cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Universum
Uuemad paradoksid
Relatiivsusteooria lahendas ära kolm põhilist paradoksi, kuid tekitas juurde ka uusi. Näiteks alghetke paradoks (Mis on alghetk?), laenguparadoks (Miks ei ole aine ja antiaine kogused universumis võrreldavad? Miks ei ole sümmeetriat?) ja horisondi paradoks (kauged universumi piirkonnad näevad välja nii, nagu oleks nende vahel mingil ajahetkel olnud vastastikmõju, aga valguse kiirus ja maailma vanus seda ei luba). Uuemates universumite mudelites on ka need probleemid lahendatud.
Universumi tulevik
Universumi tuleviku uurimine on võimalik kosmoloogia võrrandite kaudu, mille erinevad lahendid annavad erinevad võimalikud tulevikud. Võrrandite lahendid sõltuvad "algtingimustest", milleks on näiteks aine keskmine tihedus universumis, universumi paisumiskiirus ning massi-energia füüsikalised omadused. Need teadmised tulevad peamiselt vaatlusandmetest. Keerukamate järelduste tegemisel kombineerib füüsikaline kosmoloogia üldrelatiivsusteooriat kvantväljateooria, tuuma- ja aatomifüüsika, vedelike mehaanika ja astrofüüsikaga.
1931. aastal ilmusid Edwin Hubble’i vaatlusandmed, et galaktikad kaugenevad üksteisest. Nendest tulenevalt tekkis "Suure Paugu" teooria, mille kohaselt universum sai alguse 13,8 miljardit aastat tagasi ning paisub tänaseni. Kosmoloogia võrrandite ennustatud kosmiline mikrolaine-taustkiirgus sai kinnituse 1964. aastal.
Praegu on teadlaste seas levinuim arvamus, et universumi paisumine kestab igavesti.
Proletariaat
Proletariaadiks (ladina keeles proles 'järeltulijad', proletarius) nimetatakse töölisi (ka palgatöölisi) kui ühiskonnaklassi.
Universum
Kosmoloogiline konstant
Einsteini üldrelatiivsusteooria võrrandite lahendid võimaldasid hetkel paisuvat universumit ja tulevikus kokku tõmbuvat universumit. Avalikustamise ajal oli veel üldarvamus, et universum on staatiline. Einstein lisas võrranditesse kosmoloogilise konstandi – energiatiheduse, mida ei mõjutaks paisumine ega kokku tõmbumine, mis tasakaalustaks gravitatsiooni mõju universumile. Hiljem, kui selgus, et universum paisub, nimetas Einstein kosmoloogilise konstandi veaks.
Nüüdseks on teada, et 68% mass-energia tihedusest universumis on tumeenergia. See käitub osaliselt sarnaselt antigravitatsiooniga, mistõttu võib kosmoloogilist konstanti nimetada tumeenergia lihtsaimaks vormiks.
Universumi kuju roll
pisi|Universumi tulevik sõltuvalt aine tihedusest ΩM ja tumeenergia tihedusest ΩΛ Universumi kuju on seotud tihedusparameetriga Ω, mis on defineeritud kui aine keskmine tihedus universumis jagatuna selle tiheduse kriitilise väärtusega. Kui varem oli universumi kuju suure otsustava väärtusega universumi tulevikus, siis nüüd omab rolli ka tumeenergia kogus ning tumeenergia tiheduse käitumine paisuvas universumis.
Proletariaat
Algselt olid Vana-Roomas proletaarid inimesed, kelle puhul nende ainsaks varaks olid lapsed.
Marksistlikus käsitluses moodustavad proletaarlased kapitalistliku ühiskonna klassiteadlike palgatööliste klassi ehk proletariaadi. 19. ja 20. sajandi vasakpoolsete arusaama järgi oli proletaarlane kapitalistliku ühiskonna vaene palgatööline.
Universum
Kinnine universum
Tihedusparameetrile Ω > 1 vastab positiivse kõverusega universum, sarnaselt sfääri pinnaga. Selline mudel kujutab tulevikku, kus gravitatsioon peatab universumi paisumise kuni see hakkab tagasi kokku tõmbuma. Tumeenergia olemasolu võimaldab aga lõpmatult paisuvat universumit isegi kinnise universumi puhul.
Avatud universum
Tihedusparameetrile Ω<1 vastab negatiivse kõverusega universum, sarnaselt sadulaga. Selline mudel kujutab lõpmatult paisuvat universumit. Tumeenergia põhjustab kiirendusega paisumist.
Lapik universum
Tihedusparameetrile Ω=1 vastab eukleidiline geomeetria. Selline mudel kirjeldab aeglustuvalt paisuvat universumi, kus paisumine lõpuks seiskuks. Tumeenergia lisamine mudelisse põhjustab kiirenevat paisumist.
Vaatlusandmetest tuleneb, et universumi paisumine kiireneb, vastavalt Avatud Universumi teooriale. WMAP vaatlusandmed on leidnud, et universum on peaaegu lapik, kõverusega alla |±0,005|.
Jörn Rüsen
Rüseni teaduslikku huvi on eelkõige pälvinud ajalooteooria ja kunstiajaloo teoreetiline pool, samuti ajaloo esitamine nii muuseumides kui ka massimeedias. Kõige enam on ta uurinud 20. sajandi ajalooteooriat. Rüsen uurib ka selliseid tänapäeval aktuaalseid ja vastuolulisi mõisteid nagu progress ja globaliseerumine.
Universum
Suur Kollaps
Kui aine koondub singulaarsusse, on võimalik uus Suur Pauk kohe pärast Suurt Kollapsit. Siit pärineb universumi tsükliline mudel, mille kohaselt iga Suur Pauk tuleneb eelmise universumi Suurest Kollapsist. Selline mudel on aga vastamisi termodünaamika teise seadusega, mis lubab entroopial vaid kasvada. See tähendab, et lõpuks entroopia kasv ei võimaldaks universumil kokku tõmbuda.
Kuna Suur Kollaps eeldab kinnist universumit, mis ei klapi praeguste vaatlusandmetega, lisaks eelmainitud vastuolule, ei ole see teooria väga levinud. Samas on hiljuti välja käidud uus tsüklilise mudeli versioon, mis lahendab entroopia probleemi brane paisumisega.
Suur Külmumine
Suur Külmumine on teooria, et universumi paisudes toimub liikumine termodünaamilise tasakaalu poole ehk universumi temperatuur läheneb igal pool absoluutsele nullile. Tähtede tekkeks vajalik gaasivaru lõppeb ning olemasolevad tähed ajapikku surevad. Tuleb periood, kus universum on täitunud mustade aukudega, mis samuti lõpuks kaovad. Aine jaotub ühtlaselt universumis ja entroopia on maksimaalne.
Kuna selle teooria eeldused ja omadused klapivad praeguste vaatlusandmetega, siis see on praegu teadlaste seas levinud.
Suur rebenemine
Suure rebenemise teooria, mille kohaselt eksisteerib hüpoteetiline tumeenergia vorm, mille tihedus ajaga kasvab, põhjustades universumi veel kiiremat paisumist. Tulemusena kõik aine universumis rebeneb elementaarosakesteks ning paiskub laiali.
Valevaakumi kollaps
Vaakumolek on madalaima energiaga olek. Tõeliseks vaakumiks nimetatakse globaalses miinimumis asuvat energiat ning see olek on stabiilne. Lokaalses miinimumis energiat nimetatakse valevaakumiks, sest tegemist pole kõige madalama energiaolekuga. Valevaakum on ebastabiilne olek, sest võib tekkida kvanttunneleerumine madalamasse energiatasemesse ehk tõelisse vaakumisse.
Osakestefüüsika standardmudeli kohaselt kvantväljad (täpsemalt Higgsi väli) määravad meile teadaolevate osakeste ja fundamentaalsete interaktsioonide füüsikalised omadused. Kui kvantväljad asuvad valevaakumis ehk ebastabiilses olekus, võib toimuda tunneleerumine madalamasse energiaolekusse. Selle tulemusena võib muutuda universumi füüsikaline olemus. Higgsi bosoni sarnase osakese uurimine viitab sellisele tulevikule miljardite aastate pärast.
Kosmoloogiline ebakindlus
Tumeenergia olek mõjutab universumi tulevikku. Vastavalt paisumise teooriale, oli tumeenergia varem keerulisemas olekus võrreldes tänapäevaga. On võimalik, et selle olek muutub taas, mõjutades universumi tulevikku teadmatul viisil.
Reaalmažoor
Noorteorkester Reaalmažoor oli õpilastest koosnev orkester, mis tegutses aastatel 2007–2017. Orkestri asutasid Edmar Tuul ja Rasmus Puur.
Algsest 18-liikmelisest Tallinna Reaalkooli õpilastel põhinevast orkestrist kasvas enam kui 40-liikmeline orkester, kus lisaks harjumuspärasele koosseisule oli kaasatud ka bänd. Orkestris jõudis selle aja jooksul mängida ligi 115 noort muusikut ja repertuaaris oli üle 180 teose. Ülesastumisi oli ligemale poolsada, esineti alates Eesti suurimatest kontserdimajadest kuni Põhuteatri ja Suure Munamäeni.
Reaalmažoor tegi tihedat koostööd maestro Erki Pehki ja Mihhail Gertsiga (Rahvusooper Estonia), kes andsid suure panuse orkestri püsimajäämisse ja arengusse. Orkestrile on kirjutanud kaks kontserdietendust ("Pühapäevakontsert", "Kuuekümnendatesse ja tagasi") kirjanik Wimberg (Jaak Urmet).
Kollektiiv on esinenud koos enam kui 30 eesti artistiga, sh Nele-Liis Vaiksoo, Meribel Müürsepa, Kelli Uustani, Hanna-Liina Võsa, Ele Millistferi, Kaire Vilgatsi, Liisi Koiksoni, Hannaliisa Uusma, Evelin Võigemasti, Marta Laane, Sandra Uusbergi, Birgit Õigemeele, Tõnis Mägi, Mikk Saare, Lauri Liivi, Sepo Seemani, Märt Avandi, Andero Ermeli, Priit Võigemasti, Uku Uusbergi, Jarek Kasari ehk Chalice'i, Rolf Roosalu ja paljude teistega.
Bioetanool E85
Bioetanool E85 on denatureeritud bioetanoolist ja bensiinist toodetud mootorikütus. Koosneb peamiselt etanooli ja bensiini segust, milles on 70–86% etanooli ja 14–30% bensiini.
Bioetanool E85 sobib kasutamiseks ainult selleks seadistatud mootoriga autodes, näiteks niinimetatud Flexi Fueli tüüpi autodes.
Üleeuroopaline EN standard, mis spetsifitseeriks nõuded ja katsemeetodid bioetanoolile E85, on väljatöötamisel CEN CWA 15293:2005 alusel ja pidi CEN tööplaanide kohaselt ilmuma 2009. aastal kui EN 15293 "Mootorikütused. Etanool (E85). Nõuded ja katsemeetodid". Standardi väljatöötamisel ilmnenud probleemide tõttu seda siiski teha ei suudetud ja standardi asemel üllitas CEN tehnilise aruande CEN/TR 15993:2010 "Mootorikütused. Etanool (E85). Nõuded ja katsemeetodid".
23. jaanuar
23. jaanuar on Gregoriuse kalendri 23. päev. Juliuse kalendri järgi 10. jaanuar (1901–2099).
Pius XI
Pius XI (Ambrogio Damiano Achille Ratti, 31. mai 1857 – 10. veebruar 1939) oli paavst 1922–1939. Ta oli 259. paavst.
Ambrogio Damiano Achille Ratti sündis 31. mail 1857 Desios siidivabrikandi Francesco Ratti (1823–1881) ja Teresa Galli (1830–1918) 5-lapselises peres neljanda lapsena ning ristiti järgmisel päeval. Tema emapoolsest suguvõsast pärines neli kardinali.
Ratti asus 1867 õppima Seveso seminaris, jätkas 1875 oma õpinguid Milano teoloogiaseminaris, kust siirdus 1879 Rooma Lombardia seminari. Ta õppis edasi La Sapienza ülikoolis, Gregoriuse ülikoolis ja Rooma Püha Aquino Thomase akadeemias. Ta omandas doktorikraadid teoloogias, kanoonilises õiguses ja filosoofias. Ratti töötas paleograafina, toimetas Ambrosiuse missaraamatu kaasaegset väljaannet ja uuris Carlo Borromeo tegevust. Ta keeldus paavsti nuntsiusena Poolas hoolimata nõukogude vägede edasitungist Varssavist lahkumast.
1874 ühines Ratti frantsiskaanide kolmanda orduga ja tegi 1921 palverännaku Lourdes'i. Ta ordineeriti 20. detsembril 1879 preestriks.
Ratti harrastas nooruses alpinismi. Ta jõudis Mont Blanci, Matterhorni ja Monte Rosa tippu.
1922. aasta konklaav
pisi|Pius XI vapp Pius XI valiti paavstiks 6. veebruaril 1922 Sixtuse kabelis ja krooniti 12. veebruaril kardinal Gaetano Bisleti poolt. 2.–6. veebruarini 1922 toimunud konklaavil osales 53 kardinali. Pius XI valiti paavstiks 14 voorus. See oli pikim konklaav pärast 1830–1831 toimunud konklaavi, kus valiti Gregorius XVI. Pius XI oli esimene paavst pärast Pius IX-t, kes esitas paavstiks saamisel rahvale urbi et orbi ja andis oma õnnistuse.
Lateraani lepingud ja Vatikani riigi rajamine
Pius XI alustas 1926 suhete tihendamist Itaalia kuningriigiga. 11. veebruaril 1929 paavsti ja Itaalia kuningriigi vahel sõlmitud Lateraani lepingutega loodi Vatikani riik ning reguleeriti Vatikani ja Itaalia vahelised suhted. Paavst tunnustas Itaalia kuningriiki ja Roomat Itaalia kuningriigi pealinnana. Itaalia tunnustas katoliiklust ametliku religioonina ja tasus paavstile endiste Kirikuriigi alade eest kompensatsiooni.
Suhted Prantsusmaaga
18. jaanuaril 1924 avaldatud entsüklikas 'Maximam gravissimaque' reguleeris Pius XI suhteid Prantsusmaaga.
Suhted Nõukogude Liiduga
Pius XI mõistis 1930 hukka katoliiklaste tagakiusamise Nõukogude Liidus. 19. märtsil 1937 avaldatud entsüklikas 'Divini redemptoris' mõistis Pius XI hukka kommunismi.
Suhted Saksamaaga
Püha Tool sõlmis 29. märtsil 1924 Baieriga, 14. juunil 1929 Preisimaaga, 12. oktoobril 1932 Badeniga ja 20. juulil 1933 Saksamaaga konkordaadi. Aastatel 1933–1939 esitas ta Saksamaa fašistide tegevuse vastu 55 kriitilist avaldust ja 14. märtsil 1937 avaldatud entsüklikas 'Mit brennender Sorge' mõistis ta hukka fašismi ja rassismi. Ta mõistis 1938 hukka Nürnbergi seadused. Kui Adolf Hitler külastas 1938 Roomat, siirdus paavst Castel Gandolfosse, et mitte temaga kohtuda.
Suhted Hispaaniaga
3. juunil 1933 avaldatud entsüklikas 'Dilectissima nobis' mõistis Pius XI hukka kiriku lahutamise riigist Hispaanias. Ta soosis Francisco Franco tegevust, kelle poliitikat ta eelistas rohkem kui kommunistliku valitsuse oma.
Suhted Itaalia kuningriigiga
29. juunil 1931 avaldatud entsüklikas 'Non abbiamo' kritiseeris Pius XI Benito Mussolini poliitikat, kes saatis Itaalias laiali katoliiklikud noorteorganisatsioonid. 1938 Belgia palveränduritele peetud pöördumises mõistis ta hukka Mussolini tegevuse, kes oli hakanud järgima Hitleri rassipoliitikat.
Suhted Mehhikoga
Pius XI protesteeris katoliiklaste tagakiusamise vastu Mehhikos ja mõistis 29. septembril 1932 avaldatud entsüklikas 'Acerba animi' hukka vasakpoolse valitsuse tegevuse. 28. märtsil 1937 avaldatud entsüklikas 'Nos es muy' käsitles ta katoliku kiriku olukorda Mehhikos.
Pius XI ja Eesti
Seoses paavsti surmaga heisati välisministeeriumi hoonele ja Tallinnas asuvatele välisriikide saatkondadele 10. veebruaril 1939 lipud poolde masti. Välisminister Karl Selter saatis kaastundeavalduse riigisekretär Eugenio Pacellile.
Suhted teiste riikidega
Püha Tool sõlmis konkordaadid 1922 Lätiga, 10. veebruaril 1925 Poolaga, 1927 Rumeeniaga, 17. septembril 1927 Leeduga ja 1933 Austriaga.
Suhted kiriku institutsioonidega
Frantsisklased
4. oktoobril 1927 avaldatud apostlikus konstitutsioonis 'Rerum condicio' sätestas ta frantsiskaanide kolmanda ordu reformi.
Jesuiidid
Pius XI andis juunis 1938 jesuiit John LaFargele korralduse koguda materjale entsüklika 'Humani generis' koostamiseks, kuid paavst suri vahetult enne entsüklika avaldamist.
Misjoniseltsid
7. septembril 1923 tunnustas ta Consolata misjonäre (I.M.C.)
5. juunil 1925 tunnustas ta Püha Columbianuse misjonäride seltsi (S.S.C.M.E.).
15. juunil 1929 tunnustas ta misjonäride seltsi (Société des Missions-Étrangères,  P.M.E).
21. märtsil 1936 tunnustas ta Marian Hilli misjonäride seltsi (C.M.M.).
Liturgilised otsused
pisi|Pius XI [[1931 Vatikani Raadios]] 11. detsembril 1925 avaldatud entsüklikas 'Quas primas' sätestas Pius XI Jeesus Kristuse Kõiksuse Kuninga suurpüha tähistamise, mida peetakse nädal enne esimest adventi.
Oma hinge nead
"Oma hinge nead" on Driveni ja venekeelset muusikat viljeleva räpiduo South-Dwa koostöös valminud eestikeelne singel. 24. märtsil 2009 toimus singli esitlus Radio Manias. Stuudios olid kohal Rando ja Kristo.
Pius XI
Liturgilised otsused
1925, 1929 ja 1933 (1900 aastat Jeesus Kristuse ristilöömisest ja ülestõusmisest) aastat tähistati juubeliaastatena.
Ideoloogilised otsused
Pius XI mõistis 1937 hukka kommunismi ja fašismi. Ta kinnitas 3. juunil 1933 avaldatud entsüklikas 'Dilectissima nobis, ' et kirik ei seo ennast ühegi valitsusvormiga, millega ta hoidus oma eelkäijate monarhistlikust hoiakust.
Ta mõistis 29. detsembril 1926 hukka liikumise Action Française, süüdistades seda utilitarismis ja natsionalismis.
Ta kavatses totalitaarsete režiimide taunimiseks avaldada entsüklika 'Humani generis, ' kuid suri.
Neitsi Maarja ilmumine Fátimas
Paavsti teavitati 1917 Fátimas toimunud neitsi Maarja ilmumisest, kus neitsi Maarja oli soovinud pühitseda Venemaa Neitsi Maarja Puhtamaile Südamele. 1938 esitas Portugali piiskop paavstile taas vastava palve.
Misjon
Pius XI rõhutas usu tungimist igapäevastesse toimingutesse ja soosis misjonitegevust, toetades eriti Katoliiklikku Aktsiooni (Catholic Action). Ta pühitses 28. oktoobril 1926 piiskopiks kuus hiinlast ja 30. oktoobril 1927 jaapanlase Januarius Kyunosoke Hayasaka. Ta ordineeris 1933 Hiina, India ja Lähis-Ida päritolu preestrid. Pius XI moodustas Gregoriuse ülikooli juurde misjoneerimise teaduskonna.
Kristlik eetika ja moraal
Pius XI käsitles 30. detsembril 1930 avaldatud entsüklikas 'Casti connubii' kristlikku abielu ja mõistis hukka raseduse katkestamise.
Katoliku kiriku sotsiaaldoktriin
Pius XI käsitles 15. mail 1931 avaldatud entsüklikas 'Quadragesimo anno' katoliku kiriku sotsiaaldoktriini. Ta käsitles 2. oktoobril 1931 avaldatud entsüklikas 'Nova impedient' ja 3. mail 1931 avaldatud entsüklikas 'Caritate Christi' töötust. Ta kinnitas katoliiklase õigust eraomandile, kuid rõhutas heategevuse vajadust. Pius XI toetas Kristlikku Noorte Tööliste liikumist. 31. detsembril 1929 avaldatud entsüklikas 'Divini illius' rõhutas ta hariduse andmise ja kasvatamise tähtsust.
Oikumeenia
Pius XI soovis õigeusu kirikuga tihendada sidemeid. Ta tunnustas 1921–1926 Malinesis peetud katoliiklaste ja anglikaanide ühiseid konverentse. 6. jaanuaril 1928 avaldatud entsüklikas 'Mortalium animos' kinnitas ta, et Kristuse kirik ei tohiks olla erinevaid doktriine järgivate sõltumatute konfessioonide konföderatsioon ja keelas katoliiklastel osalemast mitte-katoliiklaste assambleedel.
Ametisse nimetatud kardinalid
Pius XI pühitses 76 kardinali 17 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Pius XII.
1. märtsil 1922 avaldatud motu proprios 'Cum proxime' sätestas ta nõude, et konklaav peab algama 15 –18 päeva pärast paavsti surma. 26. mail 1929 rajas ta San Apollinare alle Terme Neroniane-Alessandrine titulaarkiriku. 8. detsembril 1930 sätestas ta nõuded kardinalide tegevuse reguleerimiseks. 18. detsembril 1937 likvideeris ta San Thomae in Parione titulaarkiriku ja rajas Santa Maria in Vallicella titulaarkiriku.
Pius XI kultuuriloos
Pius XI laiendas Vatikani raamatukogu ruume. Ta rajas 1925 paavstliku kristliku arheoloogia instituudi. Ta pühitses 27. oktoobril 1932 Vatikani pinakoteegi. Pius XI lasi Vatikani observatooriumi viia Vatikanist Castel Gandolfosse. Ta kohustas Itaalia piiskoppe hoolitsema oma piiskopkondade arhiivide eest. 24. mail 1931 avaldatud entsüklikas 'Deus scientarium' rõhutas ta vaimulikkonna haridustaseme parandamist. 28. oktoobril 1936 rajas Pius XI Paavstliku Teaduste Akadeemia. Ta rajas 12. veebruaril 1931 Vatikani Raadio ja temast sai esimene paavst, kes edastas raadio teel läkituse.
Tema auks püstitati 1932 Milanosse monument. Talle on monument püstitatud ka Sestri Levantes.
Teadustööd
Achille Ratti avaldas Milano raamatukogus töötades mitmeid teadusartikleid.
Surm
pisi|250 px|Pius XI haud Pius XI kannatas aastaid viletsa tervise käes ja sai 1939 10. veebruari hommikul kell 5:31 kohaliku aja järgi Vatikanis südamerabanduse. Ta maeti 14. veebruaril Rooma Peetri kirikusse. Paavst õnnistas vahetult enne surma tema juures olijaid, viimase salvimise viis läbi kardinal Lorenzo Lauri.
Seoses Pius XI surmaga on liikvel vandenõuteooria, mida ametlikult ei tunnustata kindlate tõendite puudumisel. Kardinal Eugene Tisseranti päevikus tehtud märgete põhjal on oletatud, et paavst võidi tappa, kuna ta kavatses 11. veebruaril 1939 teha totalitaarseid režiime tauniva avalduse, kuid vahetult enne seda tegi talle süsti Vatikanis praktiseerinud doktor Francesco Petacci, kelle tütar oli Benito Mussolini armuke.
Hinnang
Ajalehes Uus Eesti ilmunud nekroloogis iseloomustati paavsti mitmekülgset tegevust. Paavsti eesmärgiks oli püüda rahutule, lõhestatud inimkonnale tagasi anda rahu Kristuse riigi teostamise läbi, immutades rahvaste, seltskondlikku ja perekonnaelu Kristuse vaimuga. Paavsti entsüklikad pälvisid maailmas tähelepanu oma sügavate mõtete ja praktiliste taotlustega. Nekroloogis tunnustati paavsti panust misjonitöö edendamises ja mitte-itaallastest vaimulike edutamist kõrgematele ametikohtadele, eriti Hiinas.
Jauram
Jauram (ka: umba, sokupill, soku-loku) on muusikariist (idiofon), ühtlasi eesti rahvapill.
Kirjeldus
Jauram võeti Lääne-Euroopa eeskujul Eestis rütmipillina kasutusele 20. sajandi alguses.
Sirgele või paindes kepile tõmmati pingutatud traat, mille külge kinnitati kõrinatega karp. Kepi küljes olid veel tärisevad metallkettad ja kelluke või kuljus. Mängides löödi keppi vastu maad ja tõmmati hambulise puumõõgaga üle traadi. Jauram oli pulmades naljapill ning jõulude aeg santide ja naljameeste mänguriist.
Tänapäeval kasutatakse seda küla kapellides ja rahvapilliorkestrites.
Tulimuld
Tulimuld oli väliseesti kultuuriajakiri Rootsis.
Ajakiri hakkas ilmuma 1950. aastal Bernard Kangro toimetusel Lundis. Algul ilmus 6, hiljem 4 numbrit aastas. Ajakiri sisaldas artikleid kirjanduse, kultuuriloo, kunsti, aga ka rahvuslike teaduste aladelt, ülevaateid, arvustusi, luuletusi ja lühiproosat.
Ajakiri lõpetas ilmumise 1993. aastal.
Akte
Mittetulundusühing "Akte" (MTÜ AKTE, eng. NGO AKTE)
Ühingu eesmärkideks on:
Barliman Butterbur
Barliman Butterbur on Kepsleva Poni kõrtsi omanik. Ta on sõbralik ja väga jutukas, samas tähtis ja austatud isik oma külas. Samuti on ta usaldusväärne, mida näitab tõsiasi, et Gandalf usaldas talle kirja, mille kõrtsmik oleks pidanud Frodo Paunastele edasi toimetama. Kuid kõrtsmikul on alatasa tuli takus ja nii ta unustab kirja saatmata. Selle kirja saab Frodo küll hiljem kõrtsmikult kätte – kui ta ise kõrtsi satub, aga kahju on juba tehtud, sest kirjas soovitab Gandalf teeleminekuga mitte viivitada ning asuda teele hiljemalt juulis. Kuid kuna Frodo ei saanud kirja õigeaegselt kätte, asub ta teele septembri lõpus – nagu esialgu plaanitud. Gandalfi kiri pidi Frodo teekonda hõlbustama, saates ta varem teele ning oleks vähendanud võimalikke ohte, kuna aga Barliman selle saata unustas, siis saab Frodo edasine tee olema tunduvalt raskem.
Lista postaci Śródziemia
Eiki Nestor
pisi|püsti|Eiki Nestor esinemas [[Liberalismi Akadeemias (2009)]]Eiki Nestor (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli Andres Tarandi valitsuses portfellita minister ja Mart Laari valitsuses sotsiaalminister. Alates 20. märtsist 2014 kuni 29. märtsini 2019 oli ta Riigikogu esimees.
Poliitiline tegevus
27. detsembrist 1988 oli Eiki Nestor Eestimaa Kommunistliku Partei liige.
Nestor kandideeris ka 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 276 häält ning ei osutunud valituks.
Ühiskondlik tegevus
Nestor on 1997. aastast Eesti Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu volikogu esimees. Ta on 2002. aastast Tagatisfondi nõukogu liige ning 2002. aastast Jalgpalliklubi FC Toompea juhatuse liige.
Ta oli Stabiliseerimisreservi nõukogu liige 2007–2011. Nestor on olnud Eesti Jalgpalli Liidu juhatuse liige.
Isiklikku
Talle meeldib mängida keeglit.
Tema äi oli Ahto Vesmes.
Tal on pojad Siim ja Madis.
Pacaraima mäed
thumb|[[Roraima mägi – Guajaana mägismaa kõrgeim mägi]] Pacaraima mäed (portugali keeles Serra Pacaraima, hispaania keeles Sierra Pacaraima) on mäestik Lõuna-Ameerika kirdeosas, Guajaana mägismaa kõrgeim osa. Paikneb Guyana edelaosas, piiride kolmikpunktis Brasiilia ja Venezuelaga. Pacaraima mägede kõrgeim tipp on Roraima – 2875 m.
Gavrilov-Jam
Gavrilov-Jam on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Gavrilov-Jami rajooni keskus. Asub Volga lisajõe Kotorosli kaldal.
Linnas on masinaehitustehas ja linatoodete tehas.
Leon Battista Alberti
thumb|right|Santa Maria Novella kirik Firenzes
DeviantART
DeviantART on kunstiteemaline veebisait, mis avati 7. augustil 2000.
Selle autorid on teiste seas Scott Jarkoff, Matthew Stephens, Angelo Sotira. Peakontor asub Hollywoodis.
Leon Battista Alberti
Alberti omandas hariduse Genovas, Veneetsias ja Padovas, süvendades seda juuraõpingute, antiikkirjandusega tutvumise ning ulatuslike reisidega. 1434 järgnes ta oma patroon paavst Eugenius IV-le Firenzesse, kus ühines juhtivate kunstnike ja humanistide ringiga, kuhu kuulusid näiteks Donatello ja Brunelleschi. 1436–1443 viibis Bolognas, Veneetsias ja Ferraras ning naasis viimaks Rooma.
DeviantART
DeviantART lubab igal kunstnikul (fotograafia, digitaalne kunst, kirjandus jne) lisada enda töid teistele näitamiseks ning ka ise hinnata ja kommenteerida teiste kasutajate töid.
Leon Battista Alberti
Alberti maalid ei ole säilinud. Peamiselt on ta tuntud oma traktaatide ja arhitektuurialaste saavutustega. Alberti arhitektuuriloomingut iseloomustab rooma eeskujude toomine kirikuarhitektuuri.
DeviantART
Saiti külastab päevas üle kahe miljoni inimese. 2009. aasta mai seisuga oli saidil kasutajaid 10 miljonit ja 81 miljonit kunstiteost. Iga päev laaditakse üles umbes 105 000 uut teost.
Leon Battista Alberti
Alberti projekteeritud on järgmised hooned:
Alberti oli oma aja tähtis krüptograaf, kes leiutas mitme tähestiku šifrid ja šifreerimisketta, mis märgatavalt lihtsustas niihästi sõnumite šifreerimist kui ka dešifreerimist. Selle meetodi järgi sõltub iga tähe tähendus sõnumis talle eelnevast tähest. Seda on peetud kõige tähtsamaks leiutiseks krüptograafias pärast Julius Caesari aega. Krüptograafiaajaloolane David Kahn nimetas teda lääne krüptograafia isaks, märkides mitme tähestiku šifri ja šifreerimisketta leiutamise kõrval tema teeneid krüptoanalüüsi leiutamises.
Macki õlletehas
thumb| Macki õlletehas (norra Macks Ølbryggeri) on Norras Tromsø linnas asuv õlletehas, mille asutas 1877. aastal Ludwig Markus Mack. See oli 2000. aastani maailma põhjapoolseim õlletehas.
Õllesorte
Lisaks õllele villitakse mineraalvett ja toodetakse karastusjooke.
Tobia
Tobia (saksa keeles Tobja) on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Külas asuvad OG Elektra kontserni tootmishooned, Elektra pood, saekaater ja maasikakasvatusega tegelev OÜ Raadiko Talu.
Kuni 1919. aastani asus külas Tobia karjamõis (mõne allika järgi poolmõis), mis kuulus Rakvere mõisale. Mõis riigistati ning müüdi kohalikele talunikele talumaadeks.
Danilov
Danilov (vene Данилов) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Danilovi rajooni keskus.
Asulat on esmamainitud 15. sajandil, linn alates 1777. aastast.
Aleksander Starkopf
Aleksander Starkopf (1885 – 11. mai 1940 Tallinn) oli endise ja uue Kohila valla vallavanem aastail 1914–1918, 1921–1923 ja 1937–1940, Väljapere talu peremees ja Kohila põllumeeste konvendi esimees.
Ta maeti 15. mail 1940 Hageri kalmistule.
Kristjan Palusalu
pisi Kristjan Palusalu (11. juunini 1935 Kristjan Trossmann; 10. märts 1908 Varemurru, Saulepi vald – 17. juuli 1987 Tallinn) oli eesti maadleja, Berliini olümpiavõitja (1936) nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses raskekaalus, Euroopa meister (1937) Kreeka-Rooma maadluses) raskekaalus, 12-kordne Eesti meister.
Franz I (Saksa-Rooma keiser)
pisi| Franz I Stephan (François Stephane Lotringi dünastiast, 8. detsember 1708 Nancy – 18. august 1765 Innsbruck) oli Saksa-Rooma keiser 1745–1765, Lotringi (Lorraine'i) hertsog (François III Stephane) 1729–1737, Toscana suurhertsog 1737–1765, Austria ertshertsogkonna kaasvalitseja 1740–1765.
Kristjan Palusalu
Ta on koos Ivar Johanssoniga üks kahest sportlasest, kes on tulnud olümpiavõitjaks mõlemas maadlusviisis.
Franz I (Saksa-Rooma keiser)
Franz I Stephan oli Maria Theresia abikaasa ning üks Habsburg-Lotringi dünastiale alusepanijaist.
Kristjan Palusalu
Sportlaskarjääri algul oli Palusalu 184 cm pikk ja 100 kg raske (jalanumber 47); olümpiavõitude aegu kaalus ta 114–115 kg. Ta esindas spordiklubi Tallinna Sport.
Montesilvano
Montesilvano on linn ja vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
pisi|300px|tühi|Montesilvano
Takt
Takt (ladinakeelsest sõnast tactus 'puudutus', 'löök') on muusika noodikirjas absoluutse või suhtelise ajavahemiku tähis.
Kristjan Palusalu
Lapsepõlv
Kristjan Palusalu sündis Läänemaal Saulepi vallas Varemurru külas Looritsa talus (praegu Pärnumaa, Lääneranna vald, Rädi küla; alles on vaid talukoht) Jüri ja Liiso Trossmanni kaheksanda lapsena. Tal oli neli vanemat venda ja kolm õde.
16-aastaselt polnud Kristjanil külas enam vägikaikaveos vastast. Ta oleks hea meelega treeninud ja võistelnud, aga polnud õpetajaid ega vastaseid. Ta harjutas üksi võimlemist, tõstmist ja kergejõustikku, eriti jooksu, vahel kõndis 15 kilomeetrit Varblasse või 30 kilomeetrit Vatlasse, et teistega rammu katsuda.
Takt
Takti tähistamiseks partituuris võib kasutada taktimõõdu ja taktijoone märke.
Taktina tähistatud ajavahemik võib jaotuda löökideks, millest mõni (enamasti esimene) võib olla rõhuline.
Rõhuliste ja mitterõhuliste löökide suhe määrab meetrumi.
Enne takti algust paiknevad helivältused võivad moodustada eeltakti.
Kristjan Palusalu
Sõjaväeteenistus ja esimesed võistlused
Oktoobris lõppes poolteist aastat väldanud sõduriaeg. Pärast kodutalus veedetud kuud asus ta elama Tallinna, astus klubi Sport liikmeks ja leidis tööd klubi liuvälja hooldajana. (Peagi siirdus Kristjan tööle raualattu Venn. Popov ja Poeg.)
1931–1935
1931. aasta märtsis Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses võitis Trossmann Kõllo, Luiga ja Eduard Männiku, kuid sai Arnold Luhaäärelt seljakaotuse ning jäi kolmandaks. Selgus, et see oli kokkuleppekaotus, et Luhaäär tuleks Eesti meistriks ja sõidaks EM-ile Prahasse. Karistuseks saadeti sinna hoopis Viikmäe, kes tuli neljandaks. See oli eelviimane kaotus, mille hilisem Palusalu eestlaselt sai.
Eesti võitis oktoobris Riias Lätit 5:2. Trossmann alistas Alberts Zvejnieksi.
Trossmann tuli Eesti meistriks vabamaadluses.
Eesti viigistas novembris Tallinnas Soomega 14:14. Voldemar Väli ja Ago Neo kõrval tõsteti esile Trossmanni, kes seljatas neljandal minutil Väinö Laitise ja kaotas 1:2 39-aastasele kahekordsele maailmameistrile ja kahekordsele olümpiahõbedale Edil Rosenqvistile.
Trossmann tuli 1932. aastal Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.
1932. aasta detsembrist kuni 1941. aasta veebruarini töötas ta Tallinna Keskvangla valvurina.
Rootsi-Saksa-Ungari-Eesti maavõistlusel Stockholmis kaotas Trossmann olümpiapronksidele, ungarlasele Rajmund Badóle ja sakslasele Georg Gehringile, ning kolmekordsele olümpiavõitjale rootslasele Carl Westergrenile. Viimaseks jäi ka Eesti.
See oli üks põhjus, miks Eesti Los Angelese olümpiamängudelt üldiselt kõrvale jäi. Osvald Käpp siiski maadles.
Maavõistlusele Lätiga Tallinnas pandi raskekaalus välja Eduard Männik, kes aga kaotas Alberts Zvejnieksile. Eesti siiski võitis 5:2.
Franz I (Saksa-Rooma keiser)
Ta taastas Austria valitseja monopoli Saksa-Rooma troonile, kuigi ise ta selle valitsemisest osa ei võtnudki.
Franz I Stephani järglased:
2002. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused
2002. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused oli rahvusvaheline korvpalliturniir, mille korraldas Rahvusvaheline Korvpalliföderatsioon. Võistlus toimus USA-s Indiana osariigi Indianapolise linnas.
Sind aeda viia tõotan ma!
"Sind aeda viia tõotan ma!" on Anne Veski kaheksas album, mille andis 1986. aastal välja üleliiduline plaadifirma Melodija.
2002. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused
Kaheksandikfinaalid
Neli paremat meeskonda igast grupist lähevad veerandfinaali; kaks viimast lähevad 9.–12. koha klassifikatsiooni.
Sind aeda viia tõotan ma!
Indeks: C60 23555 008 Helirežissöör: P. Kuulberg Toimetaja: M. Salum Kunstnik: Kalle Toompere Foto: J. Rõõmus Plaate: 1 Plaat: Ø 30 cm Kiirus: 33 min-1 Kestus: ca 50 min Heli: Stereo Salvestatud: 1984-85.a.
Kristjan Palusalu
1931–1935
1933. aastal tuli Trossmann Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.
Karl IV
Keiser Karl IV valitsemisaega on peetud Luksemburgide apogee kulminatsiooniks ja ekspansiooni tipuks.
Kristjan Palusalu
1931–1935
Maavõistlusel Riias seljatas Trossmann Zvejnieksi. Eesti võitis 6:1.
Karl IV
Päritolu
Václavi isa oli Luksemburgi dünastiast Johann I (Pime), ka Böömimaa Johann I ja Jan Pime, Jan Lucemburský (1296–1346), Luksemburgi krahv 1313–1346, Heinrch VII poeg, 1310. aastast alates Böömimaa kuningas. Ema, Eliška Přemyslovna (1292–1330) oli Přemysliidide dünastiast, viimase Böömimaa kuninga Václav III (1289–1306) õde.
Pärast Václav III surma esindasid tema õed Anna ja Eliška seaduslikku Přemysliidide liini Böömimaa troonil. Kuigi Tšehhi aadelkond eelistas pärijana näha Anna abikaasat Kärnteni Heinrichi, surus Saksa kuningas Albrecht I peale oma poega Rudolfi. Rudolf I (valitsusaeg 1306–1307) suri aasta pärast troonile tõusmist ning Tšehhi kroon läks Heinrichile (võimul 1307–1310), kuid ta oli ebapopulaarne. Viimaks pöördusid nii kirik kui ka aadelkond Heinrich VII poole, kes oli olnud 1308. aastal toimunud Albrechti mõrvast saati olnud Saksa kuningas. Pärast keerukaid läbirääkimisi oli Eliška Přemyslovna nõus abielluma Heinrich VII-a poja Johanniga. Kärnteni Heinrich lahkus 1310. aastal Prahast ning Luksemburgi Johann (tšehhipäraselt Jan Pime) krooniti Tšehhi kuningaks.
Aberaeron
thumb Aberaeron on linn Suurbritannias Walesis, Ceredigioni halduskeskus. Asub Aberystwythi ja Cardigani vahel Cardigani lahe kaldal.
Karl IV
Päritolu
Karl IV-l olid isa Johann I esimesest abielust Eliška Přemyslovnaga, õed: Alam-Baieri hertsoginna Margaret (1313–1341) ja Böömimaa Jutta (keda Prantsusmaal Bonne'iks nimetati) (1315–1349), Normandia hertsogi Jean II abikaasa ning Johann Heinrich (1322–1375), Tirooli krahv (1335–1341) ja Morava markkrahv (1349–1375), Böömimaa Anna (1323–1338), Austria hertsoginna. Isa, Johann I teisest abielust Bourboni Beatricega, olid tal poolvend, Böömimaa Wenceslaus  (1337–1383), Luksemburgi krahv (1353–1383).
Noorus
Nooruse veetis Václav, oma ristisa Kapetingide dünastiast Prantsusmaa kuninga (1322–1328) Charles IV õukonnas. Tema õpetajaks oli tulevane Rooma paavst Clemens IV.
Valitsemist alustas Karl isa valduste asevalitsejana Põhja-Itaalias, 1334. aastast aga juba Morava markkrahvina. 1339. aastal kaotas ta isa Johann I lahingus nägemise ja Karl asus valitsema koos isaga valduste üle. 1342. aastal toetas Karl oma venda Johann Heinrichit vastasseisus Saksa-Rooma keiser Ludwig IV-iga. 10. veebruaril 1342 abiellus Ludwig IV poeg, Ludwig V Tirooli krahvinna Margarethega, et omandada selle valdused Wittelsbachi perekonnale; kuid krahvinna ei olnud veel lahutatud oma eelmisest abikaasast, Luksemburgi dünastia vürstist Johann Heinrichist. Aasta varem oli Margarethe oma abikaasa Tiroolist välja saatnud. Wittelsbachid suutsid saavutada kohalike Tirooli aadlike toetuse neile arvukalt privileege andes.
Saksa kuningana
1346. aastal valiti Karl, Saksa kuningaks ning ta osales Prantsuse kuninga Philippe VI kutsel sõjas Inglismaa kuninga Edward III vastu. 1346. aastal Crècy lahingus hukkus ta isa, Johann I.
1349. aastal oli Saksa vastukuningaks Günther von Schwarzburg (1304–1349). Günther oli olnud keiser Ludwig IV ustav liitlane ning peale tolle surma proovis ta Wittelsbachide juhtimisel koos mõningate teiste Saksa vürstidega vastu seista kuningas Karl IV-le, kuid ebaõnnestunult. Ta sai Karli käest lüüa ning pidi oma taotlustest loobuma.
1349. aastal sõlmis ta Wittelsbachidega dünastilise liidu ja abiellus Pfalzi kuurvürstkonna valitseja Rudolf II tütre Annaga.
Aberaeron
Linna planeeris ja asutas 1805. aastal Alban Thomas Jones.
Karl IV
Saksa-Rooma keisrina
Karl IV laiendas valdusi: Ülem-Lausitziga, endine Lausitzi mark, mis omandati Brandenburgi markkrahvilt Otto V aastal 1367; Ülem-Pfalzi põhjaosaga ("Uus Tšehhia") Sulzbachis, liidendati aastal 1355; Brandenburgi kuurvürstkond, omandati Wittelsbachi hertsogilt Otto V-lt aastal 1373. Karl IV liidendas oma pärusvaldustega (Luksemburgi krahvkonna ja Tšehhi kuningriigiga) Sileesia, Brandenburgi, osa Saksimaast, Tüüringist ja Alam-Lausitzist. , Alam-Sileesia
Aberaeron
Aberaeron on tuntud meetootmise poolest.
Kristjan Palusalu
1931–1935
Euroopa meistrivõistlustel Helsingis oli neli maadlejat. I Kurt Hornfischer, II Arvo Niemelä, III Carl Westergren. Esimesena medalita jäänud Trossmann sai kaks aastat nooremalt Hornfischerilt seljakaotuse ja Westergrenilt punktikaotuse. Albert Kusnets kergekeskkaalus ja Olaf Luiga poolraskekaalus said pronksi.
I Turaani turniirile Budapesti saadeti Viikmäe. Eesti jäi Soome (18 punkti) ja Ungari (13 punkti) järel viimaseks (11 punkti).
II Turaani turniiri Helsingis 18. ja 19. märtsil 1934 võitis Soome (21 punkti) Eesti (12 punkti) ja Ungari (9 punkti) ees. Soome võitis kõigis kaaludes. Trossmann tunnistati Eesti parimaks, kuigi kaotas 0:3 Arvo Niemeläle.
Aegkond
Aegkond on geokronoloogilise skaala hierarhias eoonist järgmine väiksem üksus, mille jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladekonna.
Andrew Volstead
Andrew John Volstead (31. oktoober 1860 – 20. jaanuar 1947) oli Ameerika Ühendriikide poliitik.
Karl IV
1356. aasta Kuldbulla
Karl IV andis 1356. aastal välja Riigipäeval kinnitatud 1356. aasta kuldbulla (Kaiserliches Rechtsbuch), mis määras kindlaks Saksa-Rooma keisririigi keisrite valimise korra ja andis eriprivileegid kuurvürstidele, samas Brandenburgi kuurvürstkonna omandamine andis Tšehhi kuningriigile kaks häält Saksa-Rooma keisri valimiskogus. Kuldbulla väljakuulutamine Nürnbergi riigipäeval defineeris rohkem kui neljasajaks aastaks Saksa-Rooma riigi põhiseadusliku struktuuri.
Aegkond
Kokku eristatakse kümmet aegkonda, mis kuuluvad kokku kolme eooni. Järjestatuna nooremast (ülal) vanemani (all) on need järgmised:
Andrew Volstead
Ta oli Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige 4. märtsist 1903 kuni 3. märtsini 1923.
Aegkond
Aegkonnad ei ole ühesuguse pikkusega. Hilisemad aegkonnad on varasemaist tunduvalt lühemad, sest hilisema aja kohta on säilinud rohkem geoloogilist materjali.
Aegkonnad jagatakse ajastuteks, ajastud ajastikeks.
Kristjan Palusalu
1931–1935
Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaotas Trossmann Nikolai Karklinile, kes tuli Eesti meistriks.
Aegkond
Arhaikum ja proterosoikum ei ole praegu kehtiva geokronoloogilise skaala kohaselt mitte aegkonnad, vaid eoonid.
Kristjan Palusalu
1931–1935
Need kaks kaotust jäidki talle Eestis viimasteks. Kristjan Palusalu ei kaotanud kodustel võistlustel enam kordagi.
Euroopa meistrivõistlustele Kreeka-Rooma maadluses Rooma raskekaallast ei saadetud (Hornfischer võitis Rudolf Svenssoni (Rootsi) ja Alberts Zvejnieksi ees). Ago Neo sai hõbeda.
Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 11. juunist 1935 määrati Kristjan Trossmanni uueks perekonnanimeks Palusalu. Palusalu kanti perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 284 all.
Palusalu tuli Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.
Euroopa meistrivõistlustele Kreeka-Rooma maadluses Kopenhaagenisse raskekaallast ei saadetud (Hornfischer võitis kolmandat korda järjest Hjalmar Nyströmi (Soome) ja Alberts Zvejnieksi ees). Ago Neo sai pronksi.
Euroopa meistrivõistlustele vabamaadluses Brüsselisse raskekaallast ei saadetud. Võitis Karl Hegglin Šveits Hornfischeri ja Nils Åkerlindhi ees.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel toimus Montréalis 20.–29. juulini Mount Royali mäe jalamil asuva Montréali Ülikooli talistaadionil.
Kristjan Palusalu
1931–1935
Eesti võitis Riias Lätit 5:2.
Karl IV
1356. aasta Kuldbulla
Keiser Karl IV eraldas aastal 1361 Burgundia kuningriigist Savoia krahvkonna.
Järglased
Karl IV järglased:
Kristjan Palusalu
1931–1935
III Turaani turniiri 15.–17. novembril Tallinnas võitis Eesti (18 punkti) Soome (14) ja Ungari (10) ees. Oma kaalu võitsid Voldemar Väli, Edgar Puusepp, Ago Neo, Olaf Luiga ja Kristjan Palusalu. Kärbeskaallane Evald Sikk tuli teiseks ja sulgkaallane Harald Miss kolmandaks. Palusalu võitis 2:1 Nyströmi.
Berliini olümpiamängud
Berliini olümpiamängudel pandi Kristjan Palusalu ja Ago Neo välja mõlemas maadlusviisis. Esialgne plaan oli lasta meestel paar matši vabamaadluses teha ja siis loobuda, et Kreeka-Rooma stiilis paremini esineda. Kumbki mees ei tahtnud aga katkestamisest kuuldagi ja mõlemad tõid Eestile kaks medalit.
Vabamaadluse raskekaalus oli 11 maadlejat. Esimeses ringis seljatas Palusalu Josef Klapuchi (aega kulus 10.50). Vastase seljatasid ka Hjalmar Nyström ja Nils Åkerlindh.
Teises ringis seljatas Palusalu Robert Herlandi (Prantsusmaa; 6.45) ja tõusis liidriks. Üks miinus oli Åkerlindhil, kes 2:1 võitis Nyströmi, ja Werner Bürkil (Šveits). Georg Gehring seljatas Mehmet Çobani (Türgi) 3 minutiga.
Kolmandas ringis võitis Palusalu Çobani 3:0, kuigi õiglasem tulemus olnuks 2:1. Åkerlindh sai seljavõidu, Nyström oli vaba.
Neljandas ringis seljatas Palusalu Bürki (6.15). Åkerlindh sai Klapuchilt vaieldava seljakaotuse, Rootsi protesti ei rahuldatud ja Åkerlindh loobus protesti märgiks. Nyström seljatas Herlandi.
I Palusalu, II Klapuch, III Nyström, IV Åkerlindh, V Herland, VI Bürki.
Filipp Golikov
Filipp Ivanovitš Golikov (vene Филипп Иванович Голиков; 16. (vkj) 29. juuli 1900 – 29. juuli 1980) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (Nõukogude Liidu marssal).
Kristjan Palusalu
Berliini olümpiamängud
Üks päev puhkust ja seejärel algas Kreeka-Rooma maadluse turniir. Osales 110 maadlejat 23 maalt. Seitse riiki olid esindatud täisarvulise võistkonnaga (seitse meest), Eestist oli aga kuus võistlejat (sulgkaallane puudus).
Filipp Golikov
Filipp Golikov teenis Töölis-Talupoegade Punaarmees 1918. aastast, lõpetas sõjaagitaatorite kursused Peterburis 1919. aastal, juhtivkoosseisu täienduskoolituskursused 1929. aastal, sõjakooli (eksternina) 1931. aastal, Mihhail Frunze nimelise TTPA Sõjaväeakadeemia (1933. aastal, kaugõppes). Teenis erinevate sõjaväeosade juhina.
Kristjan Palusalu
Berliini olümpiamängud
Raskekaalus oli 12 meest, neist vabamaadlusturniiril olid lisaks Palusalule osalenud Klapuch, Çoban ja Nyström. Puhanud mees oli aga Kurt Hornfischer, juba 17-aastaselt Moskva spartakiaadi võitnu, 1931. aasta töölisolümpiamängude võitja, kolmekordne Euroopa meister. Keegi polnud teda võitnud.
Filipp Golikov
Juulist 1940 oli ta Punaarmee Kindralstaabi ülema Kirill Meretskovi asetäitja ja Töölis-Talupoegade Punaarmee Kindralstaabi Luurevalitsuse ülem.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne florett
Olümpiavõitja 1972: Wytold Woyda (Poola) 56 võistlejat
Kristjan Palusalu
Berliini olümpiamängud
Esimeses ringis jäi Çoban alla Aleardo Donatile (Itaalia; 1:2). Teised favoriidid võitsid seljaga, kõige rohkem kulus aega (8.49) Palusalul Eduard Schölli (Austria) võitmiseks, kes oli "aukartustäratavalt suur, kuid ülemääraselt lihav". John Nyman (Rootsi) seljatas Zoltán Kondorossy (Rumeenia).
Teises ringis Nyman ja Palusalu vahetasid: esimene seljatas Schölli, teine Kondorossy (10.46). Nemad kahekesi jätkasid ainsatena puhaste paberitega. Hornfischer ei saanud Klapuchit selili (3:0). Ühe miinusega oli ka Nyström, kes võitis Donati.
Kolmandas ringis läksid liidrid Palusalu ja Nyman vastamisi. Rootslasel polnud küll suurvõite, ent ta oli silmanähtavalt tugev ja osav. Algpüstimaadlus tunnistati viigiliseks, kuid parteris sai Palusalu vastase poolnelsonisse. Rootslane punnis vastu ega läinud selili. Alles päris matši lõpul lendas rootslane õlgadele, kuid ühe õlaga väljapoole matti. Siiski oli tulemus 3:0 eestlase kasuks. See oli tähtis võit, sest rohkem Nyman ei kaotanudki. Hornfischer ei saanud selili ka Alberts Zvejnieksi (3:0). Klapuch aga hilines Donati vastu matile ja itaallasele loeti seljavõit, tšehh langes välja. Çoban võitis 2:1 Nyströmi. Palusalu 1, Hornfischer 2, Çoban ja Nyman 3, Donati ja Nyström 4 punkti.
Pärast matši piirasid Saksa ajakirjanikud Palusalu ümber ja tahtsid teda pildistada. Kuna Palusalu oli higine, ei tahtnud ta minna, kuid treener Nikolai Kursmani soovitusel siiski läks. Teda pildistati oma veerand tundi, aga ilm oli külm ja järgmisel päeval tal küünarnukid valutasid, mistõttu ta pidi neid matšide vaheajal soojendama.
Neljandas ringis keeras Hornfischer minutiga selili Donati ja Nyman Nyströmi (15.47). Ainult Palusalu pidi Çobaniga täisaja rassima, enne kui 3:0 võidu sai. Kolm medalisti olid selgunud, medalid veel omavahel jagamata. Hornfischerile loositi vastu Palusalu.
Palusalul oli seljataga 9 matši ja 113 minutit maadlust, Hornfischeril 4 matši ja 44 minutit. Deutschlandhalle oli puupüsti täis. Auloožis istus Adolf Hitler isiklikult. Juba oli raskekaalu tõstmise võitnud Josef Manger, jättes kolmandaks Arnold Luhaääre.
Hornfischer uskus, et enam-vähem tasavägise maadluse korral kuulutatakse võitjaks tema. Sellepärast ta ei riskinud, vaid oli võrdlemisi passiivne. Algpüstimaadlus tunnistati võrdseks. Ka partermaadluses ei sündinud midagi kummagi kasuks. («Parteris olime teineteise vastu viisakad,» ütles Palusalu.)
Palusalu kümnes matš oli lõppemas. Aga käed olid juba soojaks maadeldud ja valu kadunud. Ta haaras Hornfischeril ümbert, surus ta enda vastu, heitis – ja sakslane oli sillas! Saal vakatas ja seda selgemini oli kuulda, kuidas eestlased karjusid: «Hurra, hurra! Palusalu, murra!» Kolm minutit murdis Palusalu vastast, siis sai too pea matilt välja ja seega püsti, kuid Palusalu virutas ta kohe matile tagasi. Ja siis oligi matši lõpp. Ei olnud kohtunikel pikka mõtlemist, 3:0 Palusalule.
I koht Palusalu, II Nyman, III Hornfischer, IV Çoban, V Nyström, VI Donati.
Meeskondlikult võitis Rootsi 20 punktiga; 2. koht Soome (11 punkti); 3. Ungari (10 punkti); 4. Eesti (10 punkti); 5. Saksamaa (10 punkti); 6. USA (9 punkti); 7. Türgi (4 punkti); 8. Tšehhoslovakkia (4 punkti); 9. Prantsusmaa (3 punkti); 10. Läti (2 punkti); 11. Kanada (1 punkt). Ungari võitis 3, Eesti 2, Saksamaa 0 kuldmedalit.
Kristjan Palusalu on maailmas ainus, kes on samadel olümpiamängudel võitnud raskekaalus nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluse.
Olümplaste tagasitulek (rongiga Valga kaudu) kujunes triumfisõiduks läbi Eesti. Tallinnas Balti jaamas ja austamistseremoonial Kadrioru staadionil tungles tohutu rahvamass.
Riigivanem Konstantin Päts kinkis Palusalule Pillapalu asunduses Harjumaal maakoha krundi Kungla nr A-94 suurusega 42,312 ha. Talu hooned projekteeris Erika Nõva.
22. detsembril 1936 abiellus Kristjan Palusalu Tallinna Kaarli kirikus Ellen Saidlaga, laulatas Friedrich Stockholm.
1936–1937
1936. aastal korraldas Tallinna klubi Sport turniiri, kus osalesid Palusalu, Viikmäe, Kõllo ja Karklin, lisaks Zvejnieks ja Hornfischer. Lihtne on arvata, mis sakslase siia tõi, raske arvata, mis teda ees ootas. Karklin heitis ta eestvööga silda, heitis teistki korda ja võitis! Palusalu võitis samuti pikapeale Hornfischeri, võitis ka Karklini ja kogu turniiri.
Palusalu tuli Eesti meistriks mõlemas maadlusviisis.
Palusalu tuli 1937. aastal Eesti meistriks nii Kreeka-Rooma maadluses (6. ja 7. märtsil Viljandis Johannes Kotka ees) kui ka vabamaadluses (8. jaanuaril 1938 Tartus).
17. ja 18. märtsil Tallinnas võitis Eesti A-koondis Soome A-koondist 5:2 ja Eesti B-koondis Soome B-koondist 4:3. Palusalu võitis Nyströmi 3:0, Eesti B-koondises seljatas Kotkas Edvard Järvise (12.02). Eesti A-koondises võitsid veel Voldemar Väli, Edgar Puusepp, Voldemar Mägi ja Ago Neo.
Eesti võitis 3. oktoobril Riias Lätit 4:3. Võitsid Väli, Puusepp, Neo ja Palusalu.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne florett
Järelvõistluses võitis dal Zotto Romankovi 5:1.