cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Skandha
Meel
Meele- ehk teadvusekogumik (viññāṇakkhandhā, vijñānaskandha) sisaldab kõiki teadvusseisundeid ja koordineerib ülejäänud nelja kogumikku. Teadvus (paali keeles viññāṇa, sanskriti keeles vijñāna) on meele aktiivsus mõteldes, kujutledes, teades ja mäletades ning selle avaldumine kuulmismeele, puudutusmeele, nägemismeele, maitsmismeele ja haistmismeelena. Meel loob teadvuses selle, mida ta tunnetab, millest ta mõtleb, mida ta kujutleb või mäletab. Meel loob tegelikkuse, milles ta tegutseb.
Taagepera Vabadussõja mälestussammas
Taagepera Vabadussõja mälestussammas on mälestusmärk Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas. Sammas on püstitatud Vabadussõjas langenute mälestuseks.
Skandha
Kirjeldused
Isik ei ole budismis midagi tõelist. Isekus, endast kinni hoidmine, sellesse kiindumine ei lase jõuda virgumiseni. Kippumise kogumikke mainib Buddha kannatuse põhjusena juba oma esimeses õpetuses, Seadmuseratta käimapanemine.
Taagepera Vabadussõja mälestussammas
Mälestussammas avati 2. septembril 1934.
Skandha
Kirjeldused
Skandhasid ehk isiksuse koostisosi on võrreldud banaanipuuga, millel ei ole mingit tõelist südamikku ega tüve ja mis tegelikult ei olegi puu. See on vaid leherootsude kimbust moodustunud kogumik, mida võib pidada ka puuks. Umbes samamoodi võib ka inimese mõtteid, tundmusi, ettekujutusi, mälestusi, harjumusi, hinnanguid ja arvamusi pidada kokku tõeliseks ja päriselt olemasolevaks isikuks, ehkki mingit "tõelist mina" selles ei ole.
Ei ole olemas muutumatut hinge ega isiksust ega üldse midagi, mis võiks olla püsivalt "ise".
"'Vorm on kui vaht, tunded kui mullid, taju on kui miraaž, moodustised kui südamikuta banaanitaime tüvi ja teadvus on kui illusioon.'"
Taagepera Vabadussõja mälestussammas
Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta oktoobris see lõhuti.
Kopli tammed
Kopli tammed on kaitsealused puud, 3 tamme, Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Voose külas, Kopli talu maadel. Puud on kaitse alla võetud aastal 1959.
Busk
Busk (ukraina keeles Буськ; poola keeles Busk; vene keeles Буск) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Zolotšivi rajoonis. 2020. aastani oli Buski rajooni keskus.
Kopli tammed
Puudest umbes 130 m läände jääb Karuse–Saastna tee. Umbes 290 m lõuna-edelasse jäävad Laane tammed.
Busk
Busk asub Lvivist 51 km kirdes Bugi jõe ääres.
Skandha
Kogumikud ja kippumiskogumikud
"Kogumike suttas" (Khandha-sutta SN 22.48) selgitab Buddha, et viis kogumikku (pañca-kkhandhā) ja viis kippumise kogumikku (pañcupādāna-k-khandha) on erinevad.
Taagepera Vabadussõja mälestussammas
Mälestussammas taasavati 12. mail 1990.
Skandha
Kogumikud ja kippumiskogumikud
Kogumikeks (khandha) nimetatakse näiteks vormi kogumike puhul (rūpa-kkhandha) kõiki vorme – nii minevikus, tulevikus kui olevikus, nii sisemisi kui välimisi, jämedaid kui peeneid, madalaid kui kõrgeid, kaugel kui lähedal. Sama kehtib ka ülejäänud nelja kogumiku suhtes.
Kippumise kogumikeks (upādāna-kkhandhā) nimetatakse aga vormi puhul kõiki vorme – nii minevikus, tulevikus kui olevikus, nii sisemisi kui välimisi, jämedaid kui peeneid, madalaid kui kõrgeid, kaugel kui lähedal – mis esinevad koos tulvadega (sāsavā) ja kippumisega (upādāna). Nõnda võib siis tegemist olla vormidesse kippumise kogumikuga, tunnetesse kippumise kogumikuga jne.
Kopli tammed
Puude olukord ja mõõtmed
Kopli tammede kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,8 ha).
Kazuaki Nagasawa
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1985 9 mängu.
Alfons Kennis
Alfons Kennis (sündinud 1966. aastal Veghelis Põhja-Brabandi provintsis ) on hollandi skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik.
Kopli tammed
Puude olukord ja mõõtmed
Kopli tammede keskkonnaregistri kood on KLO4000811.
Busk
Ajalugu
Buski on ürikutes esmamainitud 1097. aastal. Mongolid vallutasid ja süütasid linna 1241. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Busk 1411. aastal. Poola esimese jagamise tagajärjel 1772. aastal läks asula Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1849. aastal oli Buskis suur tulekahju, mille tagajärjel linn kaotas oma senise majandusliku tähtsuse. Pärast Austria-Ungari kokkuvarisemist oli Busk 1918. aasta novembrist kuni 1919. maini algul Lääne-Ukraina Rahvavabariigi ja siis Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. 1919. aasta maist kuni 1939. aasta septembrini oli Busk Poola võimu all. 1939. aasta septembris hõivas linna Punaarmee ja Buski loodi Poola sõjavangide laager. Koos ülejäänud Lääne-Ukrainaga inkorporeeriti Busk 1939. aasta novembris Nõukogude Liidu koosseisu.
Alfons Kennis
Koos kaksikvenna Adrie Kennisega töötab ta kunstistuudios Kennis & Kennis.
Busk
Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buski elanikest ukrainlasi 98,14%, venelasi 1,17%, poolakaid 0,50% ja valgevenelasi 0,12%.
Skandha
Kogumikud ja kippumiskogumikud
"Lühidalt: kippumiskogumikud (upādānakkhandha) valmistavad kannatusi."
Virgunud arahandi puhul on tegemist kogumikega (khandhā), kuid veel mitte virgunu puhul on need kippumiskogumikud (upādāna-k-khandha).
Interpretatsioonid
Mahajaana filosoofia kohaselt on kõikide dharmade omaolek tühi ja neil puudub tähendus.
Avo Talpas
Avo Talpas (28. juuni 1946 Jõhvi – 27. november 1979 Kohtla-Järve) oli eesti maadleja.
Rahvusvahelised turniirid
Balkani karikavõistlused İstanbulis:
Mälestuse jäädvustamine
Kohtla-Järvel korraldatakse alates 1981. aastast Avo Talpase mälestusvõistlusi.
Meremehe teenistusraamat
Meremehe teenistusraamat on rahvusvaheliselt tunnustatud reisidokument, mida antakse Eesti meremeestele. Dokumenti annab välja Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniamet või välismaal asuv vastava õiguse saanud asutus. Teenistusraamat kehtib ka isikut tõendava dokumendina.
Valeria (eesnimi)
Valeria on naisenimi.
Kalevipoja künnivagu
Kalevipoja künnivagu on sälkorg Tartu maakonnas Kastre vallas.
Sälkorg võeti aastal 1964 kaitse alla (Kalevipoja künnivao kaitseala; pindala 11 hektarit).
Sälkoru pikkus on 0,9 km ja sügavus kuni 22 meetrit. Sälkorg jätkub Poka-Luutsma ürgoruna.
Anna Ušenina
pisi|240px|Anna Ušenina (2013)
Vejprty
Vejprty (saksa keeles Weipert) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Chomutovi ringkonnas. Vejprty asub Saksamaa piiri ääres, Chomutovist umbes 27 km läänes.
Anna Ušenina
Anna Jurijivna Ušenina (ukraina keeles Анна Юріївна Ушеніна; sündinud 30. augustil 1985 Harkivis) on ukraina maletaja, maailmameister (2012–2014), rahvusvaheline suurmeister (2012).
Taraba osariik
Taraba on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi idaosas. Piirneb lõunas Kameruniga. Osariigi põhjaosa läbib Benue jõgi. Suuremad jõed on veel Donga, Taraba ja Ibi.
Osariik eraldati Gongola osariigist 1991. aastal.
Jaguneb 16 omavalitsusalaks. Suurim linn ja pealinn on Jalingo.
Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse kohvi, teed, maapähkleid, puuvilla, maisi, riisi ja sorgot. Kariloomadest on arvukalt veiseid, lambaid ja kitsi.
Anna Ušenina
Ušenina tuli 2015. aastal Ukraina naiste malemeistriks. Euroopa naiste meistrivõistlustel võitis ta 2016. aastal kuldmedali ning 2008. ja 2018. aastal pronksmedali.
Naiste maailmameistrivõistlustel jõudis Ušenina 2008. aastal MM-i turniiril Naltšikis veerandfinaali. 2012. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis alistas finaalis Antoaneta Stefanova ja tuli maailmameistriks.
Ušenina sai FIDE-lt 2001. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2003. aastal naiste suurmeistri, 2007. aastal rahvusvahelise meistri ja 2012. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.
Vejprty
Vejprty asub merepinnast 725 meetri kõrgusel.
Vejprtyt on esmamainitud 1506. aastal.
Valge Hobuse kõrts
Kõrts ja üliõpilaskond
19. sajandi lõpus Tartu Ülikoolis õppinud Otto von Grünewaldt on oma mälestustes kirjeldanud, kuidas korporandid linnast väljasõidule suundudes ka Valge Hobuse kõrtsis peatuse tegid: ''“Küllaltki suur üksluine kivihoone, kaunistusteta ja otsekui raagus. Sama inetu näeb ta seestpoolt välja – räpased valgekslubjatud seinad, peaaegu mitte mingit mööblit ega ühtki pilti seintel. Ootamatus kohas seisab rebenenud vakstukattega mahagonipuust diivan, ilmselt mälestusena parematest aegadest. Peale selle on kõrtsis mõned logisevad toolid, mõned lihtsad puupingid ja kipakas laud. Kuid järsku elavneb kõik. Rebased tormavad tuulekiirul siia-sinna ja panevad uinuva asutuse askeldama. Varsti on laud koreda, ent puhta laudlinaga kaetud, juba seisavad laual pudelid köömne- ja pomerantsinapsiga, nende kõrval kõrguvad taldrikuil valge ja musta leiva viilud, juust, sink, vorst, munad, kala – kõike on rikkalikult, hoolitsetakse ka valguse eest ja varsti pidutsetakse kõige ebamugavamas lokaalis kõige mõnusamal moel!”''
Raidjõe
Raidjõe on eesti perekonnanimi.
Valge Hobuse kõrts
Kõrts ja üliõpilaskond
Valge Hobuse kõrts oli lisaks pidudele ka teisel viisil korporatsioonide ja üliõpilastega seotud. Just Valge Hobuse kõrtsis korraldasid eesti- ja kuramaalased 1821. aastal ühise rebasekommersi, pärast mida teatati korporatsiooni Curonia taastamisest ja korporatsiooni Estonia asutamisest. Lisaks oli linnaäärsetel kõrtsidel oma osa ka korporandi Tartust lahkumisega seotud traditsioonidel. Kui üliõpilase õpingud olid lõppenud ja ta Tartust jäädavalt lahkus, siis saatsid teda kaasmaalased rongkäiguga läbi linnatänavate. Teekond lõppes linnaäärses kõrtsis, kus joodi koos viimane lahkumisnaps. Selliseid kõrtse hüüti pisaratekõrtsideks.
Raidjõe
Nimede eestistamisel määrati Raidjõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Viks. Juhan Raidjõe palvel kanti Raidjõe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 205 all.
Valge Hobuse kõrts
Novumi teater
Tartus valitses aastatel 1812–1867 teatrikeeld. Ent 1857. aastal tuldi mõttele hakata tartlastele etendusi andma linnast väljaspool – Valge Hobuse kõrtsis. Järgmisel aastal püstitati sinna ka umbes 600 vaatajat mahutav suveteatrihoone, kus anti igal suvel kuni 1869. aastani etendusi. Teatrihooaeg kestis maist augusti lõpuni ja selle aja jooksul esitati 30–50 etendust. Novumi teater lõpetas tegevuse 1868. aastal ning teatrihoone lammutati 1874. aastal.
Raidjõe
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidjõe Eestis 6 mehel ja 6 naisel.
Šamino (Belgorodi oblast)
Šamino on asula Šebekino rajoonis Belgorodi oblastis Venemaal, Belgorodist 29 km lõunakagus.
Belgorodi oblasti kuberner Vjatšeslav Gladkov teatas 2023. aasta 18. juulil, et Ukraina rünnaku tulemusel sai asulas vigastada 5 inimest.
Lepiku kraav
Lepiku kraav (ka Lepiku peakraav) on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.
Lepiku kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Lepiku asumi luidetevahelises nõos Sompa tee ja Lepiku tee vahel. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Mähe aedlinna lõunaosast ja Lepiku asumi läänepoolselt alalt.
Kloostrimetsa teest lõuna pool kulgeb Lepiku kraav läbi Tallinna botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.
Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Lepiku kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Lepiku kraavi säilitamise lahtise veekoguna.
Ogre piirkond
Ogre piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Ogre, Ikšķile, Lielvārde ja Ķegumsi piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Ogre piirkonna pindala on 1839,4 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt endisele Ogre rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Ogre linn.
Teodosie
Teodosie on rumeenia nimi, mis võib esineda nii ees- kui ka perekonnanimena. Eesnimena on tegemist mehenimega.
Nimi on kujunenud kreeka mehenimest Theodosios, mis tähendab "Jumala kingitust".
Teiste seas on seda nime kandnud järgmised tuntud isikud:
Prõpjati FK Budivelnõk
pisi|[[Avanhardi staadion 2013. aastal]] Prõpjati FK Budivelnõk (ukraina keeles ФК «Будівельник» Прип'ять; vene keeles ФК «Строитель» Припять, Prõpjati FK Stroitel) oli Ukraina NSV jalgpalliklubi, mis tegutses Kiievi oblastis Prõpjatis.
Klubi asutati 1970. aastate keskel. Algul koosnes klubi meeskond suuremas osas Prõpjatist paari kilomeetri kaugusel asunud naaberküla Tšistohalivka jalgpalluritest; Tšistohalivkas oli eelnevalt tegutsenud rajooni ja kogu oblasti üks parimaid meeskondi.
Algul osales Budivelnõk ainult Kiievi oblasti meistrivõistlustel ja teistel kohalik võistlustel. 1981. aastal asuti mängima Ukraina amatöörliigas. Esimesel hooajal saavutati oma tsoonis üheteistkümne klubi seas viies koht. Samal aastal tuldi Fastivi ja Borodjanka võistkondade ees Kiievi oblasti meistriks. Aastatel 1980–1981 oli klubi peatreener endine Kiievi Dinamo ja Odessa Tšornomoretsi mängija Anatoli Šepel. Aastatel 1982–1983 tuli Budivelnõk veel kahel korral Kiievi oblasti meistriks. 1985. aastal saavutas Budivelnõk Ukraina amatööride meistrivõistlustel oma seni parima tulemuse, kui oma tsoonis jäädi Ohtõrka Naftovõki järel teiseks, 35 väravaga oldi seejuures oma tsooni parimad.
Esialgu mängis klubi Prõpjati vanal staadionil, millel oli väike tribüün. 1986. aastal valmis uus staadion koos 5000-kohalise tribüüniga. 26. aprillil 1986, Tšornobõli katastroofi päeval, pidi Budivelnõk staadionil võõrustama Kiievi oblasti karikavõistluste poolfinaalimängus Borodjanka võistkonda. See mängi jäi toimumata.
Sõja jalus
"Sõja jalus" on Ülo Tuuliku 1974. aastal Eesti NSV-s ilmunud dokumentaalromaan 1944. aastal Sõrve elanike küüditamisest Saksamaale.
Prõpjati FK Budivelnõk
Pärast Tšornobõli katastroofi evakueeriti Prõpjatist kõik elanikud, kes asustati ümber paarikümne kilomeetri kaugusel asuvasse Slavutõtši linna. Seal loodi jalgpalliklubi Budivelnõk 1987. aastal uuesti, kuid juba aasta hiljem tegevus lõpetati.
Sõja jalus
Romaanis käsitletakse mälestuste, päevikute, kirjade ja jutuajamiste kaudu sõrulaste saatust. Modernistliku kompositsiooni tõttu sai autor kõrvutada Natsi-Saksamaa ja Venemaa sõdureid.
Algselt, 1974. aastal ilmus romaan tsensori kärbetega, 2010. aastal välja antud kolmas trükk ilmus algupärasel kujul.
Trzcińsko-Zdrój
Trzcińsko-Zdrój (saksa Bad Schönfließ) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Gryfino maakonnas, Trzcińsko-Zdrój valla halduskeskus.
Küla on esmamainitud 1248. aastal, linnaõigused sai 1281. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Kuradikivi
Kuradikivi on mitme rändrahnu nimi.
Takeshi Koshida
Takeshi Koshida (jaapani keeles 越田 剛史 Koshida Takeshi; sündinud 19. oktoobril 1960 Kanazawas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Ta sündis aastal 1960 Kanazawas (asub Ishikawa prefektuuris).
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1980–1985 19 mängu.
Meeleparandus
Meeleparandus Uues Testamendis
Meeleparandus Uues Testamendis on tihedalt seotud patu mõistega ja tähendab, et patt on tegu või mõte, mida saab parandada inimese sisemise muutumise kaudu. Sisuliselt lähedased piibellikud terminid on ka „pöördumine“ ja „uuekssünd“. Uue Testamendi sünoptilistes evangeeliumides viitab meeleparandus otsustavale ärapöördumisele kõigest, mis takistab inimest kogu ihust ja hingest usaldamast Jumalat. Selle mõiste juurde kuuluvad alatihti armastuses Jumala poole pöördumine ja kuulekus.
Tähendusväljad
Apostlite tegude raamatus ning Pauluse ja Peetruse kirjades ning Ilmutusraamatus seostatakse meeleparandust ristimise ja elu algusega Kristuses (Ap 2:38), usuga (Hb 6:1) ja andestusega (Ap 3:19). See on ärapöördumine kurjast (2Kr 12:21) ja tagasipöördumine Jumala juurde (1Pt 2:25), mis tugineb Kristuse tegevusele (Ap 5:31). Meeleparandus on ühtaegu lunastust taotleva inimese kohustus (Ap 17:30) ja Jumala kingitus (Rm 2:4) Püha Vaimu kaudu (Ap 10:45).
Johannese evangeeliumis ei mainita meeleparandust kordagi, kuid nagu Pauluse puhul, on ka evangelist Johannese jaoks meeleparandus usu loomulik osa, need kaks on sama mündi kaks poolt. „Paulus kõneleb usust kui liidust Kristusega, vana loomuse surmast, uue inimliku näo saamisest, uue elu sünnist ja uuestiloodust. Johannese kirjutistes kujutatakse elu Kristuses taassünnina, liikumisena surmast ellu ja pimedusest valgusesse, või ka kui tõe võidukäiku valskuse üle, armastuse triumfi viha üle ning Jumala võitu maailma üle.“
Ilmutusraamatus maalitakse pilt meeleparanduseta inimsummast, mil Jumal valab oma viha maa peale välja (Ilm 9:20). Selle asemel, et pöörduda pika meelega Jumala poole patukahetsuses ja meelt parandada, et tema õiglase kohtumõistmise eest pääseda, jätkavad patused oma nurjatusi (Ilm 9:21) ja neavad, mitte ei kiida Issandat (Ilm 16:9). Tõeline meeleparandus – olgu uskliku või uskmatu puhul – pälvib aga Jumala armuliku andeksanni, mis on jätkuvalt saadaval kogu inimkonnale Jeesus Kristuse kaudu (Lk 24:47).
Piibellik alus
Jeesuse käsk meelt parandada eeldab loobumist kõigest, mis rikub või takistab inimese suhet Taevase Isaga. Eriti on meeleparanduse korraldus suunatud maise vara tagaajamisele, nagu loos rikkast noormehest, kes ei olnud nõus müüma kõik, mis tal oli, et järgneda Jeesusele (Mt 4:18–22). Nii Ristija Johannes kui ka Jeesus seovad üleskutse parandada meelt sellega, et Jumalariik on lähedal (Mk 1:15) ja kes meelt ei paranda, annab end Jumala kohtu alla (Mt 12:39-42).
Meeleparanduse teeb võimalikuks usk, kuna meeleparanduse käsu täitmisega ehk Jumala juurde tagasipöördumisega ei reageerita enam pelgalt Vana Testamendi seadusele, vaid tullakse vastu Jeesuse isiklikule palvele. Järeldus: ilma, et inimene võtaks vastu Naatsareti Jeesuse jumalikku sõnumit, ei saa toimuda tõelist meeleparandust. pisi|Jeesus Peetrusega vee peal kõndimas Usalduse tähtsust Jeesuse vastu illustreerib lugu sellest, kuidas Peetrus Jeesusega vee peal kõndis (Mt 14:25–33):
Ajalugu ja teoloogia
Teoloog Elmar Salumaa ülevaate kohaselt on meeleparanduse praktikad kiriku ajaloos arenenud patukahetsuse sakramentaalseteks aktideks, nagu patukahetsus ja patulunastus avaliku ja erapihi kaudu kuni patulunastuskirjadeni välja. Taolist arengut mõjutas selliste mõistete areng, nagu patt, arm, pühitsus ja kirik, aga ka vahetegemine andeksantavate pattude ja surmapattude vahel. Koguduse ees oma pattude tunnistamisele pidid järgnema meeleparanduslikud teod, nagu paastumine, palvetamine, almuste andmine jne, mille kord kujunes läänekirikus välja juba III sajandiks, kus andeksand toimus piiskopi käte pealepanemise avaliku akti kaudu.
Alates IX sajandist muudeti selline praktika üleüldiselt kohustuslikuks ning andeksandmise vormiks saab hüvitav karistus, mille vastuvõtja preester pihtijale vastavalt tema patu suurusele määrab. IV Lateraani kirikukogu (1215) otsusega peab iga usklik oma patud pihtima vähemalt kord aastas. Nii omandas piht sakramendi staatuse, millele Thomas Aquinost arendab aga juurde teoloogilise käsitluse, kus materiaalsed hüvitusteod ühinevad absolutsiooni vormiga, mis üheskoos võimaldavad patuse õigeksmõistu.
Martin Luther, kes lähtus meeleparanduse piibellikust käsitlusest, tekitab teoloogilise ja praktilise pöörde, kuulutades et „meeleparandus ei seisne sakramentaalseis aktides, vaid on kristlase eluvorm üldse, mis võrsub ehtsa sisemise meeleparandusena armastusest Jumala vastu“. Meeleparanduse nurgakivi on küll pattude andeksandmine, aga selle eeldus pole mitte inimese kahetsus, vaid usk sellesse, mille Kristus end ohvriks tuues meile kinkis. Luther kaotas ka pihi kui meeleparandusliku akti sakramendi staatuse, kuna ei leidnud sellele kindlat alust Pühakirjas ja kuna pihil peab olema vabatahtlik iseloom. Pihti tuleb vaadelda vaid meeleparanduse ühe aspektina, „sest viimselt on ju kogu kristlik elu ise lakkamatu meeleparandus, nii nagu see kajastub Meie Isa viiendas palves“.
pisi|Perno Postimees ehk Näddalileht
Huvitavat
Johann Voldemar Jannsen pöördus 1857. aastal „Pärnu Postimehe“ esiknumbris Eesti rahva poole nii:"[---] Olleme hirmo ja kartust, kurbdust ja ahhastust näinud; olleme ka önne ja römo maitsnud, keik sedda möda, kuida se meile hea olnud, kui moistsime armu andede eest tännada ja karristamisse witsale suud anda. Raksed päwad on meil kül olnud: Merri kinni, Ma kinni, toit kallis, tenistus kasin, kurwad päwad, paljo ahhastust! Agga kas teate mikspärrast? Keik Jummala karristamissed hüawad: „Pöörge pattust ja parrandage meelt!“ ja keik Temma armo annid maenitsewad: „Tundke ja maitske, kui hea Issand on ja andke Temmale tänno!“ [---]"
= Viited =
Tallinna Spordipressi Klubi
Tallinna Spordipressi Klubi (lühendatult TSK) oli 1932–1940 Tallinnas spordiajakirjandusega tegelev organisatsioon.
TSK asutati 31. mail 1932. Asutajaliikmeid oli kuus: Oskar Lõvi, Ilmar Peterson, Georg Pärnpuu, Henno Rahamägi, Boris Trall ja Erich Remmelgas. TSK esimeheks valiti Oskar Lõvi.
Bukranionfriis
pisi|Bukranionfriis [[rosettide ja vanikutega, 2.-3. sajand eKr. Burgase arheoloogiamuuseum, Bulgaaria]] pisi|Bukranionfriis 16. sajandist pärit [[Palazzo Budini Gattai fassaadil Firenzes]] Bukranionfriis on friis, millel esineb bukranionimotiiv. Kreeka klassikalises arhitektuuris asetseb bukranion metoopidel dooria orderis, hilisemas arhitektuuris esineb ka bukranioni vaheldamist girlandidega.
Uusaegsed esimesed bukranionfriisid leiab alates renessanssarhitektuurist. Bukranionfriisi leiab ka klassitsismis ja historitsismis.
Käitumisteraapia
Käitumisteraapias vaatlevad terapeudid peamiselt õpitud käitumist ja jälgivad, kuidas keskkond käitumist mõjutab. Terapeudid üritavad leida objektiivset mõõtmist võimaldavaid ravimistulemusi. Käitumisteraapias pole ühte konkreetset meetodit, on vaid erinevad tehnikad, et ravida inimese psühholoogilisi probleeme.
Käitumisteraapia jaguneb neljaks: rakenduslik käitumisanalüüs (applied behaviour analysis – ABA), õppiva perekonna mudel (teaching-family model – TFM), positiivse käitumise toetamine (positive behavior support – PBS) ja kognitiivne käitumisteraapia (KKT).
Kliinilised rakendused
Probleemid, mida käitumisteraapia on analüüsinud: intiimsus paarisuhtes,  andestamine paarisuhtes, krooniline valu,, stressiga seotud käitumisprobleemid (nt kuidas toime tulla alkohoolikust lapsevanema täiskasvanud lapsena), anoreksia, krooniline stress, narkomaania, depressioon, ärevus, unetus ja ülekaalulisus.
Kirchlinteln
Kirchlinteln on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 174,17 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9990 inimest. Selle keskne küla asub umbes 6 km Verdenist idas ja 40 km Bremenist kagus. Seda ümbritseb Lintelni geest (ka Verdeni nõmm) kus on valdavalt metsad, künkad, nõmm ja väikesed külad. Viimastel aastakümnetel on paljud inimesed otsustanud ehitada oma kodu Kirchlintelnisse või osta selles piirkonnas vanu maju maalilise maastiku ja selle asukoha tõttu Bremeni ja Hannoveri lähedal.
Kirchlinteln kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Kirchlintelnist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Valla allüksuste struktuur
Neil küladel on vanemad.
Bukranionornament
pisi|Illustratsioon raamatust Cours d'architecture enseigné dans l'Academie royale d'architecture (1675) pisi|Bukranionfriis Arsinoe rotundil [[Samothrake templikompleksist, praegu Samothrake muuseumis]] pisi|Bukraaninfriis vanikutega, 2.-3. sajand eKr. [[Burgase arheoloogiamuuseum]] Bukranion (vanakreeka keeles βουκράνιον, boukránion 'veisekolju', sõnadest βοῦς 'veis' + κρανίον 'kolju', ladina keeles bucranium, mitmus bucrania), ka bukranion on ornamendimotiiv, mis kujutab veise koljut kaunistatuna lintidega ja vanikutega sarvede ümber. Motiivi päritolu arvatakse tulnud ehitud ohvriloomast, kelle kolju pidulikult eksponeeriti – komme, mis tõenäoliselt pärineb juba neoliitikumist, nagu vihjavad Çatal Hüyüki asulast leitud kipsist või kaunistatud veisekoljud. Vana-Kreeka klassikalises arhitektuuris oli bukranion sage üksikmotiivina metoopidel, alates hellenismiperioodist esines friisidel ka bukranion vaheldumisi girlandidega (bukranion-girlandfriis). Lisaks kolbakujutisele ilmus hilisemasse kunsti ka normaalset veise pead kujutav motiiv.
Bukranion oli triglüüf-metoopfriisi elemendina iseloomulik dooria orderile, aga Rooma kunstis seda traditsiooni enam ei järgitud. 1. sajandist pärit freskol Boscoreales (nüüd Metropolitani muuseumis) on kujutatud avatud silmadega veisepead vaheldumisi paelte otsas rippuvate maagiaesemetega (cistae mysticae) vanikuid toetavatel tugedel. Tivoli Vesta templis toetub bukranionfriis korintose sammastele.
Keskaja arhitektuuris leidub väga üksikuid sarnaseid motiive, näiteks romaani kaarfriisil Königslutteri toomkiriku apsiidil ja veel mõnedes romaani kirikutes Saksamaal. Hilisemast gooti arhitektuuriperioodist näiteid pole.
Renessanssarhitektuuris avastati bukranioni motiiv uuesti, Andrea Palladio kirjeldab seda oma "Neljas raamatus arhitektuurist". Nagu antiigiski, kasutati seda nii üksikmotiivina kui ka friisina, näiteks Palazzo Chiericati esimest korrust raamival friisil. Saksamaal ilmus ta renessansshoonetele 16. sajandi keskpaigas. 16. sajandi lõpust pärineva Braunschweigi gildihoone arkaadi kohal vahelduvad triglüüfidega bukranionimotiivid, maskaroonid ja raamistatud teemantkvaadrimotiivid.
Hilisemas arhitektuuris on bukranionornament olemas nii klassitsismis, nagu friis Dante hauamonumendil (Sepolcro di Dante) Ravennas, kui ka historitsistlikes neostiilides.
Eesti arhitektuuris leidub bukranionimotiiv varaklassitsistliku Roosna-Alliku mõisa saali nurkmiste ümarniššide stukkdekooris.
Lielauce järv
Lielauce järv (ka Auce järv, läti keeles Lielauces ezers või Auces ezers) on järv Lätis Dobele piirkonnas Lielauce vallas. Järve pindala on 3,76 km². Suurim sügavus on 3,5 m.
Järve ümbruses asub Vīķise soo kaitseala.
Järve kaldad on soostunud, ligipääs sellele asub Lielauce mõisa juures. Selle kallastele jäävad Lielauce ja Stirnase külad. Järve lõunaosas on kaks saart, neist suurem kannab nime Mednieki saar.
Kihelkonna Vabadussõja mälestussammas
Kihelkonna Vabadussõja mälestussammas on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 29. septembril 1934.
Teise maailmasõja keerises see kadus.
Mälestussammas taasavati 10. juunil 1989.
Austrian Airlines
Austrian Airlines on Austria suurim lennufirma, mille peakorter asub Viini rahvusvaheline lennujaamas, ja Deutsche Lufthansa AG tütarlennufirma. Koos Tyrolean Airwaysiga (Austrian Arrows) ja tšarterlennufirmaga Lauda Air teenindavad nad üle 130 sihtkoha. Austrian Airlines on maailma suurima lennufirmade ühenduse Star Alliance liige.
Sihtpunktid
Austrian Airlinesil on 2010. aasta juuni seisuga järgmised Viinist lähtuvad sihtpunktid.
Lennukipark
pisi|[[Airbus A321-100 maandumas Londoni Heathrow' lennujaamas]] Austrian Airlinesil on järgmised lennukid (27. detsembri 2009 seisuga):
Koodijagamine
pisi|[[Airbus A320 maandumas Londoni Heathrow' lennujaamas]] pisi|[[Boeing 777-200ER Sydney lennujaamas]] Austrian Airlinesil on koodijagamislepingud järgmiste lennufirmadega:
Pragmatismi tõeteooria
Pragmatismi tõeteooria kohaselt tuleb rääkida tõest kui hinnangulisest funktsioonist tulemuste kohta, mida olendid oma keskkonna uurimisel saavutavad, st tuletamata seda inimestest kõrgemal asuvast absoluutsest tõest. Tõde on alati praktiline. Väide on tõene, kui seda on mõistlik või kasulik uskuda. Tõe kriteerium on tema kasutatavus praktilises tegevuses.
Pragmatism pidas küll oluliseks ka tõeseks tunnistatud väidete kontrollimise võimalust tegelikkuse najal ja vastuolude puudumist nende vahel, millele tuginevad vastavalt tõe korrespondentsi- ja koherentsiteooria, kuid lisaks lubas tunnistada tõeseks ka kollektiivselt aktsepteeritud ja praktikas toimivaid hüpoteese.
Pragmatismist
Pragmatism on filosoofiline suund, mille rajajaks on ameerika filosoof ja loogik Charles Sanders Peirce ning mida populariseerisid ameerika filosoof ja psühholoog William James ning ameerika filosoof, psühholoog ja pedagoog John Dewey. Nende teooriate ühised omadused sõltuvad pragmaatilisest maksimumist kui keeruliste mõistete, nagu tõde, tähenduste selgitamise vahendist; ja rõhuasetus sellele, et usk, kindlus, teadmised või tõde on uurimise tulemus.
Pragmatismi tõeteooriad
Näide: Kui hüpotees Jumala olemasolust toimib rahuldav, siis on see tõene.
Pragmatismi seisukohalt on tõesed sellised uskumused, mis töötavad, mis ennast õigustavad. Pragmatistid kaitsevad sellist seisukohta, tuginedes veendumusele, et inimesed ei saavuta võib-olla kunagi absoluutset tõde ning seepärast peame leppima nende tõdedega, mis töötavad.
Näide: Uskumus, et pärnaõietee ravib külmetushaigusest terveks tõene siis, kui sellest lähtudes (st pärnaõieteed juues) inimene saabki terveks.
Marko Lipp
Marko Lipp (sündinud 19. märtsil 1999 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Flora.
Tallinna FC Flora
2022. jaanuaris liitus Lipp Premium liiga klubiga Tallinna FC Floraga.
Pragmatismi tõeteooria
Pragmatismi tõeteooriad
Pragmatismi kohaselt on tõde alati praktiline. Praktiliseks tulemuseks ei tarvitse aga olla mingi käegakatsutav asi, selleks võib olla ka näiteks emotsionaalne rahuldus, heaolu vms. Näiteks on usk sellesse, et elu väärib elamist, tõene siis, kui sellest usust lähtudes inimene tunneb elust rahuldust. Pragmatist ei nõua taolisel juhtumil teoreetilist tõestust, et elu tõesti väärib elamist – teda huvitab vaid, kas see uskumus antud inimese puhul n-ö toimib. Mõnele pakub ehk rohkem rahuldust elada usus, et elu on üks suur ebameeldivus, millel pole mingit õigustust.
Marko Lipp
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Lipp 8. jaanuaril 2023 sõprusmängus Islandi vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Karl Andre Vallner, Alex Matthias Tamm, Joan Jakovlev, Nikita Vassiljev ja Erko Jonne Tõugjas.
Klubi
''Uuendatud seisuga 10. märts 2023''
Pragmatismi tõeteooria
Pragmatismi tõeteooriad
Me peame lihtsalt leida teooria, millega saaksime töötada.
Marko Lipp
Koondis
''Uuendatud seisuga 2. märts 2023''
Pragmatismi tõeteooria
Loogika ja küsimus
Ühes klassikalises sõnastuses määratletakse tõde loogika kasuks, kus loogika on normatiivne teadus, see tähendab hea või väärtuse uurimine, mille eesmärgiks on selle teadmine ja selle saavutamise vahendid. Selles vaates ei saa tõde uurida väga palju väljaspool küsitluse, teadmiste ja loogika konteksti, mida on väga laialt käsitletud.
Enamik tõe iseloomu uurimist alustatakse informatiivse, tähendusliku või olulise elemendiga, mille info, selle tähenduse või tähenduse tõesust saab küsitavaks hinnata ja seda tuleb hinnata. Sõltuvalt kontekstist võib seda elementi nimetada artefaktiks, ekspressiooniks, kujutiseks, muljuseks, lüüriks, marki, esituse, pildi, lause, tähise, stringi, sümboli, teksti, mõtete, tokoni, öelduse, sõna, töö jne kohta. . Igal juhul peab ülesandeks otsustada, kas teabe, tähenduse või olulisuse kandjad on tõepoolest tõelised. Seda kohtuotsust väljendatakse tüüpiliselt kindlate tõesuspõhimõtete kujul, mille positiivne rakendus tähisele jms kinnitab, et tähis on tõene.
Charles Sanders Peirce (1839–1914)
Peirce väidab, et kahtlemine on inimesele ebameeldiv ärritusseisund, millest me loomu poolest püüame vabaneda. Kahtlused tekivad siiski paratamatult just tegutsemise käigus, kui kohtame oma teel uusi olukordi või raskusi. Kui inimene ei saa oma varasemate uskumuste põhjal edukalt edasi tegutseda, tekib tal kahtlus ja kahtluse vaigistamiseks algab mõtlemine. Mõtlemise ainus eesmärk ongi sel juhul kahtlusest vabanemine ja uue uskumuseni jõudmine, et siis juba selle alusel edasi tegutseda. Peirce'i tõe teooria sõltub ka teistest, tihedalt seotud teemadest, tema märkide suhete teooriast ja tema uurimisteooriast. Uurimine on eriline semioosi juhtum, protsess, mis muudab märke märgenditesse, säilitades samas konkreetse seose objektiga, mille objekt võib asuda väljaspool tähiste trajektoori või olla selle lõpus. Uurimine hõlmab kõiki uskumuste läbivaatamise vorme ja loogilist järeldust, sealhulgas teaduslikku meetodit, mida Peirce siin tähendab "õige märksõnade teisendamise meetodi" abil. Objektile allkirjastatud tehing on tehing, mis hõlmab kolme osapoole või suhet, mis hõlmab kolme rolli. Seda nimetatakse loogikaga kolmekomponentlikuks või kolmepoolseks suhteks. Sellest tulenevalt on pragmaatilised tõe teooriad suuresti väljendatud triaadi tődede tähendustega.
William James
William Jamesi arvates on pragmatism eeskätt meetod vaidluste lahendamiseks. Vaidlusel on mõte ainult siis, kui seisukohtade erinevustest tulenevad mingid praktilised erinevused. Niisiis tuleb enne vaidlema hakkamist kõigepealt vastata küsimusele: Milline on praktiline erinevus, kui tunnistada tõeseks esimene (teine või kolmas jne) seisukoht, st kui praktilises elus lähtuda just sellest, mitte aga mõnest muust uskumusest? Kui selgub, et mingit praktilist erinevust kahe seisukoha puhul ei ole, siis on vaidlus mõttetu. Meie mõtete tõesus seisneb Jamesi arvates nende võimes n-ö töötada; tõesed on need uskumused, millesse on kasulik uskuda, millest lähtudes saab sihipäraselt tegutseda. Me ei pea aga küsima, kas maailm ka tegelikult on selline nagu me usume. Pigem tuleks küsida: Kas antud teooriast või uskumusest lähtudes saan ma edukamalt lahendada mingeid elulisi probleeme? Pragmaatilise teooria versioon on sageli kokku võetud tema avaldusega, et "tõsi" on meie mõtteviisis vaid otstarbekas, nagu "õige" on ainult meie käitumisviisi otstarbekas. Sellega James tähendas, et tõde on kvaliteet, mille väärtust kinnitab selle efektiivsus, kui rakendada mõisteid tegelikule praktikale (seega "pragmaatiline").
Jamesi pragmaatiline teooria on tõese kirjavahetuse teooria ja tõe sidususe teooria süntees koos lisatud dimensiooniga. Tõde on kontrollitav nii ulatuses, et mõtted ja avaldused vastavad tegelikele asjadele, aga ka "hanguvad koos" või sobivad, sobivad ideaalselt, kui mõistatused võivad kokku sobida ja neid kontrollivad omakorda rakendatud täheldatud tulemused idee tegelikule praktikale. James ütles, et "kõik tõelised protsessid peavad viima otsekoheselt mõistlike kogemuste otsese kontrollimise juurde". Ta laiendas oma pragmaatilist teooriat ka teadusliku tõestatavuse ulatust kaugemale ja isegi müstiline valdkond: "Pragmaatilised põhimõtted, kui Jumala hüpotees töötab rahuldaval viisil kõige laiemas sõnaosas, siis on see "tõsi".
Tõde, nagu iga sõnastik sulle ütleb, on teatud meie ideede omadus. See tähendab nende "kokkulepet", sest vale tähendab nende erimeelsust "tegelikkusega". Pragmatists ja intellektuaalid mõlemad nõustuvad selle määratlusega loomulikult. Nad hakkavad võitlema alles pärast seda, kui on tõstatatud küsimus selle kohta, mida võib täpselt tähendada mõiste "kokkulepe" ja mida termin "tegelikkus", kui tegelikkust peetakse mõneks, mille pärast meie ideid nõustuda.
William James (1907) alustab oma peatükist "Pragmatismi tõe kontseptsioon" palju samas kirjas ja vaimus, nagu ülaltoodud valik Peirce'ist (1906), märkides tõe nominaalset määratlust usutavaks lähtepunktiks, kuid viivitamata märkides, et Pragmaatilise tõelise tähenduse otsimine võib alata, mitte lõpetada.
Uskumiste kinnitamise neli meetodit
Mille abil inimesed tavaliselt oma kahtlusi vaigistavad ja uskumusi kinnitavad.
Kangekaelsuse meetod on kõige lihtlabasem ja seisneb hoiakus, mille ajel inimene võtab kuulda ainult sellist informatsiooni, mis tema olemasolevate uskumustega kokku sobib, suhtudes teiselt poolt põlguse ja vaenuga kõigisse vaadetesse, mis tema omadest erinevad. Peirce nendib, et see meetod oleks piisav ainult erakute puhul; reaalselt ei õnnestu kellelgi kõigist teistest uskumustest mööda pääseda ja see sunnib meid ikkagi kahtlema.
Autoriteedi meetodit on läbi aegade kasutatud võimu kindlustamiseks nii religiooni kui ka poliitika valdkonnas. See tähendab, et võimulolijad loovad mingi (kas ametliku-avaliku või ka mitteformaalse, kulissidetaguse) asutuse, mis kannab hoolt alluvate (rahva) uskumuste ühtsuse eest. Mõeldakse välja "kohustuslikud uskumused", mida rahvale lakkamatult korratakse, õpetatakse. Kohustuslikele uskumustele vastandlikke uskumusi seevastu taunitakse, neid ei lubata kaitsta ega levitada ning rahvast ässitatakse neisse vaenulikult suhtuma. Peirce märgib, et sel meetodil, mis on küll masside ohjamiseks üpris tõhus, on ka kaks puudust: esiteks ei suuda ükski asutus kontrollida eranditult kõiki valdkondi ja teiseks jäävad ikkagi alles teistel maadel, teistel aegadel kehtinud uskumused, mis võivad antud rahvani ulatuda ja neid taas võrdlema, kahtlema panna. Lisaks sõltuvad uskumused nii kangekaelsuse kui ka autoriteedi meetodi puhul kellegi suvast, olgu see siis üksikisik või mõni "ajutrust".
Aprioorne meetod tähendab oma uskumuste kinnitamist mõistuse abil. Usutakse seda, mis tundub olevat mõistusega kooskõlas. Selle näiteks sobib suur osa lääne filosoofiatraditsioonist. Ometi juhib Peirce tähelepanu sellele, et "mõistusega kooskõlas" olevaiks on eri aegadel peetud vägagi erinevaid veendumusi, mistõttu kõik taandub maitseotsustustele ja "moevooludele". (Nii materialistid kui ka idealistid usuvad, et just nende vaated on mõistusega kooskõlas).
Teaduslik meetod on Peirce'i järgi parim uskumuste kinnitaja, kuna see ei toetu kellegi omavolile, vaid faktidele ja teaduslikele meetoditele. Peirce ise uskus, et teaduslikes meetodites pole põhjust kahelda, kuna need on praktikas nii edukaiks osutunud, ja pealegi pidavat need viima iga probleemi puhul (kui ainult küllalt kaua ja põhjalikult uurida) ühe kindla tõeni, mida kõik peavad uskuma. (20. sajandi teadusfilosoofias küll kõik enam seda seisukohta ei jaga, kuid 19. sajandi positivistlik teadusfilosoofia uskus kindlalt teaduslike tõdede kummutamatusesse).
Tõe tegemine
Pragmatismis ei ole "tõde" hõlpsasti määratletud. Kas uskumused lähevad tõeks, et see on tõene ja tagasi? Jamesi puhul pole uskumused tõesed, kuni nende kinnitamine on tõene. James arvas, et ettepanekud muutuvad pika aja jooksul tõeks, osutades nende kasulikkusele inimese konkreetses olukorras. Selle protsessi vastand ei ole võltsimine, vaid usk lakkab olemast "elus võimalus". F.C.S. Schiller teisest küljest suutsid kindlalt tõdeda, et uskumused võiksid olukorrast lähtuda tõde ja sellest välja. Schiller leidis, et tõde oli seotud konkreetsete probleemidega. Kui ma tahan teada, kuidas kodu ohutult naasta, on tõeline vastus just see, mis on selle probleemi lahendamisel kasulik. Hiljem, kui silmitsi teistsuguse probleemiga, võis see, et ma usun varasema probleemiga, olla vale. Kuna minu probleemid muutuvad ja probleemide nihutamise kõige otstarbekam lahendus on tõsi omadus.
Teeme tõendeid nende kinnitamiseks – enamiku pragmaatika poolt tagasi lükatud vaadetele. Kuid peaaegu kõik pragmaatilised nõustuvad ideega, et tõde ei saa olla ilma tõdedeta kontseptuaalse kava väljatöötamiseta. See on,
Kuradikivi (Läänemaa)
Kuradikivi on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja külas.
Pragmatismi tõeteooria
Tõe tegemine
Kui me ei otsusta, kuidas me kasutame selliseid mõisteid nagu "objekt", "olemasolu" jms, pole küsimus, kui palju esemeid eksisteerib, mingit mõtet.
Kuradikivi (Läänemaa)
Kivi mõõdud on 5,6x4,4x1,9 m, ümbermõõt 15,8 m. Kivi võeti kaitse alla 1959. aastal. Kivi on mignatiitgneisist ja asub Saanika–Martna tee ääres. Kivi seisukord on rahuldav, kuid ümbrus on liialt võsastunud. Kivi on piklik, lamedanõlvaline, tugevasti sammaldunud rahn. Rahnu pealispinnal on süvendid, mida on peetud kuradi küünejälgedeks.
Pragmatismi tõeteooria
Tõe tegemine
Teooria ''loomisel (olgu siis maailma või inimese kohta) ja omaksvõtmisel lähtuvad inimesed eneselegi märkamatult oma isikupärast. Küsimus ei seisnegi mitte niivõrd selles, milline on maailm tegelikult, vaid selles, millise maailmavaatega me end paremini tunneksime. Mõni teooria pakub inimesele rohkem rahuldust ning see on tugev argument mingi teooria eelistamiseks, kui antud teooria muudes asjades (nt faktide kooskõla mõttes) on teistega võrdväärne. Jamesi arvates teooria valimine iga inimese isiklik asi ning keegi ei tohiks siin mingeid ettekirjutusi teha:''
Kuradikivi (Läänemaa)
Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Pragmatismi tõeteooria
Tõe tegemine
"Ma propageerin igaühe õigust valida ükskõik milline uskumus omal riisikol."
Kuradikivi (Läänemaa)
Kuradikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000907.
Pragmatismi tõeteooria
Tõe tegemine
Bertrand Russell Ka pragmatismi tõeteooriaga seostub rida probleeme ja kritiseeris seda järgmiselt. Esiteks, pragmatismi järgi on uskumus tõene siis, kui temast juhindumise tulemused on head.
Kuradikivi (Läänemaa)
Kultuuriloolist
Rahvapärimuse järgi tahtnud kurat rahnuga Martna kirikut visata, seistes Ehmja linnamäel (Kuradimäel). Kukelaul aga seganud, vihane kurat äianud kiviga kuke suunas.
Pragmatismi tõeteooria
Põhjendus
Esiteks, kui selline definitsioon peab olema kasulik, siis peame me teadma:
Kuradikivi (Läänemaa)
Kivi uurimisest
13. septembril 1986 uuris kivi Herbert Viiding (ligikaudne põhiplaan ja kirjeldus, kivim nimetamata). 1. augustil 1992 dokumenteeris kivi ürglooduse raamatu tarvis Enn Pirrus (põhiplaan, kivim).
Pragmatismi tõeteooria
Põhjendus
Teiseks, pragmatist ütleb, et uskumus on tõene siis, kui ta viib heade tulemusteni. Teisisõnu: uskumus on tõeline siis, kui ta on kasulik. Kuid seda, kas antud uskumus on kasulik, et tea me ju absoluutse kindlusega. Me võime ainult uskuda, et ta on kasulik. See uskumus on omakorda tõene vaid siis, kui ta on kasulik jne.
Näide
Kolmandaks, Jamesi järgi võib juhtuda, et väide A on olemas on tõene, kuigi tegelikult A-d ei ole olemas. Kui usk jumalasse rahuldab meid sõna kõige laiemas mõttes, siis see usk on tõene. Kuid küsimus, kas Jumal tõesti on olemas, jääb seejuures vähetähtsana kõrvale. Kui kasulik on oletada Jumala olemasolu, siis sellest piisab, et kuulutada see uskumus pragmatistlikus mõttes tõeseks.
Mati Põldre
Mati-Jüri Põldre (23. oktoober 1936 Tallinn – 7. veebruar 2023) oli eesti filmirežissöör ja -operaator.
Pragmatismi tõeteooria
Kriitika
Esiteks on Bertrand Russelli (1907) aluseks Jamesi teooria vajaduse järgi arutlusel, et pragmaatilisus seob epistemoloogiaga tõde. Pragmatism kirjeldab tõendeid või tunnustähte. Seda tõesti ei saa pidada sõna "tõsi" tähenduse teooriaks. Indikaatori märkimise ja tähenduse andmise vahel on erinevus. Näiteks kui pärast päevavalgust lülitatakse sisse tänavavalgustid, siis on see nähtus, märge, et õhtul tulevad. Oleks ilmne viga öelda, et sõna "õhtul" tähendab lihtsalt "tänavavalgustuse sisselülitamise aega". Samamoodi, kuigi see võib olla tõeindeks, on see ettepanek täiusliku teaduse osaks ideaalse pärimispiirangu korral, see tähendab lihtsalt seda, mida tähendab "tõsi".
Mati Põldre
Lapsepõlv ja haridus
Mati Põldre läks 13-aastaselt Tallinna Pioneeride Palee fotoringi ning tegi täikalt ostetud filmikaameraga sel ajal oma esimese filmi (8 sekundit kestnud katsetus "Ema toob kuurist puid", ei ole säilinud).
Pragmatismi tõeteooria
Kriitika
Russelli vastuväide seisneb selles, et pragmaatilisus seob tõesuse indikaatorit tähenduse "õige" tähendusega. Need kaks erinevust ja pragmaatiline seos neid segama hakkab. Selles pragmatistikas on sarnane Berkeley seisukohaga, et seda tuleb tajuda, mis segi ajatakse ka märke või tõendeid selle kohta, et midagi on olemas sõna "olemas" tähendusega või sellega, milleks midagi on olemas. Teised vastuväited pragmaatilisusele hõlmavad seda, kuidas me määratleme, mida tähendab öelda usk "töötab" või et see on "kasulik uskuda". Nende mõistete ebamäärasus, mida James on esimest korda populariseerinud, on toonud kaasa palju arutelu.
Väike Skellig
Väike Skellig (inglise keeles Little Skellig, iiri keeles Sceilig Bheag) on väike asustamata kivine saar Atlandi ookeanis. See asub 11 kilomeetrit Valentia saarest edelas Kerry krahvkonnas Iirimaal.
Mati Põldre
Lapsepõlv ja haridus
1960. aastal lõpetas Põldre Tallinna 2. Keskkooli. 1961. aastal üritas ta astuda Moskva Üleliidulisse Riiklikku Kinematograafiainstituuti, aga ei läbinud sealset konkursisõela. Kuid saanud mitu filmitegijaametit selgeks praktilises töös, täiendas ta end hiljem filmikunsti erialakursustel Prahas (1970), Krakowis (1971) ja Moskvas (1974). Esimesed filmitööristsed sai Põldre valgustajana Tallinnfilmis 1954. aastal.
Pragmatismi tõeteooria
Kriitika
Viimane vastuväide on see, et Jamesi sortide pragmaatiline tähendus on relativism. Mulle võib olla kasu, mis võib teile uskumatult kasulik olla. Siit järeldub, et teie jaoks on "tõde" teistsugune kui "tõde" (ja et asjassepuutuvad faktid pole tähtsad). See on relativism.
Mati Põldre
Töökäik ja muu tegevus
Mati-Jüri Põldre töötas 1959. aastast Eesti Televisiooni "Aktuaalse kaamera" toimetuses, kus monteeris filmitud uudiselõike. Aastatel 1961–1967 oli ta "Aktuaalse kaamera" kroonikaoperaator, 1963. aastal sai ta Eesti Televisiooni laste- ja noortesaadete peatoimetuse juhtoperaatoriks.
1968. aastast hakkas filme tegema Eesti Telefilmis, esialgu filmioperaatori ja hiljem ka režissöörina.
Väike Skellig
See on üks kahest Skelligi saarest: teine saar Skellig Michael asub edelas 1 kilomeetri kaugusel. Saarel elab palju linde, sealhulgas ka Iirimaa suurim ja maailmas suuruselt teine suulade koloonia. Koos Sellig Michaeliga moodustab see keskuse 364-hektarisele tähtsale linnualale, mille rajas BirdWatch Ireland 2000. aastal.
Saare pindala on 8 hektarit ja kõrgeim punkt 134 meetrit.
Mati Põldre
Töökäik ja muu tegevus
1993. aastast tegi ta filme filmistuudios Lege Artis Film.
Viimased suuremad teleprojektid olid sajandivahetusel eetrisse jõudnud dokumentaalsarjad "Loomakliinik" (25 osa; dokumenteeris loomaarstide tööd Tiina Toometi loomakliinikus; sari oli eetris alates oktoobrist 1999 Kanal 2-s) ja "Kahjukäsitlejad" (20 osa, oli eetris 2000. aastast Kanal 2-s).
Filmioperaatori ja -režissöörina
Mati Põldre filmiloomingu saab tema kui filmitegija rollide järgi liigitada kaheks: operaatorina on ta teinud üle 80 peamiselt muusikateemalise dokumentaalfilmi ja režissöörina üle 50 filmi. Kuid paljude filmide tegemisel täitis ta mõlemat (ja sageli ka stsenaristi) rolli ise.
Ta on oma filmides portreteerinud paljusid eesti kultuuritegelasi ja andnud ülevaate nende loomingust, näiteks
Mati Põldre on lavastanud täispikad mängufilmid "Kevad südames" (1984, muusikaküllane telefilm lastele, lapstäht Toomas Uibo hääle ja esinemisnäidete dokumenteerimine) ja "Need vanad armastuskirjad" (1992, romantilises võtmes mängufilm Raimond Valgre elukäigust ja loomingust).
Stsenaristi ja näitekirjanikuna
Põldre tegi filmide ettevalmistusfaasis mahukat uurimistööd ning kirjutas paljude oma dokumentaalfilmide stsenaariumi ise. Kuid ta tegi viljakat koostööd ka teiste filmiloojatega, näiteks oli ta Grigori Kromanovi dokumentaalfilmi "Meie Artur" (1968) kaasstsenarist. Artur Rinnest räägib ka tema näidend "Arturi laulud ja aastad" (lavastaja Margus Vaher), mis esietendus 2. aprillil 2009 Ugala teatri suures saalis.
Isiklikku
Mati Põldre ema oli kunstiõpetaja Asta Põldre (1916–2004), kes õpetas Märjamaal joonistamist ja käsitööd.