cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Sheridan
Teine aasta Babylon 5 komandörina
Edasi muutusid sündmused dramaatiliseks. Osa Maa laevastikust asus pärast sõjaseisukorra väljakuulutamist Clarkiga avalikku vastasseisu. Sõjalaev EAS Alexander pääses võitluses Clarkile lojaalsete laevadega põgenema ning suundus Babylon 5 juurde. Temaga ühines teine Clarki-vastane laev EAS Churchill. Kuid Clarki jõud olid vaid mõne tunni kaugusel. Luureinfo kohaselt oli viimastel käsk võtta Sheridan ja tema meeskond vahi alla.
Konflikt eskaleerus. Opositsiooniline Marss otsustas Clarki sõjaseisukorda mitte tunnistada. Vastuseks pommitasid Clarki jõud tsiviilsihtmärke Marsil. Seepeale kuulutasid kaks Maa kolooniat, Proxima VII ja Orion III välja iseseisvuse. Sheridan järgis nende eeskuju ning kuulutas Babylon 5 Maa Alliansist lahkunuks.
Alliansi laevastik ilmus Babylon 5 juurde. Järgnes vihane võitlus, mille käigus Clarkile lojaalsed jõud üritasid Babylon 5 vallutada. Churchilli ja Alexanderi abiga löödi nad tagasi. Raskelt vigastatud Churchill rammis Clarki laeva Agrippa, ning mõlemad purunesid.
Kuid võitlus polnud veel läbi. Saabusid uued Clarki laevad. Babylon 5 poleks lahingut lisajõududega enam vastu pidanud. Kriitilisel momendil saabusid appi Minbari laevad eesotsas Delenniga.
Sheridani ja Delenni suhe
Sheridan on olnud eelnevalt kaks korda abielus. Esimene abielu, mis kestis vaid mõne nädala, oli tal pärast sõjaväeakadeemia lõpetamist Elizabeth Lochleyga. Teine abielu Anna Sheridaniga lõppes traagiliselt. Ajal, kui Sheridan oli maa sõjalaevastiku kosmoseristleja EAS Agamemnon komandör, suundus Anna Sheridan uurimislaeval Icarus retkele tuntud maailma äärel asuva planeedi Z'ha'dum juurde. Icarus jäi kadunuks ning Sheridan jäi uskuma, et tema naine on hukkunud. Ta keskendus pere asemel oma karjäärile.
Sheridani ja Delenni suhte arengu pöördepunktiks saab juhtum, kus Delenn võetakse pantvangi Babylon 5 jaamale jäänud Öövalve liikmete poolt.
Nende abiellumine leiab aset 4. hooaja lõpul. Tuleb tähele panna, et esimese hooaja lõpul-teise algul osaleb Delenn eksperimendis, mis muudab tema geneetilist koodi. Eksperiment õnnestub ja hiljem pole Delenn enam puhas minbari, vaid pigem minbari-inimese hübriid. Väliselt paistab see silma eelkõige juuste olemasolus, mida minbaridel asendab luumoodustis.
Список персонажей телесериала «Вавилон-5»
Sierra Leone riigipeade loend
Sierra Leone riigipeade loend loetleb Sierra Leone riigipead alates iseseisvumisest 1961. aastal.
Armavia lend 967
Armavia lend 967 oli Armeenia lennufirma Armavia lend Jerevanist Sotšisse, mis lõppes õnnetusega.
Lennuk kukkus 3. mail 2006 Musta merre, kui maandumine ebaõnnestus. Hukkusid kõik pardal olnud 113 inimest.
Kennelbach
Kennelbach on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Alates 2016. aastast on see spordikaupade ettevõtte Head peakorter, üheskoos Amsterdamiga.
Geograafia
Vald asub Bodeni järvest lõunas, 430 m üle merepinna. Umbes 54% selle territooriumist on metsa all.
Ajalugu
Habsburgid valitsesid Vorarlbergi vaheldumisi Tiroolist või Freiburgist. Aastatel 1805–1814 kuulus Kennelbach Baierile ja siis taas Austriale. See on olnud osa Austria Vorarlbergi liidumaast alates selle loomisest 1861. aastal. 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel oli see tugevalt mõjutatud Schindleri tööstusperekonnast, kelle puuvillaketrusvabrikud suleti 1968. aastal. Endine Schindleri perekonna kodu Villa Grünau on kuulunud vallavalitsusele 1992. aastast ja viimane asub nüüd seal. Aastatel 1945–1955 oli vald Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias.
Majandus
2003. aastal tegutses 33 kohalikku tööstusettevõtet; seal oli 955 töötajat ja 27 interni. Turism on Kennelbachis oluline.
Kuulsa suusa- ja tennisevarustuse tootja Head peakorter asub Kennelbachis.
Inimesi
left|thumb|upright=0.47|Friedrich Wilhelm Schindler
Nikolai Kozõrev
Nikolai Aleksandrovitš Kozõrev (vene Николай Александрович Козырев; 2. september (vana kalendri järgi 20. august) 1908 Peterburi – 27. veebruar 1983) oli vene astronoom.
Ta lõpetas 1928 Leningradi ülikooli astronoomia erialal ning õppis seejärel aspirantuuris Aristarh Belopolski juhendamisel.
Alates 1931. aastast töötas ta Pulkovo observatooriumis.
7. novembrist 1936 kuni 14. detsembrini 1946 oli ta vangis. Ta rehabiliteeriti veebruaris 1958.
Kozõrev on maetud Pulkovo observatooriumi juures asuvale kalmistule.
Teaduslik looming
Kozõrev oli üks esimesi teoreetilisi astrofüüsikuid Venemaal ning oskuslik vaatleja.
Ta arendas Päikese laikude teooriat.
Aastal 1953 avastas ta Veenuse atmosfääris molekulaarset lämmastikku ja 1963 Merkuuri atmosfääris vesinikku.
Ta jõudis järeldusele, et Jupiteri keskmes võib temperatuur ulatuda 200 000 kelvinini.
3. novembril 1958 sai ta spektrogrammid Kuu kraatrilt Alphonsuselt, mis annavad tunnistust kraatri keskel olevast mäest väljuvatest gaasidest ja Kuu vulkanismist.
Kozõrev seadis endale eesmärgiks välja selgitada täheenergia loomus. 10. märtsil 1947, kolm kuud pärast vangist vabanemist kaitses ta Leningradi ülikooli juures doktoriväitekirja "Теория внутреннего строения звезд как основа исследования природы звездной энергии" ("Tähtede siseehituse teooria kui täheenergia loomuse uurimise alus"). Ta jõudis vaatlusi analüüsides järeldusele, et termotuumasüntees ei saa olla täheenergia allikas. Ta püstitas hüpoteesi, et täheenergia allikas on voolav aeg. Selle hüpoteesi avaldas ta suvel 1958 ilmunud raamatus "Причинная или несимметричная механика в линейном приближении" ("Kausaalne ehk asümmeetriline mehaanika lineaarses lähenduses"). Selleks ajaks oli ta juba ligi kakskümmend aastat tegelnud oma hüpoteesi teoreetilise väljatöötamisega ning üle seitsme aasta teinud katseid. Ka Kuu vulkanismi avastamine oli kõrvalsaadus taevakehade seesmise aktiivsuse ilmingute otsimisel: nimelt järeldub tema hüpoteesist, et mis tahes piisavalt massiivsetel kehadel peab olema seesmine aktiivsus.
Tunnustus
Tema järgi on nimetatud asteroid 2536 Kozyrev ja Kozõrevi kraater Kuul.
Andrei Voznessenski on kirjutanud Kozõrevi kohta luuletuse, kus ta nimetab teda taevaseks intelligendiks ja prohvetiks.
Adelina Patti
thumb|[[Franz Winterhalteri portree, 1862]] thumb|Karikatuur Adelina Patti Adelina Juana Maria Patti (10. veebruar 1843 Madrid – 27. september 1919) oli itaalia ooperilaulja.
Ta sündis tenor Salvatore Patti (1800–1869) ja sopran Caterina Barilli (suri 1870) noorima lapsena. Tema vanemad olid itaallased, kes Adelina sünni ajal töötasid Hispaanias. Isa oli sitsiillane ja sellepärast oli Adelina lapsena Mõlema Sitsiilia Kuningriigi kodanik. Tema kaks esimest abikaasat olid prantslased ja sellepärast oli ka Adelina hiljem Prantsusmaa alam.
Adelina lapsepõlv möödus New Yorgis, kuhu tema vanemad olid kolinud. Tema lapsepõlvekodu on säilinud.
Tema vanemad õed Amalia ja Carlotta Patti olid samuti lauljad. Ka Adelina laulis elukutselisena lapsepõlvest peale. Ta arendas endas välja koloratuursoprani ja usutavasti õppis ta palju laulmistehnikat oma õemehelt Maurice Strakoschilt, kuigi Adelina ise, nagu paljud kuulsad lauljad tollal, väitis hiljem, et on täielikult iseõppija.
Patti tegi oma ooperidebüüdi 1859. aastal New Yorgis, kui ta 16-aastaselt laulis Gaetano Donizetti ooperis "Lucia de Lammermoor".
1862. aastal laulis Patti John Howard Payne'i laulu "Kodu, kallis kodu" Valges Majas Abraham ja Mary Lincolnile, kes leinasid oma tüüfusse surnud poega Williet. Lincolnid olid esitusest pisarateni liigutatud ja soovisid laulu kordamist. Sellest ajast jäi "Kodu, kallis kodu" Pattiga seotuks ja ta esitas seda lisapalana paljudel kontsertidel.
Oma õitseajal nõudis Patti ühe õhtu eest 5000 USA dollarit kullas ühe öö eest enne etendust. Tema lepingud sätestasid, et kontserdikuulutustel peab tema nimi olema kõige üleval ja suuremana kui ükskõik missugune teine nimi, ning et ehkki tal on õigus osaleda kõigil kontserdiproovidel, ei ole tal kohustust üheski osaleda.
Tema impressaario James Henry Mapleson kirjeldas oma memuaarides Patti kangekaelset iseloomu ja teravat ärivaistu. Väidetavalt õpetas Patti oma papagoi iga kord, kui Mapleson tuppa astus, karjuma "Cash! Cash!" ("Raha! Raha!").
Lagedi–Jüri tee
Lagedi–Jüri tee (riiklik registreerimisnumber 11112) on kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkuseks on 4,7 km.
Tee saab alguse Tallinna ringtee kuuendal kilomeetril Soodevahe külas. Tee läbib Soodevahe ja Karla küla ning Lagedi aleviku. Tee lõpeb Assaku–Jüri tee neljandal kilomeetril Karla külas. Tee ületab ühe silla (Kanali sild üle Pirita-Ülemiste kanali tee neljandal kilomeetril) ja 5 truupi. Bussipeatusi jääb teele 4: Lagedi haigla, Külma, Laiakivi ja Pruuli.
Teega ristub esimesel ja teisel kilomeetril Lagedi jaama tee.
Heiki Vilep
Heiki Vilep (sündinud 27. märtsil 1960 Tartus) on eesti muusik ja kirjanik.
Isiklikku
Tema abikaasa on Auli Vilep. Lapsed: Kertu (1980), Mihkel (1988), Elise (2000), Madli (2003) ja Villiam (2008).
Tema poeg Villiam käib Tartu Mart Reiniku koolis.
Stephanavan
Stephanavan on linn Armeenias Lori maakonnas.
Vareskold
Vareskold (Diphasiastrum) on taimeperekond kollaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Sõjaliste operatsioonide loend
Sõjalisi operatsioone on aegade jooksul nimetatud erinevate koodnimedega, et vaenlast petta või teadmatuses hoida.
Lõunaringkond (Iisrael)
Lõunaringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
🇮🇱
Viktor Pšonka
pisi|200px
Viktor Pšonka (ukraina keeles Віктор Павлович Пшонка, sündinud 6. veebruaril 1954 Sergejevkas Stalino oblastis) on Ukraina jurist ja endine peaprokurör.
Kalli (Lääneranna)
Kalli on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Külas asub õigeusu kirik: Kalli Ristija Johannese kirik.
Madalmaade Kuningriik
Holland ehk Madalmaad (ametlik nimi Madalmaade Kuningriik, hollandi keeles Koninkrijk der Nederlanden) on riik, mille valdav osa asub Lääne-Euroopas.
Madalmaade Kuningriik on 1954. aastast liitriik, mis koosneb praegu neljast võrdõiguslikust maast: Hollandist (Nederland), Arubast, Curaçaost ja Sint Maartenist. Maadest suurim (Holland) asub valdavas osas Euroopas, ülejäänud kolm maad asuvad Kariibi meres.
Madalmaade Kuningriigi riigipea on Madalmaade kuningas. Madalmaade Kuningriik, mis on föderatiivne monarhia, erineb Euroopa maast Hollandist, mis on detsentraliseeritud unitaarriik. Mõlema valitsemisviis on konstitutsiooniline monarhia. Maadevahelised suhted määrab kindlaks Madalmaade Kuningriigi statuut (Statuut voor het Koninkrijk der Nederlanden) 28. oktoobrist 1954.
Hollandi kabinet vabandab mineviku orjakaubanduse eest. Sellest teatas telekanal RTL, viidates oma allikatele. Kanali andmetel eraldavad Madalmaade ametiasutused selleks 200 miljonit eurot. Raha läheb Euroopa fondile, mis viib ellu projekte, mille eesmärk on tõsta teadlikkust orjuse minevikust Euroopa riikides. Veel 27 miljonit eurot kulub orjandusele pühendatud muuseumi loomise projektile.
Eri maadel on erinev riigiõiguslik staatus. Kariibi mere maad on autonoomsed. Neil on õigus otsustada kuningriigi asju niipalju kui need puudutavad oma maad. Hollandit valitsevad kuningriigi asutused Madalmaade Kuningriigi põhiseaduse järgi. Holland esineb nii sise- kui ka välisasjades Madalmaade Kuningriigina. Arubal, Curaçaol ja Sint Maartenil on igaühel oma põhikord.
Aastail 1954–1975 oli kuningriigi maa staatuses Suriname ning 1954–2010 Hollandi Antillid. pisi|Leo Belgicus, lõvikujuliselt joonistatud Madalmaade kaart, Claes Jansz. Visscher (II), 1611 pisi|[[Madalmaade kuningas Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau]]
Ajalugu
, Hollandi Vabariik, Bataavia Vabariik, Hollandi Kuningriik Madalmaade Kuningriik moodustati Viini kongressi tulemusel ning riiki asus valitsema Orange-Nassau dünastia. Kuningriigi moodustamisel 1815. aastal koosnes ta praegusest Hollandist, Belgiast ja Luksemburgist (nn Madalmaade ühendkuningriik). Suriname (Hollandi Guajaana) ja Hollandi Antillid olid sel ajal Kuningriigi kolooniate (nn Hollandi kolooniate) seas. Aastal 1830 lõi Belgia Madalmaade Kuningriigist lahku ja 1890 lõppes personaalunioon Luksemburgiga.
Aastal 1975 astus Suriname Kuningriigist välja ning sai iseseisvaks vabariigiks.
Riigikord
Madalmaade Kuningriigi statuut on Kuningriigi põhiseadus. Nn Hollandi põhiseadus (ametlik nimetus Madalmaade Kuningriigi põhiseadus (Grondwet voor het Koninkrijk der Nederlanden) on statuudile allutatud ning kehtib ainult Hollandi kohta.
Igal maal on oma põhiseadus, nagu näeb ette ka statuudi artikkel 42. Hollandi riigikorra sätestab Hollandi põhiseadus, Hollandi Antillide riigikorra Hollandi Antillide konstitutsioon (Staatsregeling van de Nederlandse Antillen) ja Aruba riigikorra Aruba konstitutsioon (Staatsregeling van Aruba).
Föderatiivne monarhia
Madalmaade Kuningriik on föderatiivne monarhia. Ta on jagatud kolmeks oma valitsuse ja parlamendiga territoriaalseks osaks, mis moodustavad föderatsiooni. Riigipea on Madalmaade kuningas.
Kuningriigi tasandil ei ole ellu kutsutud spetsiaalseid võimuasutusi. Kuningriigi asutused on suuremalt jaolt Hollandi asutused. Nii sätestab Hollandi põhiseadus ka nende asutuste ülesehituse, kuigi rangelt võttes kehtib Hollandi põhiseadus ainult Hollandi kohta.
Hollandi asutuste domineeriv positsioon föderatsiooni tasandil on sätestatud suurte erinevuste tõttu Hollandi ja ülejäänud kahe maa vahel. Näiteks on Hollandil palju suurem elanike arv ja majanduslik tähtsus. See on põhjendatav kas või Hollandi elanike arvu ja suure majandusliku tähtsusega. Seetõttu ei nimeta Statuut maid mitte võrdseteks, vaid võrdõiguslikeks või võrdväärseteks (gelijkwaardig).
Kavandatavad riigiõiguslikud reformid
Kuningriigi asjade praegune riigiõiguslik korraldus on viimastel aastatel osutunud ebarahuldavaks. Varsti revideeritakse Madalmaade Kuningriigi statuuti.
Et saada selget ettekujutust, mida on tarvis muuta, on kõigil ülemeresaartel korraldatud rahvahääletused. Juba 2000 teatas saareala Sint-Maarten soovist saada maa staatus (status aparte) nagu Aruba. 10. septembril 2004 hääletas 59,5% Bonaire valijatest Hollandi Antillide kaotamise poolt ja otsesidemete poolt Hollandiga. Saareala Saba hääletas samasuguste otsesuhete poolt Hollandiga 1. oktoobril 2004. Curaçao valijad hääletasid 8. aprillil 2005 status aparte poolt ja Sint-Eustatius samal päeval "uut laadi" (nieuwe stijl) Antillide poolt.
Et referendumite tulemused langesid peaaegu täielikult kokku töögrupi Bestuurlijke en Financiële verhoudingen Nederlandse Antillen (lühend BFV; 'Hollandi Antillide haldus- ja finantssuhted') ettepanekuga. See näeb ette, et Hollandi Antillid kui maa kaotatakse, saarealad Curaçao ja Sint-Maarten saavad maa staatuse ning Bonairest, Sabast ja Sint-Eustatiusest saavad nn kuningriigisaared. Ette on nähtud asutada ka tõeline kuningriigiparlament, mis hakkab kontrollima kuningriigi valitsust, kuningannat ja riigi ministrite nõukogu (kuningriigi ministrite nõukogu).
Esimene ümarlauanõupidamine leidis aset 26. novembril 2005. Lepiti kokku, et Holland kustutab Hollandi Antillide võlad tingimusel, et Antillid tagavad tõhusa eelarve ja väldivad uusi võlgu. Uute riigiõiguslike suhete jõustumise esialgseks tähtajaks määrati juuli 2007, kuigi minister Pechtoldi arvates on see liiga vara. Uued nõupidamised peetakse märtsis 2006, juulis 2006 ja jaanuaris 2007. Lõppnõupidamist ei ole veel kavandatud.
Võim
Madalmaade Kuningriigi statuut sätestab Kuningriigi võimkonna ja kutsub ellu organid selle võimkonnas olevate asjade eest hoolitsemiseks.
Võimkond
Statuudi järgi kuuluvad Kuningriigi võimkonda:
Kuningriigi võimkonda võidakse arvata ka teisi asju.
Statuudi artikkel 43 sätestab, et fundamentaalsete inimõiguste ja vabaduste tagamine, õiguskindlus ja halduse tõhusus on Kuningriigi asjad.
Kuningriigi valitsus
Kuningriigi valitsuse all mõeldakse kuningat ja Kuningriigi ministrite nõukogu.
Hollandi kuningas on ka kogu kuningriigi kuningas ning Hollandi Antillide ja Aruba kuningas. Viimastes esindab teda kuningas. Kuningas juhib Kuningriigi valitsust. Ta on Kuningriigi suveräänne riigipea.
Kuningriigi Ministrite Nõukogu koosneb Hollandi ministrite nõukogust pluss maadevalitsuste poolt nimetatud volitatud ministritest. Kuningriigi ministrite nõukogu poolt välja antud seadusi nimetatakse kuningriigi seadusteks (rijkswet). Kuningriigi seadus on näiteks kodakondsusseadus (Rijkswet op het Nederlanderschap). Hollandi Antillide või Aruba volitatud ministril on õigus esitada Generaalstaatide Teisele Kojale kuningriigi seaduseelnõu.
Kuningriigi seadusandja
Kuningriigi seadusandja koosneb (Hollandi) Generaalstaatidest ja Kuningriigi valitsusest. Statuudi artiklid 15, 16 ja 17 annavad teatava osaluse Hollandi Antillide ja Aruba staatidele.
Riiginõukogu
Kuningriigi Riiginõukogu koosneb (Hollandi) Riiginõukogust, millele lisandub Hollandi Antillidelt ja Arubalt kummaltki üks liige, kelle nimetab kuningas kooskõlas vastava maa valitsusega.
Samasooliste abielu
Ei Hollandi Antillide ega Aruba tsiviilkoodeks ei tunnista samasooliste abielu. Kui Charlene Obuder ja Ester Lamers, kes abiellusid Rotterdamis, tahtsid Arubal registreerida oma abielu, said nad teada, et see pole Arubal võimalik. Nad kaebasid selle otsuse edasi kantonikohtunikule. Kohtunik juhindus oma otsuses Madalmaade Kuningriigi statuudi artiklist 40, mille kohaselt kõik "autentsed aktid" kehtivad kogu Kuningriigis. Abielu on kohtuniku arvates akt ning järelikult tuleb seda Arubal tunnustada. Aruba võimud kaebasid selle otsuse edasi. Ka Hollandi Antillide ja Aruba ühine kohus andis abielupaarile õiguse. Aruba valitsus teatas siiski kassatsioonikaebuse sisseandmisest.
Aruba Nõukogu (Raad van Advies) arvates tuleb Hollandis sõlmitud abielu era- ja tsiviilõiguslikult tunnustada, sest tegemist on Hollandis kehtiva abieluga. Aruba justiitsminister Croes ei kavatse samasooliste abielu tunnustada. Samal meelel on Antillide peaminister Ys.
Hollandi justiitsminister Donner küsis Madalmaade Kõrgelt Nõukogult mõiste "akt" (akte) definitsiooni. Ka Kõrge Nõukogu määratleb abielu aktina. Seega võib olla peaaegu kindel, et tulevikus hakatakse samasooliste abielu tunnustama ka Hollandi Antillidel, kuigi seal selliseid abielusid ei hakata sõlmima.
Curaçaol on varem esinenud samalaadne juhtum. Seal lükkas kohtunik paari nõudmise protseduurireeglite rikkumise tõttu tagasi. Sisuliselt ei ole samalaadset asja Hollandi Antillidel seni arutatud.
Elamaasumise lubamise reeglid
Nii Hollandi Antillid kui ka Aruba esitavad tingimusi Euroopa madalmaalastele, kes tahavad sinna elama asuda. Holland aga ei esita antilllastele ja arubalastele, kes tahavad sinna elama asuda, mingeid tingimusi, sest see pole juriidiliselt võimalik. Antilllased ja arubalased on Euroopa Liidu kodanikud ja neil on vaba sissepääs kõikidesse Euroopa Liidu liikmesriikidesse. Ei Antillid ega Aruba ei ole Euroopa Liidu liikmed, mistõttu neil pole kohustust Euroopa Liidu kodanikke sisse lasta.
Minister Rita Verdonk töötab alates 2005. aasta algusest välja reegleid, mis võimaldaksid Hollandi Antillidelt ja Arubalt pärit probleemsete noorukite tagasisaatmist. Aasta alguses kinnitasid ministrid Rita Verdonk ja Alexander Pechtold Generaalstaatide Teisele Kojale, et pole juriidilisi takistusi Hollandi Antillidelt ja Arubalt pärit probleemsete noorukite tagasisaatmiseks.
Probleemi olemus
Probleem seisneb selles, et on olemas Madalmaade kodakondsus (Nederlandse nationaliteit). Kuningriigi Madalmaalasuse seaduse (Rijkswet op het Nederlanderschap) järgi on antilllased ja arubalased madalmaalased (kodanikud). Holland ei saa neid kodakondsusest ilma jätta, sest tegemist ei ole Hollandi, vaid Madalmaade Kuningriigi kodakondsusega ning selleks on tarvis Hollandi Antillide ja Aruba nõusolekut.
Vastastikkus
Minister Rita Verdonk väidab siiski, et antilllasi maalt välja saata on juriidiliselt võimalik. Kui Hollandi Antillid ja Aruba esitavad sinna Hollandist elama asuda tahtjatele tingimusi, siis võib analoogiliselt käituda ka Holland.
1988
1988. aasta (MCMLXXXVIII) oli 20. sajandi 88. aasta.
Sündmused Eestis
pisi|Lennusadam 1988. aastal pisi|[[Edgar Savisaar, Mikk Titma, Tiit Made ja Siim Kallas ETVs]]
Kirovsk (Murmanski oblast)
Kirovsk on linn Venemaa Murmanski oblastis.
Asutatud 1929. aastal. Kuni 1934. aastani kandis nime Hibinogorsk.
Kirovsk on linnaringkonna keskus, mille pindala on 3600 km² ja kuhu kuuluvad veel asulad Koašva, Oktjabrski ja Titan.
Muyinga
Muyinga on linn Burundi põhjaosas, Muyinga provintsi halduskeskus.
World Gazetteeri arvutuste järgi on elanike arv 2010. aasta seisuga 100 624. 1990. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 30 900. Muyinga on elanike arvu poolest Bujumbura järel suuruselt teine linn Burundis.
Muyinga keskmine kõrgus merepinnast on 1731 m.
Sotsiaalsus
Sotsiaalsus ehk ühiskondlikkus on inimesele iseloomulik omadus kuuluda ühiskonda.
Teistel loomadel esineb analoogse omadusena seltsingulisus.
Keskringkond (Iisrael)
Keskringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
🇮🇱
Klahvpillid
thumb|[[Klaver]] thumb|[[Bandoonium]] Klahvpillid on muusikainstrumendid, mida mängitakse klaviatuuri ehk klahvistiku abil.
Klahvpillidel on heli tekitajateks keeled (kordofonidel), õhusammas (aerofonidel), kogu instrumendi võnkumine (idiofonidel) või tekitatakse heli elektrooniliselt (elektrofonidel).
Klahvpillide liigitus heliallika järgi:
Kóstas Mavrídes
Euroopa Parlamendis kuulub ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.
Põhjaringkond (Iisrael)
Põhjaringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
Iisrael peab Põhjaringkonna osaks ka annekteeritud Golani kõrgendikke (1154 km²), kuid rahvusvaheliselt seda ei tunnistata.
🇮🇱
Karinõmme
Karinõmme on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Karinõmmel asus Karinõmme mõisa keskus.
Uno Piir
Uno Piir (sündinud 13. novembril 1929 Tallinnas) oli aastail 1992–1993 Eesti jalgpallikoondise esimene taasiseseisvumisjärgne peatreener.
Isiklikku
Uno Piiri abikaasa oli iluuisutaja ja iluuisutamise treener Ly Piir (1930–2020).
Teitur Þórðarson
Teitur Þórðarson [t'eitür t'ourdarson] (Teitur Thórdarson) (sündinud 14. jaanuaril 1952) on Islandi jalgpallitreener, kes oli aastail 1996–1999 Eesti koondise peatreener.
Eesti jalgpallikoondise peatreeneri ametis oli tema eelkäijaks Aavo Sarap ja mantlipärijaks Tarmo Rüütli.
Jalgpallurina (ründaja) mängis teiste seas Prantsusmaa klubides RC Lens (1981–1983) ja AS Cannes (1983–1984).
Anzori Barkalaja
pisi|Anzori Barkalaja 2021. aasta Arvamusfestivalil pisi|Anzori Barkalaja 2011. aastal Lilli külas Nava talus [[Tartu Noorte Autorite Koondis|Tartu NAK-i järjekordsel suveseminaril Lätete Pääl]] Anzori Barkalaja (sündinud 19. märtsil 1968 Dušanbes) on gruusia päritolu eesti folklorist.
Ta on olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia direktor.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ja kaitsnud seal doktoritöö folkloristika erialal.
1984–1987 kuulus Barkalaja judos Eesti NSV koondisse ja võitis 1986. aastal juunioride klassis Nõukogude Liidu ametiühingute võistlustel pronksmedali kehakaalus kuni 86 kg.
Poliitiline tegevus
2018. aastal oli ta Elurikkuse Erakonna üks asutajatest, kuid teatas oma lahkumisest erakonnast 3. jaanuaril 2019. Aastal 2022 liitus ta erakonnaga Eesti 200.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 233 häält ning ei osutunud valituks. Alates 17. aprillist 2023 on ta haridusminister Kristina Kallase nõunik.
Isiklikku
Tema isa on megrel.
Looming
pisi|Anzori Barkalaja 2014. aasta Mõtlemiskonverentsil On järgmiste laulude sõnade autor:
Šamlugh
Šamlugh on linn Armeenias Lori maakonnas.
Olev Saveli
Olev Saveli (sündinud 26. novembril 1938 Tallinnas) on eesti loomakasvatusteadlane.
Ta lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia 1962. aastal. Aastast 1986 on ta põllumajandusdoktor.
On töötanud EPMÜ Loomakasvatusinstituudi professorina. Ta oli Eesti Põllumajandusakadeemia rektor 1988–1993.
Tema uurimistööd on käsitlenud põllumajandusloomade biokeemilist polümorfismi, veiste selektsiooni ja sigimisbioloogiat ning veisekarja taastootmist.
Haifa ringkond
Haifa ringkond on 1. järgu haldusüksus Iisraelis.
🇮🇱
1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 8. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 23. märtsil 1963 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Taani.
Minna Klement
Minna Klement (27. august 1911 Opolje küla, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – 25. detsember 2001 Tallinn) oli eesti põllumajandustegelane.
1945–1948 töötas Klement EKP KK põllumajandusosakonna juhataja asetäitja ja sovhooside osakonna juhatajana, 1948–1954 ENSV sovhooside ministri esimese asetäitjana. Ta oli Eesti Põllumajandusakadeemia rektor 1954–1969 ja mehhaniseerimise kateedri dotsent 1969–1974.
Minna Klement oli ENSV Ülemnõukogu saadik, ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja 1959–1967 ning EKP KK liige 1964–1966.
Klement pälvis Tööpunalipu ordeni, kolm ordenit "Austuse märk" ning EPMÜ teenetemedali.
Kibura
Kibura on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli keskharidust andnud õppeasutus, mis tegutses aastail 1911–1940.
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskool
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskooli ja hilisema Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi direktorina tegutses 1911–1927 Heinrich Bauer ja 1928–1940 oli Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja Kaubanduskooli direktor Aleksander Veiderma.
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi (1924–1938) koolihoones tegutses ka 1906. aastal asutatud kutsekool – Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskool (vene keeles Ревельская городская женская торговая школа), neil koolidel oli ühine direktor ja õpetajaskond.
Tallinna 29. algkooli viimased klassid lahkusid sellest hoonest kevadel 1929. Õhtupoolikuti on selles koolimajas töötanud ka Tallinna Õpetajate Seminar, Kodumajanduskeskkool ja A. Pedusaare erakeskkool.
Riigivanema otsusega 14. septembrist 1934 nr. 695 võeti koolivõrku Tallinna Linna Kaupmeestekool" nelja-aastase kursusega. Selle kooli naisosakonna esimene klass algas tegevust 15. septembril 1934 Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ruumides, Jaani tänav 13.
Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone
Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks nr 1068.
Alakurtti
Alakurtti on küla Venemaa Murmanski oblastis Kandalakša rajoonis, Alakurtti külaasunduse keskus.
Kuulus enne Teist maailmasõda Soomele. Talvesõja järel läks Nõukogude Liidule Karjala-Soome NSV koosseisu. Murmanski oblastisse kuulub 1953. aastast alates.
Alakurttis asub sõjaväebaas, kus paiknevad 194. raadiotehniline polk ja 6. õhuarmee 85. üksik helikopteripolk.
Alakurttis on ajateenistuses olnud Priit Pullerits.
1. tankiarmee (Saksamaa)
'''Saksa 1. tankiarmee''' oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisus võidelnud väliarmee.
Ajalugu
Tankigrupp 1 formeeriti XXII motoriseeritud korpusest 16. novembril 1940. aastal. Võttis osa Balkani kampaaniast.
1941. aasta suvel, sissetungil Nõukogude Liitu kuulus väegrupi Süd koosseisu. 25. oktoobril nimetati ümber '''1. tankiarmeeks'''.
1944. aasta alguses liikus Alam-Dneprilt Põhja-Ukrainasse. Taganes sealt Lõuna-Poolasse ja Slovakkiasse.
1944. aasta lõpus ja 1945. aasta alguses, ajal mil 1. tankiarmeele allus Ungari 1. armee, nimetati tankiarmee ümber armeegrupiks Heinrici.
Kapituleerus 8. mail 1945.
Jeruusalemma ringkond
🇮🇱
Eritrea riigipeade loend
Eritrea riigipeade loend loetleb Eritrea riigipead alates iseseisvumisest 1993. aastal.
8. armee
8. armee on mitme riigi väeüksuse nimi:
Nõeljaogaline kibuvits
Nõeljaogaline kibuvits ehk nõeljaogane roos (Rosa acicularis) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste põõsaste liik.
Aavo Sarap
Aavo Sarap (sündinud 21. aprillil 1962 Tallinnas) on Eesti jalgpallitreener, kes töötas 1995. aastal Eesti koondise peatreenerina.
Selles ametis oli tema eelkäijaks Roman Ubakivi ja mantlipärijaks Teitur Þórðarson.
2011. aasta seisuga töötas ta Soome klubi IF Gnistan juhendajana ning kommenteerib Eesti Televisioonis jalgpallikohtumisi. Varem on ta juhendanud ka JK Tallinna Kalevit ja Soome klubi Atlantis FC-d.
2. Soomusarmee
2. Soomusarmee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisus võidelnud väliarmee.
Ajalugu
Soomusgrupp 2 formeeriti 16. novembril 1940. XIX korpusest. 28. juulist kuni 3. augustini 1941. eksisteeris väeosa soomusgrupp Guderiani nime all. 5. oktoobril 1941. nimetati ümber '''2. Soomusarmeeks'''. Võitles idarinde kesksektoris kuni 1943. aasta augustini, mil viidi üle Balkanile partisanide vastastele operatsioonidele. Kapituleerus 1945. aasta mais.
1864. aasta kohtureform Venemaa Keisririigis
1864. aasta kohtureform Venemaa Keisririigis oli keiser Nikolai I valitsemisajal õigusteadlase Mihhail Speranski juhtimisel välja töötatud ning keisri kinnitatud Venemaa õigusemõistmiskorralduse kaasajastamine, mis kindlustas Venemaa Keisririigi elanike õiguskaitse kuni 5. detsembrini 1917 (22. novembrini vkj), mil Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu need põhimõtted käskkirjaga nr 1 likvideeris. Uue korra kohaselt mõistsid kohut Rahvakohtud ja Revolutsiooniline tribunal, tribunali koosseisu määrasid kubermangude ja linnade nõukogud.
Kohtukorraldus enne reformi
Linnaelanike jaoks oli esimene aste õiguse- ja kohtumõistmiseks квартальный надзиратель ning järgmiseks astmeks становой пристав, kes teostasid ka haldus- ja kriminaalkohtupidamist oma pädevuse piires.
Kohtureformi põhimõtted
Pärast Venemaal pärisorjuse likvideerimist 1863. aastal oli järgmiseks muudatuseks 1864. aasta kohtureform, millega kehtestati uued kohtupidamist korraldavad seadustikud: uus kohtupidamise seadustik, uus kohtukorralduse seadustik, uus tsiviilkohtukorralduse seadustik, uus karistusseadustik, mida kasutasid rahukohtunikud.
Kriminaalkohtupidamises toimunud muudatused
Seniste seisustekohtute asemel moodustati kaheastmeline kohtusüsteem, mille kõrgemaks astmeks oli Senat ja madalama astme kohtuteks üldkohtud: maakonnakohus, Kohtupalat ja rahukohus.
Kohtupidamises üldkohtutes kaasati Lääne-Euroopa õigussüsteemi eeskujul vandekohtunikud, kellele seati aga hariduse ja materiaalse seisundi tsensused.
Vandekohtunikuks sobivate isikute kohta koostati nimekirjad, kuhu kuulujad pidid vastama järgmistele nõuetele:
Talupojad võisid kuuluda vandekohtunike hulka vaid juhul, kui nad olid valla või küla omavalitsuses vallavanema või külavanema ametikohal, vallakohtu kohtunikud või muudel sellega võrdsetel ametikohtadel. Vandekohtuniku kandidaat pidi olema vanuses 25–70 aastat, Venemaa Keisririigi kodanik ja elanud ühes kohas vähemalt 2 aastat. Välistati kandidaatidest isikud, kes olid kohtu ja uurimise all, pimedad, kurdid, vaimuhaiged, võlgnikud, äärmisse vaesusesse langenud või koduabilised. Nimekirjadesse ei lisatud vaimulikke, munki ja sõjaväelasi, kindrali auastmes olijaid, kohtu ja prokuratuuri töötajaid, politseiametnikke, õpetajaid.
Iga kohtuistungi ajaks valiti nimekirjast välja 30 vandekohtuniku kandidaati, kellest nii kaitse kui ka süüdistuse esindaja võis taandada kumbki 6 kandidaati ilma selgitusteta, mille järel alles jäänud 18 kandidaadi seast valiti liisu teel 12 vandekohtunikku ja 2 varuvandekohtunikku.
Negatiivseks küljeks vandekohtunike tegutsemises oli tegevuse ja elamiskulude mittetasumine kohtupidamise ajal maakonnalinnas, vandekohtunikud pidid kogu protsessi ajaks kõrvale jääma oma igapäevategevusest ja elatusallikaist, mis häiris tõsiselt maalt pärit talupoegade talumajapidamist.
Vandekohtunikud osalesid kohtuasjade läbivaatusel, mille eest karistusseadustik nägi ette karistused, nagu näiteks isikult seisuslike õiguste äravõtmine (seisuslike, varaliste või perekondlike jne).
Psühhoteraapia
Psühhoteraapia on meetod psühhiaatrias ja psühholoogias, kus kliendi probleemi eripärast lähtudes rakendatakse mitmeid psühholoogilisi tehnikaid.
Psühhoteraapiat rakendav arst või psühholoog on psühhoterapeut.
Tüübid
Maailmas on sadu psühhoteraapiaid ja koolkondi. Teraapiad saab laias laastus liigitada seitsmesse suurde rühma:
Lisaks on teraapiakoolkondi, mis kasutavad erinevaid, kohati vaieldavaid meetodeid inimesega töötamisel ning mida vahel nimetatakse isiksusliku arengu teraapiateks, kuna neil ei ole näidatud mõju psüühikahäirete kulule:
Peale selle kasutavad psühhoteraapia nimetust paljud praktikud, kelle meetodid pole mitte ainult kasutud, vaid võivad osutuda ka ohtlikuks, nagu taassünniteraapia. Need teraapiad balansseerivad heal juhul esoteerika piirimail, neil puudub teaduslik teoreetiline taust ja tõestatud efektiivsusuuringud.
Enamik litsentseeritud psühhoterapeute on läbinud mõne teaduslikult tõestatud efektiivsusega psühhoteraapia koolituse, ent kasutab ka muude koolkondade meetodeid. Sellist teraapiat nimetatakse eklektiliseks teraapiaks.
Kubermangugümnaasium
Kubermangugümnaasium (ka kubermangukool) oli Vene keisririigi ajal enamasti kubermangulinnas asuv riiklik gümnaasium. Eesti alal olnud kubermangugümnaasiumide õppekeel oli saksa keel.
Eesti alal tegutsesid Eestimaa kubermangus Tallinna Kubermangugümnaasium ja Liivimaa kubermangus Tartu Kubermangugümnaasium, Läti alale jäi Riia Kubermangugümnaasium.
Nikolai Koslov
Nikolai Koslov (aastail 1962–1993 Kozlov; sündinud 6. aprillil 1928 Karinul) on eesti veterinaar, endine EPA rektor.
Ta lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia 1954. aastal loomaarstina.
Ta oli Eesti Põllumajandusakadeemia teadusprorektor 1965–1977 ja rektor 1977–1988, patoloogilise anatoomia, parasitoloogia ja loomatervishoiu kateedri juhataja ja professor 1985–1995. On aastast 1995 Eesti Maaülikooli emeriitprofessor.
Uurimistöös on ta tegelenud sigade mükobakterioosidega.
Litokivi
pisi|Litokivi pisi|Litokivi [[Viljandi ettevõtete toodangu ettikettidega 20. sajandi algusest. Viljandi muuseum ]] Litokivi ehk litograafiakivi on peeneteraline ja savikas lubjakiviplaat, mida kasutatakse litograafias.
Litokivi kasutamine
Litokivi lihvitakse tavaliselt 8–12 cm paksuseks. Seejärel joonistatakse kivile rasvase kriidi ja/või tuši abil kujutis, mida söövitatakse nõrga lämmastikhappe lahusega. Happe toimel ühineb värvis sisalduv rasv keemiliselt kiviga (joonisevabadel pindadel laiendab hape kivi poore ja muudab pinna vastuvõtlikuks vee toimele). Pärast seda kaetakse plaat kummiaraabikuga, et kaitsta sinna peale tehtud kujutist.
Trükkimiseks kantakse trükivärv niisutatud kivile. Värv jääb püsima joonistusele, kuna joonistuseta pinnad ei võta vee tõttu värvi vastu. Seejärel trükitakse litopressi abil soovitud arv kujutisi (kivilt on võimalik saada piiramatul hulgal tõmmiseid).
Eva Kaili
pisi|Eva Kaili (2014) Eva Kaili (kreeka keeles Εύα Καϊλή; sündinud 26. oktoobril 1978 Thessaloníkis) on Kreeka poliitik, ta kuulub erakonda Ülekreekaline Sotsialistlik Liikumine. Ta on aastast 2014 Euroopa Parlamendi liige ning alates 2022. jaanuarist kuni detsembrini üks Euroopa Parlamendi asepresidente.
Ta töötas aastatel 2004–2007 Kreeka telekanalis MEGA ning kuulus 2007–2012 Kreeka Parlamenti. Aastast 2014 kuulub Euroopa Parlamenti, kus on Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni liige.
2022. aastal sattus ta korruptsioonikahtluse alla ning tema volitused Euroopa Parlamendis peatati.
Mati Murumaa
Mati Murumaa (sündinud 19. novembril 1947 Pärnus) on eesti muusik ja näitleja.
Ta lõpetas 1971. aastal Pärnu Õhtukeskkooli.
Töötas 1972–1977 Pärnus orkestrandina ja 1978–1985 Endla teatris näitlejana. Osales ansamblis Kuldne Trio.
1988. aastal asus ta elama Ameerika Ühendriikidesse.
Ida-Timori riigipeade loend
Ida-Timori riigipeade loend loetleb Ida-Timori riigipead aastatel 1975–1978 ja alates taasiseseisvumisest 2002. aastal.
Korporatsioon
Korporatsioon on mitmes riigis (näiteks USA-s) ettevõtteliik (corporation), mis sarnaneb Eesti äriõiguses kõige enam aktsiaseltsiga. Ajalooliselt tähendab korporatsioon ka ühiste kutse- või seisusehuvidega isikute koondist.
Korporatsioon esimeses tähenduses on iseseisev juriidiline isik, mil on selle liikmete omadest eraldiseisvad õigused ja kohustused. Ehkki inglise keeles võib corporation vastata kontekstist sõltuvalt nii eesti terminile ettevõte kui ka juriidiline isik, tähistatakse eesti keeles sõnaga korporatsioon eelkõige äriühinguid, enamasti suurettevõtteid. Tähendusnihke tõttu tuleb seda sõna tõlkides pöörata kontekstile erilist tähelepanu.
Kiisamaa
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Tšharentshavan
Tšharentshavan on linn Armeenias Kotajkhi maakonnas.
2011. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 20 363 inimest.
Linn on nimetatud luuletaja Jeghiše Tšharentshi järgi. Enne seda oli linna nimeks Lusavan.
Aivar Lillevere
Aivar Lillevere (sündinud 23. jaanuaril 1962 Põltsamaal ) on Eesti jalgpallitreener, kes töötas 2000. aastal Eesti koondise peatreenerina. Selles ametis oli tema eelkäijaks Tarmo Rüütli ja mantlipärijaks Arno Pijpers. Tema juhendada on olnud ka JK Viljandi Tulevik ja Eesti naiste jalgpallikoondis.
Kufstein
Kufstein on linn Austrias Tirooli liidumaal, Kufsteini ringkonna halduskeskus. Rahvaarvuga 18 726 (1. jaanuaril 2016) on see liidumaa pealinna Innsbrucki järel suuruselt teine Tirooli linn. Linna pindala on 39,37 km² ja see asub 499 m kõrgusel merepinnast. Suurim maamärk on Kufsteini kindlus, mida on esimest korda mainitud 13. sajandil.
Asend
Linn paikneb Tirooli madalikul Inni jõe ääres selle lisajõgede Weißache ja Kaiserbachi suubumiskohas, Baieri (Saksamaal) piiri ääres. Omavalitsuse territoorium ulatub piki Alam-Inntali Brandenbergi Alpide (loodes) ja Kaiseri mägede (edelas) vahel. Kauge Kaisertal oli veel hiljuti viimane asustatud org Austrias, kuhu ei olnud transpordiühendust, enne kui 2006. aastal ehitati maanteetunnel Kufsteinist Ebbsi. Linnast põhjas lahkub Inn Põhja-Lubjakivi Alpidest ja siseneb Baieri Alpide lavamaale. Linna piirkonnas on mitu väikest järve, nagu Pfrillsee, Längsee ja Hechtsee; Egelsee ja Maistaller Lacke on looduskaitsealad.
Omavalitsuskorraldus hõlmab katastrikogukondi Kufstein, Mosbach ja Thierberg; linn ise jaguneb 5 kvartaliks (Zentrum, Sparchen, Weissach, Endach ja Zell).
Majandus
Kufsteinis asuvad klaasiettevõte Riedel, relvaettevõte Voere ja tekstiilmatte tootev ettevõte Kleen-Tex.
Kufsteinis asub ka Kufsteini rakenduskõrgkool, mis pakub ettevõtlusharidust ja on rahvusvaheline vahetuskeskus.
Agroökosüsteem
Agroökosüsteem ehk kultuurökosüsteem on ökosüsteem, kus toimub majandustegevus taimse või loomse toodangu saamise huvides.
Kufstein
Transport
pisi|Iga-aastane "[[Almabtrieb" – lehmarongkäik Kufsteinis]]
Agroökosüsteem
Agroökosüsteemide hulka kuuluvad nii tasakaaluliselt majandatavad pärismaise elustikuga pärandkooslused (heinamaad, metsad, veekogud) kui ka intensiivmajandatavad kultuurtaimedega põllud ja aiad, introdutseeritud või aretatud koduloomadega karjamaad ja veekogud (näiteks kalatiigid).
Kufstein
Transport
Kufsteinis on 2 väljapääsu piki A12-kiirteed (autobahn) Innsbruckist Rosenheimi.
1876. aastal avatud Kufsteini raudteejaam moodustab osa Alam-Inntali raudtee lõigust Brenneri teljel Münchenist Veronasse.
Festungsbahn on funikulaarraudtee, mis ühendab linnakeskust Kufsteini kindlusega.
Ajalugu
Kirikut Caofsteinis on esmamainitud 788. aasta dokumendis, mille on välja andnud piiskop Arn Salzburgist. Sel ajal oli Alam-Inntal Baieri valduste osa Agilolfingist hertsog Tassilo III alluvuses, kelle Karl Suur kukutas ja asemele pani prefekt Geroldi. Kindlust on esimest korda dokumenteeritud 1205. aastal kui Regensburgi piiskopi ja Baieri hertsogi valdust.
14. sajandi alguses andis Wittelsbachist keiser, ka Baieri hertsog, Ludwig IV Kufsteini kodanikele kohtupidamise õiguse. Kufstein läks 1342. aastal Tirooli krahvkonnale, kui see oli pulmakingiks krahvinna Margaretele tema abikaasalt, keiser Ludwigi pojalt Ludwig Brandenburglaselt. Siiski läks see pärast Margarete surma 1369. aastal Baierile tagasi. Baieri hertsog Stephan III andis Kufsteinile 1393. aastal linnaõiguse, selle tähtsuse tõttu kauplemis- ja sildumispunktina Inni jõel. Alates 1415. aastast ehitas tema poeg ja järglane hertsog Ludwig VII kindluse suuresti ümber ja laiendas seda.
Strateegiliselt olulise Kufsteini piirikindluse valdus jäi vaidlusaluseks. 1504. aastal kasutas Habsburgist keiser Maximilian I ära Landshuti pärilussõda Baieri Wittelsbachide dünastias: tema Austria väed piirasid linna ümber ning Riigipäeval Kölnis järgmisel aastal otsustas keiser Kufsteini territooriumite loovutamise Habsburgide Tirooli maadele. Maximilian lasi kindlusele rajada silmapaistva Kaiserturmi torni, mis valmis 1522. aastal.
Hispaania pärilussõja ajal piirasid Baieri väed kuurvürst Maximilian II Emanueli juhtimisel 1703. aastal taas kindlust, sellest hoolimata kinnitati Austria valdusi Ilbersheimi lepinguga järgmisel aastal. Pärast Kolmanda koalitsiooni sõda kingiti Kufstein 1805. aastal Pressburgi rahuga taas kord äsjaloodud Baieri kuningriigile ja 1809. aasta Tirooli mäss purustati Baieri armee poolt. 1813/1814. aastal läks see lõplikult Austria keisririigile.
19. sajandil muudeti Kufsteini kindlus kinnipidamiskohaks poliitilistele vangidele, nagu Ungari lindprii Sándor Rózsa, kes veetis siin mitu aastat enne lõplikku armuandmist 1868. aastal. Linna majanduslik areng paranes otsustavalt Alam-Inntali raudteeliini avamisega 1858. aastal.
Teise maailmasõja lõpupäevadel sai ajalooline südalinn kannatada liitlaste pommirünnakutes. Pärast sõda okupeerisid Kufsteini Prantsuse ja Ameerika väed; see oli Prantsuse sektori ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsiooni ümberasustatud isikute laagri paik.
pisi|center|600px|Panoraamvaade Kufsteinile
Vaatamisväärsused
pisi|Austria Tirooli piirkonnale omane arhitektuuristiil pisi|Kufsteini kindlus pisi|püsti|Wasserbastei, osa keskaegsest linnamüürist püsti|pisi|Saint Vituse kirik
Tänu pikale ajaloole on Kufsteini linnas rohkesti vaatamisväärsusi.
Tuntud inimesi
pisi|150px|Ferenc Kazinczy
Film ja televisioon
Paiku Kufsteinis ja selle ümbruses on kasutatud mitmes filmis ja telesaates: "Saatus" (1942), "Mäekristall" (1949), "Sinihabe" (1951), "Valged varjud" (1951), "Das letzte Aufgebot" (1953), "Lendav klassiruum" (1954), "Graf Porno und die liebesdurstigen Töchter" (1969), "Vanessa" (1977), "Sachrang" (1978), televisiooni dokumentaalsari "Bilderbuch Deutschland" (1996), "Da wo das Glück beginnt" (2006), "Da wo es noch Treue gibt" (2006) ja "Da wo die Freundschaft zahlt" (2007).
Muusika
Heino laul "Das Kufsteinlied" on Kufsteinist. Franzl Langi laul on "Kufstein-lied".
Karuba
Karuba on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.
Ajalugu
3. tankiarmee (Saksamaa)
'''Saksa 3. tankiarmee''' oli Teise maailmasõja ajal Saksa Wehrmachti vägedesse kuulunud väliarmee.
Karuba
Vanimad teadaolevad andmed Karuba küla kohta pärinevad 1542. aastast, mil Suure-Koonga külas (Kokenka maior, nüüd Maikse ja Karuba külad) oli üksjalg Karope Iuri. Hilisema Koonga mõisa kohal asus Koonga piiskopimõis, mida ümbritsevatele põldudele hakkasid tekkima Suure- ja Väike-Koonga külasarased.
1662. a oli Koonga mõisa all olemas Karupe küla kolme talumehega: Jacko Heinrich, Karupe Hannuß ja Meese Michell. Pärnumaa 1680.-1684. a kirjeldusraamatu järgi oli Karropä Kylla, kus olid peremehed Karrope Hans ja Karrope Jurgen. Samas külas elasid ka vabadikud Norh Hanß, Arro Hanß ja Mohe Michel. Mihkli kihelkonna 1724. aasta maarevisjonis on Koonga mõisa kaks Karopa ehk Karope talu on kirjas kõrvalasuva Maikse küla all.
Lembit Oll
Lembit Oll (23. aprill 1966 Kohtla-Järve – 16. mai 1999 Tallinn) oli Eesti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1990). Oll tuli 1982. aastal 16-aastaselt Eesti malemeistriks (edestades seejuures Hillar Kärnerit ja Aleksander Veingoldi). Samal aastal täitis ta meistrinormi. Aasta hiljem andis FIDE talle rahvusvaheline meistri nimetuse.
1984. aastal võitis Oll Sotšis toimunud NSV Liidu juunioride valikturniiri, edestades seejuures tulevast FIDE maailmameistrit Aleksandr Halifmani. Samal aastal Kiljavas peetud juunioride maailmameistrivõistlustel tuli Oll viiendaks. Aastavahetusel 1984/1985 Groningenis võitis ta Euroopa juunioride meistrivõistlustel pronksmedali.
1986. aastal Eesti meistrivõistlustel kogus Oll Jaan Ehlvestist pool punkti vähem ja jäi teisele kohale. Mõlema jaoks jäi see viimaseks esinemiseks Eesti esivõistlustel. 1987. aastal Kuldīgas Balti turniiril jagas Oll esikohta. 1989. aastal pääses ta mängima NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile Odessas, kus jäi jagama 6.–7. kohta (võitjast Rafajel Vahanjanist jäi ta maha vaid punktiga).
Suurmeistriks sai Oll 24-aastaselt 1990. aastal – kolmanda eestlasena pärast Paul Kerest (1937) ja Jaan Ehlvestit (1987).
33-aastaselt surnud Olli reiting oli tema surma ajal 2630, millega ta hoidis maailma edetabelis 42. kohta.