Kalevi_Kull
Evolutsioon, valik ja tellingud: semioos muudab omaenda ehitust
Elussüsteemide teisenemised jagatakse tavaliselt arengulisteks ja evolutsioonilisteks. Arengulised teisenemised on potentsiaalselt pööratavad kas samas põlvkonnas või järgmistes põlvkondades, süsteem võib korrata samu konfiguratsioone. Evolutsiooniliste teisenemiste puhul on niisugune kordamine peaaegu võimatu, sest evolutsiooniline teisenemine puudutab generatiivset süsteemi (geneetilist süsteemi) ennast. Evolutsioon kui pöördumatu muutus võib olla kas neutraalne või kohastumuslik. Neutraalne evolutsioon on muutus, mis põhineb ainult (pärilikkuse või orgaaniliste struktuuride eest vastutava) kopeerimise juhuslikul ebatäpsusel ja paljunemise stohhastilisel muutlikkusel ilma selektsioonilise võimendamiseta. Kuigi muutus on primaarselt juhuslik, võib see arenguprotsesside asümmeetriate tõttu mõnikord anda mõnede tunnuste suunatud muutusi (Stephen Jay Gould, "Full House: The Spread of Excellence from Plato to Darwin"). Ortogenees ehk seaduspärane evolutsioon võib mõnikord olla puhtjuhuslike, mitteselektiivsete muutuste tagajärg. Neutraalne evolutsioon ei vii kohastumusteni (juhuslik liikumine ei vii välja kindlasse kohta). (Ent erinevus triivi ja valiku vahel pole selgepiiriline (Philippe Huneman, "Inscrutability and the opacity of natural selection and random genetic drift: distinguishing the epistemic and metaphysical aspects").) Kohastumuslik evolutsioon on kohastumusi tekitav muutus. Adaptatsioon on millegi sobivus mingites tingimustes, see on funktsionaalne suhe. Kohatumuslik evolutsioon võib looduslikku valikut kasutada või mitte, kuid eeldab alati õppimist (Hoffmeyer ja Kull, "Baldwin and biosemiotics: What intelligence is for"; Kull, "Adaptive evolution without natural selection"). Looduslik valik on pseudoõppimine. See töötab diferentsiaalse ellujäämise ning juhuslikult ilmunud muutuste replitseerimise kaudu. (Daniel J. Nicholson, "The machine conception of the organism in development and evolution: a critical analysis".) See võib tunduda just nagu õppimisena või selle analoogina, sest mõnikord võib see anda sama tulemuse nagu tõeline õppimine. Aga see ei ole semiootiline õppimine, sest see ei pärine nõutusest ega probleemist, vaid paljunemist hõlbustavatest tingimustest. Looduslik valik võib toimuda ilma võimalustevahelise valikuta, ilma tõlgendamiseta, ilma küsimuseta, mida edasi teha. Looduslik valik on lihtsalt juba olemasoleva geneetilise erinevuse diferentsiaalne võimendamine. Üldiselt see ei tekita märgisuhteid. Sõna "õppimine" kasutatakse ka masina või arvuti puhul, kui sellel on sisemine loodusliku valiku sarnane mehhanism. Masin on tellingud ilma semioosita. Väliselt võib selle käitumine paista väga sarnane organismi käitumisega, kuigi masin ei tee valikuid ja tal pole subjektiivset olevikku. Seevastu semiootilise õppimise korral leitakse kõigepealt lahendus nõutuses, subjektiivses olevikus, enne surma ja paljunemist. See kestab ainult murdosa elutsüklist. Semiootiline õppimine eeldab olemasolevate harjumuste vahelise ühitamatuse ületamist või modifitseerimist. Õppimine nõutuse ületamine, probleemi lahendamine. See omakorda eeldab probleemi olemasolu. Nagu ütleb Henry Plotkin (teoses "Darwin Machines and the Nature of Knowledge"), on teadmine omane kogu elule, see on kõigi elusolendite kõigis kohastumustes. Aga teadmist ei loo looduslik valik. Teadmine on omandatud suhe, mis toimib, õppimise teel kehtestatud ja käitumises kasutatav suhe. Teadmist ei ole väljaspool semioosi. Teadmine on toimiv suhe, millel on teatud kvalitatiivne suhe, teisele osutamine ja millekski kasutamine. Looduslik valik kui genotüüpide diferentsiaalne paljunemine ei tekita uut teadmist. See saab ainult lasta mõnedel teadmise kandjatel (organismidel, institutsioonidel jne arvukamaks muutuda või mõnesid teisi kõrvaldada. Arvuline erinevus pole teadmine, pole suhe. Olemasolevate süsteemide väline valik ei lisa süsteemidele endile teadmist. Teadmise omandamine põhineb uutel suhetel, mida õppiv süsteem ise kehtestab. Väliselt on võimalik õppimist ainult hõlbustada (või raskendada), seda tellingud teevadki.