cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kārlis Vērdiņš
thumb|Kārlis Vērdiņš Suurel Prõmmil Tallinnas 8. mail 2010 Kārlis Vērdiņš (sündinud 28. juulil 1979 Riias) on läti luuletaja, kriitik ja kirjandusteoreetik.
1998–2004 õppis ta Läti Kultuuriakadeemias kultuuriteooriat, kus sai bakalaureuse- ja magistrikraadi. Doktorikraadi kirjandusteaduse eraialal sai ta 2009. aastal Läti Ülikoolis.
Tamarisk-kariksammal
pisi|Tamarisk-kariksammal Tamarisk-kariksammal (Frullania tamarisci) on kariksamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides.
Pandivere vald
Pandivere vald (saksa keeles Pantifer) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Pandivere vald Porkuni vallaga.
Valla alal asus Pandivere mõis.
Eesti Biokeemia Selts
Eesti Biokeemia Selts (lühend EBS) on Eesti biokeemikuid ühendav organisatsioon (selts). EBS asutati 2. veebruaril 1959 Tartus Üleliidulise Biokeemia Seltsi osana. Iseseisvaks sai EBS 20. veebruaril 1990.
Aastast 1991 on EBS Euroopa Biokeemia Seltside Föderatsiooni (FEBS) liige. Aastast 2009 on EBS assotsieerunud Eesti Teaduste Akadeemiaga.
Bortigiadas
Bortigiadas on vald (comune) Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Halduskeskus asub Bortigiadases.
476 meetri kõrgusel merepinnast asuva Bortigiadase asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Bortigiadas piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aggius, Perfugas (SS), Santa Maria Coghinas (SS), Tempio Pausania, Viddalba (SS).
Bortigiadase halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Tisiennari, Scalaruja, Nibareddu, Littigheddi, Lu falzu, Figaruia, Li paulis, Giovanni moro.
pisi|tühi|Bortigiadas
Andrimäe
Andrimäe (varem ka Andremäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kündja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kündja külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Andremäe).
Pärituule tänav
Pärituule tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Pärituule tänav sai nime 26. septembril 1958.
Lisandro Martínez
Lisandro Martínez (sündinud 18. jaanuaril 1998 Gualeguays) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Manchester United.
Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Newell's Old Boys. Klubi meeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas hooajal 2016/17. Aastatel 2017–2019 mängis ta Argentina kõrgliigaklubis Defensa y Justicia.
2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Manchester Unitediga. Üleminekusumma jäi vahemikku 47–49 miljonit naelsterlingit.
Argentina jalgpallikoondises debüteeris Martínez 22. märtsil 2019 sõprusmängus Venezuela vastu. Ta võitis Argentina koondisega 2021. aasta Copa América.
Tartu Teaduspark
Tartu Teaduspark (lühend TTP) on teaduspark, mis asub Tartus. Ta asutati 1992. aastal esimese omalaadse organisatsioonina Balti riikides.
1996. aastal muudeti omandivormi ning Tartu linn ja maakond, Tartu Ülikool, Eesti Maaülikool ja TÜ Füüsika Instituut asutasid Sihtasutuse Tartu Teaduspark. TTP eesmärk on toetada teadus- ja tehnoloogiamahukate ettevõtete teket, arengut ning tegevust, pakkudes infrastruktuuri- ja äriarendusteenust Tartu regioonis.
2014. aasta seisuga tegutses teaduspargi 12 000 ruutmeetril kontori- ja laboripinnal üle 70 ettevõtte. Tartu Teaduspark asub aadressil Riia 181a.
Eva Maaring
Elulugu
Eva Maaring oli kooliõpetaja tütar. Ta õppis aastatel 1941–1944, 1944–1947 Tartu Õpetajate Seminaris, lõpetas 1949. aastal Tartu Õpetajate Instituudi ja 1956. aastal (kaugõppes) Tartu Ülikooli geograafia osakonna, 1958–1961 õppis Tartu Ülikooli kaugõppeaspirantuuris füüsilise geograafia erialal. Oli 1949–1958 Tartumaa ja Viljandi koolides geograafia- ja bioloogiaõpetaja, 1958–1990 ENSV TA Kodu-uurimise Komisjoni teadussekretär, 1990. aastast oli Eesti Kodu-uurimise Seltsi (EKUS) teadussekretär.
Teadustegevus
Eva Maaring tegeles aastakümneid Eesti kodu-uurimisliikumise organiseerimise ja kodu-uurimise teaduslik-metoodilise juhendamisega. Ta esines paljudel konverentsidel ja seminaridel kodu-uurimise teemadel (interdistsiplinaarne kodu-uurimine, kodu-uurijate personaalia, kroonikapidamine, kodu-uurimine koolis, ka kooligeograafia õppemetoodika jms). Maaring osales üle 60 kodu-uurimusliku väljaande (ettekannete jm kogumikud, "Kodu-uurija käsiraamat" 1966 jt) koostamises-toimetamises, koostas aastast 1960 kodu-uurimise ülevaateid, ENE kaasautor.
Tartu Teaduspark
Tartu Teaduspargi inkubatsiooniprogrammi ettevõtetest tõstis Briti majandusajakiri Economist 2012. aastal esile kaks: Sportlyzer ja Click & Grow.
Eva Maaring
Teadustegevus
Ta oli Loodusuurijate Seltsi (1956), Eesti Geograafia Seltsi (1957) ja Eesti Looduskaitse Seltsi (1966) liige ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi asutajaliige (1990).
Maaring kirjutas umbes 80 teadustrükist, ülevaadet, metoodilist materjali ja programmi.
Tartu Teaduspark
Visioon
Visiooni saavutamiseks oli TTP püstitanud kuus strateegilist eesmärki
TTP nõukogu ja juhatus
Tartu Teaduspargi tegevust korraldab alates 1996. aastast Sihtasutus Tartu Teaduspark, mille kõrgeim organ on nõukogu. Tartu Teaduspargi 10-liikmelise nõukogu koosseisu kuulusid alates 2009. aasta juunist:
2014. aastal kuulusid TTP nõukokku:
Kaheliikmelises juhatuses olid Toomas Noorem ja Seren Eilmann.
Isikumaks
Isikumaks ehk pearaha (ka: pearahamaks) on maks, mida kindlaks määratud suuruses võetakse igalt inimeselt (täiskasvanult), mõnikord on maksust vabastatud näiteks vaesed.
Isikumaksud on näiteks tulumaks, omandimaks, koolimaks, kogukonnamaks.
Lunenburg
Lunenburg on sadamalinn Kanadas Nova Scotia lõunarannikul. Briti protestandid asutasid linna aastal 1753. Selle majandus põhineb traditsioonilisel avamerepüügil ja tänapäeval asub linnas riigi üks suurimaid kalatöötlemistehaseid. Linn õitses 1800. aastate lõpus ja suur osa ajaloolisest arhitektuurist pärineb sellest perioodist. Lunenburgi vanalinn määrati UNESCO poolt maailmapärandi nimistusse aastal 1995. Organisatsioon peab ala Briti koloniaalasustuse parimaks näiteks Põhja-Ameerikas, kuna selle miljöö on säilitanud algse kujunduse ja välimuse.
Cornelia Jakobs
Anna Cornelia Jakobsdotter Samuelsson (lavanimega Cornelia Jakobs; sündinud 9. märtsil 1992) on rootsi laulja ja laulukirjutaja.
Ta on The Poodlesi solisti Jakob Samueli tütar.
Cornelia Jakobsi lavadebüüt oli saates Idol 2008, kus ta pälvis ajakirjanduse tähelepanu, kui žürii ta maha tegi. Ta kuulus tüdrukutebändi Love Generation ning osales selle koosseisus võistlustel Melodifestivalen 2011 ja Melodifestivalen 2012. Love Generationi suurim hitt "Dance Alone", millega osaleti Melodifestivalenil aastal 2011, jõudis Rootsi edetabelis 26. kohale.
Aastal 2022 osales ta Melodifestivalenil looga "Hold Me Closer" ning võitis võistluse 146 punktiga. Sellega sai ta õiguse Rootsit 2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Torinos esindada. Seal jõudis ta edasi finaali, kus saavutas 4. koha.
Loodusrekordid
Loodusrekordid on looduse enda tippsaavutused, nagu kõrgeimad tipud, vanimad elusolendid, kõrgeimad puud jne.
Regulaarselt kogutakse loodusrekordeid vähestes maailma riikides, näiteks Ameerika Ühendriikides.
Eestis kogutakse loodusrekordeid regulaarselt alates 2014. aasta kevadest. Seda teeb vabatahtlikuna Marek Vahula, projekti "Meie loodusrekordid" raames. Rekordid on näiteks 134-aastane ebapärlikarp kui Eesti vanimaks elanud loom, kodumaa kõrgeim tipp Suur Munamägi, vanim hiireviu pesa Neeruti maastikukaitsealal jne. Laias maailmas propageerib loodusrekordite kogumist Marek Vahula. Ta teeb seda rahvusvahelise looduskaitseliidu (IUCN) liikmesmaade allorganisatsioonidega koostöös.
Regulaarselt tutvustatakse Eesti loodusrekordeid alates 2. septembrist 2019 Looduskalender.ee-s, seda rubriigina "Vaatame Eesti loodusrekordeid". Samuti tutvustatakse alates 5. jaanuarist 2023 regulaarselt Eesti kõiki loodusrekordeid ajalehes Postimees, Maa Elu küljel, seda rubriigina "Loodusrekordite Veerg". Igal neljapäeval avaneb kahe uue kodumaa loodusrekordi tutvustus.
2022. aasta 4. septembri seisuga on Eesti loodusrekordite nimistus 879 kodumaist tipptulemust.
Łask
Łask on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Łaski maakonna ja Łaski valla halduskeskus. Łask asub Łódźi kesklinnast umbes 30 km edelas.
Kaali külanõukogu
Kaali külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.
Kaali külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pihtla vallas. Külanõukogu keskus asus Kaali asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaali külanõukogu 1950 septembris Kuressaare rajooni koosseisu. Kuressaare rajooni ümbernimetamise järel 1952. aastal kuulus Kaali külanõukogu Kingissepa rajooni.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Üksmeele" kolhoos ja Kõljala Põllunduskool. Külanõukogu keskus asus Ree külas.
1960 septembris Kaali külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pihtla külanõukogu koosseisu.
Lambiharikromosoom
pisi|[[Vesiliku ootsüüdi kromosoom ]] Lambiharikromosoom (inglise lampbrush chromosome) on kromosoomi suuremõõtmeline erivorm, mis esineb mitmete selgroogsete ja selgrootute loomade primaarsetes ootsüütides ning Drosophila spermatotsüütide meioosi esimese profaasi keskosa diploteenis.
Üks ling sisaldab alati sama DNA järjestust, mille pikkus on tavaliselt 50 000 – 200 000 DNA aluspaari, kuid on võimalik ka koosnemine enam kui miljonist aluspaarist. Neilt kromosoomiosadelt toodetakse suures koguses RNA-d, mis on vajalik valgusünteesiks. Suurem osa DNA-st jääb aga siiski tugevalt kondenseerunuks kromosoomi tsentraalsele teljele ning sealsed geenid ei avaldu.
Kõige paremini on lambiharjakromosoomid jälgitavad kahepaiksete oogeneesis, kui toimub esimene profaas. Sel ajal on homoloogilised kromosoomid, mis on eelnevalt duplitseerunud ja koosnevad seetõttu kahest tütarkromatiidist, läbi teinud ristsiirde ning veel kiasmide kohtades koos. Neil on pikkust kuni 800 μm, mistõttu saab neid vaadelda isegi valgusmikroskoobiga. Sabakonnaliste ovotsüütides ongi lambiharikromosoomid kõige suuremad ning seal neid ka esmakordselt vaadeldi (Walther Flemming 1882. aastal salamandril Ambystoma mexicanum).
Lambiharikromosoomidest on olnud kasu kromosoomide transkriptsiooniaktiivsuse uurimisel. See on võimalik tänu sellele, et erinevalt biosünteetiliselt inertsetest mitoosi kromosoomidest ja täiesti lahtipakitud ning lootusetult sassis interfaasi kromatiinist, mis ei luba ühte kromosoomi teisest eristada, on lambiharikromosoomidel hästi näha tugevalt kondenseerunud tütarkromatiidide osad ja lateraalsed lingud ehk individuaalsete kromatiidide transkriptsiooniliselt aktiivsed piirkonnad. Näiteks tõendati lambiharikromosoomide tsütoloogilistele uuringutele toetudes see, et kromosoomi moodustab algusest lõpuni üks DNA molekul.
Lambiharikromosoomid võivad olla isegi suuremad kui kahetiivaliste polüteensed kromosoomid, mis on sarnaselt esimestega erandlikud ja sisaldavad lahtikeerdunud kohti ehk puhve (puff), mis näitavad interfaasi ajal kohti, kus toimub aktiivne RNA süntees. Puhvid tekivad ja kaovad teatud kromosoomipiirkondades kindlates arengustaadiumides või vastusena keskkonnamõjutustele.
Termin "lambiharikromosoom" tuleneb arvatavasti sellest, et 19. sajandi lõpu tsütoloogidele meenutasid need kromosoomid petrooleumlambi klaasi puhastamisel kasutatud lambiharja. Tänapäevane vaste lambiharjale võiks olla pudelihari.
Kārļzemnieki
Kārļzemnieki on küla (aprūpes ciems) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. Küla asub Gauja jõe kaldal.
Küla on tekkinud endise Balti naftabaasi peadirektori Inčukalnsi jahilossi juurde. 1927. aastal rajati sinna haigete laste kool ja sanatoorium. Inčukalnsi jahilossis oli Teise maailmasõja ajal nii Saksa armee kui ka Punaarmee laatsaret. 1950. aastatel rajati sinna tuberkuloosihaigete sanatoorium, 1970. aastatel kohandati see astma põdejate tarbeks. Aastail 1993–2009 asus hoones lastekodu.
Küla juures asub looduskaitsealune Inčukalnsi Kuradikoobas, mis on hiiepaigana ka riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.
Ewold Johann von Vietinghoff
Ewold Johann von Vietinghoff (sündinud u 1630) oli Liivimaa päritolu Rootsi sõjaväelane (ooberst) ja mõisnik.
Vietinghoffide suguvõsast põlvnev Ewold Johann sündis Vecmuiža (Sussikas) ja Mētaga (Metack) mõisniku Ewold von Vietinghoffi ja tema abikaasa Margaretha (neiuna von Schilling) pojana.
Ewold Johann von Vietinghoff astus Rootsi teenistusse Kolmekümneaastases sõja ajal, teenides 1645. aastal reiterina Holstein-Sondeburgi hertsog Heinrichi ratsaväerügemendis ning 1647 aastal lipnikuna ooberst Franz von Knorringi jalaväerügemendis. 1647. aastal osales ta Triebl lahingus (Egeri lahing; 22. august 1647) ning 1648. aastal Plaueni ja Praha lahingus (juuli–november).
Aprillis 1648 teenis ta lipnikuna ooberst Göran von Knorringi rügemendis rügemendiülema kompaniis. Augustis 1649 teenis ta lipnikuna Franz von Knorringi rügemendi kapten Hans Erikssoni kompaniis ning alates oktoobris ooberst Hermann von Cappelleni Lääne-Uusimaa rügemendis rügemendiülema kompaniis. Aprillis 1654 on teda esimest korda munsterrollis mainitud leitnandi auastmes Capelleni rügemendi kapten Per Stare kompaniis.
Viidi 1655 üle Leonhard von Vietinghoffi jalaväerügementi. 1656 oli ta leitnant Liivimaa aadlilipkonnas ning osales 1657 Petseri lahingus. 1659 sai ta rittmeistriks.
1665. aastal teenis ta Liivimaa aadlilipkonna Tartu kreisi kompaniis rittmeistri ja kompaniiülemana. Samal positsioonil oli ta ka 1672. aastal.
1674 ülendati ta majoriks, 10. mail 1678 ooberstleitnandiks.
4. juulil 1679 sai ta kuningas Karl XI soovitusel sama aasta 26. jaanuaril langenud Wolf Heinrich von Anrepi järel Liivimaa aadlilipkonna ülemaks (Oberst der Livländische Adelsfahne).
1683–1692 oli ta Liivimaa maanõunik.
30. mail 1697 kirjeldas Liivimaa kindralkuberner Erik Dahlberg oma kirjas kuningas Karl XII-le Vietinghoffi kui "vanaks ja võimetuks jäävat meest", kelle läbisaamist aadlilipkonna ooberstleitnant Friedrich Wilhelm von Tiesenhauseniga iseloomustas "sõnulseletamatu vastastikune vihkamine ja vastikus".
1699. aasta septembris on aadlilipkonna munsterrollis nimetatud teda 69-aastase mehena, kel selja taga 53 aastat sõjaväeteenistust.
Talle kuulusid Vecmuiža, Mētaga, Ķēči (Fossenberg) ja Tuja (Taubenhof; ostis 1672 ) mõisad.
Thomas Digges
Thomas Digges (1546 Wootton, Kent, Inglismaa – 24. august 1595 London) oli inglise matemaatik ja astronoom.
Ta oli matemaatiku ja astronoomi John Dee õpilane.
Digges taasavaldas 1576. aastal oma matemaatikust ja maamõõtjast isa Leonard Diggesi (1520–1559) varem ilmunud töö "Prognostication Everlasting", millele lisas enda poolt raamatu lõppu mitu lisa. Neist tähtsaim oli "A Perfit Description of the Caelestiall Orbes according to the most aunciente doctrine of the Pythagoreans, latelye revived by Copernicus and by Geometricall Demonstrations approved" ('Taevasfääride täiuslik kirjeldus vastavalt pütaagorlaste iidsele doktriinile, mis sai hiljuti Koperniku poolt taasesitatud ja geomeetriliste tõestustega kinnitatud'), mis tutvustas seni veel Inglismaal vähetuntud Mikołaj Koperniku 1543. aastal esitatud maailmasüsteemi. pisi|[[Koperniku maailmasüsteem|Mikołaj Koperniku universum. Illustratsioon Thomas Diggesi raamatust (1576)]] See Diggesi kirjutis oli Koperniku heliotsentrilise maailmasüsteemi esmatutvustus inglise keeles ja teaduse populariseerimisel oluline tähis. Suurem osa kirjutisest oli Koperniku peateose "De revolutionibus orbium coelestium" ('Taevasfääride pöörlemisest') peatükkide esitus vabas tõlkes. Digges siiski sellega ei piirdunud – ta läks kaugemale kui Kopernik – pakkudes välja idee, et universum on lõpmatu, mis sisaldab lõpmatul hulgal tähti. Diggesi kirjutis ilmus trükist 8 aastat enne Giordano Bruno kuulsa peateose "De l'infinito, universo e mondi" ('Lõpmatusest, Universumist ja maailmadest') avaldamist (1584).
Dassault Systèmes
Dassault Systèmes on tarkvara väljaandja, mis on spetsialiseerunud 3D-disainile, 3D-digitaalsele maketile ja lahendustele toote elutsükli haldamiseks (PLM).
Lennukite disaini arvutistamiseks loodud 1981. aastal loodud Dassault Systèmes, mis põhineb "maailma virtualiseerimise" ideel, on laiendanud oma tegevust professionaalse tarkvara väljatöötamisel ja turustamisel kõikidele tööstusharudele (lennundus ja kaitse, tehnika, ehitus, energeetika, tarbekaubad jms), mis puudutavad muu hulgas arhitektuuri või bioteadusi.
2015. aastal oli Dassault Systèmes käibe poolest Prantsusmaa juhtiv tarkvara väljaandja ja Saksamaa SAP järel teine ​​Euroopas.
Ettevõtte peakontor asub Vélizy-Villacoublay's, Pariisi-Saclay tehnoloogiasõlme põhjaosas.
Lēdurga (ajalooline piirkond)
pisi|Ledurga piirkond Liivi lahega piirnemas ja Läti kivilinnused 1185-1230 Lēdurga on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Aģe jõe ülemjooksul asuva Lēdurga keskuseks oli samanimeline küla. Koha nime (Henriku Liivimaa kroonikas Lethegore) on arvatud tulevat liivikeelsetest sõnadest lēd "leht" ja urga "väike oja", "voolava veega madalik".
Lēdurgast on teada mitmeid noorema rauaaja kalmistuid. Kaubanduse olulisest rollist annavad tunnistust 11.–13. sajandist pärit mündileiud ja piirkonda läbiv tee, mis ühendas Koiva jõe äärset Turaida keskust põhja pool asuva Metsapoole alaga. Lēdurgast itta jäi Idumea. Lääne suunas ta mööda Aģe jõge Liivi laheni ilmselt ei ulatunud ja Henriku Liivimaa kroonikas mainitavad Aģe jõe äärsed liivlased Lēdurga elanikud ei olnud.
Liivi ristisõja aegset linnust sellest piirkonnast teada ei ole. Vaid oletatav linnamägi Inciemsi metsas võis olla sõjaaegseks pelgupaigaks.
Sarnaselt muude liivlaste piirkondadega alistus Lēdurga 1206. aastal ristisõdijatele. 1207. aastal Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahelise leppega läks ta Riia piiskopkonna koosseisu ja sinna moodustati omaette kirikukihelkond.
Henriku Liivimaa kroonikas on Lēdurgat mainitud seoses sinna ulatunud läänemaalaste ja saarlaste rüüsteretketega 1211. ja 1218. aastal.
Tartu maaliinide bussijaam
Tartu maaliinide bussijaam oli transpordisõlm Tartu kesklinnas Tartu avaturu kõrval, Soola ja Turu tänava ning Võidu silla vahel. See lammutati 2000. aastate teisel poolel, et teha ruumi Tasku kaubanduskeskusele ja Dorpati hotellile. Praegune Tartu bussijaam paikneb osaliselt samal kohal, kuid on tunduvalt väiksem.
Viimastel aastatel on tehtud ettepanekuid bussijaama viimiseks Tartu raudteejaama.
Ilme-Luule Puussaar
Ilme-Luule Puussaar (5. oktoober 1927 Vaabina vald, Võrumaa – 29. juuni 2003 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja kutsepatoloog.
Elulugu
Õppis Võru 1. Keskkoolis, arreteeriti 1945 ja töötas Kirovi haiglas laborandina, oli 1951–57 Viljandi Tuberkuloositõrje Dispanseri laborant. Lõpetas 1954 Viljandi Töölisnoorte Keskkooli, 1957 Viljandi Meditsiinikooli, 1963 TÜ arstiteaduskonna stomatoloogina, meditsiinikandidaat (1974, TÜ), väitekiri "Kopsufunktsiooni iseloomustus Eesti NSV põlevkivikaevuritel seoses kopsuemfüsüümi arenguga". Täiendas end korduvalt Moskvas Tööhügieeni ja Kutsehaiguste Instituudis, 1966 Moskva Arstide Täienduse Keskinstituudis, 1979 Kaasanis Arstide Täiendusinstituudis. Oli 1964–78 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kutsepatoloogia osakonna nooremteadur, 1978–85 vanemteadur, aastast 1985 Tallinna Kiirabihaigla vereülekande osakonna laborant, 1989–2002 Tallinna Meditsiinikooli anatoomia ja füsioloogia õpetaja.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: kliiniline ja patoloogiline füsioloogia, kopsude seisund põlevkivikaevuritel. Umbes 50 teadustrükist.
1985. aasta snuukri maailmameistrivõistluste finaal
Finaalmängu, nagu ka teiste maailmameistrivõistluste mängude toimumispaigaks oli Crucible Theatre. Kohtumises olid vastamisi tiitlikaitsja Steve Davis ja Dennis Taylor.
Mäng algas Davise domineerimisega. Ta läks juhtima 8:0, kuid oli peagi ees vaid 9:7. Taylor viigistas 11:11. Davis läks taas juhtima 13:11, hiljem 17:15. Taylor viigistas 17:17 ning mängida tuli otsustav viimane freim.
Taylor tuli maailmameistriks tulemusega 18:17. Seda tegi ta viimase freimi viimase (musta) palli sisselöömisega, kuigi ei juhtinud senist mängu mitte kordagi. Mäng lõppes 29. aprillil kell 00:19 kohaliku aja järgi. Viimane freim oli üks põnevamaid snuukri freime, mis läbi aegade on eetrisse läinud. Mängu lõppu jälgis Suurbritannias 18,5 miljonit inimest, mis on tänini BBC2 rekord ning seda vaatajate arvu ei ole ületanud ükski Ühendkuningriigi saade, mis on eetrisse läinud pärast keskööd.
Taylori tagasitulek on üks märkimisväärsemaid spordi ajaloos. Davis oli selge favoriit ja kolmekordne varasem maailmameister, mistõttu tulemus oli väga ootamatu.
Héctor Rossetto
Héctor Decio Rossetto (8. september 1922 Bahía Blanca – 23. jaanuar 2009 Buenos Aires) oli Argentina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1960).
Ta oli viiekordne Argentina malemeister (1942, 1944, 1947, 1962, 1972). Kahel korral võitis ta Mar del Plata rahvusvahelise turniiri (1949, 1952).
Rossetto pääses kahele maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisele turniirile – 1958. aastal Portorožis sai ta 18. koha ja 1964. aastal Amsterdamis jagas ta 17.–19. kohta.
Ta mängis Argentina võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial (1950–1954, 1962, 1968, 1972).
Kaansoo külanõukogu
Kaansoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Kaansoo külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Taevere vallas. Külanõukogu keskus asus Kaansoo külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaansoo külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Hommiku", "Koidula" ja "Kalevipoja" kolhoos.
1959 veebruarist Kaansoo külanõukogu likvideeriti. "Kalevipoja" kolhoosi territoorium liideti Viljandi rajooni Arjandi külanõukoguga, "Hommiku" kolhoosi alad Vändra rajooni Aesoo külanõukoguga ja "Koidula" kolhoosi alad Vändra rajooni Rõusa külanõukogu territooriumiga.
Nutria
pisi|Nutria Sloveenia pealinnas Ljubljanas Nutria (Myocastor coypus, kirjeldaja Juan Ignacio Molina, 1782) on suur taimetoiduline poolveeline näriline, sugukonna nutrialased (Myocastoridae) ainus liik. Looduses subtroopilisest ja parasvöötmelisest Lõuna-Ameerikast pärinevat liiki on majanduslikel kaalutlustel introdutseeritud Põhja-Ameerikasse, Euroopasse, Aasiasse ja Aafrikasse. Ehkki teda hinnatakse endiselt karusnaha tõttu, peetakse nutriat võõrliigina valdavalt ohtlikuks kohalikele ökosüsteemidele.
Nutriad elavad veeäärsetes urgudes ja toituvad taimedest.
Eestis on nutriat kasvatatud põllumajanduslikult. 2016. aastal kanti nutria Euroopa Liidus koduspidamiseks keelatud liikide nimekirja.
Nimetused eri keeltes
Endise NSV Liidu aladel, Põhja-Ameerikas ja Aasias nutriana tuntud looma kohta kasutatakse inglise keeles ka mapudunguni keelest päris sõna coypu, mis on levinud Lääne-Euroopas ja Ladina-Ameerikas; hispaaniakeelsetes maades tähendab nutria saarmast. Prantsuse keeles nimetatakse nutriat ragondin, hollandi keeles beverrat ("kobrasrott") ja saksa keeles Wasserratte ("vesirott", mis eesti keeles tähistab teist liiki). Itaalias on levinuim nimetus nutria, kuid looma kutsutakse ka castorino ("väike kobras"), samuti kui nutrianahka. Rootsi keeles nimetatakse nutriat sumpbäver ("sookobras"). Brasiilias on kasutusel kolm nimetust: ratão-do-banhado, nútria ja tupikeelne laensõna caxingui.
Kaarli külanõukogu (Viljandi rajoon)
Kaarli külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Halliste külanõukoguga.
Asko Künnap
pisi|Asko Künnap. 2009Asko Künnap (sündinud 6. septembril 1971) on eesti disainer, kirjanik ja kunstnik. pisi|Asko Künnap esinemas Tallinnas, Niguliste kirikus, 25. veebruar 2016
Elukäik
Asko Künnap on õppinud Miina Härma Gümnaasiumis (1978–1989) ja Tartu Lastekunstikoolis (1980–1984) ning Eesti Kunstiakadeemia tootedisaini ja graafilise disaini eriala (1989–1995) ja Oslo Kunstiakadeemias sisearhitektuuri osakonnas (1991–1992).
Töötanud vabakutselise illustraatori ja disainerina (1992–1994), reklaamiagentuuris ZOOM Ogilvy (1994–2003) ja reklaamiagentuuris Rakett (2003–2014) loovjuhina. Kirjastuse Näo Kirik maine asjur ja disainistuudio Martes Martes loovjuht. Telereklaamide ja turundustöö eest pälvinud rea nominatsioone ja auhindu Aasta Turundusteo (EFFIE) konkursil ja Kuldmuna konkursil.
Dauuria lehis
Dauuria lehis (Larix gmelinii) on heitlehine okaspuuliik männiliste sugukonnast lehise perekonnast. Ta on lähedane sugulane siberi lehisega (Larix sibirica), kellega hübridiseerub looduslikult levilate kattumispiirkonnas, mis on ligi 2500 km pikkune.
Asko Künnap
Tegevus kujundajana
On loonud järgnevad logod ja CVI-d: Eesti Vabariik ja kõik Eesti ministeeriumid (2013); Eesti rahvuspargid: Lahemaa, Matsalu, Vilsandi, Soomaa ja Karula (2014); internetiportaal Delfi (1999); Eesti Kirjanduse Infokeskus (2002); Balti Kaitsekonverents ABCD (2010); Eesti Rahvusraamatukogu (2016); Tallinna tehnopark Tehnopol (2010); Hendrikson & Ko (2015) jt.
Dauuria lehis
Nime päritolu
Liigi ladinakeelne nimetus on antud saksa päritolu loodusteadlase Samuel Gottlieb Gmelini (1744–1774) auks, kes kogus taimi Siberist ja Dauuriast, mille järgi on puul ka eestikeelne nimi.
Asko Künnap
Tegevus kujundajana
Kujundanud plaadikatteid Dagö, Lauri Saatpalu, Tõnis Mägi, Villu Veski, Rein Rannapi, Johansonide, Jaan Tätte, Tiit Kikase, Jääääre, JääBoileri, InBoili, Siim Aimla, Eepilise Eesti Orkestri, Svjata Vatra, Liisi Koiksoni, Sven Grünbergi, Urmas Alenderi, Ruja, Bonzo, Kõrsikute, Aapo Ilvese, Tõnu Timmi ja Jaanus Nõgisto, Concerto Contore, Pantokraatori, Dynamite Vikingsi jt plaatidele.
Töötanud koos Jan Kausiga välja kontseptsiooni Eesti kui peakülalise messiboksdele Göteborgi (2007) ja Helsingi (2011) raamatumessidel. Teinud lavakujundusi koostöös Iir Hermeliini ja Heigo Ervin Seppeliga.
Dauuria lehis
Kirjeldus
pisi|vasakul|Kuriili lehise noor käbi Puu kasvab looduslikus levilas kuni 35 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 1,5 m. Väga sageli on puud oluliselt madalamad karmide kliimatingimuste tõttu. Leviku põhjapiiril ja ülemisel piiril mägedes kasvab ta tihti põõsakujulise kääbuspuuna. Võra on lahtine, tüve koor on noortel puudel sile ja punakaspruun, hiljem tumedam ja hallikam, plaatjas, pikisuunas lõhenenud.
Juurestik on plastiline ja sügavamates muldades hästi arenenud. Kivises pinnases ja igikeltsas aga maapinnalähedane. Hästi ankurduvate juurte tõttu on küllalt tormikindel puuliik ja suudab kasvada väga tuulises Ohhoota mere rannikupiirkonnas.
Asko Künnap
Tegevus kujundajana
Kujundanud ja illustreerinud raamatuid kirjastustele Eestis: Tänapäev, Pegasus, Näo Kirik, Kite, Verb, Maarjamaa, Mustvalge, GO, Tallinna Ülikooli Kirjastus, Kultuurileht jt; Soomes: Arktinen Banaani, Robustos, Savukeidas; Firenze ehtekoolile Alchimia, Itaalia välisministeeriumile jt. Raamatukujunduste eest pälvinud tosinkond Eesti kaunimad raamatud kujundusauhinda ja auhinna Baltikumi kaunim raamat Riia raamatumessil. Eesti Kujundusgraafikute Liidu liige.
Dauuria lehis
Kirjeldus
Pungad on ümara kujuga, läbimõõt 2–3 mm, veidi vaigused või vaiguta. Noored võrsed on umbes 1 mm läbimõõduga, tüüpteisendil kollakaspruunid, kuriili lehisel punakaspruunid, hiljem hallikaspruunid, tüüpteisendil paljad või veidi karvased, kuriili lehisel karvased. Okkad on ererohelised, sügisel kollased, 15–30 mm pikkused, pehmed ja elastsed, rombjad või lamedad, kahe vaigukäiguga.
Asko Künnap
Tegevus kujundajana
pisi|Asko Künnap esitlemas kampaaniat "Võidab see, kel on surres kõige rohkem asju". Aasta Turundusauhinnad 1995
Ižma rajoon
Ižma rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Rajooni läbivad Petšora ja Ižma jõgi.
Asko Künnap
Kirjanduslik tegevus
Asko Künnap on kirjutanud, kujundanud ja kirjastanud raamatud:
Dauuria lehis
Kirjeldus
Isasõisikud on 5–7 mm pikad, kollased. Käbid on lühikese ja kõvera rootsuga, purpurjaspunakad (harva rohelised), valminult pruunid, pikkus 0,5–1,5, läbimõõt 0,4–1,2 cm. Seemnete kestad on hallikad, helepruunide täppidega, 2–3 mm; tiivakesed umbes 10 mm pikkused, oranžikaspruunid. 1000 seemne mass on vahemikus 1,1–8,0 g.
Ižma rajoon
Rajoonis on 10 kohalikku omavalitsust kokku 35 asulaga.
Asko Künnap
Kirjanduslik tegevus
Lisaks ühiskogud koos Karl Martin Sinijärve, Jürgen Rooste, Triin Soometsa, Jan Kausi, Maarja Kangro ja Elo Viidinguga. Oma raamatute ja tekstide eest pälvinud Eesti Kultuurkapitali kirjanduse aastapreemia 2003, Eesti Rahvuskultuurifondi debüüdipreemia 2003 ja Loomingu aastapreemia 2016. Asko Künnap on Eesti Kirjanike Liidu ja PEN-klubi liige.
Dauuria lehis
Levikuala ja ökoloogia
pisi|vasakul|Viltuvajunud lehised sulava [[igikeltsa aladel]] Koos kõikide teisenditega on dauuria lehis üks laialdasemalt levinud okaspuuliike maailmas. Kasvukohtadeks on lähisarktilises kliimavöötmes asuvad tasandikud, jõemadalikud, madalamad mäed, soode ning rabade ümbrus. Kasvukoha kõrgus on vahemikus 300–1200 m üle merepinna.
Ižma rajoon
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli 90,4% elanikest komid, 7,9% venelased ja 0,8% ukrainlased.
Dar‘ā provints
Dar‘ā provints ( Muḩāfaz̧at Dar‘ā) on üks Süüria 14 provintsist. See asub riigi edelaosas ja selle pindala on 3730 km². Provints piirneb lõunas Jordaania, läänes Al-Qunayţirah' provintsi ja Iisraeliga, põhjas Rīf Dimashqi provintsiga ja idas As-Suwaydā’ provintsiga. Provintsis elab 998 000 inimest (2010. aasta rahvaloenduse hinnang). Pealinn on Dar‘ā.
Dauuria lehis
Kliima
Dauuria lehis kasvab levila põhjaosas väga ekstreemsetes ilmastikutingimustes. Aasta minimaalsed õhutemperatuurid võivad talvel langeda alla –50 °C ning suve ja talve absoluutne õhutemperatuuride vahe võib ületada 100 °C. Levila põhjaosa aasta keskmised õhutemperatuurid on vahemikus –11...–17 °C, levila lõunaosas ja saartel –6...+4 °C. Aasta keskmine sademete hulk on Jakuutias veidi üle 200, Suur-Hinganis 400–500 ning rannikupiirkonnas ja saartel 600–1200 mm. Vaatamata dauuria lehise väga suurele külmataluvusele, esineb puudel karmi kliimaga madalamates kasvukohtades sageli külmakahjustusi, mis põhjustavad noorte puude tüvede lõhenemist ja mitmeharulisust.
Ižma rajoon
Ižma rajooni Moktša külast on pärit Raissa Smetanina.
Dauuria lehis
Kasvupinnas
Dauuria lehis ei ole kasvupinnase suhtes eriti nõudlik, kuid kasvab kõige paremini hästi vett läbilaskvatel ja viljakatel karbonaatsetel muldadel. Mullatüüpidest on levinud kuivad liivmullad, happelised leetmullad, parasniisked pruunmullad, raskemad gleimullad ja veega küllastunud turvasmullad. Väga suurel osal levilast esineb aga igikelts. Väheste sademetega igikeltsa piirkondades annab suvel sulav igikelts puudele lisaniiskust. Sulamine põhjustab aga maapinna vajumist, mistõttu puude tüved vajuvad erinevatesse suundadesse viltu.
Dauuria lehise metsad
Siberi idaosas laiuvad dauuria lehise metsad moodustavad tihti puhaspuistuid, mis on tihti tekkinud metsapõlengute tagajärjel. Kuigi üksikpuud ja väiksemad seemikud tavaliselt hukkuvad põlengute ajal, võivad vanemad puud paksema tüvekoore tõttu põlengu üle elada. Samuti on kõrgemate lehiste alumised oksad tavaliselt laasunud, mistõttu maapinna lähedal liikuv väiksema intensiivsusega tuli ei ulatu võrani. Maapinnani ulatuva võraga kuused ja nulud aga tavaliselt hukkuvad tules. Konkurentsi vähenemisel moodustuvad ulatuslikud dauuria lehisega domineerivad metsad. Niiskemates orgudes võib varjutaluv siberi kuusk metsapõlengute puudumisel lehise puistust välja tõrjuda. Suur-Hingani mäestikus esineb metsapõlenguid tavaliselt ühel korral 110–130 aasta jooksul, kuivemates sisemaa piirkondades aga kord 10 aasta jooksul. Kõige vanemad dauuria lehised kasvavad Jakuutia põhjaosas, väga kuivas ja karmis kliimas. Nende puude vanus võib ületada 800 aastat (kõrgus 8–9 m).
Levila lõunaosas kasvab dauuria lehis niiskemates kasvukohtades koos korea kuusega. Mägede kuivematel mäenõlvadel koos hariliku männiga (Pinus sylvestris), lamedalehise kasega (Betula platyphylla) ja haavaliigiga Populus davidiana. Lamedalehine kask esineb tihti koos dauuria lehisega ka hiljuti põlenud piirkondades. Dauuria lehis asustab tihti ka lageraiutud metsaalasid. Seguliikidena esineb veel lisaks eelnevalt nimetatule järgmisi puuliike: ajaani kuusk (Picea jezoensis), amuuri nulg (Abies nephrolepis), korea seedermänd (Pinus koraiensis), kääbus-seedermänd (Pinus pumila), siberi lehis (Larix sibirica), siberi seedermänd (Pinus sibirica) jt.
Paljunemine
Dauuria lehis on ühekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. Ta hakkab käbisid kandma valgusküllases kasvukohas 9–12, puistus 20–25 aasta vanuselt. Seemnete idanevus on 18–77%, täisteralisus 23–84%. Tolmlemine toimub tuule abil aprillist juunini, seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta kevadel, misjärel käbid avanevad. Osa käbisid ei avane enne 3–4 aasta möödumist peale valmimist. Väga head seemneaastad esinevad 3–5 aasta järel. Ühel puul võib olla kuni 18 000, harva kuni 38 000 käbi. Noored puud kasvavad kõige paremini valgusküllases kasvukohas, kuid suudavad aastakümneid vanemate puude all varjus väga aeglaselt kasvada, valgusolude paranemisel paraneb juurdekasvu kiirus oluliselt.
Kasutamine
Dauuria lehise puit on väga kvaliteetne, tugev ja välistingimustes vastupidav. Kasutatakse palkidena, kaevanduste toestamiseks, vesiehituses, ehituskonstruktsioonides jm.
Sirius (laev, 1948)
thumb|"Sirius" pärast mahakandmist ujuvrestoranina nimega "Kronverk" [[Leningradis. 1983]]
Sirius (vene keeles Сириус, tõlkes 'Siirius'; alates 19. novembrist 1976 "Kronverk", vene keeles Кронверк, tõlkes 'kroonvärk') on pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev. On säilinud tänaseni, kuid seisab praegu laevatehases kai ääres.
Ajalugu
Sirius ehitati 1948. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Sirius oli selle tehase teine laev (kogu sarja nr 24).
Dar‘ā provints
Piirkonnad
Provints on jagatud kolmeks ringkonnaks (minţaqah). Ringkonnad jagunevad veel 17 alamringkonnaks (nāḩiyah):
Sirius (laev, 1948)
Ajalugu
Ta teenis Leningradi kõrgema mereinsenerikooli õppelaevana.
19. novembril 1976 ei lubatud teda enam merele ning ta jäeti Leningradis kai äärde. Ta sai uue nime "Kronverk" ning ehitati ümber ujuvrestoraniks. 1993. aastal arvati ta lõplikult laevanimekirjast välja.
Ta seisis Inglise kaldapealse ääres kuni 2012. aastani, siis viidi ta mingisse laevatehasesse. Mais 2020 seisis ta veel tehase vees ja oli seega vähemalt pukseerimiskorras.
Asko Künnap
Kirjanduslik tegevus
Asko Künnapi luulet on tõlgitud ja avaldatud inglise, saksa, prantsuse, itaalia, ungari, sloveeni, serbia, rumeenia, araabia, hollandi, norra, rootsi ja soome keeles. Olulisemad antoloogiad: A Fine Line – New Poetry from Eastern & Central Europe, Arc Publications, UK 2004; Tra ansia e finituda – La Nuova Europa dei poeti, Istituto Italiano di Cultura di Budapest, HU / IT 2005; New European Poets, Graywolf Press, USA 2008. Soomekeelse koondkogu Yösi ovat luetut tõlkija Hannu Oittinen pälvis Eesti Kultuurkapitali tõlkepreemia 2015.
Esinenud festivalidel: Edinburgh Festival, UK; Cheltenham Festival, UK; Ledbury Poetry Festival, UK; Young Euro Classic, Berlin, DE; Transpoesie, Bruxelles, BE; Medana,SI; Vilenica, Ljubljana, SI, Baltoscandal, EE, HeadRead, EE, Prima Vista EE, Jazzkaar, EE ja mujal. Osalenud luuleturneedel USAs, Inglismaal, Saksamaal ja Soomes, esinenud Göteborgi, Helsingi, Turu ja Londoni raamatumessidel.
Künnapi kirjastus Näo Kirik kirjastab peamiselt kaasaegset luulet. Koostöö autoritega: Hasso Krull, Karl Martin Sinijärv, Jürgen Rooste, Elo Viiding, Triin Soomets, Jan Kaus, Vahur Afanasjev, Veronika Kivisilla, Kaur Riismaa, Kristiina Ehin, Maarja Kangro, Lauri Saatpalu, Hannu Oittinen, Liina Tammiste, Kaarel B. Väljamäe, Reijo Roos.
Kirjutanud filmi-, kirjandus- ja kunstiarvustusi ajalehtedele ja kultuuriajakirjadele.
Kujutav kunst
Asko Künnap on teostanud end fotos, videos, õlimaalis, siiditrükis, pliiatsijoonistuses, digigraafikas ja digikollaažis. Isikunäitused: Pimeduse vastu, Tartus ja Tallinnas 1998; Kokkusattumuste kaitseks, Tallinnas ja Pärnus 1999; Seni parimad, Riias 2000; Sõnade ja sõnumite testimine, Visbys 2005; Su ööd on loetud, Tallinnas ja Tartus 2008; Ma olen ennast ära tüüdanud, Tallinnas 2018 ja Tartus 2019.
pisi|vasakul|Lauamängukirjastus Revaler. Asko Künnapi loodud ja illustreeritud lauamängud
Lauamängud
Välja mõelnud ja koostöös Priit Isokiga kirjastuses Revaler kujundanud ja kirjastanud lauamängud Saaremaa, Farlander, Levi, Metsa Peremees, Surres kõige rohkem asju, Lotte lauamäng (koos Heiki Ernitsaga), Kalale, Ussisõnad (koos Julia Maria Künnapiga) ja Danse Macabre ning seltskonnakaardimängu Libahundid. Farlander sai 2005 Soomes ja 2006 Rootsis Aasta Mängu nominendiks. Ussisõnad on 2009. aasta enimmüüdud Eesti lauamäng.
Koomiksid ja joonisfilm
Joonistanud ja kirjutanud nädalalehele Eesti Ekspress koomiksit "Kosmoserotid" 1993, mis on andnud nime Alar Pikkoraineni koomiksile Kosmosemutid, kultuurilehele Sirp koomikseid Ulg 2004 ja Kultuuriminister 2006–2007, joonistab koomiksit Monsieur Le Nez ja Herr Schnabel veiniajakirjale Vine. Koos Kaspar Jancisega multifilm "See viimane sigaret", animafilmide DVD Must lagi 2007, kaas-stsenarist, tausta ja karakterite kunstnik.
pisi|Asko Künnap ja Estonian Dream Big Band, Tallinn, Vaba Lava, Jazzkaar Festival. 18. aprill 2015
Muusika
Esinenud koos muusikute ja orkestritega Estonian Dream Big Band, Eepiline Eesti Orkester, Siim Aimla, Paul Daniel, Heikki Kalle, Tõnu Timm jt.
Isiklikku
Elab ja tegutseb peamiselt Tallinnas. Künnap loeb, kõnnib, joonistab labürinte ja salakirju, vaatab unenägusid. Telekat ta ei vaata, kommentaariume ei loe, poliitilistesse ega usulistesse organisatsioonidesse ei kuulu.
Genzebe Dibaba
Genzebe Dibaba Keneni (sündinud 8. veebruaril 1991 Bekojis) on Etioopia kergejõustiklane (kesk- ja pikamaajooksja).
Talle kuulub 1500 meetri jooksu välimaailmarekord ning sisemaailmarekordid kõikidel jooksudistantsidel 1500 meetrist kuni 5000 meetrini.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta kuldmedali 1500 meetri ja pronksmedali 5000 meetri jooksus.
Aruküla männik
pisi|Aruküla männik pisi|[[Lagedi–Aruküla–Peningi tee Aruküla männikus]] Aruküla männik on männik Harju maakonnas Raasiku vallas Aruküla lõuna- ja lääneosas.
Genzebe Dibaba
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 1500 meetri jooksus hõbemedali.
Dibaba on viiekordne sisemaailmameister.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Egļupe (Inčukalnsi vald)
Egļupe (vanasti ka Draudzība) on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.
Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Egļupe jõe ääres ja jääb valla keskusest Inčukalnsist 4 ning Riiast 37 km kaugusele.
Külast läheb läbi Valga–Riia rongiliin ja seal on Egļupe raudteepeatus. Sinna jääb ka Egļupe bussipeatus.
Egļupe tekkis suvilapiirkonnana samanimelise jõe orgu ja asub 3 kilomeetri pikkuse ribana selle kallastel. Küla lõunapoolne osa jääb Allaži valda, kus moodustab ametlikult teise samanimelise küla. Aastail 2006-2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.
Aastal 2010 oli külas 320 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 350.
Aruküla männik
Männikut läbib Lagedi-Aruküla-Peningi tee.
Eesti NSV teeneline ehitaja
Eesti NSV teeneline ehitaja on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "ehitus-, montaaži- ja projekteerimisorganisatsioonide, teadus- ja teiste asutuste kõrge kvalifikatsiooniga töölistele ja spetsialistidele, kes on ehituse alal vähemalt 10 aastat edukalt töötanud ning on palju kaasa aidanud ehitustegevuse arendamisele vabariigis, uue tehnika juurutamisele, ehitustempo kiirendamisele, tööviljakuse tõstmisele, ehituse kvaliteedi parandamisele ja omahinna alandamisele ning kaadri kasvatamisele".
Videviku tänav (Pärnu)
Videviku tänav on tänav Pärnus Raeküla ja Lodja linnaosas, mis saab alguse Paide maanteelt.
Tänava pikkus on ligikaudu 923 meetrit.
Tänava äärde jääb Pärnu Metsakalmistu.
Cătălin Burlacu
Cătălin Burlacu (sündinud 7. juulil 1977) on Rumeenia korvpallur.
2006–2007 mängis ta klubis BC Kalev/Cramo.
George Gaylord Simpson
George Gaylord Simpson (16. juuni 1902 – 6. oktoober 1984) oli Ameerika Ühendriikides töötanud zooloog, paleontoloog ja evolutsioonibioloog.
Ta töötas New Yorgis Ameerika Loodusloo Muuseumis ja Harvardi Ülikoolis selgroogsete paleontoloogia professorina.
Kabli külanõukogu
Kabli külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Orajõe vallas. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977).
Kristi Kultas-Ilinsky
Heli-Kristi Kultas-Ilinsky (sündinud 23. juunil 1937 Tallinnas) on eesti päritolu ajuteadlane.
Eestis elas ta neli esimest eluaastat, 1941. aastal küüditati ta perega Siberisse. Pärast vangilaagreid ja asumisi elas ta 1961. aastani Komimaal Uhtas. Doktorikraadi kaitses Kristi Kultas-Ilinsky aastal 1965 Moskva Riiklikus Ülikoolis Aju-uuringute instituudis. Pärast Moskva ülikooli töötas Kristi Kultas lühikest aega Harkus eksperimentaalbioloogia instituudis. Samuti oli ta seal pärast aspirantuuri. Kuna Eestis vastavat laborit polnud, töötas ta üheksa aastat Moskvast sada kilomeetrit eemal Puštšino bioloogiakeskuses, uurides seal mäluga seotud ajuosa histoloogiat ja neurokeemiat, sealhulgas hipokampust.
Aastal 1975 alustas ta juba teadustööd USA-s, kuhu ta oli koos oma neurokirurgist abikaasa Igor Ilinskyga emigreerunud. USA-s on Kristi Kultas-Ilinsky koos abikaasaga uurinud peamiselt basaaltuumi ja talamust.
Isiklikku
Kristi Kultas-Ilinskyst ja tema isast Nikolai Kultasest ilmus Eestis 2010. aastal elulooraamat "Kultaste saaga".
Paslepa vald
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal]] Pas(s)lepa vald (saksa keeles Paschlep) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vallamaja asus praeguse Hara küla aladel.
Vald eksisteeris 1866 –1939.
1939. aasta vallareformiga liideti valla territoorium uue Noarootsi valla koosseisu.
Valla alal asus teiste seas Paslepa mõis, Pürksi mõis, Noarootsi kirikumõis.
Ángel Correa
Ángel Martín Correa Martínez (sündinud 9. märtsil 1995 Rosarios) on Argentina jalgpallur.
Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Argentina jalgpallikoondises ründajana.
Profikarjääri alustas Correa 2012. aastal kodumaa klubis San Lorenzo. 2014. aastal sõlmis ta Madridi Atléticoga viie aasta pikkuse lepingu.
Koondisekarjäär
2015. aastal tuli Correa Argentina kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika noorte meistriks. Turniiril lõi Correa neli väravat.
Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 4. septembril 2015 sõprusmängus Boliivia vastu. Selles mängus lõi ta ka oma esimese värava koondise särgis.
2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Argentina olümpiakoondisse.
Rotondi
Rotondi on vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Halduskeskus asub Rotondis. 272 meetri kõrgusel merepinnast asuva Rotondi asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Rotondi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Airola (BN), Avella, Bonea (BN), Cervinara, Montesarchio (BN), Paolisi (BN), Roccarainola (NA).
Rotondi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Campizze.
Andsu
Andsu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Bruno Põder
Bruno Põder (sündinud 18. aprillil 1929 Viljandis) on eesti arstiteadlane ja kirurg.
Elulugu
Bruno Põder on trükitöölise poeg.
Lõpetas 1948 Viljandi 2. Keskkooli, 1954 TÜ arstiteaduskonna (ühtlasi 3 kursust Leningradi Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis), meditsiinikandidaat (1969, TÜ), väitekiri "Flebograafia ja endovaskulaarne elektrokoagulatsioon alajäseme varikoosi korral". Täiendas end Moskvas, Varssavis ja Leningradis. Oli 1954–59 Mäo jaoskonnahaigla juhataja ja kirurg, 1959–65 Türi rajoonihaigla peaarsti asetäitja ravi alal ja kirurg, 1965–68 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla üldkirurgia osakonna kirurg, 1969–84 Tervishoiuministeeriumi IV Valitsuse haigla ja Kiirabihaigla kirurg, aastast 1984 Viljandi haigla kirurg. Tallinna ja Viljandi Kirurgide Seltside liige. Uurinud alajäsemete flebo-, angio- ja lümfograafia võimalusi. Üle 20 teadustrükise.
Primitiivne veesõiduk
Primitiivne veesõiduk on lihtsa konstruktsiooniga, lihtsalt käsitsetav, kaitstud veekogul piisavalt ohutult kasutatav ja ühtlasi registreerimisele mitte kuuluv veesõiduk.
Kirjeldus
Primitiivse veesõiduki käsitsemiseks või juhtimiseks pole vaja märkimisväärset koolitust. Üldjuhul on primitiivne veesõiduk ilma mootorita. Tavaliselt piisab sellise lihtsa veesõiduki või ujuvvahendi veekogul hõlpsaks käsitsemiseks ja juhtimiseks ühest inimesest. Primitiivse veesõiduki kasutamisel tuleb siiski järgida elementaarset ohutust (näiteks kasutada ohutusvesti) ja põhilisi liiklusreegleid veekogul.
Primitiivset veesõidukit ei käsitleta Eestis väikelaevana ega töölaevana ja see ei kuulu seetõttu registreerimisele.
Jagunemine
Termin pole Eestis otseselt defineeritud, kuid primitiivseteks veesõidukiteks loetakse Eestis Meresõiduohutuse seaduse järgi näiteks:
Primitiivseteks veesõidukiteks võib lugeda veel näiteks:
Guillaume Postel
pisi Guillaume Postel (25. märts 1510 Barenton, Alam-Normandia – 6. september 1581) oli prantsuse keeleteadlane, astronoom, kabalist ja diplomaat.
Pariisis õppides tutvus ta Ignatius Loyola ning teistega, kes asutasid hiljem jesuiitide ordu, ning pidas nendega sidet kogu elu.
Ta oli araabia, heebrea, vanasüüria ja teiste semi keelte, samuti kreeka ja ladina keele asjatundja, mistõttu pälvis ta varsti õukonna tähelepanu. 1536. aastal saatis François I ta Prantsusmaa saadiku tõlgina Türgi sultani Suleiman I juurde Konstantinoopolisse. Veel oli talle ülesandeks tehtud koguda idamaade kirjanduse käsikirju kuningliku raamatukogu jaoks.
1538. aastal avaldati tema teos "Linguarum Duodecim Characteribus Differentium Alphabetum Introductio" ('sissejuhatus kaheteistkümne keele tähemärkidesse').
Reideni tänav (Pärnu)
Reideni tänav on tänav Pärnus Lodja linnaosas. See saab alguse Paide maanteelt. Tänavalt saab alguse Lodja tee.
Tänava pikkus on ligikaudu 288 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 20. detsembril 2001.
Anaplasma
Anaplasma on gramnegatiivsete bakterite perekond.