cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Thyra
Teise pärimuse järgi nõudis Thyra enne Gormiga abiellumist, et too ehitaks uue maja ja magaks seal talve kolm esimest ööd ning jutustaks talle, mida ta unes nägi. Unenäod jutustati pulmapeol. Nad sarnanesid vaarao unenägudega, mis too Joosepile jutustas. Merest tulid välja härjad (rikkalik viljasaak) ja linnud (sündiva kuninga au).
11. sajand
Kümnendid ja aastad
1060. aastad: 1060, 1061, 1062, 1063, 1064, 1065, 1066, 1067, 1068, 1069
Lehtpuud
Lehtpuud on valdavalt putuktolmlejad, kuid paljud metsavööndi tähtsad lehtpuud (kaselised, saared, pähklipuulised jt) tolmlevad tuule abil ning enamik paljuneb ka vegetatiivselt.
11. sajand
Kümnendid ja aastad
1070. aastad: 1070, 1071, 1072, 1073, 1074, 1075, 1076, 1077, 1078, 1079
Lehtpuud
Enamik Eesti pärismaistest puudest on lehtpuud.
Lehtpuud jaotatakse laialehisteks ja kitsalehisteks puudeks.
11. sajand
Kümnendid ja aastad
1080. aastad: 1080, 1081, 1082, 1083, 1084, 1085, 1086, 1087, 1088, 1089
1090. aastad: 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1097, 1098, 1099
1100
Türkmenistan
Pinnamood
Suur osa riigist on madal ja suurema osa sellest hõlmab Karakumi kõrb, mis moodustab riigi koguterritooriumist üle 80%. Keskmine kõrgus merepinnast on 230 meetrit. Türkmenistani lõunaosast ulatub Kasahstanini Turaani madalik, mille madalaim punkt Türkmenistanis on Aktšanaja nõgu (81 meetrit allpool merepinda). Riigi edelaosas Iraani piiril asub Köpetdagi mäestik, mille kõrgeim tipp Türkmenistanis on Şahşahi mägi (2912 meetrit). Samuti tõuseb maapind riigi kaguosas Afganistani piirile lähenedes. Seal paikneb Köýtendagi mäestik, kus asub Türkmenistani kõrgeim mäetipp Aýrybaba (3138 m).
George III
George III (4. juuni (24. mai) 1738 London, Norfolk House – 29. jaanuar 1820 Windsori loss) oli esimene Inglismaal sündinud Hannoveri dünastia monarh ja Suurbritannia ja Iirimaa kuningas aastatel 1760–1801 ning hiljem pärast liitmisseadusi (Acts of Union 1800) Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas aastatel 1801–1820. Veel oli ta lisaks Hannoveri kuurvürst 1760–1814 ja Hannoveri kuningas 1814–1820.
Aleksander Massakas
Aleksander Massakas (18. juuli 1905 Tartu – 13. jaanuar 1995 Los Angeles) oli Eesti diplomaat ja konsul.
1940. aastal oli ta Eesti saatkonna I sekretär-konsul Brüsselis.
George III
George III valitsusajal lõi Suurbritannia Seitsmeaastases sõjas Prantsusmaad ning tõusis Põhja-Ameerikas ja Indias domineerivaks võimuks. Ameerika iseseisvussõja tõttu kaotati siiski suur osa Põhja-Ameerika kolooniaid. Tema võimu ajal sõditi ka revolutsioonilise Prantsusmaa ja hiljem Prantsuse esimese keisririigiga.
Elu lõpus jäi George III vaimuhaigeks. On arvatud, et see võis tulla arseenimürgitusest, porfüüriast või enneaegsest vanadusnõtrusest. Seetõttu asus juba 1810. aastal George III eest regendina valitsema tema poeg George IV. Abikaasa Charlotte suri 18 kuud enne George'i, aga kuna George oli oma elu lõpul pime, peaaegu kurt ja mõistuse kaotanud, ei saanudki ta sellest teada. Ta ei saanud teada sellestki, et 1814 oli Hannoveri vürstiriik kuulutatud kuningriigiks ja tema selle kuningaks.
Türkmenistan
Pinnamood
Suurimad jõed on Afganistanist alguse saavad Murghab ja Hari ehk Tejen, mis mõlemad lõpevad Karakumi kõrbes. Iraanist Türkmenistani ulatuv Atrek on lühem ja see suubub Kaspia merre vaid suurvee ajal. Riigi kirdeosas Usbekistani piiril voolab Amudarja jõgi, mille vee hulk on niisutussüsteemide tõttu tunduvalt vähenenud ja see kuivab enne Araali järve riismeteni jõudmist. Riigi loodeosas Kaspia mere ääres asub Garabogazi laht, mida ühendab Kaspia merega kitsas (kuni 200 m) väin. Garabogazi laht on üks kõige suurema soolsusega veekogusid maailmas ja suure soolsuse tõttu elu lahes peaaegu puudub. Türkmenistani ja Usbekistani piiril asub 3955 km² suurune Sarygamyşi järv.
George III
Peale George'i surma said kuningateks ka tema pojad George IV ja William IV. Kuid kuna George IV-l ei olnud järglasi ja William IV-l olnud legitiimseid järglasi, sai peale neid kuningannaks tema neljanda poja Edwardi tütar Victoria.
Perekond
George III abiellus 8. septembril 1761 Charlotte von Mecklenburg-Strelitziga. Sellest abielust sündis 15 last, kellest 13 said täiskasvanuks, 10 abiellusid, 7 said lapsi ja 4 järeltulev sugu kestab tänapäevani.
George III ei pidanud armukesi, erinevalt oma vanaisast ja poegadest.
Türkmenistan
Kliima
Suuremas osas Türkmenistanis, välja arvatud Kaspia mere rannikul, valitseb mandriline kliima. Suved on kuumad ja kuivad, sageli tõuseb õhutemperatuur üle 30 °C. Karakumi kõrbes võib õhutemperatuur tõusta ka üle 50 °C. Kaspia mere rannikul on jahedam, kuid niiskem. Talvel on riigi põhjaosas keskmine õhutemperatuur −10 °C ja lõunaosas 0 °C. Ööpäevane temperatuuri kõikumine on suur. Kõige enam sajab mägedes, kus suurem osa sademetest langeb talvel ja kevadel.
Elustik
pisi|200px|[[Valge saksauul on Karakumi kõrbes tavaline]] Türkmenistanis on loendatud kokku üle 2000 liigi soontaimi, sh 462 haruldast ja endeemset liiki. Kõige suurem elurikkus on mägedes riigi lõunaosas, kus kasvavad mitmed majanduslikud tähtsad viljapuud, näiteks idadiospüür, harilik mandlipuu, hapu kirsipuu, harilik granaadipuu ja harilik viigipuu.
pisi|[[Pärsia leopard]] Türkmenistanis elab kokku 91 liiki imetajaid. Ohustatud imetajate hulka kuuluvad näiteks pärsia leopard (Panthera pardus tulliana), ilves, vööthüään (Hyaena hyaena), manul (Otocolobus manul), luitekass (Felis margarita), karakal (Caracal caracal), kaspia viiger (Pusa caspica), punahirv (Cervus elaphus), pulstikkits (Capra aegagrus) ja keerdsarvkits (Capra falconeri). Palju on roomajaid, kokku 82 liiki. Nii elutsevad riigis kõrbevaraan (Varanus griseus), euroopa sookilpkonn (Emys orbicularis), stepikilpkonn (Agrionemys horsfieldii), veenastik (Natrix tessellata) ja harilik eefa (Echis carinatus). Kahepaikseid on loendatud vaid viis liiki. Jõgede ja järvedes elab 124 liiki mageveekalu, kellest enamus on endeemsed. Linnuliike on ligi 400. Kõige tavalisemad linnuliigid on tuttlõoke (Galerida cristata), aasia kivikana (Alectoris chukar), jahifaasan (Phasianus colchicus), kaljutuvi (Columba livia), turteltuvi (Streptopelia turtur) ja suur-turteltuvi (Streptopelia orientalis).
Riik
pisi|left|170px|Türkmenistani president [[Serdar Berdimuhamedow]] Türkmenistan on autoritaarne presidentaalne vabariik.
Riiki juhib president Serdar Berdimuhamedow, kes võitis 2022. aasta märtsis toimunud presidendivalimised. Enne teda oli presidendiametis 15 aastat tema isa Gurbanguly Berdimuhamedow, kes astus tagasi. Serdar Berdimuhamedow oli enne presidendiks valimist oma isa valitsustes mitmetel kõrgetel ametikohtadel. Valimisi peetakse ebademokraatlikeks. President on ühtlasi valitsusjuht. Valitsus koosneb presidendi määratud ministritest.
2020. aasta septembris vastu võetud põhiseadusmuudatusega muudeti Türkmenistani parlament kahekojaliseks. Senisest 125-liikmelisest ühekojalisest parlamendist (Mejlis) sai praeguse parlamendi alamkoda. Ülemkojaks sai 56-kohaline Rahvanõukogu (Halk Maslahaty), mis loodi 2017. aastal ja mille aluseks oli traditsiooniline Vanamate Nõukogu.
Freedom House andis Türkmenistanile 2021. aastal 100-punktisel vabaduste skaalal kaks punkti, iseloomustades seda repressiivse autoritaarse riigina, kus poliitilised ja kodanikuvabadused puuduvad peaaegu täielikult.
Sisejulgeolek
Türkmenistani sisejulgeolekuasutuste ühenduse moodustavad: Türkmenistani Rahvusliku Julgeoleku Ministeerium, Türkmenbaşy isiklik kaitseteenistus, Riiklik piiriteenistus, Valitsusside asutus, Riiklik välipostiteenistus, Riiklik välismaalaste registreerimise teenistus.
Haldusjaotus
275px|pisi|Türkmenistani vilajetid
Riik on haldusterritorialselt jagatud viieks vilajetiks, pealinn Aşgabat on eraldi haldusüksus.
Rahvastik
2021. aasta hinnangul oli Türkmenistani elanike arv 5 579 889. Mõne allika kohaselt võib elanike arv aastaid kestnud suure väljarände tõttu olla tegelikust 1–2 miljoni võrra väiksem.
85% elanikest moodustavad türkmeenid, 5% usbekid ja 4% venelased. Ametlik riigikeel on türkmeeni keel, mida kõneleb emakeelena 72% rahvastikust. Vene keellt kõneleb emakeelena 12% ja usbeki keelt 9% rahvastikust. 93% rahvastikust moodustavad moslemid ja 6,4% kristlased.
Elueaootus sünnihetkel oli 2021. aastal hinnanguliselt 71,5 aastat (164. koht maailmas), meeste elueaootus oli 68,5 ja naiste oma 74,7 aastat. Mediaanvanus oli 2020. aastal 29,2 aastat. Sündimuskordaja oli 2021. aastal 17,5 sündi 1000 elaniku kohta (88. maailmas), suremuskordaja 5,95 surma 1000 elaniku kohta (162. koht maailmas). Mediaanvanus oli 2020. aastal 29,2 aastat.
Suurimad linnad
Linnades elas 2022. aasta seisuga 53,5% rahvastikust.
Majandus
Sisemajanduse kogutoodang oli 2018. aastal 40,8 miljardit dollarit. Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli 2019. aastal 15 500 dollarit, millega oli Türkmenistan maailma riikide seas 106. kohal. Sisemajanduse kogutoodang jagunes 2017. aastal sektorite kaupa järgnevalt: põllumajandus (7,5%), tööstussektor (44,9%) ja teenindussektor (47,7%).
Tööstusharude hulka kuuluvad maagaasi- ja naftatööstus, tekstiilitööstus ning toiduainete töötlemine. Riigis paiknevad ulatuslikud maagaasi- ja nimetamisväärsed naftavarud. Maagasivarudelt oli Türkmenistan 2008. aastal maailmas 12. kohal.
Põllumajandussaaduste hulka kuuluvad piim, nisu, puuvill, tomatid, kartulid, arbuusid, viinamarjad, suhkrupeet, veiseliha ja riis. Haritavat maad oli 2018. aasta hinnangul 4,1%.
Eksport ületab impordi. 2017. aastal oli hinnanguline ekspordimaht 7,458 miljardit dollarit. Peamine ekspordipartner on Hiina (82%). Peamised ekspordiartiklid on maagaas, rafineeritud nafta, toornafta, puuvillakiud ja väetised. Umbes 80% ekspordist sõltub maagaasist ja naftast. Maagaasi ekspordi poolest on Türkmenistan maailmas neljandal kohal 2017. aastal oli hinnanguline ekspordimaht 4,571 miljardit dollarit. Tähtsamad impordipartnerid olid 2019. aastal Türgi (25%), Venemaa (18%), Hiina (14%) ja Saksamaa (6%). Peamised impordiartiklid on rauatooted, põllumajandusmasinad, ravimid ja ringhäälinguseadmed. Kaubanduspartnerite vähesus ja liigne sõltuvus Hiinast on Türkmenistanis esile toonud kriisi.
Meedia
Kõik Türkmenistani väljaanded, tele- ja raadiokanalid on riigi kontrolli all. Piirideta Ajakirjanike ajakirjandusvabaduse pingereas on Türkmenistan 180 riigi seas 178. kohal.
Interneti kasutab 21,25% riigi elanikest ja püsiühendusi on kogu riigis umbes 4000. Ligipääs on võimaldatud vaid tugevalt tsenseeritud versioonile internetist.
10. sajand
10. sajand ehk X sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 901 ja lõppes 31. detsembril 1000.
Kümnendid ja aastad
900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909
920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929
930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939
940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949
950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959
960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969
970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979
980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989
990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999
1000
Pleonasm
Pleonasm (kreeka keeles pleonasmos "üleliigsus") on sama või lähedase tähendusega sõnade tarbetu kordamine.
Näiteks "nägin seda isiklikult omaenda silmaga pealt" või "kõrge pilvelõhkuja".
Erinnüsed
pisi|William Adolphe Bouguereau (1825-1905). "Remorse erinnüste küüsis" (1862) Erinnüsed on vanakreeka mütoloogias kättemaksu jumalannad, kes olid tekkinud Uranose kastreerimisel maa peale langenud verepiiskadest.
Erünnosed on sünged ja võimsad kõlbla maailmakorra kaitsjad. Nad karistavad armutult ja väsimatult kõiki igasuguse roima, eriti veresüü ja mõrva eest, ajades kurjategijaid hulluks.
Sageli ilmuvad nad kolmekesi: Allekto (kes ei jäta kedagi rahule), Megaira (kes kadestab) ja Tisiphone (kes maksab kätte mõrva eest).
Erinnüsi kujutatakse hirmuäratavaina, ussjuuste, tõrvikute ja rooskadega, möirates ja haukudes lähenevaina.
Aischylose "Eumeniidides" (triloogia "Oresteia" kolmandas osas) jälitavad erinnüsed Orestest, kes on mõrvanud oma ema.
Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" "Põrgu" 9. laulus näevad Disi linna sisselaskmist ootavad Dante-tegelane ja Vergilius erinnüsi linnas asuva torni tipus.
Friedrich von Schiller on kirjutanud erinnüstest luuletuses "Ibykose kured".
Vanarooma mütoloogias vastavad erinnüstele fuuriad.
Fenomenoloogiline filosoofia
Fenomenoloogiline filosoofia ehk fenomenoloogia on filosoofia suund, mis peab filosoofilise uurimise fundamentaalseks üksuseks fenomeni. Fenomenoloogia sai alguse Edmund Husserli fenomenoloogilisest teadvuse käsitlusest, mis vastandus toonastele psühhologistlikele arusaamadele ning püüdis kirjeldada teadvust millelegi suunatuna (intentsionaalsena).
Lühiülevaade
Fenomenoloogilise filosoofia kandjaks pole mitte koolkondlik ühtsus ega mingite fenomenoloogiliste aksioomide kogum, vaid pigem sarnane lähtepunkt, mida nimetatakse fenomenoloogiliseks meetodiks. Tegemist on filosoofilise uurimise meetodiga, mis on saanud alguse Husserli kutsest pöörduda filosoofiate asemel "asjade endi juurde". Husserl vastandub oma filosoofias naturalistliku psühholoogia uurimismeetodile, mis välistab teadvuse intentsionaalsete fenomenide antuse või kirjeldab neid mitte neist endist lähtuvalt, vaid taandab need millelegi nende suhtes välisele.
Tuntumad fenomenoloogilise filosoofia edasiarendajad on Martin Heidegger, Max Scheler ja Eugen Fink, prantsuse filosoof Maurice Merleau-Ponty on saksa fenomenoloogiast eemal seisvana viinud fenomenoloogia ideed ellu oma taju fenomenoloogias. Fenomenoloogiast mõjutatud on ka eksistentsialistlik filosoofia (Jean-Paul Sartre, Karl Jaspers) ja üldse suurem jagu XX sajandi prantsuse filosoofiast (Jacques Derrida, Michel Foucault, Emmanuel Levinas jpt, aga näiteks mitte Gilles Deleuze).
Husserl põhjendab fenomenoloogia lõpuks transtsendentaalses egos, millega loob ta transtsendentaalse fenomenoloogia, mida enamik tänapäevased fenomenoloogilise filosoofia esindajaid ei järgi.
Fenomenoloogiline meetod rakendusteadustes tähendab eelkõige kvalitatiivsete uurimismeetodite rakendamist, kus uuritava valdkonna sisu analüüsitakse selle spetsiifika mõistmiseks ilma sellele eelnevaid hinnanguid või väärtusi omistamata, ka jättes kõrvale eriteaduste mudelid valdkonna kohta. Näiteks usutakse, et igapäevase inimkäitumise analüüs võimaldab paremini mõista selle olemust ning et isiksuse unikaalsust on võimalik mõista läbi selle ühiskonna, milles ta elab. Uurimise algmaterjalina eelistatakse subjektiivset teadvustatud kogemust. Uurimisel ollakse orienteeritud uue avastamisele, mistõttu fenomenoloogilised uurimismeetodid on suhteliselt vabad.
Fenomenoloogiline meetod
Kuigi fenomenoloogia on arenenud mitmes suunas, on selle mitmekesisust ühendavaks jäänud fenomenoloogiline meetod, mis lähtub eelkõige fenomeni esmasusest selle ilmingute suhtes. Fenomenoloogilise meetodi üks selgepiirilisemaid määratlusi leidub Heideggeri tuntuima teose "Olemine ja aeg" seitsmendas paragrahvis, selle selgituseks filosoofilise uurimise printsiibina täiendab Heidegger fenomenoloogilist meetodit hiljem fenomenoloogilise reduktsiooni, konstruktsiooni ja destruktsiooni komponentidega, mis üheskoos igasugust fenomenoloogilist käsitlust filosoofiast peaks kandma.
Uno Lender
Uno Lender (24. detsember 1906 Tallinn – 3. august 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti diplomaat.
Elukäik
Lõpetas Tallinna Reaalkooli 1925, õppis 1925–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas cum laude).1929–1931 oli Genfis Rahvasteliidu stipendiaat. Õppis Jaan Poska nimelise stipendiumiga magistrantuuris ning sai 1933 magistrikraadi magistritööga "Elukoha normidest Eesti rahvusvahelises eraõiguses". Oli EÜS Põhjala vilistlane.
Aastatel 1936–1940 oli Välisministeeriumi keskasutise I sekretär. Arreteeriti 14. juunil 1941 Tallinnas. Hukati.
Isiklikku
Tema isa Voldemar Lender oli insener ja aastatel 1906–1913 Tallinna linnapea, ema Elfriede Lender oli koolijuht, vend Henno Lender oli arst, õde Juta (1910–1979) oli õpetaja.
Marcello Floris
Marcello Floris (sündinud 1970 Cagliaris ) on itaalia jurist.
Ta on advokaat Cagliaris ja prokurör Oristanos.
Ta on teeninud kapteni auastmes Iraagis ja Afganistanis.
Ta on tegelenud ka ettevõtlusega ning avaldanud äri- ja tööõigusealaseid artikleid kohalikes väljaannetes.
Ta oli alates 15. juunist 2007 kuni 2014. aastani Eesti aukonsul Cagliaris. Florise konsulaarpiirkonnaks oli Sardiinia.
Proletaarne kirjandus
Proletaarne kirjandus (ld proletarius 'Vana-Rooma vaesema rahvakihi liige') on marksistlikule klassivõitluse ja töölisliikumise ideoloogiale tuginev kirjandus.
Proletaarne kirjandus tekkis 20. sajandi alguses ning on lähedane ühiskonnakriitilisele realismile.
Proletaarse kirjanduse nimekamad esindajad on Martin Andersen Nexø ja Maksim Gorki, Eestis Juhan Lilienbach, Hans Pöögelmann, Villem Buk, Vassili Mölder, Otto Münther, Jaan Anvelt (kirjanikunimega Eessaare Aadu), Johannes Lauristin (kirjanikunimega Juhan Madarik).
Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006
"Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006" on ansambli Blind DVD-album 2006. aastast.
Albumil on kontsertsalvestised ja videod aastatest 1994–2006, intervjuud ja muu pildimaterjal Blindi tegemistest Lätis, USA-s, Saksamaal, Poolas ja mujal.
Linnased
Kõige levinumad on odralinnased, kuid kasutatakse ka hirsi-, nisu-, rukki- ja maisilinnaseid.
Valmistamine
Teravilja leotatakse vees 2–4 ööpäeva ning seejärel idandatakse 6–10 päeva, tõstes temperatuuri sujuvalt +10 kraadilt +15 kraadini. Idandamise käigus teravili fermenteerub ning valgud ja tärklis hüdrolüüsuvad. Õlle valmistamiseks sobivad linnased kuivatatakse järk-järgult temperatuuri tõstes ja seejärel eemaldatakse linnaseteradelt juured. Kuivatamise temperatuurist sõltub linnaseterade maitse ja värvus.
AWD-Arena
AWD-Arena (enne Niedersachsenstadion) on jalgpallistaadion Saksamaal Hannoveris. See on Bundesligas mängiva klubi Hannover 96 koduväljak ja sellel on ligi 49 000 istekohta.
2006. aasta maailmameistrivõistlustel kutsuti staadioni FIFA WM Stadion Hannoveriks, kuna AWD ei kuulu FIFA ametlike koostööpartnerite hulka. Staadionil peeti viis mängu, millest neli olid alagrupi- ja üks veerandfinaalmäng.
Algkõverus
Algkõverus on tugevusõpetuses nõtkele töötava varda sirgjoonelisuse hälve enne jõu rakendumist.
Maarja (täpsustus)
Maarja võib tähendada järgmist:
Uus Testament
Uues Testamendis leidub mitmeid Maarja-nimelisi naisi:
Esinejanimi
Esinejanime Maarja on kasutanud
Pedagoogide loend
''Siin on loetletud tuntud isikuid, kes on olnud või on kooliõpetajad.
10 Years of Party
"10 Years of Party" on ansambli Compromise Blue 1999. aastal ilmunud album, mille avaldas Fugata Records.
Kilo-klassi allveelaevad
pisi|[[Venemaa Kilo-klassi allveelaev aastal 2018]] Kilo on septembris 1982 Nõukogude Liidus välja lastud mitmeotstarbeline diiselallveelaev.
Kirjeldus
Allveelaev on kahe kerega. Keredevahelises ruumis paiknevad kütuse- ja õhumahutid. Sisekere on veekindlate vaheseintega jaotatud kuueks sektsiooniks, igas sektsioonis on omakorda kaks korrust. Allveelaev on suuteline pinnale tõusma ka siis, kui üks sektsioon on veega täitunud.
Meeskond koosneb 57 madrusest ja ohvitserist. Meeskonna kajutid paiknevad kolmandas sektsioonis, umbes allveelaeva keskel. Ohvitseridele on ette nähtud igale eraldi magamiskoht. Madrused magavad vahetustega kaks madrust ühes magamiskohas.
Müra vähendamiseks on sõukruvi kuuelabaline ning nii laeva diisel- kui ka elektrimootorid on paigutatud mürasummutavatele alustele.
Tehnilised andmed
Pikkus: 72,6 m
Laius: 9,9 m
Veeväljasurve: vee peal 2300 t, vee all 3036 t
Peamasinate võimsus: vee peal 3650 hj, vee all 5900 hj
Kiirus: vee peal 10 sõlme, vee all 17 sõlme
Sõidukaugus: 6500 M kiirusega 7 sõlme
Maksimaalne sukeldumissügavus: 350 m
Ajalugu
Allveelaeva hakati projekteerima 1974. aastal ning projekti koondnimeks sai Paltus (kalaliik), eesti keeles kammeljas. NATO ristis laeva juba enne valmimist mereväe signaallipu järgi Kiloks. Kokku toodeti 53 seda tüüpi allveelaeva (teistel andmetel 57). Neist 24 on senini kasutusel Venemaa sõjalaevastikus (16 teenistuses ja 8 reservis) ning 29 laeva on müüdud välismaale. Nüüdseks on Kilo-klassi laevade ehitamine lõpetatud.
Nanotäkkimine
Nanotäkkimine ehk nanoindenteerimine on materjalide lokaalsete mehaanilise omaduste mõõtmise meetod. Nanotäkkimine sarnaneb makroindenteerimise meetoditega, kus materjali torgitakse erineva geomeetriaga teravikega (Brinelli, Rockwelli, Knoopi, Vickersi meetodid, vt ka nanokõvaduse meetod). Nanotäkkimisel kasutatakse Berkovichi teemantteravikku ning rakendatavad jõud jäävad mikro- ja millinjuutonite suurusjärku. Ka tekkivate deformatsioonijälgede sügavus jääb mikromeetrite suurusjärku.
Nanotäkkimist kasutatakse nii tavaliste materjalide kui ka õhukeste materjalikihtide ja väikeste struktuuride (nt nanoosakesed, MEMS) mehaaniliste omaduste määramiseks. Peamiselt mõõdetakse kõvadust ja elastsusmoodulit, aga on võimalik määrata ka kriimustuskindlust, katte-aluse adhesiooni, roomavust, väsimust, mõranemist olenevalt seadme võimekusest.
Teooria
Kõvadus (H) on defineeritud kui deformeerimiseks kulunud jõu (P) ja deformatsioonijälje projektsiooni pindala (A) suhtena:
Algpinge
Algpinge on tugevusõpetuses pinge, mis oli detailis juba enna töökoormuse rakendamist. Algpinged on näiteks termopinged, keevitusjääkpinged, pressistudest või detailide eelpingutusest tingitud pinged.
Nanotäkkimine
Teooria
pisi|Graafik 1. Koormamise ja vabastamise tsükkel Nanotäkkimise korral deformatsiooni jälgi ei kuvata ja nende pindalasid ei mõõdeta. Materjali kõvaduse ja elastsusmooduli saab leida ühe koormamise ja vabastamise tsükli mõõtmisandmetest (vt Graafik 1). Graafikul on kolm tähtsat parameetrit: P_{max}, h_{max} ja S ehk kontaktjäikus, mis on defineeritud kui tuletis vabastamise joone ülemisest osast. Koormamisel toimuvad elastne ja plastne deformatsioon. Pärast koormamist elastne deformatsioon taastub ning jääva plastse deformatsiooni jälje sügavus h_{lpp} on väiksem maksimaalsest sügavusest h_{max}, mis esines maksimaalse koormuse P_{max} ajal. Kõvaduse ja elastsusmooduli arvutamiseks leitakse deformatsiooni jälje projektsiooni pindala A sügavuse h järgi. Selleks kasutatakse teraviku puuteala funktsiooni A=F(h). See funktsioon on kujul:
Puuteala funktsiooni võib tuletada geomeetria seaduste abil teraviku kujust või saada kalibreerimisega. Kalibreerimisel täkitakse kindla elastsusmooduliga võrdlusmaterjali ning leitakse vastav funktsioon, mille rakendamisel saame tulemuseks õige elastsusmooduli. Kalibreerimine võtab arvesse ka teraviku tipu kulumist.
Arvesse tuleb võtta ka materjali vajumise (sink-in) nähtust ümber teraviku (vt joonist 1). Materjal deformeerub ka teravikku ümbritseval alal, vähendades niimoodi tegelikku teraviku ja materjali vahelist puuteala. Vajumise sügavuse h_v saab leida valemiga: pisi|Joonis 1. Materjali vajumine teraviku ümber nanotäkkimisel
\epsilon on teraviku geomeetriale vastav konstant, P_{max} on maksimaalne koormus täkkimisel, S on kontaktjäikus. Tegeliku kontaktpinna sügavuse h_k saab leida valemiga:
Mõnedes materjalides esineb ka materjali kuhjumist (pile-up), kus, vastupidi vajumisnähtusega, teraviku ümber just koguneb materjali ning puuteala hoopis suureneb.
Kui projektsiooni pindala A=F(h_k) on teada, saab leida kõvaduse ja ka elastsusmooduli järgmiste valemitega:
Mossos d'Esquadra
See on tõenäoliselt Euroopa vanim järjepidevalt tegutsenud tsiviilpolitsei. Esimene üksus loodi ametliku ediktiga 28. juunil 1719 Vallsis.
Nanotäkkimine
Teooria
E_{eff} on efektiivne elastsusmoodul, mis arvestab nii proovi kui teraviku elastsust, \nu on proovi Poissoni tegur, \nu_i on teraviku Poissioni tegur, E_i on teraviku elastsusmoodul, E on proovi elastsusmoodul.
CSM-meetod
CSM (Continuous Stiffness Measurement – pidev jäikuse mõõtmine, vahel ka CMX – Continous Measurement of X, kus X on jäikus, kõvadus, elastsusmoodul) on nanotäkkimise dünaamiline mõõtmisrežiim, kus teraviku koormamise ajal rakendatakse väike lisavõnkeliikumine jõu või nihke signaalile, et pidevalt kontaktjäikust mõõta. Nii mõõtes saab kõvaduse ja elastsusmooduli sügavusest sõltuvuse funktsioonid. See meetod on täpsem, sest suurte võnkesageduste kasutamisel materjali roomavus ja termiline triiv ei mõjuta tulemusi ja selle meetodiga saab täpsemalt määrata esialgse kontaktpinna asukoha.
Teravik
pisi|Joonis 2. Koormamise ja vabastamise tsükkel Nanotäkkimisel laialdaselt kasutatav Berkovichi teravik on teemandist kolmnurkne püramiid. Kolmnurkse püramiidi kuju on eelistatud, kuna kolme külge on võimalik lihtsamini lihvida ühte punkti ehk teravikku koonduvaks, võrreldes Vickersi nelinurkse püramiidiga, kus alati esineb punkti asemel laiem joone kujuline tipp. Nurk Berkovichi teraviku külje ja tipu vahel on 65,27° (vt joonist 2), mis annab sama projektsiooni ja sügavuse suhte kui Vickersi teraviku geomeetria. Tipu raadius on 50–100 nm, kasutamisel kuludes umbes 200 nm.
Täiturid ja sensorid
Jõu rakendamiseks ja mõõtmiseks kasutatakse erinevaid meetodeid. Üks võimalus on kasutada mähist, mis asetseb ühtlases magnetväljas kahe vedru abil. Kui vool läbib mähist, tekib elektromagnetjõud, mis liigutab mähist ja sellele kinnitatud sondi. Tekkiva jõudu suuruse saab leida Ampère’i seaduse järgi:
F=B I l
B on magnetinduktsioon, I on mähise voolu tugevus ja l on mähise traadi pikkus. Mähise pikkus ja magnetinduktsioon on konstandid. Muutes voolutugevust saab avaldada jõudu ja mõõtes voolutugevust saab leida jõu suuruse.
Kenneth McArthur
Kenneth Kane McArthur (10. veebruar 1881 Dervock, Iirimaa – 13. juuni 1960 Potchefstroom, Transvaal, Lõuna-Aafrika Liit) oli Lõuna-Aafrika Liidu kergejõustiklane.
Nanotäkkimine
Täiturid ja sensorid
Teine võimalus on kasutada kolmeplaadilist mahtuvuslikku täiturit, kus keskmine plaat on liikumisvõimeline ja sond on selle kinnitatud. Kui alumisele plaadile rakendatakse alalispinge, siis elektrostaatilise tõmbejõu tõttu liigub keskmine plaat selle poole. Ka teravik nihkub alla ja tungib proovi jõuga, mille suurus oleneb alumisele plaadile avaldatud pinge suurusest.
Kenneth McArthur
Ta oli pärit Iirimaalt, kuid rändas umbes 1900. aastal välja Lõuna-Aafrikasse. Ta võttis osa Briti poolel osa Teisest buuri sõjast, pärast sõda töötas ta politseinikuna.
Nanotäkkimine
Täiturid ja sensorid
Sarnane mahtuvuse sensor võimaldab registreerida ka teraviku nihet. Kui välimistele plaatidele rakendada kõrge sagedusega vahelduvpinge, siis pinge plaatide vahelisel alal varieerub lineaarselt. Vastavalt keskmise plaadi pinge amplituudile leitakse selle positsioon välimiste plaatide vahel. pisi|Pilt 1. Brukeri TI980 TriboIndenter
Piesoskanner
Nanotäkkeritele võib olla lisatud ka piesoskanner, millega positsioneeritakse teravik täpsemalt proovil enne ja/või pärast täkkimistesti. Piesoskannerit saab kasutata ka proovi pinnast SPM-piltide tegemiseks enne ja pärast täkkimist. See annab lisainfot proovi mehaaniliste omaduste kohta: adhesioon, mõranemine, kuhjumine jm.
Vibratsiooni isolatsioon
Akustilise vibratsiooni eest kaitseks kasutatakse korpust ümber seadme. Kõrgemate sagedustega vibratsiooni ära hoidmiseks asuvad seadmed graniit raamil. Seadmetel võivad olla ka piesoelektrilised kiirendusandurid, mis vibratsiooni jõude parandavad vastu jõuga. Hea on asetada seadmeid vähese vibratsiooniga paikadesse majas. Täpsemaid mõõtmisi võib läbi viia öösel, kui liiklusest tingitud vibratsioonid on minimaalsed.
Kenneth McArthur
Ta pidi jalavigastuse tõttu 1913. aastal loobuma jooksmisest, kuid töötas politseinikuna kuni 1931. aastani.
Nanotäkkimine
Rakendused
Nanotäkkeriga mõõdetakse rutiinselt 1 μm paksuste katete mehaanilisi omadusi. Selle meetodiga on võimalik kuni paari nanomeetri paksustele kilede omadustele hinnangut anda. Katete ja kilede mehaaniliste omaduste määramine on oluline selleks, et reaalsetes töötingimustes saavutada katete ja sageli ka kaetud objektide pikaajaline töökindlus. Kilede ja katete puhul säilib nende delamineerumise ehk aluselt lahtituleku oht jääkpingete tõttu. Jääkpinged tekivad kilesse sadestusjärgsel paisumisel/kahanemisel või eri kihtide soojuspaisumistegurite suure varieeruvuse tõttu. Samuti peavad katted ja kiled vastu pidama kulumisele ja termilisele tsükleerimisele.
Lisaks mõõdetakse ka nanoosakeste, -kiudude, -sammaste, -komposiitide ja muude nanostruktuuride mehaanilisi omadusi. „Nanoefektide“ tõttu võivad nanostruktuuride mehaanilised omadused suuresti erineda massiivse (bulk) materjali omadustest.
Arvutuslik tugevus
Arvutuslik tugevus on tugevusõpetuses konstruktsioonielemendi või detaili tugevus arvutuse järgi.
Valencia laht
pisi|Valencia laht Valencia laht on laht Vahemere lääneosas Hispaania idarannikul.
Lahte suubuvad Júkar ja Turia jõgi.
Lahes paiknevad vulkaanilist päritolu Columbretese saared.
Didier Drogba
Drogba sündis Elevandiluuranniku pealinnas Abidjanis. Ema kutsus teda Titoks Jugoslaavia presidendi Josip Broz Tito järgi, keda ta imetles.
Drogba siirdus viieaastaselt Prantsusmaale oma onu, elukutselise jalgpalluri Michel Goba juurde. Kaheksa-aastaselt naasis ta kodumaale, ent siirdus noorukieas uuesti onu juurde, sest mõlemad tema vanemad kaotasid töö, ja hakkas mängima jalgpalli. 1991 kolisid tema vanemad talle järele ning Drogba läks nende ja oma õdede-vendade juurde elama.
15-aastaselt sai ta lepingu klubiga Levallois ja tõusis 18-aastaselt selle noortemeeskonna põhimängijaks. Keerulise pereelu tõttu ei käinud ta kunagi jalgpallikoolis ja hakkas iga päev treeningutel osalema alles täiskasvanuna. 1998. aastal sõlmis ta lepingu Le Mansiga Prantsusmaa tugevuselt teisest liigast Ligue 2-st. Klubi endise peatreeneri Marc Westerloppe'i sõnul kulus 4 aastat, enne kui Drogba oli võimeline iga päev treenima ja iga nädal mängima.
Drogba mängud Prantsusmaa kõrgliigas äratasid huvi ja ta sai lepingu Marseille Olympique'iga. Seal lõi ta 19 väravat ja 2004. aasta juulis, hooaja lõpus ostis Chelsea ta ligi 33 miljoni euro eest. Esimesel hooajal lõi ta vaid 10 väravat, kuid tuli Inglismaa meistriks. Hooajal 2005–2006 kogunes väravaid 12, mis on vaid 2 võrra rohkem. Järgmisel hooajal oli ta inglise Premier League'i suurim väravakütt 20 väravaga.
Rudolf Möllerson
Rudolf Möllerson VR I/3 (8. august 1892 Tartu – 8. oktoober 1940 Berliin) oli Eesti diplomaat.
Didier Drogba
20. mail 2012 teatas Drogba, et ta plaanib Chelseast lahkuda. 2012. aasta juunis liitus Drogba Hiina jalgpalliklubiga Shanghai Shenhua. 2013–2014 mängis Türgi klubis Galatasarays. 2014. aasta juulis suundus ta üheks hooajaks tagasi Chelseasse.
Rudolf Möllerson
Ta lõpetas 1914. aastal Braunschweigi tehnikaülikooli ning töötas seejärel Saksamaal, Šveitsis ja Venemaal.
Didier Drogba
Koondisekarjäär
Esimest korda mängis Drogba Elevandiluuranniku jalgpallikoondises 8. septembril 2002 LAV jalgpallikoondise vastu. Esimese värava lõi ta 11. veebruaril 2003 Prantsusmaal sõprusmängus Kameruni jalgpallikoondise vastu.
Rudolf Möllerson
Ta osales Vabadussõjas merelaevastiku ohvitserina (leitnant).
Didier Drogba
Koondisekarjäär
8. juunil 2003 lõi ta Aafrika meistrivõistluste valikturniiril Burundi jalgpallikoondise vastu 6:1 võidetud kodumängus 3 esimest väravat. Kuigi ta on 2011. aasta seisuga löönud Elevandiluuranniku koondise 10 mängus vähemalt 2 väravat, on see 2011. aasta sügise seisuga ainus koondisemäng, kus ta 3 väravat lõi. Kõige rohkem väravaid, 7, on ta löönud Benini jalgpallikoondise vastu, 4 väravat Kameruni vastu ja 3 väravat veel 5 riigi vastu, mis kõik Aafrikas asuvad. Kokku on ta 2. oktoobri 2011 seisuga löönud 75 koondisemängus 50 väravat.
2004. aasta Aafrika meistrivõistluste valikgrupis jäi Elevandiluurannik LAV järel teiseks ega pääsenud finaalturniirile.
Rudolf Möllerson
Ta oli Eesti ase- ja peakonsul ning saatkonnanõunik Londonis 1921–1931, välisministeeriumi haldusosakonna juhataja ja asepeakonsul Leningradis 1931–1934, välisministeeriumi poliitikaosakonna juhataja kohusetäitja 1934–1936, nõunik Eesti saatkonnas Pariisis 1936–1937, saadik Helsingis 1937–1939 ning Berliinis 1939–1940.
Didier Drogba
Koondisekarjäär
pisi|Didier Drogba (2007) pisi|Didier Drogba (2009) 2006. aasta Aafrika ja maailmameistrivõistluste kvalifikatsioonis sattus Elevandiluurannik kõige raskemasse valikgruppi koos Kameruni ja Egiptuse jalgpallikoondisega. Kuid Drogba lõi 10 mängus 9 väravat, millega oli kõigi valikgruppide peale kokku resultatiivsuselt teine mängija Togo mängija Emmanuel Adebayori järel, kes lõi 11 väravat, ja juhtis oma maa valikgrupivõidule. Üksnes Togo jalgpallikoondis sai oma valikgrupis rohkem punkte. Valikgrupivõiduga kvalifitseerus Elevandiluurannik nii Aafrika meistrivõistlustele kui ka maailmameistrivõistlustele, sealjuures MM-ile esimest korda riigi ajaloos.
2006. aasta Aafrika meistrivõistlustel Egiptuses alistas Elevandiluurannik 1:0 Maroko jalgpallikoondise (Drogba lõi 39. minutil värava) ja 2:1 Liibüa jalgpallikoondise (Drogba lõi 10. minutil avavärava), aga kaotas alagrupivõitu otsustavas mängus 1:3 Egiptusele, pääsedes siiski veerandfinaali. Veerandfinaalis Kameruni vastu lõppes normaalaeg väravateta, lisaaja algul lõi kumbki värava. Järgnenud penaltiseerias realiseerisid kummagi meeskonna kõik 11 mängijat, sealhulgas Drogba, penalti. Järgnes teine ring, kus kohe esimesel löögil Kameruni esisnaiper Samuel Eto'o eksis, aga Drogba mitte ja viis Elevandiluuranniku poolfinaali. Seal alistati Nigeeria jalgpallikoondis Drogba 47. minuti väravast 1:0. Finaalis enne penaltiseeriat väravaid ei löödud ja seal eksis Drogba avalöögil. Järgnes veel üks eksimus kummaltki poolt ja Egiptus võitis penaltiseeria 4:2, tulles Aafrika meistriks.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste finaalturniiril Saksamaal peeti Elevandiluuranniku alagruppi eriti raskeks. Drogba oli oma meeskonna kapten. Avamängus Argentina jalgpallikoondise vastu jäädi poolajaks 0:2 taha. 82. minutil lõi Drogba ühe värava tagasi, aga üleajal sai kollase kaardi. Teises mängus Hollandi jalgpallikoondise vastu sai Drogba 41. minutil taas kollase kaardi, mis tähendas, et kolmandas mängus ei tohi ta osaleda. Holland võitis 2:1, mistõttu enne viimast mängu olid edasipääsejad (Argentina ja Holland) selged. Viimases mängus alistas Elevandiluurannik Serbia ja Montenegro jalgpallikoondise 0:2 kaotusseisust 3:2.
2008. aasta Aafrika meistrivõistlustel läbis Elevandiluurannik valikgrupi edukalt, saades ühe viigi ja ülejäänud mängudes suureskoorilised võidud. Drogba lõi 1 värava. Meistrivõistlused toimusid naaberriigis Ghanas. Alagrupi läbis Elevandiluurannik täiseduga, alistades 1:0 Nigeeria, 4:1 Benini (Drogba lõi 40. minutil avavärava) ja 3:0 Mali jalgpallikoondise (Drogba lõi 9. minutil avavärava). See oli alagruppide parim tulemus. Veerandfinaalis saavutas Elevandiluurannik samuti suurima võidu, 5:0 Guinea jalgpallikoondise üle (Drogba lõi 70. minutil 2:0). Kuid seejärel kaotas Elevandiluurannik 1:4 Egiptusele ja pronksimängus 2:4 korraldajamaale ning jäi 4. kohale. Drogba valiti turniiri sümboolse koondise vahetusmängijaks.
2008. aasta Aafrika meistrivõistlused toimusid Angolas. Elevandiluurannik sattus samasse alagruppi Togo jalgpallikoondisega, kes loobus võistlustest meeskonna vastu suunatud inimohvritega lõppenud rünnaku tõttu. Elevandiluurannik viigistas 0:0 Burkina Fasoga ja võitis 3:1 Ghana jalgpallikoondise, kuigi mängis pool tundi arvulises vähemuses. Drogba mängis kõik kohtumised algusest lõpuni ja lõi Ghana vastu viimasel minutil värava. Veerandfinaalis Alžeeria jalgpallikoondise vastu läks Elevandiluurannik 4. minutil juhtima, aga kaotas lõpuks 2:3 ja langes välja.
2010. aasta Aafrika ja maailmameistrivõistluste valikturniiril ei pidanud Elevandiluurannik hea koha tõttu FIFA edetabelis osalema. Teises faasis võitis ta kindlalt alagrupi, lõpetades kodumängud võiduga ja võõrsilmängud viigiga. Selles alagrupis Drogba väravaid ei löönud. Kolmandas, otsustavas valikgrupis saavutas Elevandiluurannik 1 viigi ja võitis ülejäänud mängud, Drogba lõi 6 väravat ja oli sellega kõigi valikgruppide peale resultatiivseim mängija. Sealjuures lõi ta 2 väravat kodumängus Malawi jalgpallikoondise vastu 29. märtsil 2009, kui mängueelses pealtvaatajate rüseluses trambiti 19 inimest surnuks ja üle 130 sai vigastada. Elevandiluurannik kvalifitseerus nii Aafrika kui maailmameistrivõistlustele.
Enne 2010. aasta jalgpalli MM-i sai Drogba vigastuse, mis pani tema esinemise turniiril kahtluse alla. Elevandiluuranniku esimene mäng oli Portugaliga. Drogba tuli vahetusest mängu 65. minutil, mäng lõppes 0:0 viigiga. Kahes järgmises mängus Brasiilia ja Põhja-Korea vastu osales Drogba algusest lõpuni kaptenina. Brasiiliale kaotati 1:3, kusjuures Drogba lõi 79. minutil viimase värava, Põhja-Koread võideti 3:0. Elevandiluurannik jäi alagrupis kolmandaks ja langes välja.
Oma 100. mängu rahvuskoondises pidas Drogba 2014. aasta maailmameistrivõistluste eelsel mängul 2. juunil Bosnia ja Hertsegoviinaga. Ta realiseeris penalti, kuid mäng kaotati 1:2. Maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus Jaapaniga sekkus ta mängu teisel poolajal. Pärast seda õnnestus meeskonnal kaotusseis 2:1 eduseisuks viia. Sama aasta augustis teatas, et lõpetab koondisekarjääri. Ta osales rahvuskoondise 104 mängus ja lõi 65 väravat.
Arvutuslik koormus
Arvutuslik koormus on tugevusõpetuses koormuse arvväärtus, mille konstruktor on valinud konstruktsiooni või selle elemendi tugevus- ja jäikusarvutuste aluseks.
Polüloog
Polüloog (kreeka keeles poly "palju" ja logos "sõna, kõne") on mitme tegelase vaheline kõnelus näidendis ja eepilistes žanrides.
Polüloog on dialoogi erijuhtum.
Inger Christensen
Inger Christensen (16. jaanuar 1935 – 2. jaanuar 2009) oli taani kirjanik.
Tema 1991. aastal ilmunud luulekogu "Sommerfugledalen" kuulub Taani kultuurikaanonisse.
Isiklikku
Ta oli abielus kirjanik Poul Borumiga.
Rähk
pisi| Rähk on teravaservaline purdsete läbimõõduga 10...100 mm.
Taranto laht
pisi|Vaade lahele satelliidilt Taranto laht on laht Vahemeres Joonia meres Apenniini poolsaarest kagus. Laht piirneb idas Salento poolsaare ja läänes Calabria poolsaarega. Lahe rannikul asuvad suuremad linnad on Taranto ja Crotone.
Erisurve
Erisurve näitab tugevusõpetuses pinnaühikule toimivat jõudu.
Genotüüp
pisi|Genotüübi ja fenotüübi vahelised suhted. Kasutades [[Punnetti võrgustikku, on võetud vaatluse alla õie kroonlehtede värvused ja näidatud kahe heterosügootse taime võimalikke järglasi. Tähed B ja b, mis esindavad genotüübilist osa, tähistavad dominantset ja retsessiivset geenivarianti (alleeli), mis määrab värvuse kui fenotüübilise tunnuse]]
Genotüüp (inglise genotype) on indiviidi (või raku) kogu geneetiline informatsioon, mis koostoimes keskkonnatingimustega määrab tema fenotüübi.
Teise lähenemise seisukohalt on genotüüp indiviidi (raku) geneetiliste lookuste alleelne koosseis.
Diploidsetel organismide puhul saab eristada iga geeni suhtes homosügootset ja heterosügootset genotüüpi.
Suguliselt sigivate (diploidsete) organismide genotüübi igas geenipaaris pärineb üks alleel isalt ja teine emalt.
Heterogameetse sugupoole genotüüp on suguliiteliste geenide suhtes hemisügootne.
Mõistet "genotüüp" kasutas esimesena 1909. aastal Taani botaanik Wilhelm Johannsen.
Kirjandus
גן (ביולוגיה)
Ristraam
Ristraam on tugevusõpetuses kahest ristuvast talast moodustatud raam.
Nurmenukk (perekond)
Nurmenukk ehk priimula (Primula L.) on taimeperekond nurmenukuliste sugukonnas.
Nurmenuku perekonda kuulub 400–500 liiki madalakasvulisi rohttaimi. Perekonna levilaks on põhjapoolkera parasvööde, Etioopia, Indoneesia ja Uus-Guinea troopilised mäed ning Lõuna-Ameerika parasvöötme lõunapoolsed alad.
Paljusid liike kasutatakse aianduses nende dekoratiivsete õite tõttu. Mitmeaastased nurmenuku perekonna esindajad õitsevad peamiselt kevaditi, nende õied võivad olla punased, kollased, roosad või valged. Reeglina eelistavad taimed poolvarju. Mitmed liigid on kohanenud mäestikukliimaga.
Eesti liigid
Eestis elab pärismaisena kaks selle perekonna liiki
Kultuurist vahel metsistununa võib leida veel mitut liiki
Argentina
Argentina (mööndav nimekuju Argentiina) on hispaaniakeelne riik Lõuna-Ameerika lõunaosas Andide ja Atlandi ookeani vahel. See piirneb Uruguay, Brasiilia, Paraguay, Boliivia ja Tšiiliga.
Nimi
Argentina nimi tuleneb ladinakeelsest sõnast argentum ('hõbe'), sest see väärismetall ajendas Argentina koloniseerimist.
Lõuna-Ameerika iseseisvussõdade ajal kandis riik mitmesuguseid nimesid, peamiselt Río de la Plata Ühendprovintsid (Provincias Unidas del Río de la Plata) ja Lõuna-Ameerika Ühendprovintsid (Provincias Unidas en Sudamérica või Provincias Unidas de Sud América), mida kasutati tänapäeva mõistes Argentina ja Uruguay (tollal üks provintsidest) liidu tähistamiseks. Seda nime kasutati Mairevolutsioonist umbes aastani 1836. 1826. aasta konstitutsiooniga tuli kuueks kuuks kasutusele ka nimi Argentina Vabariik (República Argentina). 1832. aastal sai riigi nimeks Argentina Konföderatsioon (Confederación Argentina, kasutati veel nimesid República de la Confederación Argentina, Federación Argentina ja Nación Argentina). 1860. aastast on riigi ametlik nimi Argentina Vabariik.
Pindala
Argentina pretendeerib lisaks veel ligi 1 000 000 km² suurusele alale Antarktisel ja Falklandi saartele.
Riigikord
Argentina iseseisvus Hispaania alt 9. juulil 1816.
Moto
Argentina moto on En Unión y Libertad – 'liidus ja vabaduses'.
pisi|Argentina provintsid (kaardilt puuduvad Tulemaa provintsi arvatud nõudlusalad)
Haldusjaotus
Argentina on jaotatud 23 provintsiks (provincias; ainsuses: provincia), ja 1 autonoomseks linnaks*:
Rahvaarv ja selle muutus. Rahvastiku soolis-vanuseline koosseis
pisi|Argentina soolis-vanuseline koosseis rahvastikupüramiidi järgi 2005. aasta seisuga Argentina rahvaarv on hinnanguliselt 2013. aasta seisuga 42 610 981 inimest, selle näitaja järgi on Argentina 33. kohal maailmas.
Laste osatähtsus Argentina rahvastikus on suur – 25,1%, vanurite osatähtsus 11,3%. Selles riigis on vananev rahvastik. Argentinas on ülekaalus naised (97 meest/100 naist).
Sündimus on väike (17,12‰, 114. koht maailmas), suremus samuti (7,35‰, 121. koht maailmas). Loomulik iive on suur (9,77‰). Keskmiselt sünnib 2,27 last naise kohta (97. koht maailmas).
Argentina inimeste keskmine oodatav eluiga on 77,32 aastat (68. koht maailmas), sh meeste keskmine oodatav eluiga on 74,09 aastat ja naiste oma on 80,73 aastat.
Riigi rahvaarv suureneb aeglaselt (0,98% aastas).
Argentina on demograafilise ülemineku III etapil (rahvastiku vananemine).
Kuigi Argentina statistikaamet seda ei uuri, on Argentinas valgete osakaal hinnanguliselt ligi 68%.
Rahvastiku paiknemine. Linnastumine
Argentina rahvastiku keskmine tihedus on väike (15,42 in/km2), sarnane rahvastiku keskmine tihedus on Norras ja Alžeerias. Suur rahvastiku tihedus on riigi kirdeosas, kus on tasane reljeef ja soojem ja niiskem kliima. Eriti suur rahvastiku tihedus on pealinna ümbruses. Argentina lääneosas on mägine reljeef, aga lõunaosas on karm kliima, mistõttu rahvastiku tihedus on väike.
Linnades elab 92% kogu rahvastikust (2010), sellega on linnastumise tase väga kõrge. Linnastumise tempo on aeglane – 1,1% aastas. Suurema rahvaarvuga linnad 2011. aasta seisuga on Buenos Aires (13,5 mln elanikku), Cordoba (1,5 mln), Rosario (1,2 mln), Mendoza (917 000), San Miguel de Tucuman (831 000).
Maavarad
pisi|Vaade Batáni karjäärile pisi Argentinas on mitmesugused maavarad. Energeetilistest maavaradest on Argentinas nafta ja maagaasi leiukohad (üle poole varudest asub Patagoonias). Uraanimaagi varude arvestuses kuulub Argentina kümne esimese riigi hulka. Pruunsöe varud on tagasihoidlikud ja selle kvaliteet on halb.
Rauamaagi varude suurim osa paikneb Sierra Grandes. Argentinas on ka mangaani-, berülliumi- ja volframimaakide varud. Andide põhja- ja keskosas on vase- ja plii-tsingimaakide leiukohad. Ehitusmaterjalide varud (marmor, graniit) on ka üsna suured. Keemilistest toorainetest leidub veel väävlit (Andide loodeosas) ja boraate (Punas).
Maaressursid
Argentina ida- ja keskosa on tasased (seal paiknevad Gran Chaco ja Pampa), riigi lääneosas on Andide ahelikud ning lõunaosas on Patagoonia tasandikud ja platood. Argentina põhjaosas on lähistroopilise kliimaga metsarohtla ja rohtla ning riigi lõunaosas on paraskliimavöötme poolkõrb ja kõrb. Eriti viljakad on rusk-pruunmullad ja hallid pruunmullad ning pampa punakad ja mustmullad Argentina põhjaosas, poolkõrbe pruunmullad riigi lõunaosas on väheviljakad. Argentina loodeosas on väga väheviljakad kõrbe-hall-pruunmullad.
Põllumajandus
pisi|Sojapõld [[Buenos Airese provintsis]] Kuigi põllumajanduse osa SKTs on küllaltki väike – vaid 10,3% ja hõivatud vaid 5% tööealisest rahvastikust, on selle majandusharu roll riigi majanduses suur: kolmandik kuni pool Argentina ekspordituludest tuleb põllumajandusest.
Argentina loodustingimused ja -ressursid on eriti soodsad põllumajanduse arengule riigi põhja- ja idaosas ning ebasoodsad riigi lääne- ja lõunaosas.
Põllumaa hõlmab üle poole Argentina pindalast (51,3%), sellest 11,3% on haritav maa (peamiselt riigi kirdeosas) ja 39,6% on rohumaad (loode- ja keskosas). Mitmeaastaste põllukultuuride all on vaid 0,4% riigi territooriumist. Metsaga on kaetud 10,8% Argentinast Andide nõlvadel. 37,8% maast on mäestikud ja kõrbed.
Argentina on üks maailma suurimaid sojatootjaid (2011. aastal 48,9 miljonit tonni, 3. koht maailmas). Kasutatakse valdavalt geneetiliselt muundatud organisme. Saadus müüakse USA firmadele. Samuti kasvatatakse suhkruroogu (25 mln t), maisi (23,8 mln t), nisu (16,4 mln t), sorgot (4,5 mln t), otra (4,1 mln t), päevalille (3,7 mln t), viinamarju (2,8 mln t), kartulit (2,1 mln t), riisi (1,7 mln t), sidruneid (1,2 mln t), õunu (1,1 mln t) jms.