani. Hiljem on torn kasutusel olnud päevamärgina. 2004. aastast pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel.
Ehitis on arhitektuurimälestis.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 983.
SIN
SIN, Sin või sin võib tähendada mitut asja.
Ants Piibu valitsus
Ants Piibu valitsus tegutses 26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921. See oli viimane Asutava Kogu valitsus Eestis. Asutavas Kogus hääletasid Tööerakonna valitsuse poolt ka sotsiaaldemokraadid. Isesseisvad sotsialistid ja Kristlik Rahvaerakond olid vastu. Rahvaerakond ei hääletanud ja Maaliit oli erapooletu ("Kaja" 27. oktoober 1920).
27.–29. novembrini toimusid I Riigikogu valimised ja 20. detsembril 1920 lõpetas Asutav Kogu tegevuse. Esimest korda tuli I Riigikogu kokku 4. jaanuaril 1921 Tallinnas Toompea lossi Valges saalis. Riigikogu oli sajaliikmeline ja ühekojaline. Riigikogu esimeheks valiti Otto Strandman. 25. jaanuaril 1921 kinnitas Riigikogu ametisse Konstantin Pätsi juhitava valitsuse.
Katoliiklus
Katoliiklus (kreeka sõnast καθολικός (katholikós) 'üleüldine', 'universaalne') ehk katolitsism on kristluse levinuim usutunnistus, mis tunnustab paavsti oma vaimuliku peana; õigeusu ja protestantismi kõrval üks kolmest kristluse põhiharust. Katoliikluseks nimetatakse ka Rooma Katoliku Kiriku õpetust.
Katoliikliku õpetuse järgi moodustavad Kristuse lepitussurm inimkonna pattude eest ja pühakute heateod jumaliku armuvara, mida katoliku kirik jagab oma liikmetele seitsme sakramendi kui iseenesest mõjuvate (ex opere operato) õndsakstegevate vahendite kaudu. Armulaual toimub Lateraani kirikukogu otsuse (1215) järgi transsubstantsioon. Peale usu kirikudogmasse aitavad õndsaks saada ka inimese enese püüdlus ja head teod; inimene peab kasutama Jumala antud armu. Need, kes pole puhtad, et saada otse taevasse, lähevad pärast surma puhastustulle. Katoliikluse peamisi põhjendajaid on kirikuisad Augustinus ja Thomas Aquinost; viimase õpetus, tomism, ja sellest arenenud neotomism on katoliikluse tähtsaim filosoofiline alus. Põhiliste usudogmade õigsuse tõestamiseks kasutab katoliiklus apologeetikat.
Teistest kristlikest õpetustest eristavad katoliiklust eelkõige suure tähtsuse andmine pühale pärimusele ja pühakutele (eriti Maarja) ning reliikviate kultus; tsentraliseeritud ja hierarhiline kirik, kellele kuulub Piibli tõlgendamise ainuõigus, ning inimese enda aktiivse rolli tähtsustamine õndakssaamise nimel.
Nurme tänav (Tartu)
Nurme tänav on tänav Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänav algab Puiestee tänavalt ja kulgeb kuni linna piirini, kus ristub Vahi tänavaga. Tänava pikkus on 1 km.
Tänav kandis kuni 30. juunini 1932 nime Põllu tänav (Feldstraße), kuid Tartu Ülikooli 300-aastase juubeli puhul nimetati vanalinnas asuv Munga tänav ümber Peeter Põllu tänavaks eestikeelse ülikooli ühe rajaja Peeter Põllu auks. Seetõttu nimetati Raadil asuv Põllu tänav Nurme tänavaks.
Peeter Põllu tänav nimetati 14. oktoobril 1949 ümber Pioneeri tänavaks. Raadil olevat Nurme tänavat enam tagasi ei nimetatud.
Emakeel
Emakeel on esimene keel, mille omandamist alustab inimene pärast sündimist.
Emakeel ei olene rassist või soost, vaid inimese vanematest või keelekeskkonnast, kus üles kasvame. Emakeele omandamist alustatakse suhtlemisel ema ja isaga. Seega saab emakeel alguse kodust ja kõige lähedasematest inimestest, kes last ümbritsevad. See on inimese esimene õpitud keel, mis rajab vundamendi tulevikus õpitavatele teistele keeltele. Seejuures on emakeel suuresti ka esimene sõnadest koosnevate lausete tervikmõtte ehk verbaalse teabe edastamise viis, mis valmistab ette tulevases elus isiku ääretult olulist oskust – eneseväljendusvõimet ja empaatiat.
Kakskeelsuse ja mitmekeelsuse puhul on kasutatud ka terminit "esimene keel", defineerides seda kui keelt, mida kasutaja enda arvates kõige paremini oskab, kuid mis ei ühti tegelikult mõistega "emakeel".
2000. aastast tähistatakse UNESCO algatusel 21. veebruaril rahvusvahelist emakeelepäeva. Selle ajendiks olid 1952. aasta sündmused tollal veel Pakistaniga ühte riiki kuulunud Bangladeshis, kus hukkusid mitmed üliõpilastest meeleavaldajad, kes nõudsid bengali keele kuulutamist üheks Pakistani riigikeeleks.
Eestis peetakse eufemismina emakeele all sageli silmas vaid eesti keelt, näiteks tegeleb Emakeele Selts eelkõige just eesti keele uurimisega. 1994. aastal Kadrinas Kadrina Keskkooli kõrvale püstitatud emakeele ausammas on samuti pühendatud eesti keelele. Ehkki Eestis 1996. aastast (riiklikult 1999. aastast) tähistatava emakeelepäeva tähendust on vahel mõtestatud ka laiemalt, tähistatakse seda 14. märtsil seepärast, et see on luuletaja Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäev ning Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke, kes pööras oodis "Kuu" tähelepanu eesti keelele kui kirjanduskeelele.
Mikuláš Dzurinda esimene valitsus
Mikuláš Dzurinda esimene valitsus moodustati 1998. aasta valimiste järel, astus ametisse 30. oktoobril, ja püsis järgmiste valimisteni (15. oktoobrini 2002). Valitsuse ametisseastumine tähendas Vladimír Mečiari valitsemisajastu lõppu Slovakkia poliitikas. Koalitsiooni koosseis kujunes mõnevõrra ümber kui olude sunnil 1998. aasta valimiste eel (valimisliitudele kehtestati tookord nõue saada 5% iga liidus osaleva partei kohta) liitunud seltskonnast oluline osa vanu parteisid taastada püüdis, samas kui peaminister Dzurinda lähemate kaaslaste ja liidu enamuse toel jätkas ühtse parteiga (muutes küll nime SDKst SDKÚks).
Valitsuse koosseis
1Transpordi, posti ja telekommunikatsiooni ministri kt juunist oktoobrini 2002 Ivan Mikloš.
Jorma Ollila
pisi|Jorma Ollila (2009) Jorma Jaakko Ollila (sündinud 15. augustil 1950 Seinäjoel) on soome majandustegelane ja tippjuht.
1985. aastal asus Ollila tööle Nokias, kus hakkas 1990. aastal juhtima mobiiltelefonide tootmist. Aastatel 1992–2006 oli Jorma Ollila Nokia tegevjuht. Tema juhtimisel sai Nokiast maailma suurim mobiiltelefonide tootja.
Pärast Nokia tegevjuhi ametist lahkumist sai Ollilast Royal Dutch Shelli juhatuse esimees. Ta on esimene Shelli juhatuse esimees, kes pole Suurbritannia ega Hollandi kodakondne. Shelli juhina lõpetas ta tuuleenergia arendamise projektid, sest ei näinud, kuidas need end ära tasuksid. Ollila lahkus Shelli juhi kohalt 2015. aastal.
Ta kuulub veel mitme ettevõtte ja organisatsiooni juhtkonda.
Jorma Ollilat on tunnustatud paljude aumärkide ja -nimetustega, sealhulgas Valgetähe III klassi teenetemärgiga 1995. aastal.
Ollila keeldus mäenõuniku tiitlist, mis on Soome kõrgeim tööstusjuhtidele antav aunimetus.
Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Jorma Ollila 51. koha.
Marivars
Marivars on mitme taime rahvapärane nimetus:
Karaideli rajoon
Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 99 asulat.
20165. aastal oli rajooni elanike arv 25 766. 2010. aasta seisuga olid elanikest 47% baškiirid, 26,9% tatarlased, 19,8% venelased ja 15,9% marid.
Westminster Abbey
Püha Peetri kloostri kirik Westminsteris ehk Westminster Abbey on gooti kirik Westminsteris (Londonis), asub Westminsteri paleest lääne pool. Seda ehitati vaheaegadega aastatel 1245–1745.
Westminster Abbey on traditsiooniline koht Suurbritannia valitsejate kroonimiseks ja põrmude säilitamiseks. Teiste hulgas on seal kroonitud kuninganna Elizabeth II.
Seda kandiliste tornide ja luksuslike võlvidega gooti stiilis muistset kloostrit peetakse üheks kõige paremaks kirikuarhitektuuri näiteks. Inglaste jaoks on see palju olulisem: see on rahva pühamu, kõige selle sümbol, mille nimel britid on võidelnud ja võitlevad praegugi. Seal on kroonitud suurem osa maavalitsejaid, paljud neist on sinna ka maetud.
Peaaegu iga tuntud Inglismaa ajalooline isik on Westminster Abbeyga seotud. Edward Usutunnistaja rajas 1065. aastal sellesse paika, vaatega Parlamendi väljakule benediktlaste kloostri. Harold II oli arvatavasti esimene Inglise kuningas, kes seal 1066. aasta jaanuaris krooniti. Kui ta Hastingite eluajal sõjas langes, krooniti William Vallutaja seal samal aastal. Esimene kirjutis kloostris kinnitab seda. Kroonimise traditsioonid on säilinud siiani. Kloostrihoone vara-inglise gooti struktuur on kõige enam võlgu Henry III-le, kuigi kloostri välimusse andsid oma panuse paljud arhitektid.
Poeetide Nurgas on Chauceri, Samuel Johnsoni, Tennysoni, Browningu, Charles Dickensi ja paljude teiste kuulsate kirjanike ja poeetide tuhk. Nende kõrvale on maetud tunnustatud näitleja David Garrick. Peale selle asub Poeetide Nurgas palju mälestusmärke: Miltonile, Keatsile, Shelleyle, Henry Jamesile, T. S. Eliotile, George Eliotile ja teistele. Kõige kunstilisemaks peetakse William Blake'i büsti, mis on Sir Jacob Epsteini töö. Hiljutiste mälestusplaatide keskel võib leida poeet Dylan Thomasile ja lord Laurence Olivier'le pühendatud plaadi.
Ungari Koalitsiooni Partei
Ungari Koalitsiooni Partei (ungari Magyar Koalíció Pártja, slovaki Strana maďarskej koalície), lühendid SMK, MKP, on Slovakkia partei, mis koondab Slovakkia ungarlasi. See on loodud 22. juunil 1998. aastal kui liitusid Ungari Kristlik-Demokraatlik Liikumine (MKDH), Kooseksisteerimine (Együtteles) ja Ungari Rahvapartei (MOS). Neist viimane oli 1990.–1992. valitsuses ja oli tuntud Ungari Sõltumatu Initsiatiivina (MNI).
Tulemusena tekkinud erakond on paremtsentristlik ja kristlik-demokraatlik, kuulub Euroopa Rahvaparteisse. 1998–2006 kuulus partei valitsuskoalitsiooni.
Partei sai 2006. aasta parlamendivalimistel 11,7% häältest ja 20 kohta 150st Slovakkia parlamendis. 2009. aastal eraldus parteist endise esimehe Béla Bugári juhitud tiib, kes pidas partei poliitikat liiga natsionalistlikuks ja kes lõid uue partei Most–Híd. 2010. aasta Slovakkia parlamendivalimistel ei ületanud MKP 5% künnist ja jäi parlamendist välja. Most–Híd sai parlamendis 14 kohta.
Ungari Koalitsiooni Parteil on 2 esindajat Euroopa Parlamendis.
Gooti kirjad
Gooti kirjad, ka gooti kiri on sageli kasutatud üldnimetus kirjastiilide kohta, mida hakati ladina kirjas Euroopas kasutama alates 11. sajandist. Laisulega kirjutatud gooti kirjasid iseloomustab vähem või rohkem pikkusesse väljavenitatud tähekuju ja murtud kaared.
Vaba tahte probleem
Vaba tahte probleem filosoofias seisneb küsimuses, kas ja kuidas on ühitatavad väide, et inimesel on vaba tahe, ja deterministlik väide, et inimese valikud ja teod on determineeritud või ära määratud füüsikaliste loodusseadustega, inimese bioloogilise loomusega, psühholoogiliste teguritega, Jumalaga või millegi muuga. Vastavalt sellele, mida peetakse determineerijaks, võtab vaba tahte probleem erinevaid kujusid.
Arusaam vabast tahtest tuleneb eeskätt inimese vastupandamatust subjektiivsest muljest, et meie teod lähtuvad meie endi otsustest, tundest, et inimestel on moraalne vastutus oma tegude eest, nii et me pälvime kiitust või laitust, (vaba tahet nähakse tavaliselt moraalse vastutuse eeldusena) ning arusaamast, et ükski minu otsus ei olnud paratamatu ning ma oleksin iga kord võinud teha ka teistsuguse otsuse.
Arusaam determineeritusest aga teaduslikust, religioossest või muust maailmavaatest (füüsikalised loodusseadused, millele kõik, sealhulgas inimene, allub, on deterministlikud ja üldkehtivad; Jumal on kõiki sündmusi determineeriv põhjus).
Gooti kirjad
Jaotus
Tavakeeles nimetatakse gooti kirjadeks ka hilise gooti bastardkirja (kantseleikirja) tähekujudel põhinevaid kirjutuskirju, nagu 19. ja 20. sajandil kasutatud kurrentkiri ja selle vormid Sütterlini ja Offenbachi kiri.
Vaba tahte probleem
Vähemalt esmapilgul on need arusaamad omavahel vastuolus. Probleemi lahendusettepanekud, mis vastuolu olemasolu eitavad, paigutatakse kompatibilismi ehk pehme determinismi (näiteks Gottfried Leibniz ja David Hume) alla ja vastuolu kinnitavad lahendusettepanekud inkompatibilismi alla. Inkompatibilism jaguneb kaheks teineteist välistavaks seisukohaks: karm determinism (näiteks Baruch Spinoza, Joseph Priestley) jaatab determinismi ja eitab vaba tahet; libertarism (näiteks William Ockham, Thomas Reid) jaatab vaba tahte olemasolu ja eitab determinismi, asendades selle mingit laadi indeterminismiga.
Gooti kirjad
Ajaloost
Nimetuse "gooti kiri" võtsid kasutusele humanistid. Kirjanduses on gooti kirjasid seostatud gooti kunsti vertikaali rõhutava esteetikaga.
Vaba tahte probleem
Libertarism
Terve mõistus paistab pooldavat libertarismi, mille kohaselt ei ole inimese teo valik kausaalselt determineeritud inimesest sõltumatute asjaolude poolt, nii et inimene saab oma tegude eest vastutada.
Tegijapõhjuslikkuse teooria
Tegijapõhjuslikkuse teooria järgi on olemas niisugused substantsidest tegijad, kellel on kausaalne jõud teha valikuid, ilma et valikud oleksid determineeritud. Ühe variandi järgi tegija põhjendid, soovid ja uskumused ainult kallutavad tema valikut, kuid ei määra seda ära. Tegijapõhjuslikkuse pooldajad on näiteks Immanuel Kant, Roderick Chisholm ja Randolph Clarke.
Gooti kirjad
Ajaloost
11.-12. sajandil hakkas esmalt Põhja-Prantsusmaal uus murtud kaartega stiil asendama karolingide minusklit (varagooti tekstuur). Järgneva kahe sajandi jooksul arenes see alguses vaid kalligraafiline erisus reaks reguleeritud kirjastiilideks, mis erinesid sõltuvalt kas piirkonnast või teksti liigist - raamatukiri erines dokumentide kirjapanekuks kasutatavast kirjast.
Vaba tahte probleem
Sündmustevahelisest põhjuslikust seosest tulenev libertarism
Teine libertaristlik positsioon tunnistab üksnes sündmustevahelist põhjuslikku seost ega tunnista substantsi kausaalset jõudu. Sel juhul teeb tahtevabaduse ja moraalse vastutuse võimalikuks määramatus sündmustevahelises seoses. Säärast määramatust postuleerisid Epikuros ja Lucretius, kes seletavad vaba tahet allapoole langevate aatomite spontaansete, determineerimata kõrvalekalletega.
Gooti kirjad
Ajaloost
Gooti kirjade kasutuse periood oli Euroopa eri piirkondades erinev. Trükikunsti leiutamisega 15. sajandil loodi gooti trükikirjad kõigis kolmes tollal käibinud variandis ja trükiti neis raamatuid; Gutenbergi piibel ja Mainzi psalter on trükitud tekstuurkirjas, Wanradti ja Koelli katekismus švaabi kirjas, mitmed itaalia inkunaablid, nagu Nicolas Jensoni 1474. aasta Decretum Gratiani rotundis. Neljas kirjastiilivariant fraktuur lisandus 16. sajandil ja sai peamiseks trükikirjaks. Renessansiperioodil hakkas gooti kirjade kasutamine, eriti Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaal, antiikva ees tasapisi taanduma. 15.–16. sajandil levisid Euroopas käsikirjades gooti kirja ja antiikva segakirjad ehk bastardkirjad. Saksamaal ja Saksa kultuuriruumis omandas eriti gooti kirja barokist mõjutatud hilisvorm rahvuskirja staatuse ning ning selles trükiti enamik raamatuid. Ka Eestis kasutati fraktuuri kuni 1940. aastani.
Vaba tahte probleem
Kriitika
Libertarismi kriitikud osutavad näiteks sellele, et libertaristide tõlgendus vabast tahtest viib olukorrani, kus vabast tahtest tulenev tegu ei too kaasa moraalset vastutust ega ole seletatav ega ratsionaalne.
Gooti kirjad
Muud üldist
Gooti kirja tähed:
Vaba tahte probleem
Kriitika
Teiseks leitakse, et sellise vaba tahte olemasolu, millest libertarism räägib, ei ole kooskõlas empiiriliste tõenditega.
Kompatibilism
Enamik filosoofe pooldab kompatibilismi, et säilitada mõlemad intuitsioonid.
Moraalne vastutus ei nõua, et oleks saanud toimida teisiti
Kui moraalne vastutus ei nõua, et oleks saanud toimida teisiti, (nii väidab Harry Frankfurt artiklis "Alternate Possibilities and Moral Responsibility"), siis on determinism ja moraalne vastutus omavahel ühitatavad, nagu osutab näiteks John Martin Fischer.
Põldvääne
Põldvääne on mitme taime rahvapärane nimetus:
Gooti kirjad
Muud üldist
Gooti kirjas on kasutusel pikk s, mille ligatuurist s-iga on kujunenud saksa kirjatäht ß.
Siegen
Siegen on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Siegen-Wittgensteini kreisi keskus. Asub Siegi jõe kaldal.
Siegeni linn rajati 1224. aastal Nassau krahvi ja Kölni peapiiskopi ühisvaldusena. 1303. aastal sai Siegen linnaõigused ja 1381 läks Nassau krahvi ainuvaldusesse.
16. sajandil ümbritseti linn paksude müüride ja 16 müüritorniga.
Siegenis on sündinud Peter Paul Rubens.
16. detsembril 1944 hävis Briti lennuväe pommirünnaku tagajärjel 80% linnast.
Teatri väljak
Teatri väljak on haljasala Tallinna kesklinnas Estonia puiestee ja Rävala puiestee vahel.
Väljaku pindala on umbes 1,6 ha.
Varem oli selle nimi Eesti Punaste Küttide väljak vastavalt Tallinna Linna RSN Täitevkomitee otsusele 24. novembrist 1972. Väljak sai nime seoses Eesti punakaartlaste mälestusmärgi avamisega haljasala lääneservas asuva pangahoone ees. Tallinna Linnavalitsuse otsusega 4. oktoobrist 1991 nimetati objekt ümber Teatri väljakuks.
1985. aastal valmis Eesti Punaste Küttide väljaku lääneküljel EKP Keskkomitee vabariiklik poliitharidusmaja. Sakala keskuse asemele ehitatud Solarise keskus avati 2009. aastal.
Tuulispask
Tuulispask (ka vihur või ebajalg) on rahvapärane nimetus maismaa kohal liikuva tugeva tuulekeerise kohta. Saarte murdes nimetatud ka tuulispea, lõunaeesti murretes tuulispää, keskmurdes keerandus.
GeoEye-1
GeoEye on kõrglahutusega Maa kaugseire kommertssatelliit. GeoEye-1 viidi 681 km kõrgusele polaarorbiidile 6. septembril 2008.
Tuulispask
Eesti rahvausund
Eesti rahvausundis oli levinud kujutelm, et keeristuult tekitab inimese(nõia) kehast ajutiselt lahkunud hing, harvem surnud inimese hing. Tuulispask võis olla ka nõia tehtud või saadetud olevus, setudel kurat, selle poeg või ema. Uskumuse järgi viis ta võõrastelt põldudelt ära vilja, heina jms, kuid võis ära viia ka õnne, tuua haigust ja teha muud halba. Tuulispaska tõrjuti maagiliste võtetega. Sageli kasutatud võte oli visata keerist mõne terariistaga, lootes, et nii hinge tabades saab vigastatud ka vastava isiku keha.