cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
Läbipaistvuse nõue
Direktiivi 93/13 artikkel 4 näeb ette n-ö läbipaistvuse nõude lepingu tingimustele. Täpsemalt paneb see teenusepakkujale kohustuse viidata lepingu sõlmimisel kõigile selle lepinguga kaasnevatele asjaoludele ning muudele tingimustele, mis on lepingu täitmise osas olulised. Eelkõige peavad tingimused olema koostatud lihtsas ja arusaadavas keeles. Kuna tarbija jaoks tähendavad igasugused negatiivsed mõjutused vahetuskursile teatud majanduslikku riski, sealhulgas lepingu pikenemist ja igakuiste maksete summa suurendamist, siis on tarbija jaoks äärmiselt oluline nende riskidega arvestada enne lepingu sõlmimist, et teha kokkuvõttes kaalutletud otsus. Selleks peavad kõik lepingutingimused, kui ka muu oluline lepingu täitmist mõjutav informatsioon, olema esitatud tarbijale selgelt ja arusaadavalt.
Sikambrid
pisi|Mõnede [[Germaani rahvad|germaani rahvaste umbkaudsed asualad 1. sajandil (sikambrid tähistatud sõnaga "Sugambri")]] Sikambrid oli germaani hõim, mis Rooma ajal paiknes Reini jõe idakaldal, tänapäeva Saksamaal, Hollandi piiri lähedal. Sikambre mainis esimesena Julius Caesar, kes nimetas neid germaanideks, kuid ei täpsustanud selle definitsiooni.
Ei ole teada, kas sikambrid rääkisid mõnda germaani keelt või keldi keelt, kuna nad elasid n-ö Nordwestblocki piirkonnas, kus need kaks keelerühma kohtusid ning avaldasid mõlemad mõju. Kolmandaks sajandiks oli sikambrite ning nende naabrite aladest saanud frankide territoorium. Sikambrid olid selleks ajaks liikunud Rooma aladele.
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
C-609/19
Kohtuasjas C-609/19 BNP Paribas Personal Finance SA vs. VE (samuti ühendatud kohtuasjas C-776/19–C-782/19 sama kostja vastu (BNP Paribas Personal Finance SA)) küsis eelotsusetaotluse esitanud kohus, kas selliste tingimuste läbipaistvuse nõue on täidetud, mille tagajärjel kannab vahetuskursiriski laenusaaja, kui teenusepakkuja on tarbijale eelnevalt andnud objektiivset ja abstraktset teavet selle kohta, kuidas mõjutab vahetuskursside volatiivsus asjaomase tarbija finantskohustusi lepingu kestel, samal ajal jättes tarbijale esitamata teabe muudest majanduslikest kontekstidest, mis võiksid vahetuskursi muutustele negatiivselt mõjuda, näiteks 2007-2009 väldanud majanduslangus.
Tulenevalt Euroopa Kohtu varasemast kohtupraktikast (vt ka kohtuotsus Gomez del Moral Guasch, C-125/18, punkt 51) tuleks läbipaistvuse nõuet mõista nii, et keskmised tarbijad, kes on piisavalt informeeritud ning mõistlikult tähelepanelikud ja arukad, peaksid olema võimelised aru saama lepingutingimuste konkreetsest toimimisest ja mõistma ka nende tagajärgi oma finantskohustustele. See aga paneb teenusepakkujale ja teenuse vahendajale kohustuse kirjeldada tarbijale eelnevalt tingimustega seotud mehhanismide toimimist (sh reklaami, teabelehtede, lepingu infolehtede vms abil), mille alusel võiks siis tarbija hinnata konkreetsetest lepingutingimustest tulenevaid majanduslikke tagajärgi.
Täpsemalt tuleb läbipaistvuse nõude täidetuse kontrollimisel analüüsida, kas tarbijale tehti eelnevalt teatavaks kõik asjaolud, mis võisid mõjutada tema kohustuse ulatust – eelkõige laenu kogumaksumust. See tähendab, et kohtul on esmajärjekorras kohustus kontrollida, kas lepingut ja konkreetseid tingimusi puudutav oluline teave anti tarbijale edasi lihtsas ja arusaadavas keeles. Samuti on kohtul kohustus kontrollida, kas tarbija jaoks on laenulepingus jäetud välja toomata teave, mis võiks olla olulise tähtsusega antud teenust silmas pidades. Eriti oluliseks saab siinjuures pidada just teavet võimalike riskide kohta finantskohustuse suhtes, mis tulenevad tarbija asukoha maksevaluuta olulise odavnemise ja välisriigi intressimäära tõusu korral.
Selleks, et läbipaistvuse nõue oleks täidetud, peaks tarbija olema võimeline mitte ainult hindama arvestus- ja maksevaluuta kõikumisest tulenevaid riske enda maksekohustusele, vaid mõistma ka nendest kõikumistest tulenevaid konkreetseid riske kogu lepingu kestuse jooksul (näiteks hüpoteetilise olukorra esinemisel, kus maksevaluuta kaotab arvestusvaluuta suhtes ühel hetkel märgatavalt enda väärtust). Läbipaistvuse nõue ei ole kindlasti täidetud, kui tarbijale lepingueelselt antud teave põhineb eeldusel, et arvestus- ja maksevaluuta väärtuste suhe jääb lepingu kogu kestuse jooksul püsima ning müüja ei hoiatanud tarbijat ka võimalikust majanduslikust olukorrast, mistõttu tarbija ei saanud mõista ka sellest tulenevaid potentsiaalseid ohte enda majanduslikule olukorrale, mis võiksid kokkuvõttes tema finantskohustusele negatiivset mõju avaldada.
Eelnevast lähtuvalt tõi Euroopa Kohus välja mõned olulised asjaolud, mis võiksid aidata kaasa lepingu sisalduvate tingimuste ebaõiglase laadi tuvastamisele ja nende osas hinnangu andmisele:
Kokkuvõttes leidis Euroopa Kohus, et kõne all olevate lepingutingimuste läbipaistvuse nõue on täidetud, kui teenusepakkuja on tarbijale andnud piisavat, täpset ja asjakohast teavet, mis võimaldab tavapäraselt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikul ja arukal tarbijal mõista sääraste finantsmehhanismide toimimist, samuti sellistest tingimustest tulenevaid riske ning potentsiaalseid kahjulikke majanduslikke tagajärgi kogu lepingu kestuse jooksul.
Tõendamiskoormis
Eraldi palus eelotsusetaotluse esitanud kohus selgitada, kellel lasub kohustus tõendada, et lepingutingimused on koostatud lihtsalt ja arusaadavalt. Siinkohal on oluline märkida, et kuna kummagi poole tõendamiskoormis ei tulene otseselt direktiivi artiklitest, siis tuleb tarbijakaitse rakendamise eeskirjad sätestada liikmesriikide õiguskordades, lähtudes seejuures menetlusautonoomia (tõhususe ja võrdväärsuse) põhimõtetest.
Direktiivi 93/13 eesmärgiks on kaitsta tarbijat lepingulistes suhetes, kus tarbija on teenusepakkujaga võrreldes nõrgemal läbirääkimispositsioonil, omades seejuures teenusepakkujast oluliselt vähem teavet, ning tõhususe põhimõttest, millest tulenevalt ei tohi liikmesriigi menetlusnormid raskendada Euroopa liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist või muuta seda võimatuks, ei ole võimalik tagada tarbija huvide täielikku kaitset, kui tarbijal lasub kohustus tõendada, et lepingus sisalduvad tingimused on talle esitatud selges ja arusaadavas keeles. Ainult siis, kui teenusepakkujal lasub kohustus tõendada, et ta on tarbijale esitanud vajaliku teabe (tingimuste läbipaistvuse nõuet järgides) – ehk täitnud enda lepingueelsed ja lepingulised kohustused, on võimalik tagada tarbija huvide kaitse, kahjustamata seejuures teenusepakkuja õigust õiglasele kohtumenetlusele. Seda pooldab ka argument, et teenuse osutaja ülesanne on oma turustuskanaleid juhtida, mistõttu ei peaks olema tal raske esitada tõendeid selle kohta, kas ta täitis või ei täitnud enda direktiivist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt, sh järgis direktiivi artiklist 4 lõikest 2 tulenevat läbipaistvuse nõuet.
Eelnevast tulenevalt asus Euroopa Kohus seisukohale, et direktiiviga 93/13 on vastuolus, kui kohustus tõendada lepingutingimuste läbipaistvuse nõuet, eelkõige tingimuste esitamist lihtsas ja arusaadavas keeles direktiivi artikli 4 lõike 2 tähenduses, lasub tarbijal.
Direktiivi 93/13 suhestumine Eesti õigusega
Olles Euroopa Liidu liikmesriik, on Euroopa Liidu õiguse allikad Eesti jaoks siduvad. Direktiivid ei oma vahetut mõju, mistõttu tuleb need kõigepealt üle võtta siseriiklikku õigusesse.
Direktiiviga jäetakse liikmesriikidele võimalus otsustada, kuidas tuleb riigisisesel tasandil teostada kontrolli lepingutingimuste arusaadavuse ja ebaõigluse üle tarbijalepingutes.
Eestis kehtib kaheastmeline lepingutingimuste kontrollsüsteem. Esialgu tuvastatakse, kas tüüptingimus vastab arusaadavuse nõudele ning kas see sai lepingu osaks. Seejärel teostatakse kontrolli selle vastavuse üle direktiivi artiklile 3 ja VÕS §-le 42.
Artikli 3 lõikes 3 viidatud lisas leidub loetelu lepingutingimustest, mida käesolevat direktiivi silmas pidades võib lugeda ebaõiglaseks. Need tingimused täpsustavad VÕS § 42 lõikes 1 sisalduvat ebamõistlikult kahjustavate tüüptingimuste tuvastamise üldreeglit. Lisas toodud loetelu ei ole liikmesriikidele küll siduv, kuid nad peavad sellega siseriikliku õiguse tõlgendamisel arvestama.
Toetudes muuhulgas direktiivi lisas esitatud tingimustele, võttis Eesti seadusandja vastu VÕS § 42 lõike 3, mis sisaldab nn tarbijalepingute tingimuste „musta nimekirja“. Tegemist on tüüptingimustega, mille ilmnemisel ei pea tarbija tõendama, et need on ebaõiglased ehk ebamõistlikult kahjustavad. Need on seadusest tulenevalt automaatselt tühised.
Eesti kohtupraktika
Direktiivile 93/13 on viidatud ka mitmetes Riigikohtu lahendites, kus tüüptingimuste hindamisel viidatakse VÕS asjakohaste sätete kõrval ka nende aluseks olevatele direktiivi artiklitele.
Üks taoline kohtuasi on Eesti Vabariigi (Tarbijakaitseameti kaudu) hagi Elisa Eesti AS vastu tüüptingimuste kasutamise keelamiseks, mis ei võimalda tarbijatele tasuta arve edastamist. Elisa Eesti AS lõpetas alates 1. jaanuarist 2014 tarbijatele tasuta arvete esitamise. Edasi pidid tarbijad tasuma nii paberkandjal kui ka e-kirja teel esitatud arved. Hageja leidis, et hinnakirjas kehtestatud tasud arve esitamise eest olid tarbijat ebamõistlikult kahjustavad VÕS § 42 lõike 1 ja § 42 lõike 3 punkti 23 tähenduses.
VÕS § 42 lõike 1 kohaselt on tüüptingimus tühine, kui see lepingu olemust, sisu, sõlmimise viisi, lepingupoolte huvisid ja teisi olulisi asjaolusid arvestades kahjustab teist lepingupoolt ebamõistlikult, eelkõige siis, kui tüüptingimusega on lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalu teise lepingupoole kahjuks oluliselt rikutud. Siinkohal viitaski Riigikohus direktiivi artiklile 4 punktile 1, mille kohaselt võetakse lepingutingimuse hindamisel arvesse lepingu sõlmimise objektiks oleva kauba või teenuse laad ning viidatakse lepingu sõlmimisel kõigile sellega kaasnevatele asjaoludele ning kõigile teistele kõnealuse või muu lepingu tingimustele, millest see sõltub. Kuna Riigikohus ei ole siinkohal asja sisuliselt lahendanud, andis ta ringkonnakohtule suunise, kuidas tõlgendada vaidlusaluse tüüptingimuse võimaliku tühisust tuginedes VÕS § 42 lõikele 1 ja direktiivi artiklis 4 lõikes 1 sätestatud reeglile.
Piéros Sotiríou
Piéros Sotiríou (kreeka keeles Πιέρος Σωτηρίου; 13. jaanuaril 1993 Nikosias) on Küprose jalgpallur, kes mängib Bulgaaria kõrgliiga klubis Razgradi Ludogorets ja Küprose jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Küprose klubis Nikosia Olympiakos, debüteerides hooajal 2009–10 Küprose esiliigas. Aastatel 2010–2013 mängis ta klubiga Küprose kõrgliigas. Aastatel 2013–2017 mängis ta Küprose kõrgliigas APOEL-i ridades, tulles klubiga neli korda Küprose meistriks. Hooajal 2016–17 lõi ta Küprose kõrgliigas 21 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravakütt.
Aastatel 2017–2020 mängis Sotiríou Taani kõrgliiga klubis København. Hooajal 2018–19 tuli ta Københavniga Taani meistriks. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg Taanis 2017–18, mil ta lõi 14 väravat. Aastatel 2020–2021 mängis ta Kasahstani kõrgliiga klubis Astana.
2021. aasta veebruaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Razgradi Ludogoretsiga. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Bulgaaria meistriks.
Küprose jalgpallikoondises tegi Sotiríou debüüdi 14. novembril 2012 sõprusmängus Soome vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. novembril 2016 MM-i valikmängus Gibraltari vastu. 29. märtsil 2022 lõi ta UEFA Rahvuste Liiga väljalangemismängu korduskohtumises värava Eesti vastu.
Šarja rajoon
Šarja rajoon (vene keeles Шарьинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti idaosas. Rajooni keskus on Šarja linn (mis rajooni ei kuulu).
Rajooni pindala on 4070 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 090, 2008. aastal 11 390 ja 2002. aastal 12 851.
Šarja rajoonis on 179 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Vetluga jõgi, Bolšaja Šanga ja Neja.
Võdubõtši klooster
pisi|Võdubõtši klooster 2017. aastal Võdubõtši klooster (ukraina keeles Видубицький монастир Võdubõtskõi monastõr; ajaloolise kohanime Видубичі Võdubõtši järgi Kiievis) on õigeusu mungaklooster Ukraina pealinnas Kiievis.
Ajalugu
Kloostri rajas Jaroslav Targa poeg Vsevolod 1070. ja 1077. aasta vahel. See oli Vsevolodi poja Vladimir Monomahhi ja tema järglaste perekonnaklooster. Klooster on Ukraina Õigeusu Kiriku alluvuses.
Andersoni maakond (Kansas)
Andersoni maakond (Anderson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Garnett.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8102.
Udora
Udora võib tähendada mitut asja:
Kännukuklane
Kännukuklane (Formica truncorum) on sipelglaste sugukonda kuklase perekonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Dainava vald (Šalčininkai rajoon)
Dainava vald (leedu keeles Dainavos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil.
pisi|Vaba aja keskus ja vallamaja pisi|Kamičiai maastik
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Õppedisain
Õppedisain (inglise keeles instructional design) on haridustehnoloogia haru, mis keskendub õpetamise ja õppimisega seotud terviklike õpisüsteemide arendamisele. Õppedisain hõlmab pedagoogika- ja andragoogika-, tänapäeval ka infotehnoloogiateadmisi.
Tuntumad õppedisaini mudelid on järgmised:
Ajalugu
Õppedisain sai alguse 1940 ndatel, kui pedagoogikateadlased hakkasid õpetamise protsessi senisest põhjalikumalt ja suuremas plaanis kavandama. Õppedisaini pioneerideks olid Edgar Dale ja Robert Mills Gagné. Kui algul toetuti õppedisainis peamiselt kognitiivpsühholoogiale ja Burrhus Frederic Skinneri käitumispsühholoogiale, siis tänapäeval pigem Benjamin Bloomi taksonoomiale ja konstruktiivsele didaktikale.
Ohvrimentaliteet
Ohvrimentaliteet on omandatud isiksuslik kalduvus pidada ennast ohvriks või kannatajaks teiste inimeste pahatahtliku tegevuse tõttu. Ohvrimentaliteedi puhul süüdistatakse ebaõnnestumiste ja ebameeldivuste puhul teisi, aga mitte iseennast.
Ohvrimentaliteet võib sageli olla alguse saanud juba lapsepõlvest. Sarnasel viisil võivad ka kurjategijad oma tegevust õigustada, pidades ennast ühiskonna ülekohtu ohvriteks ja kannatajateks.
Avaldumine
Ohvrimentaliteeti võib esineda ka grupikäitumises – kollektiivides, vähemusrühmades, subkultuurides jm. Ohvrimentaliteet aitab kinnitada ja kindlustada grupi identiteeti, olles osa vastavast narratiivist. Ohvrimentaliteeti toetavad ka paljud vandenõuteooriad.
Vydeniai
pisi|Vydeniai Vydeniai on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil, Vydeniai valla halduskeskus. Küla asub Uosupise jõe kaldal. Seal asuvad põhikool, postkontor ja raamatukogu, jõel asub Vydeniai paisjärv.
Esimese maailmasõja järel kuulus küla Poolale. Aastal 1921 elas külas 239 leedulast, 13 poolakat ja 4 juuti.
Krasne-Lasocice
Krasne-Lasocice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Krasne-Lasocice asub Limanowast umbes 18,5 km loodes ja Krakówist ligikaudu 35 km kagus.
Kõlu jõgi
thumb|Partsi oja [[Suuresadama ja Kõlunõmme külade vahelise metsateega ristumas]]
Kõlu jõgi (ka Partsi oja, Partsi jõgi) on jõgi Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. See saab algust Kukka soost lõunas Partsi küla territooriumil, voolab kirde poole läbi Kõlunõmme, läbib Hopi järv ja suubub Suursadama juures merre.
Nikolai Zahharov
Nikolai Zahharov (sündinud 24. detsembril 1941 Ašhabadis) on endine Eesti NSV parteitöötaja ja poliitik.
Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Aastal 1972 lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal ja aastal 1980 Leningradi Kõrgema Parteikooli.
Ta töötas aastatel 1966–1975 Tartu Kontrollaparaaditehases elektrilukksepana, meistrina, jaoskonna- ja bürooülemana. Aastast 1975 oli ta parteitööl: ta oli tehase parteikomitee sekretär, EKP Tartu Linnakomitee osakonnajuhataja ning EKP Keskkomitee instruktor ja inspektor. Aastatel 1987–1991 oli ta EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär.
Ta oli aastatel 1966–1991 NLKP liige. Ta oli aastatel 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali). Samuti oli ta aastatel 1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige.
Egiptuse kirjandus
400px|pisi|Koopia [[Westcari papüürusest Ägyptisches Museumis Berliinis]] Egiptuse kirjandus sai alguse Vana-Egiptuses ning üks vanemaid teadaolevaid kirjandustraditsioone. Egiptuse kultuur oli esimene, kus arenes välja kirjandus meile tuttaval kujul, raamatuna.
Vana-Egiptuse kirjandus
pisi|[[Edwin Smithi papüüruse tahvlid vi ja viii New Yorgi Meditsiiniakadeemia haruldaste raamatute hoidlas]]
Muistsed egiptlased kirjutasid nii papüürusele kui ka seintele, haudadesse, püramiididele, obeliskidele jms. Ehk võib pidada tuntuimaks Vana-Egiptuse kirjandusteoseks "Sinuhe jutustust". Tuntud on ka Westcari papüürus ja Ebersi papüürus, samuti Egiptuse surnuteraamat. Kuigi enamik Vana-Egiptuse kirjandusest oli nn tarkusekirjandus, mis oli pigem õpetlik kui meelt lahutav, kuulusid sellesse ka müüdid, jutustused ja elulood, mis teenisid eelkõige meelelahutuse eesmärki. Autobiograafiat on nimetatud Egiptuse kirjanduse vanimaks žanriks.
Niilusel oli muistsete egiptlaste kirjutistele tugev mõju. Samuti mõjutasid neid kreeka-rooma poeedid, kes tulid Aleksandriasse elama sealsete metseenide juurde ning kasutama Aleksandria raamatukogu. Paljud antiikmaailma suured mõtlejad külastasid Aleksandriat, teiste seas Kallimachos Liibüast ja Theokritos Sürakuusast. Suuri kirjanikke leidus ka Egiptuses; üks tuntud Egiptuse poeet oli Rhodose Apollonios.
Kristlik Egiptuse kirjandus
Varakristluse ajal, 1.–4. sajandil pKr sai Aleksandriast tähtis keskus. Kopti kirjandus andis tollasele kristlikule kirjandusele olulist lisa ning Nag Hammadi raamatukogu säilitas hulga raamatuid, mis selleta oleksid kaotsi läinud.
Islami Egiptuse kirjandus
8. sajandiks vallutasid Egiptuse islamiusku araablased. Kirjandus ning eriti raamatukogud õitsesid islami vallutajate võimu all. Sel ajal toimus rida tähtsaid muutusi. Papüürus asendus riidest valmistatud paberiga ning kirjasüsteemina arenes kalligraafia. Samuti keskendus kirjavara pea täielikult islamile. Varaseim egiptuses kirjutatud romaan oli Ibn al-Nafisi "Theologus Autodidactus", varaseim näide ulmekirjandusest ja teoloogilisest romaanist. 14. sajandil sündis Egiptuse araabia kirjanduses ka tänapäevaste kaanetekstide eelkäija taqriz, kirjandusteose lühike ülistus.
Paljud "Tuhande ja ühe öö" lood pärinevad keskaegse Egiptuse muinasjututraditsioonist. Tõenäoliselt ringlesid need lood ammu enne seda, kui nad ühte raamatusse koguti. Keskaegne Egiptuse folkloor oli üks kolmest jutuvestmise kihist, mis koguti 15. sajandil "Tuhande ja ühe öö" kogumikku; teised kaks oli India ja Pärsia rahvaluule ning lood Abbasiidide ajastu Bagdadist.
Tänapäeva Egiptuse kirjandus
19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses tõusis araabia kultuuris esile al-Nahda, renessansilaadne liikumine, mis puudutas kõiki elualasid, sealhulgas kirjandust. Üks selle aja silmapaistvamaid kujusid oli Nagib Mahfuz, esimene egiptlasest Nobeli kirjandusauhinna laureaat. 1914. aastal kirjutas Muhammad Husayn Haykal romaani "Zaynab", mida peetakse niihästi esimeseks tänapäevaseks Egiptuse kui ka islami romaaniks.
Kering
Kering kõigepealt Établissements Pinault, seejärel Pinault-Printemps-Redoute (PPR), on Prantsuse luksuskontsern, millel on mitu kaubamärki, sealhulgas Gucci, Yves Saint Laurent, Bottega Veneta, Balenciaga, Boucheron, Alexander McQueen. Kering Eyewear (30% Richemontile kuuluv ettevõte) toodab prilliraame brändidele, mis võivad gruppi kuuluda või mitte.
Grupi asutas 1962. aastal François Pinault, kes noteeris selle 1988. aastal Pariisi börsil.
Kwików
Kwików on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Kwików asub Brzeskost umbes 20 km põhjas ja Krakówist ligikaudu 52 km idas.
Vaeste kirjanike maja
"Vaeste kirjanike maja" on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik.
Film toimub kirjaniku Peeter Sauteri viletsas korteris, kus on vaeste kirjanike kooskäimiskoht. Filmis kirjanikud filosofeerivad ja kurdavad viletsa elu üle.
Balti tee
Balti tee all võidakse mõelda järgmist:
Ardennide vastupealetung
Ardennide vastupealetung, tuntud ka kui Ardennide operatsioon, oli Saksamaa viimane massiivne pealetungioperatsioon Teises maailmasõjas ning toimus 16. detsembrist 1944 kuni 25. jaanuarini 1945 Belgia, Prantsusmaa ja Luksemburgi territooriumil Ardennide tihedates metsades. See oli Natsi-Saksamaa viimane meeleheitlik operatsioon, mille tulemusena üritati leida vaherahu kokkulepe lääneliitlastega, mille tingimusi dikteeriksid teljeriigid. Lõpptulemusena Saksa väed peatati enne oma taktikaliste eesmärkide saavutamist ning ressursside puudumise tõttu sunniti nad taganema. Operatsioon kurnas terve Saksa läänerinde võimekuse ning lõi head tingimused liitlastele läbimurdeks Siegfriedi liinist.
Eellugu
Pärast Normandiast väljamurdmist ja dessanti Lõuna-Prantsusmaal edenesid liitlased Saksamaale oodatust kiiremas tempos. Siiski oli liitlastel mitmeid logistikamuresid:
Kindral Dwight D. Eisenhower ja ta staap otsustas hoida Ardenni regiooni, mis oli hõivatud Ameerika esimese armee poolt. Liitlased otsustasid kaitsta Ardenni nii väheste sõduritega kui võimalik, soodsa maastiku (tihedalt metsastatud mägismaa sügavate jõgedega ja kitsad teede ühendused) ja alas olevate väheste operatiivsete sihtmärkide tõttu.
Liitlaste varustusprobleemid
Liitlaste edenemise kiiruse tõttu jäi süvavee sadamatest puudu, mis omakorda tekitas suuri probleeme liitlaste varustamisega. Normandia maandumisala ja rannas maanduvad laevad ei suutnud täita operatiivvajadusi. Ainus liitlaste poolt hõivatud süvavee sadam oli Cotentini poolsaare põhjaosas asuvas linnas Cherbourgis. Sakslased olid sadama põhjalikult hävitanud ja mineerinud enne sealt lahkumist ning kulus mitu kuud, et parandada sadam ja eemaldada miinid suurteks kaubavedudeks. Liitlased olid ka hõivanud Antwerpi sadama terves tükis septembri alguses, kuid ka seda ei saanud täies mahus kasutada enne 28. novembrit, kuna Schelde jõe suudmeala, millest pidi sadamasse saamiseks läbi sõitma, tuli puhastada nii Saksa sõduritest kui ka nende miinidest. Sakslased suutsid säilitada kontrolli üle mitme tähtsa sadama La Manche'i väinas kuni sõja lõpuni.
Liitlaste püüdlused hävitada Prantsuse raudtee sõlme enne Normandias maabumist olid edukad. See häving aitas takistada sakslaste reageerimist dessandile, kuid see oli sama suureks takistuseks ka liitlastele kuna selle parandamine võttis tükk aega. Loodi küll veoautode tarneahel hüüdnimega Red Ball Express, mis tõi varustust eesliini sõduritele, kuid see kasutas Belgia piiri juures asuva eesliinini jõudmiseks viis korda rohkem kütust. Varajaseks oktoobriks olid liitlased lõpetanud suuremad operatsioonid, et nende tarneahelat ja varustuse kättesaadavust eesliinil parandada.
Pootsareika
Pootsareika on neem Saare maakonnas Abruka saare lõunaosas.
Ardennide vastupealetung
Sakslaste plaanid
Kuigi võitlemises oli väike paus pärast Scheldti lahingut, oli sakslaste olukord üpris halb. Liitlased liikusid vaikselt Saksamaale sisse, seni küll otsustava läbimurdeta, kuid sellegipoolest oli liitlastel eesliinil või selle läheduses kokku 96 diviisi ning eeldati, et Inglismaalt tuleb 10 veel lisaks. Sakslased said vastu panna vaid 55 diviisi ning needki polnud oma täies jõus esindatud. Samuti olid liitlased suutnud hävitada ära suure osa Luftwaffest juba 1944. aasta alguses, jättes sakslastele vähem võimalusi koguda luureandmeid ja hävitada liitlaste varustusahelat. Lisaks nägid liitlased kergelt ära sakslaste liikumised ning said väga kergelt hävitada nii Saksa tarneahelat kui ka Rumeenias asuvad naftaväljad, jättes sakslased ilma kütusest.
Pootsareika
Neeme koordinaadid on.
Ardennide vastupealetung
Sakslaste plaanid
Hitler uskus, et ta mobiilsed reservid annavad talle võimaluse teha veel üks suurem rünnak. Kuigi ta sai aru, et mitte midagi ei suuda ta veel saavutada idarindega, uskus ta sellegipoolest, et rünnak lääne liitlaste vastu oleks edukas. Ta uskus, et suudab panna liitlased rahu sõlmima nõukogude liidust eraldi. Edu läänes oleks andnud sakslastele aega, et välja mõelda ja ehitada arenenumaid relvi (nagu näiteks reaktiivlennukid, uued allveelaevad ja rasked tankid) ning annab ka võimaluse koondada oma väed idas.
Hitleri plaan oli teostada vasturünnak liitlaste jõududele teise Blitzkriegiga. Esimese päeva lõpuks pidid Saksa väed suruma end läbi hõredalt kaitstud USA liinidest, liigutada soomustatud masinad Ardenne'idest läbi teise päeva lõpuks, jõuda Meuse'ni kolmandaks päevaks ja võtta tagasi Antwerp ja Scheldti suue neljandaks päevaks. Algselt lubas Hitler oma kindralitele selle jaoks 18 jalaväe ja 12 soomustatud või mehhaniseeritud diviisi, mille ta oleks võtnud Saksa reservvägedest. Ta plaan baseerus halval ilmal. Paks udu ja madalad pilved oleksid ära võtnud liitlaste õhulise eelise. Hitler planeeris rünnaku novembri lõppu ning lootis ära kasutada Montgomery ja Bradely vahelisi vaidlusi oma kasuks. Kui rünnak peaks õnnestuma ja sakslased saaksid Antwerpi kätte, oleks neli armeed varustusteta lõksus Saksa eesliinide taga.
Operatsiooni läbiviimine ja kulg
Sakslaste Oberkommando des Heeresi ehk OKH plaan oli rünnata armeegrupiga B läbi Ardenni tihedate metsade Antwerpeni suunal, mis oli liitlaste jaoks strateegilise tähtsusega, kuna oli suurim sadam piirkonnas ning suur logistiline tugipunkt. Ühtlasi oleks manöövri õnnestumise korral lääneliitlaste rindejoon pooleks lõigatud ning neli liitlasarmeed, kes asusid Antwerpeni alast põhjas, oleksid jäänud kotti.
Armeegrupp B pidi antud operatsiooni teostama kolme armeega: 5. tankiarmee, 6. tankiarmee, ja 7. armee.
Armeede ülesanded olid vastavad:
16. detsembri varahommikul kell 5.30 algas 160 km rindelõigul operatsioon "Unternehmen Wacht am Rhein". Rünnak algas massiivse suurtüki ettevalmistusega, mis kestis 90 minutit ja milles kasutati ligi 1600 suurtükki. Liitlased pidasid rünnakut esialgu lokaalse tähtsusega vasturünnakuks, tingituna liitlaste hiljutisest edust Wahlerscheidi sektoris, kus USA 2. Jalaväediviis oli suutnud lüüa arvestatava augu Siegfriedi liini. Liitlased ei saanud eelhoiatust sakslaste vägede liikumisest kuna õhuluure puudus ja rünnak tuli üllatusena. Liitlaste õhuvägi oli halva ilma tõttu sunnitud maa peale jääma, ning suure ülekaalu ja õhutoetuse puudumise tõttu suutsid sakslased ameeriklased taanduma sundima. Sakslaste edu tõttu piirati ümber 7500 USA 106. jalaväediviisi sõdurit, kes olid sunnitud alla andma. Operatsiooni alguseks olid liitlasvägede tagalasse infiltreerunud ka väljavalitud Waffen-SS komandod, kes kasutasid liitlaste vorme, relvastust ja tehnikat, ning kelle põhiline eesmärk oli hõivata sillad üle Maasi jõe enne kui taganevad liitlased need õhku lasevad. Lisaks oli neil ülesanne juhtida liitlaste üksuseid valele teele, paigaldades ebaõigeid teemärgiseid, teostada varitsusi ja külvata kaost liitlaste tagalas. Waffen-SS komandode tegevus toimus suurema operatsiooni toetamiseks operatsiooni Greif nime all, ning seda operatsiooni juhtis obersturmbannführer Otto Skorzeny.
Mastaabisääst
pisi|300px|Esialgse tootmismahu Q suurenemisel Q2-ni alaneb tootmisühiku kulu C kuni C1-ni. Mastaabisääst on hulgitootmise mastaabi laienemisest tulenev keskmise tootmiskulu alanemine. Mastaabi laiendamise tõttu jaotuvad püsikulud suurema arvu tootmisühikute peale, mistõttu tootmisühiku omahind langeb. Sageli on suurema mastaabi korral ka tööefektiivsus suurem, mis alandab ka muutuvkulusid.
Ardennide vastupealetung
Operatsiooni läbiviimine ja kulg
Halb ilmastik põhjustas probleeme ka sakslastele. Kehvade teeolude tõttu jäid paljud Saksa üksused toppama, lisaks põhjustas kehv liikluse reguleerimine suuri ummikuid. Sellest hoolimata jätkasid Saksa väed pealetungi. Kindral von Manteuffeli juhtimisel rünnati Bastogne ja St.Vithi suunal, mis olid suured teesõlmed ja omasid seega suurt strateegilist kaalu. 20. detsembriks oli Bastogne ümber piiratud, St. Vithi ümbruses osutasid liitlasvägede üksused tugevat vastupanu, mis aeglustas kriitiliselt sakslaste edasitungi. Paralleelselt toimus Sepp Dietrichi juhitud 6.tankiarmee rünnak Antwerpeni suunal, mis toimus lühimat võimalikku marsruuti pidi, tingituna äärmiselt piiratud kütusevarudest. Tee peal aga kohati tugevat vastupanu liitlasvägede poolt Elsenborni harjal (Elsenborni lahing), mis sundis 6. tankiarmeed oma marsruuti muutma ja kaotama oluliselt aega, mis oli pealetungi õnnestumiseks hädavajalik.
23. detsembriks oli Saksa väejuhatusele selge, et pealetung on läbi kukkunud, kuna üllatusmomendist hoolimata ei suudetud hõivata kriitilisi Bastogne ja St Vithi teesõlmi, lisaks ei olnud Saksa vägedel ruumi manööverdamiseks, kuna hiiglaslik väemass oli kõik ümbruskonna teed sisuliselt ummistanud, ning ei olnud võimalik piisavalt kiiresti üksuseid liigutada. Samuti olid sisuliselt ammendatud sakslaste kütusevarud, mille juurdevoolu ei suudetud tagada, ning mis oli hädavajalik suurte soomusüksuste liigutamiseks. 23. detsembriks oli ka ilm paranenud ja tegutsema hakkas liitlaste õhuvägi, mis põhjustas sakslastele suuri kaotuseid. Lisaks olid liitlased toibunud peataolekust, mis oli valitsenud sakslaste pealetungi alguses, ning hakkasid ümbruskonda vägesid koondama, millest olulisemad olid 2-3 diviisi kindral Pattoni 3. armeest, mis ähvardasid Saksa väed kotti tõmmata.
Mastaabisääst
Mastaabisäästu teooria on rakendatav erinevatel tasemetel, näiteks tootmisüksuse või kogu ettevõtte tasemel. Muudel samadel tingimustel peaksid suure tootmisüksuse kulud tootmisühiku kohta olema madalamad kui väikese tootmisüksuse kulud. Samuti peaks paljude spetsialiseerunud üksustega ettevõtte kulud olema väiksemad kui vähema arvu allüksustega ettevõttel.
Ardennide vastupealetung
Operatsiooni läbiviimine ja kulg
Aastavahetuseks olid liitlased saavutanud otsustava arvulise ülekaalu sakslaste ees ja asusid vasturünnakule. Marssal Montgomery juhtimisel hakati sakslasi järk-järgult terve Ardennide ulatuses tagasi tõrjuma. Taanduvad Saksa väed olid sunnitud maha jätma palju rasket varustust (tankid, suurtükid jne), kaotused mida Saksamaa sõjatööstus ei suutnud enam korvata. Eriti ränki kaotuseid kandis Luftwaffe, mis oli operatsiooni ajaks koondanud sisuliselt kõik Läänerindel tegutsevad lennukid, millest kaotati 800, lisaks kaotused pilootide seas, kusjuures kumbagi ei suudetud enam korvata.
Mastaabisääst
Idee
pisi|Adam Smith Mastaabisäästu idee pärineb šoti majandusteadlaselt Adam Smithilt, kes leidis, et tööjõu jaotamine ning spetsialiseerumine on tootmiskulude vähendamise peamised põhjused. Seetõttu saavad töötajad keskenduda kindlale ülesandele ning oma oskusi ülesande täitmisel arendada.
Ardennide vastupealetung
Operatsiooni läbiviimine ja kulg
Otsustavaks teguriks lahingus saigi lõpuks liitlaste õhuülekaalu taastumine, vägede koondamine ja vasturünnak. Sakslastel lõppes otsa kütus, puudus ruum manöövrite teostamiseks, ning ei suudetud kaitsta oma üksuseid liitlaste õhuväe eest. Nende tegurite koosmõjul sunniti Saksa väed taganema ja 25. jaanuariks oli lahing lõppenud otsustava liitlaste võiduga. Ardennide vastupealetung jäi Natsi-Saksamaa viimaseks suuremaks pealetungiks II maailmasõjas.
Mastaabisääst
Idee
Inglise majandusteadlane Alfred Marshall eristas välist ja sisest mastaabisäästu. Väline mastaabisääst esineb, kui tootmiskulu ei sõltu mitte ettevõtte, vaid tööstusharu suurusest. Välisest mastaabisäästust saavad kasu kõik selles harus tegutsevad ettevõtted. Sisemise mastaabisäästuga on tegemist, kui tootmiskulu sõltub ettevõtte enese suurusest. Näiteks transpordivõrgu arendamise tõttu alanenud kulude näol on tegemist välise mastaabisäästuga. Suurettevõtete mastaabisääst on turutõke turule siseneda soovivatele uutele ettevõtetele.
Ardennide vastupealetung
Kokkuvõte
Hoolimata edust operatsiooni alguses, ei suutnud sakslased täita ühtegi suuremat operatsiooni seatud eesmärki. Ainsaks suuremaks edusammuks jäi liitlaste rindesse löödud kiil, mille ärakasutamist aga ei võimaldanud otsa lõppenud kütus, vähene ruum manööverdamiseks ja massiivne liitlaste õhuülekaal alates 23. detsembrist. Liitlased suutsid esialgsest peataolekust kiiresti toibuda, ning rinde stabiliseerida ja saabuvate abivägede toel vastupealetungile asuda, mis sakslaste edu lõpuks nullis. Sakslaste jaoks tähendas operatsiooni nurjumine sisuliselt kogu oma reservi ära kasutamist, mis muutis edasise Saksamaa kaitsmise Läänerindel võimatuks ülesandeks ning mis kiirendas oluliselt Saksamaa lüüasaamist Läänerindel. Liitlastele aitas edu saavutada ka asjaolu, et Nõukogude Liit alustas suurt pealetungi Idarindel planeeritust varem, 12. jaanuaril 1945, ning jõudis Saksamaa tuumikalade piiridele, kõigest 69 km kaugusele Berliinist, asjaolu, mis pani sakslased tugeva surve alla.
Mastaabisääst
Mastaabisäästu allikad
Peamised sisemise mastaabisäästu allikad:
Anastacia
pisi|Anastacia (2009) Anastacia Lyn Newkirk (sündinud 17. septembril 1968 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja.
Mastaabisääst
Füüsikalised ja tehnilised alused
Mõnedel mastaabisäästu põhjustel on füüsikalised alused. Näiteks ruut-kuubi seadus, mille järgi anuma või mahuti mõõtmete suurendamisel suureneb tema pindala suurenduskordaja ruudu võrra, samas kui ruumala suureneb suurenduskordaja kuubi võrra. Ruut-kuubi seadusel on otsene seos ehitiste, tehaste, torujuhtmete, laevade ja lennukite mõõtmete ning maksumusega. Transpordivahendite, näiteks rongide, laevade või lennukite poolt hõõrdejõu ületamiseks kuluv energia on võrdeline nende ristlõike pindalaga. Seega muudel võrdsetel tingimustel on pikem transpordivahend efektiivsem. Soojuse kadu ruumalaühiku kohta torudest ja mahutitest on analoogne ruut-kuubi seadusega.
Mastaabisäästu piir
Mastaabisäästu efektil on enamasti piirangud, kuna mastaabi lõpmatu laiendamine ei taga lõpmatult alanevaid hindu. Mastaabisäästu piir on saavutatud, kui mastaabi täiendaval suurendamisel keskmine tootmiskulu enam ei alane. Põhjuseks võib olla näiteks:
Mastaabisääst ja Eesti
Eesti ettevõtete konkurentsieeliseks saab pidada kiirust, toodete kvaliteeti ja paindlikkust, mis tuleneb ettevõtete väiksusest ja vähesest automatiseeritusest. Eesti ettevõtete ekspordiprobleemide uuringu kohaselt on Eesti ettevõtete toodete omahind kõrge ja mastaabisääst tootjate väiksuse tõttu kättesaamatu.
Alberto Moreno
Alberto Moreno Pérez (sündinud 5. juulil 1992 Sevillas) on Hispaania jalgpallur, vasakkaitsja.
Moreno debüteeris Hispaania jalgpallikoondises 15. oktoobril 2013 mängus Gruusia vastu.
Leila Tael-Mikešin
pisi|Leila Tael-Mikešin Estconil (2015) Leila Tael-Mikešin (pärisnimi Leila Liivak, sündinud 26. juulil 1984 Tartus) on Eesti ulmekirjanik ja kunstnik.
Ta kirjutab peamiselt õuduslugusid. Ulmevõrguajakirja Reaktor aktiivne raamatuarvustaja ja autor portaalis Poogen, kus avaldab jutte pseudonüümi all Daria666. Suur osa tema loomingust on avaldatud tema kodulehel.
Leila Tael-Mikešin osales 2011. aastal Eesti Ulmeühingu ja kirjastus Fantaasia korraldatud ulmejuttude võistlusel looga "Roxanne", mis pälvis seitsmenda koha ja avaldati 2012. aastal antoloogias "Täheaeg 10".
2017. aastal pääses Leila Tael-Mikešin kirjastuse Pilgrim korraldatud kirjanduskonkursil BestSeller ilukirjanduse valdkonna teise kategooriasse romaaniga "Vivian". Raamat ilmus 2018. aastal.
Leila Liivak on avaldanud jutte ja raamatuid järgmiste pseudonüümidega: Leila Tael, Leila Tael-Mikešin, Aliise Pimedusemaalt ja Daria666.
Christina Schwanitz
Christina Schwanitz  (sündinud 24. detsembril 1985 Dresdenis) on Saksamaa kergejõustiklane (kuulitõukaja).
Ta on tulnud kuulitõukes Euroopa meistriks nii väli- kui ka sisetingimustes.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 20.37 m kuldmedali.
Tema isiklik rekord kuulitõukes on 20.77 m, mis on püstitatud 20. mail 2015 samuti Pekingis.
2015. aastal valiti ta Saksamaa aasta naissportlaseks.
Raudteeliin
Raudteeliin on kaht geograafilist punkti omavahel ühendavad üks või mitu üksteisega külgnevat raudteepeateed, mis moodustavad korrapärase liiklusena reisijate või kaubaveoks kasutatava transpordiliini.
Raudteeliinid omakorda jaotatakse jaamavahedeks . Ajalooliselt tähistas jaamavahe kahe jaama vahelist raudteelõiku, kuid tänapäeval on see jaamade, teepostide või teeposti ja jaama vaheline raudteelõik.
Kohta, mis jaotab raudteeliini jaamavahedeks või jaamavahe omakorda blokkpiirkondadeks, nimetatakse meldepunktiks.
Estonija (1948)
Estonija (vene keeles Эстония) oli üks edukamaid Bolšaja Volga tüüpi (projekt 11) Venemaa kuivlastilaevadest, mis ehitati Krasnoje Sormovo laevatehases Nižni Novgorodis Nõukogude Liidus 1948. aastal. Estonija moderniseeriti samasuguseks nagu projekti 576 kuivlastilaevad, mida 1990. aastatel kasutati ka merel. Laev kanti 2000. aastal maha ja see asub Žukovskaja laevastiku teenindusbaasis.
Katoliku Liiga (Prantsusmaa)
Katoliku Liigat toetasid nii paavst Sixtus V, Hispaania kuningas Felipe II kui jesuiidid.
Arvi Tavast
pisi|Arvi Tavast allkirjastamas [[avaliku omandi manifesti, 25. august 2021]] Arvi Tavast (sündinud 27. aprillil 1969 Tallinnas ) on eesti keeleteadlane (tõlketeoreetik ja terminoloog) ning ettevõtja. 2020. aasta septembrist on ta Eesti Keele Instituudi direktor.
Haridus
1993. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli arvutisüsteemide ja -võrkude süsteemiinsenerina. Magistrikraadi sai Tartu Ülikoolist 2002. aastal tööga "Onomasioloogia ja semasioloogia vahekorrast oskuskeeles" (juhendaja Mati Erelt).
Doktorikraadi sai ta Tartu Ülikoolist 2008. aastal tööga "The Translator is Human too: A Case for Instrumentalism in Multilingual Specialised Communication" ["Ka tõlkija on inimene: mitmekeelse oskussuhtluse instrumentalistlik käsitlus"] (juhendaja Mati Erelt). Oli järeldoktorantuuris Tübingeni ülikoolis kvantitatiivse lingvistika alal.
Töö
pisi|Arvi Tavast konverentsi Baltic HLT 2018 raames korraldatud töötoas "Wikipedia meets NLP" Aastatel 1995–1996 oli Tavast Eesti Informaatikafondi (Informaatikakeskuse) infotehnoloogia terminite standardimise töörühma sekretär ja 1997–2000 sama töörühma juhataja. 1995–2001 oli ta ajakirja Arvutimaailm toimetaja, 2000–2006 eesti keele juhtspetsialist Microsoftis.
19. juunil 2020 valiti Arvi Tavast Eesti Keele Instituudi direktoriks, tema viieaastane ametiaeg algas 1. septembril 2020.
Sõnastikureform
Jaanuaris 2021 teatasid Margit Langemets ja Peeter Päll EKI veebilehel: "Eesti Keele Instituudil on käsil põhjalik sõnastikureform, mille tulemusel jõuab kasutajani edaspidi mitme senise sõnaraamatu asemele üks ja ühine sõnastik. Nimetame seda EKI ühendsõnastikuks ning see on ühtlasi EKI keeleportaali Sõnaveeb keskne koostisosa. Sõnastikureformi tulemusel loob EKI mitme senise sõnaraamatu asemele ühe ja ühise sõnastiku, mida hakatakse nimetama ühendsõnastikuks." Samade autorite selgitav artikkel "Muutuv ÕS" ilmus ajalehes Sirp sama aasta jaanuari lõpus.
Seepeale väljendasid mitmed keeleinimesed ja -asutused tekkinud segaduse pärast muret ning koostasid 21. aprillil 2021 EKI direktorile Arvi Tavastile kirjaliku pöördumise sooviga saada selgitusi instituudi kavandatava sõnastikureformi kohta. Pöördumise tekst ilmus kultuurilehes Sirp 4. juunil 2021. Samas ajalehenumbris ilmus ka Arvi Tavasti vastus sellele pöördumisele.
Ühiskondlik diskussioon on jätkunud keelepäevadel ja muudel keeleüritustel, raadiosaadetes ja kümnetes ajaleheartiklites.
Roostoja (perekonnanimi)
Roostoja on eesti perekonnanimi.
Arvi Tavast
Ühiskondlik tegevus
Arvi Tavast on olnud 2001. aastal asutatud Eesti Terminoloogia Ühingu initsiaator, asutajaliige ja esimene juhatuse esimees.
Alates 2011. aastast on ta mitmel aastal olnud Vikipeedia tõlketalgute žürii liige.
Roostoja (perekonnanimi)
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roostoja alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Roostoja meeste puhul 31429. ja naiste puhul 33222. kohal.
Arvi Tavast
"Arvutikasutaja sõnastik"
Arvi Tavast on koos Vello Hansoniga koostanud 1996. aastal ilmunud "Arvutikasutaja sõnastiku: inglise-eesti" (toimetaja Ustus Agur), millest sai nii populaarne eestikeelse IT-terminoloogia allikas, et paberkandjal ilmus sellest veel mitu ajakohastatud ja uute märksõnadega täiendatud trükki (1999, 2003, 2008). Sõnastikust tehti ka elektrooniline versioon, mis algul oli kõigile tasuta kättesaadav iseseisva veebisõnastikuna, kuid 2005. aastal täiendatuna liideti Keeleveebi kaudu kasutatavate veebisõnastike valikusse.
Roostoja (perekonnanimi)
19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Roostar ja Roosvalt perekonnanime Roostoja vastu. Samas, nime Roostoja mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.
Arvi Tavast
Isiklikku
Arvi Tavast on Roman Tavasti pojapoeg ning ta jätkab vanaisa rajatud ja isa taastatud ettevõtte OÜ Roman Tavast juhtimist.
Ta on olnud kaks korda abielus, teisest abielust on tal pojad Ottomar, Norman ja Aksel.
Harrastused
Aastatel 2005–2015 kuulus Vabatahtlikku Reservpäästerühma. Tegeleb triatloni, akrojooga, rahvatantsu ja motomatkamisega. Tema moto on "Kahtlen kõiges, eriti ilmselgetes asjades".
Palade–Kõlunõmme tee
Palade–Kõlunõmme tee (registrinumbriga 12108) on kõrvalmaantee Hiiumaal Hiiumaa vallas. Tee pikkus on 5,4 km.
Tee saab alguse Palade külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel, kulgeb läbi Lõbembe, Kukka ja Kõlunõmme küla ning lõpeb Partsi–Kuri teel Kõlunõmme, Harju ja Partsi küla piirpunktis.
Jalaka-siugsuu
Jalaka-siugsuu (Ophiostoma novo-ulmi, Ophiostoma ulmi) on kottseente hulka kuuluv seeneliik siugsuudmeliste (Ophiostomataceae) sugukonnast.
Jalaka-siugsuu elab elusate puude puidus. Tema põhjustatud puuokste kuivamist nimetatakse jalakasurmaks.
WALL·E
"WALL·E" on arvutiga tehtud animafilm ettevõttelt Pixar. Filmi lavastas Andrew Stanton.
Lugu
Lugu jutustab robotist nimega WALL·E, kes on loodud koristama inimestest hüljatud maakera tuleviku jaoks. Ühel päeval armub ta valgesse robotisse EVE-i, kes on saadetud Maale, et leida taimi või nende algeid. WALL·E peab järgnema EVE-ile kosmosesse inimeste kosmoselaeva, kust saab alguse seiklus, mille jooksul ei tohi nad üksteist silmist lasta.
Negatiiv (ajakiri)
Negatiiv oli huumoriajakiri, mis ilmus vahemikus 19??-1930 Tallinnas. Väljaandjaks oli Katastri Amet.
Ilmus vähemalt kaks numbrit.
Denõss Prokopenko
Denõss Prokopenko (ukraina keeles Денис Геннадійович Прокопенко; sündinud 20. juunil 1991) on Ukraina sõjaväelane. Ukraina kangelane.
Elulugu
Päritolult osalt karjalane. Lõpetas Kiievi rahvusliku lingvistilise ülikooli germaani filoloogia teaduskonna inglise keele õpetajana (Київський національний лінгвістичний університет). Tema vanaisa osales Talvesõjas (1939–1940).
Ta oli Ukraina väeosa polk "Azov" komandör enne 2022. aastal toimunud Venemaa sisstungi. Osales Mariupoli lahingus, kuid langes vangi. Vabanes sõjavangist 2022. aasta septembris. Naasis koos presidendiga Türgist Ukrainasse 2023. a 8. juulil.
ZigBee
pisi|ZigBee moodul
ZigBee on tehniline standard kõrgtasemelistele sideprotokollidele, loomaks traadita personaalseid kohtvõrke (WPAN – Wireless Personal Area Networks) väikestest, väikese energiatarbega digitaalsetest raadiotest. ZigBee põhineb IEEE 802.15.4 standardil, milles on kirjeldatud vaid füüsiline kiht ning kanalikiht (OSI mudel). ZigBeega andmete saatmiseks üle pikkade vahemaade luuakse üldjuhul detsentraliseeritud võrgustik, kus andmed liiguvad läbi mitme ZigBee seadme. Detsentraliseerituse tõttu on ZigBee sobiv rakendustes, kus ei ole võimalik või sobilik toetuda ühele kesksele sõlmele.
ZigBee on kasutusel väikese andmeedastuskiirusega rakendustes, mis nõuavad vähe energiat ning turvalist andmeedastust. ZigBeel on defineeritud andmeedastuskiirus 250 kbit/s – sobilik perioodiliseks või vahelduvaks andmeedastuseks andurist või sisendseadmest. Rakenduste hulka kuuluvad traadita lülitid, liiklusjuhtimise süsteemid ja muud tarbija- või tööstusseadmed väikse leviala ja andmeedastuskiirusega. ZigBee tehnilise kirjelduse eesmärk on luua odavamat ja lihtsamat tehnoloogiat kui seda saaks teha, kasutades teisi traadita personaalse kohtvõrgu spetsifikatsioone, näiteks Bluetooth ja Wi-Fi.
ZigBee võrgud on turvatud 128-bitise sümmeetrilise krüpteerimisvõtmega (AES-128). Andmeedastusvahemaad ulatuvad 10-st 100 meetrini ja sõltuvad võimsusest ning keskkonna omadustest. ZigBee loodi aastal 1998 ja standardiseeriti aastal 2003. Nimi ZigBee viitab mesilaste tarusse naasmise tantsule.
Ülevaade
pisi|ZigBee spetsifikatsioon
ZigBee on odav ja väikese võimsusega traadita silmusvõrgu standard. Odavus võimaldab tehnoloogia laialdast rakendamist traadita kontrolli- ja seirerakendustes. Tänu väikesele võimsusele on aku kasutuskestus pikk ja saab kasutada väiksemaid akusid. Silmusvõrk annab suure töökindluse ja laia leviala. ZigBee kiibid on üldjuhul toodetud mikrokontrolleritega, millel on mälu vahemikus 60–256 kB.
ZigBee opereerib tööstuslikus raadio sagedusalas: 868 MHz Euroopas, 915 MHz Ameerikas ja Austraalias ning 2,4 GHz mujal maailmas. Andmeedastuskiirus varieerub 20 kilobitist sekundis 868 MHz sagedusalas kuni 250 kilobitini sekundis 2,4 GHz sagedusalas.
ZigBee võrgukiht toetab nii radiaalset kui ka puukujulist võrgutopoloogiat ja üldisi silmusvõrgutopoloogiaid. Igal võrgul peab olema koordineeriv seade, mille ülesandeks on võrgu loomine, selle parameetrite kontroll ja alalhoidmine. Radiaalvõrkudes peab koordinaator olema keskne sõlm. Nii puuvõrgud kui ka silmusvõrgud lubavad ZigBee ruuterite kasutamist, laiendamaks suhtlust võrgukihis.