cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hilja Raudoja
Elulugu
Lõpetas 1948 Pärnu 2. Keskkooli, 1953 Tartu Ülikooli keemiaosakonna ja 1964 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1970, Riia Polütehniline Instituut), väitekiri "Образование и стойкость сульфатных соединений и их влияние на прочность цементного камня при использовании клинкера с добавкой сланцевой золы электрофильтров". Oli 1954–1957 tehase Pioneer kesklabori keemik, 1957–1966 Ehituse TUI vaneminsener ja aspirant, 1966–1970 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi (KI) orgaanilise sünteesi sektori nooremteadur, 1970–1973 Teaduste Akadeemia Tehnilise Katsebaasi tsitraali tootmise katseseadme analüütiliste tööde juhendaja, 1973–1981 KI teadur analüüsimeetodite väljatöötamise ja rakendamise alal, 1981–1984 Silikaatbetooni instituudi vanemteadur.
Kvaliteedijuhtimise plaanimine
Kvaliteedi plaanimise alus
Kvaliteedi plaanimine tähendab tegevusi, millega määratletakse eseme teatud omadused ja nende nõutavad väärtused. Kvaliteedijuhtimises nimetatakse selliseid tegevusi kvaliteedisihtide seadmiseks. Kvaliteedi planeerimine hõlmab ka nende sihtide saavutamiseks vajalike protsesside ja ressursside määratlemist. Kvaliteedi plaanimise aluseks on kolm põhimõtet, mida järgida: reeglid; ulatuse kinnitus; standardid, regulatsioonid ja spetsifikatsioonid.
Reeglid. Kui ettevõttel on reeglid olemas, saab need võtta projekti kvaliteedi planeerimise aluseks. Kui ei ole, siis tuleb need koostada. Reeglid peavad olema sellised, et eri huvirühmad nendega nõustuksid.
Ulatuse kinnitusi ja tulemuse kirjeldus on kvaliteedi planeerimise aluseks, sest need sisaldavad vajaduste, eesmärkide ja tulemuse alamosade kirjeldust.
Standardid, regulatsioonid ja spetsifikatsioonid. Igas tegevusvaldkonnas on väljakujunenud hulk reegleid. Mõned neist on kohustuslikud (regulatsioonid), mõned üldtunnustatud, kuid otseselt mittekohustuslikud (standardid), mõned soovituslikud ja alles arenevad (spetsifikatsioonid).
Kvaliteedi plaanimise meetodid
Kvaliteedi plaanimiseks kasutatakse järgmisi meetodeid: kulu tuluanalüüs, benchmarking, plokkskeemid, katsed.
Kulude ja tulude analüüs on meetod, mis lubab saada ülevaadet otsuse rahasse arvestatud mõjudest (tuludest ja kuludest) ning seega aitab kaasa kõige otstarbekama otsuse tegemise protsessis. Meetod on suurepärane võte ratsionaalselt kaalutletud otsuste ette valmistamisel. Sama meetod on tuntud ka kulu-tulu analüüside nimetuse all. Tuleb uurida, kas kvaliteedi tagamiseks tehtavad kulutused tasuvad end ära. Omavahel tuleb võrrelda ennetamiskulusid, esilekerkinud probleemide lahendamise maksumust ja läbikukkumise hinda. Võib olla on ennetamiseks tehtavad kulutused liiga suured võrreldes kvaliteedinormist kõrvalekalde tekkimise tõenäosusega või kõrvalekalde likvideerimise maksumusega.
Hennessy
Jas Hennessy & Co. (lühidalt Hennessy) on Prantsuse konjakitootja, mille peakorter asub Cognacis. See kuulub koos Martelli, Courvoisieri ja Rémy Martiniga konjakitootjate "suurde nelikusse", nelja peale toodetakse ligi 85% maailma konjakist. Hennesy on "suure neliku" suurim tootja, aastas müüakse ligi 70 miljonit pudelit konjakit.
Kvaliteedijuhtimise plaanimine
Kvaliteedi plaanimise meetodid
Benchmarking ehk võrdlusanalüüs on protsess, mille abil saab hinnata organisatsiooni tegevusi ja protsesse teiste samal turul tegutsevate organisatsioonidega. Võrdlusanalüüsi abil kavandatakse meetmeid, millega viia organisatsioon parimale tasandile. Näiteks võib eesmärgiks olla tootmisprotsessi tõhustamine.
Hennessy
Hennessy omanik on Prantsusmaa ettevõte Moët Hennessy, mis omakorda kuulub 66% ulatuses Prantsusmaa ettevõttele LVMH ning 34% ulatuses Suurbritannia ettevõttele Diageo. Hennessy on konjakitootmisesse loonud palju uuendusi, tänu margi tuntusele luksusbrändina viidatakse sellele tihti popkultuuris, eriti hiphopis.
Kvaliteedijuhtimise plaanimine
Kvaliteedi plaanimise meetodid
Tänu erinevatele skeemidele saab määratleda, millised kvaliteedi probleemid võivad ilmneda. Plokkskeemid on põhjus tagajärg diagrammid ja süsteemi või protsessi graafikud. Põhjuse-tagajärje diagramm ehk kalaluu diagramm on kasulik tööriist, kui soovite analüüsida ja tuua visuaalselt esile seosed probleemi ja selle põhjuste vahel. Sageli kasutatakse seda ühe sammuna juurpõhjuste analüüsi läbiviimisel. Seda võib läbi viia paberil või erinevate tarkvarade abil. Selle abil jõuab erinevaid põhjuseid analüüsides ka veel selliste probleemide jälile, mida algselt ei osata probleemiks hinnata. Süsteemi või protsessi graafikuid on kõige parem koostada protsessi kaardistamise meetodil. Protsesside kaardistamine loob eelduse protsesside korrastamiseks ja tulemuslikkuse tõstmiseks.
Katsete käigus luuakse simulatsioonid, mille käigus uuritakse, milline faktor millist parameetrit mõjutab. Näiteks kuidas mõjutab odavama tööjõu palkamine projekti kestust. Tõenäoliselt on kestus pikem. Kas kallima tööjõu palkamine lühendab projekti sedavõrd, et kokkuhoitud töötundide arvelt muutub projekt kokkuvõttes odavamaks?
Kvaliteedi plaanimise tulemus
Kontrollprotsessi kirjelduses (inglise Operational Definitions) defineeritakse, millised ülesanded on kvaliteedi kontrolli aluseks ja kuidas neid mõõta. Näiteks ei piisa, kui öelda, et projekti juhtimine on kvaliteetne, kui ülesanded lõppevad planeeritud kuupäevadel. Täpsustada tuleb ka, kas iga ülesanne peab algama planeeritud kuupäeval, kas mõõdetakse kõiki ülesandeid või ainult projekti alamtulemusi.
Kontrollnimekiri – planeerimisfaasis luuakse nimekirjad, mille alusel hiljem kontrollitakse kvaliteedinõuete täidetust. Näiteks tarkvara projekti puhul loetletakse omadused, millele loodavad funktsioonid peavad vastama. Omadused võivad olla tõesus, intuitiivne kasutatavus, lollikindlus, ergonoomilisus ja veateadete selgus.
Garfieldi maakond
Garfieldi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Endised maakonnad
Milde
Milde on naisenimi.
Viimane viisik
Viimane viisik olid viis iidset cylon ' it kolmeteistkümnendast hõimust sarjas "Battlestar Galactica".
Viimane Viisik pärines Maalt ja leiutasid koos Ülestõusmise tehnoloogia. Kui nende endi koduplaneedil loodi tehisintellekt, puhkes lõpuks sõda masinate ja nende loojate vahel, ning see lõppes mõlema poole hukkumisega tuumapommitamise tagajärjel. Tänu enda leiutatud tehnoloogiale pääses Viimane viisik eluga ja nad asusid teele Kaheteistkümne koloonia poole, et hoiatada sealseid inimesi tehisintellekti loomisega kaasnevatest ohtudest. Kui nad saabusid, oli Esimene Cyloni sõda juba käimas ja viisik lõpetas selle, lubades cylonitele, et nad loovad humanoid-cylonid, kui nad inimestega vaherahu sõlmivad. Paraku Number Üks (John Cavil) tõstis peale teiste mudelite valmimist mässu ja tappis Viimase viisiku, paigutades nad peale elluärkamist võlts-mälestustega elama Kaheteistkümne koloonia elanike hulka, et nad õpiksid, et inimesi ei tohi usaldada ja nad tuleb viimseni tappa.
Viimase viisiku liikmed
Viimane viisik on järgmine:
Edward Tatum
Tatum õppis kaks aastat Chicago Ülikoolis ja läks seejärel üle Wisconsini Ülikooli, mille lõpetas 1934. aastal doktorikraadiga.
1937. aastast töötas ta Stanfordi Ülikoolis, kus tutvus George Beadle'iga. 1945. aastal asus ta tööle Yale'i Ülikooli, 1948. aastal naasis Stanfordi Ülikooli. 1957. aastal asus ta tööle Rockefelleri Ülikooli.
Zooey Deschanel
Zooey Claire Deschanel (sündinud 17. jaanuaril 1980 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik.
Ta mängis 2000. aasta filmis "Kuulsuse jahil" Anita Millerit.
Telesarjas "Weeds" mängis ta neljas osas Kat'i. 2011. aastal esilinastunud telesarjas "Uus tüdruk" mängib ta Jessica "Jess" Dayd.
Isiklikku
Tema vanem õde Emily Deschanel on näitleja ja produtsent. Nende ema Mary Jo Deschanel on näitleja, isa Caleb Deschanel filmi- ja telerežissöör.
Balti Assamblee medal
Balti Assamblee medal on Balti Assamblee välja antav medal inimesele, kes on märkimisväärse panuse andnud Baltimaade koostöö ja ühtsuse edendamisele.
Medalit antakse välja aastast 2002. Seisuga 2017 on medali saanud 328 inimest.
Gričiupis
Gričiupis on Kaunase linnaosa, mis asub linna keskosas Gričiupise valla territooriumil Nemunase jõe põhjakaldal. See kujunes eraldi linnaosaks aastal 2005, mil Dainava vallast eraldati selle lõunapoolsem ja osalt vanema hoonestusega ala ning moodustati Gričiupise vald. Üle jõe asuva Panemunė vallaga ühendab seda jalakäijate sild.
Gričiupise maadele jääb vana Žaliakalnise juudi kalmistu, samuti asuvad seal Kaunase kindluse VI fort ja Balys Sruoga ning Vanda Daugirdaitė-Sruogienė majamuuseum. Seal tegutseb kultuurikeskus „Girstutis“. Linnaosas asuvad osalt ka Leedu loomaaed ja Kaunase Tehnikaülikooli tudengilinnak. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1936, kuigi kihelkond asutati juba aastal 1933. Sealne tähtsaim kaubanduskeskus on „Molas“.
Paunküla hüdromeetriajaam
Paunküla hüdromeetriajaam oli hüdromeetriajaam Harju maakonnas Kose vallas Paunkülas Pirita jõel. Jaam avati 1. oktoobril 1941 ja suleti 31. detsembril 1986.
Käärkamber
pisi|Uks käärkambrisse Käärkamber ehk sakristei (saksakeelsest sõnast Sakristei < keskladinakeelsest sacristia < ladinakeelsest sacer 'püha'; vene keeles ризница riznitsa < vanavenekeelsest риза riza 'riie, rüü') on kirikuarhitektuuris ruum liturgiliste riiete, nõude ja muude kirikutarvete, samuti koguduse kirjavara hoidmiseks.
Tavaliselt asub see kirikus, kuid vahel ka kõrvalhoones (näiteks mõnes kloostris). Vanemates kirikutes on käärkamber ühe kõrvalaltari lähedal, peaaltari kõrval või taga. Uuemates kirikutes paikneb käärkamber sageli mujal, näiteks sissekäigu juures. Mõnel kirikul on ka rohkem kui üks käärkamber, millest igal on eri ülesanne.
Havrõšivka (Bari rajoon)
Havrõšivka (ukraina keeles Гавришівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 431. Pindala on 6,8 km².
Ku-riba
Ku-sagedusala ehk Ku-riba on osa elektromagnetlainete spektri mikrolainete sagedusalast vahemikus 10–18 GHz.
Ku laineala kasutatakse laialdaselt satelliitringhäälingus.
Tähis Ku tuleneb saksakeelsest fraasist Kurz-unten, mis viitab lainealale vahetult enne K-riba.
Kasutus satelliitringhäälingus
Ku-laineala sagedusalad satelliitringhäälingus:
Ku-sagedusala satelliittelevisiooni programmide vastuvõtt toimub üldjuhul paraboolpeegli ja signaalimuunduri (LNB) vahendusel.
Kasutus radarirakendustes
Radarirakendustes on sagedusvahemik 12–18 GHz vastavalt radarilainealadele standardis IEEE 521-2002. Kehtiv Ku sagedusriba definitsioon kattub 11,2–12 GHz osas radarirakenduste X-ribaga, kuid satelliitsides (satelliitringhääling, satelliittelevisioon) kasutatakse valdavalt Ku sagedusriba sagedusi vahemikes 10,7–11,7 GHz ja 11,7–12,5 GHz.
Takistuse meetod
Takistuse meetod kuulub elektromeetriliste geofüüsikaliste meetodite hulka, kus maapinnalt uuritakse maa-aluseid struktuure nende eritakistuste põhjal. Uuritakse nii vertikaalseid kui ka horisontaalseid piire, aga ka piiritletakse anomaalse elektrijuhtivusega kehasid. Eesmärgiks on eritakistuse põhjal luua pilt maapinna läbilõikest. Tänapäeval toimetavad uuringuprotsessi suure hulga nõutavate andmete tõttu automatiseeritud süsteemid.
Mõõtmiste tegemiseks peab eksisteerima uuritava objekti ja taustageoloogia vahel eritakistuste kontrast.
Takistuse meetodeid kasutatakse enamasti väikese pindalaga uuringutel. Meetod leiab laialdast kasutust ehitus-, hüdro- ja keskkonnageoloogilistel uuringutel, uurimaks maapinnalähedase kihi geoloogilisi omadusi. Samas kasutatakse seda ka vedelate süsivesinike otsingutel ja (allvee)arheoloogias.
Pinnase eritakistused
Maapinna eritakistus on seotud erinevate geoloogiliste parameetritega nagu mineraalne ja fluidaalne sisaldus, poorsus, kivimi veeküllastuse aste jms.
Tard- ja moondekivimite eritakistus on tavaliselt kõige suurem, varieerudes vahemikus 1000 – 10 000 000 Ωm.
Tihenemata setted omavad üldiselt veelgi madalamaid eritakistuse väärtusi, varieerudes 10 kuni vähem kui 1000 Ωm piires. Savikal mullal on madalam eritakistuse väärtus kui liivakal mullal.
Eritakistuste väärtused kattuvad üle erinevate kivimite ja muldade tüüpide. See tuleneb asjaolust, et kindla kivimi- või mullatüübi eritakistus oleneb mitmest tegurist, näiteks poorsusest, vee küllastusastmest ja lahustunud soolade kontsentratsioonist. Kõrge soolade kontsentratsioon alandab eritakistuse väärtust.
Põhjavee eritakistus varieerub alates 10–100 Ωm, olenevalt lahustunud soolade kontsentratsioonist.
Erinevad takistusmeetodid
Erinevad takistusmeetodid pakuvad erinevaid võimalusi maapinnaaluste eritakistuste leidmiseks.
Vertikaalne elektriline sondeerimine (VES)
Selle meetodi puhul jääb elektroodide rea keskpunkt fikseerituks. Elektroodide vahemaid aga järjest suurendatakse, et saada rohkem informatsiooni sügavamate kihtide kohta. Selle meetodi puhul eeldatakse, et kihid on horisontaalsed või subhorisontaalsed. Vertikaalse elektrilise sondeerimise (inglise keeles vertical electrical sounding) kõige suuremaks piiranguks on asjaolu, et see ei võta arvesse lateraalseid muutusi kihtide eritakistustes. Nende esinemine on pigem reegliks kui erandiks. Selliste lateraalsete muutuste mittekaasamine võib kaasa tuua vigu kihtide eritakistuste ja/või paksuste tõlgendamisel.
Elektriline profileerimine
Selle meetodi juures jäävad elektroodidevahelised kaugused samaks, terve elektroodide rida aga liigub piki profiili edasi. Elektriline profileerimine annab informatsiooni maasiseste eritakistuste lateraalsetest muutustest, samas aga ei anna aimu vertikaalsetest eritakistuste muutustest. Eritakistuse mõõtmised toimuvad maa sees ainult ühel kindlal sügavusel. See on ka selle meetodi piiranguks.
Eritakistuse tomograafia (ERT)
Geoloogiliselt keerulise maastiku korral ei anna sondeerimine ega ka profileerimine üksi täpset näitu maa-alusest eritakistusest. Eritakistuse tomograafia (inglise keeles electrical resistivity tomography) on kombinatsioon vertikaalsest sondeerimisest ja profileerimisest. Selle meetodi puhul kasutatakse korraga kümneid (sadu) elektroode, mis on paigutatud piki profiili või pindalaliselt. Arvuti teeb ümberlülitusi, mille käigus käituvad elektroodid kord toiteelektroodidena, kord vastuvõtuelektroodidena. Tulemuste interpreteerimise käigus on võimalik jõuda eritakistuste läbilõigeteni.
Tööpõhimõte
Elektromeetriliste meetodite korral juhitakse alalisvool (või madalasageduseline vahelduvvool) maa sisse kahe toiteelektroodi (tähistatud A ja B) abil. Sellest tingitud potentsiaalide vahet (V) mõõdetakse kahe eraldiseisva vastuvõtuelektroodi vahel (tähistatud M ja N). Mõõtes potentsiaalide vahet, pinnasesse juhitud voolu tugevust (I) ning teades elektroodide kaugust üksteisest, arvutatakse näivtakistuse väärtus. Erinevad elektroodipaigutused võimaldavad määrata näivtakistusi erinevatel sügavustel ja lateraalsetel positsioonidel.
Elektroodi M potentsiaal V_M on summa V_A ja V_B potentsiaalide panusest vastavalt A ja B elektroodist:
Potentsiaalid elektroodidel M ja N on:
ja
Viešvėnai I
Ajalugu
Arheoloogilistel andmetel oli küla ümbruskond asustatud juba kiviajal. Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Viešvėnaid mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1253 Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna piirilepingus (Wieswe, Versevene). XV sajandil läks asula Leedu valdusse. Aastal 1567 sai Viešvėnaist alev. Aastal 1758 ehitati sinna esimene kirik.
Takistuse meetod
Tööpõhimõte
,
Viešvėnai I
Ajalugu
Aastal 1831 osalesid sealsed elanikud Novembriülestõusus. Asula kohta olid tsaariajal vene keeles kasutusel nimekujud Вѣшвяны ja Вешвяны. Aastal 1852 ehitati vana kiriku asemele uus. Aastal 1908 sealne kihelkond likvideeriti, ent see taastati taas aastal 1924. Nõukogude ajal oli Viešvėnai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 2007 püstitati külla kaks metallist risti, mälestamaks Nõukogude võimude poolt toime pandud Rainiai massimõrva ohvreid.
Takistuse meetod
Tööpõhimõte
kus \rho on aine eritakistus, I on voolutugevus ja AM, MB, AN ning NB on vahemaad (meetrites) vastavate elektroodide vahel.
Voltmeetriga mõõdetud pinge on kahe voltmeetri terminali pinge vahe:
Knez
pisi|Knez (2015) Knez (Knez / Кнез; kodanikunimi Nenad Knežević; sündinud 5. detsembril 1967 Cetinjes) on Montenegro laulja.
Ta esindas Montenegrot 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Finaalkontserdil sai ta 44 punktiga 13. koha.
Takistuse meetod
Tööpõhimõte
Näivtakistus leitakse eeldusel, et Maal on ühtne eritakistus σ. Tegelikult on Maa sees eritakistuste jaotus heterogeenne. Näivtakistuse leidmiseks saab eelnevat valemit ümber seada:
.
Näivtakistust võib vaadelda nelja elektroodi all paiknevate erinevate eritakistuste kaalutud keskmisena. Kui maapind on homogeenne, siis on näivtakistus võrdne tegeliku eritakistusega. Vastava tarkvara abil on võimalik näivtakistused pöörata tegelikuks eritakistuseks.
Elektroodkonfiguratsioonid
Ajalooliselt on geofüüsikas leidnud laialdast rakendust mitu nelja elektroodi konfiguratsioonid. Tänapäeval aga võib arvuti eritakistuse uuringutel kasutada nelja elektroodi asemel isegi sadu elektroode. Samas mõõtmisi tehakse korraga ikka nelja elektroodiga, kasutades neid samu traditsioonilisi elektroodkonfiguratsioone. Igal konfiguratsioonil on aga omad eelised ja puudused.
Wenneri konfiguratsioon
pisi|350px|Wenner'i elektroodkonfiguratsioon
Wenneri konfiguratsioon on mõeldud ühel ja kindlal sügavusel Maa eritakistuse lateraalseks profileerimiseks. Kõrvalpaiknevate elektroodide vahel on fikseeritud vahemaa a ning potentsiaalielektroodid M ja N on paigutatud toiteelektroodide A ja B vahele. Näivtakistus leitakse elektroodide rea lateraalsel edasiliikumisel piki profiili.
Wenneri rea sügavuse läbivus oleneb elektroodidevahelisest kaugususest a: mida suurem selle väärtus, seda suurem on elektrivoolu sügavuti läbivus.
Wenneri konfiguratsioon on maapinna suhtes tundlik peamiselt keskosa all, aga omab mõõdukat tundlikkust kogu rivi alal, mis kinnitab selle kasutust lateraalse profileerimise konfiguratsioonina. Schlumbergeri konfiguratsioon on kõige tundlikum pinnalähedaselt kohe vastuvõtuelektroodide all, ning vähem tundlik mujal.
Schlumbergeri konfiguratsioon
pisi|350px|Schlumberger'i elektroodkonfiguratsioon
Schlumbergeri konfiguratsioon on välja töötatud sondeerimiseks, ehk üksiku maapealse punkti kohta maa eritakistuse sügavuti leidmiseks. Siin hoitakse vastuvõtuelektroode, M ja N, keskel ning omavahelise kindla vahemaaga a. Toiteelektroodid A ja B omavad keskpunkti samas kohas kus vastuvõtuelektroodidki, kuid mõõtmiste käigus nende omavahelist kaugust suurendatakse ühise keskpunkti suhtes. Sellisel viisil on näivtakistus funktsioon toiteelektroodide eraldatusest. Traditsiooniliselt näidatakse Schlumbergeri paigutuse korral andmeid graafikuna
Dipool-dipool konfiguratsioon
pisi|350px|Dipool-dipool elektroodkonfiguratsioon
Dipool-dipool konfiguratsiooni korral on toiteelektroodid A ja B ning vastuvõtuelektroodid M ja N sama omavahelise vahemaaga, aga paarid on üksteisest eraldatud vahemaaga na, kus n>>1. Dipool-dipool rida on kõige tundlikum kohe toitelektroodide ja vastuvõtuelektroodide all, vähem tundlik aga dipoolide vahel oleval alal.
Muud konfiguratsioonid
Lisaks on muidki elektroodkonfiguratsioone, nagu Wenner-Sclumbergeri konfiguratsioon, pool-dipool konfiguratsioon, pool-pool konfiguratsioon jne.
Erinevad uurimisviisid
Vastavalt uuritava ala vajadustele saab uurimisel kasutada erinevaid uurimisviise.
1D-uuringud
Olemuselt kas vertikaalne elektriline sondeerimine või profileerimine. Mõõtmisi tehakse ainult selgitamaks maapinnaaluseid horisontaalseid või vertikaalseid struktuure. 1D-uuringutel piisab nelja elektroodi kasutamisest. Sondeerimise korral mõõtmiste käigus elektroodide vahemaid suurendatakse ning profileerimise käigus muutmata vahedega elektroodide rida liigutatakse piki profiili edasi.
2D-uuringud
Täpsema mudeli maapinna-aluste takistuste kohta annab 2D-mudel, kus eritakistuse muutusi leitakse piki profiili nii vertikaalses kui horisontaalses suunas. 2D-mudeli loomisel kasutatakse eritakistuse tomograafia meetodit (ERT).
Puuraugud
Teoorias võib kõiki konfiguratsioone, mida maapinnal kasutatakse, kohandada ka puurauguvahelistele uuringutele. Elektroodid võivad olla kõik nii samas puuraugus kui ka erinevates puuraukudes. Harvem kasutatakse võimalust ka osa elektroode maapinnale jätta. Igal juhul on aga elektroodide lähedased piirkonnad kõige paremini mõõdetavad.
Kui aga on mõõtmisteks on saadaval ainult üks puurauk, tehakse mõõtmised ainult puuraugu ja maapinna vahel.
3D-uuringud
Geoloogiliste struktuuride 3D-olemuse tõttu peaksid ka 3D-eritakistuseuuringud koos 3D-interpreteerimismudelitega andma kõige täpsemaid tulemusi. Samas pole peamiselt kalli hinna tõttu selle meetodi kasutamine samal tasemel nagu 2D-uuringud.
3D-uuringute käigus luuakse maa peale elektroodide võrgustik. Kõigi elektroodkonfiguratsioonide eelised ja puudused on nii 2D- kui ka 3D-uuringudel samad.
Andmete interpreteerimine
pisi|300px|2D uuringute tulemusel saadud eritakistuste profiil
Eritakistuse uuringute tulemusi saab olenevalt geoloogilise tõlgendamise eesmärgist esitada nii profiilide kui kaartidena. Graafikud näitavad ρa variatsiooni elektroodide kauguse kasvades ning mõlemad teljed esitatakse tavaliselt logaritmilises skaalas. Graafikutena esitatakse vertikaalse elektrilise sondeerimise tulemusi. Profileerimise uuringute põhjal võib koostada kontuurkaarte, kus on näidatud sama eritakistuse samaväärtusjooned. Selline kaart on väljendus pinnase lateraalse eritakistuse variatsioonist ühe ja kindla sügavuse ulatuses, mida vool suudab valitud elektroodide üksteisevahelise kauguse juures läbida.
Beats & Bubbles
"Beats & Bubbles" on elektro-popi ansambli Würffel debüütalbum, mis ilmus 18. märtsil 2015.
Jänesesalati-kaelusöölane
Tiibade siruulatus on 44–53 mm.
Beats & Bubbles
Albumi produtseeris produktsiooniduo Vaakum (Kaspar Kalluste ja Tarvi Kull). Albumil on 13 lugu, mille autorid on Kaspar Kalluste ja Tarvi Kull. Üheksa loo sõnade autor on Rosanna Lints, neljale loole on sõnad kirjutanud Taavi Paomets. Albumilt pärinevad singlid "Coffee", "Shake It Out", "We Can Go" ja "Should I Run".
Jänesesalati-kaelusöölane
Liblikas on levinud Euroopas, Türgis ja Kaukasuses.
Beats & Bubbles
Album on salvestatud Vaakumi stuudios Tallinnas (2014–2015).
Jänesesalati-kaelusöölane
Röövikud toituvad korvõielistel, eriti salatiliikidel harilik jänesesalat, noollehine salat ja aedsalat.
Püha Ivani kirik (Budva)
Püha Ivani kirik on katoliku kirik, mis asub Budva vanalinnas Montenegros. See on pühitsetud linna kaitsepühakule Ristija Johannesele.
Ajalugu
See on üks vanimaid kirikuid riigi rannikuosas. Teadlased usuvad, et see ehitati umbes 13. sajandi alguses. Erinevatel põhjustel on seda mitu korda rekonstrueeritud. 1667. aastal tabas Budva piirkonda laastav maavärin ja kahjustas tõsiselt kirikut, mistõttu ehitati see 17. sajandil uuesti üles. Samuti kannatas see Osmanite vallutuse tõttu ja lagunes. "Maria in Punta" ikoon seati kirikusse üles Napoleoni armee saabumise eel 1807. aastal. 1867. aastal püstitati kiriku põhjaküljele kellatorn.
Paim
Paim on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Paim uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Printsmann ja Pritsmann. Jaan Paimu palvel kanti Paim perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 210 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Amaliai
Amaliai (poola keeles Omole) on Kaunase linnaosa, mis asub linna idaosas Petrašiūnai valla territooriumil. Linnaosa kujunes aastal 1961, mil Kaunasega liideti endised Aukštieji Amaliai ja Žemieji Amaliai külad. Linnaosa läbib Kaunase ja Vilniuse vaheline raudtee, seal asub Amaliai raudteepeatus. Linnaosa läbib Amalė jõeke, mille järgi on linnaosa nime on saanud. Amaliai piirneb põhjas Naujasodise linnaosaga, idas Palemonasega ja lõunas Petrašiūnaiga. Suurema osa linnaosast võtavad enda alla suvilakooperatiivid.
Werner
Werner võib tähendada järgmist:
Kohad:
Ettevõtted:
Muu:
Mildred
Mildred on naisenimi.
Fabian Rießle
pisi|Fabian Rießle (2016) Fabian Rießle (sündinud 18. detsembril 1990 Freiburg im Breisgaus) on Saksamaa kahevõistleja.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel hõbemedali. Suure mäe individuaalvõistusel võitis ta pronksmedali. Normaalmäe individuaalvõistusel oli ta kaheksas.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suure mäe meeskonnavõistlusel kuldmedali. Suure mäe individuaalvõistusel võitis ta hõbemedali, kaotades kaasmaalasele Johannes Rydzekile 0,4 sekundiga. Normaalmäe individuaalvõistusel oli ta seitsmes.
MK-sarjas tegi ta debüüdi 4. jaanuaril 2009 Schonachis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 13. jaanuaril 2012 Chaux-Neuve'is, kui oli kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 5. detsembril 2015 Lillehammeris. Hooaegadel 2015–2016 ja 2017–2018 on ta MK-sarja üldkarika arvestuses saavutanud kolmanda koha.
Maailma karikavõistlustel
Fabian Rießle on osalenud 139 maailma karika etapil (<small style="color:purple;">seisuga 25. veebruar 2019 ) ja jõudnud poodiumile 45 korral, millest üheksal korral kõige kõrgemale astmele.
Jahukastelised
Jahukastelised (Erysiphaceae) on jahukasteliselaadsete seltsi kuuluv seente sugukond.
Jahukasteliste sugukonda kuuluvad järgmised jahukasteseente perekonnad:
Oliver Reed
Robert Oliver Reed (13. veebruar 1938 – 2. mai 1999) oli inglise näitleja, kes oli tuntud oma macho-mehe kuvandi ning heitliku ja alkoholilembese elustiili poolest. Ta mängis umbes 90 mängufilmis.
Märkimisväärsed rollid on Reed teinud filmides "Lõks" ("The Trap", 1966), "Oliver!" (6 Oscari võitja, 1968), "Armunud naised" ("Women in Love", 1969), "Hannibal Brooks" (1969), "Kuradid" ("The Devils", 1971), "Kolm musketäri" ("The Three Musketeers (The Queen's Diamonds)", 1973) ja "Neli musketäri" ("The Four Musketeers", 1974), "Tommy" (1975), "Leib" ("The Brood", 1979), "Kõrbelõvi" ("Lion of the Desert", 1981), "Merehädaline" ("Castaway", 1986), "Parun Münchauseni seiklused" ("The Adventures of Baron Munchausen", 1988), "Funny Bones" (1995) ja "Gladiaator" ("Gladiator", 2000).
pisi|264x264px|Oliver Reed, [[Carole André, Marcello Mastroianni 1973. aasta Itaalia filmis "Mordi e fuggi" ("Löö ja jookse")]]
Morrow' maakond (Oregon)
thumb|Asend Oregoni osariigis pisi|Morrow' maakonna kohtumaja Heppneris Morrow' maakond (Morrow County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°42' N, 119°57' W.
Hans Wachtmeister (1641–1714)
pisi|Hans Wachtmeister (1641–1714) Krahv Hans Wachtmeister af Johannishus (24. detsember 1641/3. jaanuar 1642 (ukj) Stockholm – 15. veebruar/26. veebruar 1714) oli Rootsi kuningliku Sõjalaevastiku kindraladmiral ja Rootsi kuningate Karl XI ja Karl XII sõjaline nõunik. Hans Wachtmeister teenis Skåne sõjas aastatel 1675–1679 ja järgmise 20 aasta jooksul ehitas Rootsi kuningriigi sõjalaevastiku.
Hans Wachtmeister oli Kalmari lääni kuberner aastatel 1680–1683 ja pärast sõjalaevastiku moodustamise alustamist Karlskronas 1681. aastal määrati ta uue laiendatud Kalmari ja Blekinge lääni kuberneriks.
Mary Haas
Mary Rosamund Haas (23. jaanuar 1910 – 17. mai 1996) oli ameerika keeleteadlane, kes uuris põhjaameerika indiaani keeli ja tai keelt ning tegeles ajaloolise keeleteadusega.
Ta oli 1963. aastal Ameerika Keeleteaduse Seltsi president.
Panus indiaani keelte uurimisse
Haas õppis Chicago Ülikoolis kraadiõppes Edward Sapiri käe all võrdlevat filoloogiat. Kui Sapir lahkus Yale'i Ülikooli, järgnes talle sinna ka Haas. Sellal alustas ta ka keeleteaduslike välitööde tegemist, uurides suvekuudel keelejuhtide abiga mitesuguseid indiaani keeli.
1931. aastast 1941. aastani uuris Haas peaaegu kümmet peamiselt edelaosariikide keelt.
Hans Wachtmeister (1641–1714)
Samaaegselt kuberneri ametiga oli Hans Wachtmeister kogu Rootsi kuningriigi sõjalevastiku kindraladmiral ning aastatel 1681–1683 ka Rootsi asehaldur (ståthållare) läänipiirkondades.
Morrow' maakond (Oregon)
Maakonna pindala on 5302 km², millest 41 km² moodustab veepindala.
Mary Haas
Panus indiaani keelte uurimisse
1935. aastal kaitses Mary Haas 25 aasta vanuselt Yale'i Ülikooli juures oma doktoriväitekirja "Tunica keele grammatika." 1930ndatel töötas Haas viimase tunika keele kõneleja Sesostrie Youchigantiga. Tema käest kogus Haas suure hulga sõnavara ja tuunikakeelseid tekste.
Hans Wachtmeister (1641–1714)
1687. aastal anti talle krahvitiitel koos nimelaiendiga Wachtmeister af Johannishus ning ta kanti 1689. aastal Rootsi rüütelkonna aadlimatriklisse (nr. 25).
Mary Haas
Panus indiaani keelte uurimisse
Hiljem töötas Haas natšese keelejuhtide Watt Sami ja Nancy Raveniga, kes olid natšese keele viimased emakeelena kõnelejad Oklahomas. Mary Haasi välitööde materjalid moodustavad nüüdseks väljasurnud natšese keele suurima korpuse. Lisaks tegi ta mahukaid välitöid kriiki keelega.
Semnāni provints
Semnāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi põhjaosas. Provintsi keskus on Semnān, kuid suurim linn on Šāhrūd.
Mary Haas
Isiklikku
Kuni lahutuseni 1937. aastal oli Mary Haas abielus keeleteadlase Morris Swadeshiga.
Morrow' maakond (Oregon)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 173. Aastal 2000 oli elanike arv 10 995.
Ajalugu
Morrow' maakond moodustati 15. veebruaril 1884. aastal Umatilla maakonna lääneosast ja väiksest osast Wasco maakonnast. Maakond on saanud nime Morrow' maakonna ühe esimese valge asuniku Jackson L. Morrow' järgi.
Hans Wachtmeister (1641–1714)
1710. aastal Põhjasõja käigus toimunud Tallinna piiramise ajal osales Rootsi sõjalaevastik Hans Wachtmeisteri juhtimisel Tallinna kaitsel, takistades Vene vägedel linna ümberpiiramist Tallinna lahe poolt.
Marian Zyndram-Kościałkowski
pisi|Marian Zyndram-Kościałkowski Marian Zyndram-Kościałkowski (eesnimena kasutatud ka Marjan; 16. märts 1892 Pandėlys – 12. aprill 1946 Surrey krahvkond) oli Poola poliitik. Ta oli 1935-1936 Poola peaminister.
1935 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Semnāni provints
2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 702 360.
Jaan Raudoja
Jaan Raudoja (aastani 1998 Jaan Mädasson, sündinud 6. juulil 1954 Tallinnas) on eesti keemik.
Elulugu
Lõpetas 1972 Tallinna 24. Keskkooli ja 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina; keemiakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Точечные дефекты и процессы их образования в сульфидах кадмия и цинка". Oli 1977–80 Tallinna Elektrotehnikatehase Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1980–87 TTÜ nooremteadur, 1987– TTÜ materjaliteaduse instituudi vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: ühendpooljuhtmaterjalide tehnoloogia, punktdefektide keemia ja füüsika. Neli Euroopa ja rahvusvahelist patenti.
Semnāni provints
Provints jaguneb 8 maakonnaks.
🇮🇷
2000. aasta Soome presidendivalimised
Valimiskandidaate oli kokku 7.
Havrõšivka (Vinnõtsja rajoon)
Havrõšivka (ukraina keeles Гавришівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1712. Pindala on 2,729 km².
Ajalugu
2021. aastal siirdus kohalik Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Paraskeva kogudus Ukraina Õigeusu Kirikusse.
Keskkonnapsühholoogia
Alates selle loomisest on keskkonnapsühholoogia püüdnud olla teadusharu, mis oleks orienteeritud nii väärtusele kui ka probleemidele. Keskkonnapsühholoogia prioriteediks on lahendada keerulisi keskkonnaprobleeme, saavutamaks üksikisiku heaolu suuremas ühiskonnas. Kui lahendada inimese ja keskkonna vahelisi probleeme, kas globaalseid või kohalikke, siis peab selleks olema inimkäitumise mudel, mis ennustaks, millistes tingimustes inimesed hästi toime tulevad. Selline mudel aitab kavandada, hallata, kaitsta ja/või taastada keskkonda, mis maksimeeriks inimese poolset mõistlikku käitumist, ennustaks võimalikke tulemusi kui need tingimused ei ole täidetud ja ette näha võimalikke probleemseid olukordi. Keskkonnapsühholoogia arendab sellist inimloomuse mudelit püüdes seejuures säilitada laia ja multidistsiplinaarnset fookust. Uuritakse erinevaid valdkondi nagu ühisomandi haldamine, raja leidmine keerulistes olukordades ning keskkonnast tuleneva stressi mõju inimese võimekusele ja infotöötlusele. Viimasel ajal on koos ühiskonnas ja teaduses kasvava teadlikkusega kliimamuutuste kohta suurenenud ka keskkonnapsühholoogia fookus keskkonna jätkusuutlikkuse küsimuste valdkonnas.
See väga mitmekülgne paradigma on lisaks psühholoogidele tekitanud huvi ka geograafides, majandusteadlastes, maastikuarhitektides, poliitikutes, sotsioloogides, antropoloogides, haridustöötajates ja tootearendajates, kes kõik on panustanud ka keskkonnapsühholoogiasse.
Kuigi "keskkonnapsühholoogia" on vaieldamatult tuntuim ja kõige põhjalikum kirjeldus valdkonnas, on see ka tuntud kui inimtegurite teadus, kognitiivse ergonoomika, ökoloogiline psühholoogia, keskkonnakäitumise uurimine ja inimese-keskkonna uuringutena. Tihedalt on seotud ka valdkonnad nagu arhitektuuriline psühholoogia, sotsiaal-, arhitektuuri-, käitumisgeograafia, keskkonnakaitse sotsioloogia, sotsiaalne ökoloogia ja keskkonnadisaini teadus.
Probleemidele orienteeritud
Keskkonnapsühholoogia uurib otseselt keskkonda ja seda, kuidas antud keskkond mõjutab seal elavaid ja/või töötavaid inimesi. Selle valdkonna konkreetsed aspektid on probleemi tuvastamine ja läbi probleemi identifitseerimise probleemi lahendamine. Seepärast on vaja, et keskkonnapsühholoogia oleks probleemile orienteeritud.
Probleemile orienteeritud valdkondades on oluline, et probleemi identifitseerides kerkivad lahendused välja eelnevatest protsessidest. Lahendused aitavad ühiskonnal tervikuna paremini toime tulla ja annavad väärtuslikku infot ühiskonnasisesest toimimisest. Keskkonnapsühholoog Harold Proshansky on öelnud ka seda, et antud teadusharu eesmärgiks on ühiskonna parandamine läbi probleemilahenduste, siis on see lisaks ka "väärtustele orienteeritud". Proshansky tõi välja ka, et oluline ei ole ainult probleemi mõistmine, vaid ka selle lahenduse vajalikkus. Lisaks tõi ta välja ka selle lähenemise probleemid keskkonnapsühholoogias. Esiteks peavad uuritavad probleemid olema kindlalt määratletud: on oluline, et probleemid oleks päriselus, mitte laboris, aktuaalsed ning vaadeldavad. Teiseks peavad käsitletud probleemid tulenema otseselt sellest konkreetsest keskkonnast, kus need probleemid olemas on. Lahendused ja probleemidest arusaamine ei saa tulla olukorrast, mis on laboris mudeldatud ja konstrueeritud. Keskkonnapsühholoogia peab peegeldama tegelikku, mitte simuleeritud, ühiskonda. Samas on raske jätta kõrvale kõik laboris tehtavad uuringud, sest labor on see koht, kus saab viia läbi eksperimente katsetamaks erinevaid lahendusi nii, et seejuures ei kahjustata ühiskonda. Proshansky ütleb ka, et on oluline, et keskkonnapsühholoog kasutaks uurimistulemuste tõlgendamisel kõiki aspekte ja tulemuste analüüsi ning võtaks arvesse nii probleemide üldisi kui ka individuaalseid aspekte.
Keskkonnapsühholoogia võtab arvesse keskkondlike probleeme, nagu rahvastikutihedus ja rahvarohkus, mürasaaste, vaesus, ja linnade lagunemine. Müra suurendab keskkonnast tulenevat stressi. Kuigi on leitud, et müra kontroll ja ennustatavus on suurimad stressifaktorid, siis on olulised ka kontekst, helikõrgus, allikas ja harjumisvõime [3]. Keskkonnapsühholoogid on teoriseerinud ka seda, et rahvastikutihedus ja rahvarohkus võivad mõjutada inimese tuju ning põhjustada stressist tulenevaid haigusi. Keskkonnapsühholoogid usuvad, et selleks, et mõista ja lahendada keskkondlikke probleeme, tuleks vaadata kontekste ja printsiipe ning probleeme inimeste keskkondades. Näiteks vähendavad rahvarohkuse tunnet hoonetes:
Süsteemidele orienteeritud
Süsteemidele orienteeritud lähenemist eksperimenteerimises kasutatakse inimestel, kes on osa kommuunidest, rühmadest ja organisatsioonidest. Selles lähenemisviisis vaadeldakse eelkõige rühma vastasmõju, vastandina üksikisiku vastastikusele suhtlemisele ja rõhutatakse sotsiaalse integratsiooni teguritele. Laboris tehtavad eksperimendid keskenduvad inimloomuses olevatele põhjuse-tagajärje protsessidele.
Mõju ehitatud keskkonnale
Keskkonnapsühholoogia on suunatud disaini spetsialistide (arhitektide, inseneride, sisekujundajate, linnaplaneerijate jne) töö mõjutamisele ja seeläbi inimkeskkonna parandamisele.
Arhitektuuri rolli ja mõju inimkäitumisele on antud eriala siseselt palju arutatud. Küsitakse, kas inimesed kohanevad uute arhitektuuriliste lähenemiste ja linnavormidega; usutakse, et arhitektid ei suuda ennustada hoonete mõju inimestele ja seega peaks otsuseid tegema muudele teguritele tuginedes; vaadeldakse detailselt juba olemasolevaid hooneid, nende tüüpi ning nende kasutust ühiskonnas, kus need on.
Keskkonnapsühholoogia Eestis
Keskkonnapsühholoogiat saab Eestis õppida Tallinna Ülikoolis. Eesti tuntuim keskkonnapsühholoog on Grete Arro, kes on sel teemal andnud ka intervjuusid.
Pajusoo
Pajusoo on eesti perekonnanimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pajusoo Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Soovälja K-1 puurauk
Soovälja K-1 puurauk (ka K-1 puurauk) on puurauk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla meteoriidikraatri keskosas. See on Eesti sügavaim puurauk (815,2 m).
Puurauk on Kärdla kihistu stratotüüp.
Leo Valdma
Leo Valdma (11. august 1925 Kunda – 8. september 2015) oli eesti tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor ja soomepoiss. Leo Valdma oli abielus kardioloogi Aino Valdmaga. Leo ja Aino lapsed on Ivo Valdma ja Eve Kyntäjä.
Haridus
Ta lõpetas aastal 1939 Kunda algkooli, ta on õppinud Rakvere Keskkoolis ja Tallinna 2. Keskkoolis, ta lõpetas aastal 1946 Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi mehaanikaosakonna. Aastal 1952 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna masinaehituse tehnoloogia erialal; aastatel 1952–1955 oli ta samas aspirantuuris. Aastal 1956 kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja (väitekiri kinnitati aastal 1957), aastal 1985 tehnikadoktori väitekirja (Moskva Naftakeemia ja Gaasitööstuse Instituudis). Täiendusõpe: Baumani-nim Kõrgem Tehnikakool Moskvas 1974; Budapesti Tehnikaülikool 1975; Ukraina NSV TA Materjaliprobleemide Instituut 1977.
Tehnikateaduste kandidaat 1956 (kinnitus 1957); dotsent 1962; tehnikadoktor 1985 (Moskva Naftakeemia ja Gaasitööstuse Instituut); professor 1987.
Töökäik
Osalenud Soome Jätkusõjas 200. jalaväerügemendis 1943–44.
TTÜs 1952-1994: aastatel 1952–1955 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi metallide tehnoloogia kateedris assistendina, aastatel 1956–1958 vanemõpetajana. Aastatel 1958–1985 töötas ta samas kateedris dotsendina; lisaks oli ta aastatel 1973–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi metallide tehnoloogia kateedri juhataja. Aastatel 1986–1992 oli ta metallide tehnoloogia kateedri professor. Aastatel 1992–1994 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli materjalitehnika instituudi tööstusharude tehnoloogia erakorraline professor. Aastast 1994 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli metallide tehnoloogia emeriitprofessor;
lisaks oli ta aastast 1997 Tallinna Tehnikakõrgkooli tehnomaterjalide ja tehnoloogia õppetooli professor.
Teadustöö põhisuunad
Metallide abrasiivkulumine, erosioonikindlad pulberkõvasulamid. Ta lõi kulumiskindlaid kõvasulam-tsentrifugaalpihusteid vedelkütustel töötavatele elektrijaamadele. Ta avaldas üle 200 publikatsiooni, sealhulgas monograafiaid. Tal oli 10 autoritunnistust ning tema juhendamisel kaitsti 5 kandidaadiväitekirja.
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
Ta on olnud pulbermetallurgia laboratooriumi teaduslik juhendaja, tegelenud uurimistulemuste juurutamisega tööstusettevõtetes. NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi pulbermetallurgia koordineerimisnõukogu liige; Eesti NSV Teaduslik-tehniliste Ühingute pulbermetallurgia sektsiooni esimees; Eesti Materjalitehnika Ühingu liige. Tallinna Kalinini rajooni Rahvakohtu kaasistuja 1959–61.
Huvialad
Male ja sport, Soomepoiste Meeskoori laulja.
Kirjandus
EE 1998, 10; EE 2000, 14; EMajBL 2003; Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 152, 249, 255–257, 394, 406, 467–469; TTÜ professorid. Tln,1993, lk 57; Mehaanikainseneride koolitus 1918–1998, lk 34, 59, 61–63, 196.
Andrei Belskihh
Ta on 2018. aastast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia nefroloogia ja eferentse teraapia kateedri ülem. Aastatel 2012–2018 oli ta selle akadeemia ülem. Tema peamised uurimisvaldkonnad on ekstrakorporaalne detoksikatsioon ja eferentne teraapia.
Haridus ja töökäik
Belskihh lõpetas 1985. aastal kiitusega Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia maa- ja raketiväe sõjaväearstide ettevalmistamise teaduskonna. Aastatel 1985–1988 teenis ta strateegilises raketiväes ja 1988–1991 õppis sõjameditsiini akadeemia torakaalkirurgia kateedri adjunktuuris. Samas kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 1997. aastal kaitses ta meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga ekstrakorporaalse hemokorrektsiooni teemal.
2008. aastal määrati ta Venemaa Föderataiooni Kaitseministeeriumi peaspetsialistiks detoksikatsiooni ja siirdamise alal. 2012. aastal sai temast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem. 2013. aastal ülendati ta meditsiiniteenistuse kindralmajoriks.
pisi|80px| [[Venemaa Föderatsiooni teeneline arst|Venemaa teenelise arsti rinnamärk ]]
Tunnustus
Ta on saanud Venemaa Föderatsiooni teenelise arsti aunimetuse.
Pürenee mäestikukoer
Pürenee mäestikukoer on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.
Wronki
Wronkit on ürikutes esimest korda mainitud 1251. aastal, linnaõigused sai 1383. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Wronki 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks linn Poola koosseisu tagasi.
Agnes Jürgens
Agnes Jürgens (6. detsember 1953 Võrumaa – 14. detsember 2020) oli eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Jürgens õppis Tartu 8. Keskkoolis (kirjandusõpetaja Vello Saage), seejärel Tartu Riiklikus Ülikoolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas 1984. aastal eesti filoloogina.
Alates 1976. aastast töötas ta reporteri, korrespondendi ja toimetajana ajalehtedes Edasi, Maaleht, Postimees, Rahva Hääl ning selle baasil loodud Eesti Sõnumites ja Sõnumilehes; ajakirjades Täheke, Aja Pulss ja Luup. Tegi kaastööd ajalehele Noorte Hääl, ajakirjale Nõukogude Naine ja Eesti Televisiooni maaelusaadetele.
Alates 2017. aastast oli ta vabakutseline, toimetas raamatuid ja artiklikogumikke.
Kermānshāhāni provints
Kermānshāhāni provints (ka Kermānshāhi provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi lääneosas ja piirneb läänes Iraagiga. Provintsi keskus on Kermānshāh.
2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 1 952 434.
Provints jaguneb 14 maakonnaks.
🇮🇷
Randu pļavas
Randu pļavas on hoiuala Lätis Liivi lahe ääres Heinaste ja Kuiviži vahel. See on 100 kuni 300 m laiune rannaniitude vöönd, mille pindala on 200 hektarit.
Seal kasvab umbes 600 liiki taimi (kolmandik Läti taimestikust), sealhulgas 37 Lätis või Euroopas haruldast või ohustatud liiki. Nende seas on punane aruhein, valge kastehein, mustjas rebasesaba, rand-õisluht, randaster, harilik merikann ja rand-teeleht.
See on lindude läbirändekoht ja pesitsemispaik. Aastal 2006 nähti seal 116 linnuliiki, mis on Läti rekord. Sealsete lindude seas on roo-loorkull, niidurüdi, huik, tutkas ja jõgitiir.
Aastal 2006 rajati loodusrada ja linnuvaatlustorn.
Liivi lahte suubub Blusupīte.
Milena
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 375. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Milena 351 naisel.
Rubiin (kino)
Rubiin oli kino Viljandi kesklinnas.
147 kohaga tüüpprojektil põhinev laiekraankino hoone ehitati aastatel 1964–1965 ja heakorratööd tehti 1966. aastal. Hoone asus aadressil Lossi 21. Kaks kolmandikku kinost asus keskaegse Viljandi linna territooriumil ja otse Viljandi linnamüüri peal ning veel kolmandik ulatus vallikraavi alale, mis oli ebastabiilne.
Kino lõpetas tegevuse 2011. aastal. Varisemisohtlikuks muutunud ja kasutuseta hoone lammutati 2011. aasta alguses.
Kino ehitamine ja avamine
Kinomaja vundamenti rajades tuli lammutada hulk vanu vundamente ja vedada ära suur kogus täitepinnast. Nurgakivi panemisel paigaldas aastaarvu 1964 kandva memoriaaltahvli Viljandi kinovõrgu kauaaegne direktor Josel Blumberg. Tahvli taha pandi pudel, milles olid kino põhiplaan, ajalehed, metallraha jm. Enne kino avamist kuulutati kohalikus ajalehes välja nimevõistlus, mille tulemusena uusehitis sai juba aegsasti enne valmimist Rubiiniks.
Johannes Jürna
Johannes Jürna (30. juuni 1895 Rapla vald – 13. märts 1930 Tallinn) oli Eesti poliitik, kommunist.
Rubiin (kino)
Sisustus
Vaatesaali seinad olid kaetud riidega, millel asusid puitliistud. Kõiki materjale oli tuleohutuse tagamiseks töödeldud. Vestibüüli aknad olid metallraamidega, seinad kaetud õlivärvidega ja põrandad terratsoga.
Johannes Jürna
Elulugu
1917. aastal astus Jürna VSDT(b)P-sse, pärast Veebruarirevolutsiooni hakkas osalema revolutsioonilises liikumises.
Ta moodustas Raplas Punakaardi salga, kes abistas Harju- ja Viljandimaal mõisate ülevõtmist. 1920. aastate alguses oli ta EKP Rapla Komitee organisaator.
1924. aastast oli Jürna II Riigikogu liige ja Üleüldise Tööliste ja Teenijate Ühisuse juhatuse esimees. 31. mail 1924 tegi Johannes Jürna II Riigikogu 4. istungjärgul ettepaneku: "Ära kuulates valitsuse esitaja seletusi Eesti rahaasjanduse ja kogu majanduse kohta ja arvesse võttes, et Eesti majandust suudab üles ehitada ainult tõelik tööliste ja talupoegade valitsus, kes kohe läbirääkimisi algaks Eesti ühendamise kohta nõukogude sotsialistlikkude vabariikide liiduga, avaldab valitsusele umbusaldust."
1925 läks ta illegaalselt NSV Liitu, 1929 lõpetas Leningradis J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli.
1930. aasta alguses saatis ÜK(b)P Jürna EKP KK Tallinna illegaalseks organisaatoriks.
Jürna hukkumine
Jürna tapeti 13. märtsi 1930 Poliitilise Politsei agentide poolt.
Mälestuse jäädvustamine
Raplas on Johannes Jürna tänav.
Sucotto järv
Sucotto järv (itaalia keeles Lago Sucotto) on veehoidla Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis Valgoglios.
Orobia Alpides Serio jõe orus 1854 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 1,3 km², suurim sügavus 9 meetrit.
Lisaks Sucotto järvele asuvad umbes 50 kilomeetri pikkuses Serio orus veel järgmised veehoidlad: