cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stanisław Lem
pisi|Stanisław Lem (2005) Tema teosed käsitlevad filosoofilisi teemasid: arutlusi tehnika arengu ja intellekti loomuse kohta ning inimkonna kohast universumis, kahepoolse suhtlemise ja arusaamise võimatust tulnukatega, ahastust inimloomuse piiratuse pärast. Tema teoseid on käsitletud ka esseede või filosoofiliste raamatutena.
Ameerika Ühendriikide ulmekirjanike organisatsioon Science Fiction and Fantasy Writers of America valis 1973. aastal Lemi auliikmeks, ent 1976. aastal võttis temalt selle tiitli ära Lemi märkuste tõttu kaasaegse teadusliku fantastika kohta. Tema meelest oli see halbade ideedega ja halvasti kirjutatud ning huvitatud rohkem seiklustest kui ideedest ja uutest kirjanduse vormidest. Organisatsioon pakkus Lemile tavalise liikme staatust, mille ta lükkas tagasi.
1981. aastal sai Lem Wroclawi ülikooli audoktoriks, 1998. aastal Jagiełło ülikooli, Lvivi ülikooli ja Opole ülikooli audoktoriks ning 2003. aastal Bielefeldi ülikooli audoktoriks.
1997. aastal sai ta Krakowi linna aukodanikuks. 1986. aastal anti talle Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind.
Lemi järgi on nimetatud asteroid 3836 Lem, mille avastas 1979. aastal NSV Liidu astronoom Nikolai Tšernõhh.
Jaan Kerge (arst)
Jaan Kerge (9. märts (vkj)/ 21. märts 1891 Alakerge talu, Kerge küla, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 15. september 1955 Tallinn ) oli eesti arst.
Hariduskäik
Ta õppis Urvaste kihelkonnakoolis, seejärel alates sügisest 1917 Eisensteini ja Bubrichi kursustel Petrogradis. Ta lõpetas need 1918. aastal ja sooritas Petrogradis ka eksternina gümnaasiumi lõpueksamid. Ta õppis aastatel 1918–1923 Tomski Ülikoolis arstiteadust ja lõpetas selle arstina. Ta töötas aastatel 1923–1924 Tomski kubermangus invaliidsete laste hooldekodus arstina.
Uurimistöö
Ta olevat töötanud välja maohaavandite ravi endaleiutatud ravimiga gastroulcerin, mis olevat aidanud ka maovähi ravimisel. Tema ravimi ja raviviisi saatusest ning hinnangutest neile pole tänapäeval midagi lähemat teada.
Großpösna vald
Großpösna on vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.
Vallaosad
Großpösna, Seifertshain, Güldengossa, Störmthal, Dreiskau-Muckern
Raimo Pullat
Raimo Pullat (sündinud 3. aprillil 1935 Tallinnas) on eesti ajaloolane.
Alghariduse sai ta Tallinnas Hans Kubu eragümnaasiumis ja Reaalkoolis ning Kavastu ja Annikvere 7-klassilises koolis Virumaal. Seejärel lõpetas Rakvere 1. Keskkooli ja 1958. aastal ajaloolasena Tartu Riikliku Ülikooli.
1961. aastast töötas ta Eesti Televisiooni "Aktuaalse kaamera" ja hiljem soomekeelsete saadete toimetajana. Töö kõrvalt õppis ta kolm aastat professor Voldemar Vaga juures kunstiajalugu.
Seejärel jätkas õpinguid Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi aspirantuuris, 1964. aastal sai ta ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Tallinna elanikkonna sotsiaalse koosseisu areng kapitalismi perioodil (1871-1917)", 1972 ajaloodoktori kraadi uurimusega teemal "Eesti linnarahvastik 18. sajandi lõpust kuni 1940" ning sai 1998. aastal Oulu Ülikoolist väitekirjaga "Die Stadtbevölkerung Estlands im 18. Jahrhundert (Eesti linnarahvastik 18. sajandil)" filosoofiadoktori kraadi (laudatur).
Ta valiti Tartu Riikliku Ülikooli professoriks 1979. ja 1984. aastal. Tallinna Pedagoogikaülikooli asus tööle 1995. aastal, aastatel 2000–2005 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli linnakultuuri õppetooli juhataja ja professor. 2005. aastast on ta Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.
1963. aastal korraldas Tallinnas esimese üleliidulise ajaloolise demograafia seminari, lisaks Tallinnale toimusid seminarid ka Riias, Omskis, Kiievis ja Kišinjovis. 1988. aasta suvel korraldas näituse "Eesti rahva-aarded. Rahad ja ehted" Helsingis ja Kotkas. 2002, 2005 ja 2010 korraldas Tallinnas rahvusvahelise linnaajaloo konverentsi "Modus vivendi I-III".
Ajaloo Instituudi direktorina juhtis instituudi uue hoonestiku rajamist Tallinnas Rüütli tänaval aastatel 1983-1989. Ta andis olulise panuse Tallinna Linnaarhiivi varade tagasisaamiseks Lääne-Saksamaalt, mis tagastati 1990. aastal ning mis hiljem oleks olnud võimatu.
1990. aastate algul rajas ta Kärdlasse Hiiumaa esimese ja seni ainukese silmaarstikabineti, kus töötas tema abikaasa Wieslawa Pullat. 1992. aastal asutas ta kirjastuse Estopol ning 1991. aastal taaselustas linnaajaloolise aastaraamatusarja Vana Tallinn väljaandmise, mille vastutav toimetaja ta oli 2014. aastani. Kokku andis ta välja 25. köidet Vana Tallinnat (kokku u 7000 lk).
Teadustöö
Tema teadustöö põhisuunad on olnud Ida- ja Põhja-Euroopa ajalugu: sotsiaal- ja linnaajalugu, materiaalse kultuuri ajalugu, ajalooline demograafia, 20. sajandi välispoliitika ajalugu ning Eesti-Poola-Soome suhted. Ta on linnaajaloo uurimissuuna üks taasalgatajaid Eestis 1960. aastatel. Lisaks on ta uurinud salapiiritusevedu Läänemerel. Ta on publitseerinud kokku üle 60 teose, nendest 14 välismaal. Ta on juhendanud 17 doktoriväitekirja Eestis, Soomes ja Lätis.
Isiklikku
Tema poeg on õigusteaduse doktor, politsei kolonelleitnant Risto Pullat. 2019. aastal on Raul Juursoo koostanud Raimo Pullati sugupuu (Spriit ja Pullat XVII–XXI sajand).
Siil udus (multifilm)
thumb|Nõukogude Liidu 1988. aasta postmark kaadriga multifilmist "Siil udus" "Siil udus" on 1975. aastal Sojuzmultfilmi stuudios valminud kümneminutine multifilm.
Film jutustab siilist, kes läheb karupojale külla, et koos teed juua ja tähti vaadata. Tee peal eksleb ta aga udus, kohtab mitmesuguseid loomi, kellest mõni teda abistab ja mõni ehmatab, ning kukub jõkke.
Multifilm on valminud Sergei Kozlovi lasteraamatu "Siil udus" järgi, autor on ka filmi stsenarist. Filmi režissöör on Juri Norštein.
Tunnustus
2003. aastal valisid maailma animafilmieksperdid Tokyo animafilmifestivali korraldajate palvel maailma ajaloo ja kõigi rahvaste parima multifilmi ning leidsid, et see on just film "Siil udus".
2009. aastal püstitati Ukraina pealinna Kiievisse multifilmi peategelase kuju. Mälestusmärk kujutab puupaku otsas seisvat siili, kes kannab õlal kompsu, ning on tehtud puust ja kruvidest. Kuju asub Zolotovorotski, Reitarski ja Georgijevski tänava vahelises pargis ning selle lasi valmistada Kiievi rohealadega tegelev mittetulundusühing Kievskaja Landšaftnaja Initsiativa.
Hayao Miyazaki on nimetanud Juri Noršteini "suureks kunstnikuks" ja tunnistanud, et "Siil udus" on üks tema lemmikmultifilme.
Eestikeelne kõnekujund ja popkultuur
Multifilmi mõjul on udus eksleva siili kujund ("nagu siil udus" tähendab eesti fraseologismide alussõnastiku andmetel nõutust, segaduses olekut jms) Eestis populaarne ning seda kasutatakse näiteks uduse ilma kirumiseks, mõtete tupikusse jooksmise väljendamiseks, saamatu, uimase või uimastatud inimese kohta jne. Väljend on sobinud nii arutlevate artiklite teemaarendusse kui ka artiklipealkirjadesse.
2004. aastal toimus Raplamaal autoorienteerumisvõistlus "Siil Udus 2004".
Aastatel 2014–2016 mängiti Tartu Uues Teatris erilist, helidemaailma tajumisele keskendatud lavastust "Siil udus" (lavastaja Leino Rei).
Kunstnik Edward von Lõngus on pannud ühele oma teosele parafraseeritud pealkirja "Siil sudus" (2019).
Korvõielised
Korvõielised (Asteraceae või Compositae) on kaheiduleheliste klassi astrilaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.
Sugukonna teaduslik nimi Asteraceae tuleneb perekonna aster nimest. Paralleelnimi Compositae tuleneb taime õisiku ehitusest: suur hulk õisi moodustavad kokku ühe suure õiesarnase ebaõie. Eestikeelne nimetus tuleneb samuti õisiku ehitusest: selleks, et kõiki õisikut moodustavaid õisi ära mahutada, on õiepõhi laienenud ja muutunud korvikujuliseks.
Korvõieliste ebaõis on omandanud paljud tunnused, mis harilikult on omased ühele õiele, näiteks ühised kandelehed, mis on moondunud ning meenutavad välimuselt ja toimimiselt tupplehti. Nad on tavaliselt rohelised, kuid mõnel liigil võivad olla eredalt värvunud.
Korvõielisi uurivat botaanika haru nimetatakse sünanteroloogiaks. Esimese sellealase teose kirjutas Theophrastos.
Korvõielised on käpaliste kõrval teine suurim õistaimede sugukond: selles on ligikaudu 1900 perekonda. Korvõieliste liikide arvu on raske määrata, sest olenevalt liigi kriteeriumidest on süstemaatikud eristanud 14–25 tuhat liiki. Eestis on eristatud ligi 300 liiki. Liikide arvu ebakindlus on seotud apomiksise suure osakaaluga mitmes korvõieliste perekonnas (nt hunditubakas Hieracium, karutubakas Pilosella, võilill Taraxacum), mistõttu neis ei moodustu selgelt eristunud liike ja nende kirjeldamisel sõltub palju süstemaatikute kokkuleppest liigi määratlemisel (enamasti kirjeldatakse neis perekondades suurel hulgal pisiliike).
Enamik korvõielisi on rohttaimed. Esineb ka põõsaid, puid ja ronitaimi. Teistest taimerühmadest on korvõielisi üldjuhul iseloomuliku ehitusega õisiku järgi lihtne eristada.
Tavaliselt tolmeldavad korvõielisi putukad ja sellepärast on nad olulised putukate kasvatamisel. Esineb ka tuultolmlemist ja apomiksiat.
Valmis seemned levivad sageli tuule abil. Teise levinud moodusena on seemnetel haagikesed või kidad, millega nad jäävad mööduvate loomade (näiteks inimeste) külge kinni ja kukuvad emataimest kaugel maha.
Korvõielised tekkisid eotseenis umbes 49 miljonit aastat tagasi. Perioodil 42–36 miljonit aastat tagasi toimus sugukonnas aktiivne mitmekesistumine ning perekondade ja liikide teke.
On täpselt teadmata, mis põhjustas korvõieliste niisuguse edu. Oletatavasti on selles oma osa nende võimel salvestada energiat fruktaanidena, peamiselt inuliinina, mis annab eelise kuivades kohtades.
Mississippi madalik
Mississippi madalik on madalik Põhja-Ameerika kaguosas Mississippi jõe alamjooksul. Ta asub Kesktasandikust lõuna pool Mehhiko lahe rannikul.
Lehest lugemine
Lehest lugemise puhul on tegu heliteose lugemise või ettekandmisega (laulmise puhul noodist laulmisega) eelneva tutvuse ja harjutamiseta. Sellise ettekandmise kohta kasutatakse ka itaaliakeelseid väljendeid a vista ('nägemisest') ja a prima vista või prima vista ('esimesest nägemisest').
Notation (Musik)
Bo Carpelan
thumb|Bo Carpelan Bo Gustaf Bertelsson Carpelan (25. oktoober 1926 Helsingi – 11. veebruar 2011 Espoo) oli rahvusvaheliselt auhinnatud soomerootsi kirjanik.
Oma esimese luuleraamatu avaldas ta 1946. aastal.
1960. aastal sai Carpelan doktorikraadi filosoofias.
Ta on kirjutanud peale luuletuste ka romaane ja lühijutte. Tema teosed on kirjutatud rootsi keeles.
A posteriori
A posteriori on ladinakeelne väljend, mille sõnasõnaline tähendus on 'järgnevast'. Seda väljendit saab kasutada täiendina (sünonüüm: "aposterioorne") ja määrusena (sünonüüm: "aposterioorselt").
Filosoofiline tähendus
Aristotelese filosoofiast lähtuvalt on eristatud tunnetust, mis lähtub põhjustest ja eeldustest ning liigub edasi tagajärgede (toimete) ja järelduste juurde, (tunnetust a priori) ja tunnetust, mis lähtub tagajärjest ja liigub tagasi põhjuse juurde (tunnetust a posteriori). Esimene neist liigub selle juurest, mis on iseenesest ("looduse korras") eelnev (ladina prior), selle juurde, mis on iseenesest järgnev (ladina posterior), teine vastupidises suunas.
Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on tunnetus a priori täielik üksnes siis, kui ta jõuab viimsete ja ülimate põhjusteni, mida ta nimetas igavesteks tõdedeks. Nõnda samastas ta tunnetust a priori spekulatiivse tunnetusega ning tunnetust a posteriori kogemusliku tunnetusega. Christian Wolffi kaudu juurdus selline arusaam saksa koolifilosoofiasse.
Sellest traditsioonist pärinevad ka mõisted a priori ja a posteriori Immanuel Kanti filosoofias, mille mõjul nad on omandanud tänapäevase tähenduse. Kanti järgi on a priori tunnetuses see, mis ei sõltu kogemusest ning on üldine ja paratamatu, a posteriori aga see, mis põhineb kogemusel. Kant uurib, millised piirid on tunnetusel a priori.
Karula pikk jalgsimatkarada
Karula pikk jalgsimatkarada asub Karula rahvuspargis Lõuna-Eestis Võrumaal. Matkarada on 36 km pikk, kulgeb ringikujuliselt ning kindel lõpp- ja alguspunkt puuduvad. Rada on võimalik läbida mõlemas suunas, aga vastupäeva liikudes on võimalik rada kergemalt läbida. Matkarada läbib Veski, Mäekonnu, Õdri, Rebasemõisa ja Plaagi lõkkekoha ning Suuremäe telkimisala.
Taimestik ja loomad
Karula rahvuspargis on leitud 431 liiki soontaimi, 38 liiki puu- ja põõsarinde, 393 liiki rohu- ja puhmarinde ja 140 liiki sammalt. Suurt enamust nendest taimedest võib kohata matkaraja vahetus läheduses.
Matkarajale jäävas ahijärves leidub latikat, ahvenat, koha ja haugi. On ka särga, kiiska, roosärgi, kokre, linaskit, lutsu, hinku ja angerjat. Veelindudest on järvele iseloomulikud tuttpütt ja jõgitiir, esinevad ka sinikael-part ja kõrkja-roolind.
Kohalikes metsades elavad roomajatest rästik, vaskuss ja arusisalik. kokku on 42 liiki imetajaid, kellest tuntuimad suurimetajad on põder, metskits, metssiga ja ilves, väikeimetajatest on tavalisimad rebane, kährik, tuhkur, halljänes ja orav.
Pinnamood
Karula pinnamood on tekkinud mandrijää sulamise tagajärjel. Mandriliustiku sulades jäid Karula põhjaossa valdavalt ümara põhiplaaniga mõhnad − kuplid, mis on kaetud põldude, rohumaa või metsaga. Mõhnade vahel on väikesed niisked niidud, metsatukad, soolapid või järvesilmad. Kuplistik on rahvuspargi tihedamalt asustatud ala. Rahvuspargi lõunaosas laiuvad soised ja metsased oosmõhnastikud, mis on väga hõreda inimasustusega.
Tähistused
Rada on tähistatud puudel valge-kollane-valge-värvimärkidega, postidel olevate matkaja märkidega ja suuremate teede ääres olevate suunaviidetega.
Ahijärv
Ähijärv on 77,3 m üle merepinna. Ähijärv on suur, 176,2 ha, kuid üsnagi madal: suurim sügavus on 5,5 m, keskmine sügavus 3,8 m.
Kaika kirik ja kalmistu
Kalmistu on õigeusukoguduse matmispaik ühes väärtuslike hauatähistega. Kalmistul on säilinud suur osa hauatähiseid 20. sajandist. Kalmistul asub puidust õigeusukiriku vare ning on asutatud tõenäoliselt samal ajal kui Kaika Püha Kolmainu õigeusu kogudus 1896. aastal.
Kaika kirikut hakati ehitama aastal 1896, valmis sai see aastal 1900. Kirik oli puidust, ristikujulise põhiplaaniga, kahe kupliga, rajatud kivist vundamendile. Kiriku kapitaalremont teostati aastatel 1925–1926. Nõukogude võimu perioodil kirik lagunes, kuigi seda veel kasutati.
Rebäse karjamõisa rehi, peksukivi
On säilinud võimas maakividest rehi, mille müürist ulatub välja suur pingikujuline peksukivi. Siin kehtinud Eestis üldiselt haruldane tasuline ihunuhtlus: pekstav olevat pidanud lööjale iga hoobi eest 5 kopikat maksma.
Rebäse linnamägi
Rebäse linnamägi on järskude nõlvadega ovaalse kujuga mägi, kus asus kohalikuks võimukeskuseks rajatud linnus. Muistsed Karula inimesed elasid sellel mäel juba enne meie ajaarvamist. Viikingiajal (800–1050 p.Kr) on mägi olnud nähtavasti koprakaubitsejatega seotud, nimelt oli sellel ajal tulus kobraste küttimine ja nahkade edasimüümine araabia maadesse. Muistse vabadusvõitluse ajal (1208–1227) on sakslased seda linnust piiranud ja arvatavasti ka hävitanud.
Karkküla kalme
Puudesalu all on peidus ovaalne sammaldunud kivikuhelik, Rooma rauaaja (50–450 pKr) matmiskoht, kivikirstkalme.
Karkküla talu rehi
Karkküla talu rehi on Karulale tüüpiline lahusrehi, mida kasutati teravilja kuivatamiseks ja lina töötlemiseks.
Kivi metsavahikoha taluhooned
19. sajandi keskel ehitatud Lõuna-Eesti tüüpi rehielamu oli Karula kihelkonna üks suuremaid. Elumaja ja saun on hävinud, säilinud on ait ja laut. Talu läheduses voolaval Hargla ojal oli kunagi veski.
Lossimägi
Lossimäele on nime andnud mäel asunud Vana-Antsla paruni jahiloss. Vana-Antsla mõis oli ümbruskonna suurimaid, jahiloss asus mõisa piirimail keset põlismetsi. Loss hävis 1921. aastal tulekahjus. Kahekorruselise rõdudega hoone asukohta tähistavad praegu suured elupuud, lehised, ahjuvaremed ja maakivikelder.
Saera küla, Vabadussõja lahingupaik ja mälestuskivi
Saera külas, praeguse rahvuspargi piiril, toimus eestlaste jaoks edukalt lõppenud Vabadussõja lahing Eesti soomusrongi nr 3 ja Läti punaste küttide vahel. 2015. aastal paigaldati lahingupaika mälestuskivi.
Linda Rannak
Linda Rannak (sündinud Sibul, hiljem Ritsland, 12. jaanuar 1909 Veriora vald, Viluste küla – 28. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti ihtüoloog.
Linda Sibul lõpetas Räpina ühispõllumajandusgümnaasiumi 1928. aastal. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas (lõpetas 1934 cum laude) ja täiendas end 1937. aastal Helsingi Ülikoolis. Kaitses 1938 Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Ahvenlaste luude peenehitusest". 1945. aastal atesteeriti ta bioloogiakandidaadiks.
Surnud 18. juunil
''Siin loetletakse 18. juunil surnud tuntud inimesi.
Linda Rannak
Töötas 1944. aastast Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti osakonna, 1973–1980 Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonna juhataja ja vanemteadurina.
Kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis 1970. aastal doktoritöö "Салака Clupea harengus membras L. (биологические группировки, их изменчивость, микроэволюция и динамика численности)" räime bioloogia ja varude dünaamika kohta.
Antonius
Antonius on nimi, mida on kandnud mitmed tuntud inimesed.
Tuntuimad sellenimelised isikud on:
Järgmiste katoliku kiriku pühakute ladinakeelne nimi on samuti Antonius:
Vana-Roomas olid tuntumad Antoniuste suguvõsa liikmed veel:
Kaasajal kannab tuntud inimestest seda nime:
Omavalitsuste Teataja
Omavalitsuste Teataja oli 13. aprillil 1938 dekreedina välja antud seaduse järgi kavatsetud ametlik väljaanne, kus oleksid avaldatud kohalike, kutsealaste omavalitsuste ja vähemusrahvuste kultuuriomavalitsuste määrused, korraldused, otsused, teadaanded ja kuulutused.
Tegelikult lükati Omavalitsuste Teataja ilmumist edasi ja tegelikult see ei ilmunudki.
Janne Saar
Janne Saar (sündinud 17. oktoobril 1986) on eesti poplaulja.
Janne Saare poplauljakarjäär sai alguse 2003. aastal tüdrukutebändis Nexus. Hiljem on ta välja andnud kaks albumit.
2006
Soololauljana alustas Saar 2006. aasta suvel, kui Nexus laiali läks. Aasta lõpus ilmus tema debüütsingel "Millist armastust". Väidetavalt mängisid raadiojaamad seda aasta aega ja see on siiani Saare kõige edukam singel. Lugu saavutas 2006. aasta Raadio 2 Aastahiti konkursil 7. koha. Raadio Uuno edetabelis "Kõigi aegade top 1000" pälvis lugu 742. koha. Samas edetabelis oli Janne Saare ja Koit Toome ühislugu "Number 1" 686. kohal.
2007
Varakevadel ilmus teine singel "Shiny lights", millele XL Stuudio tegi muusikavideo. Videos Saar laulab, taustatantsijad tantsivad ja bändiliikmed mängivad pille suure vilkuva ekraani ees, mis katab tervet seina. Kuigi loole tehti Saksamaal palju reklaami, jäi see suurema tähelepanuta.
27. märtsil 2011 Publik.ee-s ilmunud artiklis tõdes Saar, et mõte kunagine singel Saksamaal välja anda osutus tema muusikakarjääri halvimaks otsuseks. "Kõik läks nii valesti, kui üldse võimalik. Management oli vale, lugu oli vale, video polnud piisavalt originaalne, raha investeerisin valesti," kommenteeris Saar Publikule.
"Millist armastust"
2007. aasta augustis nägi ilmavalgust Saare debüütalbum "Millist armastust". Lisaks pealkirjas nimetatule ilmusid selle plaadi lugudest singlitena ka "Lootus", "Remember", "Sädemed".
"Janne unejutud – 7 imeilusat Grimmi muinasjuttu"
Sama aasta lõpus ilmus teine album "Janne unejutud – 7 imeilusat Grimmi muinasjuttu". Plaat sisaldab vendade Grimmide muinasjutte ja Capitol Recordsi USA-s loodud ballaadi "Unelaul".
2008
Aprillis ilmus singel "Teemant". Lugu on YouTube'is vaadanud üle 160 000 inimese.
Oktoobris ilmus raadiojaamadesse singel "Palun jää". Žanrilt rokilik lugu saavutas kõige rohkem tähelepanu raadio Uunos, kus see püsis esitusloendis kolm nädalat järjest.
Eesti Laul
2008. aasta Eesti Laulul pääses Saare saadetud kahest laulust edasi pala "Too good for you". Laulule lõi video kunstnik Martin Saar. Video räägib naise elust koos mehega, kes arvab, et naine peaks talle hommikust õhtuni süüa serveerima ja muid maiseid naudinguid pakkuma.
Janne Saar kommenteeris: "Video sümboliseerib laulu sõnu. See on meeste ja naiste vahelisest soolisest ebavõrdsusest. Tahan, et kõik naised maailmas seisaksid oma õiguste eest ning ei laseks meestel end halvasti kohelda. Olen näinud naisi kannatamas suhetes, neid on alandatud, kuid neil puudub julgus vastu astuda".
"Too good for you" saavutas Eesti Laulu finaalsaates 8. koha.
2010. aastal jõudis Eesti Laulu eelvoorust edasi Janne Saare lugu "Meeting the wolf", kuid diskvalifitseeriti paar päeva hiljem, kuna laul oli avalikustatud enne lubatud tähtaega, 1. septembrit. 2012. aastal esitas Janne Saar Eesti Laulule loo "Fight for love", kuid see ei pääsenud finaali.
2009
2009. aastal ilmus Saare laul "Ma ei mõista sind", kus teeb kaasa laulja Uku Suviste. Duetti tutvustati 7. mail Raadio Uuno hommikuprogrammis. Lugu jäi sellegipoolest tähelepanuta ega pääsenud raadiotesse.
Juulis ilmus suvesingel "Mis näitab kell?", mis püsis raadio Elmar esikümnes paar nädalat.
USA
2009. aasta septembrist viibib Saar Los Angeleses. Oma MySpace'i lehele on ta postitanud Ameerikas valminud lugusid. 7. märtsil 2010 esitati Raadio 2-s Saare lugu "I don't know".
2011. aasta märtsis avaldas Saar internetis loo "Me näeme veel", mille autor on Laika Virgin. Carola Madis ja fotograaf Isaac Matthew White lõid sellele muusikavideo, kus laulja on varahommikul Los Angelese mägedes.
22. augustil jõudis Eestis poelettidele Allan Keiani romaan "Puhtsüdamlik ülestunnistus", mille kaant kaunistab foto Saarest.
2013–...
2013. aastal hakkas Saar tegema hingelisemat muusikat, ilmusid singlid "Kilimanjaro", "Art of love" ja "Good things". Viimasele kahele on valminud muusikavideod. Kõige populaarsem lugu on seni "Good things".
Martin Jervan
Martin Volmer Jervan VR I/2 (1. mai (vkj) / 13. mai 1891 Volmre-Kopli talu (tänapäeval Paldiski maantee 114–116, Haabersti linnaosa, Tallinn), Järve küla, Harku vald, Harjumaa – 15. oktoober 1942 Tšeljabinski vangilaager) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kindralmajor-meedik).
Mokša
Mokša ehk vabanemine on hinduismis ja džainismis vabanemine sansaarast.
Martin Jervan
Hariduskäik
Ta õppis Haabersti vallakoolis (1897–1898), P. Leysti era-algkoolis (1898–1900) ja Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis (1900–1910). Seejärel lõpetas 1914. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja sooritas arstieksamid Petrogradis 1916. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas
Esimese maailmasõja ajal mobiliseeriti 17. novembril 1914 ja määrati 335. maakaitseväe osasse nooremaks arstiks, teenis vahelduvalt 17. diviisi laatsareti noorema ordinaatorina ja sama diviisi 66. jalaväe Butõrka polgu noorema arstina, 27. augustist 1917 sama diviisi 17. suurtükiväebrigaadi vanemarst. Oli sõjaväearst Kroonlinnas ja Daugavpilsi rindel, ning 1917. aasta oktoobrist Tallinnas, kus temast sai 3. jalaväepolgu nooremarst.
Teenistuskäik Eesti Vabariigis
Pärast sõda oli ta 1926. aastast sanitaarteenistuse lektor Kõrgemas Sõjakoolis, 16. novembrist 1935 Kaitseväe Tervishoiuvalitsuse ülem ja sai 24. veebruaril 1937 kindralmajor-meediku auastme.
Martin Jervan luges Tartu Ülikooli arstiteaduskonna üliõpilastele loenguid (1938–1939) ja avaldas töid Sõduris ja Eesti Arstis.
18.-19. juunil 1939 võõrustas ta Eestis läbisõidul viibinud Poola sõjaväe tervishoiudepartemangu ülemat Stanisław Rouppertit ja tutvustas talle muuhulgas ka sõjaväe puhkekodu, supelasutusi ja kuurorti Pärnus.
Edasine saatus
Pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal määrati ta Eesti sõjaväest formeeritud 22. Territoriaal-Laskurkorpuse sanitaarteenistuse ülemaks.
10. märtsil 1941 arreteeriti ja viidi sama aasta suvel Vene NFSV-sse, kus hukati Tšeljabinski vangilaagris.
Isiklikku
Tema vanalelle pojapoeg veltveebel Rudolf Gustav Martin Jervan (ka Rudolf Järvan; sündinud 17. novembril (vkj)/ 29. novembril 1895 Haabersti mõisas) oli samuti Vabaduse Risti kavaler, kelle saatus on teadmata.
Elene Gedevanišvili
thumb|Elene Gedevanišvili 2010. aasta EM-i galaetendusel Elene Gedevanišvili (sündinud 7. jaanuaril 1990 Thbilisis) on Gruusia iluuisutaja.
Elene on 2010. ja 2012. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste naisüksiksõidu pronksmedaliomanik. Tema teiste seniste saavutuste hulka kuuluvad 2006. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste 5. koht, Torino olümpiamängude 10. koht ja 2006. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistluste 14. koht.
Amund Ringnesi saar
Pindala 5255 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 265 m.
Kuulub Kanadale ja on pindalalt Kanada 25. saar. Saar on asustamata.
Dolõna
Dolõna (ukraina Долина, poola Dolina) on linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Kaluši rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Dolõna rajooni halduskeskus. Dolõna asub Ivano-Frankivskist umbes 54 km läänes.
Dolõnat on esmamainitud 979. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1525. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dolõna elanikest ukrainlasi 96,25%, venelasi 2,61%, poolakaid 0,37%, valgevenelasi 0,22%, mustlasi 0,13%, moldaavlasi 0,06% ja sakslasi 0,05%.
Flegma
Flegma (reflux) mõiste on seotud fraktsioneeriva destillatsiooniga ja rektifikatsiooniga. Flegma on see osa vedelikuks kondenseerunud ainest, mis voolab tagasi piki destillatsioonikolonni või rektifikatsioonikolonni. Kolonni tagasi valguvat kondensaati nimetatakse flegmaks (see on tagasijooks). Teine osa kondenseerunud ainest võetakse seadme peas välja destillaadina (rektifikaadina).
Aurud, mis tekivad kolvis vedeliku keemisel, tõusevad üles piki destillatsioonikolonni ning jahtuvad osaliselt. Kondenseerub peamiselt raskemini lenduv komponent. Kolonnis puutub allavoolav vedelik (flegma) kokku ülesliikuvate aurudega, mis võtavad temast täiendavalt kaasa kergesti lenduva komponendi. Samal ajal peseb vedelik aurudest välja raskemini lenduvat komponenti. Kolonni peasse jõuab rohkem kergemini lenduvat komponenti sisaldav fraktsioon. Aurud, mis jõuavad jahutisse, kondenseeruvad seal täielikult. Fraktsioneerival destillatsioonil läheb kogu jahutis kondenseerunud destillaat vastuvõtjasse. Aurude temperatuuri (järsem) tõus kolonni peas näitab, et kergemini lenduv komponent on üle destilleeritud.
pisi|Tööstusliku rektifikatsioonikolonni skeem Laboratoorse rektifikatsioonikolonni pea on ehitatud nii, et jahutist allavalguvast vedelikust on kraani abil võimalik destillaadina vastuvõtunõusse võtta (väike) osa sellest ja (suurem) osa jahutis kondenseerunud vedelikust täiendavalt saata tagasijooksuna (flegmana) kolonni, suurendades sellega ainete lahutamise efektiivsust. Flegma ja destillaadi suhet samas ajaühikus nimetatakse flegmaarvuks ehk tagasijooksusuhteks. Seega flegmaarv FA on flegma ja rektifikaadi hulga jagatis.
Flegmaarvu vähenedes rektifikatsiooniseadme tootlikkus küll kasvab, aga lahutusvõime halveneb. Rektifikatsioonikolonni lahutusvõime suurendamist soodustavad vedel- ja aurufaasi võimalikult suur kokkupuutepind, kontakti kestus ja soojusvahetuse puudumine kolonni ja keskkonna vahel.
Säilitamine
Säilitamine on millegi allesjäämise eest hoolitsemine.
Kabli looduskaitseala
pisi|Kabli looduskaitseala Kabli linnutornist pisi|Kabli linnuvaatlustorn püstitati 1997. aastal Kabli looduskaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli ja Penu külas. Looduskaitseala pindala on hektarit.
Kaitseala ajalugu ulatub 1969. aastasse, mil loodi Kabli linnujaam. Aastal 1991 organiseeriti see kaitsealaks (pindala 44 hektarit), 2007. aastal reorganiseeriti looduskaitsealaks.
Linnujaamas püütakse Helgolandi rüsa ja loorvõrkude abil linde, et neid märgistada ja nende füsioloogilist seisundit hinnata. Samuti jälgitakse nii rände üldist kulgu.
Linnujaama juurest kulgeb Kabli looduskeskuse juurde 1,8 km pikkune Kabli looduse õpperada.
Kaitsealal on tähelepanu alla võetud looduslikud ja poollooduslikud kooslused, kaitsealused liigid ja nende elupaigad. Kaitsealal on moodustatud kaks piirangu- ja üks sihtkaitsevöönd.
Kaitsealal korraldab veebiportaal Linnuvaatleja.ee lindude sügisrände vaatlemist sisaldavat ja lindude rõngastamist tutvustavat retke.
Eesti Looduse Infosüsteemi andmetel on kaitseala 24,9 ha.
Heino Elleri Muusikakool
Heino Elleri Muusikakool on riiklik kutseõppeasutus Tartus aadressil Lossi tänav 15.
Heino Elleri Muusikakool on 1919. aastal asutatud Eesti Helikunsti Seltsi Tartu Kõrgema Muusikakooli järglane. Praegu annab kool kutsekeskharidust põhi- ja keskkooli baasil. Õppeaeg on põhikooli baasil neli aastat, keskkooli baasil kolm aastat. Pärast kooli lõpetamist on võimalik haridusteed jätkata nii eesti kui välismaa muusikakõrgkoolides.
Ljudmila Putina
thumb|Ljudmila Putina (1988) thumb|Ljudmila Putina (vasakult kolmas; 1. oktoober 2003) Ljudmila Putina (vene Людмила Александровна Путина, (neiupõlvenimi Škrebnjova; sündinud 6. jaanuaril 1958 Kaliningradis) on Venemaa presidendi Vladimir Putini endine abikaasa.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
1919. aastal asutati Eestis kolm muusikakooli, neist kaks Tartus: Vabakunstnik August Nieländeri Esimene Eesti Muusikakool ja Eesti Helikunsti Seltsi Tartu Kõrgem Muusikakool. August Nieländeri muusikakoolis algas õppetöö Raatuse tänaval 14. jaanuaril 1919, Eesti Helikunsti Seltsi Kõrgemas Muusikakoolis 15. septembril 1919 ja seda juhtis Juhan Aavik. Kaks kooli tegutsesid paralleelselt kuni 21. detsembrini 1921, mil nende tegevus tunnistati Haridusministeeriumi otsusega lõpetatuks ja registreeriti Tartu Kõrgem Muusikakool, kuhu läksid üle mõlema endise kooli õppejõud ja õpilased. Koolijuhtide valimisel ei leitud ühist keelt ja uuele koolile määrati kaks juhatajat - Juhan Aavik ja August Nieländer. Kuna Tallinna Kõrgemast Muusikakoolist kasvas välja Tallinna Konservatoorium (1923), tehti Nieländeri initsiatiivil sama ka Tartus ning 2. aprillil 1925 nimetati kool Tartu Konservatooriumiks. Nimeliselt jäi endiselt alles kaks direktorit, ehkki Juhan Aavik tegutses 1925. aastast juba rohkem Tallinnas ja muusikakooli ainujuhiks jäi teise ühinenud kooli, nn Nieländeri muusikakooli direktor August Nieländer. August Nieländer õpetas seal üldteoreetilisi aineid ja orkestriklassi.
Ljudmila Putina
6. juunil 2013 teatas paar ühisintervjuus telekanalile Rossija-24 oma abielu lõppemisest. 1. aprillil 2014 teatas Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov, et abielu on ametlikult lahutatud.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
See oli kooli elus vastuoluline ajajärk. Juba varem olemas olnud vastuolud juhatajate vahel süvenesid, kerkis üles poleemika kooli vajalikkuse teemal (1926. aasta sügisel ilmus Postimehes 18 sellekohast kirjutist), riikliku toetuse küsimus, samuti halvasid õppetööd konfliktid õpetajaskonnas jms. Riikliku kokkuhoiu nimel otsustas Haridusministeerium Tartu Konservatooriumi 1927. aastal sulgeda ja jätta konservatooriumi kui riikliku õppeasutuse ainult Tallinna.
Ljudmila Putina
2016. aastal abiellus Ljudmila Putina Artur Otšeretnõiga ja kannab sestpeale perekonnanime Otšeretnaja.
Elukäik
Nooruses oli ta stjuardess kohalikel Kaliningradi lendudel.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
Osa muusikuid hakkas tegelema uue kooli loomisega. Selleks asutati 1926. aastal Muusikalise Hariduse ja Kultuuri Edendamise Selts (alates 1931. aastast Tartu Helikunsti Selts) eesotsas Miina Härmaga. 1. septembril 1927 avati eelmiste koolide otsese järglasena uus Tartu Kõrgem Muusikakool, mille direktoriks sai Harald Laksberg (1887–1963, direktor 1927–1940).
Uueturu tänav
Uueturu tänav asub Tartu kesklinnas Vabaduse puiestee ja Ülikooli tänava vahel. Uueturu tänav algab Turuhoone juurest, ületab Küüni tänava ja lõpeb Ülikooli, Vanemuise ja Uueturu tänava ristmikul. Tänava pikkus on umbes 250 meetrit.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
Kõik nimetatud koolid olid eraõppeasutised, kuid nende ülalpidamine oli võimalik ainult riigi ja omavalitsuse toetussummadega.
1927. aastal asutatud Tartu Kõrgema Muusikakooli õppejõud olid valdavalt pärit endisest konservatooriumist. Hästi läbimõeldud koolisüsteemi, tugevate õppejõudude ja eeskujuliku töökorralduse tõttu kujunes Laksbergi juhitud õppeasutus kiiresti kooliks, mille paremate lõpetajate tase oli võrreldav Tallinna Konservatooriumi omadega. Mitmed lõpetajad (näiteks Olav Roots, Leonid Milk, Leonhard Virkhaus, Alfred Karindi, Wilhelm Tilting) kasutasid võimalust lõpetada järgmisel aastal pärast muusikakooli lõpetamist konservatoorium eksternina.
Ljudmila Putina
Elukäik
1996. aastal lõpetas ta Leningradi Riikliku Ülikooli hispaania keele erialal.
Uueturu tänav
Tänavale jäävad turuhoone, Tartu uus kaubamaja ja Keskpark.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
Aastatel 1920–1940 töötas Tartu Kõrgemas Muusikakoolis kompositsiooni ja muusikateoreetiliste ainete õpetajana Heino Eller. Tema nn Tartu koolkonnast on pärit helilooja, pianist ja dirigent Olav Roots, heliloojad Eduard Tubin, Eduard Oja, Alfred Karindi, Johannes Bleive, muusikateadlane Karl Leichter jt.
Ljudmila Putina
Elukäik
1993. aastal sattus Ljudmila Putina autoõnnetusse, kus sai raskelt viga. Pärast paranemist hakkas ta õigeusklikuks kristlaseks.
Uueturu tänav
20. sajandi alguses ja varem on tänav kandnud Neumarktstraße ja Novorõnotšnaja ulitsa nime, 1920. aastatest Uueturu tänava nime. Osa nõukogude ajast oli Uueturu tänav Vanemuise tänava osa.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
Teise maailmasõja künnisel ja ajal toimusid suured muudatused. Paljud õppejõud lahkusid keeruliste olude sunnil kas muusikakoolist, Tartust või koguni Eestist. 1940. aastal koolid riigistati ning alustati õppeprogrammide ühtlustamist NSV Liidu teiste muusikaõppeasutustega. Likvideeriti ka Tartu Helikunsti Seltsi asutatud Tartu Kõrgem Muusikakool ja selle asemele loodi 1940. aasta sügisel Tartu Muusikakool, mis allus otseselt Eesti NSV Kunstide Valitsusele Tallinnas. Sisuliselt jäi aga koolis kõik vanaviisi. Kool töötas endistes ruumides ja kasutas kogu aeg endise Tartu Kõrgema Muusikakooli vara. Ka tegutses kool üldiselt endise kava alusel, juurde tulid kohustuslike kõrvalainetena ainult konstitutsioon ja vene keel.
Ljudmila Putina
Elukäik
Ljudmila Putina on vene keelt ja venekeelset haridust edendava fondi kuraator. On väidetud, et 2000. aasta Venemaa Teaduste Akadeemia algatatud õigekirjareform katkestati Ljudmila Putina vastuseisu tõttu.
Heino Elleri Muusikakool
Ajalugu
1941. aasta sügisel avati Haridusdirektooriumi otsusega taas Tartu Kõrgem Muusikakool, mida hakkas ülal pidama Tartu Linnavalitsus.
Kooli nimetusi alates 1940. aastatest
Kooli on juhtinud veel Jüri Kuus (1991–1999) ja Mart Jaanson (1999–2001). Alates 2001. õppeaastast on kooli direktor Kadri Leivategija.
Alates 1944. aasta sügisest on Elleri-kool õppeasutus, mis valmistab ette keskharidusega muusikuid.
Vilistlasi
Tartu muusikakoolis on teiste seas õppinud: Eduard Tubin, Eduard Oja, Leonid Milk, Olav Roots, Wilhelm Tilting, August Metsa, Aleksandra Sarv, Johannes Bleive, Alfred Karindi, Karl Leichter, Leonhard Virkhaus, Voldemar Kliimand, Mall Sarv, Laine Mets, Eugen Kelder, Jaan Koha, Jaan Rääts, Peeter Lokk, Aare Allikvee, Johannes Jürisson, Margarita Miglau, Udo Kolk, Raimond Lätte, Imbi Kull, Hans Trass, Kaupo Antzon, Ants Sööt, Ants Üleoja, Vaike Uibopuu, Lennart Jõela, Tõnu Tarum, Imbi Tarum, Ivo Kuusk, Voldemar Kuslap, Illart Orav, Alo Ritsing, Alo Põldmäe, Tiina Vabrit, Raili Sule, Raimo Kangro, Peeter Lilje, Nata-Ly Sakkos, Vello Sakkos, Kalle Kauksi, Aavo Ots, Urmas Taniloo, Väino Puura, Sirje Medell, Nadia Kurem, Peeter Vähi, Mare Põldmäe, Laine Jänes, Janika Päll, Heli Vahing, Anneli Remme, Saari Tamm, Mati Turi, Tanel Joamets, Karmen Puis, Külli Kudu, Taavi Kerikmäe, Lilyan Kaiv, Triin Koch, Ursula Chillaud, Helen Lokuta, Priit Volmer, Kristo Matson.
Kitzeni vald
1. jaanuarist 2012 on valla alad Pegau linna koosseisus.
Bensüülrühm
thumb|Bensüülrühm Terminit "bensüülrühm" kasutatakse orgaanilises keemias, tähistamaks rühma C6H5CH2– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses. Terminit "bensüül" kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu bensüülkatiooni (C6H5CH2+), bensüülaniooni (C6H5CH2–) või bensüülradikaali (C6H5CH2•) kohta.
Bensüülrühma võib vaadelda koosnevana fenüülrühmast C6H5– ja metüleenrühmast –CH2–.
Bensüülrühma lühendina kasutatakse Bn, näiteks bensüülalkohol on BnOH. Seda lühendit ei tohi segi ajada lühendiga Bz, mis tähistab bensoüülrühma C6H5C(O)–.
Vahel kasutatakse terminit "bensüülsed ühendid" ehk "bensüülset tüüpi ühendid", kui fenüülrühma asemel on muu aromaatne rühm, näiteks ArCH2Cl, ArCH2OH jt, kus Ar tähistab aromaatset rühma.
CH2-rühmaga seotud aromaatne süsteem annab funktsionaalrühmale märgatavalt suurema reaktsioonivõime, võrreldes vastava alküülderivaadiga. Bensüülrühma suurem keemiline aktiivsus tuleb sellest, et tolueeni ArCH3 molekulis on CH3-rühmas vesiniku ja süsiniku vahelise aatomi side 10–15% nõrgem kui fenüülrühmas olevad süsiniku ja vesiniku aatomi vahelised sidemed ning laguneb kergemini. Teisest küljest stabiliseerib aromaatse tsükli lähedus ka bensüülrühma.
Palu-põisrohi
Palu-põisrohi (Silene chlorantha) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.
KAIRI
KAIRI on Eesti Vabariigi Siseministeeriumi haldusalas olevate politsei- ja piirivalveasutuste peetav piiratud kasutajaõigustega andmebaas.
Infosüsteemi KAIRI sisestatakse kurjategijate ja erinevaid jälitus- ja kriminaalmenetlusi läbivate inimeste kohta infot, näiteks operatiiv- ning jälitusinformatsiooni ja -teavet.
Infosüsteem KAIRI on mõeldud selleks volitatud ametnikele kasutamiseks üksnes tööülesannete täitmiseks. Politseipeadirektori käskkirja kohaselt on infosüsteemist keelatud teha päringuid, mis ei ole seotud tööülesannete täitmisega, samuti on süsteemi kasutajal keelatud edastada andmebaasis olevat teavet kolmandatele isikutele.
Harku tööpõlgurite töölaager
Harku tööpõlgurite töölaager oli 1938. aastal asutatud Kohtuministeeriumi Vangimajade talituse alluvuses olnud kinnipidamisasutus tööpõlgurite sunduslikult tööle õpetamiseks, harjutamiseks ja rakendamiseks. Laager asus Harku vangla maa-alal.
Tööpõlgurite laagrisse paigutati isikuid 7. juulil 1938 vastu võetud tööpõlgurite töölaagrite seaduse alusel.
Laagrisse saadeti jaoskonnakohtuniku otsusega kuueks kuuks kuni kolmeks aastaks.
2018. aasta MM-tiitlimatš males
2018. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2018. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2017–2018 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel.
9.–28. novembril 2018 Londons peetud 12-partiiline tiitlimatši põhiosa valitseva maailmameistri 27-aastase norralase Magnus Carlseni ja tiitlipretendentide turniiri võitnud 26-aastase ameeriklase Fabiano Caruana vahel lõppes viigilise tulemusega 6:6. Lisapartiides (kiirpartiid) oli edukam maailmameister 3:0. Carlsen kaitses kolmandat korda 2013. aastal võidetud maailmameistri tiitlit.
Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Stephane Escafre Prantsusmaalt.
‘Ā'ishah
‘Ā'ishah bint Abī Bakr ['aaiša bint 'abii bakr] (araabia keelesعائشة بنت أَبي بكر; eesti keeles ka Aiša; suri 678 Mediinas) oli Abū Bakri tütar, üks Muḩammadi abikaasadest.
Muḩammad abiellus ‘Ā'ishah'ga ajavahemikus 620–623.
Kui 656 pärast ‘Uthmān ibn ‘Affāni tapmist kuulutati kaliifiks ‘Alī ibn Abī Ţālib, astus ‘Ā'ishah ‘Alī vastu välja, sest ‘Uthmāni tapjaid ei karistatud. Kui ‘Ā'ishah' pooldajate väed said 656 Kaamelilahingus lüüa, võeti ta vangi ning saadeti pagendusse Mediinasse.
‘Ā'ishah'le omistatakse hulk ḩadīth 'e.
Lobstädti vald
Lobstädt oli vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis. 2008 liideti Neukieritzschi vallaga.
Surnud 20. juunil
''Siin loetletakse 20. juunil surnud tuntud inimesi.
Õigusliku järjepidevuse põhimõte
Õigusliku järjepidevuse põhimõte ehk kontinuiteet on ajalooteaduses kasutatav mõiste, mis selgitab aegruumis toimunud järjepidevust kultuurilistes, keelelistes või etnilistes tunnustes. Põhimõte on siduda erinevatel aegadel toimunud sündmused ja tegevused ühte põhilisse konteksti. Eestis on õigusliku järjepidevuse põhimõtet peamiselt kasutatud riigiõiguse kontekstis. Õigusliku järjepidevuse põhimõtet on võimalik kasutada ka näiteks erineva seadusandluse loomisel, võttes uute seaduste aluseks varem loodud seaduseid. Näiteks Eestis võeti 1992. aasta 28. juuni rahvahääletusel vastu põhiseadus, mis põhines 1938. aastal vastu võetud põhiseadusel.
Õiguslikku järjepidevust peeti tähtsaks ka baltisaksa ajalookirjutuses, kus sellega põhjendati (näiteks Carl Schirren) Eesti- ja Liivimaa rüütelkonna Rootsi-aegsete privileegide säilimist Venemaal 18.-19. sajandil 1710. aasta kapitulatsioonide ja Uusikaupunki rahulepingu alusel.
Eesti ajaloo tõlgendamisest
Eesti Vabariigi õiguslikku kontinuiteeti rõhutades ja vastandades seda ebaseaduslikele okupatsioonidele, jätkas Uluots baltisakslaste õigusajaloolist traditsiooni. Tema Teise maailmasõja aegsele tegevusele tugines omakorda õigusliku järjepidevuse põhimõtte kasutamine Eesti taasiseseisvumise protsessis, kus seda alusprintsiibina läbivalt rõhutasid Kodanike Komiteede liikumise ja Eesti Kongressi liikmed, kes vastandasid selle Rahvarinde poliitikute seas valdavale reaalpoliitilisele lähenemisele.
Õigusliku järjepidevuse ideed on kasutatud ka hiljem. Näiteks väitis nii Arnold Rüütel 2002. aastal: "See põhimõte oli suunav ja mõtlemist korrastav kaaslane nii iseseisvuse taastamisel, põhiseaduse vastuvõtmisele eelnenud õigusaktide loomisel kui ka Põhiseaduse Assambleele esitatud eelnõudes. Õiguslik järjepidevus ei tähenda üksnes kahe eraldatud õigussüsteemi käsitlemist ühtse tervikuna, vaid on ka kehtiva õiguskorra õiguspärane arendamine"
Saaremaa
Saaremaa (varem ka Kuresaar, liivi Sōrmō, läti Sāmsala, rootsi Ösel, saksa Oesel, ladina Osilia, vananorra Eysysla) on Eesti suurim saar ning Sjællandi, Ojamaa ja Fyni järel pindalalt neljas saar Läänemeres.
Cuxhaven
thumb|[[Kugelbake, Cuxhaveni sümbol]]
Saaremaa
Saaremaa pindala on 2683 km². Saare rannajoone pikkus on 874 km. Saaremaal oli 2017. aasta seisuga 31 304 elanikku, olles sellega Läänemere saarte seas üheksandal kohal. Temast rahvarohkemad on Sjælland, Fyn, Rügen, Usedom, Lolland, Ojamaa, Falster ja Bornholm.
Proof (räppar)
DeShaun Dupree Holton (2. oktoober 1973 – 11. aprill 2006), tuntud esinejanimega Proof. Ta oli Ameerika Ühendriikide räppar ja räppgrupi D12 üks asutajaliige.
Saaremaa
Koos lähisaartega kuulub saar Saaremaa valla ja Saare maakonna koosseisu.
Cuxhaven
Cuxhaven on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Cuxhaveni kreisi keskus. Linnas asub Alam-Saksimaa põhjapoolseim punkt. Linn paikneb Põhjamere kaldal Elbe jõesuus. Cuxhaveni ala on 14 km (ida–lääs) x 7 km (põhi–lõuna). Linnaosad Duhnen, Döse ja Sahlenburg on eriti populaarsed puhkepaigad Põhjamerel. Linna pindala on 161,91 km². 31. detsembril 2015 elas seal 48 264 inimest.
Proof (räppar)
Karjääri algaastatel sai Proof eelkõige tuntuks oma bändiga D12, eriti oma kodulinnas Detroitis. 1998. aastal jõudis Proof väga lähedale legendaarse räpilahingu Blaze Battle võistluse esikohale, peale selle juhtis ta Detroitis ka ise räpplahinguid. Proof ilmus esimest korda televisioonis Aaliyah'i muusikavideos "Age Ain't Nothing But a Number". 2001. aastal osales Proof koos selliste tuntud räpparitega nagu Eminem, Snoop Dogg ja Dr. Dre ulatuslikul räpituurneel "Up In Smoke Tour". Paari aasta pärast lasti koos D12-ga välja oma esimene album, mis kandis nime "Devil's Night". Ta osales ka Eminemiga Detroitist ülestõusvast räpparist rääkivast filmis "8 mile", mis esilinastus 2002. aastal. Seal mängis ta nime all Lil'Tic. Film rääkis Detroitis sündinud räpparist.
Saaremaa
Loodus
pisi|Põhjatu allikas ehk [[Pähkla allikas]] Saaremaa on üldiselt tasase pinnamoega madal saar. Saare lääneosas kerkivad jääservamoodustised Lääne-Saaremaa- ja Sõrve kõrgendik. Põhjarannikul Jaani ja Jaagarahu lademe piiril kõrgub pankrannik. Kõrgeim koht ulatub 58,8 meetrit üle merepinna.
Proof (räppar)
Oma soolokarjääris andis Proof enamiku oma lugudest välja koos 50 Centi, Method Mani, Nate Doggi, B-Reali, Obie Trice'i, Royce Da 5'9" ja D12-iga. Tuntuim sooloalbum, mis anti välja 9. augustil 2005, kandis pealkirja "Searching for Jerry Garcia". See album ei toonud aga kuigi palju raha sisse.
Cuxhaven
Cuxhavenis asub oluline kalurikai ja laevaregistreerimispunkt Hamburgile, samuti Kieli kanalile aastani 2008. Turismil on ka suur tähtsus. Linn ja selle eelkäija Ritzebüttel kuulusid Hamburgile 13. sajandist kuni 1937. aastani. Neuwerki saar, Hamburgi sõltlane, paikneb Cuxhavenist otse loodes Põhjameres. Linna sümbol Kugelbake on tulepaak, mida kunagi kasutati tuletornina; puidust maamärk Elbe suudmes tähistab piiri jõe ja Põhjamere vahel ning kaunistab ka linna vappi.
Proof (räppar)
Viimane lugu, mille Proof salvestas, oli koos Detroiti räpparite grupiga Twiztid, see kandis nime "How I Live". Lugu lindistati vaid mõned nädalad enne Proofi surma. Veel pidid nad koos tuurile minema.
Saaremaa
Loodus
Saaremaa üldiselt tasast pinda ilmestavad ka kümmekond muinasajast pärit maalinna. Neist Valjala, Kaarma ja Kahutsi maalinna läbimõõt on 110 ja 150 meetri vahel ning säilinud vallide kõrgus 5...10 meetrit.
Proof (räppar)
11. aprillil 2006 tekkis joobes Proofil Detroiti klubis "CCC" Keith Benderiga vaidlus, mis kasvas kakluseks. Klubi väljaviskaja ja Benderi nõbu Mario Etheridge püüdis olukorda lahendada ja tulistas kaks korda lakke. Kuid kaklus kestis edasi ning kui Proof Benderit näkku tulistas, tulistas Etheridge Proofi suunas kolm lasku, tabades meest pähe ja rindu. Lahkamisel selgus, et Proofi veres oli olnud 0,32 promilli alkoholi.
Saaremaa
Loodus
thumb|left|[[Panga pank]] Saaremaa umbes 80 järvest on valdav osa maakerke tagajärjel merest eraldunud või ka merega ühendust omavad madalad rannajärved. Kõige rohkem (ligi 20) on neid saare loodeosas Tagamõisa poolsaarel, veel ka saare kagu- ja lõunarannikul. Sageli kannavad nad nime "laht", "meri" või "abajas". Suurim seda tüüpi järv on Kuressaare lähedal paiknev kaksikjärv Mullutu-Suurlaht pindalaga 14,4 km². Need järved on enamasti riimveelised. Suvel osa taolisi järvi kuivab. Maastikuliselt peetakse Saaremaa ilusaimaks järveks Lääne-Saaremaa kõrgustiku metsasel maastikul paiknevat käärulise kaldajoone ja saarterikast Karujärve pindalaga 3,3 km².
Proof (räppar)
Proof maeti 19. aprillil Woodlawni kalmistule.
Saaremaa
Loodus
Aluspõhja moodustavad siluri ajastul tekkinud mitmesuguste lademete lubjakivid, merglid ja dolomiidid, mis paljanduvad pankadel, loodudel ning rohketes murdudes. Saaremaa tõuseb merest umbes 1,5–2,5 mm aastas (põhjaosa kiiremini, lõunaosa aeglasemalt). Pinnakatte moodustab enamasti rähkmoreen, klibu ning mere- ja tuiskliiv; umbes 7% Saaremaa pindalast hõlmavad sood ja rabad. Viimastes võib turbakihi paksus ulatuda kuni 2,5 meetrini. Pinnamood on tasandikuline. Mitmel pool rannikul leidub luiteid. Saaremaa õhukesed rähk- ja noored rannikumullad on looduslikult väheviljakad.