cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Der Stern der Erlösung
Maailm
Isiklikku, individuaalset puudutavate "metaeetiliste" küsimuste väljaastumine maailmateadmise vallast ei möödu ka viimasele jälgi jätmata. Sellise seedimatu tõsiasjalikkuse kindlustamine väljaspool suurt vaimu vallas olevat tõsiasjarikkust on selle maailma, mida on võimalik teada, üks põhimõiste troonilt tõugatud. See maailm pretendeeris sellele, et ta on kõiksus; "kõik" on esimese lause alus, mis selle maailma sünni juures lausuti. Nüüd seatakse selle kõiksuse vastu üksus, mis üksikinimese üksikeluna seisab abstraheerimisele vastu. Kõiksus ei saa enam väita, et ta on kõik; ta on minetanud oma ainsuse. Millel see kõiksus siis rajanes? Miks maailma ei tõlgendatud paljusena? Asi on maailma mõeldavuse eelduses. Mõtlemise ühtsus paneb oma õiguse teadmise paljususe vastu maksma maailma kõiksuse väites. Logose ühtsus põhjendab maailma kui kõiksuse ühtsust. Ja logose ühtsus omakorda saab tõeväärtuse selle kõiksuse põhjendamisest. Sellepärast tähendab edukas ülestõus maailma kõiksuse vastu ühtlasi mõtlemise ühtsuse eitamist. Filosoofia esimeses lauses "Kõik on vesi" kätkeb juba maailma mõeldavuse eeldus, kuigi Parmenides ütles esimesena välja olemise ja mõtlemise identsuse. Pole ju enesestmõistetav, et ühest vastust oodates võib küsida: "Mis on kõik?" Ei saa küsida: "Mis on paljusus?"; sellele ei saa oodata üheseid vastuseid, aga alusega "kõik" on ühene predikaat juba ette tagatud. Kes eitab olemise kõiksust, see eitab mõtlemise ühtsust ning esitab väljakutse filosoofidele Jooniast Jenani välja. Meie aeg on seda teinud. "Maailma kontingentsust", praegu üks kord nõnda olemist, on küll alati nähtud, aga seda kontingentsust tahetigi ületada, selles nähtigi filosoofia pärisülesannet. Mõelduses muutus juhuslik paratamatuks. Alles pärast selle püüdluse lõpuleviimist saksa idealismis tärkas Schopenhaueriga ja Friedrich Wilhelm Joseph Schellingi hilisfilosoofiaga vastupidine suund. "Tahe", "vabadus", "teadvustamatu" suutis juhuse maailma üle valitseda, mida mõistus polnud suutnud. Paistis, et taaselustuvad teatud keskaja suunad, mis väitsid maailma kontingentsust, et tagada looja vastutustundetu suva. Aga siit tulebki välja, miks see kontseptsioon on kahtlane. Seletamata jäi just see, mida tuleb seletada: kuidas maailm saab olla juhuslik, kuigi teda tuleb mõelda paratamatuna. See olemise ja mõtlemise mittesamasus peab esile astuma olemise ja mõtlemise juures, mitte lepitatama tahte deus ex machina 'ga, mis pole olemine ega mõtlemine. Ja kuna olemise ja mõtlemise alust otsitakse mõtlemisest, siis tuli mittesamasuse alus avastada kõigepealt mõtlemisest.
Metaloogiline
Mõttekäik on umbes niisugune. Mööndusel, et mõtlemine on olemise üks ja üldine vorm, on mõtlemisel endal ikkagi kuju, nii-ja-mitte-teisiti, ja see ei muutu sellest, et mõtlemist mõeldakse puhtalt. Just see tema "spetsifikatsioon", hargnemine, annabki talle jõu samastada end samuti hargnenud olemisega. Nii et mõtlemise ja olemise samasus eeldab seesmist mittesamasust. Mõtlemine on küll läbinisti olemisele orienteeritud, aga kuna ta on ühtlasi ka iseendale orienteeritud on ta ühtlasi mitmekesisus endas. Nii et mõtlemine, mis on ise omaenda paljuse ühtsus, põhjendab ka olemise ühtsust, ja mitte ühtsusena, vaid paljusena.
Moore'i seadus
pisi|317x317px|Protsessoris olevate transistoride arv ja aeg. Tuleb tähele panna, et tegu on logaritmilise skaalaga; punktiirjoon vastab eksponentsiaalsele kasvule, kus transistoride arv kahekordistub iga kahe aastaga Moore'i seadus põhineb arvutiriistvara ajalool ning ütleb, et mikrokiibil olevate transistoride arv kahekordistub iga kahe aasta järel. Seaduspära kannab Inteli kaasasutaja Gordon E. Moore'i nime, kes kirjeldas seda oma 1965. aastal avaldatud teadustöös. Tema ennustus on osutunud täpseks, kuigi osaliselt seetõttu, et pooljuhtide tootjad sellest ise lähtuvad. Moore'i seadust võib kirjeldada kui tehnoloogia arengut tagant sundivat seaduspära.
Kuigi Moore'i seaduse kohaselt kahekordistub transistorite arv iga kahe aasta tagant, on laialt levinud Inteli juhi David House'i levitatud arusaam, et see toimub hoopis iga pooleteise aasta ehk 18 kuu järel.
Paljude elektroonikaseadmete võimekus on tihedalt seotud Moore'i seadusega – näiteks protsessorite kiirus (taktsagedus), operatiivmälu maht ja isegi pikslite arv digikaamerate sensorites on ligikaudu eksponentsiaalselt kasvavad suurused. Elektroonika eksponentsiaalne areng on tohutult suurendanud selle mõju pea igale majandussektorile.
Kuigi Moore'i seadus on kehtinud juba üle poole sajandi, tuleks seda käsitleda kui oletust, mitte loodus- ega füüsikaseadust. 2005. aastal ennustati, et seaduspära jääb kehtima vähemalt aastani 2015 või 2020. 2010. aastal hindas pooljuhtide tööstuse ekspertidest koosnev kolleegium International Technology Roadmap for Semiconductors, et 2013. aasta lõpus transistoride arvu ja tiheduse kasv aeglustub ning kahekordistumine toimub edaspidi iga kolme aasta järel.
Ajalugu
pisi|190px|Gordon Moore 2004. aastal Mõiste "Moore’i seadus" võttis 1970. aastal kasutusele ettevõtja ja California Tehnoloogiainstituudi professor Carver Mead. Transistorite arvu kasvu kohta oli ennustusi tehtud siiski varemgi. 1950. aastal ennustas Alan Turing artiklis "Computing Machinery and Intelligence", et 2000. aastaks kasvab arvutite mälumaht umbes 109 bitini (ligikaudu 0,12 GB). Tegelikult tuli Western Digital napilt pärast tuhandivahetust välja 40 GB kõvakettaga, aasta lõpuks oli valmis juba 120 GB kõvaketas. Moore võis inspiratsiooni saada ka tänapäevase arvutihiire leitajalt Douglas Engelbartilt, kes pidas 1960. aastal loengu mikrolülituste kahandamisest. 2009. aastal The New York Timesis ilmunud artikli kohaselt avastas Engelbart transistorite arvu kasvu seaduspära juba 1959. aastal, seega mitu aastat enne Moore’i.
Moore väitis 19. aprillil 1965 ajakirjas Electronics Magazine ilmunud artiklis "Cramming more components onto integrated circuits", et transistoride arv kahekordistub iga aasta järel. Aluseks võttis ta andmed aastast 1958, mil mikrokiibid leiutati, aastani 1965. 1975. aastal pakkus Moore välja, et kahekordistumine toimub hoopis iga kahe aasta tagant. Moore on kinnitanud, et väide kahekordistumise toimumisest iga 18 kuu järel pärineb David House'ilt, kusjuures House’i ennustus käib kiipide jõudluse, mitte pelgalt transistoride kohta.
2005. aasta aprillis pakkus Intel 10 000 USA dollarit Moore'i artiklit sisaldava ajakirja originaaleksemplari eest. Tasu pälvis Ühendkuningriigis elav insener.
Sarnased seadused
pisi|350px|Kõvaketaste mahutavuse kasv logaritmilises skaalas Mitmete digitaaltehnoloogia komponentide areng on eksponentsiaalne analoogselt Moore'i seaduspärasusele. Sealhulgas näiteks komponentide suurus, maksumus ja kiirus. Moore’i enda väide puudutab ainult komponentidel paiknevate transistoride arvu.
Transistoride tihedus mikrokiibil. Levinuim formuleering on transistoride arvu kahekordistumine mikrokiibil iga kahe aasta järel. 1970. aastate lõpul sai Moore’i seadus tuntuks kui transistoride arvu piirnäitaja kõige keerukamatel kiipidel. Ülemiselt graafikult on näha, kuidas see trend jätkub tänapäevalgi.
Transistoride tihedus minimaalse maksumuse korral. Selle formuleeringu esitas Moore oma 1965. aasta publikatsioonis. Tuleb tähele panna, et oluline ei ole mitte ainult transistoride tihedus mikrokiibil – st kui mitu transistori on võimalik ühele kiibile mahutada, vaid transistoride tihedus kiibil, mille juures on ühe transistori maksumus väikseim. Mida rohkem transistore kiibile panna, seda odavamaks läheb iga järgneva transistori maksumus, samas suureneb võimalus, et kiip ei tööta, sest liiga suure transistoride tiheduse korral võib esineda kiibil defekte. 1965. aastal uuris Moore transistoride tihedust kiibil ning leidiski, et fotolitograafia meetod, mille abil transistore kiibile kanti, arenes nii kiiresti, et iga aasta möödudes oli võimalik transistori suurust 2 korda vähendada. Tänapäevaste fotolitograafia meetodite puhul kasutatakse madala lainepikkusega ultraviolettkiirgust (deep ultraviolet – DUV) kombineerituna eksimeerlaseriga, kasutatavad lainepikkused on 193 nm ja 248 nm. Seda tehnoloogiat kutsutakse eksimeerlaserlitograafiaks ja selle abil suudeti juba 2010. aastal valmistada mikrokiipidele komponente, mille suurused jäävad alla 45 nm, võrdluseks aastal 1990 oli väikseima komponendi suurus 500 nm. Ennustatakse sellise trendi jätkumist ning eeldatakse, et käesoleva kümnendi jooksul jõutakse komponentideni, mille suurus on 10 nm. Kõvaketta maksumus informatsiooniühiku kohta. Seda iseloomustab Kryderi seadus, mis kirjeldab Mark Kryderi tööd ning selle käigus välja tulnud fakti, et kõvakettas oleva magnetketta informatsiooni mahutavus pinnaühiku kohta kasvab tänapäevaste tehnoloogiate abil väga kiiresti, pea kaks korda kiiremini Moore’i seadusest. Kryderi töö ning tema seadus avaldati esmalt 2005. aastal ajakirjas Scientific American, sel aastal suudeti magnetketta ühele ruutmillimeetrile salvestada 170 megabitti (21,25 MB) infot, võrdluseks 1956. aastal oli vastav näitaja umbes 300 bitti (0,036 kB). Seega on pärast 50-aastast arengut suudetud magnetketta ühe pinnaühiku mahutavust kasvatada ligi miljon korda.
Võrgu läbilaskevõime. Vastavalt Lucent Optical Networking Groupi endisele juhile Gerald Buttersile eksisteerib Buttersi fotoonika seadus, mis ütleb, et optilist fiibrit läbiv andmemaht kahekordistub iga üheksa kuu järel. Seega andmete ülekande maksumus optilises võrgustikus kahaneb iga üheksa kuu järel poole võrra.
Taani teadlane Jakob Nielsen on tulnud välja omanimelise Nielseni seadusega, kus ta väidab, et internetiühenduse kiirused kahekordistuvad high-end kodukasutajate jaoks iga 21 kuu tagant.
Piksleid dollari kohta. Kodakis töötav Barry Hendy arvutas välja mõõtühiku "piksleid dollari kohta", et määrata digitaalkaamera väärtust. Sellega demonstreeris ta selle ühiku ajalooliselt lineaarset kasvu (logaritmilisel skaalal) ning võimalust selle abil hinnata digikaamerate hinda ning LCD- ja LED-ekraanide arengut.
Tarkvara vs. riistvara. 1995. aastal tuli Niklaus Wirth välja Wirthi seadusega, n-ö arvutialase kõnekäänuga, mis väitis, et riistvara areng ei ole niivõrd kiire, kui seda on tarkvara aeglustumine. Sellest tulenevalt esines omapoole väitega Microsofti asutaja Bill Gates ning sõnastas Gatesi seaduse, mis väidab, et kommertsiaalselt saadav tarkvara aeglustub poole võrra iga 18 kuu järel, seega nullides Moore'i seaduse kasulikkuse. 2008. aastal katsetas Randall C. Kennedy erinevaid kontoritarkvara Microsoft Office pakette ning tõdes, et tänapäevasesse arvutisse installitud Office 2007-ga operatsioonide teostamine võtab kaks korda rohkem aega kui 2000. aasta ekvivalentse arvutikomplektiga, kuhu on installitud Office 2000.
Carlsoni kõver on seaduspära, mille tõi välja ajakiri The Economist, et kirjeldada Moore’i seaduse biotehnoloogia alast ekvivalenti. See on nimetatud Washingtoni ülikooli teadlase Rob Carlsoni järgi, kes ennustas täpselt DNA järjestamise tehnoloogiate arengukiirust. Ta pakkus, et see on vähemalt sama kiire kui Moore’i seadus. Carlsoni kõver illustreerib kiiret (mõnel juhul hüpereksponentsiaalset) kulude vähenemist ja jõudluse suurenemist mitmete DNA tehnoloogiate jaoks.
Sihiks tööstusele
Kuigi Moore’i seadus tulenes olemasoleva protsessi vaatlusest ning selle baasil tehtud ennustusest, siis mida enam hakkas maailm seda aktsepteerima, seda enam sai sellest pooljuhtide tööstuse eesmärk. See tähendab, et terve tööstusharu seadis ühe empiirilise seaduspära endale sihiks ning kasutas tohutuid ressursse selleks, et seda täita. Seetõttu võib öelda, et Moore'i seadus on mõneti isetäituv ennustus.
Moore'i teine seadus
Moore'i seaduse üheks tulemiks on see, et üha võimsamad arvutid muutuvad lõpp-tarbija jaoks odavamaks ja kättesaadavamaks. Samas tootjate jaoks on Moore'i seaduse järgimine ja aina võimsamate arvutite tootmine üha kallim ja keerulisem. See on viinud teise Moore'i seaduse ehk Rocki seaduse kujunemiseni. Ehkki seda on maininud Gordon E. Moore 1990. aastate keskel, on selle autoriks tegelikult Arthur Rock, üks varajasi Inteli investoreid. Rock pani tähele, et kiipide tootmiseks vajaliku varustuse ja seadmete maksumus on pidevas tõusus. Seadus ütleb, et pooljuhtkiipide tehaste maksumus kahekordistub iga nelja aasta tagant ehk kapitalikulu pooljuhtkiipide tehastele kasvab ajas eksponentsiaalselt, teisisõnu läheb uute ja võimsamate kiipide tootmine üha kallimaks, kuna tehnoloogia muutub keerukamaks ning väiksemaks. Selle loogika järgi oleks pidanud mikrokiibi tehas maksma 1990. aastate lõpus ligi 5 miljardit ja 2003. aastaks 10 miljardit USA dollarit. Kuid päris nii ei ole läinud. Näiteks Inteli viimane Fab 42 nime kandev tehas, mis on 2013. aastal veel ehitusjärgus, nõudis umbes 5 miljardi USA dollarit suurust investeeringut. Rocki seadus paneb rõhu tootmissisendite maksumusele, kuid jätab arvestamata tööefektiivsuse kasvu. Ränivahvlite (silicon wafer) tootmise tootlikkus on olnud pidevas kasvutempos, praegu valmistatakse tunnis 4–5 korda rohkem ränivahvleid kui 1990. aastate alguses. Seega võibki tehaste maksumus suureneda, oluline on see, et tootmine selle investeeringu ka ära tasub.
Peamised soodustavad tegurid ja tulevikutrendid
Moore'i seaduse eelduseks on olnud paljude teadlaste ja inseneride töö ning leiutised. Absoluutset eelduste nimekirja on keeruline koostada, kuid järgnevalt on välja toodud mõned olulised läbimurded, mis on mänginud kriitilist rolli mikroskeemide kiires arengus:
Arvutikomponentide tööstus ennustab Moore’i seaduse jätkumist veel mitme mikrokiipide generatsiooni jooksul. Näiteks Intel ennustas 2008. aastal, et praegune trend võib jätkuda hea majandusliku olukorra puhul kuni 2029. aastani.
Seaduse lõplik piir
1995. aasta jaanuaris oli 64-bitisel oma aja tipp-protsessoril Digital Alpha 21164 9,3 miljonit transistori. Kuus aastat hiljem loodi protsessor 40 miljoni transistoriga. Aastaks 2015 peaks see arv teoreetiliselt jõudma 15 miljardini ning 2020. aastaks tasemeni, kus iga molekul paigutatakse kiipi individuaalselt. 2003. aastal ennustas Intel, et Moore'i seaduse lõpp jõuab kätte aastatel 2013–2018, kui kasutusel on 16-nanomeetriste kiipide tootmisprotsessid ning transistorid lähevad mõõtmetelt nii väikesteks, et edasist vähendamist piiravad kvantnähtused, näiteks tunnelleerumine. Tänaseks on Intel jõudnud 22 nm protsessorite tootmiseni ning elektronide tunnelleerumise vältimiseks on valmistatud nn 3D- ehk mitmepaisulised transistorid. Intel vihjab vastavas pressiteates Moore'i seadusele ning on näha, et püüab järjepidevalt selle seadusega kaasas käia.
13. aprillil 2005 aset leidnud intervjuus väitis Gordon Moore, et Moore'i seadus ei saa jätkuda lõpmatult. Ta märkis, et transistoride suurus jõuab lõpuks teatud piirini, kust enam pole võimalik edasi minna.Tema arvates on selleks fundamentaalseks piiriks aatomtasand ehk aatomite suurus, kuid selleni jõudmiseks läheb veel 10–20 aastat, mille järel on lahenduseks suuremate kiipide valmistamine. Samas on selle seaduse teel juba praeguseks olnud palju takistusi, kuid need on suudetud ületada. Gordon Moore lisab, et selles mõttes on tema seadus ilusam, kui ta kunagi varem oleks osanud arvata: "Moore'i seadus on Murphy seaduse täielik rikkumine, kõik läheb aina paremaks ja paremaks."
Aristophanes Byzantionist
Aristophanes Byzantionist (kreeka keeles Ἀριστοφάνης ὁ Βυζάντιος; u 257 – 185/180 eKr) oli hellenismiaja kreeka õpetlane, kriitik ja grammatik. Eriliselt tunnustatud on ta uurimistöö eest Homerose teostega, aga ka teiste klassikaliste autoritega nagu Pindaros ja Hesiodos.
Aristophanes sündis u 257 eKr Byzantionis, kuid üsna varsti kolis Aleksandriasse ning õppis Zenodotose, Kallimachose ja Dionysios Iambose käe all. 60-aastasena päris Aristophanes Eratosthenoselt Aleksandria raamatukogu juhataja koha.
Aristophanes oli esimene, kes väitis, et Cheironi õpetused ei ole Hesiodose teos.
Kui tonaalne arhailine ja klassikaline kreeka keel asendus koinee rõhusüsteemiga, lõi Aristophanes rõhumärkide süsteemi tähistamaks kreeka keele hääldamist. See oli ka periood, mil kreeka keel sai Aleksandria vallutuste tulemusel Vahemere idapiirkonnas suhtluskeeleks (lingua franca), vahetades välja semiidi keeled. Rõhud loodi, et aidata kaasa vanemate kreekakeelsete teoste hääldamisele.
Umbes aastal 200 eKr leiutas Aristophanes ka kirjavahemärkide süsteemi, mis oli üks esimesi. Üksikud punktid (θέσεις, ld. distinctiones) eraldasid värsse (kolomeetria) ning näitasid, kui suur hingetõmme tuleb võtta, et valjult lugedes saaks lõpetada iga tekstikatkendi (ega osutanud grammatikareeglite järgimisele, mida hakati rakendama kirjavahemärkide puhul alles tuhat aastat hiljem). Lühikesi tekstilõike (komma) märgiti stigmḕ mésē (στιγμὴ μέση) abil ehk punktiga rea keskel (•). See on tänapäevase kirjavahemärgi, koma, ja selle nime eelkäija. Pikemaid tekstilõike (koolon) tähistati hypostigmḗ (ὑποστιγμή) abil ehk punktiga teksti allääres (.) sarnaselt tänapäeva kooloni või semikooloniga. Pikkade pauside (periood) märkimiseks oli kasutusel stigmḕ teleía (στιγμὴ τελεία), punkt teksti ülemisel äärel (•)
Leksikograafina koostas Aristophanes kogumiku arhailistest ja ebaharilikest sõnadest. Ta suri Aleksandrias u 185/180 eKr. Aristophanese õpilasteks olid Aristarchos Samothrakest, Kallistratos ja võib-olla ka Agallis.
Ainus, mis on säilinud Aristophanese mahukatest kirjutistest, on mõned katkendid tsitaadina kirjandusloolistes kommentaarides (scholia), hilisemate kirjanike hinnangud, mõned arutlused kreeka draama teemal ning osa erialasõnastikust. Kõige hilisem väljaanne säilinud fragmentidest on Willian J. Slateri toimetatud.
Ratškõ (Nemõrivi rajoon)
Ratškõ (ukraina keeles Рачки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 1452. Pindala on 6,28 km².
Šljahhova
Šljahhova (ukraina keeles Шляхова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1995.
Côtes-d'Armori departemangu haldusüksuste loend
Siin on toodud ära kõik Côtes-d'Armori departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Dinani ja Saint-Brieuci vald on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Departemangus on 27 kantonit (alates 2015):
Departemangus on 348 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Llyri loss
"Llyri loss" on Lloyd Alexanderi raamat, mis ilmus esmakordselt 1966. aastal. See on "Prydaini kroonikate" kolmas osa.
Agne
Agne on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 493. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Agne 213 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Agne 79 inimesel.
Valge Klaar
Valge Klaar OÜ oli 2011. aastal Eesti kapitalil asutatud Apple'i volitatud partner, kes tegeleb Apple'i müügi, hoolduse ja koolitustega.
Ettevõtte esindussalong avati 2012. aasta veebruaris Tallinna kesklinnas Tartu mnt 50a. Salongis töötavad lisaks müügikonsultantidele sertifitseeritud tehnikud ja koolitajad, mis teeb sellest ühe suurima Apple'i hoolduskeskuse Baltikumis.
Salongile omistati 2016. aastal Apple’i kõige kõrgem teeninduskvaliteedi tiitel (Premium Service Provideri), tunnustust jagati Eestis esmakordselt.
07.02.2019 avati ka teine esindussalong Mustamäe tee 3a WOHO kvartali Pipedrive´i majas.
1. mail 2020 ühinesid Valge Klaar OÜ ja IM Arvutid AS. Uue ettevõtte nimeks sai iDeal Group AS.
Liiv-vareskaer
Liiv-vareskaer (Leymus arenarius) on kõrreliste sugukonda vareskaera perekonda kuuluv rohttaim.
Kasvab liivastel ja kruusastel mererandadel. Tavaline taim nii mereranna kui ka Peipsi ääre liivaluidetel. Võib levida rannikult sisemaale piki talviti libeduse vastu soolatavate teede pervi.
Rändur Taran
"Rändur Taran" on Lloyd Alexanderi raamat, mis ilmus esmakordselt 1967. aastal. See on "Prydaini kroonikate" neljas osa.
Aari keel
Aari keel kuulub Afroaasia keelkonna omo keelte hulka. Seda räägivad aarid Etioopias Lõunarahvaste, rahvusrühmade ja rahvaste osariigis. Kõnelejaid oli 2007. aastal umbes 285 000, neist 129 000 olid ükskeelsed. Peaaegu kõik aarid oskavad aari keelt, lisaks oskavad ka mõned naaberrahvaste esindajad aari keelt.
Kiri
Aari keelt kirjutatakse ladina või etioopia kirjas. Aari keele kõnelejatest on alla 10% kirjaoskajad.
1997. aastal ilmus aari keeles Uus testament.
Fonoloogia
Aari keel on toonikeel.
Keeles esinevad implosiivid ɓ ja ɗ ning heliline glotaalne frikatiiv ɦ.
Morfoloogia
Nimisõnad võivad lauses olla definiitsed või indefiniitsed. Nimisõnadel on kaks sugu (mees- ja naissugu), kaks arvu ja kolm käänet.
Tegusõnale liituvad aega ja isikut tähistavad sufiksid.
Süntaks
Põhisõnajärg on SOV. Arvsõna, asesõna ja omadussõna järgneb nimisõnale.
Koopulal on allomorfid -∅, -ye, -e: Koopula eituseks kasutatakse prefiksit dak-:
Sõrmnuga
Võrke kududes või parandades asetati rõngas parema käe keskmisesse sõrme, et vajadusel oleks teraga hõlbus võrguniiti läbi lõigata.
Aira
Aira on naisenimi.
Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Aira 430 inimesel.
2022. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 656. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Aira 139 naisel.
Lääniste raamatukogu
Lääniste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas. Raamatukogu juhataja on Riina Gordejeva.
Kõrge Kuningas
"Kõrge Kuningas" on Lloyd Alexanderi raamat, mis ilmus esmakordselt 1968. aastal. See on "Prydaini kroonikate" viies ja viimane osa.
Vareskaer
Vareskaer (Leymus) on kõrreliselaadsete seltsi kõrreliste sugukonda kuuluv perekond.
Vareskaera perekonnas on umbes 30 liiki. Neist Eestis kasvab üks liik, liiv-vareskaer.
Stinatz
Stinatz (horvaadi: Stinjaki, ungari: Pásztorháza) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas. Viimase rahvaloenduse järgi on 62% elanikkonnast Burgenlandi horvaadid.
thumb|Stinatzi peatänav
Ajalugu
Osmanite sõdade tõttu 15. sajandil rändasid paljud horvaadi pered sellesse piirkonda ja asutasid oma linna. Stinatzit on dokumendis esmamainitud 1577. aastal. Sarnaselt kogu Burgenlandi piirkonnale kuulus Stinatz 1921. aastani Ungarile. Ungari seadusandluse ja poliitika muutumise tõttu 1889. aastal sai linn, algse nimega Stinjaki, ungari nime Stinacs. Linn kuulub 1921. aastast Burgenlandi liidumaasse.
Stinatzi horvaatidest elanikud kõnelevad lõunatšakaavi murret.
Haridusasutused
Laste arvukuse tõttu on linnas oma eelkool ja algkool. Kuigi sündide arv on viimastel aastatel langenud, on koolil lapsi piisavalt, sest linnas on palju immigrante.
Ühendused ja üritused
Linnas on palju klubisid, nagu jalgpalliklubi, muusikaselts, tenniseklubi, Stinjacko Kolo ja Naturfreunde. Kõigil neil klubidel on oma üritused.
Rahvaviisid
Linna iseloomustab selle horvaadi päritolu, eriti värviline kohalik kostüüm (Stinatzer Tracht) ja tohutud pulmad, kus lauldakse ja tantsitakse palju.
Meeksi raamatukogu
Meeksi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Meeksi külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Rôzova.
Võsa-ritsiklind
Levila
Ta pesitseb Euroopas ja Aasias. Talvitab Loode-Aafrika–India joonel.
Võsa-ritsiklind on Eestis võrdlemisi üldlevinud väikesearvuline kuni harilik haudelind, pesitsusaegset arvukust on hinnatud 70 000 – 100 000 paarile.
Välimus
Linnu pikkus on 13–14 cm. Ülapool on mustriga oliivpruun, alapool valkjas või kollakas. Pugualal on tumedam varjund ja mõnel isendil selged peened triibud. Tagakeha külgedel ja saba alapoole kattesulgedel on alati tumedad triibud.
Hääl
Kutsehüüd on vali stipp. Laul on üksluine kõrge lrrrrr..., mis võib lühikeste vahedega kesta mitu tundi järjest. Laulab madalal põõsas või kõrge rohttaime varrel, aktiivsemalt videvikus ja koidu ajal.
Elupaik
Elab kuivadel või niisketel niitudel, eriti luhtadel, kraavipervedel ja sooservades.
Pesitsemine ja toitumine
Pesa asub tasasel pinnal või mättal tiheda rohttaimestiku varjus, see koosneb kuivadest kõrtest ja taimevillast. Kurnas on neli kuni seitse muna. Pojad väljuvad pesast 10–13 päeva vanuselt.
Toiduks on putukad.
Ceres (LAV)
Ceres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas, Witzenbergi valla halduskeskus.
Ceres on asutatud 1854. aastal, linnaõigused sai 1864. aastal.
29. septembril 1969 sai Ceres maavärina tagajärjel raskesti kannatada.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ceresi elanikest värvilisi 61,4%, mustanahalisi aafriklasi 28,7%, valgeid 8,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,0%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 70,2% inimesi, koosa keelt 23,0%, sotho keelt 2,9%, inglise keelt 2,1% ja teisi keeli 1,9%.
Barbara (eesnimi)
Barbara on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 854. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Barbara 79 naisel.
Luunja raamatukogu
Luunja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Raamatukogu juhataja on Riina Belov. Raamatukogu asutati 1908. aastal.
Ajalugu
Luunja raamatukogu sündis seltsiliikumisest, mis algas Eestis 19.sajandi teisel poolel laulu- ja mänguseltside rajamisega ning jõudis 20. sajandi algupoolel eriala- ja harrastusorganisatsioonideni. Teiste hulgas asutati ka raamatukoguseltsid, mis olid loodud raamatukogude toetamiseks. Luunja valla raamatukogude seltside edendajaks oli Kaarel Eenpalu.
Luunja raamatukogu asus aastatel 1908–1911 Luunja koolimajas, 1911–1928 asus raamatukogu vallamajas ning seejärel kuni 1940. aastani asus see seltsimajas.
Seltsiliikumise kaotamispoliitika tulemusena likvideeriti Luunja rahvaraamatukogu selts 23. oktoobril 1940. aastal. Uuesti alustas raamatukogu tegevust alles 12 aasta pärast Luunjast eemal asuvas Lohkva külas, kus tegutses aastatel 1952–1978. Raamatukogu toodi taas Luunja keskusse 1978. aastal.
Kaunis tugev tuul
Kaunis tugev tuul meres|thumb Kaunis tugev tuul ehk värske tuul ehk üsna tugev tuul on tuul, mille tugevus on 5 palli Beauforti skaala järgi ehk 5 bofoori. Tuule kiirus võib olla 16–20 sõlme ehk 18–24 miili tunnis ehk 29–38 km/h ehk 8,0–10,7 m/s.
Luunja raamatukogu
Direktorid
Raamatukogu direktorid on olnud:
Kaunis tugev tuul
Selle tugevusega tuult on käe peal tunda. Suured lipud lipendavad. Peened puud õõtsuvad, nõrgad tüved ja keskmise suurusega oksad liiguvad.
Meri kohiseb, tekivad keskmised veelained kõrgusega 2–3 meetrit (6–9 jalga), lainete periood muutub pikemaks, kõikjal tekivad valged vahuharjad. Tekivad pritsmed.
Ville Husso
pisi|Ville Husso 2015. aastal [[HIFK Hockey|HIFKis mängimas]] Ville Juhani Husso (sündinud 6. veebruaril 1995 Helsingis) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Detroit Red Wings.
Ta alustas jäähoki mängimist Soome klubis HIFK, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2013–14. Debüüthooajal oli tema tõrjeprotsent Soome liigas 92,3% ning keskmiselt lasi ta endale lüüa 1,99 väravat mängus. Hooajal 2015–16 oli Husso Soome kõrgliigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht (92,7%), lisaks lasi ta kõikidest väravavahtidest endale lüüa kõige vähem väravaid mängus (1,91). Ta pälvis liiga hooaja parimale väravavahile antava Urpo Ylöneni auhinna ning valiti liiga sümboolsesse koosseisu. Samal hooajal jõudis ta HIFK-iga Soome meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Tapparale. Sellest hoolimata lasi Husso ka väljalangemismängudes kõikidest väravavahtidest endale lüüa kõige vähem väravaid mängus (1,55).
2014. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft'is 94. valikuna. Bluesiga sõlmis ta lepingu 2016. aasta mais. Hooajal 2016–17 mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Chicago Wolves ja ECHL-i klubis Missouri Mavericks. Aastatel 2017–2020 mängis ta kolm hooaega AHL-is San Antonio Rampage'i meeskonnas. Hooajal 2017–18 valiti Husso AHL-i uustulnukate sümboolsesse koosseisu. NHL-is debüteeris ta Bluesi meeskonnas hooajal 2020–21. Husso tegi soliidse hooaja 2021–22, kui sai põhihooajal kirja 25 võitu ja seitse kaotust.
2022. aasta juulis kaubeldi Husso Bluesist Detroit Red Wingsi, kellega ta sõlmis kolmeaastase lepingu.
2014. aastal tuli Husso Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Soome jäähokikoondise koosseisus osales ta 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Gabriel Popescu
Gabriel Popescu (sündinud 25. detsembril 1973 Craiovas) on Rumeenia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Rumeenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–1998 14 mängu ja lõi ühe värava.
GlaxoSmithKline
GlaxoSmithKline (GSK) on 2000. aastal ettevõtete Glaxo Wellcome ja SmithKline Beecham ühinemisel rajatud hargmaine Briti farmaatsiaettevõte.
Joachim Winter
Joachim Winter oli 17. sajandi esimeses pooles Haapsalus ja Lääne-Eestis töötanud kiviraidur ja skulptor.
Looming
Joachim Winteri kõige silmapaistvamad teosed on Haapsalu Jaani kiriku kivialtar (1630), Noarootsi kiriku epitaaf pastor Martin Winterile (1630), Pühalepa kiriku kantsel (1636) ning samuti on tema loodud Haapsalu toomkiriku ristimiskivi (1634). Haapsalu altarit iseloomustab varabarokile omane figuuride ja peade lopsakas modelleering, looduse realistlik kujutusviis ja mänglev dekoratiivornament.
Imat Suumann
Imat Suumann (sündinud 27. juulil 1964 Tartus, signeerib sageli oma teosed ühe n-iga ) on eesti maalikunstnik.
Töötanud maaliõppejõuna aastatel 1995–2001 Tartu Ülikoolis ja 2001–2013 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis. Näitustel esinenud alates aastast 1989. Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1995. aastast. 1996. aastal liitus kunstnikerühmitusega Kursi koolkond.
GlaxoSmithKline
2021. aasta augustis andis ettevõte teada edust uue koroonavaktsiini loomisel.
Kullamäe koopad
Kullamäe koopad (ka: Kullamäe urud) on koopad Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Tarvastu vallas. Nii koopad kui ka sealsamas olev Kullamäe paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu.
Imat Suumann
Isiklikku
Tema isa oli kunstnik ja luuletaja Aleksander Suuman ning ema on luuletaja Bibi-Mai Suumann. Ta on abielus keraamik Kersti Raidma-Suumanniga. Tema poolvennad on kunstnik Aapo Pukk, näitleja ja lavastaja Toomas Suuman ning muusik Andrus Rootsmäe (inBoil).
Tugev tuul
Tugev tuul meres|thumb Tugev tuul on tuul, mille tugevus on 6 palli Beauforti skaala järgi ehk 6 bofoori. Tuule kiirus võib olla 21–26 sõlme ehk 25–30 miili tunnis ehk 39–49 km/h ehk 10,8–13,8 m/s.
Selle tugevusega tuule mõjul undavad peened traadid, õõtsuvad jämedad puuoksad. Vihmavarju kasutada on raske. Tühjad plastmassist vedelikunõud kukuvad ümber.
Meres või järves tekivad suured veelained kõrgusega 3–4 meetrit (9–13 jalga), kõik laineharjad on vahused, veepinnal on rohkesti vahtu. Laineharjadelt pritsib vett.
Meerapalu raamatukogu
Meerapalu raamatukogu oli raamatukogu Tartu maakonnas Meeksi vallas Meerapalu külas. Raamatukogu lõpetas tegevuse 2017.
Pärnu spordihall
Pärnu spordihall on Pärnus aadressil Riia maantee 129 asuv spordikompleks.
Spordihoones peavad oma kodumänge Pärnu VK ja BC Pärnu Sadam.
Kirjeldus
Kompleksis on 2040 m² peaareen (mida saab vahekardinatega eraldada kolmeks väljakuks), 435 m² väike pallimängude saal, 213,6 m² jõusaal, 178,6 m² võimlemissaal, vibuspordi lasketiir, lisaks kohvik ja muid väiksemaid ruume. Teisel korrusel on 210 meetri pikkune jooksurada.
Tugevdatud katusekonstruktsioonid võimaldavad sinna kontsertide ja muude ürituste tarbeks lisavalgustuse ja võimenduse paigaldamist. Kontserdi külastajate tarbeks on võimalik paigaldada kuni 2500 istekohta.
Ehitus
Hoone projekteeris Palm-E Arhitektibüroo ja ehitas AS Oma Ehitaja. Arhitekt oli Eero Palm, kes on loonud ka A. Le Coq Sport spordimaja Tartus.
Hoone nurgakivi pandi 4. märtsil 2009 ja hoone avati 17. oktoobril 2009. Ehituse maksumus oli 99 796 229 krooni ehk 6,38 miljonit eurot.
Hoone oli Eesti Betooniühingu ja Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liidu korraldatava konkursi Aasta betoonehitis 2009 aasta nominent.
1. jaanuaril 2011 kukkus lume raskuse all sisse spordihalli väikese saali katus. Õnnetuses keegi viga ei saanud, kuid spordihall sai suuri veekahjustusi. Väike saal avati uuesti augustis 2012.
Marcus Terentius Varro
Marcus Terentius Varro (116 Reate – 27 eKr) oli vanarooma õpetlane ja kirjanik. Sünnikoha järgi nimetatakse teda mõnikord ka Varro Reatinuseks, et eristada teda nooremast kaasaegsest Varro Atacinusest.
Varro peateos, "Antiquitates rerum humanarum et divinarum" ("Ilmalikud ja usulised muistised", 41 raamatut), ei ole säilinud. Meieni on jõudnud teos "De re rustica" ("Talupidamisest", 3 raamatut) ning osaliselt ka "De lingua Latina" ("Ladina keelest"), samuti katkendid teosest "Saturae Menippeae" ("Menippose satiirid", algselt 150 raamatut).
Ülejäänud teosed on meieni jõudnud tsiteeringute ja fragmentidena.
Varro entsüklopeedilised teosed "Disciplinarum libri" ("Vabad kunstid", 9 raamatut) ja "Hebdomades vel de imaginibus" ("Seitsmikud või kujutistelt", 15 raamatut) olid Vana-Rooma ajal laialt ringluses ning inspiratsiooniks hilisematele entsüklopedistidele nagu Plinius Vanem, näiteks "Seitsmikud" sisaldas 700 portreed koos neil kujutatud isikute lühitutvustustega värsis ja proosas.
Benno
Benno on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 662. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Benno 91 mehel.
CFL
CLF on lühend, mis võib tähendada:
Musica enchiriadis
pisi|"Musica enchiriadis". Illustratsioon Bambergi käsikirjast Msc Var.1 koos dasia-nootidele vastavate toonidega (selgituseks joonisele lisatud) pisi|Organum Tu patris sempiternus... algusest lõpuni paralleelselt liikuvate häältega pisi|Organum Rex celi domine... ühelt kõrguselt alustavate häältega, Msc Class 9 pisi|Dasia-notatsioon. Traktaat "Musica enchiriadis" jaotab helirea neljaks mittekattuvaks [[tetrahordiks ja lisaks kaheks heliastmeks neist kõrgemal (h ja cis). Iga tetrahord on sarnase struktuuriga (täistoon-pooltoon-täistoon). Iga astet märgitakse erineva märgiga, mis ühe tetrahordi piires omavad mõningat sarnasust. Joonisel on dasia-notatsioon ja neile vastavad heliastmed tänapäevases transkriptsioonis]]
Traktaadi autorlus on vanemas kirjanduses omistatud Hucbaldi nimelisele mungale (ca 840–930), uuemad uurimused on selle hüpoteesi üksmeelselt ümber lükanud. Üheks autoriks on peetud ka Cluny abti Odot (879–942). Tõenäolisem on, et traktaat kirjutati aasta 900 paiku Werdeni kloostris: kaks juba 10. sajandist pärinevat ümberkirjutust nimetavad koostajaks Werdeni abti Hogeri (srn 906), kes juhtis kloostrit aastail 898–902. Werdenist on pärit vanim tuntud katkend sest käsikirjast (käsikirjafragment K3:H3 Düsseldorfi ülikooli raamatukogus) ja seal on kirjutatud praegu Bambergi raamatukogus asuv 10. sajandi käsikiri (käsikiri Var. 1, Bamberg, Staatsbibliothek).
"Musica enchiriadis" on olnud üle kogu Euroopa kasutatud teos, sellest on teada sadu koopiaid (koos kommenteeriva tekstiga "Scolica enchiriadis" ja Boethiuse teosega "De institutione musica"), mis vastab teose loomise oletatavale eesmärgile: anda välja kergesti kasutatav mitmehäälse laulu käsiraamat.
Teose ülesehitus
Traktaat koosneb üheksateistkümnest peatükist. Esimesed üheksa on pühendatud notatsioonile, tonaalsusele või laadile (ladina keeles modus) ja ühehäälsele gregooriuse laulule. Peatükid 10–18 tegelevad mitmehäälse lauluga, intervallidega ja meloodia liikumise viisidega. 19. peatükk räägib Orpheuse legendist.
Intervallid ning mitmehäälsuse tekitamine
Keskaja muusikas kaua kasutusel olnud tõekspidamiste kohaselt tulevad ses teoses kõrvalhäälte loomisel kõne alla vaid teatud intervallid ja hääle liikumismustrid. Intervallid ja liitintervallid kahe oktaavi piires on märgitud joonisele leheküljel 7r (Bambergi käsikirjas Msc Class 9), nimede all diapente (kvint), diatessaron (kvart) ja diapason (oktaav). "Musica enchiriadis" kirjeldab paralleelorganumi variante, kus hääled liiguvad paralleelselt, üks teisest kvindi või kvardi võrra madalamal, või võivad dubleerida teineteist oktaavis. Teisi intervalle traktaat konsonantsideks ei pea ja ei käsitle.
Andmeviimistlus
Andmeviimistlus on puudulike, rikutud, väärade, kooskõlata, vales vormingus või dubleerivate andmete otsing ja parandamine või kõrvaldamine andmestust, tabelist, andmebaasist, erinevalt andmekoristusest mitte mäluressursi vabastamiseks, vaid andmete õigsust ja täpsust taotledes. Põhjuseks võib olla ebaõiged, rikutud, valesti vormindatud, dubleeritud või mittetäielikud andmed, mida on vaja kustutada, täiendada või muuta, et andmeid saaks kasutada. Mitme andmehulga kombineerimisel on mitmeid võimalusi, et andmed võiksid olla dubleeritud või valesti märgitud. Kui andmed on valed, on ka lõpptulemused ja nendest tulenevad algoritmid ebausaldusväärsed, kuigi esmamulje võib tunduda õige. Andmete viimistlemise protsessi täpsete etappide määramiseks ei ole ühte kindlat viisi, kuna viimistlemise protsessid on andmekogumiti erinevad. Kuid on ülioluline luua teatud andmete viimistlemise jaoks protsessi läbiviimise mudel, et viimistlemine oleks iga kord sarnasel viisil tehtud.
Musica enchiriadis
Intervallid ning mitmehäälsuse tekitamine
Teine meetod, mille "Musica enchiriadis" organumi laulmiseks mitmel häälel välja pakub, on järgmine: hääled alustavad samal helikõrgusel, ja alumine hääl jääb paigale, kuni ülemine on jõudnud temast kvint või kvart kõrgemale, ning alustab siis ülemise häälega paralleelset liikumist. Laulu lõpetamisel liiguvad hääled taas kokku (occursus) ning lõpetavad samal toonil.
Andmeviimistlus
Andmete viimistlemisele eelneb analüüs, mille eesmärk on saada andmetest ülevaade ja selgitada välja kas andmeid on üldse vaja viimistleda või mitte. Ehk andmete viimistlemine hõlmab kõigi andmebaasis olevate andmete ülevaatamist, et eemaldada või värskendada teavet, mis on mittetäielik, vale, valesti vormindatud, dubleeritud või ebaoluline. Andmete viimistlemine ei aita, kui andmed juba algselt puuduvad, andmed on süstemaatiliselt vigased või kui tehniliselt on korrektsed, kuid sisuliselt on valed.
Ettevõtted, kes soovivad oma valitud turgudel edu saavutada, peavad mõistma andmete viimistlemise tähtsust analüütikas. Andmete viimistlemise protsess mängib olulist rolli paljude andmeallikate sujuvamaks muutmisel ja viib ettevõtte paremate otsustusvõimeteni. Viimistletud andmed aitavad luua ettevõtte jaoks usaldusväärset statistikat, parandades seega töötajate tootlikkust ja klientide kaasamist.
Musica enchiriadis
Notatsioon
Organumi ülesehituse variandid on illustreeritud noodinäidetega, mis on kirja pandud ainult selles teoses esinevas noodikirjas - nn dasia-notatsioonis (vanakreeka ἡ δᾰσεῖᾰ προσῳδῐ́ᾱ, või δᾰσεῖᾰ, daseia, ladina spīritus asper, mis tähendab hingamist sõna algul kõne alustamisel, ja diakriitilist märki kreeka keeles). Traktaadis on selle kirjapilt "dasia". Musikoloog Willi Apeli arvates on dasia-notatsiooni näol tegemist keskaegse versiooniga vana-kreeka notatsioonist. Häälte liikumise märkimine dasia-notatsioonis sarnaneb teataval määral koordinaatteljestikuga, kus vasakul, ordinaatteljel on dasia-märkidega antud toonide kõrgused (iga kõrguse jaoks üks joonevahe) ning piki abstsisstelge jooksevad järjest tekstisilbid. Tähed T ja S ordinaatteljel tähendavad vastavalt tonus 'täistoon' ja semitonus 'pooltoon'.
Andmeviimistlus
Andmete viimistlemise sammud
Andmete viimistlemine koosneb järgmistest sammudest:
Andmekvaliteedi kriteeriumid andmete viimistlemisel
Andmepiirangud: Kogutud andmete optimaalse kvaliteedi tagamiseks on mitut tüüpi andmepiiranguid, näiteks: a* Andmepiirangute seadistamine aitab säilitada andmete kvaliteeti andmete kogumise protsessi alguses.
Täpsuse tagamine
Kuigi andmepiirangud tagavad teatud määral õige andmeväärtuse, jääb täpsus valdkonna subjektiivseid aspekte arvestades siiski väljakutseks. Näiteks kui keegi sisestab aadressi, aitab mustripiirangute seadmine tagada, et sihtnumber ja maakond on õiged, kuid on võimalik, et aadress ei pruugi siiski olla täpne ja seega tõene.
Dubleeritud andmete eemaldamine
Andmekogumites esinev dubleerimine ilmneb siis, kui on ühendatud paremaks ülevaate saamiseks mitu andmekogumit. Dubleerivad andmed võivad olla ebatäielike andmete või andmestruktuuride probleemi tagajärg. Näiteks kui sama patsient külastab vaevuste tõttu teist haiglat, ei pruugi patsiendiga tegelev meedik soovida andmeid arvestada kahe erineva patsiendina, vaid ühena. Selline andmete dubleerimine võib luua vale narratiivi või mõjutada tulemust üldiselt.
Aktsepteerida tuleks ainult täielikke andmeid
Kuigi enamik tarkvaratööriistu ei aktsepteeri mittetäielikke andmeid, võib arvutustabelite või pabervormide kasutamine põhjustada andmete mittetäielikkust. Näiteks auto tehnoülevaatusankeedil võib probleemi tüüp või pakutav lahendus olla teadmatuse või teabe kättesaamatuse tõttu valesti kirjeldatud või teatud väljad tühjaks jäetud.
Säilitada tuleks järjepidevus ja ühtlus
Andmed ei ole järjepidevad, kui kaks väärtust erinevates väljades on üksteisega vastuolus. See juhtub siis, kui kombineeritakse mitme osakonna või ajaraami andmed. Kui andmed pole õigesti sorteeritud, võivad sellised probleemid mõjutada andmete tulemust.
Andmete ühtsuse osas on viidatud mõõtühikule. Näiteks võite mõõta vahemaad miilides või kilomeetrites või valuuta väärtust dollarites, naelates või eurodes. Täpsete tulemuste saavutamiseks on oluline nii andmete järjepidevus kui ka ühtsus.
4-astmeline andmete viimistlemise protsess
Andmete viimistlemise hõlmab andmete terviklikkuse säilitamiseks kõigi ülaltoodud kriteeriumide arvestamist. Kui andmed on ülaltoodud kriteeriumide alusel kogutud, saab täpsuse parandamiseks teha järgmist:
Andmete viimistlemine peab olema pidev protsess, kuna aja jooksul olukord muutub ja see mõjutab salvestatud andmete kvaliteeti. Vanadest, aegunud andmetest ei pruugi abi olla. Andmete perioodiline puhastamine aitab luua täpse ülevaate, mis mõjutaks ülevaate täpsust, äriotsuseid ja juhiks organisatsiooni strateegiaid positiivsemas suunas.
Boriss Berezovski (pianist)
Boriss Vadimovitš Berezovski (vene Борис Вадимович Березовский; sündinud 4. jaanuaril 1969 Moskvas) on vene kontsertpianist.
Naiskodukaitse Järva ringkond
Naiskodukaitse Järva ringkond on Kaitseliidu naisorganisatsiooni Naiskodukaitse piirkondlik organisatsioon, mis tegutseb Järva maakonnas
Ringkonna instruktor
Merje Mihkelsaar
e-post:
Naiskodukaitse Järva ringkond asutati 4. detsembril 1927, taasasutati 2. detsembril 1999.
Naiskodukaitse Järva ringkonna juhatus:
Järva ringkonna jaoskonnad:
Koeru jaoskond esinaine Helena Aare
Türi jaoskond esinaine Sirje Kips
Paide jaoskond esinaine Siiri Sitska
Roosna-Alliku jaoskond Liis Koppelmann
Järva-Jaani jaoskond Tene Metsma
Liikmeskond ja struktuur
Järva ringkonnas on 196 liiget
Struktuur:
Aasta naiskodukaitsjad
Vabariiklik aasta naiskodukaitsja, aastal 2014 - Kaire Lõhmus, aastal 2016 Kristlin Kõrgesaar
Asutamine
Esimesed naisüksused Järva Maleva juurde tekkisid 1925. aastal Järva-Jaanis ja Paides. Tol ajal tegutses iga rühm nii nagu oskas, suutis ja õigeks pidas. Hoolitseti liikmete enesearenduse eest ja abistati kaitseliidu rühmi pidude korraldamisel. 12. juunil 1927. aastal aga leidsid juba 10 Järvamaa naiste rühma, et nende tegevusel peab olema sarnane sisu ja eesmärk - valiti Järva Maleva naisorganisatsioonide üldjuhatus. Pool aastat hiljem, 4. detsembril peeti esimene Järva ringkonnakogu koosolek, kus osales esindajaid juba 15 jaoskonnast. Neljandat detsembrit võib pidada seega naiskodukaitse Järva ringkonna sünnipäevaks. Seitsekümmend kaks aastat hiljem mängib detsember taas Järva ringkonna kulgemisloos tähtsat rolli.
Tegevus
Väljaõpe jaguneb baasväljaõppeks, erialaväljaõppeks, juhtide õppeks ja instruktorite õppeks.
Osnabrücker Land
thumb|Piirkonna logo ja moto [[Büscherheidele lähenemisel]] thumb|Osnabrücki kreis kattub laias laastus Osnabrücker Landi ulatusega
Helju Aren
Helju Aren (sünninimi Nael; 22. august 1936 Leningrad – 17. jaanuar 1984 Tallinn) oli eesti tantsija, Väino Areni abikaasa ja lavapartner.
Osnabrücker Land
Osnabrücker Land on piirkond Saksamaal Alam-Saksi edelaosas, mis ulatub ka Nordrhein-Westfalenisse. Selle keskus on Osnabrücki linn. Piirkonnas domineerivad Teutoburgi mets ja Hase jõgi. Algselt räägiti siin alamsaksa keele idavestfaali murret. Piirkond on üldiselt identifitseeritud Osnabrücki kreisi ja linnaga, mis kattub suuresti Osnabrücki piiskopkonnaga Saksa-Rooma riigis. Osnabrücker Landi piirkondlik ühendus (Landschaftsverband Osnabrücker Land) hoolitseb piirkonna kultuuriküsimuste eest.
Helju Aren
Ta lõpetas 1955 Tallinna Koreograafiakooli (Liia Leetmaa klass) ning töötas aastatel 1955–1975 Estonia teatris baleriinina.
Osnabrücker Land
Paiknemine
Osnabrücker Landi lõunaosa külgneb Münsterlandiga Nordrhein-Westfalenis. Läänes on Tecklenburger Land Osnabrücker Landi loomulikuks jätkuks Nordrhein-Westfalenis. Kagus on Ravensberger Land. Enamus Osnabrücker Landist külgneb teiste Alam-Saksi piirkondadega: läänes on Emsland, põhjas on Oldenburger Land ja idas on Dümmeri piirkond.
Helju Aren
Helju Areni rolle: Quiteria sõbratar (Ludvig Minkus, Don Quijote, 1958), Giselle sõbrtar (Adolphe Adam, Giselle, 1959), Nukk (Lydia Auster, Põhjamaa unenägu, 1960), Haldjas ja Kassike (Pjotr Tšaikovski, Uinuv kaunitar, 1962) jt.
Ta esines lisaks Viru Varietees varieteetantsijana ja tegutses ka repetiitorina.
Melliste raamatukogu
Melliste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Raamatukogu juhataja on Kätlin Link.
Alexanderplatz
pisi|350px|Alexanderplatz 2012 Alexanderplatz on väljak ja liiklussõlm Berliini kesklinnas Mitte linnarajoonis, Berliini teletorni lähistel. Berliinlased nimetavad seda sageli lihtsalt Alex'iks, viidates sellega kogu piirkonnale, mis jääb Mollstraße ning Spandauer Straße ja Punase raekoja vahele.