cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stiimulõpe
Rakendus
Ettevõtte DeepMind poolt loodud arvutiprogramm AlphaGo võitis 2016. aastal viiepartiilises go-matšis 4:1 maailmameistrit Lee Sedoli. 2017- aastal võitis programmi edasiarendatud variant AlphaZero ülekaalukalt parimat maleprogrammi Stockfish.
Münchener Freiheit
Münchener Freiheit on Saksamaa ansambel.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Saksamaad lauluga "Viel zu weit".
Väike-Turu tänav (Viljandi)
pisi|Väike-Turu tänav
Väike-Turu tänav on tänav Viljandi kesklinnas.
Ühesuunalise liiklusega tänav saab alguse Lossi tänavalt ja lõpeb Kauba tänaval. Tänava pikkus on 192 meetrit.
Tänaval asub Viljandi vana tuletõrjemaja.
Ajalugu
Tänav on keskaegset päritolu. 1599. aasta nimerevisjonis on selle nimi Kauba tänav, 18. sajandi lõpus Sea tänav (Schweingasse, Schweinstrasse), 1922. aastast Väiketuru tänav ja pärast Teist maailmasõda Väike-Turu tänav. 1927. aastal asutati tänavasse mööblitööstus.
Arheoloogilised uuringud
1997. aastal mõõdeti Kauba tänava (keskaegse Riia värava) poolses otsas praegusest maapinnast 55–80 cm sügavusel asunud maakivisillutisega tänava laiuseks 4,3 m. Sillutisekivid olid asetatud kaarjalt, tee mõlemasse serva moodustus rentsel. 2001. aastal tuvastati tänava alal jälgi kolmest maakivisillutisest: asfaldipinnast 50–60 cm sügavusel, 85–90 cm sügavusel ja 105 cm sügavusel, varaseim sillutis dateeriti 14. sajandisse.
Dario Krešić
pisi|Dario Krešić (2012) Dario Krešić (sündinud 11. jaanuaril 1984 Vukovaris) on endine Horvaatia jalgpallur, väravavaht.
Klubikarjäär
2002–2006 esindas ta Saksamaa klubi SV Eintracht Trier 05.
2009–2012 mängis ta Kreeka klubis PAOK.
2012–2013 aasta hooajal esindas ta Moskva Lokomotiivi.
2013–2014 kuulus ta Mainz 05 nimekirja, kuid üheski liigamängus ta väljakule ei pääsenud. 2014–2016 kuulus ta Leverkuseni Bayeri rivistusse. Karjääri lõpetas 2017. aastal Küprose klubis Omonia.
Koondisekarjäär
Ainsa mängus Horvaatia jalgpallikoondises pidas Krešić 10. septembril 2013 sõprusmängus Lõuna-Korea jalgpallikoondise vastu.
Apollonios Tyanast
pisi|Apollonios Tyanast Apollonios Tyanast (u 40 - 96/98; ladina keeles Apollonius) oli vanakreeka filosoof, uuspütaagorlane, arst ja maag.
Flavius Philostrates (u 170-245/249) kirjutas raamatu "Apolloniose elu".
Apoloonios uuendas uuspütagoorlust, luues enda filosoofiakoolkonna ja õpetuse. Ta reisis Türgis, Paabelis, Iraanis, Indias ja Egiptuses. Ta tundis gümnosoofide, maagide ja braahmanite õpetusi. Elas õpilase Damisega Ephesoses ja Nero valitsuse ajal (54-68) 8 õpilasega Roomas. Ajal kui teisi filosoofe vaenati, lubas Nero konsul Telesimus Apolloniosel olemasolevate templiriituste uuendamist. Aga pidid ka nemad Roomast põgenema Egiptusesse. Aleksandrias sõbrunes Vespasianusega, kes oli hiljuti maha surununud juutide mässu ja sai Rooma imperaatoriks (69-79). Apollonios rajas Ephesusse kooli ja suri ilmselt Nerva valitsemise ajal, aastatel 96-98.
Tema kuulsus filosoofina oli nii suur, et Tyanasse ehitati tema auks pühamu ja templites üle kogu maailmariigi püstitati tema kujusid. 3. sajandi lõpul vaenulikus võitluses kristlaste ja hellenistide vahel püüdsid Efesose ja Väike-Aasia õpetlased Apollonios Tyanast teha Jeesus Natsareenile võistlejat. Apoloniosele püstitati palju templeid ja pühamuid. Loodi ja levitati lugusid tema imetegudest kurjade vaimude (lamia) üle.
Diocletianuse valitsemise ajal kasutas provintsikuberner Hierocles Flavius Philostratese raamatut "Apolloniose elu" kristlaste vastaseks propagandaks ja alustas vaenuliku vaidluse kristlaste ja hellenistide vahel. Eusebios kirjutas vastuseks Hieroclese kõnele, et Apolloonios on petis ja tema võimed on kurjadest vaimudest.
Varem ajaloos Apolloniose samastamine Torio surilinal oleva kujutisega, apostel Pauluse või Jeesus Natsareeniga on ekslikud.
Tallinna–Peterburi rongiliin
Tallinna–Peterburi rongiliin oli rahvusvaheline rongiliin Tallinna ja Peterburi vahel, Tallinna–Narva raudteel ja Oktoobriraudteel.
Sellel liinil veeti alates 27. maist 2012 reisijaid renoveeritud diiselrongiga DR1A. Iga päev toimus mõlemas suunas üks kuni kaks reisi. Go Rail lõpetas liinil opereerimise 2015. aasta 11. mail. Tänapäeval läbivad seda liini Tallinna–Peterburi–Moskva liini rongid, mida opereerib Venemaa Raudteede tütarettevõte FPK.
Koola (täpsustus)
"Koola" võib tähendada:
Tallinna–Peterburi rongiliin
Ajalugu
Rongiliin avati 1870. aastal, kui valmis Balti raudtee Paldiski–Tallinna–Peterburi raudtee.
Operaatorid:
Liin oli suletud:
3D-skanner
pisi|3D-skanner kivide, majade jms skannimiseks 3D-skanner (argikeelne 3D-skänner ei ole kirjakeelne) on arvuti lisaseade, mis analüüsib reaalsete esemete kuju ja välimust (näiteks värve). Kogutud andmetest luuakse eseme kolmemõõtmeline (3D-) mudel.
3D-skannerite ehitamisel kasutatakse mitmesuguseid tehnoloogiaid. Igal tehnoloogial on omad puudused ja eelised. Suurimaks probleemiks on mõningate objektide skannimine, näiteks on optilisel tehnoloogial põhineval skanneril suuri probleeme läikivate, peegeldavate või läbipaistvate esemete skannimisel. Andmete kasutusala on väga lai. Neid seadmeid kasutatakse laialdaselt meelelahutustööstuses filmide ja videomängude tootmisel. Suuremat kasutust leiab see veel tootedisainis, meditsiinis proteeside valmistamisel, kvaliteedikontrollides ja kultuuripärandi dokumenteerimisel. 3D-skanneri täpsus on lähivõtterežiimis ±0,127 mm ja kaugvõttel ±0,381 mm.
Funktsioonid
3D-skanneri eesmärk on enamasti koostada esemest punktipilv. Neist punktidest konstrueeritakse tarkvara abil objekti ruumiline kujutis. Kui iga punkti kohta on kogutud ka informatsioon värvi kohta, siis on värv ka mudelil näha. 3D-skannerid sarnanevad kaameratega. Neil mõlemal on koonusekujuline vaateväli ning mõlemad koguvad informatsiooni esemete pinna kohta. Kui kaamera salvestab igas punktis ainult objekti pinna värve, siis 3D-skanner omistab igale punktile ka asukoha XYZ-koordinaadistikus. Enamikul juhtudel ühest skannimisest terve mudeli saamiseks ei piisa. Mitmed skannimised, isegi sajad, eri asukohtadest on vajalikud, et eseme kõik kohad saaksid salvestatud. Igast skaneeringust saab esemest ühe punktipilve ning neist genereeritakse ühtne punktipilv ehk kõik eraldi punktipilved liidetakse.
Punktipilvest
3D-skannerid teevad vajadusel mitme eri nurga alt objektist punktipilve. Seejärel liidetakse need punktipilved omavahel kokku, et saada eseme terviklik ilma mustade kohtadeta punktipilv. Pärast seda lisatakse ka värvid skannimistest või liidetakse punktipilv esemest tehtud fotodega, mis annavad objektile reaalse väljanägemise.
2D-lõikudest
Magnetresonantstomograafia ja röntgen ei loo punktipilve, vaid 2D-lõigud esemest, mis hiljem kokku laotakse. Selle eeliseks punktipilve ees on võimalus ka objekti sisemust näha, kuna punktipilv registreerib vaid informatsiooni eseme pinna kohta.
Tehnoloogia
Kasutusel on mitmeid erinevaid tehnoloogiaid objektide 3D-mudeli tegemiseks. Peamiselt jagatakse need kahte rühma: kontaktipõhised ja mittekontaktipõhised 3D-skannerid. Mittekontaktipõhised skannerid jagunevad veel omakorda aktiivskanneriteks ja passiivskanneriteks.
Kontaktipõhine
Kontaktipõhised 3D-skannerid uurivad esemeid füüsilise puutumise teel. Kontaktipõhine skannimine sobib väiksemate esemete kujutiste loomiseks. Skanneri küljes on väikeste mõõtmetega robotkäsi, mis on suuteline keerama ennast igas suunas. See kombib eset ning loob saadud tulemustest objekti mudeli. Kontaktipõhine skannimine on küllaltki aeganõudev võrreldes teiste skannimisvõimalustega. Kõige suuremaks miinuseks on selle juures oht, et robotkäsi võib skannimise käigus vigastada skannitavat eset. Eriti tuleb see välja ajalooliste ning väga väärtuslike esemete skannimisel. pisi|Kontaktipõhine 3D-skanner
Mitte-kontaktipõhised aktiivsed skannerid
Aktiivsed skannerid saadavad välja teatud tüüpi elektromagnetlaineid ning registreerivad nende peegeldused esemetelt. Tüüpiliselt kasutatakse mingit valgust, ultraheli või röntgenikiirgust.
Lennuaeg
Lennuaja 3D-skanner on aktiivskanner, mis kasutab esemete uurimiseks laserit. Skanner saadab välja silmale nähtamatu laserkiire ning registreerib, kui kiiresti jõudis objekti pinnalt peegeldunud kiir tagasi. Kuna valguse kiirus c ning kiire lennuaeg objektini ja tagasi t on teada, saab välja arvutada vaadeldava punkti kauguse valemist. Skannitava mudeli täpsus sõltub sellest, kui täpselt suudab skanner mõõta laserkiire lennuaega. Ühe millimeetri läbimiseks kulub laserkiirel ligikaudu 3,3 pikosekundit. Lennuaja 3D-skanner suudab ühes sekundis mõõta 10 000 – 100 000 punkti kauguse. Lennuaja 3D-skanneri eeliseks on nende võimekus töötada väga suurte kaugustega. Seega on need head suurte struktuuride ja looduse skannimiseks. Puuduseks on jällegi täpsus. Kuna valguse kiirus on väga suur, tuleks lennuaega mõõta väga täpselt, mis on kujunenud suureks probleemiks. Samuti tekitab raskusi, kui laserkiir tabab objekti äärt ning seetõttu peegeldub kiir tagasi kahest eri kohast.
Triangulatsioon
Triangulatsioonil põhinev 3D-skanner koosneb kahest seadmest: skannivast laserist ja kaamerast. Objektile saadetakse laserkiir ning kaamera otsib laseri punkti üles. Laser, laserkiire punkt ja kaamera moodustavad kolmnurga, mistõttu seda kutsutakse ka triangulatsiooniks. Laseri ja kaamera asukohad ning laserkiire nurk on teada ning nende ja mõõtmistulemuste põhjal saab punkti asukoha välja arvutada.
Erinevalt lennuajaskannerist ei saa triangulatsioonskanner töötada eriti suurtel kaugustel, kuid on tunduvalt täpsem. pisi|Triangulatsiooni kasutav 3D-skanner
Konoskoopiline holograafia
Konoskoopilise skannimise korral saadab skanner laserkiire objektile, püüab tagasipeegelduva kiire, laseb selle läbi konoskoopilise kristalli ning projitseerib selle CCD peale. Tulemuseks on difraktsiooni muster, mida analüüsides saab kindlaks teha punkti kauguse. Selle eeliseks on, et punkti kauguse kindlakstegemiseks vajatakse ainult ühte kiirt.
Mittekontaktipõhised passiivsed skannerid
Passiivskannerid ise ei eralda mingisugust kiirgust, vaid registreerivad esemelt peegeldunud ümbritsevat kiirgust. Enamik skannereid registreerib nähtavat valgust, kuna see on vabalt saadav väline kiirgus. Samuti kasutatakse infrapunakiirt. Enamasti on passiivskannerid suhteliselt soodsad, kuna nad ei vaja mingit eritehnikat, vaid piisab lihtsast digitaalkaamerast.
Meelelahutustööstus
3D-skannereid kasutab ka meelelahutustööstus filmides ja videomängudes kasutatavate mudelite loomiseks. Kui tahetakse mõne objekti 3D-kujutist, siis skannimine on tunduvalt kiirem, kui see luua mõne 3D-modelleerimistarkvara abil.
Mood
3D-skannimise, robootika ja arvutikontrolli koostöös peaks valmima mannekeen, mis oskab end seadistada konkreetse inimese kehakuju ja mõõtude järgi. Samuti saab teha inimesest endast 3D-kujutise ning selle järgi ideaalselt sobivad riided disainida, ilma et peaks neid mitu korda selga proovima.
Michelangelo
1999. aastal otsustasid kaks eri rühma skannida Michelangelo skulptuure. Marc Levoy juhitud Sanfordi Ülikooli rühm kasutas triangulatsioonipõhist skannimist. Nad skannisid Taaveti kuju "Prigioni" Firenzes ja neli skulptuuri Medici katedraalis. Skannimisel kasutatud laserkiire suuruseks oli 0,25 mm, piisavalt täpne, et näha Michelangelo peitlijälgi. Andmete maht oli väga suur ning nende töötlemiseks kulus viis kuud. Umbes samal perioodil töötaks ka IBM-i uurimisrühm, mida juhtisid H. Rushmeier ja F. Bernardini. Nemad skannisid "Florence Pieta" nii geomeetrilise kuju kui ka värvid. Seda skaneeringut kasutati väga palju 2004. aastal skulptuuri taastamisel.
Rapa Nui kujud
pisi|Rapa Nui kujud Lihavõttesaarel asuvad iidvanad skulptuurid, mis pärinevad aastatest 1250–1500, on ligi 20 meetrit kõrged ja raiutud basalti. Nii pika aja jooksul mõjuvad vihm ja niiskus laastavalt. Lihavõttesaarel puhanud CyArki insener hankis 2007. aastal vajalikud seadmed ning laserskannis viie kuu jooksul saarel asuvad kujud. Skaneeringud on saadaval CyArki arhiivis.
Piusa koopad
vasakul|pisi|Piusa koopad Aastatel 1922–1966 kaevandati Piusal klaasliiva ning selle tagajärjel tekkisid maa-alused võlvikujuliste lagede ja liivakivist sammastega käikude süsteemid. Tänaseks on koobas turvalisuse huvides suletud ning näha saab vaid väikest osa vaateplatvormilt. Seetõttu otsustas külastuskeskus luua käikudest 3D-mudeli, kus igaüks saaks virtuaalselt koobastes ringi vaadata. Ahhaa teaduskeskuse ja Piusa külastuskeskuse koostöös valmis koobaste 3D-mudel. Kasutatava tehnoloogia töötas välja Eesti firma 3D Technologies R&D ning kasutusele võeti tarkvara 3D-kiosk. Skannimisel kasutati Leica HDS 3000 laserskannerit, A4-le prinditud kontrolltähiseid ja laserdistantsmõõdikut, lisavalgusteid ja muid abivahendeid. Skaneeringuid tehti kokku 24 positsioonist. See tagas tervikliku akudeta (pimedate aladeta) punktipilve, mis koosnes ligi 16 miljonist punktist. Hiljem kulus 24 punktipilve liitmiseks tööpäev ning seejärel see modelleeriti. Mudelile lisati ka fotodest saadud tekstuurid. Lõpptulemuses olid näha ka krobelisused ja graveeringud seintel. Esialgu saab mudelit näha ja kasutada vaid Piusa külastuskeskuses. Mudel on nagu arvutimäng, kus saab käikude vahel ise ringi liikuda.
Meditsiin
3D-skannimist kasutatakse ka vähi diagnoosimisel. Väljatöötatud tehnika määratleb detailid ning teeb alumistest nahakihtidest 3D-skaneeringu, mille põhjal saab vähkkasvaja avastada. Samuti kasutatakse 3D-skannimist proteeside, ortopeedia ja meditsiinilise ohutustehnika disainimisel.
Finantsstabiilsus
Finantssektoris on suur osakaal pankadel ja seetõttu on finantsstabiilsuse tagamiseks oluline pankade usaldusväärsus ja tõhusus. Eesti suurimad pangad kuuluvad Põhjamaade pangakontsernidesse, seepärast tehakse finantsstabiilsuse tagamiseks koostööd Soome, Rootsi ja Taaniga. Eesti finantsstabiilsus sõltub järelevalvemeetodite ühtlustamisest ja tõhusast infovahetusest teiste Euroopa Liidu riikidega.
Finantsstabiilsuse tagamine Eestis
Eestis tagavad finantsstabiilsust Eesti Pank, Finantsinspektsioon ja Rahandusministeerium. Rahandusministeerium tagab, et seadused oleksid arusaadavad ja selged, ning teeb finantsstabiilsusese hoidmisel ja riskidega tegelemisel koostööd Finantsinspektsiooni ja Eesti Pangaga. Finantsinspektsioon tegeleb finantsinstitutsioonide ja -turu järelevalvega ning on ühtse järelevalve tegemiseks Euroopa Keskpanga koostööpartner. Eesti Pank tegutseb finantsstabiilsuse tagamisel kolmes põhivaldkonnas:
Finantsinspektsioon
Finantsinspektsioon on finantsjärelevalve ja kriisilahenduse asutus. Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse järelevalvemehhanismi (Single Supervisory Mechanism, SSM), Euroopa ühtsesse kriisilahenduskorda (Single Resolution Mechanism, SRM) ja selle nõukokku. Selle eesmärk on tagada finantsinstitutsioonide stabiilsus ja teenuste kvaliteet ning seeläbi toetada Eesti rahasüsteemi usaldusväärsust. Lisaks aitab Finantsinspektsioon kaasa finantssektori efektiivsuse suurendamisele, süsteemsete riskide vältimisele ja kuritegeliku ärakasutamise tõkestamisele. Finantsinspektsioon hoolitseb selle eest, et finantsteenuste tarbijatele esitatav teave on õige ja täielik. Finantsinspektsiooni järelevalve peaeesmärk on tagada finantsasutuse suutlikkus täita oma kohustusi kliendi vastu. Lisaks valvatakse Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud finantssüsteemis tegutsevate osaliste järele. SEB ja Swedbanki tegevuse üle teeb otsest järelevalvet Euroopa Keskpank.
Finantsstabiilsuse analüüs
Eesti Pank annab kaks korda aastas välja "Finantsstabiilsuse Ülevaatet", milles esitab finantsstabiilsuse analüüsi ja hinnangu. Analüüsi keskmes on pangandussektori toimimist ohustavad riskid. Esitatakse võimalikud ohuvaldkonnad ja süsteemsed riskid ning prognoositakse pangandussektori arengut. Lisaks koostatakse riskihinnang ja tehakse tugevus- ja tundlikkusanalüüse, mis aitavad hinnata finantssüteemi tugevust tuvastatud riskide realiseerumisel.
Makrofinantsjärelevalve
Makrojärelevalve raames määratakse kindlaks süsteemsed riskid ja antakse neile hinnang ning kasutatakse finantsstabiilsust tagavaid meetmeid. Süsteemne risk on finantssüsteemi võimalik häire, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed finantssüsteemi toimimisele ja reaalmajandusele. Makrofinantsjärelevalve eesmärk on suurendada finantssüsteemi vastupanuvõimet ja vähendada süsteemseid riske, mis ohustavad finantsstabiilsust. Krediidiasutustelt nõuab Eesti pank kolme kapitalipuhvri (süsteemse riski puhvri, muu süsteemselt olulise krediidiasutuse puhvri ja vastutsükliline puhvri) hoidmist ja on neile kehtestanud elutasemelaenude nõuded. Riigi piires tehakse makrofinantsjärelevalvet peamiselt koos finantsinspektsiooni ja rahandusministeeriumiga. Rahvusvahelisel tasandil tehakse koostööd Euroopa Keskpanga, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (European Systemic Risk Board, ESRB) ja Põhja-Balti keskpankade ning teiste finantsstabiilsuse eest vastutavate institutsioonidega.
Kriisihaldus
Finantsstabiilsusega tegelevate institutsioonide eesmärk on ära hoida finantskriise. Kriisihalduse raames tegeletakse sellega, et turupooled oskaksid ebasoodsate olude tekkides neile kiirelt reageerida. Eesti Panga kriisihaldustegevus jaguneb kolmeks: Kriisihalduse üks oluline osa on hoiuste tagamise raamistik, millega tagatakse väikehoiustajate vahendid, et suurendada finantssektori stabiilsust ja usaldusväärsust. Eestis tegeleb sellega Eesti Tagatisfond. Kuna Eesti finantsturg on tihedalt seotud teiste finantsturgudega, on oluline teha teiste riikidega koostööd.
Finantsstabiilsuse tagamine Euroopas
Mikrotasandi järelevalvet teevad: Makrotasandi järelevalvet teevad:
Euroopa ühtne järelevalvemehhanism
2014. aastal loodi finantskriisist saadud kogemuste alusel Euroopa ühtne järelevalvemehhanism (Single Supervisory Mechanism, SSM). SSM koosneb Euroopa Keskpangast ja Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustest, koostööd tehakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN), Euroopa Komisjoni ja teiste institutsioonidega. Euroopa ühtse järelevalvemehhanismi ülesanne on tagada finantsstabiilsus ja -lõimumine, usaldusväärne ja turvaline Euroopa pangandussüsteem ning pidev järelevalve. Euroopa ühtne pangandusjärelevalve mehhanism liigitab krediidiasutused olulisteks ja vähem olulisteks. Oluliste krediidiasutuste järelevalvet teeb Euroopa Keskpank ja vähem oluliste krediidiasutuste järelevalvet liikmesriikide institutsioonid. Oluliste pankade nimekiri vaadatakse üle ja kinnitatakse üks kord aastas. Eestis on Euroopa Keskpanga otsese järelevalve all SEB ja Swedbank. Järelevalvet teevad ka liikmesriikide järelevalveasutused, Eestis on selleks Finantsinspektsioon.
Euroopa Keskpank
Euroopa Keskpanga peamised ülesanded finantsstabiilsuse tagamisel on tuvastada ja hinnata riske ning vajaduse korral võtta vajalikke meetmeid. Euroopa Keskpank vastutab tegevuslubade andmise, kehtetuks tunnistamise, likviidsus- ja kapitalinõuete täitmise ja osaluse omandamiseks nõusoleku andmise eest. Euroopa Keskpanga otsese järelevalve all on üle 120 panga (Eestis Swedbank ja SEB). Keskpank teeb paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides usaldusjärelevalvet või on sellega seotud, seetõttu tehakse koostööd riikide finantsstabiilsuse tagamise mehhanismidega. Euroopa Keskpank teeb koostööd liikmesriikide keskpankadega, et hinnata kogu euroala ohustavaid finantsstabiilsuse riske, ja riiklike järelevalveasutustega, et tagada finantsstabiilsuse säilimiseks järelevalvega seotud ülesannete ühtne koordineerimine.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) loodi 2011. aastal ja selle tegevuse keskmes on finantsstabiilsuse terviklusega seotud ohud. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegeleb makrotasandi usaldusjärelevalvega, et ära hoida laiaulatuslikke riske finantssektoris. ESRN töötab pankade, kindlustusandjate, varahaldurite, finantsturu infrastruktuuride ning muude finantsasutuste ja -turgudega. Samuti hindab ja jälgib ESRN süsteemseid riske ning aitab neid ennetada ja leevendada, väljastades hoiatusi ja soovitusi.
Riskid Eesti finantsstabiilsusele
Eesti panga "Finantsstabiilsuse ülevaate" alusel (seisuga jaanuar 2017) ohustavad Eesti finantsstabiilsust järgmised riskid:
Eesti finantssektori likviidsust ja rahastust ning eksportivate ettevõtete laenumaksevõimet võivad negatiivselt mõjutada Põhjamaade pangakontsernidest ja majandusest tulenevad riskid. Põhjamaade majandusaktiivsuse vähenemine mõjutab Eesti ekspordiettevõtteid. See võib negatiivselt mõjutada Eesti ekspordiettevõtete nõudlust, kasumit ja laenumaksevõimet.
Eesti suuremad pangad on seotud emapanga kontsernidega. Emapangast saadud vahendid moodustavad Eesti pankades suure osa ja suuremate Eesti pankade likviidsusjuhtimine on seotud emapankadega. Seega mõjutavad emapankade likviidsus- ja rahastusprobleemid ka Eesti panku. Kui emapank peaks vähendama Eesti pankade rahastust, siis väheneb Eesti pankade laenupakkumine. Neid riske vähendavad Põhjamaade pankade tugev finantsseis ja hea majanduslik olukord.
Eesti ettevõtete laenumaksevõime vähenemist ja pankade laenukvaliteeti nõrgestab see, et palgad kasvavad kiiremini kui ettevõtete müügitulud. Palgasurve tagajärjel võib ettevõtete kasum väheneda ja see võib põhjustada laenumaksevõime vähenemist ja mõjutada negatiivselt ka majapidamiste laenumaksevõimet. Ettevõtete laenumaksevõime vähenemise riski vähendab likviidsete varade kõrge tase ja eelnevast väiksem finantsvõimendus.
Pankade haavatavust kinnisvarasektori riskide suhtes suurendab eluasemelaenude ja kinnisvaraettevõtete laenude kasv, mida toetavad madalad intressimäärad. Selle põhjus on sissetulekute ja kindlustunde suurenemine, mis suurendab kinnisvarasektoris tehinguaktiivsust ja hinnakasvu. Sissetulekute suurenemise korral võivad majapidamised oma maksevõimet üle hinnata ja võtta üle jõu käivaid võlakohustusi. Samuti suurendab pankade haavatavust kinnisvarasektori suhtes kinnisvaraettevõtete laenude kasv.
Émile Gaboriau
Elulugu
Kuigi Émile'i vanemad soovisid pojale notariametit, huvitus ta rohkem kirjutamisest. Ta tegutses nii kirjanik Paul Févali sekretärina kui ka ajalehtedes kolumnisti ja toimetajana. Eriti köitsid teda kriminaalteemad ning ta kogus lugude jaoks materjali kohtutest, surnukuurist ja vanglatest.
Suurem tunnustus saabus kirjanikule kriminaalromaaniga "Lerouge'i mõrvajuhtum" (1866). Järgmiste aastate jooksul kirjutas ta tosinkond kriminaalromaani, mis tõlgiti inglise, saksa, itaalia ja isegi jaapani keelde.
Pärast Prantsuse-Preisi sõda abiellus ta Amélie Rogelet'ga ning nende kooselu kestis üksteist aastat.
Émile Gaboriau suri 40-aastaselt. Varajase surma põhjuseks oli hemorraagilised infarktid kopsudes.
Gustav Heinrich Hehn
Gustav Heinrich Hehn (15. juuni/26. juuni 1775 Tartu – 13. september/25. september 1823 Tartu) oli Eesti vaimulik ja jurist.
Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti aprillis 1792) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti septembris 1793) Jena ülikoolis. Ta ordineeriti 10. detsembril/21. detsembril 1794 õpetajaks.
Zariņi
Zariņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.
Gustav Heinrich Hehn
Ta oli aastatel 1794–1801 Otepää Maarja koguduse õpetaja. 16. juulil/28. juulil 1801 vabastati ta tervislikel põhjustel pastoriametist.
Zariņi
Küla asub valla lääneosas. Seal asub Zariņi bussipeatus. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.
Gustav Heinrich Hehn
Seejärel õppis ta aastatel 1801–1803 õigusteadust Erlangeni ülikoolis ja sai aastal 1803 ''mag. phil.'' kraadi. Aastast 1804 töötas ta Tartus advokaadina, krediidisüsteemi sekretärina, oli notariks Tartu-Pärnu ringkonna kirikuametis (OberKirchenvorsteheramt) ja aastast 1809 ringkonnakohtu sekretärina.
Isiklikku
Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka vend Bernhard Gottlieb Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad.
Eesti vanimate ettevõtete loend
Eesti vanimate ettevõtete loend loetleb vanimad seniajani tegutsevad ettevõtted Eestis.
Nimekiri on mittetäielik.
2004. aasta olümpiamängude Kreeka-Rooma maadluse Taškendi valikturniir
2004. aasta olümpiamängude valikturniir Kreeka-Rooma maadluses toimus Usbekistanis Taškendis.
Venemaa Asutustevaheline Ajaloohariduse Komisjon
Venemaa Asutustevaheline Ajaloohariduse Komisjon (Межведомственная комиссия по историческому просвещению) on Venemaa riikliku ajaloopropaganda institutsioon, mis loodi Venemaa presidendi Vladimir Putini dekreediga 30. juulil 2021. Komisjoni esimees on Venemaa Sõjaajaloo Seltsi esimees, president Putini abi Vladimir Medinski.
Taust ja loomine
Katse luua riiklik institutsioon, mis tegeleks Venemaa poliitilisele juhtkonnale ebasobiva ajalookäsitluse paralüseerimisega tehti juba 2009. aastal, mil Venemaa tollase presidendi Dmitri Medvedevi seadlusega loodi Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv komisjon võitluseks Venemaa huvide vastase ajaloo võltsimisega ("Комиссия при Президенте Российской Федерации по противодействию попыткам фальсификации истории в ущерб интересам России"). Komisjoni 28 liikme hulka kuulusid Venemaa jõuametkondade juhid nagu Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu sekretäri asetäitja (asejuhataja) Valentin Sobolev, välisluure SVR asedirektor Vladimir Zimakov, relvajõudude kindralstaabi ülem Nikolai Makarov, föderaalse julgeolekuteenistuse FSB valitsusülem Vassili Hristoforov jne. Komisjoni esimeheks sai Venemaa presidendi administratsiooni juhataja Sergei Narõškin. Komisjon valmistas ette seaduseelnõu, millega oleks "Venemaa vastane ajaloo võltsimine" muudetud seadusega karistatavaks. Sellise seaduseelnõu loomine äratas tugevat vastuseisu isegi Venemaal endas. Kriitikute hulka kuulus ka viimane NLKP peasekretär Mihhail Gorbatšov. 14. veebruaril 2012 saatis president Medvedev komisjoni laiali.
Kuid võitlus eelkõige Teise maailmasõja kanoniseeritud nõukoguliku käsitluse eest jäi Venemaa kõrgemale ladvikule omaseks ka edaspidi. Oktoobris 2015 teatas Venemaa kaitseministeerium, et kaitseministeeriumi keskarhiivi juurde luuakse teaduslik erirood, mille eesmärgiks on ajaloo võltsimise vastu võitlemine. Roodu tööle minevad spetsialistid hakkavad uurima eelkõige Teise maailmasõja aastatel toimunut ja fakte, mis on seotud nõukogude rahva võiduga Suures Isamaasõjas ning samuti ka teisi relvajõude puudutavaid sündmusi. 1. juulil 2021 allkirjastas Putin seaduse, mils keelab avalikult võrrelda NSV Liidu juhtkonna, juhtkonna ja sõjaväelaste eesmärke, otsuseid ja tegevust Natsi-Saksamaa juhtkonna eesmärkide, otsuste ja tegudega Teise maailmasõja ajal. Lisaks on keelatud eitada nõukogude rahva otsustavat rolli võidus Saksamaa üle ja Euroopa riikide vabastamisel. Riigiduuma võttis seaduse vastu 9. juunil, Föderatsiooninõukogu kiitis heaks 23. juunil.
Venemaa presidendi dekreediga nr. 442 30. juulist 2021 loodi Venemaa Asutustevaheline Ajaloohariduse Komisjon.
«Tagamaks planeeritud lähenemist Vene Föderatsiooni rahvuslike huvide kaitsmise küsimusele, mis on seotud ajaloolise mälu säilitamise ja ajalooalase õppetegevuse arendamisega, otsustan moodustada Asutustevahelise Ajaloohariduse Komisjoni" seisab dokumendis. Komisjoni ülesandeks saab valitsusasutuste, teadus-, haridus- ja kultuuriringkondade tegevuse koordineerimine ajaloohariduse ühtse käsitluse väljatöötamiseks ja ajaloofaktide võltsimise tõkestamiseks. Samuti antakse talle ülesandeks "riiklikke huve kahjustavate välismaiste struktuuride ja isikute tegevuse" analüüsimine ning "vastupropagandameetmete" ettevalmistamine. Komisjonil on õigus nõuda teavet organisatsioonidelt, avalik-õiguslikelt ühendustelt, kohalikelt ja föderaalasutustelt, kasutada presidendi administratsiooni ja teiste valitsusasutuste andmebaase. Komisjoni esimeheks sai Putini abi ja Venemaa Sõjaajaloo Seltsi esimees Vladimir Medinski.
Komisjoni kuuluvad erinevate Venemaa jõu-, luure-, haridus- ja propagandaasutuste esindajad. Komisjoni kuuluvad presidendi administratsiooni, Julgeolekunõukogu aparaadi, peaprokuratuuri, FSB, SVRi, siseministeeriumi juurdluskomitee, välis-, kaitse-, sise-, kommunikatsiooni ja massimeedia, justiits-, kultuuri-, haridus-, teadus- ja välisministeeriumi, seltsi "Teadmised", Venemaa Riigiarhiivi, Venemaa Teaduste Akadeemia, Venemaa Ajaloo Seltsi, Venemaa Sõjaajaloo Seltsi ning Ülevenemaalise Riikliku Ringhäälingukompanii esindajad.
Karula külanõukogu
Karula külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.
Toshinobu Katsuya
Toshinobu Katsuya (jaapani keeles 勝矢 寿延 Katsuya Toshinobu; sündinud 2. septembril 1961 Nagasakis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
50S
50S alaühik on prokarüootse ribosoomi suurim alaühik. Koos väikese 30S alaühikuga moodustavad prokarüootse 70S ribosoomi. Tema molekulmass on 1,5x106 Da. Suurim alaühik loob peptiidsidemeid ja tagab tee uue peptiidi progressiooniks. Lisaks sellele seonduvad suurema alaühikuga GTP-d siduvad regulaatorvalgud, mis soodustavad niisuguseid translatsiooni protsesse nagu initsiatsioon, elongatsioon ja terminatsioon. 50S alaühik koosneb kahest rRNA molekulist (5S ja 23S) ja 33 valgust ning on märklauaks mitmetele antibiootikumidele.
pisi|H. marismortui 50S alaühiku struktuur. Valgud on märgistatud siniselt ja 2 rRNA fragmenti on näidatud kollase (5S) ja oranžina (23S).
Toshinobu Katsuya
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1985–1993 27 mängu.
50S
50S alaühiku struktuur
Sarnaselt väikese alaühikuga põhineb 50S partikli struktuur ribosomaalsel RNA-l, mida stabiliseerivad ribosomaalsed valgud. 50S alaühik sarnaneb 60S ribosomaalse alaühikuga eukarüootides. Ribosomaalne RNA on väga kõrgelt struktureeritud ning mängib võtmerolli valgusünteesi katalüütilistes funktsioonides.
Ribosoomi suure alaühiku kompaktsest poolkerakujulisest tertsiaalstruktuurist eristuvad kolm väljaulatavat jätket – L1 haru, tsentraalne kühm ja L11 haru. 50S alaühiku ribosomaalseid valke nimetatakse vastavalt nende paiknemisele ribosoomi suuremas partiklis L1–35 (L ehk inglise keeles large, eesti keeles "suur"). Enamik ribosomaalseid valke on suures alaühikus esindatud ühes korduses, välja arvatud tetrameerne (L7/L12)4. 50S alaühiku tertsiaalstruktuuril paiknevad ribosomaalsed valgud suures osas hajutatult partikli solvendi poolsel küljel ja enamus neist interakteerub mitme rRNA domeeniga.
Füüsikaliste parameetrite järgi on kindlaks tehtud, et suur alaühik on ligikaudu kaks korda suurem kui väiksem 30S alaühik.
Ribosomaalne RNA
23S rRNA koosneb 2904 nukleotiidist, mis jaotatakse sekundaarstruktuuri alusel kuude domeeni. 23S rRNA sekundaarstruktuuri domeenide individuaalne ruumiline konformatsioon on väga ebaregulaarne, kuid omavahel põimudes moodustavad nad kompaktse poolkerakujulise 50S tertsiaalstruktuuri. Ribosoomi peptidüültransferaasne tsenter asub 23S V domeenis ja on paljude antibiootikumide märklauaks. pisi|50S alaühiku molekulaarstruktuur, pööratuna väiksema 30S alaühiku poole 5S rRNA moodustab iseseisva RNA struktuuri ning uue nomenklatuuri alusel kutsutakse teda suurema alaühiku seitsmendaks domeeniks. Suure alaühiku 5S rRNA koosneb 120-st nukleotiidist ning interakteerub 23S rRNA-ga valkude L5 ja L25 vahendusel.
Metsa põik (täpsustus)
Metsa põik on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:
50S
50S alaühiku funktsioon
50S alaühik vahendab valkude biosünteesi ajal translokatsioonifaktorite ja aminoatsüül-tRNA-de seondumist ribosoomile ning katalüüsib peptiidsideme sünteesi. Lisaks osaleb ribosoomi suurem alaühik translokatsiooni protsessis. Peptiidsideme süntees leiab aset 50S alaühiku V domeeni peptidüültransferaasses tsentris.
Mekado
Mekado on Saksamaa ansambel.
50S
Peptidüültransferaas tsenter (PTC)
PTC katalüüsib estersideme aminolüüsi. Selles reaktsioonis A-piirkonnas paikneva tRNA nukleofiilne α-aminorühm ründab P-piirkonnas paiknevat tRNA estersideme süsinikku, mis hoiab peptiidahelat tRNA kõrval. H. marismortui 50S alaühiku suure resolutsiooniga kristallstruktuurid näitasid, et PTC koosneb RNA-st ning 15 Å raadiuses PTC-st valgud puudusid. Enne kui toimub peptidüültransferaasi reaktsioon, peavad tRNA substraadid paiknema õiges positsioonis. 23S rRNA jäägid PTC kõrval hoivad omal kohal ja asetavad mõlema tRNA konserveerunud 3´ CCA otsi. P-piirkonnas paiknevad tRNA jäägid C74 ja C75 paarduvad 23S rRNA P-lingu G2251 ja G2252 jääkidega. 23S rRNA A-lingu jääk G2553 hoiab omal kohal tRNA, mis paikneb A-piirkonnas, jäägi C75 kaudu. A- ja P-piirkondades oleva tRNA 3´-terminaalne nukleotiid A76 interakteerub vastavalt nukleotiididega G2583 ja A2450.
23S rRNA konserveerunud jäägid A2451, U2506, U2585, C2452 ja A2602 asuvad A- ja P-piirkonna A76 nulkleotiidi läheduses.
Mekado
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Saksamaad lauluga "Wir geben 'ne Party".
50S
Peptidüültransferaas tsenter (PTC)
Substraatide kõrvuti paiknemine ribosoomis ei taga iseenesest peptiidsideme sünteesi. Seetõttu püstitati hüpotees, et teised rRNA elemendid võiksid mõjutada PTC keemilist keskkonda. 50S alaühiku röntgenkristallograafia analüüsil oletati, et polümerisatsiooni reaktsioonis osaleb 23S rRNA konserveerunud adeniin A2451. Selle mudeli järgi on A2451 kolmas lämmastiku jääk (N3) põhiline alus-happe katalüüsis osalev rRNA positsioon, mis aitab kaasa aa-tRNA (aminoatsüleeritud-tRNA) esialgset rünnakut peptidüül-tRNA-le.
Lisaks sellele N3 stabiliseerib üleminekulist tetraeedrilist seisundit. See soosib omakorda peptiidsideme moodustamist, kuna suure energiaga intermediaadi stabiliseerimine alandab üldist aktivatsioonienergiat ensüümkatalüütilises reaktsioonis.
Antibiootikumid ja 50S alaühik
Vaatamata ribosoomi suurusele, on ribosoomil vähe antibiootikumide seondumiskohti. 50S puhul asub suurim osa antibiootikumide sidumiskohti peptidüültransferaasi tsentri läheduses. Eranditeks on ortosomütsiinid (evernimütsiin ja avilamütsiin), mis interakteeruvad 23S rRNA heeliksitega H89 ja H91 ning mõjutavad IF2 (initsiatsiooni faktor 2 – seob IF1 ning juhib fMet-tRNAifMet P piirkonda ) seondumist. Tiostreptooniga sarnased tiopeptiidid interakteeruvad 23S rRNA heeliksitega H43 ja H44 ning mõjutavad EF-G, EF-Tu ja IF2 seondumist. PTC-d sihtivad antibiootikumid inhibeerivad peptiidsidemete moodustamist, häirides aminoatsüleeritud tRNA-de otste õiget asetust PTC-s. Peptidüültransferaasi keskusele toimivate antibiootikumide seondumispiirkonnad kattuvad A-piirkonnaga, kuhu seostub ka tRNA (näiteks klooramfenikool, linkoosamiidid (klindamütsiin), puromütsiin ja sparsomütsiin) või P-piirkonnaga (blastitsidiin-S) või mõlema A- ja P- piirkonnaga (pleuromutiliinid ja streptogramiin A (SA) klassid). Makroliidide ja streptogramiin B (SB) sidumispiirkonnad asuvad PTC kõrval paiknevas 100 Å pikkuses kanalis, mille kaudu väljub kasvav peptiidahel. Suurim osa makroliididest ja SB ei inhibeeri peptiidsidemete moodustamist otseselt, vaid pigem tõkestavad need uue sünteesitava peptiidahela väljumist kanali kaudu. See põhjustab omakorda peptidüül-tRNA eemaldumist ribosoomist ja translatsiooni katkestamist.
PTC kui sihtmärk
Esimesed tõendid, kuidas peptidüültransferaasi keskust inhibeeritakse, tulid antibiootikumide ning bakteri D. radiodurans ja arhea H. marismortui 50S ribosoomi kompleksidest erinevate antibiootikumidega.
Klooramfenikool seondub PTC-ga niisuguses positsioonis, mis kattub A-piirkonnas paikneva tRNA aminoatsüül funktsionaalrühmaga (Cam1). See blokeerib aa-tRNA seondumist A-piirkonda. Erinedes eelmisest, on näiteks arhedele omase klooramfenikooli seostumispiirkond (Cam2) ribosoomi alaühiku H. marismortui 50S väljumistunnelis sügavamal ning kattub erütromütsiini seondumispiirkonnaga. Kuna klooramfenikooli seondumispiirkond arhedel asub sügavamal kui Cam1, on vaja suuremat antibiootikumi kogust, et kasvu inhibeerida. Nii klooramfenikool kui ka erütromütsiin mõjutavad otseselt 50S biogeneesi. Kuigi viimaste katseandmete järgi võib oletada, et tegemist on kaudse mõjuga. Biogeneesi inhibeerimine võib olla tingitud ribosoomivalkude mittestöhhiomeetrilisest sünteesist. A-piirkonna tasku (aa-tRNA sidumispiirkond) on ka sidumispiirkonnaks klindamütsiini , sparsomütsiini ja linesoliidi   jaoks. Positsioonid, kuhu seostub klindamütsiin, näitavad suure ülekattumise taset A-piirkonnas oleva tRNA-ga. Sparsomütsiini seondumispiirkond asub samuti A-piirkonnas ning see takistab peptiidsidemete sünteesi,  kuid samal ajal sparsomütsiin stabiliseerib tRNA seondumist P-piirkonda. See omakorda stimuleerib tRNA likumist A-piirkonnast P-piirkonda ehk translokatsiooni.
Blastitsidiin-S stabiliseerib tRNA-d P-piirkonnas, samas selle reaktsiooni molekulaarne mehhanism erineb sparsomütsiini omast. Blastitsidiin-S seondumispiirkond kattub tRNA kanoonilise CCA järjestusega P-piirkonnas, mis stabiliseerib tRNA moondatud kujul, kus tRNA C75 on keeratud A-piirkonna poole. Deformeeritud tRNA on halb substraat peptiidsideme moodustamiseks ning eriti peptiidi vabastamisel.
Linesoliid seondub 50S A-piirkonnaga samal moel nii D. radiodurans, E. coli ja H. marismortui ribosoomidega. Vaatamata oma seondumisele A-piirkonnas, mõjutavad linesoliidid translatsiooni algatamist sellisel viisil, et häirivad initsiaator-tRNA paigutamist P-piirkonda. Kuna linesoliidi ja sparsomütsiini seondumiskohad asuvad lähestikku, sünteesiti linesoliid-sparsomütsiini ühend. Niisugune ühend mõjub efektiivsemalt kui linesoliid üksinda ja toimib linesoliidi-resistentsete tüvede vastu. Linesoliid ei stimuleeri translokatsiooni, kuid linesoliid-sparsomütsiini ühend võib seda teha.
Kanal kui sihtmärk
Makroliidide seondumiskoht asub peptiidahela väljumistunnelis, mis paikneb PTC kõrval. Makroliidid koosnevad erineva suurusega makrolaktoonsest rõngast, mille külge kinnituvad erinevad suhkrud ja/või teised kõrvalahelad. Näiteks erütromütsiin koosneb 14-lülilisest laktoonrõngast, mille C3 kõrvalahelas on kladinoos ja C5 kõrvalahelas desosamiin. Makroliididele resistentsuse levikuga tekkis vajadus töötada välja uued antibiootikumid – ketoliidid. Telitromütsiinil on C3-ketorühm kladinoosi asemel ja asendis C11–12 tsükliline karbamaat, millel on alküül-arüül kõrvalahel.
Makroliidid C3-kladinoos suhkruga võimaldavad ribosoomil sünteesida lühikesi 6–8 aminohappelisi polüpeptiide. Ketoliidid lubavad sünteesida 9–10 aminohappelisi polüpeptiide enne kui toimub peptidüül-tRNA eemaldamine ning translatsioon peatub. Mõnede oligopeptiidide translatsioon põhjustab makroliidide dissotsieerumist ribosoomist, tagades sellega resistentsuse antibiootikumi suhtes.
Ribosoomi väljumistunnel on samuti mõjutatud streptogramiini poolt. Streptogramiinid koosnevad kahest klassist – SA ja SB, mis mõjutavad ribosoomi sünergeetiliselt ning sellega alandavad minimaalset inhibeerivat kontsentratsiooni mõlema komponendi vastu. Streptogramiinide kristallstruktuurid 50S alaühikutes näitavad, et nende sidumispiirkonnad asuvad kõrvuti ja väljumistunneli lähedal. SB seovad makroliidide taolist piirkonda, kuid SA seob PTC A- ja B-piirkondades. SB sidumiseks on alguses vaja 23S rRNA A2062 nukleotiidi konformatsioonilist muutust, mida viib läbi SA.
Oed-Oehling
Oed-Oehling (ka Oed-Öhling) on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.
Oed-Oehling asub Mostviertelis. Umbes 15% vallast on kaetud metsaga.
Oedis on algkool. Lähim keskkool asub Wallsees.
Mätas-porosamblik
Mätas-porosamblik  (Cladonia caespiticia) on samblikuliik.
Kendama
pisi|Kendama 1. mõõk ken (剣) 2. mõõga teravik kensaki (剣先) 3. suur kausike ōzara (大皿) 4. alumine kausike chūzara (中皿) 5. väike kausike kozara (小皿) 6. pall tama (玉) 7. auk ana (穴) 8. nöör ito (糸) 9. kausikeste korpus saradō (皿胴) 10. väikese kausikese serv kozara no fuchi (小皿のふち) 11. suure kausikese serv ōzara no fuchi (大皿のふち) 12. libisemistõke suberidome (すべり止め) 13. mõõga tagumine ots kenjiri (けんじり) 14. nööri kinnitusava ito toritsuke ana (糸取り付け穴) 15. helmes (pole pildil näha) Kendama (けん玉 'mõõk [ja] pall') on Jaapani traditsiooniline mänguasi. See koosneb käepidemest (mõõgast) ja pallist, mida ühendab nöör. Mõõgal ehk ken 'il on kolm kausisarnast pesa ja üks teravik, mille suurus ühtib palli ehk tama sees oleva augu suurusega. Kendama 'ga mängimine nõuab osavust ja kendama ei sobi alla 7-aastastele lastele. Kendama 'ga saab korraga mängida üks inimene. Väliselt sarnaneb kendama jojoga.
Kasutamine
Mängija pillutab käepidemest kinni hoides palli üles ja püüab siis palli mõnesse kausjasse pesasse või teraviku otsa saada.
Võru Järve Kool
Võru Järve Koolis õpetatakse lapsi hooldus- ja toimetulekuõppekava alusel. Koolis omandavad põhiharidust mõõduka, raske ja sügava vaimse ning liitpuudega õpilased.
Kooli võetakse vastu eelistatult kohaliku omavalitsuse lapsed, ent vabade kohtade olemasolul on võimalik Võru Järve Koolis õppida ka kaugemalt pärit õpilastel. Võru linnast kaugel elavatele õpilastele on loodud tingimused koolis ööbimiseks.
Ajalugu
Võru linnas hakati intellektipuudega õpilasi õpetama 1992. aastal, mil põhikooli- ja gümnaasiumiseadusse tehti muudatus, mis tagab kõigile lastele võimaluse omandada võimetekohast haridust. Neli aastat õppisid erivajadusega lapsed Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli arendusklassis, mille ruumid asusid Punamütsikese lasteaias. 1996. aastal rajati pedagoogide ja lastevanemate initsiatiivil Võrru Liiva tänavale eraldi kool erivajadustega õpilastele. Esimesel aastal õppis koolis kaheksa õpilast, 2018/2019. õppeaastal oli koolis õpilasi 23.
Koostöö
Võru Järve Kool võtab aktiivselt osa rahvusvahelistest projektidest. Osaletud on viies Comenius ning kahes Erasmus+ rahvusvahelises projektis. Projekti "Toetades tervislikku Euroopat" (2017–2020) eesmärk on suurendada intellektipuudega õpilaste sotsiaalset kaasamist kogukonda ja edendada tervislikke eluviise. 2014. aastal osaleti projektis "Are EU ready to life and work". Projektipartneriteks olid erivajadustega laste koolid Portugalist, Rumeeniast ja Lätist. Projekti raames töötati välja õppekava, mis valmistab intellektipuudega õpilasi paremini täiskasvanueluks ette ning võimaldab liikuda ühelt eluetapilt teisele võimalikult sujuvalt. Võru Järve Kooli õpilased on käinud projekti raames tööharjutusi tegemas Võru Kaubamajas, Kuningatalus ning ettevõttes KPG Kaubanduse OÜ.
Sport
Võru Järve Kooli õpilased on oma kooli esindanud nii rahvusvahelistel kui ka kodumaistel spordivõistlustel. 2018. aastal Otepääl toimunud Euroopa murdmaasuusatamise eriolümpial võideti neli medalit. Võru Järve Kool esindas Eestit ka 2018 Riias rahvusvahelisel ujumisvõistlusel, kus samuti kooli õpilased saavutasid poodiumikohad.
Toomre
Nimede eestistamisel määrati Toomre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Tomson. Elmar Toomre palvel kanti Toomre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 36 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Eesti Maja (restoran)
Eesti Maja oli Eesti köögile spetsialiseerunud restoran, mis tegutses Tallinnas aadressil Lauteri tänav 1, Eesti välisministeeriumi kõrval.
Restoran avati 1990. aastate keskel. Avamise aegu olid Eesti Maja omanikud Viido Polikarpus, Meelis Lajal ja Helve Remmelgas, restorani peakokk oli Jaan Tuvike.
2010. aastal taotles restorani omanikfirma OÜ Laurellus pankrotti, firma omanikud olid tollal väliseesti ettevõtjad Viido Polikarpus ja Aavo Kõiv.
Astigmatism
Astigmatism on silma sarvkesta või läätse kuju muutus, mille tõttu valgus murdub silma läbides normaalsest erinevalt ning pilt on moonutatud. Astigmaatilise silma puhul on kujutised udused, nende ümber on varjud ning kujutis jääb fookusest välja olenemata sellest, kas seda liigutatakse kaugemale või lähemale.
Kasutatud materjal
Astigmatizmus (optika)
Luunja Roosiaed
Luunja Roosiaed on Luunja vallas asuv roosiaed, mis on EV 100 raames kavandatud kingitus vallale. Luunja roosiaed on Emajõe-äärne pika ajalooga kontserdipaik, kus kasvab kokku 58 roosisorti.
Ajalugu
Lohkva Külaseltsi eestvedamisel algatatud rosaariumi rajamise projekt sai rahastuse EV100 meetme raames ning 2018. aastal alustati projekti elluviimisega. Lisaks sai taastatud roosiaed täienduse uue Luunja-nimelise roosisordi näol, mille autoriks on Eesti roosiaretaja Mart Ojasalu.
Roosiaia projekti on koostanud Väli Maastikuarhitektid. Emajõe-äärse rosaariumi valmimisse panustasid mitmed Luunja valla ettevõtjad, vabaühendused, omavalitsus ja kodanikud.
Schnackenburg
Schnackenburg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Linna pindala on 23,70 km². 31. detsembril 2017 elas seal 562 inimest. Linn asub Elbe vasakkaldal. Asudes Alam-Saksimaa idaservas, piirneb linn kõigist külgedest peale lääne endise Ida-Saksamaa territooriumiga. See on kõige hõredamini asustatud linn ("Stadt") endisel Lääne-Saksamaal, kuigi endisel Ida-Saksamaal oli üheksa linna veel hõredamini asustatud (peamiselt Brandenburgis).
Nimi
Schnackenburgi polaabi nimi on Godegord (vanemas Saksa viitematerjalis ka Godegür), arvatavasti sõnadest god (< slaavi *gadă) 'madu' ja gord (< slaavi *gordă) 'linnus', 'linn'. Saksa nimi Schnackenburg on tuletatud alamsaksa sõnadest Snaak või Snack 'madu' (mitmus Snaken või Snacken) ja Borg 'linnus', 'linn'.
Ajalugu
Aastatel 1945 kuni 1990 oli Schnackenburg Saksamaa sisepiiri ületuskoht Elbe siseveeteel. Ületuskoht oli avatud laevade liiklemiseks Tšehhoslovakkia, Nõukogude okupatsioonitsooni (1949. aastani, seejärel Ida-Saksamaa) või Lääne-Berliini ning Briti okupatsioonitsooni (1949. aastani, seejärel Lääne-Saksamaa) vahel. Liiklus oli tsoonidevahelise liikluse regulatsioonide teema, millele järgnesid Lääne-Saksamaa ja Lääne-Berliini vahelised eriregulatsioonid: Transiidileping (1972).
Opponitz
Opponitz on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.
Opponitz asub Mostviertelis Ybbsi jõe ääres. U. 72,52 % valla pindalast on kaetud metsaga.
Türi Vabadussõja mälestussammas
Türi Vabadussõja mälestussammas on Järva maakonnas Türi Kesklinna kalmistul asuv Vabadussõjas langenute mälestuseks püstitatud mälestussammas. Sammas on arvele võetud kultuurimälestisena.
Samba kavandi tegi Anton Starkopf ja samba raius A. Pärn. Sammas avati 20. juulil 1924.
Pärast 1949. aasta märtsiküüditamist sammas lammutati. Hiljem leiti lammutatud samba sokkel üles ja seda kasutati 11. augustil 1990 taasavatud samba sokliosana.
Karula külanõukogu (Rakvere rajoon)
Karula külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.
Stone & Stone
Stone & Stone on Saksamaa ansambel.
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Saksamaad lauluga "Verliebt in Dich".
Aggteleki karst
Aggteleki karst (ungari Aggteleki-karszt) on piirkond Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest.
Geopoliitiliselt ja geograafiliselt on see Põhja-Ungari keskmäestikust. Geoloogiliselt ja orograafiliselt on see osa Slovaki maagimäestikust, olles sealse Slovaki karsti jätkuks Ungari aladel. Tegemist on Ungari alade kõige jahedama piirkonnaga.