cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Helsingi börs
Enim kaubeldud aktsiad
2021. aastal kaubeldi enim Nokia Oyj aktsiatega.
=== Börsil noteeritud ettevõtted, mille väärtus (turuosa) 2021. aastal kasvas (2020. ja 2021. aasta detsembri võrdluses) ===
Poliitiline reklaam
Poliitiline reklaam on reklaami alaliik, mis käsitleb poliitilisi organisatsioone (eelkõige erakondi ja valimisliite), üksikpoliitikuid, poliitilisi algatusi või kampaaniaid. Paljudes riikides, sh Eestis kehtivad poliitilisele reklaamile erilised piirangud. Näiteks ei ole Eestis lubatud poliitiline välireklaam vahetult valimiste eel.
Ehkki poliitilise reklaami täpsemast määratlemisest on Eestis korduvalt kõneldud, pole selleni 2013. aastaks veel jõutud.
Mõiste hägususe ja tugevate huvide tõttu tekitab poliitilise reklaami küsimus palju poleemikat. Tihti esineb piiripealseid juhtumeid, kus ühiskonnagrupid on eri seisukohtadel, kas konkreetne reklaam on poliitiline või mitte. Üks tuntumaid sellekohaseid näiteid on nn K-kohukese juhtum: ärimees Oliver Kruuda juhitud Tere piimatööstuses valmistatud kohuke, mille reklaamid ilmusid Tallinna tänavatele just enne valimisi ning mille logo sarnanes kujult ja värvilt Keskerakonna logoga. Kohuke kadus müügilt mõni aeg pärast valimisi. Kohtuotsusega kinnitati siiski, et tegemist ei olnud poliitilise reklaamiga. Poliitiliseks on nimetatud ka Tallinna linnavalitsuse teavituskampaaniat "Tallinn aitab", mis aktiveerub tavaliselt valimiste eel. Samuti on peetud poliitiliseks reklaamiks 2013. aasta juulis Tartus levitatud Tartu triatloni plakatit, mida ehtis reformierakondlasest toonase linnapea Urmas Kruuse näopilt.
Poliitilise reklaami ühe alternatiivina on pakutud välja ka selle täielikku keelustamist, andes poliitiliste jõudude esindajatele vaid võrdselt eetriaega Eesti Rahvusringhäälingus sisulisteks debattideks ja oma seisukohtade väljendamiseks. Taolise meetme tõhususe suhtes on väljendatud vastandlikke arvamusi.
Soome tiheasustusega paikkondade loend elanike arvude järjekorras
Siin on loetletud 2013. aasta andmete põhjal Soome 100 suurimat tiheasustusega paikkonda (taajama). Loend põhineb Soome statistikal, mis määratleb tiheasustusega paikkonda vähemalt 200 elanikuga hoonete kobarana, kus hoonetevaheline kaugus ei ületa 200 meetrit.
Viljandi Orienteerumisklubi Lehola
MTÜ Viljandi Orienteerumisklubi Lehola on Viljandi maakonnas Viljandis tegutsev orienteerumisklubi.
Klubi on Eesti Orienteerumisliidu ja Viljandimaa Spordiliidu liige.
Peibutuspart
Peibutuspart on eesti poliitikaterminoloogias poliitik, kes küll kandideerib valimistel, kuid ei kavatsegi valimisvõidu korral saadud mandaati kasutada, vaid laseb enda asemel ametipostile asendusliikme. Kõige sagedamini puudutab see riigikogulaste ja ministrite osalemist kohaliku omavalitsuse valimistel, kuid nõnda on nimetatud ka näiteks Euroopa Parlamendi liikmete kandideerimist riigikokku ning muude kõrgel ametikohal olijate (nt Euroopa Komisjoni voliniku) kandideerimist Euroopa Parlamendi valimistel.
Sõna pärineb jahindusest, kus linnujahil kasutatakse linnukujulisi peibutisi lindude ligimeelitamiseks ehk peibutamiseks; tänapäeval on poliitiline tähendus avalikus keelekasutuses levinum ning jahindustermin on taandunud erialaseks.
Poolt- ja vastuargumendid
Peibutuspartide tegevust on taunitud, kuna see petab valijate ootusi ja devalveerib demokraatlikku valimismehhanismi tervikuna: valija ei saa volikokku seda kandidaati, kelle poolt ta hääletas. Peibutuspartide kasutamist on kritiseerinud näiteks hea valimistava valvurid, endine õiguskantsler Allar Jõks, vandeadvokaat Jüri Raidla, politoloogid Tõnis Saarts ja Rein Taagepera. Korduvad üleskutsed peibutusparte mitte toetada pole valijate käitumist siiski märgatavalt mõjutanud.
Teisalt õigustavad poliitikud end vajadusega toetada erakonna üldist platvormi ja maailmavaadet ning võimalusega, et nad lähevad kohalikku volikokku, kui ei osutu valituks järgmistel riigikogu valimistel 2015. aastal. Kriitikute sõnul kujuneb kohast kohaliku omavalitsuse volikogus niimoodi lohutusauhind. Peaminister Andrus Ansip on nimetanud peibutusparte pseudoteemaks. Suhtekorraldaja Andreas Kaju sõnul teevad väljendid nagu "peibutuspart" ja "broiler" poliitikutele liiga ning peibutuspardiks võiks nimetada pigem inimesi, "kelle säraga tahetakse hääli juurde saada, mida erakonnad ise ei saaks". Tema arvates motiveerivad selliseid kandidaate mitte erakondade pakutavad materiaalsed hüved, vaid edevus ja lootus poliitilisele karjäärile.
Rahvakogus tegi kirjanik Toomas Raudam ettepaneku, et peibutuspartide kaotamiseks tuleks keelata häälte ülekandmine konkreetselt kandidaadilt. Jüri Raidla hinnangul tuleks kas peibutuspartide tegevus keelustada või lubada riigikogu liikmetel taas olla ühtlasi kohaliku volikogu liige. Ka Riigikogu IRLi fraktsiooni aseesimees Andres Herkel kutsus 2009. aastal üles riigikogu liikmeid tagasi volikogudesse lubama: "Piirang üksnes suurendab ühiskondlikku ja poliitilist silmakirjalikkust. Valimiseelne üleskutse peibutusparte mitte valida ei toiminud, tuntud inimesed kogusid oma hääled ikka ära." Erakonnad aga ei saa tema hinnangul peibutuspartidest loobuda, kuna nii kaotaksid nad reaalselt hääli.
Ajalugu
Peibutuspartide probleem tekkis, kui Eestis kehtestati keeld, mille kohaselt ei tohi riigikogu liikmed kuuluda samaaegselt kohalike omavalitsuste volikogudesse. Pärast Eesti taasiseseisvumist sellist keeldu algselt polnud.
Terminit "peibutuspart" kasutati juba 2008. aastal enne Euroopa Parlamendi valimisi. Üks esimesi arvamusliidreid, kes selle tarvitusele võttis, oli politoloog Rein Taagepera 12. oktoobril 2009 Postimehes ilmunud arvamusloos "Lase valimistel peibutuspart põhja".
2009. aastal kandideeris Postimehe andmeil kohalikesse volikogudesse 88 Riigikogu liiget 101st. Postimehe küsimusele ei vastanud neist ükski, et kavatseb mandaadi saamise korral loobuda kohast Riigikogus ja minna volikokku kohe pärast valimisi. Mitmed leidsid, et võivad minna volikokku, kui jäävad Riigikogust välja 2011. aasta Riigikogu valimistel. Enne 2011. aastat lubas volikokku minna 9 riigikogulast, kuid üksnes juhul, kui nad valitakse mõne konkreetse omavalitsuse linnapeaks, ühel puhul ka volikogu esimeheks. Samuti kandideeris kohalikku volikokku 9 ministrit 13st ning 3 eurosaadikut, kellest ükski ei kavatsenud võidu korral asuda kohe tööle volikogus.
Peibutuspartide teema tõusis taas päevakorda 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel, kuna suuremates linnades olid mitme erakonna nimekirjade esinumbrite seas Riigikogu liikmed või ministrid, kes on avalikult kinnitanud, et nemad kohalikku volikokku ei lähe.
Söömine
Söömine on toidu (või selle aseaine) suhu panemine või suu abil suhu võtmine, selle peenendamine ja niisutamine suus (see võib ka mitte toimuda) ja allaneelamine seedimise võimaldamiseks (seedimine algab sageli söömise käigus; see võib ka jääda pooleli või ebatäielikuks) või täiskõhutunde tekitamiseks.
Söömine on paljudele organismidele energia saamiseks ja kasvamiseks hädavajalik (kui mitte arvestada toitainete otse verre manustamise võimalust). Inimesed hakkavad sööma pärast sündimist (enne seda nad toituvad seedeelundkonda kasutamata).
Inimesed söövad tavaliselt iga päev. Erandiks on näljahäda või üksikisiku toidunappus, mis ei võimalda piisavalt süüa, ja paastumine dieedi osana või religioossel ajendil (paast). Samadel põhjustel võidakse süüa tavapärasest või organismile tavaliselt vajalikust vähem.
Inimeste söömistavad
Tavalise inimese keskmine toiduvajadus on 1800–2000 kcal.
Areng inimestel
pisi|Lapsed söömas Vastsündinud ei söö täiskasvanute toitu. Nad vajavad ellujäämiseks rinnapiima. Väikeseid koguseid püreestatud toite toidetakse väikelastele, kes on kaks või kolm kuud vanad, kuid enamik lastele toidetakse täiskasvanute toitu alles kuue kuni kaheksa kuu vanustele. Imikud söövad püreestatud beebitoite, kuna neil on vähe hambaid ja ebaküps seedesüsteem. Kaheksa kuni kaheteist vanuste laste seedesüsteem kasvab ja paljud beebid hakkavad sööma sõrme toite. Nende toit on siiski piiratud, kuna enamikul puuduvad purihambad või silmahambad selles eas ja on piiratud arv lõikehambaid. 18 kuu vanustel lastel on tavaliselt piisavalt hambaid ja arenenud seedesüsteem, et nad võivad hakata sööma täiskasvanud toite.
Söömaõppimine on laste jaoks väga segane protsess ning kombekalt sööma õpivad nad alles viie- või kuueaastaselt.
Söömise traditsioonid
pisi|Kätega söömine Eri maades on söömise viisid erinevad ja süüakse ka erinevaid toite. Söömise positsioonid erinevad vastavalt kultuurile, kultuur mõjutab ka seda, kuidas seda süüakse. Näiteks Lähis-Ida riikides süüakse maas istudes, kuna usutakse, et nii on tervislikum kui laua taga süües. Bangladeshis, Indias, Nepalis ja Pakistanis süüakse kätega. Näiteks Vietnamis, Koreas ja Tais süüakse pulkadega. Katoliku pered palvetavad tavaliselt enne söömist.
Kontrollimatu söömine
Kontrollimatu söömine või emotsionaalne söömine on "kalduvus süüa negatiivsete emotsioonide vastu". Tuntud ka nimetuse all toidusõltuvus, on söömishäire, mida iseloomustatakse kui kinnisideelise, kompulsiivse suhtumisena toitu. Spetsialistid on nimetatud toitumishäire teaduslikult kinnitanud ning jaotavad selle kahte alakategooriasse: käitumuslik-muudatuslik mudel (stiimulist ajendatud) ja toitumissõltuvusmudel. Kompulsiivset söömist iseloomustavad järgmised tunnused:
Liigsöömist seostatakse ka sooviga olla täiuslik. Kuna liigsöömise puhul õgitakse suures koguses magusat, rasvast ja soolast toitu, võib sellega kaasneda vitamiinide ja mineraalainete defitsiit. Kompulsiivse söömishäirega inimesed on tavaliselt endast väljas oma kompulsiivse söömise pärast ja võivad muutuda rusutuks. Nad tunnevad end tavaliselt halvasti ja puuduvad töölt või koolist ja ei võta osa sotsiaalsest tegevusest.
Nälg ja küllastustunne
Nälgimise põhipõhjuseks on energiavajaduse ebapiisav täitmine: tarbitakse vähem kui kulutatakse. Toidust pärit energiat on tarvis kehaliseks (vähesel määral ka vaimseks) tööks ja soojusproduktsiooniks. Nälgimine võib olla mittetäielik (isu ei saada täis) või täielik.
Söömiseks on vaja võtta piisavalt aega – 10–15 minutit, põhitoidu söömiseks 20–25 minutit. See on oluline selleks, et toit mälutaks hoolikalt läbi, segatakse süljega ja edasine seedimine kulgeb edukalt. See tähendab, et aeglase söömise korral tekib juba söömise ajal paremini küllastustunne ning seetõttu ei sööda üle vajaduse. Kui söögivahe on liiga pikk, siis seejärel on nälg ja süüakse rikkalikult. Suure toidu koguse korral kõhunääre väsib ja ei suuda enam toota kvaliteetset insuliini.
Keha vajab teatud füüsilist aktiivsust, et küllastustunne saaks toimida. Liiga palju paigalistumist stimuleerib kummalisel kombel nälga. Keha püüdleb alati selle poole, et ta saaks süüa rohkem kui ta kulutab, et kindlustada ellujäämist. Näljasignaalid on oma olemuselt anaboolsed. Me talletame rasva, kui kogeme nälga. Soe toit vähendab isu. Seda on hea teada, kui tunned tihti nälga.
Algatamine
On mitmeid signaale, mis algatavad nälja. On keskkonna signaalid, seedetrakti signaalid ja metaboolseid signaalid, mis algavad nälga. Keskkonna signaalid tulevad keha meeltest. Signaalid maost on algatatud peptiidhormooni greliini vabanemine. Greliin on hormoon, mis suurendab söögiisu, andes märku ajule, et inimene on näljane. Keskkonna signaalid ja greliin pole ainsad signaalid mis nälga tekitavad, on ka ainevahetuse ehk metaboolsed signaalid. Aja möödudes toidukordade vahel hakkab keha võtma toitaineid pikaajalistest veehoidlatest. Kui glükoosi tase langeb hakkab keha tootma näljatunnet. Meie meeli ergutavad toidu lõhn, väljanägemine, maitse ja tekstuur võivad suurendada soovi seda toitu süüa. Regulaarne kokkupuude maitsva toiduga stimuleerib isu. Olukorras, kus kõht pole tühi, võib toiduga kokkupuutumine suurendada söömise võimalust.
Isu suurendab ka toiduvaliku varieeruvus. Ühe toidu söömisel tekib teatud selle toidu suhtes küllastumus. Samamoodi mõjutab rohkem sööma ka suurem mitmekesisus toidugrupi enda sees, eriti kui erinevad toiduosakesed on omavahel segatud (nt eri värvi šokolaadikommid või erineva kujuga pastad).
Lõpetamine
On lühiajalised signaalid täiskõhutundest mis tekivad peast, kõhust, soolestikust ja maksast. Pikaajalised signaalid küllastustundest tulevad rasvkoest. Maitse ja lõhn aitab kaasa lühiajalisele küllastustundele, võimaldades organismil õppida, kuna lõpetada söömist. Magu sisaldab vastuvõtjaid mis võimaldab meil aru saada, kuna on meil kõht täis. Sooled sisaldavad ka vastuvõtjaid mis saadavad ajule küllastustundest signaale. Hormooni koletsüstokiniini eritab kaksteistsõrmiksool, ning see juhib kiirus, millega maos tühjendatakse. See hormoon on arvatavasti küllastustunde signaal ajju. Ka insuliin toimib kui küllastustunde signaalina ajju. Aju tuvastab insuliini taseme tõusu veres, mis näitab, et toitained on rakkude poolt sisse imatud ja inimesel saab kõht täis. Pikaajaline küllastustunne tuleb rasvast, mis on talletatud rasvkoes.
Aju roll
Ajutüvi saab kontrollida toidu tarbimist, kuna see sisaldab neutraalseid ahelaid, mis tuvastavad nälga ja küllastustunnet ka teistest kehaosadest. Selleks, et isu väheneks ja lõpetaksime söömise, peab aju saama signaali, et kõht on täis ja võib söömise lõpetada. Just selliseid signaale saadavad ajule seedehormoonid. Suur leptiinisisaldus veres informeerib aju vähendama isu. Madal leptiini tase annab ajule signaali suurendada isu. Kui aju ignoreerib pidevalt suurt leptiinisisaldust, siis on tulemuseks ülesöömine ja rasvumine.
Söömishäired
Söömishäired on haigused, mille puhul arusaam oma kehakujust ja igapäevane söömine on tugevalt häiritud. Söömishäired on anoreksia (anorexia nervosa), buliimia (bulimia nervosa), aga ka liigsöömine (kontrollimatu söömine) ja segatüüpi söömishäired.
Arvatakse, et anoreksia esineb umbes 0,5–1% tüdrukutel ja noortel naistel ning umbes 5% tüdrukutel ja naistel on mitmed anoreksia sümptomid. Anoreksiat esineb tüdrukutel ja naistel umbes 10–20 korda sagedamini kui poistel ja meestel. On kindlaks tehtud, et buliimia all kannatab 1–3% tüdrukutest ja noortest naistest. Ka buliimia esineb tüdrukutel palju sagedamini kui poistel. Üksikuid buliimia sümptomeid esineb paljudel. Ühes uuringus leiti, et üksikuid buliimia sümptomeid, näiteks söödud toidu tahtlikku väljaoksendamist ja söömissööste, esines lausa 40% ülikoolis õppivatest noortest naistest. Nendega kaasnevad füüsilised ohud ja tüsistused, mis on alguse saanud ebanormaalsetest toitumisharjumusetest. Emotsionaalsed keerised nagu madal enesehinnang, püüd oma tundeid eirata ning valu ja viha blokeerida on kõikide söömishäirete ühiseks näitajaks. Peamiste söömishäirete keskmes on kehakaalu ja -kuju ülemäärane tähtsustamine, millega seoses püütakse äärmuslike meetoditega vältida kehakaalu tõusu. Söömishäired on tänapäeval laialdaselt levinud noorte seas, sest meedia loob ettekujutuse ideaalsest figuurist ja söömishäired saavadki alguse selle saavutamise soovist. Kui inimese jaoks on toiduga seotud teemad muutunud kinnisideeks, kaalule ja figuurile mõtlemine muutub pidevaks ning ka väiksesse kaalutõusu suhtutakse paanikaga, võib see viidata võimalikule söömishäirele. Söömishäire võib areneda raskeks haiguseks, mis võib lõppeda isegi surmaga. Tavaliselt on selle haiguse ravimine raske ja aeganõudev ning haigusest tulenevad kahjustused võivad olla eluaegsed. Inimesed, kellel on söömishäired, varjavad neid, kuid haigusega võitlemiseks on eelkõige vaja seda just endale ja teistele tunnistada. Söömishäired on väga komplekssed ning hoolimata rohketest uurimustest pole endiselt teada, millised tegurid täpselt neid haigusi põhjustavad. Tõenäoliselt on see kombinatsioon kultuurilistest, perekondlikest, geneetilistest ja bioloogilistest teguritest. Üks söömishäire võib muutuda ka teiseks.
Söömise vajalikkus
Kuna tänapäeval on toit tihti kättesaadav nii päeval kui ka öösel, võibki süüa näiteks harjumusest ja isegi siis, kui nälga pole. Toit pakub meile meelelist naudingut ja see võib ajendada sööma isegi siis, kui selleks puudub kehaline vajadus. Söömist mõjutavad ka paljud psühholoogilised tegurid.
Burlington
Burlington on mitme paiga nimi.
Kuksema mõisa kalmistu
pisi|Puiestee kalmistule (2014) pisi|Kalmistu kabel (2014) pisi|Hauatähised kalmistul (2014) pisi|Hauatähised ja kabel (2014) pisi|Kabeli sisevaade (2014) Kuksema mõisa kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuksema külas Järva vallas Järva maakonnas.
Kirjeldus
Kalmistu jääb Kuksema mõisa südamest linnulennult umbes 750 meetri kaugusele edelasse. Selle rajasid mõisa tollased omanikud Stackelbergid umbes 19. sajandi algul, sest esimene teadaolev matus toimus 1803. aastal. Hiljem on kalmistu tuntud uute omanike (a-st 1867) kui Schillingite kalmistu.
Ajalugu
Kalmistu idaosas paikneb matusekabel, mis praegu on veel küllaltki heas seisukorras. Kalmistule on olemaolevate hauatähiste järgi maetud 23 lahkunut, teiste allikate järgi on sinna maetud 18 lahkunut. 2014. aastaks oli kalmistul säilinud 8 hauatähist.
Albaania televisioon
Televisioon Albaanias sai alguse 1960 aastal. RTSH domineeris Albaania ringhäälingu maastikul kuni 1990. aastate keskpaigani, mil eraomanduses olevad raadio- ja televisioonikanalid hakkasid jõudsasti populaarsust koguma ning hõivasid suurel hulgal veel saada olevaid tühje sagedusi.
Üleminek digitelevisioonile on lõpetatud.
Praegu on Albaanias 3 riiklikku kommertskanalit, 56 kohalikku jaama, 83 kohalikku kaabeltelevisiooni jaama ja 2 kommertsmultipleksi. Kõigist olemasolevatest riiklikest analoogtelevisioonidest on kõige levinum avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon Radio Televizioni Shqiptar (RTSH): selle signaal katab 80,5% territooriumist, millele järgneb Top Channel 79%-ga ja TV Klan 78%-ga. Kuigi on olemas ka digitaalsed multipleksid, ei arvestata neid territoriaalse ulatuse näitajates. Teised Tiranas asuvad peamised telekanalid, mille signaal katab olulist osa territooriumist, on: Ora News, News 24, Vizion Plus, IN Tv, Report TV ja Radio Televizioni SCAN. Kõik kanalid peale Vizion Plus TV ja Radio Televizioni SCAN'i edastavad peamiselt uudistesaateid.
Allpool on nimekiri Albaania Vabariigis kättesaadavatest televisioonijaamadest ja nähtavatest telesaadetest.
Brahhistokroon
pisi|Eksperiment: milline joon (teekond) on veerevale objektile lühim? pisi|Animatsioon erinevatest teekondadest Brahhistokroon (kreeka sõnadest βράχιστος (brachistos, 'lühim') ja χρόνος (chronos, 'aeg')) on kiireima languse joon, kõikvõimalikest homogeense jõuvälja kaht punkti A ja B ühendavaist joontest see, mida mööda hõõrdumiseta liikudes jõuab punktmass punktist A punkti B lühima ajaga.
Alina Rotaru-Kottmann
Alina Rotaru-Kottmann (sünninimi Alina Rotaru; sündinud 5. juunil 1993 Bukarestis) on Rumeenia kaugushüppaja.
Ta on olnud edukas nii noorte kui ka juunioride vanuseklassides. 2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta tulemusega 6.69 Malaika Mihambo ja Jazmin Sawyersi järel pronksmedali. 2017. aasta suveuniversiaadil Taipeis võitis ta tulemusega 6.65 kuldmedali.
2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis tuli Alina Rotaru-Kottmann tulemusega 6.62 viiendaks.
Isiklikud rekordid
Seisuga 29. aprill 2023 Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit
Raiddekoor
pisi|Raiddekoori detail [[Karja kiriku lääneportaalilt]] Raiddekoor on skulptuuri liik, taieste valmistamine kõvast materjalist nikerdamise või raiumise teel. Hõlmab kivi- ja puuskulptuure. Raidkunsti on viljeletud eelajaloolisest ajast alates.
Prantsusmaa relvajõud
Ajalugu
Prantsusmaa sõjaajalugu hõlmab äärmiselt laia valikut konfliktidest ning sõdadest läbi mitme aastatuhande ja piirkonna, näiteks tänapäeva Prantsusmaa alad, kogu Euroopa ning riigi ülemeremaad. Briti ajaloolase Niall Fergusoni sõnul on Prantsusmaa osalenud pärast 1495. aastat Euroopas toimunud 125 suuremast sõjast 50-s ning alates 387. aastast eKr 168 lahingus, millest on võidetud 109, viiki jäänud 10 ja kaotatud 49; nende numbrite põhjal otsustades on Prantsusmaa relvajõud ajaloos Euroopa edukaimad.
Esimesel sajandil eKr toimunud Gallia-Rooma konfliktist väljusid võitjatena roomlased, kui Julius Caesar vallutas Gallia. Pärast Rooma keisririigi langust tõusis piirkonnas domineerima germaanlastest frankide hõim. Francia-nimeline maa, mille järgi on ka Prantsusmaa nime saanud, laienes tublisti Chlodovech I ja Karl Suure võimuaegadel. Keskajal tekkisid Inglismaa ja Saksa-Rooma riigiga rivaalitsemisest konfliktid nagu Normanni vallutus Inglismaal ja saja-aastane sõda. Tänu aina rohkem tsentraliseerunud monarhiale, pärast roomlasi esimesele tegevarmeele ning suurtükijõule õnnestus prantslastel inglased Mandri-Euroopast minema lüüa ning keskaja lõppedes oli Prantsusmaa Euroopa võimsaim riik; see tiitel kaotati Itaalia sõdade tulemusel Hispaaniale. 16. sajandil langes Prantsusmaa mõjuvõim tänu hugenotisõdadele Euroopas veelgi, kuid võit Hispaania üle kolmekümneaastases sõjas tõi prantslased taas Euroopa mõjukama troonile. Samal ajal oli Aasias, Aafrikas ja Ameerikas tekkimas esimene koloniaalimpeerium. Louis XIV võimu all saavutas Prantsusmaa oma rivaalide ees sõjalise edu, kuid konfliktid aina tugevamateks muutuvate vastastekoalitsioonide vastu pärssisid prantslaste ambitsioone ning 18. sajandi alguseks oli kuningriik sisuliselt pankrotis.
Taastugevnenud Prantsuse relvajõud olid võidukad pärilussõdades Hispaania, Poola ja Austria vastu. Paralleelselt tuli tõrjuda rünnakuid kolooniatele. 18. sajandi edenedes viis ülemaailmne rivaalitsemine Suurbritanniaga välja seitsmeaastase sõjani, millega kaotati oma valdused Põhja-Ameerikas. Lohutuseks suutsid prantslased taastada oma ülemvõimu Euroopas ning Ameerika iseseisvussõda, mille käigus saatis Prantsusmaa üle mere nii raha kui ka relvi ning osales nii mere- kui ka jalaväega lahingutes, lõppes Ameerika Ühendriikide iseseisvumisega. Riigi sisepinged lõppesid 23 aastat peaaegu järjest kestnud sõjategevusega Prantsuse revolutsioonisõdade ja Napoleoni sõdade raames. Sellel ajajärgul saavutas Prantsusmaa ka oma võimsuse tipu, kui Napoleon I võimuajal oli prantslaste kontrolli all pretsedenditult suur osa Euroopast; aastaks 1815 olid riik taastanud oma revolutsioonieelse suuruse. Ülejäänud 19. sajandi jooksul jätkus Teise Prantsuse koloniaalimpeeriumi kasv ning toimusid Prantsusmaa sekkumised Belgias, Hispaanias ja Mehhikos. Lisaks sõditi Venemaa vastu Krimmis, Austria vastu Itaalias ning Preisimaa vastu Prantsusmaa enda pinnal.
Pärast lüüasaamist Prantsuse-Preisi sõjas ägenes prantsuse-saksa vaen uuesti esimeses maailmasõjas. Prantsusmaad ning selle liitlasi saatis sellel korral edu. Sotsiaalsed, poliitilised ja majanduslikud pinged viisid teise maailmasõjani, kus liitlasväed said Prantsusmaa lahingus lüüa ning Prantsusmaa valitsus kapituleerus ja asendati autoritaarse režiimiga. Hiljem õnnestus liitlasvägedel koostöös eksiilis oleva Vaba Prantsusmaa valitsuse vägedega Prantsusmaa tagasi vallutada ning sõjast teljeriikide vastu väljuti võidukalt. Selle tulemusel okupeeris Prantsusmaa osa Saksamaast ning sai ÜRO Julgeolekunõukogu alaliseks liikmeks. Kolmanda Prantsuse-Saksa konflikti vältimiseks algas 1950. aastatel Euroopa integreerimine. Prantsusmaast sai 20. sajandil tuumariik, alates 1990. aastatest osalevad Prantsusmaa relvajõud konfliktides üldiselt koostöös oma Euroopa ja NATO liitlastega.
VEB Arena
VEB Arena (vene ВЭБ Арена) ehk Arena CSKA (vene Арена ЦСКА) on mitmeotstarbeline staadion Moskvas Pestšankal Hodõnka väljal. Staadion kuulub jalgpalliklubile Moskva CSKA. Staadion avati ametlikult 10. septembril 2016. 28. veebruarist 2017 kannab staadion sponsori Vnešekonompank (Välismajanduspank) järgi nime VEB Arena.
Staadion ehitati kohale, kus varem asus 2000. aastal suletud ja 2007. aastal lammutatud Grigori Fedotovi nimeline staadion, millel Nõukogude Liidu ajal mängis peamiselt Moskva AKSK (Armee Keskspordiklubi) duubelmeeskond. Suurte kohtumiste pidamine oli tollal raskendatud kõrvalasunud Hodõnka lennuvälja tõttu. Uue staadioni nurgakivi pandi 19. mail 2007. Staadioni ehitamisel esines mitmeid tööde peatamisi ja nii teatas Moskva linnapea ehituse valmimisest alles 30. juulil 2016.
Esimene ilma pealtvaatajateta testmäng peeti staadionil 4. septembril 2016, kus ilma riikide koondistesse kutsutud mängijateta CSKA meeskond pidas sõpruskohtumise Moskva Torpedoga ja võitis tulemusega 3:0. Uue staadioni esimese värava autoriks märgiti Astemir Gordjušenko.
Staadioni ametlik avamine ja avamäng Groznõi Terekiga peeti 10. septembril. CSKA võitis 3:0 ning esimese ametliku värava autor oli Elevandiluuranniku koondislane Lacina Traoré.
Võru rattaralli
Võru rattaralli (lühendatult VÕRR) on Eesti rattavõistlus, mis toimub Võru ümbruses. Võistlust korraldab aastast 2005 Haanja Rattaklubi.
Võisteldakse kahel distantsil: pikem (umbes 100 km) ja lühem (umbes 45 km) distants.
E24
E24 võib tähendada mitut asja:
Paulus Paurmann
Paulus Paurmann (21. november / 3. detsember 1850 Päite – 19. aprill / 2. mai 1903) oli eesti rahvaluulekoguja.
Elulugu
Paulus Paurmann põlvnes Päite ja Künnapõhja Paurmannidest. Ta sündis 21. novembril (vkj.) 1850 Päite külas Sepa Mihkli ehk Kopli Mihkli talus Mihkel Paurmanni ja ta naise Eewa viienda lapsena. Isa oli väga ettevõtlik mees ja suutis kehval pinnasel (Päite maad on loopealsed õhukese mullakihiga paesel põhjal) arendada tugeva majapidamise, mis põhjenes peaasjalikult kaupade veol maad mööda Tallinna ja Peterburi vahel. Selleks tuli omada vaid tugevaid hobused ja häid vankreid. Kuni Balti raudtee valmimiseni 1872. aastal oli see tublile põllumehele hea kõrvalteenistus.
Paulus õppis Päite külakoolis. Kui ta oli 12-aastane, juhtus vanemate talus ränk õnnetus: suurel nädalal läks korstnasädemest põlema elumaja õlgkatus ja peaaegu kõik taluhooned koos vara ja suurema osa loomadega põlesid tuhaks. Samuti neist hooneist süttis naabertalu. Ja just siis oleks tasasel, õpihimulisel, laulu ja muusikaarmastajal poisikesel, kes külakooli oli lõpetanud, Jõhvi kihelkonnakooli edasi õppima minna. Suurte raskustega see lõpuks õnnestuski, aga läbi kehvuse. Kihelkonnakoolis äratas ta hea õppimisega tähelepanu. Laulis koolikooris ja kihelkonna segakooris, esinedes muu hulgas ka Jõhvi kihelkonna 1865. aasta laulupeol. Saanud vanemaks, laulis ta ka kihelkondlikus meeskooris, ˮsest see oligi minu kõige suurem rõõm koorilaulusid laulma õppida,ˮ ütleb ta oma Jakob Hurdale kirjutatud eluloos.
Kui 1869. aastal suri Päite vana koolmeister Jüri Strouss, kelle juures ta külakoolis käies oli õppinud, seadsid Praost Meyer ja külakogu noore Paurmanni Päite koolmeistriks, missugusesse ametisse ta asus suure hoole ja armastusega, ehkki tööolud viletsais ruumides suure hulga õpilastega head ei olnud.
25. märtsil 1873 abiellus Paulus Paurmann Tõnu Neilandi tütre Mariga, sündinud 14.juulil (vkj.) 1851. Abielust sündis kolm poega ja üks tütar.
Õnnelik koolmeistri amet sai Paulus Paurmannil kesta vaid 1878. aasta kevadeni. Siis lahkus ta koolist, võttis vastu Toila mõisa valitseja ameti ja oli oma elus võõraste kavalal meelitusel teinud saatusliku eksisammu. Ei Toila mõisa valitsejana ega ka sama mõisniku antud mõisa metsavahtide ülevaataja kohal saanud töötada ta kaua. Õpetaja kohta Päites ta enam tagasi ei saanud. Alles 1887. aastal sai ta kooliõpetaja koha Narva taha Venemaa alale Lilienbachi mõisa, kuhu oli viidud eesti töölisi. Seal töötas ta suure innuga, asudes 1888. aastal koguma ja kirja panema ka rahvaluulet. Ta kogus seda laialdaselt alalt, eriti õnnelik koht selleks oli Lilienbachi mõis. Mõisa oli tulnud mõisateenijaid mitmest kohast. Perekond elas kodutalus Päites, tema koos noorima tütre Aliidega, kes tema juures õppis, talviti Lilienbachis. Seal töötas ta, kuni kool, mis oli mõisniku erakool, suleti. Veel 1893. aasta kevadel oli ta Lilienbachis, kas kauem ka, ei ole teada. Siis asus ta tagasi Päitesse, jäädes elama ja töötama talusse koos vend Taneliga, kes oli temast 9 aastat vanem. Elu talus kujunes aga majanduslikult raskeks.
Paulus Paurmann suri 19. aprillis 1903 nagu surma meetrikas on märgitud, südamehaigusse. Põrm puhkab Toila kalmistul. Tõeliselt oli surm teisiti. Tegemist oli enesetapuga.
Antibiootikumiresistentsus
Antibiootikumiresistentsus on bakterite omadus mitte alluda antibiootikumide toimele; ravimiresistentsuse liike.
Haigust tekitav bakter on antibiootikumiresistentne juhul, kui tal on kujunenud vastupanuvõime ühe või mitme antibiootikumi suhtes. Bakterid, millel on kujunenud antibiootikumiresistentsus, jäävad haige inimese organismis ellu ja jätkavad paljunemist vaatamata sellele, et haige tarvitab temale arsti määratud, kuid "toimetuks osutunud" antibiootikumi.
Antibiootikumiresistentsus ei ole uus nähtus, kuid resistentsete organismide arv, ravimiresistentsusest mõjutatud geograafilised asukohad ja resistentsuse ulatus üksikutes organismides on enneolematu ja hoogustumas. Kuna resistentsus antibiootikumide suhtes on muutumas järjest tavalisemaks, on tekkinud suurem nõudlus alternatiivsete ravimite järele. Vaatamata vajadusele leida uusi antibiootikume raviks, lisandub uusi heakskiidetud ravimeid järjest vähem.
Resistentsete bakteritüvede esinemise tõttu võidakse raviks kasutada mitmest antibiootikumist kokku segatud kokteili, sest seeläbi on võimalik tappa ka neid baktereid, kes on mingile konkreetsele antibiootikumile resistentsed. Samuti raskendab selline lähenemine uute ravimiresistentsete bakterite teket.
Samaaegset vastupanuvõimet mitme antibiootikumi toimele nimetatakse multiravimiresistentsuseks.
Bakterite antibiootikumitundlikkuse testimiseks kasutatakse näiteks Kirby-Baueri meetodit.
Resistentsuse kujunemise põhjused
Ravimiresistentsete bakterite kujunemise põhilised soodustegurid on antibiootikumide korduv, vale ja põhjendamatu tarvitamine.
Antibiootikume kasutatakse maailmas igal aastal miljonites kilogrammides profülaktikas ja inimeste ravis, loomakasvandustes ja põllumajanduses. Antibiootikumide laialdane ja põhjendamatu kasutamine ravimeditsiinis soodustab haigust tekitavate bakterite ravimiresistentsuse kujunemist. Iga kord, kui haige võtab temale määratud antibiootikumi, hävivad antibiootikumi suhtes tundlikud bakterid, kuid bakterid, kes on keskkonnast omandanud antibiootikumiresistentse geeni ning on seega tundetud vastava antibiootikumi suhtes, jäävad ellu ja jätkavad paljunemist.
Samuti soodustab ravimiresistentsuse teket antibiootikumide määramine tuvastamata põhjusega haigusjuhtude korral, kus eesmärgiks seatakse bakteriaalse päritoluga tüsistuste tekke ennetamine – kui ei tunta põhjust, ei teata ka seda, mida ennetada.
Antibiootikume kasutatakse suurel määral loomakasvatuses, suurendamaks loomade jõudlust. Mõnes riigis on võimalik antibiootikume osta käsimüügist ilma retseptita, mis aitab antibiootikumide väärkasutamisele kaasa. See kõik viib resistentsete tüvede tekkeni. Eeldatavalt hästi reguleeritud meditsiinis on suurimaks probleemiks resistentsete bakterite ilmnemise juures antibiootikumide väär- ja ületarbimine nii arstide kui ka patsientide poolt.
pisi|border|[[Penitsilliin – esimene looduslik antibiootikum. Selle avastas Alexander Fleming 1928. aastal]]
Ravimiresistentsed tüved ilmusid algselt haiglates, kus kasutati kõige enam antibiootikume. Sulfoonamiidiresistentne Streptococcus pyogenes võeti sõjaväehaiglates kasutusele 1930. aastatel. Penitsilliiniresistentne Staphylococcus aureus tekkis Londonis tsiviilhaiglates varsti pärast penitsilliini kasutuselevõttu. Sarnaselt avastati Mycobacterium tuberculosis'e resistentsus streptomütsiini suhtes üsna pea pärast selle antibiootikumi kasutuselevõttu. Multiravimiresistentsus avastati kõigepealt seedetraktibakterites Escherichia coli, Shigella ja Salmonella 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses.
Meditsiinis
Retseptina väljakirjutatud antibiootikumide rohkus on peamine tegur resistentsete bakterite hulga suurenemises. Sobimatut antibiootikumide määramist ja tarvitamist leidub mitmel põhjusel:
Loomakasvatuses
Põllumajandusloomadel, -lindudel ja kasvatatavatel kaladel kasutatakse antibiootikume kolmel põhjusel: nakkushaiguste ravimiseks, nakatumise vältimiseks teatud kasvatamisperioodil ja kasvufaktoritena. Esimesel kahel juhul manustatakse loomadele, lindudele või kaladele lühikese ravikuuri jooksul suures annuses antibiootikume ja kolmandal juhul – pikema aja jooksul väikses annuses antibiootikume. Kuna kõigil nendel juhtudel manustatakse antibiootikume suurele hulgale loomadele, lindudele või kaladele, siis on ka antibiootikumiresistentsete bakterite tekkimise võimalused suured. Loomade, lindude ja kasvatatud kalade organismis tekkinud antibiootikumiresistentsed bakterid võivad levida looma- ja linnupidajate ning -hooldajate vahendusel elanikkonna sekka.
Peaaegu pool antibiootikumide kogusest kirjutatakse Euroopas välja loomade tarvis. Resistentsuse tekkimise riskiteguriks peetakse loomadel üldiselt antibiootikumide tavapärast kasutamist. Kuna antibiootikumiresistentsus ohustab tõsiselt eelkõige noorloomi, on see Euroopa loomakasvatussektoris saamas üha tõsisemaks probleemiks. Lemmikloomad ja dekoratiivkalad võivad samuti olla antibiootikumiresistentsuse kandjad ning lihtsustada selle edasiandmist. Samas on mõeldamatu nüüdisaegne loomakasvatus või vesiviljelus, kus puudub võimalus kasutada haiguste raviks antibiootikume. Loomade ja kalade hea tervis ja antibiootikumide mõistlik kasutamine aitavad antibiootikumiresistentsuse levimist ära hoida.
Resistentsuse kujunemise mehhanismid
Resistentsus ravimi suhtes võib tekkida spontaanse mutatsiooni tagajärjel mikroobi kromosoomi selles lookuses, mis määrab mikroobi tundlikkuse mingi konkreetse antibiootikumi suhtes. Kui mikroobipopulatsioonis on tekkinud resistentsed isendid, levib resistentsus geenide kaudu ka nendele mikroobidele, kellel polegi antibiootikumiga otsest kontakti olnud. Tekkinud ravimiresistentsus antakse mikroobipopulatsioonis edasi vertikaalselt: eellasmikroobidelt järglastele. Mikroobid on võimelised muutma oma genoomi, eriti plasmiidivormis (väikesed isepaljunevad kromosoomivälised DNA-molekulid), ja kiiresti levitama resistentsust. Nii levib ravimiresistentsus mikroobipopulatsioonis horisontaalselt: mikroobilt mikroobile. Enamikul juhtudest on omandatud ravimiresistentsus levinud plasmiidide vahendusel. Näiteks seakasvatuses on laialdase antibiootikumide kasutamise tagajärjel suurenenud mikroobide mobiilsete plasmiidide hulk. Sellised plasmiidid on võimelised vahetama peremeesmikroobi ja ületama isegi mikroobisugukonna piire.
Antibiootikumiresistentsus tekib siis, kui bakterite talitlus antibiootikumide surve all muutub: nende antibiootikumide tundlikkus nõrgeneb või kaob. Bakterid jäävad ellu ja paljunevad edasi, kuni neil tekib vastupanuvõime antibiootikumide suhtes. See võib tekkida mitmel viisil:
Levimise mehhanismid
Bakterite ja seente populatsioonis võivad levida ka mitmesugused viirused, mis kannavad geene ühest mikroobist teise. Vahel kodeerivad sellised geenid resistentsuse faktoreid. Antibiootikumide kasutamine kasvustimulaatorina loomakasvatuses võib suurendada vabade bakteriofaagide hulka sooletraktis ja soodustada antibiootikumiresistentsuse levikut mikroobide hulgas. Kui mikroob laguneb keskkonnas, võivad tema naabruses olevad mikroobid korjata üles vabaneva DNA ja lülitada selle oma struktuuri. Seega muutuvad mikroobipopulatsioonide omadused kokkupuutel antibiootikumide ja teiste antibakteriaalsete vahenditega.
Antibiootikumide suhtes resistentsed organismid satuvad vesikeskkonda inim- ja loomsetest allikatest. Need bakterid on võimelised levitama oma geene vees põliselt elavatesse mikroobidesse, mis ise samuti sisaldavad resistentseid geene. Samas ringlevad just väga paljud tööstuslikku päritolu antibiootikumid vesikeskkondades.
Resistentsuse levimise tagajärjed
Antibiootikumiresistentsuse levik mikromaailmas on tänapäeval globaalne nähtus. Paljud haigused, mille korral on varem edukalt kasutatud antibiootikume, on nüüd muutunud samade vahenditega ravimatuks ravimiresistentsete mikroobitüvede tõttu. Näiteks tuberkuloos on muutunud ülemaailmseks tervishoiuprobleemiks inimesel just seepärast, et on tekkinud antibiootikumide suhtes resistentsed tuberkuloosikepikese tüved. See loob vajaduse otsida uusi tõhusaid ravimeid, mille kasutamise iga võib aga juba teada põhjustel osutuda lühikeseks. Samas sunnib see väga ettevaatlikult suhtuma antibakteriaalsetesse vahenditesse.
Bakterite antibiootikumiresistentsus on tänapäeva arstiteaduse ja inimeste tervisekaitse üks tõsisemaid probleeme, millele ei ole suudetud lahendust leida. Kui antibiootikumid kaotavad oma toime haigust tekitavatele bakteritele, siis tähendab see haigele oluliselt pikemat haiguse põdemist, paljukordseid arsti külastusi või pikaajalist haiglas viibimist ning üha uute, kallimate ja toksilisemate ravimite tarvitamist. Antibiootikumiresistentsus ei ole mitte ainult haige inimese probleem – see on tõsine oht tema perekonnale ja lähikondsetele, töö- või koolikaaslastele, sest antibiootikumiresistentsed bakterid võivad kergesti ja kiiresti ka neid nakatada. Antibiootikumiresistentsus on terve ühiskonna sotsiaal-meditsiiniline probleem: Seetõttu on ainuõige ja kõige odavam väljapääs antibiootikumiresistentsuse tekkimise vältimine.
Ennetamine
Antibiootikumiresistentsete bakterite tekkimise vältimine põhineb lihtsal tõel, et antibiootikume kasutatakse bakternakkustega võitlemiseks, mitte viirusnakkuste ravimiseks. Põhitõed antibiootikumide tarvitamisel: Antibiootikume võib kasutada ainult löökdoosides optimaalse ravikuuri jooksul, lähtudes seejuures ravile varem tehtud antibiogrammist (laboriproov mikroobide tundlikkuse määramiseks eri antibiootikumide toime suhtes). Söödalisandina loomakasvatuses peaksid antibiootikumid olema lubamatud.
Euroopa parlament rõhutab, et veterinaarseid ravimeid (ning nende toodete kasutamist loomadel) käsitlevate võrreldavate andmete nõuetekohane kogumine ja analüüsimine kõigis liikmesriikides on väga oluline.
Parlament nõuab tungivalt, et tehtaks enam teadusuuringud antibiootilistest ainetest vaba loomakasvatuse kohta, seega on rohkem vaja teadusuuringuid muude alternatiivide (vaktsineerimine, bioohutus, resistentsust arvestav tõuaretus) kohta ning tõenditel põhinevaid strateegiaid, et vältida ja kontrollida loomade nakkushaigusi.
Nītaure mõis
Nītaure mõis (saksa keeles Schloß Nitau, läti keeles Nītaures muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Amata piirkonnas Nītaure vallas Nītaure asulas.
Ajalugu
Mõisa omanikud on olnud Fermorid.
Keeri mõis
Keeri mõis (saksa keeles Kehrimois) oli rüütlimõis Tartumaal Nõo kihelkonnas.
Ajalugu
Mõis rajati 1789 Ropka mõisast eraldatud alast, teistel andmetel eraldati see 1790. aasta paiku Tähtvere mõisa maadest, tõenäoliselt varasema veskikoha juurde.
Mõisa omanike sekka on kuulunud von Baranoffid, von Ungern-Sternbergid, von Strykid, von Kruedenerid, von Braschid jt. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Johann Jannau.
Mõisaansambel
Mõisa peahoone on hävinud. Varemeis või ümberehitatuna on säilinud mõned kõrvalhooned. Kompleksi kuulus ka ajalooline veskikoht.
Tbhawt Manufacturing
Tbhawt Manufacturing on Eesti tuuleturbiinide tootja, mis osutab teenuseid hajutatud energeetika lahenduste arendamises. Ettevõtte peakontor asub Tallinnas.
Ajalugu
Tbhawt Manufacturing asutati 2018. aastal Tallinnas rahvusvaheliste investorite grupi poolt.
2020. aastal alustati Kohtla-Järvel tuulegeneraatorite tootmise tehase ehitamist, mis peaks valmima 2021. aasta lõpuks.
Tehase plaanitav tootmisvõimsus on 4000 ühikut aastas. Tootmine on keskendunud maailmaturule.
Toodang
Ettevõtte tegevusvaldkonnaks on tuuleturbiinide, elektrimootorite, generaatorite ja trafode tootmine.
1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
1954. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises .
Takistussõidud
1Teistel andmetel Start
Koolisõidud
2Teistel andmetel Pevets
Võidusõidud
Võistkonnad: 1. Moskva I 2. Vene NFSV II 3. Moskva II 4. Eesti NSV 5. Vene NFSV I 6. Gruusia NSV 7. Läti NSV
Pabaiskase vald
Pabaiskase vald (leedu keeles Pabaisko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil.
Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1170 inimest. Valla keskus on Pabaiskase alev, kus aastal 2011 oli 234 elanikku. Vallamaja asub aadressil Pergalės 1. Vallavanem on Gediminas Lapukas.
pisi|Antakalnis pisi|Daumantiškiai kabel pisi|Kopūstėliai raketibaas pisi|Sukiniai vanausuliste kalmistu pisi|Mokas pisi|Žuvintė allikas
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Sigmar Gabriel
pisi|Sigmar Gabriel (2015) Sigmar Hartmut Gabriel (sündinud 12. septembril 1959 Goslaris) on Saksamaa poliitik, 2017–2018 Saksamaa välisminister.
Ta on alates 2009. aastast Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) esimees. 2013–2018 oli ta aseliidukantsler, 2013–2017 samal ajal ka majandusminister.
SDP esimeheks valiti ta partei kongressil Dresdenis 13. novembril 2009 mil tema poolt hääletas 94,2 % kongressi saadikutest. 27. jaanuaril 2017 määrati ta äsja presidendiks valitud Frank-Walter Steinmeieri asemele välisministriks. Pärast uue koalitsioonivalitsuse moodustamist 14. märtsil 2018 astus Gabriel ametist tagasi.
29. märtsil 2014 võttis Gabriel osa ajalehe Neue Osnabrücker Zeitung korraldatud energiakonverentsist.
JFK Olimps
JFK Olimps on Läti linna Riia jalgpalliklubi, mis hooajal 2011 mängib riigi kõrgliigas.
Tiberiuse sild
pisi Augustuse ja Tiberiuse sild, ka Augustuse sild või Tiberiuse sild, tavaliselt tuntud kui Tiberiuse sild, on esimesel aastasajal valminud 5-kaareline kaarsild Itaalias Riminis. Marecchia jõele Istria kivist ehitatud 5 kaarega liigendatud silla pikkus on 62 meetrit, laius 8,6 meetrit; silla keskpunkti suunas suurenevate kaarte suurim keskmine pikkus on 10,6 meetrit.
Silla ehitamist alustati aastal 14, keiser Augustuse valitsusajal, sild valmis keiser Tiberiuse valitsusajal, umbes aastal 21. Sild oli osa Aemiliuse teest.
Sild purustati gootide poolt 580. aastal, taastati paavst Innocentius XI poolt 1680. aastal.
Tiberiuse silda on kujutatud Rimino vapil. II maailmasõja käigus, Rimino lahingus (IX 1944), jäi sild purustamata.
Rúben Dias
pisi|Rúben Dias 2019. aastal [[Lissaboni Benfica särgis]] Rúben dos Santos Gato Alves Dias (sündinud 14. mail 1997 Amadoras) on Portugali jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Manchester City ja Portugali jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Lissaboni Benficas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2008. aastal. Hooajal 2015–16 debüteeris ta Benfica reservmeeskonnas Portugali esiliigas. Benfica põhimeeskonnas debüteeris Dias 16. septembril 2017 Portugali kõrgliigamängus Boavista vastu. Esimese värav lõi ta Benfica põhimeeskonnas sama aasta 29. detsembril liigakarikamängus Vitória de Setúbali vastu. Portugali kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. veebruaril 2018 mängus Rio Ave vastu. Hooaja lõpus valiti Dias Portugali kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks. Hooajal 2018–19 tuli Dias Benfica Portugali meistriks. Hooajal 2019–20 valiti Dias Portugali kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2020. aasta septembris siirdus ta 65 miljoni naelsterlingi eest Manchester Citysse, kellega sõlmis kuueaastase lepingu. Samal ajal siirdus vastupidises suunas Manchester Cityst Benficasse Nicolás Otamendi.
2017. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel oli Dias Portugali kuni 20-aastaste koondise kapten. Portugal jõudis turniiril veerandfinaali. Portugali jalgpallikoondises tegi Dias debüüdi 28. mail 2018 sõprusmängus Tuneesia vastu. Seejärel valiti Dias sama aasta maailmameistrivõistlustel osalevasse Portugali koondisse, kuid turniiril ta üheski mängus väljakule ei pääsenud. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 17. novembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Horvaatia vastu.
Graduaal
pisi|Dominiiklaste lauluraamat, 1530. Introitusele järgneb psalm Vias tuas, Domine, sellele graduaal Universi qui te, psalm uuesti pisi|Graduaal Oculi omnium in te sperant [[roomakatoliku kiriku lauluraamatus "Graduale triplex"]]
Graduaaliks nimetatakse ka missa laule koondavat roomakatoliku lauluraamatut ("Graduale Romanum", "Graduale Triplex").
Muusika
Algselt oligi graduaal responsoorselt (psalmilaulja ja koor või kogudus vaheldumisi) esitatud psalm, kuid juba vanimates keskaja muusikakäsikirjades on psalmist jäänud vaid üks versus (tähistatakse märgiga ℣ (U+2123), mida enam ei esitata lihtsa psalmoodiana, vaid rikkalikult kaunistatuna, ja selle ette lauldakse melismaatiline responsum (tähistatakse märgiga ℟ (U+211F)). Võrreldes samuti psalmiteksti kasutava introitusega on graduaal meloodiliselt oluliselt huvitavam ja kaunistatuma viisiga missalaul, seal on palju standardvormeleid, niinimetatud rändavaid melisme, mis tavaliselt esinevad interpunktsioonimelismidena. Muusikateadlane Willi Apel on leidnud neid erinevaid kaunistusi ligikaudu sada. Alguslõigus on meloodia madalam ja rahulikum, versuses aga liikuv ja ulatub sageli suurtesse kõrgustesse.
Graduaal kuulub missa osade hulka, mida on kõige varem hakatud seadma mitmehäälseks, juba St. Martiali koolkonna ja Notre-Dame'i koolkonna ajal. Mitmehäälseks kirjutati virtuoossed soololõigud responsoriumi alguses ja versus, samas kui korduvad kooriosad jäid ühehäälseks. Graduaalid on näiteks ka Perotinuse neljahäälsed organumid "Viderunt omnes" ja "Sederunt principes", mis kõlasid 1198. aastal Pariisi jõuluteenistustel piiskop Odo de Sully tellimusel.
Arabic (laev 1908)
pisi|Arabic postkaardil Arabic oli ookeaniliinilaev, mis nimega Berlin lasti vette 7. novembril 1908.
See ehitati A. G. Weseri laevatehases Saksamaal. See tegi oma esimese reisi 1. mail 1909 New Yorgist Genovasse ja Bremerhavenisse.
Aluse brutoregistertonnaaž oli 16 786 tonni.
1914. septembris muudeti laev esimese maailmasõja tõttu imperiaalse saksa mereväe miiniveeskajast abiristlejaks. Pärast sõda 1920. aastal ostis aluse laevakompanii White Star Line, mis muutis ka laeva nime vastavalt SS Arabicuks. Laev hakkas opereerima liinil Southampton – New York, hiljem reisis Vahemerest New Yorki. 1924. aastal alustas see liinireise Hamburgi ja New Yorgi vahel. 1926. aastal võttis opereerimise üle laevakompanii Red Star Line. 1931. aastal müüdi see vanametalliks ning purustati Genovas.
Püha (täpsustus)
Püha tähendab mitut asja:
Eduard Heger
Eduard Heger (sündinud 3. mail 1976 Bratislavas) on Slovakkia poliitik, kes oli 1. aprillist 2021 kuni 15. maini 2023 Slovakkia peaminister.
Eduar Heger on lõpetanud Bratislava Majandusülikooli (slovaki keeles Ekonomická univerzita v Bratislave).