cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kiirkaater
Iseloomustus tänapäeval
Kiirkaatritele paigutatud erinevad süsteemid vajavad väikese aluse kohta üsna suurearvulist meeskonda. Üldjuhul on kiirkaatrite majutus- ja elutingimused tänu ujuvplatvormi väiksusele ja mitmete süsteemide ärapaigutamisest tulenevale majutuskitsikusele minimaalsed.
Täppisjuhitav laskemoon
Täppisjuhitav laskemoon (inglise keeles precision-guided munition, lühend PGM; samuti smart weapon, smart munition, smart bomb – nutirelv, nutimoon, nutipomm) on kaugjuhitav laskemoon, mille eesmärk on tabada konkreetset sihtmärki täpselt, et vähendada kõrvalisi kahjustusi ja suurendada lasketabavust.
Täppisjuhitav laskemoon on mitmete riiklike moodustiste relvastuses alates XX sajandist.
Tääksi Tõnni vakk
Tääksi Tõnni vakk on ohvrikivi Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Tääksi küla Hiiemäel. Ajalooliselt kuulus kivi Suure-Jaani kihelkonda.
Karikas (tähtkuju)
pisi| Karikas Karikas (ladina Crater, lühend Crt) on tähtkuju taevaekvaatorist lõuna pool.
Karika suurus on 282 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 53. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Delta Crateris (3,57 m).
Karikas on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Seda seostati karikaga, millega kaaren pidi Apollonile vett tooma. pisi|Kaaren, Karikas ja Hüdra [[Urania's Mirrori tähekaardil|vasakul]] pisi
Julian Tuwim
pisi|Julian Tuwim Julian Tuwim (13. september 1894 Łódź – 27. detsember 1953 Zakopane) oli juudi päritolu Poola luuletaja ja proosakirjanik.
Juliam Tuwim oli pärit assimileerunud juudi keskklassi perekonnast. Ta lõpetas Łódźis vene gümnaasiumi ja õppis aastatel 1916–1918 Varssavi ülikoolis õigusteadust ja filosoofiat.
Juliam Tuwimi esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1913. aastal. Tema esimene luulekogu "Czyhanie na Boga" ("Jumalat varitsemas") ilmus 1918. aastal. 1919. aastal oli ta üks kirjandusliku rühmituse Skamander rajajaid.
Pärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris põgenes Juliam Tuwin Rumeeniasse. Mõni aeg hiljem asus ta elama Prantsusmaale. Pärast Prantsusmaa kapituleerumist 1940. aasta juunis põgenes Tuwim Portugali kaudu Brasiiliasse. Alates 1942. aastast elas ta New Yorgis. 1946. aastal pöördus ta Poolasse tagasi.
Eesti keeles on 1989. aastal ilmunud Julian Tuwimi lasteraamat "Linnuraadio : luuletusi lastele".
Kilbavere
Kilbavere küla oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Oti külaga.
Kilbavere küla on esmamainitud 1599. aastal (Kilbawer), kui küla kuulus Laiuse lossi folvarki Madej vakusesse. 1624. aastal on küla (Kilpauer) nimetatud Kodisma vakusesse kuuluvana. Hiljem kuulus küla Laius-Tähkvere mõisale jäädes Torma kihelkonna maa-alale.
Džembe
Džembe (ka djembe või jembe) on löökpill, membranofon.
Seda mängitakse sõrmede ja peopesadega vastu pilli nahast membraani lüües.
Põhjakroon
thumb|Põhjakroon Põhjakroon (ladina Corona Borealis, CrB) on väike põhjataeva tähtkuju.
Põhjakroon kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka ja on üks 88st tänapäeva tähtkujust. Tähtkuju pindala on 179 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 73. kohal kattes 0,433% taevast. Heledaim täht on kaksiktäht Alphecca ehk α CrB (2,2 m).
Põhjakrooni tähtkujus asuvad galaktikad NGC 6085 ja NGC 6086.
Eestis on Põhjakroon nähtav aastaringselt, kuid on kõige paremini vaadeldav kevadöödel.
San Juani metsakaitseala
pisi|San Juani maastikukaitseala San Juani metsakaitseala asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi lääneosas ja hõlmab 7603 km² suuruse ala.
Kaitseala keskus asub Durangos. Lisaks sellele on kaitsealal kolm kohalikku kontorit Bayfieldis, Doloresis ja Pagosa Springsis.
Kaitseala läbib Durango–Silvertoni kitsarööpmeline raudtee. See on 73 km pikk, seda kasutatakse järjepidevalt alates 1881 ja see on tunnistatud riiklikuks ajaloomälestiseks.
Kaitseala kuulutas välja Theodore Roosevelt 3. juunil 1905. 21. septembril 2012 kuulutas Barack Obama osa metsakaitsealast Chimney Rocki rahvusmonumendiks.
Glaucus atlanticus
Glaucus atlanticus on kõhtjalgsete klassi kuuluv loomaliik.
Glaucus atlanticus on veelise eluviisiga (hõljudes kõht taeva poole) üsna väike (täiskasvanuna 5–8 cm pikkune) hermafrodiitne loom, kes on levinud Ida- ja Lõuna-Aafrika vetes, Austraalia rannikul, aga keda leidub ka Euroopa vetes, isegi Florida, Panama ja Hawaii lähistel.
Glaucus atlanticus suudab alla neelata kuni 30-meetriste kombitsatega meduusi meripõie (Physalia physalis, tuntud ka hüüdnimega Portugali man o' war ehk 'sõjalaev'). Arvatakse, et Glaucus atlanticus on immuunne meripõie toksiini sisaldavatele osadele ning kogub ja kontsentreerib neid nii, et meripõie eritatud osad tapavad meripõie.
Dmitri Sipjagin
pisi|Dmitri Sergejevitš Sipjagin Dmitri Sergejevitš Sipjagin (8. (ukj [[20. märts) 1853 Kiiev – 2. (ukj 15. aprill) 1902 Peterburi) oli Venemaa keisririigi poliitik ja riigiametnik.
Kai tänav
Kai tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. pisi|left|Kai tänav pisi|left|SadaMarket Kai tänaval Sadama tänavast lõuna poole jääv paralleeltänav Kai tänav, sai nime 12. aprillil 1996.
Dmitri Sipjagin
Dmitri Sipjagin oli Harkovi asekuberner aastatel (1886–1888), Kuramaa kuberner (1888–1891, Moskva kuberner (1891–1893), Venemaa keisririigi riigivarade ministri abi (1893–1894) ja (1899) ning Venemaa keisririigi siseminister  (1899–1902).
Kai tänav
Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Admiraliteedi basseini kaile.
Kai tänav 1 asub 2016. aastal valminud Ärihoone Explorer.
Kai tänav 5 asub SadaMarketi kaubanduskeskus.
2015. aastast planeeritakse Kai tn 4, Kaljase tänav 4, Kaljase tn 6//Poordi tänav 4, Laeva tn 3, Kuunari tänav 3, Kuunari tn 5, Kuunari tn 7, Kaljase tänav //Koge tänav ja Laeva tänava piirkonda elamu- ja ärihoonete Porto Franco kvartalit.
Jõesiga
Jõesiga (Potamochoerus porcus) on loom sigalaste sugukonnast. Ta pole kodustatud liik ning elab Aafrikas, enamjaolt Guineas. Ta eelistab elada märgade alade (jõgede ja soode) lähedal ning väljub harva vihmametsast.
Nagu paljud teisedki sigalased, on ka jõesiga omnivoor. Ta sööb rohtu, juuri, putukaid, marju ja ka molluskeid. Jõesead elavad kuni 20-liikmelistes karjades, mida juhib kult. Emised sünnitavad enamasti 3–6 põrsast koosneva pesakonna.
Kirjeldus
Jõeseal on silmatorkav punane karvastik, mustad jalad ja valge jutt piki selga. Silmade ümber, põskedel ja lõual on valged markeeringud, ülejäänud koon ja nägu on must. Täiskasvanud siga kaalub 45–115 kilogrammi ja on 55–80 cm kõrge; kehapikkus on 100–145 cm. Saba on peenike ja 30–45 cm pikk. Kuldid on emistest mõnevõrra suuremad. Isastel on kärsa külgedel muhud ja väikesed teravad kihvad.
Käitumine
Jõesiga on omnivoor, kes sööb põhiliselt juuri ja naereid, kuid ka puuvilju, rohtu, mune, surnud loomi, putukaid ja sisalikke. Kärsaga songib ta mulla seest juuri välja. Sel viisil põhjustavad jõesead tihtipeale istandustele kahjustusi.
Jõesiga on põhiliselt öise eluviisiga. Päeval peidab ta end tihedas taimestikus. Pärast päikeseloojangut liiguvad jõesead karjadena ringi, otsides toitu. Karja kuulub isane (kult), mõned emised ja nende põrsad. Kult kaitseb agressiivselt oma karja kiskjate eest, põhiliselt leopardi eest. Vahetevahel võivad mitu karja liituda, moodustades kuni 60 loomast koosneva karja.
Levila
Jõesiga elab vihmametsades, märgades savannides, metsastunud orgudes; jõgede, soode ja rabade läheduses. Levila ulatub Kongost ja Gambiast Ida-Kongoni, lõuna pool Kongo jõe ja Kasaini.
Jukola
pisi|300px|2012. aasta Jukola teatejooksu start – 1600 meest [[otsmikulampidega]] Jukola ehk Jukola teatejooks on Soomes toimuv öine orienteerumise teatejooks seitsmeliikmelistele meeskondadele.
Jukola teatejooks on saanud nime Aleksis Kivi romaani "Seitse venda" peategelaste, Jukola talus elanud vendade järgi.
Esimene Jukola teatejooks toimus 1949. aastal Helsingi lähedal. 1987. aastal jõudis osalevate meeskondade arv üle tuhande.
Jukola on maailma osavõturohkeim orienteerumise teatejooks. Alates 2012. aastast on osalenud üle 1600 seitsmeliikmelise meeskonna (võistlejate koguarvuga üle 11 tuhande), neist määrustepärase tulemuse on saanud üle 1350 meeskonna. Jukola teatejooksul on seitse eri pikkusega (7–15 km) etappi. Jukola toimub tavapäraselt juuni keskel, võistluse start on laupäeva õhtul päikeseloojangu ajal (umbes kell 23), parimad võistkonnad lõpetavad pühapäeva hommikul kella 6–7 paiku, viimased võistkonnad enne finiši sulgemist pühapäeva keskpäeval.
2008. aastal oli Olle Kärner Soome klubi Delta võistkonnas esimene eestlane, kes on Jukola teatejooksu võitnud. 2016. aastal olid Jukola teatejooksu võitnud Soome klubi Koovee I meeskonna koosseisus Lauri Sild ja Timo Sild. 2018. aastal jälle Jukola teatejooksu võitnud Koovee meeskonnas jooksid teiste seas Timo Sild, Kenny Kivikas ja Lauri Sild.
Lehterkarikseen
Lehterkarikseen (Microstoma protractum) on karikseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik.
Seent esineb Eestis väga harva.
Karikjad, ülaküljel roosakaspunased viljakehad kasvavad alates varatalvest maikuuni maapinda mattunud kõduneval puidul.
Pringi ohvrimäe tammed
Pringi ohvrimäe tammed olid pühapuud Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi küla ohvrimäel.
Upytė
Upytė on küla (endine alev) Leedus Panevėžysi rajoonis, Upytė valla halduskeskus. Küla asub Krekenava regionaalpargi territooriumil.
Ajalugu
Hiljem sai Upytėst alev. Asula oli aastail 1564–1566 maakonna keskuseks. Enne seda asus maakonna halduskeskus Krekenavas, seejärel viidi see aga üle Panevėžysi, nii et sealne maakond oli Panevėžysi maakonna eelkäijaks. Aastail 1558–1582 ja 1655–1661 laastasid alevit rängalt sõjad. Aastal 1595 ehitati alevisse esimene kirik, mis kuulus kalvinistidele. Esimene katoliku kabel ehitati alevisse aastal 1742.
XVIII sajandil asusid alevisse elama vanausulised. Aastal 1858 valmis kabeli asemele praegune kirikuhoone, aga aastal 1878 sai sellest kihelkonnakirik. Aastaks 1885 oli asulasse jäänud vaid 14 elanikku. Nõukogude ajal rajati külla katsejaam.
Kirikukonvent
Kirikukonvent oli luteri kiriku maakoguduse haldusorgan Eesti- ja Liivimaal 17. sajandi lõpust kuni 1919. aastani.
Kirikukonventi kuulusid Venemaa 1832. aasta kirikuseaduse kohaselt kõik kihelkonna mõisnikud. Need aga määrasid sageli end esindama voliniku. Mõne küsimuse arutamisel võisid nõuandva häälega osaleda vöörmündrid.
1870. aastal moodustati kihelkonnakonvendid ning Liivimaa kirikukonvendid reorganiseeriti kiriku- ja koolikonventideks. 1919 asendati kirikukonvendid kogudusenõukogudega.
Loona asulakoht
Loona asulakoht on asulakoht Saaremaal Saaremaa vallas Kiirassaare külas endisaegse Loona mõisa alal.
Asulakohta uuriti 1956. aastal Aita Kustini ja 1957. aastal Lembit Jaanitsa juhendamisel. Asulakoht on dateeritud 2. aastatuhande II-III veerandisse eKr. Uurimistel leiti peamiselt kamm- ja nöörornamendiga ning kriibitud pinnaga savinõukilde. Leitud loomaluudest kuulusid 72% hüljestele, mis viitab hülgejahile.
Varkla kraav
Varkla kraav (ka Nõmmküla kraav) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Väike-Nõmmküla ja Niibi külas.
Kraavi pikkus on 3,1 km. See suubub vasakult Riguldi jõkke. Kraavi valgla suurus on alla 25 km².
Kraavi on varem ekslikult peetud Riguldi jõe ülemjooksuks. Kraav on Niibi raba loodeservas.
Kraav on mitteavalik veekogu.
Varkla kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103901.
Peterburi Sankta Katarina kirik
Peterburi Sankta Katarina kirik on luteri kirik Venemaal Peterburis, tuntud ka kui Peterburi rootsi kirik. Korrapäraselt peetavad jumalateenistused toimuvad rootsi, vene, inglise ja korea keeles. Kõrvalmajas asub Rootsi peakonsulaat.
Kiriku läheduses asuvad veel Sankt-Petri-Kirche (kutsutakse ka saksa kirikuks) ja Pyhä Maria kirik (kutsutakse ka soome kirikuks).
Ajalugu
1745. aastal lõid soome ja rootsi kogudused lahku, soome kogudus jäi oma praegusesse asukohta (Pyhä Maria kirik), rootsi kogudus püstitas uue hoone.
Koguduse liikmete hulgas on olnud Nobeli ja Lidvalli suguvõsade liikmeid, juveliir Fabergé. Kirikus laulatati tulevane Soome riigihoidja ja president Carl Gustaf Emil Mannerheim.
Aastatel 1934–1993 oli kiriku juures asuva koguduse tegevus peatatud. Enne kogudusele tagastamist tegutses kiriku ruumides laste ja noorte spordikool.
Pastorid
pisi|Ruum teisel korrusel
Unetša rajoon
Unetša rajoon (vene keeles Унечский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Unetša linn.
Rajoon piirneb kirdes Mglini rajooniga, läänes Potšepi rajooniga, lõunas Starodubi rajooniga, läänes Klintsõ rajooniga ja loodes Suraži rajooniga.
Rajooni pindala on 1130 km². Elanike arv oli 2013. aastal 38 700.
Unetša rajoonis on 110 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Unetša linna) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Unetša.
Gare de Bercy
pisi|Gare du Nord Gare de Bercy ('Bercy raudteejaam'), ametlikult Paris-Bercy, on Gare de Lyoni raudteeterminali juurdeehitus Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Terminalil on Pariis-Marseille raudtee kaudu ühendus riigi keskosa aladega, lõpp-peatustega Neversis, Ferrandis, Dijonis ja Avallonis.
Gare Saint-Lazare
pisi|Gare Saint-Lazare Gare Saint-Lazare ('Püha Lazaruse raudteejaam'), ametlikult Paris-Saint-Lazare, on üks kuuest põhilisest raudteeterminalist Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Terminalil on Pariis-Le Havre raudtee kaudu ühendus riigi loodepoolsemate aladega.
Laarne
Laarne on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.
Asulad
Laarne jaguneb kaheks osaks, keskasulaks ja Kalkeni osavallaks:
Merrimacki maakond
pisi|Asend New Hampshire'i osariigis Merrimacki maakond (Merrimack County) on maakond USA-s New Hampshire'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Concord.
Pringi ohvrimäe ohvrikivi
Pringi ohvrimäe ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi küla ohvrimäel.
Billy Graham
pisi| William Franklin Graham (7. november 1918 Charlotte, Põhja-Carolina – 21. veebruar 2018 Montreat, Põhja-Carolina) oli Ameerika Ühendriikide vaimulik, kõige tuntum kristlik evangelist USA-s, paljude raamatute autor. Ta tegutses Lõuna Baptistide Konventsioonis ja oli mitme USA presidendi vaimulik nõuandja.
Merrimacki maakond
Maakonna pindala on 2478 km², millest 57 km² moodustab veepindala.
Udo Tarve
Udo Tarve (kuni 19.08.1936 Pintsel; 30. aprill 1934 – 16. märts 1979) oli eesti biokeemik ja maletaja, Tartu Ülikooli professor.
Merrimacki maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 146 445. Aastal 2000 oli elanike arv 136 225.
Udo Tarve
Tarve lõpetas 1953. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Ülikooli, oli aastast 1963 kuni surmani sealsamas õppejõud, kaitses 1976. aastal meditsiinidoktori kraadi. Stažeeris 1965–66 Bratislava ja 1969–70 Arhusi ülikoolis. Ta uuris ammoniaagi toimet aju energiavahetusele.
Maletama hakkas Udo Tarve koolipõlves, 1952 tuli ta Eesti koolinoorte meistriks. Hiljem võitis ta Eesti meistrivõistlustel 1956 hõbeda ning 1969, 1971 ja 1972 pronksi. 1950. aastate lõpust kuulus ta nii üleliidulistel turniiridel kui ka Eesti-Soome maavõistlustel Eesti koondisse. Tarve võttis osa rahvusvahelisest turniirist "Tallinn 1969" (12.–13. koht). 1968. aastast meistersportlane.
Billy Graham
Ta sündis neljalapselise pere vanima lapsena, tal oli vend ja kaks õde. Ta lõpetas aastal 1936 keskkooli (Sharon High School), misjärel asus õppima Bob Jonesi Ülikoolis, mis toona asus Clevelandis Tennessees.
Tal on omanimeline täht Hollywoodi kuulsuste alleel. keskel|pisi|750x750px|Riigid, kus kuulutas Billy Graham
Perekond
Ta abiellus 13. augustil 1943 Ruth Belliga (10. juuni 1920 – 14. juuni 2007), kelle vanemad olid presbüterlastest misjonärid Hiinas. Neil sündis viis last: Virginia Leftwich Graham (1945), Anne Graham Lotz (1948), Ruth Graham (1950), Franklin Graham (1952), kes võttis hiljem üle isa töö, ja Nelson Edman Graham (1958).
Terviseprobleemid
Ta põdes aastast 1992 Parkinsoni tõbe. Tal on olnud eesnäärmevähk.
Seosed Eestiga
Ta külastas 1984. aasta sügisel Nõukogude Liitu ja viibis Eestis kolm päeva. Ta jutlustas Tallinnas Oleviste kirikus, kus kuulajaskond ulatus arvatavalt 4500 inimeseni. 25 aastat hiljem, mais 2009 oli Tallinnas ta poeg Franklin Graham, kes oli peakõneleja Saku Suurhallis toimunud üritusel "Lootuse festival". Eesti keeles on ilmunud mitu Billy Grahami raamatut, tuntuim neist on "Rahu Jumalaga", mis ilmus juba Nõukogude okupatsiooni ajal põrandaaluse tõlkena.
Billy Grahami teosed eesti keeles
"Maailm leekides", "Inglid", "Rahu Jumalaga", "Harmagedoni poole", "Püha Vaim".
Tiina Jõgeda
pisi|Tiina Jõgeda Tiina Jõgeda (sündinud 31. augustil 1962) on eesti ajakirjanik ja psühholoog.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli 1987. aastal eesti keele ja kirjanduse erialal ja Professionaalse Psühholoogia Erakooli psühholoogilise nõustaja erialal.
Töö ajakirjanikuna
1990. aastast on ta olnud ajalehe Eesti Ekspress toimetaja. Alates 2010. aastast kirjutab ta seal iganädalast psühholoogiarubriiki "Õnne valem".
1997. aastal nimetas Ajakirjanike Liit Jõgeda parimaks trükiajakirjanikuks.
2022. aasta septembrist teeb ta Vikerraadios jutusaadet "Minu mängureeglid", kus vestleb psühholoogidega isiksusepsühholoogiast.
Liikmesus
Tiina Jõgeda on Ajakirjanike Liidu liige ja on kuulunud selle juhatusse.
Robert Taar
Robert Taar (sündinud 24. märtsil 1994) on eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik.
Folke Rogard
Bror Axel Folke Per Rogard (sünninimi Axel Rosengren; 6. juuli 1899 Stockholm – 11. juuni 1973 Stockholm) oli rootsi malefunktsionäär ja malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1951).
Rogard oli hariduselt jurist. Aastatel 1947–1964 oli ta Rootsi Maleföderatsiooni esimees ning 1947–1948 ja 1957–1959 ühtlasi Põhjamaade Maleföderatsiooni president.
1947. aastal valiti ta Rogard Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) asepresidendiks ja 1949. aastal presidendiks. 1970. aastal vahetas Max Euwe ta presidendiametis välja.
Isiklikku
Rogard valdas nelja võõrkeelt. Oli viis korda abielus. Tema kolmas abikaasa oli kostüümikunstnik Gueye Rolf (abielu kestis 1938–1944) ja neljas abikaasa näitleja Viveca Lindfors (1944–1949).
Peter Kleist
Bruno Peter Kleist (29. jaanuar 1904 Marienwerder – 1971) oli Saksa diplomaat.
Teise maailmasõja aastail (1941–1945) töötas ta Okupeeritud Ida-alade riigiministeeriumis.
Tema raamat "Mahamängitud võit" on ilmunud eesti keeles 1952. aastal.
Toivo Kärki
thumb|Toivo Kärki aastal 1949 Toivo Pietari Johannes Kärki (3. detsember 1915 Pirkkala – 30. aprill 1992 Helsingi) oli soome helilooja, pianist ja produtsent.
Tema laule on lindistatud üle 1400. Ta kirjutas muusika üle 50 filmile ning paljudele näidenditele ja revüüdele.
Toivo Kärki tegi palju koostööd Reino Helismaaga, kellega ta kasutas paljude koos tehtud laulude puhul ühist pseudonüümi Orvokki Itä.
Kärki on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Steve Paxton
pisi|Steve Paxton (2012) Steve Paxton (sündinud 1939 USAs Arizona osariigis, Phoenixis) on ameerika eksperimentaalne tantsija ja koreograaf, kes on peamiselt tuntud kontaktimprovisatsiooni rajajana. Ta tantsis aastatel 1961–1965 Merce Cunninghami tantsuteatris, kus paralleelselt loodi Judsoni Tantsuteater, mille üks asutajaliige oli Paxton.
1972. aastal toodi Oberlini kolledži võimlas vaatajate ette etendus "Magneesium" üheteistkümne liikujaga, kus uuriti mattide peal mitmesuguseid veeremis-, kukkumis- ja partnerlusvõtetega liikumisi. Pärast seda nimetas Steve Paxton antud tantsuvormi kontaktimprovisatsiooniks.
Tantsukunstnikuna andis Paxton suure panuse 1960. aastatel aset leidnud tantsu ümbermõtestusse.
Lingvistikaolümpiaad
Lingvistikaolümpiaad on õpilastele mõeldud võistlus lingvistikas.
Rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad
Esimene rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad (ingl International Olmpiad of Linguistics ehk IOL) toimus 2003. aastal Bulgaarias Borovetsis. Eestlased on osalenud igal rahvusvahelisel lingvistikaolümpiaadil.
Rahvusvahelisel lingvistikaolümpiaadil on üks kuuetunnine individuaalvoor, kus lahendatakse viit ülesannet, ja üks (enamasti neljatunnine) meeskonnavoor, kus neljaliikmeline meeskond lahendab üht ülesannet. Võistlusel võivad osaleda õpilased, kes on võistluse esimesel päeval nooremad, kui 20 aastat.
Tallinna Jaani kogudus
EELK Tallinna Jaani kogudus on luterlik kogudus Tallinnas. pisi|[[Tallinna Jaani kirik]] Kogudus kuulub Tallinna praostkonda.
Lingvistikaolümpiaad
Rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad
Koroonapandeemia tõttu jäi 2020. aastal rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad ära ning toimus 2021. aastal virtuaalselt.
Tallinna Jaani kogudus
Koguduse õpetaja on Jaan Tammsalu, abiõpetajad Arne Hiob ja Eve Kruus, organistid Maris Oidekivi-Kaufmann ja Tiia Tenno. Juhatuse esimees on Peeter Grossberg.
Lingvistikaolümpiaad
Ülesanded olümpiaadil
Nii eesti kui ka rahvusvahelise olümpiaadi ülesanded annavad õpilastele võimaluse süveneda keelelisse mitmekesisusse ning lahendada mõistatusi erinevate keelenähtuste kohta. Seda enamasti vähetuntud keeltes.
Klassikalised olümpiaadiülesannete valdkonnad on järgnevad:
Lisaks sellele on võivad ülesanded olla ka muude süsteemide peale nagu näiteks vöötkoodi või soudexi reeglistliku lahti murdmine.
Tallinna Jaani kogudus
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tallinna Jaani kirikus. Lisaks toimuvad esmaspäeviti ühispalvused Taizé lauludega , kolmapäeviti kell 13.30 hardushetked ja neljapäeviti kell 12.00 keskpäevased armulauaga palvused.
Ajalugu
Tallinna Jaani kiriku ehitamise ajendiks oli asjaolu, et traditsiooniliselt Püha Vaimu kirik Eesti kogudusele kuulunud linna Püha Vaimu kirik ajaloolises keskuses Tallinna vanalinnas jäi 14 000-liikmeliseks kasvanud kogudusele väikeseks. Raha kogumist uue kiriku ehitamiseks alustati juba 1851. aastal. Tallinna magistraadilt, kellel oli kirikule patronaadiõigus, saadi ehitamiseks luba Toomgildi päralt olnud krundile väljaspool Tallinna linnamüüri. Kiriku ehitus algas 1862. aastal, kirik valmis 1867. aastal ja pühitseti sama aasta 3. advendil.
Koguduse ülemõpetaja 1861–1867 Theodor Lutheri ettepanekul sai kirik endale evangelist Johannese järgi mugandatud nime – Jaani kirik.
Humoresk (film)
"Humoresk" oli 1961. aastal valminud Belgia flaamikeelne telefilm.
Monoheliga mustvalge filmi tootis Belgische Radio en Televisie (BRT). Võtted toimusid Belgias Uccle'is.
Filmis mängisid René Bertal, Oscar Bonnevalle, Rudolf Boumans, Dina Chenot, Joris Collet, Hugo De Kempeneer, Bob De Moor, Irma De Veirman, Herman Denkens, Jo Lagrillière, Yvonne Lex, Robert Marcel, Jo Meulepas, Anton Peters ja Eddy Ploegaerts.
Skisoidne isiksushäire
Skisoidne isiksushäire on A-klastri isiksushäire, mille puhul inimesel puudub huvi teistega suhelda; ta eelistab üksindust, emotsioone tunneb ja väljendab väga piiratud koguses.
Georg Wilhelm Kiviste
Georg Wilhelm Kiviste (aastani 1923 Georg Wilhelm Steinfeldt; 20. jaanuar 1895 Moskva – 1941) oli eesti vaimulik.
Russarö
pisi|Russarö saare majakas (juuni, 2013) Russarö on saar Soome lahes, asub Hankost lõunas. Saare pindala on 80 hektarit.
Georg Wilhelm Kiviste
Lõpetas aastal 1913 Narva Eesti Gümnaasiumi kuldaurahaga. Aastal 1922 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ordineeriti õpetajaks 11. jaanuaril 1925.
Skisoidne isiksushäire
Skisoidne isiksushäire ei ole sama mis skisofreenia või skisotüüpne isiksushäire, kuigi neil võib esineda sarnasusi; lisaks on skisoidne ja skisotüüpne isiksushäire sageli komorbiidsed.
Russarö
Saar on Soome kaitseväe kasutuses.
Georg Wilhelm Kiviste
Oli 1925–1927 Kõpu Peetri koguduse õpetaja. Vabastati omal palvel õpetajaametist. Oli seejärel aasta või paar keelteõpetaja koolis, siis selgus aga lõplikult, et kumbki amet talle ei sobinud (kuna oli kartlik, tagasihoidlik ja endassetõmbunud ning suhtlemine inimestega oli talle piin). Seejärel töötas ta isa juures mitu aastat Narva Peetri koguduses kantseleiametnikuna, millega ta toime tuli, ja hiljem tõlk, mis talle suurepäraselt sobis. Ta valdas võrdselt hästi saksa ja vene keelt, ent tundis ka inglise ja prantsuse keelt.
Skisoidne isiksushäire
Milloni alatüübid
Theodore Millon esitas neli skisoidse isiksushäire alatüüpi, mis kõik kombineerivad skisoidseid jooni teiste isiksushäirete joontega, sest tegelikult on väga vähe n-ö puhtaid skisoide. Ta lisab siiski, et reaalsuses esinevad juhtumid võivad, ent ei pruugi sobituda ühega neist alatüüpidest.
Russarö
Saarel paikneb 1863. aastal valminud viiekorruseline majakas ja Soome Meteoroloogiainstituudi ilmavaatlusjaam.
Georg Wilhelm Kiviste
Jäi sõja ajal kadunuks.
Skisoidne isiksushäire
RHK-10
RHK-10 (ICD-10) peatükis V: Psüühika- ja käitumishäired on skisoidsele isiksushäirele antud tähis F60.1 ja kirjeldatud seda jaotises "F60–F69 Täiskasvanu isiksus- ja käitumishäired".
Skisoidne isiksushäire vastab järgmistele kriteeriumidele (ei pruugi aga vastata eranditult kõigile nendest): Skisoidid kipuvad olema õnnelikumad suhetes, kus neile ei esitata palju emotsionaalseid või intiimseid nõudmisi ja neilt ei eeldata faatilisi või sotsiaalseid mugavusi. Nad ei soovi tingimata teisi inimesi vältida, pigem negatiivseid või positiivseid emotsionaalseid lootusi, emotsionaalset lähedust ja enesepaljastust. Seega suudavad skisoidid luua suhteid, mis baseeruvad intellektuaalsetel, füüsilistel, perekondlikel, kutse- või vabaajategevustel, nii kaua kui neilt ei nõuta emotsionaalset lähedust. Donald Winnicott kirjeldas, et skisoidid eelistavad luua suhteid oma tingimustel, mitte teiste inimeste tõukel ja kui see neil ei õnnestu, eelistavad nad üksindust. Ernst Kretschmer kirjeldas, et skisoididel on tavaliselt ainult üks sõber, kes on tihti ka ise skisoid, luues nn. kahe ekstsentriku liidu, milles "sees on ekstaatiline isikukultus, kõike sellest väljaspool aga põlastatakse".
Georg Wilhelm Kiviste
Isiklikku
Tema isa Georg Kiviste oli Teškovo, Harju-Jaani ja Narva Peetri koguduse õpetaja. Tema vend Einar Kiviste oli Narva Peetri koguduse, hiljem Sidney Jaani koguduse õpetaja ja Austraalia praostkonna praost.
Skisoidne isiksushäire
RHK-10
Isiksushäireid diagnoositakse enamasti täiskasvanueas, tihti pärast 25. eluaastat. Isiksushäire diagnoosiks on vajalik paljude (aga mitte kõigi) joonte koosesinemine pikaajaliselt, püsivalt ja paljudes olukordades ning keskkondades. Diagnoosi saab panna ainult vastava eriharidusega arst. Isiksushäire diagnoosi eelduseks on, et iseloomu muutused ja teistest erinev käitumine häirivad inimest ennast või teisi inimesi, kuna see läheb vastuollu ühiskondlike reeglitega.
Gare Montparnasse
pisi|Gare Montparnasse Gare Montparnasse ('Montparnasse'i raudteejaam'), ametlikult Paris-Montparnasse, on üks kuuest põhilisest raudteeterminalist Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Terminalil on LGV Atlantique'i, Pariis-Bresti raudtee ja Pariis-Granville'i raudtee kaudu ühendus riigi lääne- ja edelapoolsemate aladega.
Sojuz
Sojuz (vene keeles Союз, 'liit') võib tähendada mitut asja:
Richard Devid
Richard Devid (ka Richard Deevid; 30. aprill 1893 Kärdlas – 5. juuni 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti ärimees.
Talle kuulunud hotell natsionaliseeriti 1940. aastal. Ta ise vahistati 14. juunil 1941 ning küüditati NSV Liidu sisemaale, kus talle tribunali otsusega 21. märtsil 1942 määrati surmanuhtlus. Otsus viidi täide 5. juunil 1942.
Tema tütar on Vive Devid.
Vladimir Fainberg
1959–70 oli Fainberg Tartu Ülikooli sünnitusabi ja günekoloogia kateedri juhataja. Ta uuris loote arengut, emakavälist rasedust ja emakavähki ning võttis kasutusele uusi meetodeid loote südamelöökide kuulamiseks, vaagna mahu määramiseks jm.
Operatsioon Raev Mägedes
NATO juhitud Operatsioon Raevukas Mägi algas 2006. aasta 16. septembril. Sellele eelnes Operatsioon Meduus. Raevuka Mäega taheti Afganistani idaprovintsidest eemaldada Ţālebāni mässulised ja luua keskkond, kus oleks võimalik juhtida taastusprojekte, nt koole, haiglaid ja kohtumaju.
Pärast operatsioonil NATO vägede käest tugevalt lüüa saamist otsustas Ţālebān NATO peakomandöri James L. Jonesi ja Kanada kaitseministri Gordon O'Connori sõnul keskenduda otsese sõdimise asemel muudele lahingvõtetele, nt improviseeritud lõhkeainetele. Jones väitis, et operatsiooni piirkonnas oopiumi laialdane tootmine muutis mässajaid vägivaldsemaks.
Kanadalaste jätkub sõdimine Panjwaiis
Pärast Operatsioon Meduus võimsate lahinguoperatsioonide lõppu alustasid Kanada väed taastusprojekte, ent äge vastupanu nende tegevusele jätkus. Kanada väed alustasid hüüdnimega ,,haripunkt" tee taastamist, mis algas Panjwaiist ning lõppes Kandahāri linna ääres. Ţālebān jätkas rünnakuid nii Panjwaiis kui ka Kandaharis varitsustega, improviseeritud lõhkeainetega ja enesetapupommidega. Rünnakute tõttu hukkus nii Kanada kui ka Ameerika sõdureid.
Endel Laasik
Endel Laasik (19. veebruar 1921 Tähtvere vald – 3. oktoober 1985 Tartu) oli eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli professor.
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Skisotüüpne isiksushäire
Skisotüüpne isiksushäire on isiksushäire, mida iseloomustab püsiv sotsiaalse suhtluse piiratus, mis tuleneb inimese tugevast ebamugavustundest suhtlusolukordades ja võimetusest lähedasi suhteid luua.
Skisotüüpsete joontega inimesti tabavad suhtlusolukorras ülemäärane ärevus ja paranoilised hoiakud. Paranoilliste uskumuste tõttu ("Niikuinii mõeldakse minust halba, tahetakse mulle halba, minuga manipuleeritakse") nende ärevustunne suhtlemise ajal ei vähene, nagu tavaliselt inimestel juhtub.
Skisotüüpse isiksushäirega inimeste emotsioonide kogemine ja väljendamine on vähene või kohatu, inimene võib näida külm ja äraolev. Erinevalt skisoidsest isiksushäirest lisanduvad skisotüüpse isiksushäire puhul suhtlusraskustele veel taju eripärad: lühiajalised hallutsinatsioonilaadsed kogemused, mida teised ei koge (näiteks valgussähvatuste, varjude nägemine). Veel võib skisotüüpse isiksushäirega inimesel olla uskumusi, mis ei ole tavareaalsusega kooskõlas, mõjutavad tema käitumist ning erinevad väga kohalikest kultuurinormidest (näiteks oskab ta teiste mõtteid lugeda).
Isiksushäireid diagnoositakse enamasti täiskasvanueas, tihti pärast 25. eluaastat. Isiksushäire diagnoosiks on vajalik paljude (aga mitte kõigi) joonte koosesinemine pikaajaliselt, püsivalt ja paljudes olukordades ning keskkondades. Diagnoosi saab panna ainult vastava eriharidusega arst ja isiksushäire diagnoosi eelduseks on, et iseloomu muutused ja teistest erinev käitumine häirivad inimest ennast või teisi inimesi, kuna ta läheb vastuollu ühiskondlike reeglitega.
Arne Graumann
Arne Graumann (19. mai 1958 Pärnu – 14. november 2011 Pärnu) oli eesti sõudja ja sõudetreener.
Isiklikku
Ta hakkas sportima koolis Enn Tasalaini innustusel. Harrastas neli aastat ujumist.
Sõudmine
Sportlasena oli ta 176 cm pikka ja kaalus 75 kg. Sõudespordiga hakkas tegelema 1971. aastal Pärnu Dünamos, algul roolimehena treener Matti Killingu juhendamisel, hiljem treenis Taivo Killingu, Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši käe all.
Treenerina
Juhendas 1992–1996 jalgpalliklubis Tulevik noortetreeninguid.
Kuulus 1989–2007 Sõudeliidu juhatusse, oli pikka aega Sõudeliidu veteranide nõukogu esimees ja sõudekohtunik.
Isiklikku
Tema tütar Mari-Liis Graumann on võrkpallur ja rannavõrkpallur, poeg Martin Graumann on sõudja.
Klintsõ rajoon
Klintsõ rajoon (vene keeles Клинцовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Klintsõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb kirdes Suraži rajooniga, idas Unetša rajooniga, kagus Starodubi rajooniga, lõunas Klimovo rajooniga, edelas Novozõbkovi rajooniga ja kirdes Gordejevka rajooniga.
Rajooni pindala on 1291 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 080, 2009. aastal 20 061 ja 2002. aastal 23 581.
Klintsõ rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Iput, Unetša ja Turosna.
Kirikueestseisja
Kirikueestseisja (saksa keeles Kirchenvorsteher) oli kihelkonna ametiisik, kes täitis majanduslikke ja politseilisi ülesandeid. Enamasti olid kirikueestseisjad kohalikud mõisnikud ja harilikult oli neid kihelkonna kohta kaks.
Eestis kaotati kirikueestseisja ametikohad 1919. aastal.
Sõsarsaarte tammed
Sõsarsaarte tammed on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas.
Keskmassiiv
thumb Keskmassiiv (prantsuse Massif central) on mäestikuala Prantsusmaa kesk- ja lõunaosas.
Idas eraldab seda Alpidest sügav Rhône'i jõe org. Keskmassiivi kaguservas on Sevennid.
Massiiv koosneb peamiselt vulkaanilise päritoluga kõrgustikest. Mont Dore'i mäestiku ja ühtlasi ka Keskmassiivide kõrgeim mägi on Puy de Sancy (1886 m) ja Puy' kõrgeim mägi on Puy de Dôme (1464 m).
Vis-en-Artois
}}
pisi|Vis-en-Artois' kirik
Vis-en-Artois on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Vis-en-Artois asub 13 km Arrasist kagus, teede D939 ja D9 ristumiskoha ümbruses.
Heimosi
Heimosi ehk Heimozi (vana nimetus Noisela, vene Хеймози, Геймози) on endine ingerisoome küla ajaloolises Hietamäki kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas Kargino jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb ala Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino valla territooriumile.
Vis-en-Artois
pisi|tühi|
Marcelo Bielsa
pisi| Marcelo Alberto Bielsa Caldera (sündinud 21. juulil 1955 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Heinrich Gutkin
Ta oli Tallinna Juudi Ühispanga juhatuse esimees, riidekaupluse omanik ja Kaubandus-Tööstuskoja liige aastatel 1925–1937.
Ta oli ka Juudi Kultuuriomavalitsuse abiesimees, Juudi vähemusrahvuse IV kultuurinõukogu liige ning Juudi kultuuriomavalitsuse esindaja Rahvuskogu Teises Kojas.
Ta vahistati Nõukogude võimu poolt 14. juunil 1941 ja küüditati NSV Liitu, kus suri vangilaagris.
Vis-en-Artois
Ajalugu
thumb|300px|left|Sõjakalmistu
Esimene maailmasõda mõjutas sügavalt küla, mis oli Saksa vägede käes 30. septembrist 1914 kuni vabastamiseni Kanada vägede poolt 24. augustil 1918.
1918. aasta jooksul purustati küla täielikult. Inimesed, kes ei olnud enne sissetungivate vägede saabumist põgenenud, evakueeriti Belgiasse.
Marcelo Bielsa
Ta on olnud Argentina (1998–2004) ja Tšiili koondise (2007–2011) peatreener ning muu hulgas RCD Espanyoli (1998), Athletic Bilbao (2011–2013) ja Marseille Olympique'i (2014–2015) peatreener.
Alates 2018. aastast on ta Inglismaa esiliiga klubi Leeds Unitedi peatreener.
Vis-en-Artois
Huviväärsused
thumb|320px|left|Vallamaja
Heimosi
1676. aastal on küla nimetatud kui Naisiala ning see kuulus Duderhofi pogostisse (Duderhoffskoj Pogost).
1817. aastal oli külas (nimetatud kui Tочиловка или Геймози) 7 talu.
1831. aastal oli külas (nimetatud kui Геймози) 6 talu.
1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui Хеймози) 65 inimest, kellest 32 olid mehed ja 33 naised.
1848. aastal elas külas (nimetatud kui Noisela) 52 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 23 olid mehed ja 29 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda.
1860. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози (Tочилка)) 8 talu.
1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu.
1913. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 13 talu.
1924. aasta eestikeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui Heimozi.
Aastatel 1927-1928 kuulus küla Pigelevo külanõukokku ning aastatel 1928-1941 Finno-Võssotskoje külanõukokku.
1941. aastal oli külas (nimetatud kui Хеймози) 19 majapidamist.
Rockinghami maakond (New Hampshire)
Maakonna pindala on 2057 km², millest 257 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 295 223. Aastal 2000 oli elanike arv 277 359.
Ajalugu
Rockinghami maakond moodustati 1769. aastal.
Sihva Kloostrisaare tammed
Sihva Kloostrisaare tammed on pühapuud Tartumaal Otepää kihelkonna Pühajärve külas.
Kazimirvāle
Kazimirvāle (vanasti ka Kazimirvalde) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Augšdaugava piirkonnas Eglaine vallas. Ta jääb Kazimirvāle järve kaldale.
Kazimirvāles asus endise Kazimirvāle mõisa (Kasimiriswahl) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi küla Ilūkste piirkonda.
Gare d'Austerlitz
pisi|Gare d'Austerlitz pisi|Gare d'Austerlitz Gare d'Austerlitz ('Austerlitzi raudteejaam'), ametlikult Paris-Austerlitz, on üks kuuest peamisest raudteejaamast Prantsusmaa pealinnas Pariisis. Gare d'Austerlitzi raudteejaamal on Pariisi–Bordeaux' raudtee kaudu ühendus riigi edelapoolsemate aladega.
Dhāraṇā
Dhāraṇā on joogasuutral põhineva kaheksaosalise ashtanga jooga kuues osa. Sellele eelneb pratyāhāra ehk endasse tõmbumine ning sellele järgneb dhyāna ehk meditatsioon ja samādhi ehk süüvimine või sulandumine.
Samyama on ashtanga jooga kolme viimase osa (dhāraṇā, dhyāna ja samādhi) ühisnimetus.
Ene Eimre
Ene Eimre (sünninimi Eene Üleoja; 24. aprill 1944 – 6. juuni 2007 Kärdla) oli eesti pianist ja klaveriõpetaja.
Ene Eimre lõpetas Rakveres keskkooli. Klaveri erialal lõpetas ta 1961. aastal Rakvere Lastemuusikakooli ja 1965. aastal Tallinna Muusikakooli. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi professor Bruno Luki õpilasena. Üliõpilaspõlves töötas ta 1966/1967. õppeaastal Tallinna 22. Keskkoolis klaveriõpetajana.
Pärast konservatooriumi lõpetamist asus Ene Eimre Hiiumaale. Seal töötas ta Rudolf Tobiase nimelise Kärdla Lastemuusikakooli klaveriõpetajana ning alates kooli loomisest 1996. aastal Käina Kaunite Kunstide Koolis klaveriõpetajana.
Lisaks õpetajatööle oli Ene Eimre helilooja sünnipaigas Käinas korraldatavate Rudolf Tobiase päevade algataja ja kunstiline juht. Tema õpilased osalesid mitmel korral Narvas rahvusvahelisel Frédéric Chopini konkursil.
Ene Eimre leiti surnuna 6. juunil 2007 oma ühetoalisest korrusmaja korterist.
Mardileib (film)
"Mardileib" on Jaan Krossi raamatu (stsenaariumi) järgi tehtud Tallinnfilmi 1971. aasta nukufilm.
Sündmustik
Sündmustik toimub 1441. aastal Tallinnas ning kirjeldab linnalegendi – martsipani avastamist. Sapihaige raehärra Kalle pidi apteeker Johannilt saama tõhusat ja kallihinnalist rohtu mitridaatsiumi – tingimusel, et seda rohtu sööb ka õpipoiss Mart. Kuna apteeker polnud aevastamise tõttu võimeline mitridaatsiumi valmistama, segas õpipoiss Mart ise rohu kokku, kuid ta otsustas kõik kibedamaitselised komponendid asendada magusatega. Haige tervenes, piiskop pani Mardi magusale leivale nimeks martsipan ja Mart kosis raehärra tütre.
Korporatsioon Welecja
pisi|Korporatsiooni vapp Korporatsioon Welecja (poola keeles Korporacja Akademicka Welecja) on poola üliõpilaskorporatsioon, mis asutati 26. oktoobril 1900 Riia Polütehnilise Instituudi juures.
Korporatsiooni deviis on Viribus Unitis Suum Cuique (poola keeles Wspólnymi siłami każdemu co mu się należy; ligikaudne tõlge ‘koos, igaühele oma kohustus’). Korporatsiooni värvid on roheline-valge-sinine.
Korp! Vironiaga sõlmiti 1936. aastal eraldi kartell-leping.
Korporatsioon Welecja üks tuntumaid liikmeid oli Poola president Ignacy Mościcki.
Lembit Aader
Lembit Aader (10. oktoober 1936 – 2. oktoober 2015) oli eesti majandusgeograaf ja kodu-uurija.
Ta lõpetas 1960 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia alal ja kaitses 1969 majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Killustikutööstuse arenemise ja paigutamise probleemid Eesti NSV-s".
Teine karlistide sõda
Teine karlistide sõda toimus peamiselt Kataloonias. See algas 1846. aasta septembris ja lõppes 1849. aasta mais. Ajendiks oli Isabel II ja karlistide troonipärija Carlos Luis de Borbóni ärajäänud abielu, mida toetas mõõdukas hulk Isabeli pooldajaid, eriti Jaime Balmes ja Juan Donoso Cortés, ning karlistid. Viimaks abiellus Isabel II oma nõo Francisco de Asís de Borbóniga. Paljud ajaloolased on kahtluse alla seadnud, kas tegemist oli ikkagi sõjaga. Pigem oli Teine karlistide sõda lihtrahvalik ülestõus, mis leidis aset erinevates Kataloonia osades. Matinersi relvastatud salgad võitlesid ühiselt vabariiklaste rühmituste vastu, mistõttu neid hakati nimetama progressiivseteks karlistideks.
Algus ja põhjused
Kataloonias püsisid endiselt karlistide salgad, kes ei olnud pärast Esimest karlistide sõda alla andnud, kuigi enamik neist olid muutunud pigem teeröövliteks ja geriljadeks. 1846. aastal toimus põllumajanduses ka suuremat sorti kriis, eriti Kataloonias, ja Ramón María Narváez viis läbi rahva seas ebapopulaarsed reformid. Esmatarbekaupadele kehtestati maksud ja kasutusele võeti eraomandi mõiste, mis oli vastuolus ühismajandi huvidega. 1846. aasta kriis kujunes Kataloonias väga tähtsaks. Esiteks, vaesemates provintsides ja põllumajandusest sõltuvates mägipiirkondades oli raskusi toidu varumisega juba alates 1840. aastast, mistõttu valitsus oli sunnitud andma majanduslikku abi, kuid millest jäi vajaka, et nälga leevendada. Teiseks, kriis mõjutas suuresti kogu Euroopa majanduse edasi liikumist, aga eriti alles tärganud Kataloonia tööstusrevolutsiooni, mis põhjustas 1840–1846. aastatel nõudluse vähenemise välisturgudel ja massilise musta turu tekke. Lõpetuseks, sõjaväkke värbamise tõttu jäid perekonnad ilma vajalikust tööjõust just kõige raskemal ajal.
Konflikt
Ülestõus algas 1846. aastal Solsonas, kui geriljadest moodustati salgad (kuni 1847. aastani polnud neid rohkem kui 500), kelle peamiseks sihtmärgiks olid avaliku sektori töötajad ja sõjaväeüksused. Need salgad toimisid kui väikesearvulised geriljabanded, mida juhtisid ninamehed. Peamiselt ründasid nad oma kodukoha vahetusläheduses ja tundsid hästi ümberkaudset maastikku. Juhid olid enamasti Esimesest karlistide sõjast puhtalt pääsenud ja ei pidanud ära põgenema. Oli ka neid, kes olid olnud sunnitud Prantsusmaale põgenema, kuid kes otsustasid kasutada võimalust, et naasta. Samuti oli ka uusi liikmeid, kes kuulusid vähem absoluutsesse karlistide liikumisse. Üks kõike tähtsam liider oli preester Benet Tristany, kes tungis sisse Cerverasse, et röövida kogu raha ja laskemoon. Tristany aga võeti kinni ja saadeti 1847. aastal Solanasse mahalaskmisele. Sellegipoolest tõusis karlistide armee liikmete arv 4000-ni. Manuel Pavía juhtimisel oli aga 40 000 Kataloonia sõjaväelast. Pavía üritas ülestõusnuid rahumeelselt lepitada, mis aga ei läinud korda. Karlistidega liitusid veel liberaalide ja vabariiklaste parteid. 1848. aasta paiku loodi salgad Extremaduras ja Kastiilias, kuid mis polnud eriti edukad.
1848. aasta läbikukkunud ülestõusud
Kui sõda algas, viibis Ramón Cabrera Lyonis. Tema meelest oli võitlus juba algusest peale läbi kukkunud. Siiski ületas ta prantsuse piiri 23. juunil 1848 ja üritas edutult kokku panna Kataloonia Kuninglikku Sõjaväge. Samuti ei suutnud ta siseneda Maestrazgosse. 1848. aasta lõpus asendas Manuel Gutiérrez de la Concha eelmise väejuhi, Fernando Fernández de Córdoba, ning suutis karlistide vägesid nõrgestada. See sündmus, aga ka läbikukkunud karlistide ülestõusud Guipúzcoas, Navarras, Burgoses, Maestrazgos ja Aragónis, raskendasid konflikti jätkumist.
Juunis 1849 anti karlistidele armu. Rohkem kui 1400 inimest naasis Hispaaniasse, samas kui paljud otsustasid Prantsusmaale jääda. Paljud karlistide sõja veteranid võitlesid hiljem Aafrika sõjas (1859–1860).
Väike Tütarsaar
Väike Tütarsaar (soome keeles Säyvö ja Pien-Tytärsaari, vene keeles Малый Тютерс) on saar Soome lahes. Kuulub Venemaale. Saarel pole elanikke.
Teine karlistide sõda
Liberaalide väed
1848. aasta 18. detsembriks oli liberaalidel juba 50 000 sõdurit, kes jaotusid seitsmeks diviisiks, mis jagunesid 12 brigaadiks ja viimased jagunesid omakorda veel 25 kolonniks. Ülemjuhatajaks sai kindralleitnant Manuel de la Concha. Ta oli ka Duero markii, mistõttu allusid talle veel seitse feldmarssalit, kaheksa brigaadikindralit ja 15 koloneli.
Jalavägi
Genoomi suurus
pisi|Genoomi suuruste vahemik eri eluvormidel Genoomi suurus on genoomi ühes eksemplaris sisalduv DNA kogus. Selle massi mõõdetakse tavaliselt pikogrammides (10−12 grammi, lühend: pg). Harvemini mõõdetakse ka Daltonites või nukleotiidide aluspaaride arvuna (ingl base pairs, lühend: bp). Üks pikogramm võrdub 978 megabaasi (ingl mega base, lühend: Mb). Diploidses organismis kasutatakse genoomi suurust C-väärtusega vaheldumisi. Organismi keerukus ei ole otseselt võrdelises suhtes oma genoomi suurusega – mõni üherakuline organism omab DNA-d oluliselt rohkem kui inimene.
Teine karlistide sõda
Liberaalide väed
Osales kolm pataljoni järgmistest rügementidest:
Genoomi suurus
Termini päritolu
pisi|Elupuu genoomi suurustegaOn ekslikult arvatud, et termin ″genoomi suurus″ kuulub Hinegardnerile, kes kasutas seda vaid üks kord oma avaldatud töö pealkirjas. See mõiste on arvatavasti esmakordselt ilmunud 1968. aastal, kui Hinegardner mõtiskles oma artikli viimases lõigus, kas ″rakulise DNA sisaldus peegeldab genoomi suurust″. Selles kontekstis "genoomi suurus" tähendas geenide arvu. Ainult kaks kuud hiljem avaldatud teadustöös (veebruar, 1969) kasutati mõistet läbivalt praeguses tähenduses, mille tõttu peaks nendele autoritele kuuluma mõiste tänapäevase tähenduse päritolu. 1970ndate alguseks oli ″genoomi suurus″ üldiselt kasutusel selle praeguses tähenduses, mille põhjuseks peetakse Susumu Ohno mõjuka raamatu "Evolution by Gene Duplication" ilmumist 1970. aastal.
Teine karlistide sõda
Liberaalide väed
Samuti osales kaks pataljoni järgmistest rügementidest:
Genoomi suurus
Erinevus genoomi suuruse ja geenisisalduse vahel
Tuhandete eukarüootide genoomide suurusi on viimase 50 aasta jooksul analüüsitud ning need andmed on kättesaadavad loomade, taimede ja seente kohta veebiandmebaasides. Eukarüootidel kasutatakse genoomi suuruse mõõtmisel kas Feulgeni värvitud tuumade densitomeetrilisi mõõtmisi või läbivoolu tsütomeetriat. Prokarüootidel on genoomi suuruse kindlaksmääramise peamised meetodid elektroforees ja genoomi sekveneerimine. Genoomi suurused varieeruvad suurel määral eukarüootsetel liikidel. Loomadel on varieeruvus rohkem kui 3300-kordne, maismaa taimedel erineb ligikaudu 1000-kordselt. Protistidel on välja selgitatud, et varieeruvus genoomi suuruste osas on rohkem kui 300 000-kordsed. Eukarüootidel, erinevalt prokarüootidest, ei ole genoomi suurus vastavuses geenide arvuga – seda väidet loeti täielikult vastuoluliseks enne mittekodeeriva DNA avastamist, mille tulemusel teatakse seda kui C-väärtuse paradoksina (ingl C-value enigma). Kuigi genoomi suuruse ja geeniarvu vahelise erinevuse paradoksaalset aspekti pole enam olemas, kasutatakse seda mõistet siiamaani. Mõiste selguse huvides on genoomi suuruse varieeruvust puudutavates küsimustes ühe autori poolt soovitatud kasutusele võtta C-väärtuse paradoks. Genoomi suuruse vahemik on seotud rakkude ja organismi tasemete, raku jagunemise kiirusega, taksoni, keha suuruse, ainevahetuse kiiruse, arengu kiiruse, elundite keerukuse, geograafilise leviku ning väljasuremisohuga.
II liiga 1992
II liiga 1992 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. aasta hooaeg.
Teine karlistide sõda
Liberaalide väed
Veel võtsid võitlusest osa järgmised rügemendid, mis saatsid sõtta ühe pataljoni: