cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vahuvein
pisi| Vahuvein on vein, milles on märkimisväärne kogus süsinikdioksiidi, mis teeb joogi kihisevaks. Süsinikdioksiidi saadakse veinisse kas loomuliku fermenteerumise tulemusena – veini kääritamisel pudelis (nn Champagne'i meetod, méthode champenoise) või suurt rõhku taluvas tsisternis (nn Charmat' meetod) – või siis hiljem veinisse lisades. Vahuvein on tavaliselt kas valge või roosa, aga leidub ka punaseid vahuveine nagu Itaalia Brachetto või Austraalia Sparkling Shiraz. Samuti varieerub vahuveinide magusus – need võivad olla väga kuivad ja hapud (brut), mille parimaks näiteks on Champagne, kuid võib olla ka väga magusaid (doux) vahuveine.
Prantsusmaa
Tuntuim vahuvein on kahtlemata Champagne. Seda toodetakse ainult Champagne'i piirkonnas Prantsusmaal. Peamised viinamarjasordid, mida seal kasutatakse, on Pinot noir, Chardonnay ja Pinot Meunier.
Kõiki ülejäänud Prantsusmaal toodetud vahuveine nimetatakse Crémant. Vastavalt Prantsuse kvaliteedisüsteemile on ühtekokku 7 liiki Crémant 'i : Mousseux 'ks nimetatakse vahuveini, mis ei ole valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil, samal ajal kui Crémant 'iks saab nimetada ainult neid vahuveine, mis on valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil.
Luksemburg
Luksemburg järgib Prantsusmaa eeskuju ja sealsed vahuveinid valmistatakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Luksemburgi vahuveine nimetatakse Crémant de Luxembourg.
Saksamaa
Saksamaa vahuvein on Sekt. Suurem osa (u 95%) vahuveine tehakse Charmat' meetodil ja ülejäänud osa vahuveinidest tehakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Odavaid vahuveine tehakse Saksamaal ka süsinikdioksiidi hilisemal lisamisel veini sisse, aga neid vahuveine ei tohi nimetada Sektiks, neid veine kutsutakse nimega Schaumwein, mis otsetõlkes tähendabki vahuveini.
Hispaania
Cavaks nimetatakse vahuveine, mida toodetakse Hispaanias. Peamiseks veine tootvaks piirkonnaks on seal Kataloonia, vähesel määral toodetakse Cavasid ka Valencias, La Rioja piirkonnas, Aragonis ja Extremaduras. Hispaania Cavat valmistatakse Champagne'i meetodil, aga selle valmistamiseks kasutatakse teisi viinamarjasorte kui Prantsuse Champagne 'is. Cavat valmistatakse erineva kuivusastmega: brut nature, brut (eriti kuiv), sec (kuiv), semisec (keskmiselt kuiv/magus) ja dolç (magus). Vastavalt Hispaania kvaliteedistandarditele tohib cavat valmistada traditsioonilisel meetodil (koos teise fermenteerimisega pudelis) ja kuues regioonis ning viinamarjasortidest tohib kasutada vaid viinamarju Macabeu, Parellada, Xarel·lo, Chardonnay, Pinot noir ja Subirat.
Itaalia
Vahuveine tehakse mitmel pool Itaalias, kuid kõige tuntumad vahuveinid on järgmised: Kuigi Franciacorta vahuveine tehakse traditsioonilisel meetodil, on enamik Itaalia vahuveine, nagu Asti ja Prosecco, tehtud siiski Charmat' meetodil.
Assino
Assino (vene keeles Асино) on linn Venemaal Tomski oblastis, Assino rajooni halduskeskus. Assino asub Tšulõmi jõe vasakul kaldal, Tomskist ligikaudu 92 km kirdes.
Tekkis 1896. aastal ümberasujate asulana. 1898. aastal on asulat esmamainitud Ksenievski nime all. 1933. aastal sai asula ehitatava raudteejaama järgi nimeks Assino. Raudteejaam avati 1939. aastal. Assino sai aleviks 1945. aastal ja linnaks 1952. aastal.
Roberto Vittori
Roberto Vittori (sündinud 15. oktoobril 1964) on Itaalia õhuväelane ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut. 1989. aastal lõpetas Vittori Accademia Aeronautica ning asus tööle Itaalia õhuväkke. Ta suundus õppima Ameerika Ühendriikidesse ja sai 1995. aastal katselenduriks.
1998. aastal valiti Vittori ESA astronaudiks. Ta on osalenud missioonidel Sojuz TM-34/33, Sojuz TMA-6/5 ning Space Shuttle'i programmi eelviimasel missioonil STS-134. Vittori oli viimane mitte-ameeriklasest kosmosesüstiku meeskonnaliige.
Věra Jourová
Ta õppis Karli Ülikoolis Prahas kultuuriantropoloogiat ja sai 1991. aastal magistrikraadi.
2003. aastal sai temast Tšehhi Vabariigi regionaalarengu aseminister, kes vastutas Euroopa Liidu rahastuse eest Tšehhi hangetele. Samal aastal astus ta Tšehhi sotsiaaldemokraatlikku parteisse.
Aastatel 2013–2014 oli ta Tšehhi regionaalarengu minister.
Aastatel 2014–2019 oli ta õigusküsimuste, tarbijate ja soolise võrdõiguslikkuse volinik Euroopa Komisjonis, nn Junckeri komisjonis. 1. detsembrist 2019 on ta Euroopa Komisjoni asepresident ning väärtuste ja läbipaistvuse volinik von der Leyeni komisjonis.
2019. aastal oli Jourová ajakirja Time 100 mõjukaima inimese nimekirjas töö eest Euroopa isikuandmete kaitse üldmääruse vastuvõtmisel.
Halloween H20: 20 aastat hiljem
"Halloween H20: 20 aastat hiljem" (inglise "Halloween H20: 20 Years Later") on 1998. aasta slasher-film. See on "Halloweeni" filmidest seitsmes film. Filmi lavastas Steve Miner ning peaosades mängivad Jamie Lee Curtis, Josh Hartnett ja Michelle Williams. See on otsene järg John Carpenteri filmile "Halloween" ja selle tegevus toimub 20 aastat pärast tolle filmi tegevust.
Kitchener
Kitchener on linn Kanadas Ontario provintsi lõunaosas. See asub Torontost 100 km kaugusel läänes. Kitchener on Waterloo regionaalvalla keskus.
Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse kohaselt 219 153. Koos Cambridge'i ja Waterloo linnaga moodustab ta linnastu, kus elab umbes 500 000 inimest.
Asula asutasid 18. sajandi lõpus saksa asukad. Aastatel 1833−1916 kandis see Saksamaa linna Berliini järgi nime Berlin. 1916. aastal nimetati linn Briti riigimehe Herbert Kitcheneri järgi Kitcheneriks.
1853. aastal sai asula vastloodud Waterloo maakonna keskuseks ning asulale anti külaõigused. Kitcheneril on linnaõigused 1912. aastast.
Linnas on tegutsenud Kitcheneri Eesti Selts.
Mihkel Rõuk
pisi|Türi algkooli juhataja Mihkel Rõuk (1938) Mihkel Rõuk (5. september 1891 Kabala vald, Viljandimaa – 25. september 1941 Sverdlovski oblast) oli eesti kooli- ja ühiskonnategelane ning poliitik. Ta oli Rahvuskogu liige.
Elulugu
Mihkel Rõuk sündis 1891. aasta 5. septembril Viljandimaal Kabala vallas taluomaniku pojana. Pärast alghariduse omandamist kohalikus vallakoolis õppis ta Eesti Aleksandrikoolis ja Viljandi linnakoolis. Lisaks võttis ta kursuseid Tartu Ülikoolist botaanikas ja keemias ning omandas eksternina õpetajakutse. Õpetajana töötas Rõuk Karksi-Nuia algkoolis, Narva-Jõesuu, Koordi ja Koigi ministeeriumikoolis. 1915. aasta 1. novembril sai temast Türi kroonu algkooli õpetaja ja juba järgmisel aastal algkooli juhataja. Selles ametis töötas ta ligi 30 aastat, kuni 1941. aastal Venemaale küüditamiseni.
Rõuk võttis osa ka seltskonna- ja omavalitsusetööst. Ta oli Eesti Vabariigi ajal volinik peaaegu kõigis Türi alevi- ja linna volikogudes. Mitu korda valiti Rõuk volikogu juhatajaks. Tema algatusel ehitati Türile uus koolimaja ning rajati uus progümnaasium, mis muudeti 1924. aastal aiandusmajandusgümnaasiumiks ja töötas kuni 2011. aastani. Samuti pani Rõuk aluse Türi ühistegevusele, mille tulemusena rajati Türi ühispank. Rõuk valiti ka ühispanga nõukogu liikmeks. Rõuku loetakse ka üheks Võhma tapamaja asutajaks, kus ta ka juhatuses oli. Rõuk kuulus ka Türi põllumeeste konventi ning pidas talu Võhma lähedas Kabala vallas.
Iseseisvas Eesti Vabariigis tegutses Rõuk rahvuslikku süsteemi toetavalt. Ta astus Eesti Rahvaerakonda ning osales 1926. aasta valimistel selle partei nimekirjas Järva valimisringkonnas. Pärast parteide keelamist oli Rõuk tegev ka Isamaaliidus. Ta oli Järva maakomitee juhatuse liige ning Türi osakonna abiesimees.
Rõuk valiti 1937. aastal Rahvuskogu esimesse kotta, kus 80 liiget töötas välja uut Eesti põhiseadust. Rõuk kandideeris Riigivolikokku Türi valimisringkonnas nii 1938. aasta kui ka 1940. aasta valimistel, kuid 1938. aastal ei osutunud ta valituks ning 1940. aastal sunniti ta oma kandidatuurist loobuma.
Kosjajutt
Kosjajutt oli kosjades isamehe poolt räägitav jutt mõrsja juures.
Kosjas kõneles isamees, peig vaikis. Kosjajutt oli metafoorne - ei küsitud kunagi otse, vaid kosilased esinesid kas looma (mullika, sälu) või linnu (kana) otsijatena või ostjatena: olla teada, et siin peres on niisugust looma (lindu) nähtud. Vastati samuti metafoorselt: kui tunnete oma looma ära või kui leiate meeldima hakanud looma (linnu), siis saame kaubale. Jutu lõpuks kutsuti tüdrukud tarre ja kosilane pidi neist õige välja valima või ära tundma. Lääne-Eestis ja Põhja-Eestis pakuti kosilastele ka ebamõrsjat ehk valtspruuti, koeranoorikut. Kui õige mõrsja oli leitud või välja valitud, järgnes kosjaviina pakkumine.
Eha-Marje Tralla
Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 42. Keskkooli ning 1968. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal koos Marju Mutsu, Silvi Liiva, Kaisa Puustaku ja Mai Eineriga.
Ta on kujundanud raamatuid ja heliplaadiümbriseid.
Kietrz
Kietrz (saksa Katscher, tšehhi Ketř) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Głubczyce maakonnas, Kietrzi valla halduskeskus. Kietrzi kesklinn asub Tšehhi piirist umbes kahe ja poole kilomeetri kaugusel.
Asula oli olemas alates 11. sajandist, linnaõigused sai 1321. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Heinz Keßler
pisi|Heinz Keßler (1988) Heinz Keßler (26. jaanuar 1920 Lauban (tänapäeval Lubań, Poola) – 2. mai 2017 Berliin) oli Saksa DV sõjaväelane ja riigitegelane.
Elulugu
Heinz Keßler oli pärit töölisperekonnast, tema vanemad olid kommunistid. Heinz Keßler õppis masinalukksepaks. 1940. aastal kutsuti ta teenistusse Wehrmachti. 15. juulil 1941 jooksis ta Idarindel Nõukogude poole üle. 1943. aastal oli ta üks Vaba Saksa Rahvuskomitee asutajaliikmetest. 1945. aastal pöördus ta Saksamaale tagasi ja astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest 1946. aastal sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei.
Alates 1946. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige.
1948–1950 oli Heinz Keßler Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu sekretär. 1. novembril 1950 astus ta Saksa DV relvastatud organite teenistusse. 1952–1955 oli ta Saksa Rahvapolitsei õhujõudude juhataja ja aeroklubi president. 1. oktoobril 1952 sai ta kindralmajori auastme. 1955–1956 õppis ta Nõukogude Liidus. Seoses Saksa DV Rahvaarmee loomisega sai ta 1956. aastal kaitseministri asetäitjaks ja õhujõudude juhatajaks. 1959. aastal sai ta kindralleitnandi auastme ja 1966. aastal kindraloobersti auastme. 1967–1978 oli Keßler kaitseministri asetäitja ja Peastaabi juhataja. 1979–1985 oli ta kaitseministri asetäitja ja Saksa DV Rahvaarmee Poliitilise Peavalitsuse ülem.
Heinz Keßler oli 3. detsembrist 1985 kuni 18. novembrini 1989 Saksa DV kaitseminister.
Alates 1986. aasta aprillist oli Heinz Keßler Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.
1990. aasta jaanuaris heideti Heinz Keßler välja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei järglasorganisatsioonist Demokraatliku Sotsialismi Parteist.
24. jaanuaril 1990 vahistati ta süüdistatuna riigi raha raiskamises, kuid sama aasta aprillis vabastati vahi alt. 16. septembril 1993 mõistis Berliini Maakohus Heinz Keßleri Saksa DV ajal aset leidnud piiriületajate tapmiste ees seitsmeks ja pooleks aastaks vangi. Keßler kaebas kohtuotsuse edasi, kuid Saksamaa Liidukohus jättis selle 1994. aasta juulis kehtima. 29. oktoobril 1998 vabastati ta tervislikel põhjustel ennetähtaegselt vangistusest.
Linnuse tee (Lihula)
pisi|Vaade üle Linnuse tee Lihula tuulikule Linnuse tee on tänav Lihula linnas, paikneb linna põhjaosas ning läbib poolringina Lihula mõisa parki.
Tänav-ala on 280 meetrit pikk ning kuni 6 meetrit lai. Aia tänav saab alguse Tallinna maanteelt, suundub loode poole, seejärel lõunasse ning lõpeb Tallinna maanteel.
Tänav jääb Lihula vanima asustuse muinsuskaitsealasse (nr 27014), mis hõlmab maa-ala kahel pool Tallinna maanteed. Linnuse tänava ääres paiknevad järgmised ehitismälestised: Lihula mõisa peahoone, Lihula mõisa tall-tõllakuur, kaks Lihula mõisa moonakatemaja ja Lihula mõisa tuuleveski. Tänavat ümbritseb Lihula mõisa park, Lihula piiskopilinnus asub läheduses põhja pool.
Liguuria vabariik
pisi|Rüüstatud vapp, mis kuulutas Liguuria vabariigi rajamist (1797). [[Taggia, Itaalia.]] Liguuria vabariik (itaalia keeles Repubblica Ligure) oli lühikest aega eksisteerinud Prantsusmaa tütarvabariik, mille moodustas Napoleon I 1797. aasta 14. juunil. Vabariik koosnes suuremat osa Põhja-Itaalia Liguuria piirkonnast hõlmanud endisest Genova vabariigist ja selle territooriumil olnud väikestest Savoia dünastiale kuulunud Saksa-Rooma riigi läänidest. Vabariigi esimene konstitutsioon kuulutati välja 1797. aasta 22. detsembril, pannes ühtlasi aluse Prantsusmaa Direktooriumile alluvale vabariigile.
Aastal 1800 okupeerisid vabariiki lühikest aega Austria väed, kuid Napoleon I naasis peagi oma armeega. Aastal 1801 anti välja uus konstitutsioon, millega rajati varasema Genova vabariigi omadega sarnasemad institutsioonid, sealhulgas senati presidendi Genova doodži oma.
Annekteerimine
1805. aasta juunis annekteeris Prantsusmaa piirkonna ning selle territooriumist moodustati kolm departemangu: Apennins, Gênes ja Montenotte. Pärast Napoleoni valitsemisaja lõppu taastati vabariik 1814. aastal ajavahemikuks 28. aprillist 28. juulini.
Viini kongressi (1814–1815) järel anti piirkond Sardiinia kuningriigile ja riik annekteeriti 3. jaanuaril 1815.
Sümbolid ja valitsemine
Liguuria vabariik kasutas traditsioonilist Genova lippu punase ristiga valgel taustal. Vabariigi seadusandlikuks koguks oli Liguuria seadusandlik nõukogu, mis koosnes kahest kojast: seenioride nõukogu ja nn kuuekümne nõukogu.
Nikita Javein
Nikita Igorevitš Javein (vene keeles Никита Игоревич Явейн; sündinud 4. augustil 1954 Leningradis) on vene arhitekt.
2020. aastail juhib Javein Peterburi erasektoris üht suurimat arhitektuuribürood Studija 44, kus töötab üle kahesaja projekteerija.
Javeini loomingus on kesksel kohal ajalooliste hoonete rekonstrueerimine ja restaureerimine.
pisi|110px|[[Venemaa Föderatsiooni teeneline arhitekt|Venemaa Föderatsiooni teenelise arhitekti rinnamärk]]
Vaišvydava
Vaišvydava on Kaunase linnaosa, mis asub linna kaguosas Panemunė valla territooriumil. Vaišvydava asub Kaunase veehoidla kallastel, seal on ligi 4000 elanikku. Linnaosas on põhikool ja seltsimaja.
Ajalugu
Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis.
Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.
Asumid
Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa loodepiiril asub Armališkės, linnaosa kirdepiiril asub aga Zuikinė.
Võru külanõukogu
Võru külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).
Timo Harakka
pisi|Timo Harakka (2009) Timo Olavi Harakka (sündinud 31. detsembril 1962 Helsingis) on Soome poliitik, ajakirjanik ja kirjanik; ta kuulub Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. Ta onli6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome tööminister.
Naslavcea
Naslavcea on küla Moldovas Ocnița rajoonis. Asub Dnestri jõe paremkaldal.
Timo Harakka
Ta oli adopteeritud vaegkuuljate perekonda, tema teiseks emakeeleks on viipekeel. Ta lõpetas aastal 2005 Helsingi Teatriakadeemia teariteaduste magistrina.
Naslavcea
Naslavceas asub Moldova kõige põhjapoolsem punkt.
2004. aastal oli külas 1130 elanikku, neist 86% olid ukrainlased.
.NET-raamistik
pisi|.NET-raamistiku komponendid .NET-raamistik (.NET Framework) on Microsofti tarkvaraplatvorm. Selle hulka kuuluvad käituskeskkond Common Language Runtime (CLR), standardteek Base Class Library (BCL) ning erinevad lisateegid näiteks kasutajaliideste jaoks (WPF, WinForms), serverite jaoks (ASP.NET) ning hajusrakenduste jaoks (WCF).
Microsofti integreeritud arenduskeskkond .NET-raamistiku jaoks on Visual Studio.
Maconi maakond (Alabama)
Maconi maakond (Macon County) on maakond Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 452.
Põhjamuda
pisi|Põhjamuda veekogu põhjas kalda juures Põhjamuda on peenike ja pehme sete mitteorgaanilist ja orgaanilist ainest ehk muda, mis koguneb veekogu põhja.
Loodustingimustes on põhjamuda vee ja tahkete osakeste segu ehk suspensioon, kuivatud põhjamuda on tahke aine. Väikeste osakeste suurusega alla 0,01 mm on suhteliselt suur – 30–50%.
Merede ja maismaa veekogude põhjas on laialt levinud kivimite purustamisel tekkinud murendi osakestest. Mõnikord on põhjamuda rikastatud orgaanilise ainega (sapropeel, mille lagunemisel toimub reostus väävelvesinikuga või arenevad mädanemisprotsessid.
Põhjamuda on settekivimite tekkimise algstaadium.
Järve-, tiigi- või laguunipõhjamuda saab kasutada väetisena, koduloomade mineraaltoidilisandina või meditsiinis mudaravimiseks.
Põhjamuda sadamates ja faarvaatrites kogunemine tekitab takistusi laevandusele, sellepärast rajatakse tamme ja korraldatakse süvandustöid.
Kabala Lasteaed-Põhikool
Kabala Lasteaed-Põhikool on lasteaia ja põhikooli ühisasutus Raplamaal Rapla vallas Kabala külas.
Kabala kooli järjepidev tegutsemine algas aastal 1864.
Aastatel 1966–1970 tegutses kool nime Kabala Algkool all. Aastatel 1970–1990 kool ei tegutsenud.
Salvador Espriu
pisi|Salvador Espriu (1980) Salvador Espriu i Castelló (10. juuli 1913 Santa Coloma de Farners – 22. veebruar 1985 Barcelona) oli katalaani kirjanik.
Eesti keeles on ilmunud tema luulevalimik "Labürindi lõpp" (Loomingu Raamatukogu 36, 1977, valinud ja katalaani keelest tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet) ning kogumik "Mere ääres mul oli kodu ...: Salvador Espriu üheksateist luuletust = Ran de la mar tenia una casa ...: dinou poemes de Salvador Espriu" (toimetanud Joan-Frances Ainaud i Escudero ja Albert Lázaro Tinaut koos Jüri Talvetiga; tõlkinud Ain Kaalep ja Jüri Talvet; Barcelona: Generalitat de Catalunya, 1994).
Hibernate
Hibernate on objekt-relatsioonilise kaardistamise (ORM) teek Java keele jaoks. Teek pakub raamistiku objektorienteeritud domeeni mudeli sidumiseks (mapping) traditsiooniliste relatsiooniandmebaasidega. Hibernate lahendab objekt-relatsioonilise impedantsi ebakõla probleeme, asendades otsese püsivusega seotud andmebaasi ligipääsud kõrgtasemeliste objektide käitlemise funktsioonidega.
Hibernate on vabavara, mida levitatakse vastavalt litsentsile GNU Lesser General Public License.
Hibernate'i esmane funktsioon on siduda (mapping) Java klassid andmebaasi tabelitesse (ja Java andmetüübid SQL-andmetüüpidesse). Hibernate pakub andmete päringu- ja otsinguvahendeid, samuti genereerib SQL-päringuid ja üritab vähendada arendajapoolset tulemuste käsitsi töötlemist ja objektide konverteerimist ning hoiab rakenduse ühilduvust kõikide toetatud SQL-andmebaaside jaoks koos väikese jõudluse kuluga.
Kaardistamine
Java klasside sidumine andmebaasi tabelitesse toimub XML-vormingus konfiguratsioonifaili abil või kasutades Java annotatsioone. XML-faili abil saab Hibernate genereerida lähtekoodi püsivate klasside jaoks. See ei ole vajalik, kui kasutatakse annotatsioone. Hibernate'is saab kasutada XML-faili või annotatsioone, et säilitada andmebaasi skeemi. Programmiga saab korraldada üks-mitu ja mitu-mitu suhteid klasside vahel. Lisaks objektide vaheliste seoste haldamisele saab Hibernate juhtida refleksiivseid seoseid, kus objektil on üks-mitu seosed teiste andmekogudega sama andmetüübi korral.
Hibernate toetab kasutaja määratud väärtuste tüüpe. See võimaldab:
Püsivus
Hibernate pakub püsivust tavaliste Java objektide (POJOs) jaoks. Range nõue püsiva klassi jaoks on ilma argumendita konstruktor, see ei pea public olema. Erilist tähelepanu nõuavad ka equals ja hashCode meetodid.
Seotud objektid võivad olla konfigureeritud kaskaadima toiminguid ühest teisse. Näiteks ülemobjekti Album saab seadistada kaskaadima oma save ja / või delete operatsioone enda alamobjektile Track. See võib vähendada ajakulu ja tagada referentsiaalset terviklikkust. Dirty checking funktsioon väldib tarbetuid andmebaasi kirjutamistegevusi tehes SQL-uuendusi ainult püsivate objektidega modifitseeritud väljadel.
Hibernate'i päringute keel (HQL)
Hibernate kasutab SQL-keelest inspireeritud keelt Hibernate Query Language (HQL), mis võimaldab SQL-tüüpi päringute kirjutamist Hibernate andmeobjektide vastu. HQL-i asemel saab kasutada ka kriteeriumipäringuid.
Integratsioon
Hibernate'i saab kasutada autonoomsetel Java rakendustel ja Java EE rakendustel, kasutades servlette, EJB seansiobjekte ja JBI teenuste komponente. Rakendus võib olla lisatud ka teistes programmeerimiskeeltes. Näiteks Adobe integreeris Hibernate'i ColdFusion 9 versiooni CFML sisse (mis jookseb J2EE serveri peal). Integreeriti koos abstraktsioonide kihiga ning uute funktsioonide ja süntaksiga.
Ajalugu
Hibernate loodi 2001. aastal Gavin King algatusel ja see oli alternatiiviks EJB2-stiilis objektide kasutamisele, vähendades keerukust ning võimaldades puuduvaid funktsioone.
2003. aasta alguses alustas Hibernate'i arendusmeeskond Hibernate 2 turule toomist, mis pakkus mitmeid olulisi parandusi esimese versiooniga võrreldes.
JBoss, Inc. (nüüd osa Red Hati ettevõttest) palkas hiljem juhtivaid Hibernate'i arendajaid ja töötas nende toetusel Hibernate'i arendamisel.
2010. aastal ilmus Hibernate'i versioon 3.x koos selliste funktsioonidega: uus Interceptor / Callback arhitektuur, kasutaja määratletud filtrid ja JDK 5,0 annotatsioonid (Java metaandmete funktsioon). Aasta 2010 seisuga oli Hibernate 3 (versioon 3.5.0 ja uuem) Java Persistence API 2.0 sertifitseeritud realisatsiooni spetsifikatsioon pakendina Core mooduli jaoks, mis on kooskõlas [JSR 317] standardiga.
2011. aasta detsembris ilmus Hibernate Core 4.0.0 lõplikult. See sisaldas uusi funktsioone, nagu Esmane multi-haldus tugi, Sissejuhatus ServiceRegistry'sse (mis on peamine muutus selles, kuidas Hibernate ehitab ja haldab "teenuseid"), sessioonide avamise eemaldamist SessionFactory'st, Parem integratsioon org.hibernate.integrator.spi.Integrator kaudu ja automaatse avastamise funktsioon, parem sisselogimine koos i18n toega ja veakoodidega, esimene selgem lahknevus API, SPI ja ilmplementatsiooni klasside vahel, iganenud meetodite, klasside jms eemaldamine.
2012. aastal hakati arendama Hibernate 5, mis sisaldas JPA 2.1 tuge.
Rakenduse programmeeritav liides
Hibernate API sisaldub Java paketis.
org.hibernate.SessionFactory interface
Muutumatud viited ja lõime ohutuse objektid loovad uue Hibernate'i sessiooni. Hibernate'i-põhised rakendused on tavaliselt loodud selleks, et kasutada ainult üksikjuhtumeid klassi liidese rakendamisel (sageli esindatud kasutades üksikuid disainimustreid).
org.hibernate.Session interface
Esindab Hibernate'i sessiooni st põhilised manipulatsioonid toimuvad andmebaasi objektide sees. Viimasena nimetatud tegevuste hulka kuuluvad (lisaks muudele asjadele) objektide oleku salvestamise juhtimine (muutumine, püsimine, eraldumine), andmebaasist püsivate valimine ja tehingute piiritlemise haldamine.
Tarkvara komponendid
Hibernate'i tarkvara sisaldab järgmisi komponente:
Kaarma Koolide Muuseum
Kaarma Koolide Muuseum on Saaremaa vallas Nõmme külas endises Kaarma koolimajas asuv muuseum.
Muuseum avati 24. oktoobril 2008 endise Vaivere koolimaja renoveeritud osas. Muuseumi juhatajana asus tööle pedagoog Leida Iir. 2013. aasta kevadel koliti muuseum endisesse Kaarma koolimajja. Juhataja-perenaisena tegutses Evi Maasik. Muuseumisse on koondatud kõigi Kaarma valla koolide andmebaas (nii esemeline kui ka elektrooniline).
Greete Steinburg
Greete Steinburg (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti jalgrattur.
2017. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.
2018. aastal võitis ta esikoha Portugalis 6° Maratona Capital do Move rattamaratonil ja Itaalias Pinzolos Dolomitica Brenta Bike Marathonil.
2018. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.
Robin Söderling
Tema parim koht ATP üksikmängu edetabelis oli 4. koht (alates 15. novembrist 2010).
Söderling jõudis 2009. ja 2010. aastal French Openi finaali, kus kaotas 2009. aastal Rafael Nadalile ja 2010. aastal Roger Federerile.
Ta lõpetas tippsportlaskarjääri 23. detsembril 2015.
Isiklikku
Robin Söderling on 193 cm pikk ja kaalub 87 kg. Ta on paremakäeline.
Luhamaa kalmistu
Luhamaa kalmistu on kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Setomaa vallas Määsi külas.
See on Luhamaa koguduse kalmistu. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kalmistul asub Luhamaa kirik, lõunaosas on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on tunnistatud samuti kultuurimälestiseks.
Midori Honda
Midori Honda (jaapani keeles 本田 美登里 Honda Midori; sündinud 16. novembril 1964) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1991 43 mängu.
Pungkapiteel
Pungkapiteel (saksa keeles Knospenkapitell, Kelchknospenkapitell, prantsuse keeles chapiteau à crochet 'konksudega kapiteel', crochet on ka krabi) on gooti karikkapiteeli erikuju, karikakujuliselt ülal ühtlaselt laienev kapiteelitüüp, mis on kaunistatud pungataoliste ümarate nuppude kujuliste kokkurullitud lehemotiividega. Eriti sage prantsuse varagooti arhitektuuris, kuid ka mujal gooti arhitektuuris, sealhulgas Eesti keskaegsetes kivikirikutes Läänemaal ja Kesk-Eestis ning Viljandi ordulinnuses.
Ajaloost
Gooti karikkapiteeli on peetud korintose kapiteeli edasiarenduseks gooti arhitektuuris. Korintose kapiteeli ja figuraalse kapiteeli asemele, mis valitsesid arhitektuuris 12. sajandi esimesel poolel, ilmub kapiteelitüüp, mille abakus on lihtne ruudukujuline, puuduvad voluudid ja abakuseõis ning kahes reas paiknevate akantuslehtede asemel on lihtsad keeljad ja tipus kergelt välja kaarduvad lehed (sks Zungenblattkapitell). Kuup-karikkapiteel esines vaid Prantsusmaa kirdeosas, Laoni ja Tournai kirikutes, kuid 12. sajandi teises pooles levis seal nagu kõikjal Prantsusmaal gooti karikkapiteel. On leitud sarnasusi ka varagooti pungkapiteeli ja hilisromaani kuup-karikkapiteeli lehtdekooriga vormide vahel.
Lihtsate keeljate lehtedega kapiteel oli kasutuses 12. sajandi keskpaigast alates Burgundia tsistertslaste arhitektuuris, Saksamaal tsistertslaste kloostrites Arnsburgis, Otterbergis jm 13. sajandini välja. Nuputaoliste rullunud tippudega pungkapiteel levis Põhja-Prantsusmaal, Saksamaal esineb pungkapiteel prantsuse arhitektuuri mõjuna esimest korda 1214. aastal alustatud Rommersdorfi premonstraatide kloostris, seejärel 1220. aasta paiku alustatud Bambergi toomkiriku kooriruumis (Georgenchor). Gooti pungkapiteel liigub arengus naturalistliku kujutuse suunas, kapiteeli üldvormiga veel tihedalt seotud ümaratest liigendamata nuppudest kujundatakse hilisematel kapiteelidel looduslähedasest lehest või mõnest muust taimeosast rullunud nupud või pungad. Strassburgi toomkiriku 1225. aasta paiku ehitatud transeptis ja Magdeburgi toomkiriku piiskoppidegaleriis (ca 1230) on pungad juba reeglipäratud ja looduslikke lehti järele aimavad, kuid mitte veel loodust kopeerivad. Gelnhauseni Maarja kiriku letneril aga imiteerib kapiteelide dekoor viinapuu oksi ja marju juba üsna täpselt. Varagooti pungkapiteelist kujuneb tasapisi kõrggooti naturalistliku taimdekooriga lehtkapiteel, mis hilisgootikas muutub veel realistlikumaks ja vormilt rahutumaks.
Judokate loend
''Siin on loetletud judokaid
Harry Akst
Harry Akst (15. august 1894 New York – 31. märts 1963 Hollywood) oli Ameerika Ühendriikide laulukirjutaja, kes alustas oma karjääri pianistina estraadietendustel, saates klaveril selliseid lauljaid nagu Nora Bayes, Frank Fay ja Al Jolson.
Võõbste külanõukogu
Võõbste külanõukogu (ka Võõpste külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Võõbste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Võõbste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võõbste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Võõbste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.
Sofia (Vennad Lõvisüdamed)
pisi|Naine tuvidega
Sofia on üks keskseid tegelasi Rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgren i romaanis "Vennad Lõvisüdamed" (raamat avaldati 1973. aasta sügisel).
Sofia on Nangijaala elanik. Ta elab Kibuvitsaorus Tulbi talus, mis asub päris küla serva peal: kohe tema maja tagant algavad pilvede poole kõrguvad mäed. Sofia elab Tulbi talus üksi koos oma hobuse, kitsede, mesilaste ja valgete kirjatuvidega. Tal on aias nii palju lilli, et seal mahub vaevalt liikuma.
Karl Lõvisüda ütleb oma esmamulje põhjal Sofia kohta, et ta pole noor ega vana ja et ta on selline tõmmu, nagu ikka inimesed, kes palju päikese käes on.
Külarahvas suhtub Sofiasse aupaklikult, kuna ta juhib Kirsiorust Nangijaala rahva ühist võitlust Kibuvitsaorgu rõhuva türanni Tengili vastu (Kibuvitsaorus teeb sama Orvar). Kui Kibuvitsaorg valmistub võitluseks, käib ka Sofia maa-aluse salakäigu kaudu seal ja peab Mattiase köögis istudes sõjaplaane. Samuti aitab ta Kibuvitsaorgu toitu toimetada. Sofia võtab ka ise lahingust osa. Kui sõda läbi saab, kutsub lahkuma valmistuv Sofia Karli endaga kaasa, Karl aga keeldub. Sofia läheb tagasi Kirsiorgu ja see on viimane kord, kui teda selles raamatus mainitakse.
Aastal 1974 Rootsi ajalehes Expressen avaldatud kirjutises, milles Astrid Lindgren kirjeldab vendade Lõvisüdamete edasist saatust, elab Sofia koos Karli ja Joonatani ema Sigridiga nende naabermajas.
Sofia valged tuvid
"Tuvid ümbritsesid Sofiat valge väreleva pilvena ning Sofia seisis liikumatult keset nende tiivasabinat. Mõtlesin, et just nõnda nägi ta tõesti välja nagu tuvikuninganna."''
("Vennad Lõvisüdamed", peatükk V)
Sofiat hüütakse Nangijaalas Tuvikuningannaks, sest ta peab valgeid kirjatuvisid. Need linnud on Nangijaalas ainsad olendid, kes pääsevad kerge vaevaga üle orgusid lahutavate mägede ja võivad nende vahel sõnumeid kanda. Sofia tuvid on võimelised lendama ka kosmoses, nad saavad lennata tähtedevahelisel alal kuitahes kaugele. Üks Sofia tuvidest laenab Joonatanile oma kesta, kui ta käib Maa peal oma venda Karli külastamas. Raamatus on nimepidi mainitud kolme tuvi. Esimene neist, Violanta, on juba siis surnud, kui Sofia temast kõneleb. Teine, Bianca, hukkub raamatu keskel, kui ta parajasti Kibuvitsaorust Kirsiorgu sõnumit kannab. Ainus, kes kogu sündmustiku lõpuni elus püsib ja jätkuvalt orgude vahel sõnumeid kannab, on Paloma.
Jaanus Tepomees
Jaanus Tepomees (sündinud 10. märtsil 1987 Lääne-Virumaal Laekvere vallas Muugas) on eesti näitleja.
Lisaks teatrilavastustele on Tepomees mänginud filmides ("Polaarpoiss"), teleseriaalides ("Kuum jälg", "Köök", "Padjaklubi"), reklaamides, muusikavideotes. Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.
1. FC Kaiserslautern
1. FC Kaiserslautern on Saksamaa linna Kaiserslauterni 1900. aastal asutatud jalgpalliklubi. See mängib Saksamaa jalgpalli esiliigas 2. Bundesliga.
Kaiserslautern oli Bundesliga asutajaklubi. See mängib Saksamaa kõrgliigas järjest aastatel 1963–1996. Kaiserslautern on tulnud neli korda Saksamaa meistriks ja võitnud kaks DFB-Pokalit. Saksamaa kõrgliigas mängis Kaiserslautern viimati hooajal 2011/12.
Aastast 1920 peab klubi oma kodumänge Fritz-Walter-Stadionil.
Praegune koosseis
''Seisuga 25. juuli 2023''
Magnetiline polarisatsioon
Magnetiline polarisatsioon (tähis J, ühik tesla) on füüsikaline suurus makroskoopiliste keskkondade elektrodünaamika valdkonnast. Seda tuleb eristada dielektrilisest polarisatsioonist. Magnetiline polarisatsioon iseloomustab magnetvoo tihedust magnetmaterjalis, tähis B_m, millest on lahutatud magnetvälja osa vaakumis B_0: kus \mu_0 on magnetiline konstant ja H on magnetvälja tugevus.
Magnetiline polarisatsioon J on seotud magnetvoo tihedusega vaakumis B_0 magnetilise vastuvõtlikkuse \chi_m kaudu: ja materjali magneetumusega M magnetiise konstandi \mu_0 kaudu:
Alexander de Afif
Alexander de Afif (sündinud 12. veebruaril 1954 Münchenis) on liibanoni päritolu saksa ärimees ja vaidlusalune Saksi kuningliku perekonna pea.
Maria Emanueli noorem vend prints Albert (1934–2012) pidas end pärast tema surma Saksi kuningliku perekonna peaks, kuid ta oli morganaatilises abielus ja tal ei olnud lapsi. Pärast tema surma 6. oktoobril 2012 nimetab prints Timo morganaatilisest abielust sündinud poeg Rüdiger end Saksi kuningliku perekonna peaks. Sünnipäraseid Saksi kuningriigi printse enam ei ole.
23. mail 2015 andsid saksi hertsogid teada, et Alexander ei ole aadlik, Wettini dünastia liige ega Maria Emanueli järglane.
Utrechti võrgustik
Utrechti võrgustik on Euroopa ülikoolide ühendus, mis asutati 1987. aastal.
Skënder Hyseni
Skënder Hyseni (sündinud 17. veebruaril 1955 Podujevos) on Kosovo poliitik.
Utrechti võrgustik
Vastavalt võrgustiku reeglitele võib sinna kuuluda ühest riigist üks, äärmisel juhul kuni kaks ülikooli. Võrgustikku kuulub 30 liiget 25 riigist.
Skënder Hyseni
Skënder Hyseni lõpetas 1979. aastal Priština ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal.
Utrechti võrgustik
Eestist kuulub sellesse võrgustikku Tartu Ülikool, mis valiti liikmeks 2006. aastal Scarborough's Suurbritannias toimunud üldkogul.
Skënder Hyseni
3. märtsist 2008 kuni 18. oktoobrini 2010 oli ta Kosovo välisminister. Alates 9. detsembrist 2014 kuni 9. septembrini 2017 oli ta Kosovo siseminister.
Utrechti võrgustik
Selle keskus asub Bolognas Itaalias.
Skënder Hyseni
Ta on Kosovo Demokraatliku Liiga liige.
Johann Elert Bode
Johan Elert Bode (19. jaanuar 1747 Hamburg – 23. november 1826 Berliin) oli saksa astronoom, keda tuntakse peamiselt Bode seaduse tõttu. Ta määras kindlaks Uraani orbiidi ja pakkus välja selle nime.
Marengo maakond
Marengo maakond (Marengo County) on maakond Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis.
Maakonna halduskeskus on Linden.
Ajalugu
Maakond moodustati 1818. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 027.
Syców
Syców (saksa keel Groß Wartenberg, kuni 1888. aastani Polnisch Wartenberg) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Oleśnica maakonnas, Sycówi valla halduskeskus. Syców asub Oleśnicast umbes 25 km idakirdes.
Linnaõigused sai enne 1312. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Kaitseliidu muuseum
Kaitseliidu muuseum on Tallinnas muuseum Toompea 8, Tallinn, mis muu hulgas tutvustab Eesti Kaitseliidu ajalugu.
Muuseum asutati 1998. aastal. Muuseumi esimene juhataja oli Olavi Punga, seejärel kuni tänaseni (2013) Tanel Lään.
Muuseumis on olnud nt näitused "Kaitseliidu sümboolika 1925–1940", "XIX sajandi relvad" ja "Esimene maailmasõda".
2020. aastast on Kaitseliidu ajalookogu osa Eesti sõjamuuseumi kogust. .
Peeter Tarvis
Peeter Tarvis (sündinud 14. detsembril 1993) on eesti jalgrattur. Ta töötab Riigikohtu Tsiviilkolleegiumis nõunikuna. Peeter Tarvis on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja tal on magistrikraad.
2015. aastal võitis ta Tartu Rattamaratoni.
Myszków
Myszków on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas, Myszkówi maakonna halduskeskus. Myszków asub Częstochowa kesklinnast umbes km 30 lõunakagus ja Katowice kesklinnast ligikaudu 38 km kirdes.
Küla on esmamainitud 1442. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli Myszków Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Myszków 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Linnaõigused sai Myszków 1950. aastal.
Arnold Suubi
Arnold Adalbert Suubi (23. september 1898 Tartu – 22. juuni 1965 Tartu) oli eesti notar.
Haridus
Ta õppis 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Tegevus
Osales Vabadussõjas, 1926 kohtuameti kandidaat, alates 1927 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni liige, alates 1932 notar Tartus.
Vidsmuiža
Küla asub valla kaguosas Koja jõe läänekaldal. Vidsmuiža jääb valla keskusest Rudbāržist 6,5, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 15,7 ja Riiast 165,7 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2005 oli külas 7 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.
Laatre mõis (Ruhja)
Laatre mõis ehk Plātere mõis (saksa keeles Moiseküll, läti keeles Plāteres muiža, ka Lātres muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Viljandi maakonnas Mulgi vallas Laatres.
Varasem ajalugu ja Plated 1504−1730
Keskajal kuulusid hilisema mõisa alad Saksa Ordule. Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas 1504. aastal oma õuekohtunikule Hartwig Platele (suri pärast 1518) Karksi piirkonnas ja Halliste kihelkonnas lääniõiguse alusel 14 ja poole adramaa suuruse maavalduse, mis koosnes Laatre, Nawenkülli ja Veelikse küladest. 1518. aastal läänistas ta Platele veel ühe Ruhja linnuse juures asuva maatüki koos kahe kõrtsiga. Tema järeltulijate ajal rajati Laatresse mõis, mida on esmamainitud 1542. aastal. 1550. aastal on valdajana nimetatud Hartwig Platet (suri pärast 1550), kes liitis valdusega Claus Mölleri maad. Pärast Liivimaa langemist Rootsi valdusse kinnitas kuningas Gustav II Adolf 10. juulil 1631 mõisa valdusõigust Hermann Platele (suri enne 1638). 1638. aastal kuulus see tema pojale leitnant Johann Albrecht Platele (suri pärast 1646), kelle valdusõigust kinnitati 1646. aastal. 1682. aastal oli Laatre ja Veelikse omanikuks Carl Detloff Plate (suri pärast 1682). Tema järeltulija kapten Carl Detloff Plate (maeti 1734) müüs Laatre 31. märtsil (vkj) 1730 5300 riigitaalri eest Possedele.
pisi|Laatre mõis 1855. aasta kaardil
Posse af Säby, Rennenkampff ja Ungern-Sternberg 1730−1855
Uueks omanikuks sai Pärnu sillakohtunik vabahärra Moritz Posse af Säby (1699−1734), kes oli juba 1727. aastal omandanud Platelt ka Veelikse mõisa. Mõlemad mõisad päris tema noorem poeg vabahärra Eberhard Gustav Posse af Säby (1729−1791), keda on omanikuna nimetatud 1765. aastal. Kuna ta jäi vallaliseks ja suri pärijateta, langesid valdused 19. aprillil (vkj) 1794 sõlmitud lepinguga tema vanema venna Liivimaa maanõuniku vabahärra Carl Magnuse poegadele. Sama aasta 1. augustil (vkj) omandas mõlemad mõisad 55 000 hõberubla eest vabahärra Georg Posse af Säby (1758−1801). Ta suri peagi ja mõisad päris tütar vabapreili Maria Posse af Säby (1789−1850), kes peagi naitus Pihkva viitsekuberneri Christer von Rennenkampffiga. Pärast tema surma langesid mõisad pärijatele, kes loovutasid need õdedele-vennale Ungern-Sternbergidele. Viimased müüsid Laatre ja Veelikse mõisad 2. septembril (vkj) 1855. aastal 145 500 hõberubla eest Stryki suguvõsale.
Strykid 1855−1920
Mõisad ostnud kreisisaadik Georg Konstantin von Stryki (1797−1886) nimele korroboreeriti need sama aasta 13. septembril (vkj). 1859. aastal omandas ta lisaks Kürble mõisa, mis oli edaspidi Laatre kõrvalmõis, ehkki säilitas rüütlimõisa õigused. Ta loovutas mõisad juba oma eluajal 1863. aasta 11. mail (vkj) pojale kihelkonnakohtunik Paul Andreas Leonhard von Strykile (1835−1874). Veidi enne surma müüs ta Veelikse mõisa Hermann Lehmanile. Laatre mõis langes tema pärijatele, kelleks oli lahkunu isa ja õed-vennad. Nende ühisomandiks kirjutati valdus 15. jaanuaril (vkj) 1875. Juba sama aasta 23. juulil (vkj) sõlmisid nad omavahel varajagamislepingu, mille alusel sai Laatre omanikuks uuesti Georg Konstantin. 1892. aastal oli omanikuks tema poeg Edgar Johann Friedrich von Stryk (1848−1894). Kuna viimasel lapsi ei olnud, päris mõisa 1894. aastal tema sugulane Taagepera liinist pärit Hugo Ferdinand Bernhard von Stryk (1860−1941), kes oli omanik veel 1909. aastal. 1895. aastal omandas ta ostu kaudu Veelikse mõisa, mis jäi tema majandada kuni maareformini. Laatre mõis võõrandati 1920. aastal.
1905. ja 1917. aasta sündmused Laatres
Aksel Tiideberg kirjeldab sündmusi Laatres 1905. ja 1917. aastal järgmiselt:
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 3/8 adramaad, sellele allus koos Veelikse mõisaga 443 mees- ja 458 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 5 ja 3/4 adramaad, aastal 1688 aga üheksa adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 4 ja 7/8, aastal 1757 aga 9 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus neliteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kümme, aastal 1881 aga 6 ja 71/80, lisaks allus mõisale 15 ja 30/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Talude päriseksostmine
Laatre mõisast müüdi talusid järgmiselt: aastatel 1866–1870 17 talu, 1876–1880 kolm ja 1901–1910 üks.
Galerii
Pilte Laatre mõisa peahoonest oktoobris 2020.
Rooma nõges
Rooma nõges (Urtica pilulifera) on nõgeseliste sugukonda nõgese perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Kasvab kuni 150 cm kõrguseks. Meenutab välimuselt kõrvenõgest, kuid on sellest tihedamalt kõrvekarvakestega kaetud.
Aserbaidžaani muusika
pisi|Aserbaidžaani rahvapille pisi|Rahvuspill [[balaban]] Aserbaidžaani muusika on Aserbaidžaani ja aserite muusika.
Rahvamuusikatraditsioon on ligi tuhat aastat vana. Meloodiad on rütmiliselt mitmekesised. Enamik laule jutustab lugusid tõsielu sündmustest või on saanud ainest aserite folkloorist, osa laule on sündinud trubaduuride omavahelistest lauluvõistlustest. Tänapäeval esitatakse rahvalaule vastavalt sisule pulmades, matustel ja festivalidel. Palju on ka tantsumuusikat, mis on piirkonniti väga erinev. Piirkondlikud sisuerinevused on märgatavad ka lauludes, näiteks Kaspia mere äärsed laulud on elavad ja kirjeldavad selle piirkonna kombeid.
Rahvusvaheliselt on aserbaidžaani muusikat tutvustanud heliloojad Üzeyir Hacıbəyov, Qara Qarayev, ooperi lauljad Muslim Magomajev, Bülbül, lauljad Polad Bülbüloğlu, Aysel Teymurzadə, Elnur Hüseynov ja paljud teised.
Silavas
Silavas on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Ogresgalsi vallas.
Küla asub valla keskosas. Silavas jääb valla keskusest Ogresgalsist 18, piirkonna keskusest Ogrest 8 ja Riiast 44 kilomeetri kaugusele. Külla jääb Silavase bussipeatus. Aastal 2008 oli külas 30 elanikku.
Ennuksemäe metsavennapunker
Ennuksemäe metsavendade punker oli 1944. aastal ehitatud metsavendade peidupaik Holstre ja Mustla vahel asuvas metsas. Selle rajasid Nõukogude okupatsioonivõimude eest põgenevad mehed Jaan ja Evald Sova. 21. veebruaril 1945 alustas NKVD rünnakut punkri asukate vastu. Üle kuue tunni kestnud lahingus hukkus seitse metsavenda ja kaks ründajat. Viis inimest (sealhulgas üks naine) võeti kinni.
Linda tänav
Linda tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas.
Ennuksemäe metsavennapunker
Aastal 2010 taastati punker ligilähedases suuruses. 31. oktoobril 2016 hävis see tules. Punker taastati uuesti ja avati külastajatele 18. augustil 2021.
Linda tänav
See kulgeb Lev Tolstoi tänavast Purde tänavani ja on 780 meetri pikkune.
Ennuksemäe metsavennapunker
Taastatud punkris on kaks sisse- ja väljapääsu, kuus nari, köetav pliit ning tunnel, mis ühendab punkrit mäe jalamil asuva sissepääsuga. Punker on avatud ilma etteregistreerimata iga päev ja selles saab ka ööbida.
Linda tänav
Nimi
Tänav on saanud nime eeposest "Kalevipoeg" tuntud Kalevipoja ema Linda järgi. Lähedal asuvad veel Kalevi ja Salme tänav. Praeguse nime sai tänav Tartu linnavolikogu otsusega 14. novembrist 1927, varasem nimi oli Valeria tänav (Valeeria tänav, Valerienstraßße).
Arhitektuur
Tänav on suuremalt jaolt Karlova linnaosale omase ehitusstiiliga. Alates Vaba tänavaga ristumisest Purde tänava poole on arhitektuur tänapäevasem.
Apameia (Süüria)
Apameia (kreeka keeles Ἀπάμεια, araabia keeles آفاميا‎, Afamia), ka Orontose-äärne Apameia, ladinapäraselt Apamea, hiljem Colonia Claudia Apamea oli antiikaja kreeka ja rooma linn Süürias Ghabi orus. Tänapäeval asuvad linna varemed 55 kilomeetri kaugusel Hamast loodes.
Marioni maakond (Alabama)
Marioni maakond (Marion County) on maakond Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis.
Apameia (Süüria)
Ajalugu
Linna asutas 300. aasta paiku eKr Seleukiidide dünastia rajaja Seleukos I Nikator, kelle kätte oli piirkond langenud 312. aastal eKr. Ta nimetas selle oma Baktria päritolu naise Apama järgi Apameiaks. Linn asus oluliste kaubateede ristumiskohas ja sellest sai üks tähtsamaid Süüria linnu. Seleukos tegi sellest oma sõjaväebaasi, kus oli 500 elevanti ja oluline hobusekasvatus. II sajandil eKr oli linn Seleukiidide riigi valitseja Diodotos Tryphoni tugipunkt. Aastal 64 eKr tungis Süüriasse Rooma väepealik Gnaeus Pompeius Magnus ja purustas Apameia kindluse; edaspidi kuulus Apameia Rooma Süüria provintsi. Aastal 6 pKr läbi viidud rahvaloenduse andmetel elas linnas 117 000 vaba inimest, seega võis Apameia elanikkond küündida poole miljonini, tehes selle üheks suurimaks linnaks Rooma idaprovintsides. Aastal 115 pKr hävis see suures osas maavärinas, kuid ehitati taas üles. Ajavahemikus 218−234 pKr paiknes Apameias Rooma leegion Legio II Parthica. Hilisantiikajal oli linn Syria Secunda provintsi pealinn. VI sajandil purustas linna Pärsia Sassaniidide kuningas Chosroes I, kuid linn ehitati osaliselt üles. 1152. aastal langes see taas maavärina ohvriks. Linn hüljati XIII sajandil. Tänapäeval asub selle lähedal Qalaat al-Madiqi linn.
Varemed
Tänapäeval on muistsest linnast säilinud mitmete ehitiste jäänuseid, ehkki Süüria kodusõjas on see kannatada saanud ja seda on rüüstanud aardekütid. Ehitistest väljapaistvaim on Suur kolonnaad, mis oli ligi kaks kilomeetrit pikk ja oli Rooma maailmas üks pikimaid. Juba Seleukiidide ajal rajatud ja hiljem roomlaste poolt ümber ehitatud teater mahutas kuni 20 000 pealtvaatajat ning oli üks suurimaid; ainult Roomas asunud Pompeiuse teater oli teadaolevalt veelgi suurem. V sajandist pKr pärit ilmselt Syria Secunda asehalduri paleest leitud Suur jahimosaiik (120 m²) asub tänapäeval Brüsselis muuseumis.
Marioni maakond (Alabama)
Maakonna halduskeskus on Hamilton.
Ajalugu
Maakond moodustati 1818. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 30 776.
August Sänn
August Sänn (24. juuli 1892 – 11. november 1936) oli Kilingi-Nõmme raudteetööline, muu hulgas Kilingi-Nõmme alevivolinik.
Plessetski rajoon
Plessetski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Piirneb läänes Karjalaga.
Rajoonikeskuseks on Plessetski alev.
Eesti Advokatuur
Eesti Advokatuur (algselt Vannutatud Advokaatide Nõukogu) on 14. juunil 1919 asutatud Eesti advokaatide kutseühendus, mis korraldab õigusteenuse osutamist era- ja avalikes huvides ning kaitseb advokaatide kutsealaseid õigusi. Eesti Advokatuur aitab oma liikmeid nende kutsealases tegevuses, teostab järelevalvet ning aitab edasi kanda Eesti advokaatide traditsioone.
Plessetski rajoon
Rajoon jaguneb halduslikult 17 asunduseks, millest 9 on küla- ja 8 linnaasundused.
Rajoonis asuvad Plessetski kosmodroom ja Mirnõi linn, mis on föderaalses alluvuses.
Eesti Advokatuur
Eesti Advokatuuril on oma sümboolika, mille moodustavad advokatuuri lipp, esimehe ametiraha, teenetemedal ja rinnamärk.
Liikmeskond
Eestis võivad advokaadi nimetuse all tegutseda vaid Eesti Advokatuuri liikmed. Advokatuuri liikmed on vandeadvokaadid ja vandeadvokaadi abid.