cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lendorav
Lendorav kultuuriloos
Kuna Soomes esineb lendoravaid Espoo lähistel Nuuksio rahvuspargis, on lendorav valitud rahvuspargi sümboliks.
Georg, Hohenbergi hertsog
Georg Friedrich Maximilian Jaroslav Petrus Canisius Josef Markus Hubertus Maria Hohenberg ehk lihtsalt Georg Hohenberg (25. aprill 1929 Artstetteni loss – 25. juuli 2019) oli Austria diplomaat.
Tema vanemad olid Hohenbergi hertsog Maximilian (1902–1962) ja hertsoginna Elisabeth (1904–1993, sündinud Wolfeggi ja Waldsee Waldburgi krahvinna). Pärast oma vanema venna Franz Ferdinandi surma 1977. aastal sai ta Hohenbergi hertsogiks.
Ta oli Austria suursaadik Tuneesias 1978–1984 ning Püha Tooli ja Malta ordu juures ja San Marinos 1988–1994.
1960. aastal abiellus ta Auersberg-Breunneri printsessi Eleonorega (sündinud 1928), neil oli kaks poega ja üks tütar:
Sahel
Sahel (araabia keeles ساحل, sahil, rannik, Sahara kõrbe ranniku piir) on Aafrikas savannide ja Sahara kõrbe piirialale kujunenud kuiv piirkond. See on 5400 kilomeetri laiune ala Atlandi ookeanist Punase mereni, mis kokku hõlmab ligi 3 053 200 ruutkilomeetrit.
Saheli riikidest on kujunenud Aafrika suurim näljapiirkond. Rahvusvahelised organisatsioonid korraldavad toiduabi jagamist, meditsiinilist teenindamist ja asustavad inimesi ümber uutele aladele. Rahvaarvu järsu suurenemise tõttu Aafrika arengumaades ei paista sellele probleemile veel lahendust olevat. Ülekarjatamise ja põllumaa üleharimise tõttu muutuvad üha uued ja uued viljakandvad alad kõrbeteks.
Arhitektuur (täpsustus)
Arhitektuur on kunst ja teadus kujundusest ja struktuuridest.
Sahel
Geograafia
Sahel on Põhja-Aafrika regioon, mis ulatub Senegalist Sudaanini. See moodustab üleminekutsooni põhjast Sahara kõrbe ja lõunast niiskete savannide vahel. Saheli steppides on looduslikuks maastikuks karjamaad, kus kasvab peamiselt madalad rohttaimed, kõrgemad kõrstaimed, okkalised põõsad, akaatsialised ja ahvileivapuud. Ülekarjatamise tulemusena muutub piirkond üha rohkem kõrbesarnaseks, kuna vähemalt kaheksa kuud aastast on sademeteta ning vihmaperioodil on sademete hulk väike (100–200 mm). Mitmetes kohtades kasutatakse ära näiteksNigeri jõe üleujutusi ning nendel aladel kasvatatakse edukalt hirssi ja maapähleid.
Arhitektuur (täpsustus)
Arhitektuur ehk ehituskunst on hoonete ja neid ümbritseva keskkonna kujundamine.
Sahel
Geograafia
Saheli piirkonda peetakse üheks kõige vaesemaks piirkonnaks maailmas, samuti on sealne keskkond tugevasti kahjustunud.
Arhitektuur (täpsustus)
Sõna "arhitektuur" võib tähendada ka järgmist:
Sahel
Olukord 20. sajandil
20. sajandi teisel poolel mõjutas Saheli piirkonda tugevalt pinnase erosioon ja kõrbestumine, mis olid tingitud kasvavast populatsioonist. Inimesed lõikasid maha puid, et laiendada oma põllumaad. Kariloomad sõid aga ära alles jäänud rohttaimed, tekkis sademete äravool ning tuul kandis pinnasest viljaka künnikihi ära, jättes alles ainult kuiva ja viljatu tühermaa. pisi|396px|Saheli taimestik (ülemine) ja sademed (alumine) märtsis ja septembris 2004. aastal
Arhitektuur (täpsustus)
Sõna "arhitektuur" on kasutatud ka järgmises tähenduses:
Sahel
Olukord 20. sajandil
1968. aastal algas pikk põuaperiood, mis viis põllukultuuride ning kariloomade hävimiseni. 1973. aastaks olid Sahara kõrbe ala laienenud lõuna poole üle 100 kilomeetri. Selleks ajaks oli näljast ja haigustest tingitud surmajuhtumeid juba üle 100 000. Vahemikus 1983–1985 mõjutas piirkonda taas põud ning nälg ning kõrbestumine jätkus vaatamata valitsuse taasmetsastamise programmidele.
Olukord 21. sajandil
Kuna keskkond on nii tugevalt kahjustunud, siis kohalike vajadus sissetulekut teenida on suurenenud. Mitmed traditsionaalsed ametid, nagu karjused ning farmerid, on piirkonnast suurel määral kadunud. Nüüd suunduvad endised maaharijad pigem linnadesse. Lähedal asuvates linnades elab ligikaudu 25% Saheli elanikest ning igal aastal kasvab see arv veel 5% võrra. Ülerahvastatuse tõttu on linnades tavaline nähtus avatud kanalisatsioon ning vähesed linnaelanikud saavad kasutada elektrit, kraanist voolavat vett või prügiteenust.
Vaatama järjepidevatele pingutustele on 2014. aastal olukord Sahelis kriitiline. Alates aasta algusest on kiirelt suurenev vaeste leibkondade arv olnud piirkonna suureks probleemiks. Suur näljahäda on tingitud põuaperioodist ning vähesest toidu kättesaadavusest. Probleem suureneb veelgi piisava rahastuse ja meetmete puudumisel, mis suudaks toiduga varustada praegus kriisi piirkonnas elavad inimesed ning peatada näljahäda suurenemise.
2014. aastal taotles ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon kokku 116 miljonit USA dollarit, et aidata rohkem kui 7,6 miljonit Sahelis elavat näljahädas inimest, kes vajavad viivitamatut abi. Sellest summast on praeguseks kätte saadud 16,4 miljonit dollarit, mis on kõigest 14% taotletud summast.
Saadud rahastusest aidatakse praegu üle 1,2 miljoni inimese. Piirkonnas elavatele farmeritele on viidud kvaliteetsed põllukultuuride seemneid ning tööriistad, et säilitada piirkonnas põllukultuuride kasvatamine. Samuti aidatakse karjakasvatajaid, varustades neid veterinaarravimitega ning abistades loomade joogikohtade ümberehitamisel. Need tegevused on vajalikud, et karjakasvatajatele oleks tagatud piisav elatis ning et nad elaksid üle raske põuaperioodi.
Põllumeeste ning karjakasvatajate toetamine on vajalik, et kaitsta nende elatist, kuid abi on vaja ka vaestele ja väga vaestele leibkondadele, kellel pole võimalust kasvatada põllukultuure ning pidada kariloomi. Need leibkonnad sõltuvad juhutöödest tulevast sissetulekust ning turgudest, et saada toitu. Kõige halvemas olukorras olevad perekonnad müüvad maha oma vähese vara ning on jätkuvalt võlgades.
Peñón de Vélez de la Gomera
thumb Peñón de Vélez de la Gomera on Hispaania valdus Põhja-Aafrikas. Asub eksklaavina Maroko rannikul 77 m kõrgusel kaljusel neemel. Valduse pindala on umbes 1,9 hektarit.
Helisüsteem
Helisüsteem (saksa keeles Tonsystem) on muusikas teatud struktuuris, stiilis, ajastul või rahvuskultuuris kasutatavad kõik muusikalised helid ja nende helikõrguslikud suhted. Helisüsteemi helide helikõrguslikud suhted määrab häälestus.
Oktaviekvivalentsi puhul moodustavad helisüsteemi heliklassid.
Näiteks Didymose "loomulik helisüsteem" koosneb 197st heliklassist.
Näiteks võrdtempereeritud 12-helisüsteemi moodustab kaksteist heliklassi, mis on saadud oktavi jaotamisel kaheteistkümneks võrdseks pooltooniks suurusega 100 tsenti.
Helisüsteemide uurimine on muusikateooria üks keskseid teemasid.
Kapten lahkub laevast viimasena
"Kapten lahkub viimasena laevast" või "Kapten läheb laevaga põhja" on tuntud meretava ja meretraditsioon.
Kapten (prantsuse capitaine, hilisladina capitaneus) on laeva ja laevapere ainujuht (laevajuht), kelle korraldusi (mis on antud tema võimkonna piires) peavad kõik laeval viibivad isikud tõrkumata täitma (sellest ka ütlus: kapten laevas – jumal taevas). Ka kõrgema ametiastmega isiku viibimine laeval ei piira kapteni võimupiire ega vabasta teda vastutusest. Merel ja välissadamais on kapten oma ametiala piires riigi ning laeva- ja laadungiomaniku seaduslik esindaja. Kapteni õigused ja kohustused on kindlaks määratud vastavas teenistusmäärustikus. Laeva hukkumisel lahkub kapten laevalt viimasena.
Paljudes riikides on selline meretava rohkem moraalse tähendusega, kuid osades riikides on selline teguviis sätestatud seadusega.
Eestis kehtib selline teguviis Kaubandusliku meresõidu koodeksi alusel.
"§ 70.   Kui kapteni arvates ähvardab laeva paratamatu hukk, annab kapten pärast kõikide meetmete rakendamist reisijate päästmiseks laevaperele loa laevalt lahkuda. Kapten lahkub laevalt viimasena, võttes tarvitusele kõik temast sõltuvad abinõud logiraamatu, masinapäevaraamatu ja raadiopäevaraamatu, antud merereisi kaartide, dokumentide ja väärtuste päästmiseks. "
See nõue on paljude mereriikide seadustes, Prantsusmaal juba aastast 1765.
Õlak
pisi|[[Prantsuse Võõrleegioni sõdurite õlakud (2005)]] pisi|Venemaa keisririigi kindrali [[Pjotr Bagrationi õlakud]] Õlak (vananenud termin pagun ) on sõjaväelase või tsiivilisiku vormiriietuse õlaossa kinnitatud manus, millel olevad eraldusmärgid võivad tähistada isiku nt auastet, väeliiki, teenistusala.
Alar Laats
Alar Laats (sündinud 11. mail 1954) on eesti teoloog.
Alar Laats lõpetas 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika erialal. 1980–1988 õppis ta Usuteaduse Instituudis teoloogiat ja 1988–1989 oli ta külalisüliõpilane Vene Õigeusu Kiriku Leningradi Vaimulikus Akadeemias. 1989–1990 jätkas Alar Laats magistriõpinguid teoloogia alal Birminghami ülikoolis. Aastatel 1991–1995 õppis Alar Laats Cambridge'i ülikooli doktorantuuris, kus ta kaitses süstemaatilise teoloogia valdkonnas filosoofiadoktori kraadi.
Alar Laats töötas 1996–2004 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas dotsendi ja professorina süstemaatilise usuteaduse õppetoolis, seejärel luterliku usuteaduse õppetooli professorina. Aastatel 2004–2005 oli ta Usuteaduse Instituudi rektor ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna luterliku usuteaduse õppetooli külalisprofessor. 2006–2011 töötas ta Tallinna Ülikooli usundiloo professorina. Ordineeriti 20. mail 2004 õpetajaks. Mais 2012 kustutati ta vaimulike nimekirjast.
Alar Laats on osalenud mitme EELK komisjoni töös ja olnud Kirikute Maailmanõukogu komisjoni Faith and Order plenaarkomisjoni, Cambridge'i teoloogiaseltsi ning humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakirja Trames toimetuskolleegiumi liige. Ta oli 2005. aastal Martin Lutheri Ühingu asutajaliige ja esimene esimees.
Alar Laatsi tähtsaim teadusvaldkond on süstemaatiline teoloogia, peamisteks uurimissuundadeks suhted ida- ja läänekristluse vahel.
Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.
Geoloogivasar
pisi|Tüüpiline geoloogivasar pisi|Geoloogivasar
Geoloogivasar on spetsiaalse ehituse ning disainiga vasar, mis on suurema osa geoloogide põhiline töövahend välitingimustes.
Traditsiooniliselt nimetatakse seda tööriista eesti keeles just vasaraks, mitte haamriks.
Vasaral on üks lame ots nagu tavalisel haamril või vasaral. Seda kasutatakse peamiselt kivide purustamiseks, et otsida näiteks kivistisi või saada värsket murenemata murdepinda, millelt uurida kivimite mineraloogilist koostist. Kivimite mineraalse koostise uurimiseks kasutavad geoloogid teist tüüpilist välitingimustes kaasaskantavat töövahendit luupi. Vasara peenemat otsa kasutatakse mitmel erineval otstarbel, peamiselt kivimite puhastamiseks taimestikust, setteist vms; kildaliste ja kihiliste kivimite paljandist lahti kangutamiseks jne.
Geoloogivasara nii vars kui ka pea, koosneb ühest tükist. See on vajalik, et vasar oleks piisavalt vastupidav, et taluda lööke vastu kõvasid kivimeid. Paljud geoloogid siiski ei kasuta spetsiaalset geoloogi vasarat, vaid suvalist haamrit, mis on enamasti samuti oma ülesannete kõrgusel, kuid nende puuduseks on reeglina just väiksem vastupidavus.
Vasar kaalub enamasti 0,5...1,5 kg. See on kompromisslahenduseks, sest kergemast vasarast poleks mingit kasu (purustusjõud sõltub peamiselt vasara kaalust) ning raskemat vasarat on välitingimustes tüütu kaasas kanda. Niinimetatud kõva kivi geoloogid eelistavad üldiselt raskemaid vasaraid.
Vasarat kasutatakse tihti ka mõõtkavana fotodel.
Teedelagu
pisi|Saksa sõdurid sikutavad teel kinni jäänud autot idarindel 1941. aastal
Teedelagu (vene keeles распутица rasputitsa, ukraina keeles бездоріжжя bezdorižžja) on märjemate perioodidega kaasnev looduslik nähtus, näiteks kevadel või sügisel, aga ka soojal talvel, mil liigniiskuse tagajärjel muutuvad pinnasteed mülkaks. Teedelagu tekib kevadise sula ja sügisvihmade tagajärjel.
Sierra Nevada
Sierra Nevada (hispaania keeles 'lumine mäeahelik') on mitme koha nimi.
Teedelagu
Mõju
Teedelagunemise ajal võidakse kehtestada rasketele masinatele teedel liiklus- või massipiirangud. Mudased teed on tingitud vihmasadudest või lumesulast. Kevadise tee muldkeha alumised kihid on jääs, ülemine kruusakiht aga kohati sulanud ja veest läbi imbunud ning see vesi ei pääse allapoole ning tihti ka mitte külgsuunas välja voolama. Raskete vedude mõjul võivad kruusateed veelgi rohkem kahjustatud saada ja kaotada kandevõime täielikult. Kehva drenaažiga savised teed ei jõua kuivada ning hakkavad lagunema, muutudes raskesti läbitavaks või läbitamatuks.
Teedelagu on andnud kaitse-eelise sõdades, kuna see takistab vaenlase liikumist, näiteid leiab mitmetest sõdadest: kevadsula säästis tõenäoliselt Novgorodi mongolite vallutamisest 13. sajandil, samuti takistasid mudased teed oluliselt 1812. aastal prantslasi Venemaa vallutamisel ning pärssis sakslaste pealetungi 1941. aasta oktoobrist 1942. aasta jaanuarini.
Venemaa-Ukraina sõja kevadel 2022. aastal takistas teedelagu pealetungivatel vägedel Kiievi ja teistel suundadel edenemist.
Göran von Sperling
Krahv Göran von Sperling (6. detsember 1630 Rådmansö, Roslagen – 22. september 1691 Narva) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Sündis Mecklenburgist pärit ja Rootsi teenistusse astunud Södermanlandi rügemendi ülema Kasper Otto von Sperlingi (1596–1655) ja Elin Ulfsparre pojana.
Aastast 1679 Norrlandi kuberner Gävles, kuni 1683. aastal sai kindrali auastme ning määrati Ingerimaa, Karjala ja Käkisalmi lääni kindralkuberneriks. 1687 anti talle kuningliku nõuniku ja krahvi tiitel ning 1690. aastal ülendati ta feldmarssaliks.
Talle kuulus isalt päritud Sperlingsholmi mõis (rootsi Sperlingsholm) Halmstadi lähedal, mis püsis järglaste käes 1747. aastani, mil selle omanikuks sai Görani tütretütrega abiellunud Rootsi feldmarssal Georg Bogislaus Staël von Holstein (1685–1763), kes Põhjasõja ajal oli osalenud muuhulgas ka 1704. aasta Narva piiramisel ja seal koos tulevase äia Narva komandandi Henning Rudolf Horniga vangi langes.
Perekond
Abiellus 1661. aastal Ingeborg Johansdotter Lilliehöökiga (surnud 1675), kes oli riigikahurmeistri Johan Nilsson Lilliehööki (1598–1642) tütar. Abielust sündisid:
Kolmas abikaasa aastast 1684 oli Märta Fleming (surnud 1704), kes oli Laiuse vabahärra, kindralmajor Henrik Henriksson Flemingi (1625–1697) ja Carin Cruus af Edeby tütar. Abielust sündis:
Burjaadi ANSV
Burjaadi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühinimi Burjaadi ANSV; burjaadi keeles Буряадай Автономито Совет Социалис Республика; vene keeles Бурятская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus.
Burjaadi ANSV loodi Burjaatmongoli ANSV järglasena 1958.
Møre og Romsdali maakond
Møre og Romsdali maakond [m'ööre o r'umsd'aal] on Lääne-Norra kõige põhjapoolseim maakond.
See jaguneb kolmeks ajalooliseks osaks (kunagiseks foogtkonnaks): Nordmøre, Romsdal ja Sunnmøre.
Maakonna neli suuremat linna on Kristiansund, Molde, Åndalsnes ja Ålesund.
Ranniku lääneosas on domineerivad saared. Maakonna siseosas domineerivad pikad fjordid ja järsud mäed.
Kuulsamad vaatamisväärsused on Trollstigen, Trollveggen, Romsdalshorn, Rauma jõgi, Atlanterhavsveien, Geirangerfjorden ja Hjørundfjord.
Vallad
Maakonnas on 26 valda (sulgudes elanike arv seisuga 27. veebruar 2020). 2019. aastal viidi Rindali vald Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Harami, Sandøy, Skodje ja Ørskogi vald Ålesundi vallaga, Midsundi ja Nesseti vald Molde vallaga, Norddali ja Stordali vald Fjordi vallaga ning Fræna ja Eide vald Hustadvika vallaga. Ühtlasi liideti samal aastal Volda vallaga Hornindali vald, mis enne kuulus Sogn og Fjordane maakonda, ning Møre og Romsdali maakonda kuulunud Halsa vald liideti Trøndelagi maakonda kuuluva Heimi vallaga.
Viited
🇳🇴
Viktor Kortšnoi
Ta sündis 1931. aastal Leningradis poola-juudi segaperes. Õige pea pärast tema sündimist läksid vanemad lahku, algul elas ta ema, hiljem isa juures; teda kasvatasid isa ja kasuema. Teise maailmasõja ajal elas ta noorukina üle Leningradi blokaadi; tema isa hukkus rindel, mistõttu kasvatas teda kasuema. Ta lõpetas Leningradi 203. Keskkooli, misjärel õppis ta Leningradi Riikliku Ülikoolis ajalugu ja lõpetas ülikooli.
Ta oli 1956. aastast rahvusvaheline suurmeister. Alates 1960. aastate algusest oli ta korduvalt maailmameistritiitli pretendent, maailma esimaletaja finaalturniiridel osales ta 1978. ja 1981. aastal. Aastal 1976 palus ta Hollandist poliitilist varjupaika. Aastast 1978 elas ta Šveitsis. Surma ajal oli ta maailma vanim tegutsev malesuurmeister.
Isiklikku
Tema ema oli juuditar ja isa poolakas.
Alusheli
Alusheli on muusikas diatoonilise helisüsteemi heli, mida tähistatakse vana-kreeka tähtnotatsiooni eeskujul tähega A, B, C, D, E, F või G. Mõiste "alusheli" (Stammton) on pärit saksa keeleruumist ning saksa süsteemis alushelid on C, D, E, F, G, A ja H.
Alusheli mõiste
Tänapäevase sisuga mõiste "alusheli" teke on seotud keskaja modaalse helisüsteemi järkjärgulise arenguga 10. sajandi paiku.
Kogu muusikaline heliruum, milles keskaja heliloojad töötasid ning mida keskaja muusikateoreetikud käsitlesid, oli ambitusega G-e2. Suure oktavi G-d tähistati kreeka tähega Γ (gamma) ning sellest on nimetuse ”gamma” saanud suure oktaavi G-st üles ehitatud helirida Γ, A, B, c, d, e, f, g, a, b, c1, d1, e1, f1, g1, a1, b1, c2, d2, e2. Seda helirida tervikuna nimetati esimese heksakordi järgi gamma ut, millest vormus ka sõna gamut. e2 kui heksakordi kõige ülemine heli, sai nimetuse e la. Esimese oktaavi c1-d, mis oli seotud kolme erineva heksakordiga, nimetati c sol fa ut. Teoreetikud kasutasid veel 17. sajandil alushelide puhul nii vana-kreeka täht- kui ka keskaegseid silpnimetusi, kuid praktikas kasutati põhiliselt silpnimetusi.
Derrick Atkins
Derrick Atkins (sündinud 5. jaanuaril 1984) on Bahama kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).
Maailmameistrivõistlustel
Ōsaka 2007
Alusheli
Alusheli mõiste
Alusheli mõiste üheks arendajaks oli Arezzo Guido, kes tegi oma traktaadis ”Micrologus de disciplina artis musicae” (ca 1040) ettepaneku nimetada alushelid C, D, E, F, G, A vastavalt silpnimetustega ut, re, mi, fa, sol, la. Need silpnimetused tulenevad hümni ”Ut queant laxis” teksti värsside algussilpidest. Hümni värssidele vastavaid meloodiamotiive lauldi vastavalt tõusva helirea c, d, e, f, g, a helidelt.
Hiljem hakati Arezzo Guido kuueastmelist solmisatsioonimudelit ut, re, mi, fa, sol, la kasutama heksakordisüsteemis relatiivse intervallide mudelina ”tervetoon-tervetoon-pooltoon-tervetoon-tervetoon”, nii et mudel võis alata diatoonilise helisüsteemi erinevatelt helidelt. Selleks, et õppida meloodiaid, mis väljusid heksakordi kuue heli piiridest, oli vaja vahetada üks heksakord teise vastu. Sellist operatsiooni nimetati mõistega mutation ning ümbernimetamisel kasutati ühist alusheli. Keskaegset heksakordisüsteemi kasutati muusikas kuni duur-moll-süsteemi tekkimiseni 16.–17. sajandi vahetuse paiku.
Alushelide altereerimine
Arezzo Guido solmisatsioonimudeli kasutamine relatiivsena tõi kaasa teatud alushelide altereerimise vajaduse. Kui alushelidest C ja G algavad heksakordid on loomulikud ja vastavad mudelile ”tervetoon-tervetoon-pooltoon-tervetoon-tervetoon”, siis näiteks alushelist F algav heksakord vajas mudeliga vastavusse viimiseks alusheli B altereerimist pool tooni alla. Nii hakati tegema vahet ”kandilise b” (b quadrum) ja ”ümmarguse b” (b rotundum) vahel. Oma funktsiooni vastavuse tõttu kujunesid need märgid tänapäeva alteratsioonimärkide bekarri, dieesi ja bemolli eelkäijateks. Kuna alusheli B kandiline vorm sai nimetuseks ”kõva” (durum) ning ümar vorm ”pehme” (molle), kujunesid ka vastavad heksakordid: G-st algav ”kõva” ning F-st algav ”pehme” heksakord. Vaid C-st algavat heksakordi nimetati ”loomulikuks”.
Alushelide altereerimine harmoonilistes kadentsides on 14. sajandi muusikas seotud mõistega musica ficta.
Noarootsi vald
2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.
Ajalugu
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium otsusega 1991. aasta 11. aprillist nimetati Lääne maakonna Pürksi külanõukogu ümber Noarootsi külanõukoguks. Hiljem sai Noarootsi külanõukogust Noarootsi vald.
Külad
Noarootsi vallas oli 23 küla (sulgudes küla rootsikeelne rööpnimi) – Aulepa (Dirslätt), Dirhami (Derhamn), Einbi (Enby), Elbiku (Ölbäck), Hara (Harga), Hosby, Höbringi (Höbring), Kudani (Gutanäs), Osmussaare (Odensholm), Paslepa (Pasklep), Pürksi (Birkas), Riguldi (Rickul), Rooslepa (Roslep), Saare (Lyckholm), Spithami (Spithamn), Sutlepa (Sutlep), Suur-Nõmmküla (Klottorp), Tahu (Skåtanäs), Telise (Tällnäs), Tuksi (Bergsby), Vanaküla (Gambyn), Väike-Nõmmküla (Persåker), Österby.
Endised külad
Valla territooriumile jäävad ka mitmed endised külad – sealhulgas Haversi, Kiritse, Klaanemaa, Kulani, Luksi, Metsküla, Norrby, Pöia, Söderby, Valive, Viluvere ja Vööla.
Kirikud ja kalmistud
Noarootsi vallas asuvad Noarootsi kirik, Rooslepa kabel, Sutlepa kabeli ase ja Osmussaare kabeli varemed.
Kalmistuid on vallas kokku viis :
Tuulepargid
Valla territooriumil asus kaks tuuleparki – kolmes külas kokku 16 tuulikuga esindatud Aulepa tuulepark ning 3 tuulikuga Vanaküla tuulepark.
Fulham FC
Fulham FC on 1879. aastal Londonis Fulhami linnaosas asutatud jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion on 1896. aastast Craven Cottage. Fulham mängib Inglismaa jalgpalli kõrgliigas Premier League.
1975. aastal mängis Fulham esiliiga klubina Inglismaa karikafinaalis, kus kaotati West Ham Unitedile tulemusega 0:2. Hooajal 2009–2010 mängis Fulham Euroopa liiga finaalis, kus kaotati Hispaanile klubile Madridi Atlético tulemusega 1:2.
Praegune koosseis
''Seisuga 14. september 2020''
Burjaatmongoli ANSV
Burjaatmongoli Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendnimi Burjaatmongoli ANSV; burjaadi keeles Буряад-Монголой Автономито Совет Социалис Республика; vene keeles Бурято-Монгольская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus.
Burjaatmongoli ANSV oli Burjaadi Autonoomse Oblasti järeltulija ja Burjaadi ANSV eelkäija.
Vladimir Jakušev
pisi|Vladimir Jakušev (2018)Vladimir Jakušev (vene keeles Владимир Владимирович Якушев; sündinud 14. juunil 1968 Neftekamskis) on Venemaa jurist, majandusteadlane ja poliitik, Venemaa presidendi eriesindaja Uurali föderaalses ringkonnas alates 9. novembrist 2020.
18. maist 2018 kuni 9. novembrini 2020 oli ta Venemaa Föderatsiooni ehitus-, eluaseme- ja kommunaalteenuste minister.
Ta sündis 1968. aastal Neftekamskis Baškiirias, tema isa oli veoautojuht. 7-aastaselt kolis ta Nadõmi, kus ta lõpetas ka keskkooli. Aastatel 1986–1988 teenis ta Nõukogude armees. Aastal 1993 lõpetas ta Tjumeni Riikliku Ülikooli juristina.
Lenna Kuurmaa
2015. aasta sügisel osales ta TV3 telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt".
Vladimir Jakušev
27. juunil 1993 asus ta tööle Ida-Siberi Kommertspanga (Западно-Сибирский коммерческий банк, Запсибкомбанк) Jamali Neenetsi filiaali. 25. juulist 1994 sai ta Ida-Siberi Kommertspanga Jamali Neenetsi filiaali direktori kohusetäitjaks. 24. jaanuarist 1995 sai tast Ida-Siberi Kommertspanga Jamali Neenetsi filiaali direktor. 19. mail 1997 sai tast panga viitsepresident ja Ida-Siberi Kommertspanga Salehardi filiaali direktor. Samal aastal lõpetas ta Tjumeni Riikliku Ülikooli ökonomistina. 29. aprillil 1998 määrati ta Ida-Siberi Kommertspanga presidendiks.
Lenna Kuurmaa
Lapsepõlv
Lapsepõlves elas Lenna Kuurmaa Mustamäel ema, isa ja vend Raidoga. Kooliteed alustas Lenna Tallinna 54. Keskkoolis, kus käis saksa keele süvaõppeklassis (paar aastat ka saksa osakonnas). See jäi aga bändi tõttu pooleli. Õpingute ajal oli Lenna Kuurmaa ka hea sportlane, kuuludes kooli korvpallinaiskonda. Lisaks osales ta võimlemis-, ujumis- ja kergejõustikuvõistlustel.
Muusikaline karjäär
Laulmist hakkas Lenna Kuurmaa õppima Eesti Televisiooni laste laulustuudios, kus ta laulis 14 aastat. Sellele lisaks õppis ta Nõmme Muusikakoolis viiulit.
Eesti Televisiooni laulukooriga osales ta paljudel rahvusvahelistel lauluvõistlustel ja nii mõnigi kord toodi võit koju. Kuurmaa on laulnud muusikalides "Kuningas ja mina" ning "Helisev muusika". Tallinna Saksa Gümnaasiumi lauluvõistlustel võitis ta samuti esikohti.
2002 võttis Lenna osa konkursist Fizz Superstar, kus jõudis 15 veerandfinalisti hulka. Sellega jäi ta silma plaadifirmale TopTen ja nii ta Vanilla Ninjasse valitigi.
2006. aastal oli Kuurmaa "Laulukarusselli" 7–9-aastaste vanusegrupi saatejuht.
3. jaanuaril 2007 esines ta 2006. aasta R2 Aastahiti galakontserdil Unistuste Bändi koosseisus, esitades Justin Timberlake'i loo "Sexyback".
24. veebruaril 2007 esines Kuurmaa Tartus iga-aastasel Eesti Vabariigi iseseisvuspäeva vastuvõtul.
2007. aasta sügisel osales Kuurmaa saatesarja "Kaks takti ette" eelžüriis.
2017. aasta noorte laulu- ja tantsupeol esines Lenna Kuurmaa solistina, esitades ka peo nimilugu "Mina jään".
Eesti Laul
2007. aasta Eurovisiooni eelvoorus osales ainult 10 laulu ja kõik need tellis Eesti Televisioon otse valitud autoritelt. Nende hulka kuulus ka Lenna Kuurmaa, kelle laul aga ei võitnud. Helsingis toimunud Eurovisioonile saadeti eelvooru võitja Gerli Padar.
2010. aastal jõudis Lenna Kuurmaa konkursi Eesti Laul finaali, kus ta jäi 2. kohale looga "Rapunzel". 2012. aasta Eesti Laulu võistlusel jäi ta finaalis 2. kohale looga "Mina jään". 2014. aasta Eesti Laulu võistlusel jäi ta 4. kohale looga "Supernoova". 2017. aastal osales Lenna Eesti Laulu võistlusel looga "Slingshot", jõudes finaalis 8. kohale.
Diskograafia
Lennal on ilmunud mitu soolosinglit ("Saatus naerdes homse toob", "Sellel ööl", "Rapunzel" jt). 2010. aasta mai lõpus ilmus tema debüütalbum "Lenna". 2013. aasta lõpus ilmus tema teine album "Teine".
Isiklikku
Lenna Kuurmaa oli suhtes kitarrist Robert Vaiglaga, kes on basskitarrist Raul Vaigla poeg. Neil sündis 2. märtsil 2013 tütar Ami ja 30. märtsil 2015 tütar Matilda.
5. jaanuaril 2019 kihlus ta Lapimaal Lauri Mäesepaga. Novembris 2020 sündis neil poeg Kusti. Juunis 2021 nad abiellusid.
Ajakirja Kroonika lugejad valisid ta 2006. ja 2008. aastal seksikaimaks naiseks.
2009. aastal töötas Kuurmaa osalise tööajaga Tallinna laste turvakeskuses.
Hobid
Lenna Kuurmaa on jalgpallifänn ja tema enda sõnul oli tal nooremana nõrkus jalgpallurite vastu. Veel meeldib talle tantsida, näidelda ja laulda.
Vladimir Jakušev
13. juunil 2001 määrati ta Tjumeni oblasti asekuberneriks (kuberner oli sel ajal Sergei Sobjanin). Märtsis 2005 määrati ta Tjumeni linnapea esimeseks asetäitjaks ja 21. märtsist 2005 Tjumeni linnapea kohusetäitjaks. 24. novembril 2005 kuni 18. maini 2018 oli ta Tjumeni oblasti kuberner. Aastal 2005 kaitses ta majandusteaduse kandidaadi väitekirja.
Isiklikku
Ta on abielus Larissa Jurjevna Jakuševaga, neil on poeg ja tütar.
Troadi Lango
Troadi Lango (kuni 1924. aastani Troadi Loom; 28. märts 1896 Sõmerpalu, Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 29. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Õppis 1923–1930 Kõrgemas Sõjakoolis ja 1934–1937 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1935. aastast oli ta Sõjavägede Staabi 5. osakonna ülem.
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941. Hukati Norillagis.
Jeff Bernard
pisi|Jeff Bernard 10. semiootika maailmakongressil [[A Coruñas 2009. aastal]] Jeff Bernard (12. september 1943 – 24. veebruar 2010) oli Austria semiootik.
Ta töötas Viinis Sotsiosemiootiliste Uuringute Instituudis (Institute for Socio-Semiotic Studies, ISSS).
Frankie ja Johnny
"Frankie ja Johnny" on 1991. aasta USA romantiline komöödiafilm, mille lavastas Garry Marshall.
Filmi stsenaarium on mugandatud versioon Terrence McNally 1987. aasta näidendist "Frankie ja Johnny kuuvalgel". Filmi keskseks tegelaseks on Johnny (Al Pacino), kes on veendunud, et on Frankie (Michelle Pfeiffer) näol oma hingesugulase leidnud, kuid Frankie ei usu et neil oleks ühist tulevikku.
Michelle Pfeiffer esitati oma osatäitmise eest parima naisnäitleja Kuldgloobusele ning Cora osatäitja Kate Nelligan võitis Briti Akadeemia auhinna.
Aleksander Vernik
Aleksander Vernik (17. detsember 1896 Valga – 6. oktoober 1942 Norillagi vangilaager, Norilsk, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
NKVD arreteeris A. Verniku 14. juunil 1941. Ta mõrvati Norillagi vangilaagris Venemaal.
Lepatriinulased
Lepatriinulased (Coccinellidae) on putukate seltsi kuuluv mardikaliste sugukond.
Aleksander Vernik
Haridus
Õppis 1924–1929 Tartu Ülikoolis majandust ja 1925–1927 (lõpetas) Kõrgemas Sõjakoolis.
Lepatriinulased
Lepatriinude kitiinkestaga kaetud keha on alt lame ning pealt kumer. Nad on kas punase-, kollase- või mustakirjud ja kuni 1 cm pikkused. Lepatriinuliike on üle 4000. Eestis elab neid üle 50 liigi.
Armas kodu Alabamas
"Armas kodu Alabamas" on 2002. aasta Ameerika Ühendriikide film, kus peaosades mängivad Reese Witherspoon, Josh Lucas ja Patrick Dempsey.
Lepatriinulased
Eestis on kõige tuntum ja levinum seitsetäpp-lepatriinu, tavalised on ka viistäpp-lepatriinu ja kakstäpp-lepatriinu.
Lepatriinu on üldjuhul röövputukas, kes toitub peamiselt väheliikuvatest seltsingulise eluviisiga lülijalgsetest, eriti lehetäidest, kilptäidest, karilistest ja võrgendilestadest. Lisaks sööb ta poilaste vastseid ja nukke, lutikate mune ja vastseid, liblikaröövikuid jne. Lutsernitriinu ja õnnetriinu söövad jahukastet põhjustavaid seeni. Üksnes vähesed lepatriinuliigid kuuluvad taimtoiduliste hulka.
Suurbritannias kasvatatakse lepatriinusid aedade kaitsmiseks lehetäide eest. Lepatriinusid on levitatud üle kogu maailma, et kasvatada neid kahjurputukate hävitamiseks. Näiteks Austraalias elutsev lepatriinu Rhodalia cardinalis viidi USA-sse košenillitäi hävitamiseks. Lepatriinude kasutamine kahjurputukate hävitamiseks tsitruseliste kasvandustes oli tõhusam kui mürgitamine.
Lepatriinude arvukus kasvab soodsates oludes kiiresti. Nende aplus teeb nad inimeste ustavaiks liitlasteks võitluses paljude kahjurputukatega.
Mary Henrietta Stuart
pisi|Mary Henrietta Stuart (detail [[Anthonis van Dycki maalist), 1641]] Mary, kuninglik printsess, Oranje vürstinna, Nassau krahvinna (Mary Henrietta; 4. november 1631 – 24. detsember 1660) oli Charles I ja Henrietta Maria tütar. Mary oli abielus Oranje vürst Willem II-ga ja Oranje vürsti ning oli Inglise kuninga William III ema. Mary Stuart või Oranje Mary, nagu teda kutsuti, oli esimene Inglismaa monarhi tütar, kes kandis tiitlit "kuninglik printsess".
Lapsepõlv
Mary sündis St Jamesi palees Londonis. 1642. aastal andis Charles I tütrele kuningliku printsessi tiitli, algatades seeläbi traditsiooni, et Inglismaa monarhi vanim tütar kannab kuningliku printsessi tiitlit.
Lepatriinulased
Lepatriinud vajavad toiduks ka õietolmu ja nektarit ning sellepärast köidavad neid taimed, mis seda rikkalikult toodavad või juba varakevadel tootma hakkavad: iga liiki sinepitaimed, tatar, koriander, ristik ja kaunviljad, näiteks hiirehernes. Loomulikult kohtab neid taimedel, kus hulgaliselt lehetäisid elab: apteegitill, till, koriander, köömen, kikkaputk, soolikarohi, raudrohi ja kõik porgandiliigid. Veel kohtab neid sageli ilmalilledel, võililledel ja kurerehadel.
Lepatriinusid ohustavad sipelgad ja ämblikud, samuti mõned linnud ja kiletiivalistest parasitoidid.
Mary Henrietta Stuart
Abielu ja lapsed
Esimesed abikaasakandidaadid olid Hispaania kuninga Felipe IV poeg ja Mary nõbu, päruspfaltskrahv Karl Ludwig, kuid Mary kihlati hoopis Oranje prints Willemiga.
Bhagavadgītā
"Bhagavadgītā" (sanskriti keeles 'Isanda laul'), tuntud ka lühendnimega "Gita", on hinduistlik pühakiri, mida tunnustavad kõik hinduismi peamised suunad.
Lepatriinulased
Välimus
pisi|left|[[Seitsetäpp-lepatriinu]] thumb|[[Cocchinella transversalis]] Lepatriinulased on kumera selja ja ülaltvaates küllaltki ümara kehaga mardikad. Külgvaates on nad poolkerajad.
Võistlustants
pisi|paremal|Võistlustantsu võistlus [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriikides Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi juures]]
Mary Henrietta Stuart
Hilisemad aastad
Märtsis 1647 sai Mary abikaasast Ühendatud Provintside asehaldur. Novembris 1650, kohe pärast katset vangistada Amsterdamis asunud oponente, suri ta rõugetesse. Nende ainus poeg sündis mõned päevad hiljem. Leskprintsess Mary oli kohustatud jagama poja hooldusõigust oma ämma Ameliaga ja Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelmiga.
Lepatriinulased
Välimus
Lepatriinud äratavad tähelepanu oma läikiva, nagu lakitud kattetiibade ja eesselja ereda värvusega. Pea on lepatriinulastel väike ja on eesselja sees varjul. Seitsetäpp-lepatriinu punast või oranžikat värvi kattetiibadel on seitsmest mustast täpist koosnev muster, ülejäänud keha on must. Kõik lepatriinud pole täpilised. Mõned lepatriinud on ühevärvilised või siis vöödilised. Lepatriinud erinevad üksteisest värvide poolest. Näiteks kakstäpp-lepatriinu võib olla nii punane mustade täppidega kui ka vastupidi. Kattetiibade muster võib ühe liigi piireski oluliselt muutuda järkjärguliste üleminekute astmikuga ja sellepärast on lepatriinud värvuse muutlikkuse uurimisel levinud katseloomad.
Mary Henrietta Stuart
Hilisemad aastad
Mary oli hollandlaste seas ebapopulaarne, kuna ta avaldas suurt poolehoidu Stuartidele ja oli külalislahke oma eksiilis asuvate vendade Charles II ja Yorki hertsogi vastu. Lõpuks keelati tal nendega kohtumine. Aastail 1654–1657 viibis Mary enamuse ajast väljaspool Hollandit. 1657. aastal sai tast oma poja asemel regent, kuid tema nõrk positsioon sundis teda abi paluma Louis XIV-lt. Prantsuse kuningas vastas abipalvele Oranje vallutamisega.
Lepatriinulased
Välimus
Tundlad ja käpad on lühikesed. Käpad on 4-lülilised, kuid näivad 3-lülilistena, sest 3. lüli on väga väike ja märkamatu.
Punase ja musta kombinatsioon on hoiatusvärvus, mis näitab nende mittesöödavust. Lepatriinu esijalgade pinnal olevad erilised näärmed eritavad ärrituse korral vastiku lõhna ja maitsega oranžikat hemolümfi, mis sisaldab mürki nimega kantaridiin. Pärast seda jätab röövloom lepatriinu tavaliselt rahule. Lepatriinu oskab ka vaenlase ees surnut teeselda.
Võistlustants
Võistlustants ehk tantsusport on spordiala, milles võisteldakse peotantsude tantsimises. Kümme tantsitavat tantsu jagunevad Ladina-Ameerika ja standardtantsudeks. Võistlustantsu võistlustel jaotatakse tantsijad kategooriatesse vanuse ja tasemeklassi järgi.
Eestis
Eesti tantsuklubide ja tantsijate katusorganisatsiooniks on Eesti Tantsuspordi Liit (ETL) ja sellesse kuulub 45 tantsuklubi ja -kooli.
Eesti Tantsuspordi Liidu (edaspidi ETSL) määrustiku põhjal on võistlustantsus vanuserühmi kaksteist ja need kujunevad tantsupaari moodustanud tantsijate sünniaastate alusel järgmiselt: 1. Mudilased kuni 7-aastased. 2. Lapsed 1: kuni 8- või 9-aastased. 3. Lapsed 2: vanem partner saab jooksval kalendriaastal 10- või 11-aastaseks. 4. Juunior 1: 12- või 13-aastased. 5. Juunior 2: 14- või 15-aastased. 6. Noored: 16- kuni 18-aastased. 7. Noored 2: 19- kuni 21-aastased. 8. Täiskasvanute paarid, kus vanem partner saab jooksval kalendriaastal vähemalt 19-aastaseks. Seeniorid alates 35. eluaastast (ETSL 2009, lk 7).
Kõik spordiala spetsiifikaga seotu on Eestis reguleeritud WDSF-i regulatsioonidega ja ETSL-i tantsuspordimäärustikuga.
Mary Henrietta Stuart
Hilisemad aastad
Charles II ajal toimunud Stuartide restauratsioon tugevdas tunduvalt Mary ja ta poja positsiooni.
Lepatriinulased
Paljunemine
pisi|left|Lepatriinud paaritumas. thumb|Munast lahkumine. thumb|Lepatriinu vastne sööb lehetäid. Emased lepatriinud munevad väikesed munakobarad lehetäide kolooniate lähedusse, et vastsetel oleks lihtne süüa leida. Lepatriinu munade arv sõltub ilmast ja toidurohkusest. Mida rohkem leidub toitu, seda viljakamad on emased. Keskmiselt muneb emane 200–400 muna, rekordiks on loendatud 1550 muna. Munad on piklikud ja umbes ühe millimeetri pikkused.
Võistlustants
Tasemeklassid
Tasemeklassid ei ole seotud vanusega, vaid neid arvestatakse võistlustelt kogutud punktide põhjal. Madalamast tasemeklassist kõrgemasse jõudmiseks on vaja koguda 100 punkti.
Bhagavadgītā
"Bhagavadgītā" on eepose "Mahābhārata" osa, kuid seda käsitletakse sageli eraldiseisva religioosse tekstina. Ülesehituselt on "Gita" dialoog sõdalase Ardžuna ning Krišna vahel, kes ilmutab ennast ülima jumaluse ja absoluudina. "Bhagavadgītā" moodustab 18 peatükki "Mahābhārata" kuuendast raamatust "Bhîshmaparvanist" ('Bhîshma raamatust').
Lepatriinulased
Paljunemine
Hariliku lepatriinu munadest kooruvad vastsed 5–8 päeva jooksul. Pärast koorumist sööb tulevane lepatriinu kõigepealt ära munakesta. Ka lepatriinude teravate lõugadega vastsed eelistavad lihatoitu. Vastne sööb iga päev ära 350 kuni 400 lehetäid. Pikliku keha ja pikkade jalgadega vastsed ronivad nagu valmikudki lehtedel. Näljane vastne võib ette võtta kuni 10 m pikkuse toitumisreisi. Vastsed elavad taimedel täiesti avalikult. Nende kehal on kollakas või punakas joonis, mis on tumedal taustal hästi nähtav. Üsna kummalistena näivad need vastsed, keda katab kohev puudertäide eritist meenutav vahaeritiste kate. Vastsed kasvavad kiiresti ja juba 2–4 nädala pärast hakkavad nad nukkuma.
Vastsestaadiumile järgneb paarinädalane nukkumisperiood. Vastne muutub nukuks ja tema kookon ripub vahel varjulises, aga mõnikord kõigile nähtavas kohas. Vastsed kleepuvad lehe alaküljele keha viimase lüli eritise abil ja ripuvad peaga allapoole. Nukud on erepunased ja kinnituvad vastsekesta sees tagakeha viimaste lülide abil. Arengutsükkel kestab 4–7 nädalat.
Walesi jalgpallikoondis
Walesi jalgpallikoondis on Walesi jalgpalluritest koostatud maa esindusmeeskond, mille liikmed valib välja koondise peatreener ning mida haldab Walesi Jalgpalliliit (inglise Football Association of Wales, kõmri Cymdeithas Bêl-droed Cymru). Peamine kodustaadion on Cardiffis asuv Millennium Stadium.
Mary Henrietta Stuart
Surm
1660. aastal naasis Mary Inglismaale, kus ta sama aasta jõululaupäeval rõugetesse suri. Mary maeti Westminster Abbeysse Londonis.
Lepatriinulased
Paljunemine
Nukust väljunud noored seitsetäpp-lepatriinud on alguses küllaltki kahvatud: kõigest kollast värvi. Punase tooni omandavad nad hiljem. Kokku kestab lepatriinu arengutsükkel üks kuni kaks kuud. Soodsalt soojade ilmade korral võib ühe suve jooksul kasvada kaks põlvkonda.
Walesi jalgpallikoondis
Walesi jalgpalliliit on maailmas vanuselt kolmas, esimene sõpruskohtumine peeti 1876. aastal Šotimaaga.
Lepatriinulased
Paljunemine
Lepatriinud talvituvad täiskasvanud mardikana mullas ja lehekõdus. Mõned liigid, näiteks Hippodamia convergens, kogunevad sügiseti rühmadesse ja rändavad mägedesse, kus talveunne jäävad. Palavates maades on lepatriinud aktiivsed kogu aasta jooksul, süües lehetäisid, lihakärbseid, lesti ja mitmesuguseid teisi putukaid. Kevaditi on lepatriinud ühed esimestest putukatest, kes välja ilmuvad – just sellepärast, et nad talvituvad valmikutena ega vaja arenemiseks aega nagu nukkudena talvituvad putukad.
Tromsøya
Tromsø kesklinn on saare idaosas ja suur osa linna elanikest elab sellel saarel. Tromsø lennujaam on saare lääneosas. Saart ühendavad mandril asuva Tromsdaleniga Tromsø sild ja Tromsøysundi tunnel ning Kvaløyaga Sandnessundi sild.
Tool
right|thumb| Tool ~4700 eKr Tool on ühe inimese istumiseks mõeldud mööbliese, millel on jalad ja seljatugi (leen).
Lepatriinulased
Tuntusest
thumb|[[Harmonia axyridis tiibu sirutamas]] Kasuliku putukakese rahva hulgas tuntuse põhjus on tema ere värvus, mis on andnud talle ka nime: lepp tähendab vanemas eesti keeles verd.
Tool
Ajalugu
Tool on antiikajast alates olnud pigem võimu ja väärikuse sümbol kui igapäevane tarbeese. Väljendit the chair kasutatakse veel tänapäevalgi Ühendkuningriigis ja Kanadas, et märkida autoriteeti.
Lepatriinulased
Tuntusest
Mõnel pool on lepatriinut kasutatud ka rahvameditsiinis. Põhilised hädad, mille vastu mummuline putukas aitama pidi, olid leetrid ning hambavalu.
Bhagavadgītā
Taust
Kunagi muistsetel aegadel valitses Kuru riiki radža Dhritarâshtra. Ta sündis pimedana, kuid kuna noorem vend Pându loobus troonist ja asus oma kahe naisega Himaalaja mägedesse, jäi troon temale. Pându suri hiljem, kahjuks ajal, mil tema viis poega – Judhishthira, Bhîma, Ardžuna, Nakula ja Sahadeva – olid veel üsna väikesed. Nii kasvasidki Pându pojad – Pândavad – ja Dhritarâshtra sada poega – Kauravad – üheskoos vanaonu Bhîshma ning võitluskunstide suurepärase tundja Drona õpetuse ja juhatuse all täiskasvanuks. Pandavate ja Kauravate vahel puhkeb aga sõda ning selle sõja otsustava lahingu eel annab Krišna Ardžunale nõuandeid, mis ongi "Bhagavadgītā" sisu.
Tool
Ajalugu
Toolid muutusid tavaliseks nähtuseks alles 16. sajandil, varem istuti pinkidel, kirstudel ja taburettidel.
Walesi jalgpallikoondis
Koondis on pääsenud kaks korda maailmameistrivõistlustele. 1958. aastal) jõuti välja veerandfinaali, kuid 2022. aastal piirduti alagrupiturniiriga. Euroopa meistrivõistlustele kvalifitseerusid kõmrid esimest korda 2016. aastal ning jõudsid välja poolfinaali, kus kaotasid Portugali jalgpallikoondisele 0:2.
Bhagavadgītā
Eesti keeles
"Bhagavadgītā" on eesti keeles ilmunud mitmes väljaandes.
Walesi jalgpallikoondis
2018. aastal määrati koondise peatreeneriks Ryan Giggs, kuid alates 2020. aastat novembrist asendab teda Rob Page.
Bhagavadgītā
Välislingid
Bhagavad-Gita nii nagu see on.
Tool
Materjalid
Toole saab valmistada puidust, metallist ja muudest tugevatest materjalidest, näiteks kivist ja akrüülist. Mõnikord kasutatakse ühe tooli valmistamiseks mitut materjali.
Walesi jalgpallikoondis
Praegune koosseis
Walesi koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Peatreenerid
Asetäitjad on kaldkirjas
Lepatriinulased
Tuntusest
Paljude rahvaste arvates aitab lepatriinu ennustada. Vadja uskumuste kohaselt ei tohi lepatriinut mingil juhul tappa; triinu laskumine inimese käele tähendab suurt õnne. Tema abil on püütud ette kuulutada nii tiine ute tallede arvu, sõdade tulekut kui ka tulevase kaasa päritolu.
Põhja-Banati ringkond
Põhja-Banati ringkond on ringkond Serbia autonoomse piirkonna Vojvodina põhjaosas.
Ringkond jaguneb halduslikult kuueks omavalitsuseks:
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna elanikest ungarlasi 78 551 (47,35%), serblasi 72 242 (43,55%), mustlasi 3944 (2,37%) ja jugoslaavlasi 3018 (1,81%).
🇷🇸
Tromsøya
Saare pindala on 22,39 km² ja sellel elab umbes 33 000 inimest. Saare pikkus põhjast lõunasse on umbes 10 km.
Lepatriinulased
Tuntusest
Lepatriinud võtavad mõnikord ette hulgirändeid. Teel üle mere võivad putukad väsida ja merre kukkuda. Kaldale uhutud lepatriinusid on rahvauskumustes peetud sõja endeks.
Lepatriinu oli kujutatud telefonioperaatori EMT logol.
"Lepatriinu" on levinud komponent Eesti lasteaedade nimes.
Tromsøya
Saare idaosas on Tromsø Ülikool, Põhja-Norra Ülikoolihaigla ja Tromsø Muuseum.
Lepatriinulased
Tuntusest
Lepatriinu on Soome rahvusputukas.
Eesti liikidega perekonnad
Eestis elab kokku 57 liiki lepatriinulasi. Need kuuluvad järgmistesse perekondadesse.
Põdruse–Kunda–Pada maantee
pisi|Maantee Andjas pisi|Maantee Mallas
Dagestani ANSV
Dagestani Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendnimi Dagestani ANSV; vene keeles Дагестанская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus.
Dagestani ANSV moodustati 20. jaanuaril 1921.
Põdruse–Kunda–Pada maantee
Põdruse–Kunda–Pada maantee (registrinumbriga 20) on üks Eesti tugimaanteedest.
Dagestani ANSV
ANSV-s elas üle 30 põlisrahva.
Planeet 2297 Daghestan, mille avastas 1978 Nikolai Tšernõhh, on saanud nime Dagestani ANSV järgi.
Põdruse–Kunda–Pada maantee
See saab alguse Tallinna–Narva maantee 93. kilomeetril Põdruse külas. Tee pikkus on 28,3 km. Tee lõpeb Tallinna
–Narva maantee 119. kilomeetril Võrkla külas. Kunda linna tänavatena kannab nimesid Selja tee, Võidu tänav, Kasemäe tänav, Jaama tänav.
Sillad Põdruse–Kunda–Pada maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Asulad Põdruse–Kunda–Pada maanteel
Põdruse küla, Essu küla, Katela küla, Toomla küla, Andja küla, Ojaküla küla, Kunda linn, Malla küla, Kutsala küla, Nugeri küla, Kanguristi küla, Vasta küla, Viru-Nigula alevik, Võrkla küla.
Tromsøya
Rahvastik
Tromsøya on Norra suurims elanike arvuga saar (hiljuti möödus ta Hinnøyast). 2008. aasta 1. jaanuari seisuga oli seal 33 668 elanikku. Need jagunesid statistiliste asumite vahel järgmiselt: Tromsø asum koosneb kesklinnast ja selle ümbrusest. Sommerlyst ja Mortensnes hõlmavad saare lääne osa.
Saare rahvastikutihedus on 1503 in/km².
Erich Rosenberg
Ta lõpetas 1901. aastal Peterburi jalaväe junkrukooli. Osales Esimeses maailmasõjas, ülendati 8. septembril 1916 polkovnikuks ja oli 10. jaanuarist 1917 116. jalaväepolgu komandör ning 10. oktoobrist 1917 29. jalaväediviisi (29-я пехотная дивизия) ülem.
Vene kodusõjas valgete armees.
Teenis 1922–1932 Eesti sõjaväes kolonelina, oli Pärnus III diviisi staabi käsundusohvitser, 6. rügemendi ülem, Pärnu garnisoni ülem, 6. üksikpataljoni ülem.
1933. aastast Belgia aukonsul Pärnus.
Arreteeriti 14. juunil 1941 Pärnus. Valgekaardi ohvitserina mõisteti ta surma ja otsus viidi täide 1942.
Tema abikaasa Helene Tölp (1903–1942) ning pojad Georg (sünd. 1926) ja Anatoli (sünd. 1932) saadeti 1942 asumisele Novonikolajevkasse Tomski oblasti Krivošeino rajoonis.
Vaabina vasallilinnus
pisi|Vaabina linnuse territoorium 2014. aastal. Vaade idast linnuseala lääneplatoole Vaabina vasallilinnus (saksa keeles Ülzen, Uelzen) oli Tartu piiskopkonna lõunaosas asunud kivist vasallilinnus, mis tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Võru maakonna Antsla valla Vaabina küla territooriumil. Keskaja lõpu poole, XVI sajandil kuulus see Tiesenhausenite aadliperekonnale.
Tänapäeval on vaadeldav linnuse lõunapoolne, kohati mitmeastmeline kaitsevall, läbi mille rajati nõukogude ajal Antsla–Vaabina maantee nr. 70. Linnusekünka ala edelaservas võib täheldada maapinnas mingite müürikatkete olemasolu. Ka omaaegne, praeguseks hävinud mõisa peahoone paiknes linnuseala lõunaküljel.
Nimekujud
Pärast Liivi sõda kutsuti seda linnuse- ja mõisakohta viimase omaniku järgi kohalike eestlaste hulgas Vaabinamõisaks (Wabinamoise).