cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti rahvarõivad
Saared
Saaremaa naised kandsid pikkade varrukatega särke ja liistikuid, Hiiumaal aga käiseid. Käised olid tavapärased ka Muhus, kuid 19. sajandil püsisid need vaid traditsioonilise pruudi- või noorikurõivastuse osana. Jalas kanti kingi, ainult Muhus kanti pastlaid.
Saatel panid naised pähe lõua alt mähitavad linikud, papi või vitsarao (Hiiumaal) abil vormis hoitud tanud või üllid ehk sarvedega või baretikujulised lambanahksed talvemütsid. Saaremaal kandsid naised ka kootud tuttmütse.
Meeste ülikonnad ja ülerõivad oli värvilt lambapruunid või -mustad, Saaremaal Sõrve poolsaarel ka hallid. Saare mehed ei võtnud ülejäänud Eesti meestega ühiselt omaks lühikest kuube ega põlvpükse.
Nõukogude okupatsioon Leedus
Nõukogude okupatsioon Leedus oli Leedu ala okupeerimine Nõukogude Liidu poolt Teise maailmasõja käigus ja selle järel.
See toimus esimest korda Teise maailmasõja käigus (1940–1941). See algas juunis 1940 Nõukogude vägede sissetungiga Leedusse ja lõppes Saksa okupatsiooni algusega juulis 1941. Teist korda algas see jaanuaris 1944 Nõukogude vägede sissetungiga Leetu ja lõppes Nõukogude vägede väljaviimisega 1993. aastal.
Eestlased Islandil
Eestlased Islandil on Islandil elanud või elavad eestlased.
Lamedus (juhtimissüsteemide teooria)
Lamedus on süsteemiteoorias juhtimissüsteemide omadus, mis üldistab lineaarsete süsteemide juhitavuse omadust. Niisugust juhtimissüsteemi, millel on lameduse omadus nimetatakse lamedaks juhtimissüsteemiks. Lameduse omadus garanteerib, et juhtimissüsteem on dünaamilise olekutagasiside ning olekuteisendusega teisendatav lineaarseks juhitavaks süsteemiks. Tõene on ka vastupidine lause, st. kui juhtimissüsteem on dünaamilise olekutagasiside ning olekuteisendusega teisendatav lineaarseks juhitavaks süsteemiks, siis on ta lame. Igal lamedal süsteemil leidub nn. lame väljund, mille kaudu on võimalik esitada süsteemi kõik olekud ja sisendid ehk süsteemi muutujad. Lamedaid väljundeid nimetatakse ka lineariseerivateks väljunditeks kuna nende põhjal leitakse vajalikud teisendused, mis teisendavad süsteemi lineaarseks juhitavaks süsteemiks.
Definitsioon
Algselt defineeriti lamedus kasutades diferentsiaalalgebral põhinevat lähenemist. Sel lähenemisel vaadeldakse süsteemi kui diferentsiaalkorpust, mis on genereeritud süsteemi muutujate poolt. Niisugust süsteemi nimetatakse lamedaks kui leiduvad muutujad, mille vektorit nimetatakse lamedaks väljundiks, nii et antud süsteem on algebraline üle diferentsiaalkorpuse, mis on genereeritud lameda väljundi poolt.
Kuna esialgne definitsioon on tugevalt seotud diferentsiaalalgebral põhineva lähenemisega, siis enamasti on lamedus defineeritud teistmoodi. Kolm peamist definitsiooni lähtuvad kas süsteemi trajektooridest, Lie-Bäcklundi ekvivalentsiseosest või süsteemi kirjeldavate võrrandite struktuurist. Kõik need definitsioonid on samaväärsed.
Juhtimissüsteemi nimetatakse lamedaks kui kõik tema trajektoorid on võimalik parameetriseerida funktsiooni ja lõpliku arvu selle tuletiste kaudu. Arv m tähistab sealjuures süsteemi sisendite arvu. Vektorit  y(t) nimetatakse süsteemi lamedaks väljundiks. Antud definitsioon on küllalt üldine, sest ei nõua süsteemi kujutamist olekuvõrrandite abil.
Juhtimissüsteemi, millel on m sisendit, nimetatakse lamedaks kui ta on Lie-Bäcklundi ekvivalentsiseose järgi ekvivalentne triviaalse süsteemiga. Antud kontekstis mõistetakse triviaalse süsteemi all ilma dünaamikata süsteemi, mida kirjeldavad sõltumatud muutujad {}, mille tuletised ei ole omavahel seotud läbi ühegi seose. Vektorit nimetatakse süsteemi lamedaks väljundiks. Sealjuures on Lie-Bäcklundi ekvivalentsiseos defineeritud järgnevalt. Kaks süsteemi on ekvivalentsed kui ühe süsteemi kõik muutujad on võimalik esitada teise süsteemi muutujate ja lõpliku arvu tuletiste kaudu ning vastupidi.
Kõige tavapärasemalt defineeritakse lamedus siiski lähtuvalt süsteemi olekuvõrrandite struktuurist. Juhtimissüsteemi, mida kirjeldavad võrrandid kus on süsteemi olek,  on süsteemi sisend ja, nimetatakse lamedaks kui leidub väljund , mis rahuldab järgnevaid tingimusi : Väljundit  y(t), mis rahuldab neid tingimusi nimetatakse lamedaks väljundiks.
Lameduse omadus ei ole igal süsteemil. Reaalsuses on väga palju süsteeme, mis ei ole lamedad. Seetõttu on oluline osata kontrollida kas antud süsteem on lame või mitte. Igal lamedal süsteemil on lõpmatu arv lamedaid väljundeid. Kui üks lame väljund on teada, siis kombineerides sobivalt selle väljundi komponente on võimalik leida teistsugune lame väljund.
Lameduse kontrollimine
Lineaarne juhtimissüsteem on lame siis ja ainult siis kui ta on juhitav. Iga juhtimissüsteem, mis on staatilise olekutagasiside ning olekuteisendusega teisendatav lineaarseks juhitavaks süsteemiks, on lame. Ühe sisendiga (m=1) süsteemi jaoks on viimatine tingimus ka tarvilik, st kui ta on lame, siis on ta ka staatilise olekutagasiside ning olekuteisendusega teisendatav lineaarseks juhitavaks süsteemiks. Nendel erijuhtudel on võimalik lihtsasti kontrollida kas süsteem on lame või mitte. Üldjuhul on lameduse omaduse kontrollimine keerukas. Selleks, et veenduda süsteemi lameduses tuleb enamasti leida vähemalt üks lame väljund. Praktikas on lamedal väljundil tihtipeale füüsikaline tähendus ja sellepärast otsitakse lamedaid väljundeid heuristiliselt.
Olulisus ja rakendamine
Lameduse omadus on kasulik nii juhtimissüsteemide analüüsis kui ka juhttoime arvutamisel. Eriti kasulik on lamedus juhtimissüsteemide trajektooride planeerimisel ning trajektoori järgimise probleemi lahendamisel. Seda sellepärast, et kogu süsteemi dünaamika, st. trajektoorid, on kirjeldatavad lameda väljundi kaudu. Lamedus on eriti kasulik omadus just mittelineaarsete süsteemide jaoks. Kuna iga lame mittelineaarne juhtimissüsteem on teisendatav lineaarseks juhitavaks süsteemiks, siis niisuguste süsteemide korral on võimalik rakendada meetodeid lineaarsete süsteemide teooriast. Need meetodid on üldjuhul tunduvalt lihtsamad kui spetsiaalselt mittelineaarsete süsteemide jaoks arendatud meetodid.
Lameduse omadust on kasutatud paljude erinevate süsteemide juhtimisega seotud probleemide lahendamisel, näiteks, trajektoori planeerimisel, trajektoori järgimisel , optimaaljuhtimisel , häiringute mõju vähendamisel , süsteemis vigade avastamiseks jne.
Aarne Männik
Aarne Männik (sündinud 18. veebruaril 1947 Tallinnas) on eesti helilooja.
Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal. Seejärel õppis ta kompositsiooni Eino Tambergi juhendusel 1966–1968 Heliloojate Liidu noortesektsioonis ja aastast 1968 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1973. aastal.
Männik on aastast 1971 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete õpetaja. On tegutsenud ka koorijuhina.
Skrýmir
Ükskord läks piksejumal Thor koos oma kaaskonnaga, mille moodustasid Loki, Tjalfe ja Røskva, Jotunheimi Udgårdsloket otsima. Nad liikusid jalgsi. Öö hakkas tulema ja nad vajasid kohta, kus magada. Ühtäkki jõudsid nad imeliku maja juurde, mille terve üks külg oli suur sissekäik. Majas oli üks suur ruum, millest hargnes viis väiksemat tuba, ja maja oli täiesti tühi nii elusolenditest kui esemetest.
Esialgu läks igaüks neist magama omaette väikesesse tuppa, aga keset ööd äratas neid maavärin. Thor tegi ettepaneku, et ülejäänud koguneksid viiendasse väikesesse ruumi, mille uksesuule tema valvama jääks. Nii juhtuski, kuid maavärinad ja kõmin jätkusid hommikuni.
Hommikul läks seltskond välja ning avastas maja eest tohutu suure mehe, kelle norskamine oligi maja ja maa selle all värisema pannud. Thor vihastas väga ja tahtis meest oma vasara Mjölniriga lüüa, kui mees ärkas.
Skrýmir ja Thor avastasid, et neil on üsna ühine tee, ja otsustasid rännakut koos jätkata. Skrýmir ütles, et sel juhul võiks neil ka moonakott ühine olla, ja Thor nõustus sellegagi. Skrymer pani teiste moona oma kotti ja kandis seda ise. Ta oli nii kiire sammuga, et teised pidid pooleldi jooksma, et temast mitte maha jääda, ja olid õhtuks täiesti väsinud.
Õhtul leidsid nad sobiva magamiskoha puude all. Skrýmir käskis ülejäänutel moonakotist süüa nii palju kui kulub, aga ise uinus kohe. Kuidas Thor ja teised ka ei püüdnud, ei suutnud nad moonakoti sõlme avada. Thor vihastas jälle ja virutas Mjölniriga Skrýmirile otsaette. Skrýmir ärkas ja kurtis, et talle langes vist puuleht pähe. Ühtlasi soovitas ta teistel magama minna ja Thor lubas seda teha.
Keset ööd ärkasid teised uuesti, sest Skrymer norskas, nii et mets kõmises. Thor lajatas vasaraga uuesti Skrýmiri lauba pihta, nii et vasar sügavale pea sisse tungis. Hiid ärkas ja ütles, et talle hüppas vist orav pähe. Lisaks imestas ta, miks Thor ei maga, ja Thor lubas magama jääda.
Kui Skrýmir taas magama jäi ja tükk aega norsanud oli, lõi Thor teda kolmandat korda Mjølneriga, nii et ainult selle varre ots jäi pealuu seest paistma. Skrýmir ärkas üles ja teatas, et nähtavasti kukkusid talle mõned väikesed oksad pähe. Seejärel nägi ta, et koit on varsti käes, ja ajas ülejäänud üles.
Seejärel jättis Skrýmir kõigiga hüvasti, juhatas neile teed ida poole ja lahkus ise põhja suunas.
Thor ja ta kaaslased jõudsid peatselt Útgarða-Loki lossini ja kohtusid Útgarða-Lokiga, aga ei tundnud ära, et Útgarða-Loki ja Skrýmir olid üks ja sama isik, sest Útgarða-Lokil on võime oma välimust ükskõik millisel viisil muuta. Nende kahtlust ei äratanud isegi see, et Útgarða-Loki neid kõiki tundis, kuigi polnud neid varem näinud.
Kunagi hiljem rääkis Útgarða-Loki, et Thor oleks ta oma vasaraga kahtlemata surnuks löönud, kui ta poleks iga kord läheduses olevat kivirahnu kaitseks ette tõmmanud. Kolme erisügavuse vasarajäljega kivirahn olevat sealkandis veel kaua aega näha olnud.
Turisminõudlus
Turisminõudlus (inglise keeles tourism demand) on näitaja, mis kirjeldab nende inimeste (turistide) koguarvu, kes reisivad või soovivad reisida ning kes tarbivad turismiteenuseid kohtades väljaspool nende igapäevast töö- ja elukeskkonda.
Turisminõudlust võib määratleda geograafilisest, majanduslikust või psühholoogilisest aspektist. Enim levinud on Cooperi geograafiline käsitus, mille puhul vaadeldakse peale hinna muid turisminõudluse tegureid, mis mõjutavad turismi tegelikku ja potentsiaalset tarbimist.
Psühholoogiline lähenemine defineerib turisminõudlust inimeste motivatsiooni ja käitumise perspektiivina, keskendudes sellele, miks inimesed tahavad turismi tarbida. Uuritakse, millised isikuomadused ja välistegurid võivad mõjutada turismiteenuste tarbimise soovi.
Surveyor 3
pisi|Surveyor 3 Kuul. Pildi tegi missioonil [[Apollo 12 kuumooduli piloot Alan Bean]] pisi|[[Pete Conrad Surveyor 3 juures]] Surveyor 3 oli NASA Surveyori programmi kolmas automaatjaam, mis maandus Kuu Oceanus Procellarumi piirkonnas 1967. aasta aprillis. See jõudis enne töö lõpetamist Maale saata 6315 fotot.
Turisminõudlus
Jagunemine
1. Tegelik nõudlus (effective/actual demand) on nende inimeste koguarv, kes tarbivad turismi, st on de facto turistid. Tegelik turisminõudlus on tavaliselt esitatud reisijate arvuna. Tegelikku turisminõudlust hinnatakse turismistatistikaga – tüüpiliselt vaadatakse riigist lahkumise ja sihtkohta saabumise arvu. Võrreldes kahe järgmise turisminõudluse liigiga on tegeliku turisminõudluse statistikat kergem koguda, kuid see pole siiski lihtne ülesanne. Turismistatistika kogumise meetodeid on erinevaid.
2. Potentsiaalne ehk realiseerimata nõudlus (suppressed demand) – nende inimeste koguarv, kes tahaksid reisida, aga eri põhjuste tõttu ei saa seda teha (peamine takistus on raha- või ajapuudus, halb tervis/haigused). Potentsiaalne nõudlus muutub tegelikuks nõudluseks, kui reisimist takistavad asjaolud muutuvad reisija kasuks. Nad ei saa turismi tarbida, aga tahaksid.
Potentsiaalse turisminõudluse alla kuulub ka n-ö mööndusega turisminõudlus (deferred demand), mille puhul turismisihtkoha piirangute (ebapiisav turismipakkumine, nt liiga vähe voodikohti, viisaprobleemid, halb transpordiühendus) kaotamine muudaks selle nõudluse tegelikuks nõudluseks, kui sihtkoht suudab piirangud kaotada või parandada.
Surveyor 3
Surveyor 3 maandumiskoht valiti Apollo programmi ajal sihtpunktiks missioonile Apollo 12. Astronaudid eemaldasid mitmed automaatjaama komponendid ja tõid need Maale tagasi, et uurida, kuidas Kuul valitsevad karmid olud olid jaama mõjutanud. See on siiani ainus kord, mil teisele taevakehale saadetud automaatjaama on hiljem külastanud astronaudid.
Turisminõudlus
Jagunemine
3. Nõudluse puudumine (no demand) – osa inimkonnast, kellel puudub huvi turismi tarbimise vastu ning kes ei saa turismi tarbida näiteks halva tervise või perekonnakohustuste tõttu. Kui potentsiaalse turisminõudluse puhul inimesed ei tarbi turismi, aga tahaksid seda võimaluse korral teha, siis nõudluse puudumine väljendab nende inimeste arvu, kes ei tarbi turismi ega soovi seda ka võimaluse korral teha.
Mõjutavad tegurid
Turisminõudlus tekib, sest inimesed soovivad
1) puhata ja sisustada vaba aega turismiatraktsioonide külastamisega,
2) külastada väljaspool igapäevast töö- ja elukeskkonda elavaid sõpru ja sugulasi,
3) teha äri- ja kutsealaseid väljasõite,
5) käia palverännakutel ja muudel usuga seotud reisidel,
6) tegelda muude isiklike huvidega.
Turisminõudlust mõjutavad majanduslikud, sotsiaal-psühholoogilised ja välised tegurid (vt tabel 1). Turisminõudlus on seotud tarbija käitumise ja motivatsiooniga tarbida turismiteenuseid. Uysali esitatud tegurite nimekiri ei ole lõplik, kuid nimetatud on peamised tegurid, mis mõjutavad turisminõudluse teket ja hulka.
Turisminõudlus maailmas
Turisminõudlus maailmas on kasvanud pidevalt alates 1960. aastatest. 2016. aastal tehti 1,2 mld rahvusvahelist turismireisi (hõlmab riikide väljaminevat ja sissetulevat turismi, kuid mitte siseturismi). Nendest turismireisidest 615 mln tehti Euroopasse, 309 mln Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda, 200 mln Ameerika regioonidesse (Põhja-, Lõuna- ja Kesk-Ameerika), 58 mln Aafrikasse ja 54 mln Lähis-Ida riikidesse. 2015. aastaga võrreldes kasvas turisminõudlus 4%. 2016. aastal olid külastatuimad riigid Prantsusmaa, USA, Hispaania, Hiina ja Itaalia.
Helmut Hofmann
Helmut Hofmann (14. november 1925 – 21. august 2017) oli Saarimaa poksija.
Turisminõudlus
Turisminõudlus maailmas
2015. aastal tegid eurooplased kokku 877 mln reisi Euroopa riikidesse (siseturism) ja 296 mln reisi Euroopast välja (välisturism). Kõige enam reisivad sakslased, prantslased, suurbritannialased ja hispaanlased.
Helmut Hofmann
Hofmann osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Turisminõudlus
Turisminõudlus Eestis
Eesti majutusettevõtetes peatus 2016. aastal 3,32 mln turisti (2,06 mln välisturisti ja 1,27 mln siseturisti) ehk 7% rohkem kui 2015. aastal. Majutusasutustes veedeti kokku 6,23 mln ööd. Majutusandmete põhjal käib Eestis kõige rohkem turiste Soomest, Venemaalt, Saksamaalt, Lätist ja Rootsist – nende riikide turisminõudlus on Eestis suurim. Soomlaste osakaal Eesti välisturistidest on olnud pidevalt suurim, venelaste arv kasvas aastani 2013, viimased kolm aastat on näidanud nende turisminõudluses kahanemistrendi.
Haigestumus
Haigestumus ehk morbiditeet (inglise keeles Morbidity) on haigusjuhtumite arv elanike arvu kohta teatud ajavahemikul, haigestumise sagedus.
Turisminõudlus
Turisminõudlus Eestis
Eesti residendid (lisaks kodanikele ka riigiorganid) ise tegid 2016. aastal 3,56 mln välisreisi. Enim külastati Euroopas Soomet (707 459), Lätit (467 651), Venemaad (277 208), Rootsit ja Saksamaad. Võrreldes eelmiste aastatega on nii Soome kui ka Läti turisminõudlus vähenenud pea 200 000 inimese võrra. Väljaspool Euroopat käidi enam USA-s (30 631), Tais (12 504), Egiptuses (9283), Araabia Ühendemiraatides ja Hiinas. USA külastatavus on eelmiste aastatega võrreldes suurenenud, Tai külastatavus vähenenud pea poole võrra. Egiptuse turisminõudlus on vähenenud peaaegu seitse korda – 2008. aastal külastas Egiptust 63 230 eestlast.
Haigestumus
Seda ei tasu sassi ajada suremusega, millega väljendatakse surmajuhtude suhtelist hulka rahvastikus, ega ka surmavusmääraga, millega väljendatakse ühe indiviidi riski pärast haigestumist haigusse surra.
Góra
Góra (saksa Guhrau) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Góra maakonna ja Góra valla halduskeskus. Góra asub Wrocławist umbes 72 km põhjaloodes.
Küla on esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1289. aastal. 15.–17. sajandini oli linn kalevitootmise keskus. Kuni 19. sajandini oli linnas palju veskeid. Raudteeühendus alates 1885. aastast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Oskar Woldemar Speer
Oskar Woldemar Speer (3. veebruar 1838 Riia – 15. jaanuar 1898 Suure-Jaani) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1850–1857 Riia Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1857–1861. Oli pärast ülikooli lõpetamist koduõpetaja Erastvere mõisas. Prooviaastal oli ta 1864–1865 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 10. oktoobril 1865 Riias õpetajaks.
Oli 1865–1866 Tartu, Viljandi ja Pärnu praostkondades. Oli 1866–1869 Suure-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja ja 1869–1898 samas koguduses (introdutseeriti 15. veebruaril 1870) õpetajaks.
Isiklikku
Tema poeg Viktor Woldemar Theodor Speer oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema väimees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn.
Wolf Singer
pisi|Wolf Singer, 2008 Wolf Joachim Singer, tuntud kui Wolf Singer (sündinud 9. märtsil 1943 Münchenis) on saksa neurofüsioloog.
Wolf Singer on juhtivaid aju-uurijaid maailmas ja rohkesti tsiteeritud teadlane. Ta oli kauaaegne Max Plancki Aju-uuringute Instituudi kaasdirektor.
José Luis Muñoz León
José Luis Muñoz León (sündinud 23. veebruaril 1997) on Hispaania jalgpallur (kaitsja), kes mängib Hispaania esiliiga klubis Málaga. Ta on mänginud Hispaania U-18 ja U-19 koondistes.
Ta on olnud laenul Lugos ja Córdobas.
Wolf Singer
Ta on valitud kaheksa teaduste akadeemia, sealhulgas Leopoldina ja Venemaa Teaduste Akadeemia liikmeks ja kahe ülikooli audoktoriks.
Singer on paavsti kultuurinõukogu nõunik ja Paavstliku Teaduste Akadeemia liige.
Haridus ja töökäik
Järeldoktorina töötas Singer aastal 1971 Inglismaal Sussexi Ülikoolis ja 1972–1975 Münchenis Max Plancki Psühhiaatria Instituudis. Ühtlasi töötas ta 1972–1981 neurofüsioloogia lektorina Müncheni Tehnikaülikooli informaatikateaduskonnas.
1975. aastal habiliteerus Singer Müncheni Tehnikaülikooli meditsiiniteaduskonnas füsioloogia alal (dr. habil.). Alates 1980. aastast on ta professor.
1981. aastal reorganiseeriti Frankfurdis asuv Max Plancki Aju-uuringute Instituut (MPIH). Moodustati kaks osakonda – neuroanatoomia ja neurofüsioloogia. Viimast asus juhtima Singer. Selle osakonna direktoriametis oli ta ühtekokku 30 aastat (kuni 2011).
Singer on Frankfurdi süvauuringute instituudi (2004) ja Ernst Strüngmanni instituudi asutajaid (2008).
Alates 2011. aastast jätkab Wolf Singer MPIHis emeriitdirektori staatuses oma uurimisgrupi juhtimist. Selles grupis töötas aastail 2009–2013 praegu Tartu Ülikoolis teadurina töötav Jaan Aru, kes Singeri juhendamisel kaitses 2014. aastal MPIHis oma teadvuseuuringu-alase doktoritöö.
Samal aastal (2011) nimetas Rooma paavst Benedictus XVI Wolf Joachim Singeri oma kultuurinõukogu nõunikuks.
Teadus
pisi|Wolf Singer, 2012 Wolf Singer on tunnustatumaid neuroteadlasi maailmas.
Singeri üks keskseid uurimisteemasid tähelepanu- ja teadvuseuuringutes on sõlmimisprobleem. See probleem seisneb järgnevas: kuidas detsentraliseeritud aju paralleelselt toimuvate tajuprotsesside alusel sekundi murdosa jooksul loob tervikpildi reaalsusest – ja sellisel viisil annab meile tunnetuse, et me üldse oleme olemas? Sõlmimisprobleemi lahendamine tähendab leida vastus küsimusele, kuidas loovad meie peas sajad miljardid närvirakud koos oma ühendustega (mille arv võib ulatuda 100 triljonini) meeleelunditest tulevate erinevate signaalide alusel sekundi murdosa jooksul tervikliku pildi tegelikkusest. Singer käsitleb aju kui äärmiselt keeruliselt loodud süsteemi, milles objektiivselt võttes ei saa eristada mingit koordineerivat keskust.
Sinisäälik
Kirjeldus
pisi|Isane sinisäälik
Wolf Singer
Teadus
Singer, nagu ka mitmed teised uurijad (nende seas Francis Crick), on pakkunud välja sõlmimisprobleemi lahendamiseks oma neurobioloogilise mehhanismi. Nii näiteks leidis just Singeri labor eksperimentaalseid tõendeid varem Christoph von der Malsburgi esitatud binding-by-synchrony hüpoteesile ('sõlmime-sünkroonsuse-abil hüpotees'). Hüpotees ise väidab, et ühe objekti omadusi esindavad neuronipopulatsioonid erinevates ajupiirkondades laenglevad sünkroonselt ja just seetõttu ongi ajus (ja teadvuses) ühendatud õiged omadused õigeteks tervikuteks. Sellest hüpoteesist on Singer kirjutanud ka põhjaliku ülevaatliku artikli Scholarpedias.
Sinisäälik
Välimus
pisi|Emane sinisäälik Sinisäälik on umbes 13 cm pikk, tiibade siruulatus on 19–20 cm ja kaal 8,4–12,4 g. Täiskasvanud isaslinnu keha alaosa on valge ning kael, nägu ja küljed on mustad. Seljaosa on sügavsinine. Linnu keha meenutab pisut sinimustvalget Eesti lippu. Noor isaslind on sarnane, kuid rohekama ülaosaga. Emaslinnul on oliivpruun ülakeha ja helekollane kõhuosa. Tiivad ja saba on tumedad, pealagi on hall ning põskedel on pruunid laigud. Lindude tiibadel on valge ruut, mis eristab neid teistest sääliklastest. Seda ruudukest kutsutakse vahel taskurätikuks.
Wolf Singer
Vaba tahe
Lisaks panusele teadusse on Singer mõelnud ja kirjutanud vabast tahtest, teadvusest ja sellest, kuidas meie vaimne olemus on seotud ajuga.
Sinisäälik
Laul
Sinisääliku laulu võib kirjeldada suminaga, "tsi-tsi-tsii".
Wolf Singer
Vaba tahe
Singer ei usu vaba tahte olemasolusse selle mõiste klassikalises tähenduses. "Me peame lähtuma sellest, et inimene tegi seda, mida ta tegi, sest sellel konkreetsel hetkel tema aju ei suutnud vastu võtta teist otsust" – väidab Singer. "Eeldus, et sellel hetkel oli võimalik teha teistsuguse valiku, on neurobioloogilisest seisukohast lähtuvalt põhjendamatu".
Sinisäälik
Levik
Sinisäälik on rändlind. Ta sigib mõõduka kliimaga heitlehistes metsades või tiheda alusmetsaga laialehistes metsades. Sinisäälik vajab pesitsemiseks suurt ja puutumata metsa ning seetõttu on nende arvukus vähenemas. Teda on sageli leida künklikel ja mägistel aladel Ameerika Ühendriikide kirdeosas ning Kanada kaguosas. Hilissuvel rändab ta talveks Suurte Antillide saartele. Rännuperioodil võib sinisäälikut kohata parkides ja aedades.
Wolf Singer
Vaba tahe
Singer ei eita, et inimene on oma tegude initsiaator ja et teda võib oma tegude eest vastutusele võtta. Kuid "ei eksisteeri mingit vaimu kuskil neuronite kohal", mis võiks viimasel hetkel otsuse ümber vaadata. Meie soovid – see on "ruum võimalusi", mis võib olla kitsas või lai, sõltuvalt välistest või sisemistest raamistikest, mille näideteks oleksid seadused või psüühikahäired, isiklikud mälestused või kultuurilised hoiakud.
Sinisäälik
Toitumine
Sinisäälik on eelkõige putuktoiduline, talvel toitub ta ka marjadest ja seemnetest.
Wolf Singer
Wolf Singeri tsiteeritumad publikatsioonid
Allikas: Microsoft Academic Search
Sinisäälik
Käitumine
Isaslinnud laulavad, et kaitsta oma pesitsuspaiku, ning nad peletavad agressiivselt rivaale eemale.
Kaera mõis
Kaera mõis (saksa keeles Kaero) oli Kurista mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. .
Wolf Singer
Isiklikku
Neuroteadlane ja psühholoog Tania Singer on tema tütar.
Lombardo Boyar
Lombardo Boyar (sündinud 1. detsembril 1973 El Pasos Texases) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja räppar.
Peep Sooman
1985–1996 õppis Sooman Tallinna 20. keskkoolis ja 1996–2000 Õigusinstituudis.
1997–1998 oli Sooman ülikooli kõrvalt kinnisvaramaakler AS-is Linn ja Maa. 1998–2002 töötas ta ajalehes Äripäev reporterina, pälvides auhindu uuriva ajakirjanduse viljelemise eest : Sooman korraldas äriregistris ajakirjandusliku eksperimendi, milles osales altkäemaksu andjana. 2002. aastal siirdus ta tööle AS-i Pindi Kinnisvara.
Pindi Kinnisvaras töötas ta kõigepealt meediasuhete nõunikuna ja 2003-2004 turundusosakonna juhatajana. 2004. aasta mais sai Soomanist Pindi Kinnisvara juhataja ning hiljem juhatuse esimees. Alates 2011. aastast juhib Sooman Pindi Kinnisvara suurkliendiosakonda, mis tegeleb elukondlike uusarenduste müügiga.
Sooman on kirjutanud arvukalt artikleid Eesti kinnisvaraturust. 2010. aasta aprillis ilmus tema sulest lasteraamat "Tapeedipoiss Tambet".
Aeg-ajalt ilmub ajakirjandusväljaannetes tema tehtud fotosid. Ta on loonud sotsiaalmeedias mitu fotograafiahuviliste gruppi.
Koos Jan Lepamaa, Janek Laanemäe ja Priit Tammjärvega asutas Sooman Eestis ainulaadse fotomüügikeskkonna https://signatuur.ee/, kus autorid müüvad haruldasi käsitsi signeeritud, kuni viieeksemplarise tiraažiga kvaliteetfotosid. 2019. aastal asutasid nad neljakesi Eesti esimese fotograafide teemaveebi https://fotojutud.ee/, mille eesmärgiks on tuua fotograafia kui kunsti- ja massikultuur inimestele lähemale.
Sooman on silma paistnud ka Eesti suurima Salvador Dali graafiliste tööde kollektsiooniga, mille esitlemiseks lõi ta koroonapandeemia tõttu digitaalse näituse.
2022. aasta novembris ilmus Soomani kirjutatud teine raamat "Võimalus! Ehk kuidas kinnisvaraturul kriiside kiuste kasumit kokku korjata". Tegemist on juhendiga kinnisvarainvestoritele, kes soovivad hoolimata heitlikest aegadest kinnisvaraturul edasi tegutseda. Juba esimestel müüginädalatel osutus raamat populaarseks, pälvides kõikide suuremate meediaväljaannete tähelepanu ning jõudes erinevate raamatupoodide müügiedetabelitesse.
Isiklikku
Peep Soomanil on elukaaslane ja kaks tütart.
Verev rebashein
Verev rebasehein kasvab kuni 120 cm kõrguseks. Taimel on jõulised püstisted varred. Lehed piklikmunajad. Õied on koondunud oranžikaspunastesse longus õisikutesse. Õitseb juulis, augustis.
Verev rebashein on valgus-, niiskus- ja soojalembene, kiirekasvuline, külmaõrn taim. Eelistab kergeid toitainerikkaid muldi. Kasutatakse iluaianduses suvelillena.
Viljandi Meditsiiniline Keskkool
Viljandi Meditsiiniline Keskkool (ka Viljandi Meditsiinikool, täisnimega Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool) oli meditsiiniline kutseõppeasutus Viljandis.
Kool avati 1945. aasta novembris. Koolis sai õppida velskriks või meditsiiniõeks. Õppetöö kestis kaks aastat.
Õe erialale võeti vastu vähemalt seitsme klassi haridusega 14-30-aastaseid naisi sisseastumiseksamitega. Eksamitest olid vabastatud 7.–9. klassi põhiliselt viitega lõpetanud ning 10. ja 11. klassi lõpetanud.
Koolil oli kolmest talust koosnev abimajand, mis 1958. aastal liideti Jämejala vaimuhaiglaga.
Kool lõpetas tegevuse 1960. aasta augustis. Pooleliolevate õpingutega õppurid jagati Tallinna ja Tartu meditsiinilise keskkooli vahel.
Tegevusaja vältel lõpetas Viljandi Meditsiinilise Keskkooli 720 õde ja 457 velskrit.
1997. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
1997. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Hispaanias Sevillas 19.–24. augustini Centro Deportivo San Pablo 50 m basseinis.
Võistlusi korraldas Euroopa Ujumisliit (LEN) ja need toimusid 23. korda. Võistlused olid ujumises, avaveeujumises, vettehüpetes, kujundujumises ja viimast korda veepallis. Veepallis hakati korraldama eraldi oma Euroopa meistrivõistlusi. Vettehüpete programmi lisandus neli uut ala. Nii meeste kui ka naiste programm täienes sünkroonhüpetega paaridele 3 m hoolauahüpetes ja 10 m tornihüpetes. Kokku jagati medaleid 51 alal.
Ujumismeistrivõistluste tulemuseks oli kaks Euroopa rekordit: Ágnes Kovács naiste 200 m rinnuliujumises ja Venemaa meeste 4 × 100 m vabaujumise teateujumises. Aleksander Popov naasis võistlustele pärast pussitamist Moskvas, vahetult pärast 1996. aasta suveolümpiamänge USA Georgia osariigis Atlantas.
50 m vabalt
Maailmarekord: 21,81 (1990) Tom Jager, Euroopa meister 1995: 22,25 Aleksandr Popov, <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 48,21 (1994) Aleksandr Popov, Euroopa meister 1995: 49,10 Aleksandr Popov, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.46,69 (1989) Giorgio Lamberti, Euroopa meister 1995: 1.48,98 Jani Sievinen, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 3.43,80 (1994) Kieren Perkins, Euroopa meister 1995: 3.50,35 Steffen Zesner, <br style="clear:both;" />
1500 m vabalt
Maailmarekord: 14.41,66 (1994) Kieren Perkins, Euroopa meister 1995: 15.11,25 Jörg Hoffmann, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 53,86 (1992) Jeff Rouse, Euroopa meister 1995: 55,48 Vladimir Selkov, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 1.56,57 (1991) Martín López-Zubero, Euroopa meister 1995: 1.58,48 Vladimir Selkov, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 1.00,60 (1996) Frederik Deburghgraeve, Euroopa meister 1995: 1.01,12 Frederik Deburghgraeve, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.10,16 (1992) Mike Barrowman, Euroopa meister 1995: 2.12,62 Andrei Kornejev, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
100 m	Ruotsi 		 		Ranska Maailmarekord: 52.27 (1996) Denis Pankratov, Euroopa meister 1995: 52,32 Denis Pankratov, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 1.55,22 (1995) Denis Pankratov, Euroopa meister 1995: 1.56,34 Denis Pankratov, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 1.58,16 (1994) Jani Sievinen, Euroopa meister 1995: 1.58,61 Jani Sievinen, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.12,30 (1994) Tom Dolan, Euroopa meister 1995: 4.14,75 Jani Sievinen, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.15,11 (1995) David Fox (49,32), Joe Hudepohl (49,11), Jon Olsen (48,17), Gary Hall, Jr. (48,51) Euroopa meister 1995: 3.18,84 Vladimir Predkin (50,40), Roman Štšegolev (49,59), Roman Jegorov (49,80), Aleksandr Popov (49,05) <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 7.11,95 (1992) SRÜ Dmitri Lepikov (1.49,55), Vladimir Põšnenko (1.46,58), Venjamin Tajanovitš (1.48,99), Jevgeni Sadovõi (1.46,83) Euroopa meister 1995: 7.18,22 Christian Keller, Oliver Lampe, Torsten Spanneberg, Steffen Zesner <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 3.34,84 (1996) Jeff Rouse (53,95), Jeremy Linn (1.00,32), Mark Henderson (52,39), Gary Hall, Jr. (48,18) Euroopa meister 1995: 3.38,11 Vladimir Selkov, Andrei Kornejev, Denis Pankratov, Aleksandr Popov <br style="clear:both;" />
50 m vabalt
Maailmarekord: 24,51 (1994) Le Jingyi, Euroopa meister 1995: 25,76 Linda Olofsson, <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 54,01	 (1994) Jingyi Le, Euroopa meister 1995: 55,34 Franziska van Almsick, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.56,78 (1994) Franziska van Almsick, Euroopa meister 1995: 2.00,56 Kerstin Kielgass, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 4.03,85 (1988) Janet Evans, Euroopa meister 1995: 4.08,37 Franziska van Almsick, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Maailmarekord: 8.16,22 (1989) Janet Evans, Euroopa meister 1995: 8.36,08 Julia Jung, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 1.00,16 (1994) He Cihong, Euroopa meister 1995: 1.02,46 Mette Jacobsen, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 2.06,62 (1991) Krisztina Egerszegi, Euroopa meister 1995: 2.07,24 Krisztina Egerszegi, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.24,76 (1994) Rebecca Brown, Euroopa meister 1995: 2.27,66 Brigitte Becue, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Maailmarekord: 57,93 (1981) Mary T. Meagher, Euroopa meister 1995: 1.00,64 Mette Jacobsen, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 2.05,96 (1981) Mary T. Meagher, Euroopa meister 1995: 2.11,60 Michelle Smith, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 2.11,65 (1992) Lin Li, Euroopa meister 1995: 2.15,27 Michelle Smith, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.36,10 (1982) Petra Schneider, Euroopa meister 1995: 4.40,33 Krisztina Egerszegi, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.37,91 (1994) Le Jingyi (54,31), Shan Ying (54,38), Le Ying (55,09), Lü Bin (54,13) Euroopa meister 1995: 3.43,22 Franziska van Almsick, Simone Osygus, Kerstin Kielgass, Daniela Hunger <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 7.55,47 (1987) Manuela Stellmach, Astrid Strauss, Anke Möhring, Heike Friedrich Euroopa meister 1995: 8.06,11 Dagmar Hase, Julia Jung, Kerstin Kielgass, Franziska van Almsick <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 4.01,67 (1994) He Cihong (1.00,16 MR), Dai Guohong (1.09,04), Liu Limin (58,66), Le Jingyi (53,81) Euroopa meister 1995: 4.09,97 Cathleen Rund, Jana Dörries, Julia Voitowitch, Franziska van Almsick <br style="clear:both;" />
25 km
Euroopa meister 1995: 5:11.36,3 Christof Wandratsch, <br style="clear:both;" />
5 km
Euroopa meister 1995: 1:00.38,3 Rita Kovács, <br style="clear:both;" />
25 km
Euroopa meister 1995: 5:32.36,4 Peggy Büchse, <br style="clear:both;" />
1 m hüppelaud
Euroopa meister 1995: Edwin Jongejans, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 1995: Vladimir Timošinin, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaua sünkroonhüpped
<br style="clear:both;" />
10 m torni sünkroonhüpped
<br style="clear:both;" />
1 m hüppelaud
Euroopa meister 1995: Vera Iljina, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 1995: Vera Iljina, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 1995: Ute Wetzig, <br style="clear:both;" />
Veepall naised
Euroopa meister 1995: Carmela Allucci, Marica Carrozzi, Cristina Consoli, Francesca Conti, Antonella Di Giacinto, Melania Grego, Stefania Lariucci, Giusi Malato, Martina Miceli, Maddalena Musumeci, Francesca Romano, Paola Sabbatini, Daria Starace, Monica Vaillant, Milena Virzì <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
=Välislingid=
Tallinna keelpillitrio
Tallinna keelpillitrio on Tallinnas tegutsev keelpilliansambel (keelpillitrio), mis on ühtlasi Rahvusooper Estonia esindusansambel.
Trio asutati 2003 Eesti Vabariigi presidendi ettepanekul. President tahtis asutada Rahvusooper Estonia esindusansambli, mis esineks teatri juubelivastuvõttudel.
Trio moodustavad:
Athi-Galana jõgi
Athi-Galana on jõgi Keenias.
Jõe pikkus on 390 km. Ta on Tana järel Keenia pikkuselt teine jõgi. Jõe valgla pindala on umbes 70 000 km².
Jõgi saab alguse Athi jõena Nairobist lõuna pool paiknevalt kõrgustikult. Tsavo linna lähedal suubub temasse suurim lisajõgi Tsavo. Pärast ühinemist kannab jõgi nime Galana (ka Sabaki). Jõgi suubub India ookeani vahetult Malindist põhja pool.
Athi-Galana voolab läbi Ida-Tsavo rahvuspargi. Jões elutsevad muu hulgas krokodillid ja jõehobud.
Athi jõe järgi sai nime Nairobi lähedal jõe kaldal paiknev asula Athi River.
Aldiinid
pisi|Aldus Manutiuse poolt 1501. aastal kasutusele võetud kirjastuse logo Aldiinid on Veneetsia trükkali Aldus Manutiuse (itaaliapärane nimekuju Aldo Manuzio, 1449–1515) ja tema järglaste poolt 15. sajandi lõpus ja 16. sajandil trükitud raamatud. Neid peetakse oma aja parimateks trükikunsti saavutusteks.
Aldus Manutius asutas oma kirjastuse ja trükikoja Veneetsias 1494. aastal ning andis sealtpeale välja eelkõige kreeka ja rooma klassikute tuntud töid, sekka ka mõningaid kaasaegsete autorite teoseid. Kirjastus on trükinduse ajalukku läinud mitme uuendusega: nad olid esimesed, kes võtsid kasutusele kursiivi (kaldkirjas trükikirja – sellel oli praktiline põhjus, sest nii mahtus ühe rea peale rohkem tähemärke ja Aldus võttis sellele ka patendi) ja nad olid esimesed, kes hakkasid raamatuid trükkima kaasavõtmiseks mugavas taskuformaadis, väikeses oktaavis. Samuti omistatakse kirjastusele semikooloni kasutuselevõttu trükinduses.
1501. aastal võttis Aldus kasutusele delfiini ja ankrut kujutava logo, mida kirjastuse suure populaarsuse ja prestiiži tõttu hakkasid peaaegu kohe kuritarvitama ka erinevad piraatkirjastused nii Itaalias kui ka Prantsusmaal.
Alduse eluajal anti välja 127 raamatut. Pärast mehe surma 1515. aastal võtsid kirjastamise üle ta lesk Maria ja äi Andrea Torresano, neilt omakorda Alduse poeg Paolo (1512–1574) ja seejärel viimase poeg Aldo (1547–1597), kes jätkas raamatute väljaandmist kuni oma surmani, misjärel kirjastuse tegevus lõppes.
Jüri Täht
Jüri Täht (26. mai 1930 Tartu – 29. november 2022 ) oli eesti tšellist.
Noorus
Ta alustas tšelloõpinguid Viljandis. 1941. aastal emigreerus perega Saksamaale. Seal jätkas ta tšelloõpinguid kohaliku õpetaja juhendamisel. Eesti tšellist tuli 12-aastaselt Stuttgardis toimunud muusikavõistlusel oma vanuserühmas esimesele ja üldarvestuses teisele kohale. Ta lõpetas 1947. aastal Geislingeni gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1948-1950 Stuttgardi muusikakõrgkoolis. 1951. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse.
Karjäär Ameerika Ühendriikides
1958. aastal omandas ta Manhattani muusikakoolis magistrikraadi. Muu hulgas mängis ta Don Shirley Trios, kellega ta tegi ringireise Põhja-Ameerikas ning asendas tšelliste Radio City Music Hallis.
Ta on olnud laval koos Marlene Dietrichi, Frank Sinatra, Tom Jonesi ja Paul Ankaga. Ta töötas muusikali orkestrites Broadwayl ning Ameerika Hääle eestikeelsete saadete toimetuses.
Ta on filmi "Roheline raamat" kõrvaltegelase prototüüp.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Carmen Täht (1933–2023), kelle isa oli Tartu Muusikakooli rajaja August Nieländer.
Kiillõige
Kiillõige (inglise keeles chip carving, saksa keeles Kerbschnitt) on pinnakaunistustehnika, mille puhul luuakse kaunistatavasse pinnasse süvend täpsete poolviltu lõigetega, mis kohtuvad süvendi põhjas, nii et süvendi põhja tekib nurk. Etnograafiliste puitesemete puhul on seda nimetatud ka täkeornamendiks või täkkeornamendiks, 1927. aastal välja antud "Kunstiajaloo oskussõnastik" annab termini täkklõige.
Kiillõiget on kasutatud varakeskaja loomastiilis hõbe- ja pronksehete kaunistamisel. Tehnika ilmub metallikunsti 4.–5. sajandi paiku ja levib germaani hõimude juures üle Euroopa. Kiillõiget tehti nii otse metalli (ajalooliselt varasem variant – võimalik, et metallile kanti üle tehnika, mida juba kasutati puidul ) kui ka vahamudelitel, mida kasutati metallivalus.
Puidutöötluses sai täkklõige populaarseks gooti kunstis ja sealt edasi hilisemas puunikerduses. Kiillõikega sarnast pinnatöötlust on kasutatud ka kiviraidkunstis ja keraamikas.
Brüsseli börs
Brüsseli börs, ametliku nimega Euronext Brussels, on Belgia väärtpaberibörs, mis tegutseb Brüsselis. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.
Brüsseli börsil saab kaubelda seal noteeritud aktsiate, investeerimisfondidega, börsil kaubeldavate fondidega (ETF) ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.
Brüsseli börsile teostab järelevalvet kaks asutust: Belgia Keskpank (inglise keeles: the Belgian National Bank (BNB)) ja Finantsteenuste ja Finantsturgude Amet (inglise keeles: Financial Services and Markets Authority (FSMA)).
Brüsseli börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Brüsseli börsil päevas tehinguid keskmiselt 345,8 miljoni euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 305,7 miljardit eurot. See moodustab umbes 4% Euronexti börsil tekkivast päevasest käibe mahust ja 7% Euronexti börsi turuosast. Aastaga vähenes börsi turuosa 8,8%. Tegemist on suuruselt neljanda Euronexti sisebörsiga.
31. detsembri 2020. aasta seisuga oli Brüsseli börsi reguleeritud turul noteeritud 133 ettevõtte aktsiad, Euronext Growthi turul 7 ettevõtte aktsiad, 97 investeerimisfondi osakud, 17 ETFi osakud ja 1135 võlakirja.
Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid
BEL 20 – hõlmab 20 enim kaubeldud ettevõtte aktsia hinnaliikumisi. Indeks on kasutusel alates 1990. aasta 30. detsembrist. Indeksi baasväärtus on 1000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle korra aastas (veebruaris).
Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgmiste ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):
Paul Laxalt
pisi|Paul Laxalt Paul Dominique Laxalt (2. august 1922 – 6. august 2018 ) oli Ameerika Ühendriikide Vabariikliku Partei poliitik.
Ta sündis baski immigrantide peres. 1940–1943 õppis Laxalt Santa Clara ülikoolis Californias ning astus seejärel sõjaväkke. Ta võttis sanitarina osa teise maailmasõja lahingutest, nende seas ka Leyte lahe lahingust Filipiinidel. Pärast sõda lõpetas Laxalt 1949 Denveri ülikooli õigusteaduskonnas ning töötas seejärel ametnikuna.
Laxalt oli aastatel 1963–1967 Nevada asekuberner, 1967–1971 kuberner ja 1974–1987 Ameerika Ühendriikide Senati liige.
Miršas
Miršas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.
Aastal 2012 oli külas 15 elanikku.
Eduard Pesur
Eduard Pesur (3. märts 1905 	Pahkla Kohila vald, Hageri kihelkond Harju kreis Eestimaa kubermang – 16. jaanuar 1969) oli Eesti poliitik.
Eduard Pesur oli III, IV ja V Riigikogu liige.
Algselt valiti ta ETP keskkomitee liikmena Eesti Töölispartei nimekirjast III Riigikogusse (1926–1929), kuid 12. jaanuaril 1929. aastal heitis ta ETP-st välja koos Hans Martinsoni, August Sprenki, Theodor Maureriga ja ta läks üle Eesti Sotsialistlikku Töölisparteisse, mida seejärel esindas IV (1929–1932) ja V Riigikogus (1932–1937).
Eduard Pesur osales 1932. aasta 17. juulil Tapal peetud vabadussõjalaste päeva konfiktis Männikumäel vapside ja Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei võimlemisrühmade vahel.
Andres Udal
Andres Udal (sündinud 8. juunil 1955 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.
Magistrikraadi kaitses ta TTÜs 1992, aastal teemal "Jõupooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine" Enn Velmre juhendamisel.
Doktorikraadi kaitses ta samuti TTÜs 1999, aastal teemal "Pooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine seadiste teoorias ja disainis" Enn Velmre juhendamisel.
Elektroonikateadlasena on tema töö olnud seotud pooljuhtseadiste numbrilise modelleerimisega. Selle osas on ta pikka aega olnud tuntud Eesti elektroonikateadlase Enn Velmre põhiliseks kaastöötajaks.
Mitme magistriõppe ja doktoriõppe kursuse õppejõud.
Ta on olnud mitme magistritöö ja ühe doktoritöö juhendaja (Reeno Reeder).
Rokem kui 55 teaduspublikatsiooni autor või kaasautor.
Sven Ise
Sven-Aleksander Ise (24. august 1923 Tallinn – 15. oktoober 2009) oli Eesti vabadusvõitleja ja sõjaväelane (kolonelleitnant), üks silmapaistvamaid Eesti relvajõudude taastajaid 1990. aastatel ja soomepoiste juhte. Veel koolipoisina heiskas ta 28. augustil 1941 koos kaaslastega sinimustvalge lipu Toompea lossi Pika Hermanni torni.
Elulugu
Sven-Aleksander Ise sündis 24. augustil 1923 Tallinnas inseneri ja diplomaadi Rudolf Ise perekonnas. Isa töö tõttu elas ta lapsena Soomes ja Brasiilias. Aastast 1931 õppis ta Jakob Westholmi Erahumanitaargümnaasiumis Tallinnas, mille lõpetas 1942. aastal.
1941. aasta sõjasuvel ühines ta Eesti vastapanuliikumisega. Interregnumit ära kasutades heiskas ta 28. augustil 1941 koos oma venna Fred Ise ja paari koolivennaga sinimustvalge lipu Toompea lossi Pika Hermanni torni. Pärast Nõukogude okupatsioonivägede Tallinnast väljalöömist astus ta Omakaitsesse mereväeleitnant Leopold Looduse rühma, kelle alluvuses pidi minema Eesti läänesaari vabastama, kuid ta jäeti Tallinna sadamat valvama (Tallinna omakaitse 8. (Sadama) sadakonna liige). Oli Omakaitses kuni 20. septembrini 1941. Asus 1942. aastal õppima Tallinna Tehnikaülikooli masinaehitust, kuid 1943. aasta 21. mail põgenes Saksa mobilisatsiooni eest Soome. Astus vabatahtlikuna Soome armeesse, teenides algul 47. jalaväerügemendi 3. pataljoni 9. kompaniis, seejärel Eesti vabatahtlike 200. jalaväerügemendis. Osales aastatel 1943–1944 lahingutes Karjala kannasel (Alates oktoobris-novembrist 1943 ja jaanuaris 1944 Rajajoki rindelõigul, novembrist 1943 jaanuarini 1944 metsatöödel Ollilas ja Kuokkalas. 1944. aasta jaanuaris saadeti koos teiste eestlastega väljaõppele Jalkalasse, kus lülitati eestlastest formeeritava 200. jalaväerügemendi 1. pataljoni koosseisu.). Neljakuulise ohvitseride kursuse lõpetamise järel Niinisalos sai 4. juulil 1944 Soome armee nooremleitnandiks. Kui eestlastest vabatahtlikud siirdusid augusti lõpus 1944 Soomest Eestisse jäi haiglas viibides edasi Soome. Demobiliseerus Soome armeest 18. septembril 1944.
Pärast vaherahu sõlmimist Soome ja Nõukogude Liidu vahel septembris 1944 asus õppima Helsingi Tehnikaülikooli ja tööle Wärtsilä laevatehases. 1947. aasta 15. oktoobril vahistati Soome kaitsepolitsei (Valtiollinen poliisi 1944–1948, nn punane Valpo) poolt ja anti 1948. aasta 22. jaanuaril Nõukogude järelevalvekomisjoni nõudel välja Nõukogude Liidule. Järgnesid ülekuulamised Viiburi, Tallinna ja Moskva vanglates. 10. juunil 1948 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle 25 aastat vabadusekaotust koos õiguste kaotamisega viieks aastaks, asumisele saatmisega viieks aastaks ja kogu vara konfiskeerimisega. Viibis vangilaagrites Norilskis, Irkutski oblastis, Aleksandrovskis ja Vladimiris. 8. Sõjamerelaevastiku Sõjatribunali määrusega 8. märtsist 1955 vähendati vabadusekaotust kümnele aastale. Vabanes vangistusest 21. aprillil 1959.