cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jõgeva Gümnaasium
Ajalugu
Jõgeva Keskkoolis toimus õppetöö Mustvee maantee koolimajas. Kiiresti kasvava hakanud õpilaste arvu tõttu hakati ehitama Gagarini tänavale (tänapäeval Aia tänav) uut koolimaja, mis pidi valmima 1951. aasta kevadel, kuid ehitustööd venisid. 1952. aastal jaanuari lõpus avati siiski kauaoodatud uus koolimaja õppetööks. 1962. aastal küündis õpilaste arv tuhandeni ja õppetöö toimus kahes vahetuses. Seega oli 1952. aastal valminud koolimaja taas kitsaks jäänud ja vaja oli jälle uut koolimaja. 1970. aastal kerkis uus koolimaja Põllu tänavale (tänapäeval Rohu tänav). Rohu tänava koolimajas alustasid õpinguid 4.-11. klassi õpilased, 1.-3. klasside õpilased jätkasid õpinguid Aia tänava koolimajas.
1984. aasta septembris jagunes Jõgeva Keskkool kaheks kooliks: '''Jõgeva 1. Keskkooliks''' (jätkas tööd Rohu tänav 10 majas) ja Jõgeva 2. Keskkooliks, mis alustas tööd vastvalminud koolimajas Piiri tänav 1. 1995. aastal nimetati Jõgeva 1. Keskkool ümber Jõgeva Gümnaasiumiks ja 1997. aastal Jõgeva 2. Keskkool Jõgeva Ühisgümnaasiumiks.
2013. aasta kevadel lõpetasid mõlemad seni Jõgeval haridust andnud gümnaasiumid tegevuse ja loodi kaks uut kooli: üldhariduskool Jõgeva Põhikool (algklassid asusid alguses Piiri 1 majas ja põhikooli vanemad klassid Rohu 10 majas) ja riigigümnaasium Jõgevamaa Gümnaasium (alustas tööd 1952. aastal valminud Jõgeva esimeses keskkoolimajas Aia tänav 34, mis renoveeriti).
Aia tänava õppehoones oli alates 1. septembrist 1985 kuni 2001. aastani tegutsenud vene õppekeelega Jõgeva Põhikool, mis oli alates asutamisest 1971. aastal töötanud Mustvee maantee koolimajas. Aia tänava koolimajas tegutses samal ajal ka Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakond. Kui venekeelne põhikool 2001. aastal suleti, jätkas Aia tänava koolihoones tegevust Jõgeva Täiskasvanute Keskkool. Viimane koliti 2013. aastal omakorda aadressile Piiri tänav 1c.
Aacheni kongress (1668)
Aacheni kongress (1668) oli diplomaatiline kongress Aachenis, kus töötati välja Devolutsioonisõja lõpetanud Aacheni rahu.
Congress of Aix-la-Chapelle (1668)
Sentents
Sentents (ladina keeles sententia 'arvamus, otsustus') on mõttetera, vaimukas mõte või üldarusaadav tõdemus, mis on sõnastatud lühidalt ja löövalt, sageli rütmistatult. Sentents asub anonüümse rahvaliku vanasõna ja individuaalloomingulise aforismi vahepeal.
Sentents on konstateeriva iseloomuga, näiteks "kunst on pikk, elu lühike", ladina keeles ars longa, vita brevis est, või esineb käskivas kõneviisis, näiteks "tunne iseennast", kreeka keeles gnothi seauton.
Sentents on enamasti iseseisev väikežanr, kuid võib esineda ka pikemate teoste osana.
Satiir
pisi|300px| "Le satiir e l'epistole di Q. Orazio Flacco", trükitud 1814. Satiir (ladina keeles satura 'segu, pudi-padi, ühepajatoit'), terav pilge isiku või ühiskonna pahede, nõrkuste ja puuduste aadressil. Satiir võib avalduda luuletuses, romaanis, komöödias, lühivormidest epigrammis, sententsis, valmis, sageli följetonis, paroodias, travestias. Satiirile on rajatud pamflett. Olenevalt autori suhtumislaadist võib satiir olla salvav, pateetiline, irooniline või tige ning on peaaegu alati didaktilise ja tendentsliku alatooniga. Erinevalt huumorist distantseerub satiirik naerualusest.
Satiiri on viljelenud Miguel de Cervantes, François Rabelais, Molière, Voltaire, Jonathan Swift, George Orwell, eesti kirjanikest Eduard Vilde, August Alle, Anton Hansen Tammsaare.
Travestia
Travestia (itaalia keeles travestire "ümber rõivastuma") on huumori liik, lähedane paroodiale – teise, enamasti tõsise kirjandusteose süžee kasutamine uude, koomilisse vormi 'ümberriietatult'.
Travestias säilib pilgatava teose sisu, kuid tegelased ja sündmused kaotavad oma väärikuse ja ülevuse. Travestia pilkeline iseloom tuleb nähtavale siis, kui tuntakse alusteost.
Eesti tuntuima travestia, Enn Vetemaa "Kalevipoja mälestused", pilge ei taba niivõrd rahvuseepost ega selle kangelast ennast, kuivõrd rahva ebakriitilist minevikutaju.
Septembri keskmine õhutemperatuur
Septembri keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel.
Septembri jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine temperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
Tabel
Tabelis on toodud septembri keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.
Priit-Kalev Parts
Priit-Kalev Parts (sündinud 25. detsember 1972) on rahvusliku ehituse õppejõud Viljandi Kultuuriakadeemias.
Ta lõpetas 1998. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskona eesti ja soome-ugri filoloogia erialal.
Tõlketöö
Ta on tõlkinud eesti keelde mitmeid Pentti Linkola kirjutisi.
Tiskre küla
Tiskre küla järgi on nime saanud Rannamõisa pangas paljanduv Tiskre liivakivi. Sama panga koosseisu kuulub ka Tiskre paljand, kus Tiskre kihistu kivimid paljanduvad.
1975. aastal eraldati külast Tiskre asum ja liideti Tallinna Haabersti linnaosaga.
Küla ümbritsevad Tallinn, Harkujärve, Laabi ja Tabasalu.
Koreli oja
Koreli oja (ka Korõli oja) on läbi Võru linna voolav oja.
Enne Vanajõkke suubumist liitub Koreli ojaga ka Poti oja.
SHINee
SHINee (샤이니, hääldatud /ˈʃaɪniː/ "shiny") on 2008. aastal SM Entertainmenti loodud Lõuna-Korea R&B poisteansambel. Debüüdi tegi ansambel 25. mail 2008 looga "Replay" ["누난 너무 예뻐 (Replay)"].
2008: debüüt ja "The SHINee World"
23. mail 2008 andis plaadifirma SM Entertainment välja ansambli esimese minialbumi "Replay". Album oli 10. kohal Korea muusikaedetabelis, saavutades vahepeal 8. koha, müües 17 957 eksemplari 2008. aasta esimesel poolel.
SHINee andis välja esimese täispika albumi "The Shinee World" 28. augustil 2008. Album läks 3. kohale, müües 30 000 eksemplari. Esimene singel albumil oli "Sanso Gateun Neo" (Love Like Oxygen), cover Martin Hoberg Hedegaardi laulust "Show the World". 18. septembril 2008 oli SHINee singel "Sanso Gateun Neo (Love Like Oxygen)" number 1 laul "M!Counttownil". Mõni päev hiljem pälvis SHINee auhinna "Mutizen" sama singli eest saates "SBS's Popular Songs".
SHINee osales 5. Aasia Laulu festivalil (5th Asia Song Festival), kus nad võitsid parima uue artisti auhinna koos Jaapani tüdrukuteansambliga Berryz Kobo. 30. oktoobril 2008 võitsid nad auhinna, olles parimad stiiliikoonid. Samal päeval anti välja "The SHINee World" ümberpakendatud plaat "A.Mi.Go". Sellel oli 3 uut lugu: "Forever or Never", remix laulust "Sa. Gye. Han (Love Should Go On)" (사.계.한) ja reklaamsingel "A.Mi.Go" (아.미.고). "A.Mi.Go" on lühendatud versioon Korea fraasist "Areumdaun Minyeorueljoahamyeon Gosaenghanda" (아름다운 미녀를 좋아하면 고생한다) "Süda valutab, kui armud kaunitari".
15. novembril 2008 võitis SHINee auhinna "Parim meessoost uustulnuk" 10. iga-aastasel "MNeti" KM muusikafestivalil, lüües teisi uustulnukaid nagu U-KISS, 2PM, 2AM ja Mighty Mouth. 23. Aasta kuldplaadi auhinnagalal esinesid nad popurriiga lauludest "Noona Neomu Yeppeo (Replay)", "Sanso Gateun Neo (Love Like Oxygen)" ja "A.Mi.Go (Amigo)" ja võitsid auhinna YEPP parima uue albumi eest.
2009: "Juliette" ja "2009, Year of Us"
2009. aasta veebruari alguses võitis SHINee parima uustulnuka auhinna koos bändidega Davichi ja Mighty Mouth 18. soulimuusika auhinnagalal. Hiljem teatas SM Entertainment, et SHINee teeb comeback i uue minialbumiga "Romeo" 21. mail 2009. 18. mail anti välja esimene singel "Juliette". Hiljem teatati, et nende comeback hilineb Onewi vigastuse tõttu ning minialbumi väljaandmine lükkub edasi 25. maile 2009. SHINee andis lõpuks esimese kontserdi 5. juunil 2009 saates "KBS's Music Bank", kus nad said esimese koha.
Ansambel andis välja oma kolmanda minialbumi "2009, Year Of Us" on 19. oktoobril 2009. SM Entertainment teatas, et see album toob välja ansambli vokaalsed võimed ja demonstreerib nende unikaalseid omadusi. Peasingel "Ring Ding Dong" ilmus 14. oktoobril. Ansambel esines comeback laval 16. oktoobril saates "KBS's Music Bank". 2009. aasta detsembri alguses võitis SHINee populaarsuseauhinna koos sama plaadifirma all oleva ansambliga Super Junior 24. Kuldplaadi auhinnagalal.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
IX kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 23.–31. augustini 2003 Prantsusmaal Pariisis.
SHINee
2010: "Lucifer" ja esimene kontsert
SM Entertainment avaldas individuaalsed fotod igast liikmest uue albumi jaoks alustades Minhoga 8. juulil 2010 ja lõpetades Keyga 12. juulil. Peasingli muusikavideo teaser tuli välja 14. juulil 2010 SM Entertainmenti ametlikul Youtube kanalil. ansambli comeback pidi algselt toimuma "KBS Music Banki" laval 16. juulil 2010, et alustada uue albumi reklaamimist, kuid Minho hüppeliigesevigastuse tõttu saates "Dream Team 2", lükati comeback edasi 23. juulile 2010.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Eestlaste osalemine
Eesti sportlasi osales 7: kümnevõistlejad Erki Nool ja Kristjan Rahnu, kettaheitjad Aleksander Tammert ja Gerd Kanter, seitsmevõistleja Larissa Netšeporuk, maratonijooksja Jane Salumäe, odaviskaja Andrus Värnik.
100 m jooks
Finaal: 25. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 9,79 Maurice Greene, USA (16. juuni 1999 Ateena) MM rekord: 9,80 Maurice Greene, USA (22. august 1999 Sevilla) Maailmameister 2001: 9,82 Maurice Greene, USA (5. august Edmonton) DK-diskvalifiseeriti
SHINee
2010: "Lucifer" ja esimene kontsert
Teine täispikk stuudioalbum "Lucifer" anti välja 19. juulil 2010 Lõuna-Koreas. Peasinglit reklaamiv samanimeline muusikavideo "Lucifer" ilmus samal päeval. Tundidega oli jõudnud singel edetabelite tippu. Lood albumil olid "hoolikamalt kui iial enne valitud" ning öeldi, et album "annab kuulajatele hea võimaluse kogeda mitmekesiseid muusikaliike ja lauljate küpsemaid vokaalseid oskusi." Ansambli comeback leidis viimaks aset 23. juulil 2010 KBS Music Banki laval. Täispikk video singlist "Lucifer" avaldati samal Youtube kanalil 3. augustil 2010. 1. oktoobril 2010 anti välja stuudioalbum "Hello". Singli samanimeline muusikavideo avalikustati 4. oktoobril 2010. Uuesti väljaantud plaadil oli 3 uut lugu: "Hello", "One" ja "Get It".
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
200 m jooks
Finaal: 29. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 19,32 Michael Johnson, USA (1. august 1996 Atlanta) MM rekord: 19,79 Michael Johnson, USA (11. august 1995 Göteborg) Maailmameister 2001: 20,04 Konstadinos Kenteris, Kreeka (9. august Edmonton)
400 m jooks
Finaal: 26. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 43,18 Michael Johnson, USA (26. august 1999 Sevilla) MM rekord: 43,18 Michael Johnson, USA (26. august 1999 Sevilla ) Maailmameister 2001: 44,64 Avard Moncur, Bahama (6. august Edmonton) DK-diskvalifiseeriti
800 m jooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 1.41,11 Wilson Kipketer, Taani (24. juuli 1997 Köln) MM rekord: 1.43,06 Billy Konchellah, Keenia (1. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 1.43,70 Andre Bucher, Šveits (7. august Edmonton)
SHINee
2010: "Lucifer" ja esimene kontsert
Keset teise stuudioalbumi reklaamimist osales ansambel "SMTown Live '10" maailmaturnee kontserdil koos teiste sama plaadifirma ansamblitega 21. augustil 2010 Seouli Jamsil olümpiastaadionil. Hiljem esinesid nad ka kontsertidel Shanghais ja Los Angeleses.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
5000 m jooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12.39,36 Haile Gebrselassie, Etioopia (13. juuni 1998 Helsingi) MM rekord: 12.58,13 Salah Hissou, Maroko (28. august 1999 Sevilla) Maailmameister 2001: 13.00,77 Richard Limo, Keenia (10. august Edmonton)
10 000 m jooks
Finaal: 24. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 26.22,75 Haile Gebrselassie, Etioopia (1. juuni 1998 Hengelo) MM rekord: 27.12,95 Haile Gebrselassie, Etioopia (8. august 1995 Göteborg ) Maailmameister 2001: 27.53,25 Charles Kamathi, Keenia (8. august Edmonton)
SHINee
2011 – tänapäev: Jaapani debüüt
1. jaanuaril 2011 esines SHINee Olympic Park staadionil Seoulis osana nende turneest "SHINee World". 2. jaanuaril enne teist kontserti Seoulis andis SHINee pressikonverentsi. Ansambel vastas paljudele küsimustele nende tulevikuplaanide kohta ning teatas, et 2011. aasta märtsis teevad nad oma debüüdi Jaapanis.
Imago
SHINee on tuntud oma stiili poolest, mille on loonud disainer Ha Sang Baek (하상백). Nende stiil tunnusjoonteks on kõrge säärega tossud, kitsad teksad ja värvilised sviitrid. Nende stiil lõi õpilaste seas moetrendi, mida nimetati meedias kui "Shinee Trend". Tänu sellele on SHINee teinud reklaame paljudele firmadele nagu Smart, Korea kosmeetikafirma Nana's B ja Reebok.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Maraton
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailma tippaeg: 2:05.38 Khalid Khannouchi, Maroko (14. aprill 2002 London) MM rekord: 2:10.03 Robert de Castella, Austraalia (14. august 1983 Helsingi) Maailmameister 2001: 2:12.42 Gezahegne Abera, Etioopia (3. august Edmonton)
SHINee
Muu tegevus
Ansambel salvestas laulu "Stand By Me" Korea kohandatud draamale populaarsest mangaseeriast "Boys Over Flowers", mille autor on Yoko Kamio. Lisaks reklaamile "Smart" salvestas SHINee laulu "Blue Pink Song", et toodet edasi arendada. SHINee salvestas ka digitaalse singli "Bodyguard", et reklaamida Samsungi Anycall mobiiltelefoni. Nad on salvestanud laulu "Countdown" draamasarja "Dream" jaoks ja "Fly High" sarjale "Prosecutor Princess". Septembris 2010 osales bänd Korea riikliku turismiorganisatsiooni veebidraama "Haru" taustaheli salvestamisel.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
4x100 m teatejooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 37,40 USA (8. august 1992 Barcelona) 37,40 USA (21. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 37,40 USA (21. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 37,96 USA (12. august Edmonton)
4×400 m teatejooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.54,20 USA (22. juuli 1998 Uniondale) MM rekord: 2.54,29 USA (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 2.57,54 USA (12. august Edmonton)
SHINee
Töö televisioonis
SHINee andis kõneainet Mneti tõsielusarjas "Shinee's YunHaNam". 12-osaline saatesari oli eetris 8. augustist kuni 16. oktoobrini 2008. Igas osas läksid liikmed kohtingule vanema naisega, misjärel valis naine ühe liikme üksikkohtingule. 2010. aasta jaanuaris oli SHINee peaosas KBS saate "Hello Baby" teisel hooajal, kandes hoolt neljaaastase poisi Jung Yoogeuni eest.
2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
4×400 m teatejooks
Algselt võidu saanud USA (2.58,88) diskvalifitseeriti, kuna Calvin Harrison jäi dopingu kasutamisega vahele.
110 m tõkkejooks
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 13,04 Allen Johnson, USA (9. august Edmonton)
400 m tõkkejooks
Finaal: 29. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 46,78 Kevin Young, USA (6. august 1992 Barcelona) MM rekord: 47,18 Kevin Young, USA (19. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 47,49 Felix Sanchez, Dominikaani Vabariik (10. august Edmonton)
3000 m takistusjooks
Finaal: 26. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 7.53,17 Brahim Boulami, Maroko (16. august 2002 Zürich) MM rekord: 8.04,16 Moses Kiptanui, Keenia (11. august 1995 Göteborg) Maailmameister 2001: 8.15,16 Rueben Kosgei, Keenia (8. august Edmonton)
20 km käimine
Finaal: 23. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 1:17.22 Francisco Fernandez, Hispaania (28. aprill 2002 Turu) MM rekord: 1:19.37 Maurizio Damilano, Itaalia (24. august 1991 Tokyo) Maailmameister 2001: 1:20.31 Roman Rasskazov, Venemaa (4. august Edmonton)
50 km käimine
Finaal: 27. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3:36.39 Robert Korzeniowski, Poola (8. august 2002 München) MM rekord: 3:40.53 Hartwig Gauder, Saksa DV (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 3:42.08 Robert Korzeniowski, Poola (11. august Edmonton)
Kõrgushüpe
Finaal: 25. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.45 Javier Sotomayor, Kuuba (27. juuli 1993 Salamanca) MM rekord: 2.40 Javier Sotomayor, Kuuba (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 2.36 Martin Buss, Saksamaa (8. august Edmonton)
Teivashüpe
Finaal: 28. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 6.14 Sergei Bubka, Ukraina (31. juuli 1994 Sestriere) MM rekord: 6.05 Dmitri Markov, Austraalia (9. august 2001 Edmonton) Maailmameister 2001: 6.05 Dmitri Markov, Austraalia (9. august Edmonton)
Kolmikhüpe
Finaal: 25. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 18.29 Jonathan Edwards, Suurbritannia (7. august 1995 Göteborg) MM rekord: 18.29 Jonathan Edwards, Suurbritannia (7. august 1995 Göteborg) Maailmameister 2001: 17.92 Jonathan Edwards, Suurbritannia (6. august Edmonton)
Kuulitõuge
Finaal: 23. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 23.12 Randy Barnes, USA (20. mai 1990 Westwood) MM rekord: 22.23 Werner Günthör, Šveits (29. august 1997 Rooma) Maailmameister 2001: 21.87 John Godina, USA (4. august Edmonton)
Vasaraheide
Finaal: 25. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSV Liit (30. august 1986 Stuttgart) MM rekord: 83.38 Szymon Ziółkowski, Poola (5. august Edmonton) Maailmameister 2001: 83.38 Szymon Ziółkowski, Poola (5. august Edmonton)
Odavise
Finaal: 25. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 98.48 Jan Železný, Tšehhi (25. mai 1996 Jena) MM rekord: 92.80 Jan Železný, Tšehhi (12. august 2001 Edmonton) Maailmameister 2001: 92.80 Jan Železný, Tšehhi (12. august Edmonton)
Kümnevõistlus
Finaal: 26.–27. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 9026 Roman Sebrle, Tšehhi (27. mai 2001 Götzis) MM rekord: 8902 Tomáš Dvořák, Tšehhi (6.–7. august 2001 Edmonton) Maailmameister 2001: 8902 Tomáš Dvořák, Tšehhi (6.–7. august Edmonton)
100 m jooks
Finaal: 24. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 10,49 Florence Griffith-Joyner, USA (16. juuli 1988 Indianapolis) MM rekord: 10,90 Silke Gladisch-Möller, Saksa DV (30. august 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 10,82 Zhanna Pintussevitš-Block, Ukraina (6. august Edmonton)
400 m jooks
Finaal: 27. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 47.60 Marita Koch, Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) MM rekord: 47.99 Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia (10. august 1983 Helsingi) Maailmameister 2001: 49,86 Amy Mbacke Thiam, Senegal (7. august Edmonton)
800 m jooks
Finaal: 26. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 1.53,28 Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia (26. juuli 1983 München) MM rekord: 1.54,68 Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia (9. august 1983 Helsingi) Maailmameister 2001: 1.57,17 Maria de Lourdes Mutola, Mozambiik (12. august Edmonton)
1500 m jooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.52,47 Tatjana Kazankina, NSV Liit (13. august 1980 Zürich) MM rekord: 3.58,56 Tatjana Samolenko-Dorovskihh, NSV Liit (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 4.00,57 Gabriela Szabo, Rumeenia (7. august Edmonton)
5000 m jooks
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 14.28,09 Jiang Bo, Hiina (23. oktoober 1997 Shanghai) MM rekord: 14.41,82 Gabriela Szabo, Rumeenia (27. august 1999 Sevilla) Maailmameister 2001: 15.03,39 Olga Jegorova, Venemaa (11. august Edmonton)
10 000 m jooks
Finaal: 23. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 29.31,78 Wang Junxia, Hiina (8. september 1993 Peking) MM rekord: 30.49,30 Wang Junxia, Hiina (21. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 31.48,81 Derartu Tulu, Etioopia (7. august Edmonton)
Maraton
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2:15.25 Paula Radcliffe, Suurbritannia (13. aprill 2003 London) MM rekord: 2:25.17 Mota Rosa, Portugal (29. august 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 2:26.01 Lidia Simon, Rumeenia (12. august Edmonton)
4x100 m teatejooks
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 41,37 Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) MM rekord: 41,47 USA (9. august 1987 Ateena) Maailmameister 2001: 41,71 USA (11. august Edmonton)
4×400 m teatejooks
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.15,17 NSV Liit (1. august 1988 Seoul) MM rekord: 3.16,71 USA, (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 2001: 3.20,65 Jamaica (12. august Edmonton)
100 m tõkkejooks
Finaal: 27. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12.21 Yordanka Donkova, Bulgaaria (20. august 1988 Stara Zagora) MM rekord: 12.34 Ginka Zagorcheva, Bulgaaria (4. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 12,42 Anjanette Kirkland, USA (11. august Edmonton)
400 m tõkkejooks
Finaal: 28. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 52,34 Julia Petšonkina, Venemaa (8. august 2003 Tula) MM rekord: 52,61 Kim Batten, USA (11. august 1995 Göteborg) Maailmameister 2001: 53,34 Nezha Bidouane, Maroko (8. august Edmonton)
20 km käimine
Finaal: 24. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 1:24.50 Olimpiada Ivanova, Venemaa (4. märts 2001 Adler) MM rekord: 1:27.48 Olimpiada Ivanova, Venemaa (9. august 2001 Edmonton) Maailmameister 2001: 1:27.48 Olimpiada Ivanova, Venemaa (9. august Edmonton)
Kõrgushüpe
Finaal: 31. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) MM rekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 2.00 Hestrie Cloete, LAV (6. august Edmonton)
Kaugushüpe
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 7.52 Galina Tšistjakova, NSVL (11. juuni 1988 Leningrad) MM rekord: 7.36 Jackie Joyner-Kersee, USA (4. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 7.02 Fiona May, Itaalia (7. august Edmonton)
Kolmikhüpe
Finaal: 26. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 15.50 Inessa Kravets, Ukraina (10. august 1995 Göteborg) MM rekord: 15.50 Inessa Kravets, Ukraina (10. august 1995 Göteborg) Maailmameister 2001: 15.25 Tatjana Lebedeva, Venemaa (10. august Edmonton)
Kuulitõuge
Finaal: 27. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 22.63 Natalja Lissovskaja, NSV Liit (7. juuni 1987 Moskva) MM rekord: 21.24 Natalja Lissovskaja, NSV Liit (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 20.61 Janina Koroltšik, Valgevene (5. august Edmonton)
Vasaraheide
Finaal: 28. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 76.07 Mihaela Melinte, Rumeenia (29. august 1999 Rüdlingen) MM rekord: 75.20 Mihaela Melinte, Rumeenia (24. august 1999 Sevilla) Maailmameister 2001: 70.65 Yipsi Moreno, Kuuba (7. august Edmonton)
Odavise
Finaal: 30. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 71.54 Osleidys Menéndez, Kuuba (1. juuli 2001 Crete) MM rekord: 69.53 Osleidys Menéndez, Kuuba (6. august 2001 Edmonton) Maailmameister 2001: 69.53 Osleidys Menéndez, Kuuba (6. august Edmonton)
Seitsmevõistlus
Finaal: 23.–24. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA (23.–24. september 1988 Seoul) MM rekord: 7128 Jackie Joyner-Kersee, USA (31. august – 1. september 1987 Rooma) Maailmameister 2001: 6694 Jelena Prohhorova, Poola (4.–5. august Edmonton)
Radehhiv
Radehhivit on esmamainitud 1472. aasta, Magdeburgi linnaõigused sai 1752. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1919–1939 oli Radehhiv Poola koosseisus.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radehhivi elanikest ukrainlasi 98,94%, venelasi 0,73% ja valgevenelasi 0,11%.
Aacheni kongress (1748)
Aacheni kongress (1748) oli vabas riigilinnas Aachenis toimunud diplomaatiline kongress, millel töötati välja Austria pärilussõja lõpetanud Aacheni rahuleping.
Kongress algas 24. aprillil 1748 ning lõppes lepingu allakirjutamisega Aacheni raekoja Punases saalis 18. oktoobril 1748.
Läbirääkimistel etendasid peamist osa Prantsusmaa ja Suurbritannia.
Lehtse vald
Lehtse vald oli vald Järva maakonnas aastail 1991–2005. Lehtse vald sai omavalitsusliku staatuse 24. oktoobril 1991.
21. oktoobril 2005 ühines Lehtse vald koos Saksi valla ja Tapa linnaga Tapa vallaks. Ühinemisega muutus ka piirkonna maakondlik kuuluvus: senise Järva maakonna asemel läks territoorium Lääne-Viru maakonna koosseisu.
Tutermaa
Tutermaa on küla Harku vallas Harju maakonnas.
Küla asub Tallinna–Paldiski maantee ääres ning külast läheb läbi Tallinna ringtee.
Esimest korda on teateid aastast 1509 (Tuttermecky). Külas asub Korvi kalmistu.
Tutermaa külas asub Eesti kõige suurema majanumbriga maja, Paldiski maantee 22283.
Almería provints
Almería provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Almería linn.
Kliima
Almería provintsi aastane keskmine temperatuur on +18,5 °C, jaanuaris +12,5 °C, augustis +26,9 °C.
Aastas sajab keskmiselt 204 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 1 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2937 tundi, sealhulgas jaanuaris 186 ja augustis 311 tundi.
Augusti keskmine õhutemperatuur
Augusti keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel.
Augusti jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
August on kõige soojem kuu põhjapoolkera mõnes mereäärses kohas, näiteks Tōkyōs, Sŏulis, Vladivostokis, Sotšis, İstanbulis, Roomas, Los Angeleses, Miamis.
Tabel
Tabelis on toodud augusti keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.
Följeton
Ajalooliselt oli feuilleton prantsuse ajalehe lisaleht, hiljem aga nn joonealune või selles kohas avaldatud kirjutis, näiteks veste, järjejutuna ilmuv romaan, teatrikriitika, üldiselt mittepoliitiline aines.
Följeton on lühivorm, milles naeruvääristatakse mingit nähtust või isikut. Följeton asub ilukirjanduse ja publitsistika piirimail ning nõuab autorilt nõtket vaimu, teravat sulge ja isiklikku seisukohta kujutatavate sündmuste suhtes.
Enamasti võetakse följetonis sõna päevakajalistel, olmelistel, poliitilistel, majanduslikel ja kultuuriteemadel. Teostust iseloomustab kergus, vaba vorm ja paroodilisus.
Eesti tuntumad följetonistid on olnud Eduard Vilde, Oskar Luts, August Kitzberg (varjunimega Tiibuse Jaak), Karl August Hindrey (Hoia Ronk), Hugo Raudsepp (Milli Mallikas), August Alle ja August Gailit, tänapäevastest autoritest on seda Andrus Kivirähk.
Laurie Aarons
Laurence Aarons (Laurie Aarons; 19. august 1917 – 7. veebruar 2005) oli Austraalia poliitik, Austraalia Kommunistliku Partei rahvuslik sekretär 1965–1976.
Ta imetles Palmiro Togliattit ning pooldas Nikita Hruštšovi ja Alexander Dubčeki reforme. 1970. aastatel sai temast eurokommunist.
Elulugu
Ta sündis Sydney kommunistliku partei tegelase ja Hispaania kodusõja veterani Sam Aaronsi pojana. Ka Laurie vend Eric Aarons oli juhtiv kommunist. Aaronsite perekond oli Saksa juudi päritolu.
Laurie astus teismelisena kommunistlikku parteisse ja temast sai aktiivne ametiühingutegelane.
Teise maailmasõja ajal jäeti Aarons julgeolekukaalutlustel sõjaväeteenistusse võtmata. Selle asemel tegutses ta sõjaväes teenivate kommunistliku partei liikmete büroos.
Sõjaaeg ja sõjajärgsed aastad olid Austraalia Kommunistliku Partei õitseaeg. Parteid juhtis Lance Sharkey, kes oli ametisse pandud Kominterni poolt 1930. aastal. 1950. aastatel hakkas liikmete arv vähenema ning Sharkey vananedes hakati teda kritiseerima. Aarons juhtis nooremate parteifunktsionääride gruppi, kes pooldasid juhivahetust ja partei joone muutust. Nad imetlesid Itaalia Kommunistliku Partei juhti Palmiro Togliattit ja said tuntuks "itaallaste" nime all.
Pärast Hiina-Nõukogude lõhet 1960. aastate alguses lõhenes ning Aaronsist sai Nõukogude-meelse enamuse juht. 1965. aastal astus Sharkey lõpuks tagasi ning Aaronsist sai tema järel partei rahvuslik sekretär. Ta toetas Nikita Hruštšovi liberaliseerimispoliitikat Nõukogude Liidus ning pärast Hruštšovi kukutamist oli ta Nõukogude juhtkonna poliitika suhtes aina kriitilisem. Aastal 1968 tervitas ta Alexander Dubčeki "Praha kevadet" Tšehhoslovakkias ning kritiseeris ägedalt Tšehhoslovakkia okupeerimist augustis 1968. Maailma kommunistlike parteide nõupidamisel pidas ta kõne, mis oli väga kriitiline Tšehhoslovakkiasse sissetungi ja Leonid Brežnevi aegse Nõukogude Liidu poliitika suhtes üldse.
1970. aastatel hakkas Austraalia Kommunistlik Partei pooldama eurokommunismi, loobus leninismist ja demokraatlikust tsentralismist ning püüdis moodustada Vietnami sõja vastases liikumises osalevate vassakjõudude ühisrinnet. Parteil ei õnnestunud siiski 1960. ja 1970. aastate uute vasakpoolsete seast palju uusi liikmeid ning selle liikmeskond ja mõjujõud vähenesid jätkuvalt. Aastal 1976 astus Aarons rahvusliku sekretäri kohalt tagasi, kuid jäi partei mõjukaks liikmeks kuni partei laialiminekuni 1991.
Vanaduspõlves Maianbaris Uus-Lõuna-Walesis lõi Aarons vaatamata halvale tervisele kaasa kohalikus poliitikas ning kirjutas raamatuid ja artikleid.
Väätsa vald
Väätsa vald oli kohalik omavalitsusüksus Järva maakonnas.
Väätsa valla viimane vallavanem oli Lauri Läänemets (2013-2017). Enne teda olid: Toomas Anderson, Aivo Toomistu, Jarno Laur (2002–2003), Kaja Sepp (-2009) Jarno Laur (2009–2013).
Ajalugu
Väätsa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Väätsa vald Türi vallaga.
Asustus
Väätsa vallas oli üks alevik (Väätsa) ja 10 küla: Aasuvälja, Lõõla, Piiumetsa, Reopalu, Roovere, Röa, Saueaugu, Vissuvere, Väljataguse ja Ülejõe.
Semiotica
See on asutatud aastal 1969. Võrdlemisi mahukas (nt 2000–2007 on ilmunud igal aastal viis köidet, ehk ligikaudu 2000 lk aastas). Semiotica on Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni teadusajakiri, seda annab välja kirjastus Mouton de Gruyter. Ajakirja eelkäijaks oli aastail 1967–1968 semiootikasektsioon ajakirjas Social Science Information.
Ajakirja peatoimetajad:
Ajakirja kolleegiumi (editorial committee) on Eestist kuulunud Juri Lotman (1969–1993).
Alates aastast 2004 on toimetuse kolleegiumi liikmed Myrdene Anderson, Jeff Bernard, Paul Cobley, John Deely, Umberto Eco, Adrían Gimate-Welsh, Anne-Marie Houdebine, Kalevi Kull, Frank Nuessel, Jerzy Pelc, Susan Petrilli, Roland Posner, Eddo Rigotti, Linda J. Rogers, Eero Tarasti ja Bill Thompson.
Kaastoimetaja on Paul Perron ning raamatuülevaadete toimetajad Claudio Guerri, Frederik Stjernfelt ja Kim Sung-do.
Ajakirja erinumbri, mis oli pühendatud Jakob von Uexküllile, (2001, kd 134, nr 1–4), pani külalistoimetajana kokku Kalevi Kull.
Tareste (Hiiumaa)
Tareste piirneb kagus Kärdlaga, lõunas Kärdla-Nõmme, läänes Kanapeeksi ja Risti ning põhjas Lehtma külaga.
Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime päritoluks mitmuse omastavat sõnast tara. Kohanime on mainitud 1565 kujul Tharis, 1688 Torräst ja 1798 Tarrist.
Loodus
Enamik küla rannaäärsest alast kuulub Tareste maastikukaitseala koosseisu, küla põhjaossa lõikub Tahkuna looduskaitseala loodusreservaat. Küla maid läbib Tareste jõgi ja lõunaosa Liiva oja lõik. Endise piirivalvekordoni alal asuvad kaitsealused Tareste sanglepad.
Elanike arv
Tarestes elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 23 inimest. Kõik küla elanikud olid eestlased. 2021. aasta rahvaloenduse alusel elas külas 12 püsielanikku.
Taristu
Tareste lõunaosast suundub läände Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kust saavad alguse Lehtma tee ja Koidma tee.
Ettevõtlus
Nõukogude ajal ja peale Eesti Vabariigi taasiseseisvumist asus Tarestes Hiiumaa metsamajandi taimeaed. Maakonna ajalehe Hiiumaa omanikuks oli kohanime järgi nimetatud OÜ Tareste.
Koidula (laev)
Koidula on Eestis projekteeritud ja ehitatud parvlaev, mis alates 2009. aasta juunist peab ühendust Laaksaare ja Piirissaare sadama vahel.
Laeva omanik on Eesti riik, käitusfirma AS Kihnu Veeteed. Projekteeris OÜ MEC Insenerilahendused, ehitas OÜ Reval Shipbuilding.
Laeva pikkus on 32 meetrit, laius 7 meetrit, kiirus kuni 10 sõlme. Alus mahutab 50 reisijat ja kuus sõiduautot. Kaptenid (seisuga 2016) on Aare Heinmets ja Uno Raudsik.
SOMUA MCG
SOMUA MCG oli suurtükiveduk ja evakuatsioonimasin, mida kasutasid Prantsuse relvajõud. Põhimõttelt oli tegemist poolroomiksõidukiga ja see suutis kanda kuni 1500 kg koormat. Relvastus ja soomus puudusid.
Lisaks oli veel evakuatsioonimasin, millele oli paigaldatud kraana ja mis oli mõeldud katkiste tankide pukseerimiseks. Selliseid masinaid ehitati 440 tükki.
Albu valla lipp
thumb|Albu valla lipp.
Albu valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla lipp.
Lipp kinnitati 11. aprillil 1994.
Lipu autor on Ivo-Manfred Rebane.
Lipu kirjeldus
Albu valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vardapoolsest alanurgast diagonaalselt poolitatud, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kollasel väljal kaks rohelist tammelehte.
Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.
Põhjendus
Kuldne rõngasrist (päikeseratas) on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsust) ning rõhtsirge loomingu lõpmatut järjepidevust. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekamale kirjanikule.
Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisati:
Aadama mäng
"Aadama mäng" (Le Jeu d'Adam) on prantsuse müsteerium (prantsuskeelne näidend liturgilise draama eeskujul, ladinakeelsete märkustega).
Seda peetakse kõige vanemaks teadaolevaks prantsuskeelseks näidendiks. Dialoog on prantsuskeelne, remargid ladinakeelsed.
Näidend on teada koopiana ühes inglise-normanni käsikirjas. Ta arvatakse pärinevat 12. sajandi Inglismaalt. Autor on teadmata.
Näidend jutustab Aadama ja Eeva ning Kaini ja Aabeli loo.
Näidend on mõeldud ettekandmiseks Septuagesima missa raames vaheldumisi ladinakeelsete kooripartiidega.
Analoogilist liturgilist draamat ei ole teada.
Kirjandusteadlased on kiitnud näidendi dialoogi elavust, oskuslikku ja mitmekesist värsitehnikat ning tegelaste väljajoonistamist ja tegevuse motiveeritust.
Eesti keeles on "Aadama mäng" ilmunud Kaia Sisaski tõlkes 2007. aastal välja antud kogumikus "Kirik ja teater: müsteeriumist farsini" (ISBN 9789985968017).
Lavly Perling
Lavly Perling (neiupõlves Lavly Lepp; sündinud 26. septembril 1975 ) on Eesti jurist ja poliitik. Ta oli aastatel 2014–2019 riigi peaprokurör.
Elulugu
1993. aastal lõpetas Perling Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1997. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
14. septembrist 1996 töötas Perling Prokuratuuris. Ta alustas Tallinna prokuratuuris ja töötas mitmetel ametikohtadel: abiprokuröri kandidaat (1996–1997), abiprokurör (1997–1998), prokurör (1998–2004). 1. märtsil 2004 määrati ta Viru ringkonnaprokuratuuri juhiks. 2005. aasta märtsist oli ta Põhja ringkonnaprokuratuuri juhataja (juhtivprokurör). 2007. aastal asus ta juhtima riigiprokuratuuri süüdistusosakonda.
2. septembril 2014 esitas justiitsminister Andres Anvelt Lavly Perlingu kandidatuuri riigi peaprokuröri ametikohale. Vabariigi Valitsus nimetas ta 30. oktoobril riigi peaprokuröriks määratud ajaks 31. oktoobrist 2014 kuni 30. oktoobrini 2019.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna vastuseisu tõttu valitsuskoalitsioonis ei leidnud Perlingu jätkamine teiseks viieaastaseks ametiajaks toetust, ka ei kinnitanud valitsus ühtegi teist kandidaati, mistõttu justiitsminister nimetas ta ühe käskkirjaga juhtiva riigiprokuröri ametikohale riigiprokuratuuris ning määras oma järgmise käskkirjaga, et riigi peaprokuröri asendab Perling, või tema äraolekul kas Dilaila Nahkur-Tammiksaar või Taavi Pern.
9. oktoobril 2020 peatas justiitsminister tagasiulatuvalt perioodiks 1. oktoober 2020 kuni 20. september 2021 Perlingu teenistuskohustused prokuratuuris tema töötamise ajaks rahvusvahelises organisatsioonis UNOPS. Perlingu tööks on Ukraina prokuratuuri reformimine. 18. novembril 2020 avaldatud intervjuus teatas Perling, et on andnud prokuratuuri lahkumisavalduse ja et ta kaalub võimalust minna poliitikasse 2021. aasta sügisel. Perling asus nädal hiljem Isamaa liikmeühenduse Parempoolsed toetajaliikmeks, mis tekitas prokuratuuris pahameelt. Ta lahkus prokuratuurist 11. veebruaril 2021, loobudes sellega ka prokuröri väljateenitud aastate eripensionist. Perling põhjendas tehtut, et nii on tema sõna vaba. 1,5 nädalat hiljem astus ta Isamaa erakonna liikmeks.
Perling kandideeris 2021. aasta KOV valimistel Saue vallas Isamaa esinumbrina ja sai 579 häält, mis oli Saue valla suuruselt kolmas häältesaak. Lavly Perling osutus 16. novembril 2021. aastal valituks Saue Vallavolikogu aseesimeheks peale valimisliidu Koostöö - Meie vald, Eesti Reformierakonna ja Isamaa koalitsiooni teket. Seoses Lavly Perlingu väljaviskamisega Isamaast lõpetati tema algatusel 2022. aasta märtsis Saue Vallavolikogus Isamaa fraktsiooni tegevus ning selle liikmed moodustasid in corpore fraktsiooni Saue Parempoolsed.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 2443 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Tal on kolm last ning ta oli 2008. aasta veebruarist 2010. aasta septembrini abielus Jüri Pihliga. Praegu on ta abielus kaitsepolitseiametniku Martin Perlinguga (sündinud 1975).
Ta oli aastatel 2021–2022 Isamaa Erakonna liige.
Lüganuse kihelkond
thumb|Lüganuse kirik 1900. aastatel
pisi|Mälestuskivi Lüganuse kiriku ees Lüganuse kihelkond (lühend Lüg) on eesti ajalooline kihelkond ajaloolisel Virumaal ning Viru/Rakvere kreisis, Eestimaa kubermangus.
Lüganuse kihelkond hõlmab praeguse Kiviõli linna, Lüganuse ning osaliselt Viru-Nigula ja Toila valla territooriumi.
400px|pisi|Eestimaa kubermangu Rakvere kreis [[Mellini atlases (1798)]]
Piirkonna ajalugu
13. sajandi alguses oli Lüganuse kihelkonna alal Askälä muinaskihelkond, mis oli osa ajaloolisest Viru maakonnast.
Maailma riikide järjestus sissetulekute ebavõrdsuse järgi
Riikide ja maade nimekiri sorteerituna Gini indeksi põhjal. Mida väiksem on Gini indeks, seda kõrgemal tasemel on sotsiaalne ja majanduslik võrdsus ühiskonnaliikmete vahel. Kõik andmed pärinevad CIA The World Factbook'st.
Lüganuse kihelkond
Piirkonna ajalugu
Askälä muinaskihelkond laius tänapäeva Lüganuse valla ja Toila valla territooriumil, ulatudes kohati üle Pada jõe. Lüganuse kihelkonda kuulus enne 15. sajandit ka praegune Viru-Nigula ümbrus.
Maailma riikide järjestus sissetulekute ebavõrdsuse järgi
Värskeimat infot saab vaadata CIA lehelt, kus Eesti Vabariik on (kõige värskemate) 2019. aasta andmete põhjal [https://www.cia.gov/the-world-factbook/field/gini-index-coefficient-distribution-of-family-income/ 37. kohal]
Lüganuse kihelkond
Piirkonna ajalugu
Askälä muinaskihelkonnas oli mitu linnust: Alulinn, Purtse Taramägi (linnus) ja Purtse Tarakalda linnamägi. Nendest keskne linnus oli tõenäoliselt Purtse Tarakallas. Ajaloolased on avaldanud arvamust, et ka praeguse Lügansue kihelkonnakiriku asemel võis olla eestlaste muinaslinnus.
Kirikukihelkonnana moodustati Lüganuse kihelkond (Lyggenus Kirspel) 13. sajandil. Lüganuse kirikut, mille kaitsepühak on Ristija Johannes, ehk rahva keeles Lüganuse Jaani kirikut on esmamainitud 1373. Pärimuse järgi arvatakse kiriku ehitamise ajaks 1240–1260. Juba Taani hindamisraamatus, mis on koostatud 1219–1230, leidub märge, et Lüganuse taludel on oma pastor.
16. sajandi alguspoolel ehitati Johann von Taube poolt Purtse kindluselamu, mida tunti nimede Isenheim või Alt-Isenheim all. Kindluselamu oletatav ehitusaeg on aastatel 1533–1565.
15. sajandil liideti Lüganuse kirikukihelkond halduslikult Alutaguse kihelkonnaga ja läks Narva lääni koosseisu.
15.–18. sajandil muudeti mitu korda kihelkonna piire. Koguduste kasvu tõttu ja rahva liikumissuundi arvestades loodi uusi kirikukihelkondi (Rakvere kihelkond, Iisaku kihelkond). Ära anti Padajõe tagune ala koos Viru-Nigula külaga, osa lõunapoolseid alasid Viru–Jaagupi kihelkonnale. Lüganuse kihelkonnaga liideti Maumi kirikukihelkonna idapoolsed mereäärsed alad. Viru-Nigula kirikukihelkond kandis sellel ajal veel Maumi kirikukihelkonna nime.
Kirikukihelkonnana eksisteeris Rakvere kreisi ja Viru kreisi Lüganuse kihelkond 1917. aastani. Eesti Vabariigi ajal jätkas kihelkond tööd kuni 1925. aastani, mil kirikukihelkonnad likvideeriti.
Aastatel 1788–1795 oli Lüganuse pastoriks Otto Wilhelm Masing.
Endise Lüganuse kirikukihelkonna alal tegutseb EELK Lüganuse Jaani kogudus, mis hõlmab Kiviõli linna, Lüganuse ning osaliselt Viru-Nigula ja Toila valla.
Kihelkonnas kõneldi Alutaguse murde Lüganuse murrakut.
Monokristall
thumb|120px|Räni monokristall Monokristall on terviklik üksik ühtse kristallvõrega mineraalitera.
Monokristallile vastanduvad paljudest mineraaliteradest koosnevad agregaadid, näiteks kivimid.
Monokristall, nagu kristallstruktuuriga tahkised üldse, ei pea koosnema ühe keemilise elemendi aatomitest.
Looduses leidub haliidi, kvartsi ja paljude teiste mineraalide monokristalle.
Xaafuun
Xaafuun (varasem eestikeelne nimi Hafun) on asula Somaalias Bari ringkonnas (faktiliselt Puntlandi territooriumil) Xaafuuni poolsaarel 2 km maasäärest ida pool poolsaare lõunarannikul. Geograafilised koordinaadid on 10,42°N 51,26°E. Xaafuun on Aafrika mandri kõige idapoolsem asula.
Asula elanike arv on eri andmetel 2500, 5000 või 11 000.
Peamine elatisallikas on kalapüük.
Teise maailmasõja ajal pommitasid Briti väed Xaafuuni enne selle vallutamist Itaalialt.
Itaalia okupatsiooni ajal Somaalias 1889–1941 ja 1950–1960 (Itaalia Somaalia) oli asula nimi Dante.
Alates 1920ndatest hakati Xaafuuni sadama kaudu välja vedama soola, mida kaevandati 24 km kaugusel Hordias. Kontsessioon selleks oli Milano firmal Società Saline e Industrie della Somalia Settentrionale "Migiurtinia". Tegu oli maailma ühe suurema soolakaevandusega.
Tsunami
Xaafuuni tabas 26. detsembril 2004 India ookeani maavärinast põhjustatud tsunami.
Xaafuuni poolsaar oli sellest tsunamist kõige rohkem kannatada saanud piirkond Aafrikas ning ainuke koht lääne pool Ees-Indiat, kus lained enne kaldale paiskumist tagasi tõmbusid. Umbes 2 m allpool merepinda paiknev asula lääneosa ujutati 2 m kõrguselt üle. 812 hoonet hävis ja veel 400 sai kannatada. Leiti 19 surnukeha ja 160 elanikku jäi teadmata kadunuks. Osa liivasäärest ujutati üle, kuid kuskil ei lõiganud vesi ühendust mandriga ära.
UNICEF-i andmetel oli enne tsunamit asula 460 6–13-aastase lapse jaoks ainult üks klassituba. Koolis käis 50 last, kellest 15 olid tüdrukud. Rahvusvaheline abiprojekt viis õppida soovijate arvu 340-ni. Esialgu oli ruumi ainult 180 õpilase jaoks.
Milstrand AS
AS Milstrand on 1995. aastal asutatud ettevõte, aktsiaselts, mille põhitegevuseks on heledate naftasaaduste laadimine ja ladustamine.
Ettevõtte terminal, mis töötab ööpäev läbi, asub endise NSV Liidu sõjaväebaasi 17,62 ha suurusel maa-alal Viimsi poolsaare lääneosas. Lisaks kuulub ettevõttele 11,2 km pikkune Maardu–Viimsi raudteeharu.
Põhitegevuse kirjeldus
Naftasaadused saabuvad terminali laevade või rongidega ning pärast ladustamist jõuavad terminali mahutitesse. Seejärel transporditakse saadused laeva-, rongi- või autoveostena.
Üldandmed
Õiguslik vorm: Aktsiaselts (AS)
Parksepa Keskkool
Parksepa Keskkool asub Parksepa alevikus Võru vallas Võrumaal.
Kooli aadress on Võru tee 4.
Koolis õpib üle 300 õpilase. 2017/2018. õppeaastal on koolis 7. ja 10.-12. klassil kaks paralleeli, ülejäänutel üks.
Milstrand AS
Üldandmed
Füüsilised isikud (juhatuse liikmed, esindusõigus): Helle Paeväli (2006), Pjotr Sedin (2015), Ervin Hasselbach (2017)
Parksepa Keskkool
Koolil on oma muuseum: Parksepa keskkooli muuseum.
Milstrand AS
Üldandmed
Käive (2018): 643 835 €
Bilansimaht (2018): 2 506 137 €
Põhikapital: 25 500.00 EUR
Töötajate arv: 21 (seisuga 31.12.2019)
Mahutipark
Mahutipargis on kokku 11 mahutit. 3 x 17 000 m3 (maa-alused mahutid), 3 x 14 000 m3, 3 x 10 000 m3 ja 2 x 1000 m3. Mahutite kogumaht on 125 000 m3.
Ligipääs: sadam, raudtee, autotransport
Teenused: volitatud kaubasaaja, kaupade käitlemine tolli-, aktsiisi- või kommertslao režiimil
Raudtee-estakaad
pisi|AS Milstrandi Miiduranna jaam Raudtee-estakaadil on 34 laadimiskohta. Pealelaadimise võimsus on kuni 120 vagunit ööpäevas. Mahalaadimise võimsus on kuni 180 vagunit ööpäevas.
Autoestakaadid
Autoestakaadil on kokku 5 laadimiskohta. 4 laadimiskohta diislikütusele või kergele kütteõlile ning 1 laadimiskoht lennukikütusele Jet A-1. Iga laadimiskoha maksimaalne jõudlus on kuni 120 m3 tunnis.
Niine 6
Niine 6 on ajalooline hoone Tallinnas Niine tänaval.
Aastal 1918 asutati selles majas Johan Pitka juhtimisel Eesti Omakaitse. Niine 6 oli Eesti Kaitseliidu, tollase Omakaitse, I jaoskonna staap. Omakaitse I jaoskond koosnes Kalamaja, Pelgulinna ja Kopli elanikest. Pikka aega kuulus Niine 6 maja Vabadussõja veteran Jüri Trepile, kes oli Tallinna Omakaitse I jaoskonna ülem.
Omakaitse 16. aastapäeva tähistamise raames 1933. aastal, paigaldati Niine 6 majale pronksist mälestustahvel 41 omakaitse võitlejale, kes veebruaris 1918 päästsid Tallinna linna õhkulaskmisest, pidades taganevate enamlastega elektrijaama juures esimese võiduka lahingu.
Käomägi
Käomägi on Türi voorestiku kõrgeim voor, mille absoluutne kõrgus ulatub 84 meetrini. Mägi asub Kirna–Väätsa tee ääres ning on põhiosas kaetud metsaga.
Talvel on see Türi ja Paide kandi elanike populaarne suusatamiskoht.
1960. aastate lõpust 1980. aastate lõpuni hoiti seal sõidukorras Käomäe motokrossirada, kus toimus mitu korda aastas toona väga menukaid motokrossivõistlusi. Nüüdisajal korraldatakse Käomäel jalgrattakrossi-, orienteerumis- ja maastikuvibuvõistlusi.
Stephanus II
Stephanus II (mõnedes paavstide loendites, kus arvestati ka preester Stephanust, on ta Stephanus III) oli paavst 752–757. Ta oli 92. paavst. Tema ajal asutati Kirikuriik ja ta oli esimene paavst, kes külastas Prantsusmaad.