cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nikolai Varbanov
pisi|Nikolai Varbanov (2013) Nikolai Varbanov (bulgaaria keeles Николай Върбанов; sündinud 6. juunil 1985 Ljaskovetsis) on Bulgaaria korvpallur.
2011–2012 mängis ta klubis Kalev/Cramo.
Leżajsk
Leżajsk on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Leżajski maakonna halduskeskus. Leżajsk asub Rzeszówist ligi 40 km kirdes.
Leżajskit on ürikutes esmamainitud 1354. aastal, linnaõigused sai 1397. aastal. Aastatel 1772–1918 kuulus Leżajsk Austria-Ungari koosseisu.
Leżajskis asub õlletehas Browar Leżajsk.
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused iluvõimlemises
Tulemused
Peeti ka esimese spordijärgu meistrivõistlused, kus L. Maasing tuli kolmandaks.
Võistkonnad: 1. Burevestnik I 400,38 2. Burevestnik II 373,26 3. Tööjõureservid 372,18 4. Spartak 344,25 5. Krõlja Sovetov 326,23 6. Pištševik 292,04
9. Kalev 255,9
Samuel Barrett
Samuel Alfred Barrett (12. november 1879 Conway, Arkansas – 1965) oli Ameerika Ühendriikide antropoloog ja keeleteadlane, Alfred Kroeberi õpilane.
Haridus
Samuel Barrett sai 1905. aastal Berkeley Ülikoolis bakalaureusekraadi. Seejärel töötas ta kaks aastat Antropoloogiamuuseumis abikuraatori ja väliantropoloogina. Samal ajal jätkas ta õpinguid Berkeley Ülikooli vastasutatud antropoloogiaosakonnas, kus temast sai Alfred Kroeberi esimene kraadiõppur. 1908. aastal sai Barrettist esimene Berkeley Ülikooli lõpetanu doktorikraadiga antropoloogias. Oma väitekirja kirjutas ta pomo indiaanlaste korvikunsti kohta. Väitekirja tarbeks ainelise kultuuriga tegeledes kogus Barrett ka pomode ja naaberhõimude keeleainest, peamiselt sõnavara, ning etnograafilist andmestikku.
Töökäik
1908. aastal ilmus uurimistöö põhjal mahukas "The Ethno-Geography of the Pomo and Neighboring Indians", milles Barrett võttis kasutusele tänapäevani püsima jäänud pomo keelte ilmakaartel põhineva nomenklatuuri.
Pärast ülikooliõpingute lõpetamist töötas Samuel Barrett ühe aasta järeldoktoriprogrammis Franz Boase käe all New Yorgis ja seejärel ühe aasta uurimisstipendiumi abil Lõuna-Ameerikas. 1909. aastast kuni pensionile minekuni 1940. aastal töötas Barrett Milwaukee Public Museumis algul antropoloogiaosakonna kuraatorina ja 1921–1939 muuseumi direktorina. Sellel ametikohal oli Barrettil suuri teeneid professionaalse arheoloogia edendamisel Wisconsinis. Esimese erialase ettevalmistuse saanud doktorikraadiga arheoloogina Wisconsinis juurutas ta vananenud meetodite asemele uusi eesrindlikumaid. Tema õhutusel kasvas huvi arheoloogia vastu ka naaberosariikides Michiganis, Illinois's, Iowas ja Minnesotas.
Teise maailmasõja ajal oli Samuel Barrett koos Alfred Kroeberiga Berkeley ülikoolilinnakus asunud ida- ja kaguaasia keelte intensiivkursuste kaasdirektor.
Kärdla bussijaam
pisi|Kärdla bussijaam (august 2011) Kärdla bussijaam on bussijaam Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Sadama tänav 13.
Samuel Barrett
Ameerika indiaanlaste filmiprojekt
1959. aastal naasis Barrett Californiasse, kus ta veetis elu viimased aastad, uurides Loode-California indiaanlaste ainelist kultuuri ja juhatas Riikliku Teadusfondi rahastatud Ameerika indiaanlaste filmiprojekti (American Indian Films Project), mille eesmärgiks oli tseremooniate ning ainelise kultuuriga seotud tegevuste üksikasjalik filmi- ja helilindile jäädvustamine. Lisaks filmimisele tehti projekti raames suur hulk must-valgeid fotosid ja värvislaide ning etnograafilisi ülestähendusi. Koguti ka filmilindile jäädvustatud etnograafilisi esemeid, mis asuvad nüüd Phoebe A. Hearsti nimelise Antropoloogiamuuseumi kogudes.
Kuigi suuremat osa filmitud materjalist pole tervikuks monteeritud, valmis projekti raames siiski viisteist dokumentaalfilmi:
Suuresti Barretti isikliku raha eest valmis 1958. aastal projekti pilootfilm "The Tule Balsa", mis dokumenteeris pomo kõrkjakanuu valmistamist. Kanuu asub nüüd Hearsti Antropoloogiamuuseumi kogudes.
Indiaanlaste nõuete komisjon
Pärast pensionile minekut osales Samuel Barrett koos Alfred Kroeberi, Sherburne Cooki, Donald C. Cutteri, Omer Stewarti ja Robert Heizeriga eksperttunnistajana kohtuasjas "California indiaanlased Ameerika Ühendriikide vastu". Nende tunnistuste põhjal määrati kindlaks kohtuasja võitnud indiaanlaste pärismaise maanõude suurus. (Positiivsele kohtuotsusele vaatamata vaidlusaluseid maid algsetele omanikele ei tagastatud. 1972. aastal maksti peaaegu 70 000 põlisameeriklasele kaotatud maade eest igale ühele 669 dollarit kompensatsiooni.)
Isolatsioon
Isolatsioon on eraldamine, eraldumine, eraldatus (ehk isoleeritus), ühtlasi isoleerimisvahend.
Lõuatsikilbis
Lõuatsikilbis (ladina scutum mentale;mentale; lüh m) on paljudel roomajatel peas paiknev soomus. Lõuatsikilbis võib olenevalt liigist olla erineva kuju ja suurusega, seetõttu võetakse seda arvesse ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel on lõuatsikilbis ninamikutipus, alalõualuu otsa juures paiknev keskmine paaritu kilbis. Lõuatsikilbise vastas paikneb nokisekilbis.
Māris Ļaksa
Māris Ļaksa (sündinud 8. septembril 1981 Ventspilsis) on Läti korvpallur.
Aastal 2012 mängis ta klubis Kalev/Cramo.
Ta on mänginud Läti korvpallikoondises.
Vanamõisa mõis (Kirbla)
Vanamõisa mõis (saksa keeles Wannamois) oli rüütlimõis Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valla territooriumile.
Mõisaansambli plaan
Klassitsistlik mõisaansembel ehitati välja 19. sajandi alguses.
Härrastemaja
Vanamõisa härrastemaja oli pikk ühekorruseline klassitsistlik ehitis. Peahoone otsas on säilinud klassitsismile iseloomulik ümaraken.
Aednikumaja
Jõe ääres asuv aednikumaja. Triiphoone lammutati 1920ndatel. 1930ndatel tegutses aednikumajas pood.
Valitsejamaja
Vaitsejamaja oli puidust ehitis, millest on säilinud mantelkorsten.
Teenijatemaja
Hoones keskmes on olnud mantelkorsten, mis on aja jooksul ümber ehitatud lõõrisüsteemile. Hoonet kaunistab klassitsimile omane hammaskarniis.
Sepikoda
Ehitusperioodid 1841–1917. Säilinud on pae- ja telliskivist hoone varemed.
Tallid
19. saj. II poole mõisasüdame plaanil on näha tallide vahelisel alal veel kaht ehitist, millest üks oli lambalaut. Need hooned pole säilinud.
Viinaköök
Viinaköök pole säinud.
Mõisaansambli ajalugu ja selle viimased omanikud
Mõisaansambel ehitati 19. sajandi algul. Mõisa peahoone oli väga pikk ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Selle ees kahel pool suurt auringi paiknesid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Ülejäänud kõrvalhooned paiknesid nende lähedal. Kirblast viis Vanamõisa 4 km pikkune tee, mis vahetult enne mõisa auringi ületas seitsme kaarega kivisilla.
1905. aasta ülestõusu ajal, 16. detsembri varahommikul 1905 sõitsid mässajad Vanamõisa hoovi, punased lindid ümber käevarre, ja avastasid mõisa peahoone eest hobusaaniga noore paruni 20-aastase Otto von Budberg-Bönninghauseni, kes tahtis just mõisast lahkuda. Ta vangistati ja tema peal kasutati kehalist karistamist ja vaimset mõnitamist, sidudes ta saani kõrvale nööri otsa ja lastes tal mõne aja järgi lohisedes piinelda. Mõis süüdati ja seal lõhuti nii palju mööblit, kui kiiruga suudeti, sest mässajad ja röövlid suundusid edasi oma röövretke jätkama. Mõisa peahoone pandi põlema. Kuna aga tollane mõisa omanik parun Otto von Budberg-Bönninghausen oli oma talupoegade ja teenijarahva seas lugupeetud ja heas kirjas, siis mõisarahvas kustutas esimese tulekahju. Parun Otto von Budberg oli ise sel ajal Peterburis ja kohtus Tsarskoje Selos Venemaa suurvürstiga. Suurvürsti juures audientsil viibis ta palvega tuua Eestimaale kasakapolk, et karistada mässajaid ja lõpetada rahutused, mille olid algatanud sotsiaaldemokraatidest riigipöörajad ja enamjaolt 16-25-aastastest meestest koosnevad mässavad lööksalgad.
Tollane mõisa omanik Otto von Budberg-Bönninghausen tapeti 17. veebruaril 1907. aastal, 57 aasta vanuselt päev enne oma 58. sünnipäeva. Mõrv toimus kella 12 ja 13 vahel Teenuse metsavahel umbes 4 versta kaugusel Vigala mõisast Risti suunas, kui parun oli teel Vigala mõisast Risti rongijaama. Eri andmetel võttis paruni ja tema koka Jaani mõrvamisest osa 5–6 sotsiaaldemokraatliku lendsalga löökrühma liiget. Kogu mõrva organiseerimisest võttis osa ja läks kohtu alla 19 inimest. Paruni abikaasa Elisabeth von Budberg (Dellinghausen) lahkus elama Tallinna ja paruni lapsed ei olnud huvitatud mõisa taastamisest, nii et selleks enam raha ei eraldatud ja põletatud hoone varemed jäid taastamata. Hoonest on vähe järel, selle keskosa on täiesti hävinud. Algses ilus on alles vaid kaartega kivisild. Paljud kõrvalhooned on tugevalt ümber ehitatud, osa on hävinud, osa on varemeis.
Drissa maakond
Drissa maakond (valgevene keeles Дрысенскі павет; vene keeles Дриссенский уезд) oli Venemaa Keisririigi ja Valgevene NSV Vitebski kubermangu haldusüksus.
AEGEE
AEGEE (prantsuse keeles Association des États Généraux des Étudiants de l'Europe) ehk Euroopa Üliõpilasfoorum on suurim rahvusvaheline ja interdistsiplinaarne üliõpilasorganisatsioon Euroopas, mis asutati 16. aprillil 1985.
AEGEE-sse kuulub üle 13 000 liikme ja ligikaudu 200 haruorganisatsiooni (antenna) üle Euroopa. Organisatsiooni juhatus ja peakontor asub Brüsselis.
AEGEE toetab visiooni avatud ja demokraatlikust Euroopast, mis toetub õigusriigi põhimõtetele ja aktiivsele kodanikuühiskonnale. Iga aasta organiseeritakse AEGEE võrgustikus sadu konverentse, koolitusi ja kultuuriüritusi. Ühtlasi esindab AEGEE Euroopa üliõpilaste huve mitmetes instantsides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.
Eestis tegutseb kaks AEGEE haruorganisatsiooni: AEGEE-Tallinn ja AEGEE-Tartu.
Drissa maakond
Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, seejärel Polotski asehaldurkonda. 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 see loodi taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes läänes Dünaburgi maakonnaga, lõunas Vilno kubermangu ja Vitebski kubermangu Lepieli maakonnaga, idas Polotski maakonnaga, põhjas aga Sebeži, Ludza ja Režitsa maakonnaga. Venemaa koosseisus oli maakonna pindala 2923 km², tegemist oli pindalalt kõige väiksema maakonnaga Vitebski kubermangus.
Aastal 1897 elas maakonnas 97 100 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (86,2%), juute oli 9,1%, venelasi 1,6% ja poolakaid 2,4%.
Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Drissa), seitse alevit ja 17 valda.
Aastal 1920 läksid Drissa maakonna läänepoolsemad alad Läti koosseisu. Daugavpilsi maakonna osadeks said Piedruja vald ja Pustiņa vald, osaliselt ka Suški vald. Maakond jäi Valgevene NSV administratiivüksuseks kuni aastani 1923, mil see liideti Polotski maakonnaga.
Haldusjaotus
Maakonna keskus oli maakonnalinn (Drissa, lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 7 alevit ja 17 valda.
Alevid olid: Asvieja, Dzisienka (ka Mikałajeŭskaja Słabodka, tänapäeval asulana ei eksisteeri, selle asemele on rajatud Łunačarskaje küla), Juchavičy, Kachanavičy, Piedruja, Rosica ja Vałyncy.
17 valda olid:
Anna Hall
Anna Hall (sündinud 23. märtsil 2001 Denveris) on USA kergejõustiklane, kelle põhialaks on seitsmevõistlus.
Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6988 punkti, rekord on püstitatud 27.–28. mail 2023 Götzises.
2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 3. koha.
Isiklikud rekordid
Allikas: World Athletics
Randvere Kool
Randvere Kool on põhikool Harju maakonnas Viimsi vallas Randvere külas.
Kooli direktor oli aastatel 2013–2021 Leelo Tiisvelt. Pärast teda on direktoriks Stanislav Nemeržitski.
Koolimajas tegutseb Randvere raamatukogu.
Ajalugu
Jõelähtme kiriku pastor Paul Loppenowe asutas Randvere kooli 1864. aastal ja see oli esimene kool praeguse Viimis valla alal. Esimeseks koolijuhatajaks oli aastail 1864–1867 Karl Reinwald, kes tegutses ühtlasi vallakirjutajana. Talle järgnesid aastail 1867–1877 Hans Hermaküla, 1877–1883 Mihkel Kaares ja 1883–1905 Mihkel Grosberger. 19. sajandi lõpu venestusajal oli see kolmeaastase õppeajaga Maardu-Randvere Vallakool.
1907. aastast juhtis kooli Jakob Kivikas, kes viis kahel korral läbi ka koolimaja kapitaalremonti. 1917. aasata sügisest mindi üle eesti õppekeelele. 1918. aastal muudeti asutus 2-klassiliseks vallakooliks ja 1923. aastal 4-klassiliseks algkooliks. 1926. aastal sai uueks koolijuhiks Ado Kask, kes oli ametis 1933. aastani. 1936. aastal asus koolijuhiks Heino Kärt ja samast aastast muudeti kool ka 6-klassiliseks.
Seoses saksa okupatsiooni algusega 1941. aastal jäid tühjaks Randvere sõjaväekasarmu hooned ning õpetaja Laidi Nurme eestvedamisel koliti õppetöö sinna ümber. 1942. aastal sai uueks kooli juhiks Leonti Sepp. 1944. aasta mais võtsid koolimajja üle saksa sõjaväeosad, kes lahkusid 22. septembril ning purustasid ettejuhtuva. Lapsevanemate abiga korrastati ruumid taas 1. novembriks, kui õppetöö algas nüüd juba Randvere Mittetäielikus Keskkoolis. 1949. aastal õppis 7-klassilises koolis 42 õpilast. 1953. aastal oli õpilaste arv 27 ja tööd alustati üheainsa liitklassiga ning ainsaks õpetajaks oli Laidi Nurme. 1958. aastal suundus Nurme pensionile ja uueks koolijuhatajaks sai Elfriede Mitt.
1960ndatel hakkas õpilaste arv vähenema. 1960 oli koolis 33 last, aga 1968. aastaks oli see langenud 9 peale. 1970/71 õppeaastal oli õpilaste arv kasvanud küll 12 peale, kuid 1971. aastal otsustati kool siiski õpilaste vähesuse tõttu sulgeda.
30. augusti 2013 avati 6,4 miljonit eurot maksma läinud uus Randvere koolimaja, mis ehitati I ja II astme põhikooliks kolme paralleeliga 1.–6. klassini kokku 450 õpilasele. Esimesel õppeaastal oli koolis 145 õpilast, 21 õpetajat ja seitse klassikomplekt.
Tudulinna Rahu kogudus
EELK Tudulinna Rahu kogudus on luterlik kogudus Tudulinnas. Kogudus kuulub Viru praostkonda, varem kuulus Tartu praostkonda.
Jumalateenistused on kord kuus algusega kell 12.00 Tudulinna kirikus.
Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž
Eesti Maaülikooli Tartu Tehnikakolledž on Tartus asuv Eesti Maaülikooli õppeasutus (struktuuriüksus). Kolledž loodi 2007. aastal. Kolledž tegutseb Eesti Maaülikooli tehnikainstituudiga samas hoones.
Kalev Vapper
Lõpetas 1971 Tallinna 36. Keskkooli ja 1976 ajakirjanduse erialal Tartu Riikliku Ülikooli. Õppis Tartu Ülikooli magistriõppes majandust 1999–2001.
Töö
Töötanud 1976–1993 Eesti Televisioonis (1978–1980 spordisaadete toimetuses) toimetajana, vanemtoimetajana ja peatoimetajana.
Purjetajana
Purjetama hakkas 1964 Kalevi Jahtklubis Taavi Oru juhendamisel. Võitnud 1964–2022 Eesti meistrivõistlustel klassides Optimist, Kadett, Finn ja Soling ning avamerepurjetamises kokku 22 medalit ja tulnud korduvalt Eesti meistriks nii roolimehe, kui meeskonnaliikmena. Võitnud MM-il avamerejahi Forte meeskonnas 2014 klassis ORC B kuldmedali ja 2010 klassis X-41 pronksmedali ning EM-il 2015 klassis ORC A/B kuldmedali. Olnud aastast 1968 Eesti Spordiseltsi Kalev Jahtklubi liige, aastatel 2006-2022 juhatuse liige ja aastatel 2012-2022 kommodoor. Aastast 2020 on ta Eesti Jahtklubide Liidu president. Aastast 2022 Kalevi Jahtklubi auliige.
Tegevus poliitikas
Kalev Vapper kuulub alates 2002. aastast erakonda Isamaa.
Tallinna Linnavolikogu liige aastatel 2009–2017 (IRL).
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 106 häält ning ei osutunud valituks.
Teoseid
Ta on avaldanud purjetamis- ja veiniteemalisi artikleid ajakirjanduses (Spordileht, Kehakultuur, Kodukolle, Vine, Tehnikamaailm, Navigaator, Paat, Hetk).
Haskell Wexler
pisi|Vasakul Haskell Wexler, paremal [[Cole Miller]] Haskell Wexler (6. veebruar 1922 Chicago – 27. detsember 2015 Santa Monica, California) oli USA filmioperaator, -produtsent ja -lavastaja.
Diamond Sky
Diamond Sky on 2013. aastal loodud Eesti lennufirma, mis asub Tallinnas. Ettevõte pakub õhusõiduki käitamisteenust, tellimus-, kauba- ja kommertslende.
Firmal on Euroopa Liidu Lennundusohutusameti (EASA, European Union Aviation Safety Agency) heaks kiidetud lennuettevõtja tegevusluba (AOC, air operator's certificate) ning mitteäriliste lendude käitaja sertifikaat (NCC, non-commercial operations with complex motor-powered aircraft). Diamond Sky asutaja ja tegevjuht on Ken Koort ning ettevõte on Eesti Lennundusklastri liige.
Teenused
Diamond Sky on lennuoperaator liinil Pärnu-Ruhnu-Kuressaare ja Tallinn-Kärdla-Tallinn lennukiga Britten-Norman BN2. ja saab340A. Lisaks sellele pakutakse era- ja ärilende. Näiteks on transporditud Hiinast maske, Ruhnust Eesti Postile kaupa ja lennutatud Dalai Laamat. Samuti on ettevõte Norra kalastusretkede korraldaja Big Fish Adventure'i esindaja Eestis. Ettevõttega koostöös pakutakse eralende Hasviku lennuväljale Norras. Ettevõte pakub ka lennunduskonsultatsioone ning abi äri- ja eralennukite käitamisel.
Lennukipark
2023. aasta aprilli seisuga oli Diamond Sky lennukipargis kaheksa õhusõidukit, mis paiknevad nii Eestis kui ka teistes Euroopa riikides. Lennuvahendite seast leiab nii kolb-, turbiin- reaktiiv- ja   turbopropellermootoriga lennukeid kui ka kaks helikopterit.
Järgnevas tabelis on esitatud mõned lennukipargi õhusõidukite andmed.
Asutaja ja tegevjuht
Diamond Sky asutaja ja tegevjuht on Ken Koort. Ta on aastatel 2008–2012 töötanud Eesti lennuettevõtte Panaviatic tegevjuhina. Koort lõpetas 2002. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi ja 2015. aastal Singapuris asuva Nanyangi tehnikaülikooli (NTU) erialal Executive MBA (Aviation & Air Transport). Samuti on ta Eesti Reservohvitseride Kogu õhuväe sektsiooni ülem ja 2017. aastal valiti ta Eesti Maleliidu presidendiks. Ken Koort on olnud erapiloot alates 2009. aastast.
Moriskitants
Moriskitants ehk moresk või morisk (itaalia keeles moresca, hispaania keeles morisca 'mauri-'; moriskideks nimetati Hispaanias ristitud maure ) oli hiliskeskajal ja varauusajal levinud eksootilise karakteriga lavatants, mille levik tagasivaatavalt laseb selle lähted paigutada 15. sajandi õukonnakultuuri ning see kuulub pigem renessansi ilmingute hulka.
Ajaloost
Lavakostüümides ja muusikas oli olemas eksootiline "mauripärane" element ja tants võis endast kujutada stiliseeritud võitlust mauride ja kristlaste vahel, mis lähtus 15. sajandi sõjasündmustest Hispaanias, kuid teatud jooned moreskis näivad olevat palju vanema algupäraga. Nägude mustaks värvimine, ohtrad kellukesed rõivaste küljes, Narri tegelaskuju, kes mõnikord esines naiseks rõivastatud mehena ja mäng mõõkadega on lasknud saksa päritoluga ameerika musikoloogil Curt Sachsil ja teistel liigitada moriski vanade viljakusriituste hulka. Inglismaal tantsitud morrist, mida on peetud moriski üheks variandiks ja millest on teateid juba 14. sajandist, iseloomustab enamiku nende elementide kasutamine.
15. sajandi lõpul, eriti Itaalias, tantsiti moriski karnevalirongkäikudes ja intermedio ' tes. Olgugi et tantsu on kirjalike allikates mainitud sagelija seda võib nimetada üheks enimmainitud tantsuks, puuduvad sellest perioodist igasugused kirjeldused koreograafia kohta.
Thoinot Arbeau tantsukäsiraamatus "Orchésographie" (1588–1589) on öeldud, et mõned morisque tantsijaist värvisid oma näod mustaks, et sarnaneda mauridega, ja kandsid jalgade ümber kuljuseid.
Jacques Callot' graafiliste lehtede seeria "Balli di Sfessania", mis kujutab veidrate nimedega ja maskides tegelasi tantsimas groteskseid poose võttes, kujutavad samuti mitte niivõrd commedia dell'arte stseene, nagu arvab osa uurijaid, vaid moreskitantsu üht varianti, mida Napoli ja Malta murretes nimetati sfessania.
Muud
Sõna moresca on Itaalias kasutatud ka villanella sünonüümina kergekaalulise rahvaliku karakteriga laulu kohta (nii on Claudio Monteverdi ooperi "Orpheus" rõõmsameelne lõpupala pärast koori lauldud kokkuvõtet moresca).
Leostunud mullad
Leostunud mullad (WRB klassifikatsiooni järgi Mollic Cambisols) on kamar-karbonaatmuldade ehk pruunmuldade alltüüp. Nende muldade ülemkihis toimub leostumine.
Leostunud mullad on kujunenud karbonaatsel (lubjakivisel) lähtekivimil. Nad võivad olla saviliiv- ja liivsavimullad.
Pindmine kiht paksusega 30–60 cm on kaltsium- ja magneesiumkarbonaatidest vaene, sest mullaprofiili ülemistest horisontidest on karbonaadid välja pestud.
Mullaprofiil koosneb järgmistest horisontidest:
Sisseuhtehorisont on metamorfne, struktuurne, hästi vett- ja õhkuläbilaskev kiht. Need omadused on väga head taimekasvatuse seisukohalt. Selle horisondi alumises osas võib esineda paekivi.
Leostunud mullad on huumuse- ja toitainerikad, mistõttu on nad Eesti kõige viljakamad mullad. Neil on suur keskkonnakaitseline väärtus ning nad ei karda põuda (välja arvatud koreserikas ja paekivil kujunenu). Leostunud mullad sobivad väga hästi enamiku kultuurtaimede kasvatamiseks ja taluvad intensiivset harimist.
Leostunud mullad moodustavad 7,6% Eesti muldkattest, põllumajandusmaal on selle osakaal 14%. Nad hõlmavad 4,2% kogu maafondist ja 9,7% põllumaast Nad on levinud on peamiselt Kesk-Eestis, kõige rohkem neid on Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Jõgevamaal. Kõige suurema osa põllumuldadest moodustavad leostunud mullad Rakke ja Järva-Jaani piirkonnas.
Mullakaardil on see tähistatud lühendiga Ko.
Aastal 2014 valiti leostunud mulda aasta mullaks.
Toila spaahotell
pisi|Toila spaahotelli fassaad ja parkla (juuli 2019) Toila spaahotell (ärinimega Toila Spa Hotell; inglise keeles Toila Spa Hotel) on spaa ja hotell Ida-Viru maakonnas Toila vallas Toila alevikus. Kompleksi omanik on AS Toila Sanatoorium. Hotelli juht on Urve Pruunes.
Hotell on üheksakorruseline ja selles on 280 majutuskohta.
Kompleksi ajalugu ulatub aastasse 1989, kui valmis Toila sanatoorium-profülaktoorium. Hoone arhitekt on Tiina Alas. Sanatoorium oli AS Eesti Põlevkivi struktuuriüksus. Sanatoorium oli algul mõeldud kaevuritele.
2000 korraldati sanatoorium ümber spaahotelliks ja omanikuks sai AS Toila Sanatoorium.
Artemi Pops
Pops sündis 1906. aastal Läänemaal Suuremõisa vallas preester Mihail/Mihkel Popsi peres, lõpetas Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1932 (ei lõpetanud), osales vaimuliku-kandidaatide kursusel Tallinnas ja sooritas vaimuliku kutseeksami EAÕK Sinodi juures 1932. aasta novembris.
Artemi Popsi pere: abikaasa Valentina Pops (Kahju), nende lapsed: Lembit (sünd 01.04.1940), Vello (18.01.1936–1998), Kalju (sünd 08.10.1944).
Ta töötas lisaks kooliõpetajana Alavere koolis 1938–1942, oli Tartu Ülikooli õigeusu õppetooli juures sekretär ja koorijuht. 1944 sai haavata.
Pops suri 1963. aastal Pärnus ja on maetud Pärnu alevikalmistule.
Albert Sánchez Piñol
Albert Sánchez Piñol (sündinud 11. juulil 1965 Barcelonas) on Hispaania katalaani antropoloog ja kirjanik, kes kirjutab katalaani keeles.
Sánchez Piñol on Barcelona klaretiinide kolleegiumi (Col·legi Claret de Barcelona) vilistlane. Barcelona ülikoolis alustas ta juuraõpinguid, ent lõpetas ülikooli antropoloogina. 1990. aastail käis ta seoses doktoritööga kahel etnograafilisel ekspeditsioonil Kirde-Kongos Mbuti pügmeede seas, kuid pidi kodusõja (1996-97) tõttu maalt lahkuma. 2000. aastatel on ta tegelnud peamiselt kirjandusega, kuid töötab ka Aafrika-uuringute keskuses.
Ajalehe The Guardian kriitik Giles Foden on nimetanud teda "silmapaistvaks Euroopa kirjanikuks". Piñoli fantastikas võib leida Robert Louis Stevensoni, Joseph Conradi ja Howard Phillips Lovecrafti mõju.
Sánchez Piñoli esikromaan "Külm nahk" (2003) kirjeldab nimetu meteoroloogi viibimist üksikul Antarktika-lähedasel saarel Lõuna-Atlandil. On arvatud, et algidee pärineb galeegi kunstniku Miguelanxo Prado koomiksist "Trazo de Tiza" ("Kriidikriips", 1992). 2002. aastal võitis romaan auhinna Ojo Critico Narrativa. Teos on tõlgitud enam kui 36 keelde (sh hiina keelde), sellest on ilmunud üle 25 trüki katalaani ja vähemalt 8 hispaania keeles. "Külm nahk on esimene osa triloogiast, mille teine osa on "Pandora Kongos" ning kolmandat osa autor alles kirjutab.
Raamatu järgi on režissöör Xavier Gens hakanud tegema filmi. Stsenarist on Jesús Olmo, produtsendid Mark Albela ja Denise O'Dell. Teistel andmetel on filmi režissöör David Slade ning stsenaristid Alex ja David Pastor.
Välislingid
''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid en:Albert Sánchez Piñol, en:Cold Skin ja en:Anthony Mary Claret, saksakeelseid artikleid de:Albert Sánchez Piñol ja de:Im Rausch der Stille, venekeelset artiklit ru:Санчес Пиньоль, Альберт, prantsuskeelset artiklit fr:Albert Sánchez Piñol, hollandikeelset artiklit nl:Albert Sánchez Piñol, katalaanikeelseid artikleid ca:Albert Sánchez Piñol, ca:La pell freda, ca:Pandora al Congo, ca:Tretze Tristos Tràngols ja ca:Col·legi Claret de Barcelona, hispaaniakeelseid artikleid es:Albert Sánchez Piñol ja es:La piel fría ning itaaliakeelseid artikleid it:Albert Sánchez Piñol ja it:Marcello Fois seisuga 15. veebruar 2012.''
Meeri mõisa park
Park on arvele võetud ehitismälestisena kui tüüpiline näide Tartumaale iseloomulikust regulaarpargist.
Maarten van Gent
Maarten van Gent (sündinud 22. märtsil 1947 Rotterdamis) on Hollandi korvpallitreener.
Aastatel 2001–2003 oli ta Hollandi korvpallikoondise peatreener.
Must mamba
Must mamba (Dendroaspis polylepis) on mambade perekonda kuuluv mürkmadu. Ta esineb laial alal Aafrikas.
Kirjeldus
Must mamba on surmavalt mürgine; Ta kuulub maailma mürgisemate madude hulka. Lisaks on ta maailma kiireim madu, tema liikumiskiirus võib-olla 11 km/h ja lühiajaliselt ka kuni 20 km/h (50–80 m, siis hakkab ta ära väsima).
Mustad mambad on suhteliselt kõhnad ja pikad maod, kelle pikkus on 2,5–3,2 m. Täiskasvanud must mamba kaalub keskmiselt 1,6 kg.
Nad toituvad väiksematest loomadest ja lindudest. Tavaliselt hammustavad saaklooma, jätavad selle mõneks ajaks valveta ja hiljem naasevad sööma.
Värvus
Musta mamba nimetus ei tähenda seda, et nad musta värvi oleksid, vaid kui nad avavad oma suu, siis on selle sisemus mustjas.
Täiskasvanud mustad mambad ise võivad olla oliivirohelist, pruuni või läikivhalli värvi. Noored mustad mambad (loetakse, et kõik mamba perekonna noormaod) on rohelist värvi.
Anatoomia ja füsioloogia
Mambadel on tuvastatud uuringute käigus üksnes üks kops- parem.
Paaritumine ja poegimine
Emas- ja isasmambad paarituvad kevadel. Isaste kopulatsioonielund on hemipeenis. Emasloomad on munaspoegijad ja mõni kuud pärast paaritumist võivad nad muneda 6–17 (ka 20) muna. Paar kuud hiljem kooruvad munadest pojad, kes on üsna kohe iseseisvad indiviidid.
Uute ravimite väljatöötamine
Hiirtega tehtud laboratoorsed katsed, mille esialgsed uurimistulemused avaldati oktoobris 2012 ajakirjas Nature, näitasid, et musta mamba mürgist eraldatud peptiidid tõrjuvad hiirtel valu, tekitamata seejuures mürgistust, ning kõrvaltoimeid on vähem kui morfiini tarbides. Need peptiidid nimetati mambalgiinideks.
Valu vaigistav toime arvatakse saabuvat:
Calciseptine
Musta mamba Dendroaspis p. polylepis süljest on eraldatud bioloogiline närvimürk Calciseptine. Calciseptine toimib in vivo ja in vitro katseloomadel L-tüüpi kaltsiumikanalite blokaatorina ja alandab väga tõhusalt vererõhku.
Harilik lottsuru
Harilik lottsuru (Hemaris tityus) on surulaste sugukonda lottsuru perekonda kuuluv liblikaliik.
Elupaik ja levik
Harilik lottsuru on levinud kõikjal Eestis, kuid pole arvukas. Elupaigaks niidud, pargid, aiad ja metsalagendikud. Valmikud valmivad juunis. Lendavad vaid päikeselistel päevadel. Mai ja juuni päikeselistel päevadel kohtab lottsurusid sageli lendlemas sirelite, tõrvalillede, pusurohtude või padjandflokside õitel.
Kirjeldus
Väliselt kimalast meenutavad kilejate (soomusteta) tiibade ja lühikese töntsaka kehaga liblikad. Tiivade välisservi ääristab kitsas tume rant. Mõõtmed: tiibade siruulatus on keskmiselt 35 mm. Röövikud toituvad äiataril.
Jaanus Laagriküll
Jaanus Laagriküll (sündinud 7. aprillil 1972 Anija vallas Ülejõe külas) on eesti teatrikunstnik.
Haridus
Jaanus Laagriküll õppis aastatel 1979–1987 Kehra Keskkoolis. Keskerihariduse omandas Kutsekeskkoolis nr 40 aastatel 1987–1990. 1995 lõpetas Tallinna Kommertskooli väikeettevõtluse ärijuhi diplomiõppe. Aastatel 1998–2006 õppis Eesti Kunstiakadeemias stsenograafia erialal, sai 2002. aastal bakalaureuse- ja 2006. aastal magistrikraadi.
Töö
Enne Eesti Kunstiakadeemiasse astumist töötas Jaanus Laagriküll autoremondi lukksepa, autojuhi, ehitaja, tisleri ja trükkalina. Aastast 2000 on ta teinud lava- ja kostüümikujundusi teatrites ja projektides üle Eesti. Aastatel 2009–2013 oli Jaanus Laagriküll Ugala teatri peakunstnik. Ta on pidanud maketitehnoloogia, kompositsiooni ja lavatehnika loenguid Eesti Kunstiakadeemias, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ja Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis. Jaanus Laagriküll on Eesti Lavastuskunstnike Liidu liige.
Alexandra Stan
Alexandra Ioana Stan (tuntud kui Alexandra Stan; sündinud 10. juunil 1989 Constanțas) on rumeenia laulja ja laulukirjutaja. 2011. aastal tegi ülemaailmse läbimurde tema samal aastal ilmunud hittsingel "Mr. Saxobeat". Stan on teinud koostööd rumeenia tantsumuusikaartisti Inna -ja ameerika päritolu räppari Daddy Yankeega.
Isiklik elu
2014. aastast on Alexandra Stan suhtes rumeenia päritolu sportlase Bogdan Stăruialăga. 2017. septembris tunnistas Stan, et tal oli enda nooruspõlves post-traumaatiline stressihäire ja enesehinnangut puudutavad probleemid, mis oli tingitud tema klassikaaslaste kiusamisest. Ühtlasi ütles ta, et tal on minevikus olnud mitu lesbi kogemust.
Vueling Airlines
pisi|Vueling Airlinesi värvides [[Airbus A320]] Vueling Airlines on Hispaania odavlennufirma, mille peakorter asub El Prat de Llobregatis. Lennufirma kodulennujaam on Barcelona El Prati lennujaam.
Ajalugu
Vuelingin loodi veebruaril 2004. aastal, alustas tegevust 1. juulil 2004. aastal kui lennukil Barcelona ja Ibiza vahel.
Ühendverb
Ühendverb ehk ühendtegusõna on perifrastiline (mitmesuguste abisõnade kaudu väljenduv) verb, mille sisuliseks tuumaks on verb, mida täiendab orientatsiooni, perfektiivsust või seisundit, üksikjuhtudel ka modaalsust väljendav afiksaaladverb. Ühendverb koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja määrsõnast. Näiteks: maha kukkuma, üles tõusma, kinni panema, ära minema, tarvis minema.
Ühendverb võib olla ka väljendverbi ja ahelverbi verbaalseks komponendiks, nt arust ära olema, jalga maha saama, puust ette tegema, vedru välja viskama, üle minema hakkama. Nt Kas te olete arust ära, et sinna lähete! Talle tehti kõik puust ette. Palavik hakkab üle minema.
Moselle'i departemang
See on nime saanud Moseli jõe järgi.
Ühendverb
Huno Rätsep jagas ühendverbid kahte rühma:
Moselle'i departemang
Moselle'i departemang oli üks Prantsusmaa originaalsest 83 departemangust aastal 1790. Toonane departemang hõlmas tänase departemangu põhjaosa ja koosnes neljast ringkonnast: Metz, Briey, Sarreguemines, and Thionville.
Ühendverb
Ainukordsed ühendverbid
Ainukordsed ühendverbid on ühendverbid, mille osiste kombinatsioonivõimalused on piiratud. Nad moodustavad nii süntaktiliselt kui semantilistest liigendamatu terviku, s.t verbi ja afiksaaladverbi ühend on omandanud uue tähenduse: peale käima, üle ajama, maha võtma, peale ajama, juurde lõikama, üles ütlema, taga otsima, üle pakkuma, üle pingutama, üles lööma, üles ässitama jne.
Moselle'i departemang
Pärast Prantsuse-Preisi sõda annekteeris Saksa keisririik peaaegu kogu departemangu, kuna enamus inimesi selles alas rääkis saksa dialekte. Prantsusmaale jäi ainult Briey ringkond, mis nüüd kuulub Meurthe-et-Moselle'i departemangu. Hiljem kahetsesBismarck, et ka Briey ringkonda ei annekteeritud, kuna seal olid suured rauamaagivarud. Moselle'i departemang lakkas eksisteerimast 18. mail 1871, allesjäänud Briey ringkond liideti Meurthe'i departemangu Prantsusmaale jäänud osaga ja loodi uus Meurthe-et-Moselle'i departemang, nimesse lisati meelega Moselle, et meenutada rahvale kaotatud Moselle'i departemangu.
Ühendverb
Korrapärased ühendverbid
Korrapärased ühendverbid ei ole valmis sõnastikuüksused nagu ainukordsed ühendverbid. Nad kujunevad mingi tähendusrühma verbide (nt liikumisverbide) suhteliselt korrapärasel kombineerumisel kindlasse rühma kuuluvate afiksaaladverbidega: alla / eemale / juurde / kohale / ligi / pärale / tagasi.. + minema / jooksma / astuma / kihutama / sõitma. Mõlemad ühendi osised säilitavad tähendusliku iseseisvuse.
Moselle'i departemang
Pärast esimest maailmasõda, kui Versailles' rahulepinguga tagastati Alsace-Lorraine Prantsusmaale, departemang taastati, kuid mitte endistes piirides – Meurthe-et-Moselle'i departemangu ei puututud, Moselle'iga liidendati hoopis endisest Meurthe'i departemangu Sarrebourgi ja Château-Salinsi ringkonnad.
Ühendverb
Afiksaaladverbid
Orientatsioonilised afiksaaladverbid osutavad üldistatud kujul suhtelist suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta: alla, eemale, ette, juurde, kaasa, kohale, kätte, külge, maha, otsa, paigale, pärale, peale, sisse, taha, vastu, üles, ümber jne.Nt Jänes jooksis autole ette. Koor laulis solistidega kaasa.
Moselle'i departemang
2015. aastani kuulus departemang Lorraine'i piirkonda.
Ühendverb
Afiksaaladverbid
Perfektiivsust väljendavad afiksaaladverbid märgivad tegevuse piiritletust või vähemalt piirivõimaluse olemasolu. Sellised afiksaaladverbid on läbi (lugema), maha (müüma), minema (minema), otsa (lõppema), tulema (tulema). Nt Ta luges raamatu läbi. Tulime koosolekult tulema.
Levinuim perfektiivsusadverb on ära, nagu ära jagama, ära mõistatama, ära ootama, ära tegema, ära tellima.
Moselle'i departemang
2015. aastal ühendati Ida- ja Lääne-Thionville'i ringkond, Metz-Ville'i ja Metz-Campagne'i ringkond ning Forbachi ja Boulay-Moselle'i ringkond. 2016. aastal liideti Château-Salinsi ringkond Sarrebourgi ringkonnaga.
Kęstutis Šeštokas
Kęstutis Šeštokas (sündinud 15. mail 1976 Kaunases) on Leedu endine korvpallur.
Ühendverb
Afiksaaladverbid
Seisundit väljendavad partiklid kuuluvad afiksaaladverbidena ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad koos verbiga uue tähendusliku terviku ja tingivad lausemalli. Afiksaalsetena esinevad nt kinni (nabima), lahti (saama), kokku (kukkuma), viltu (minema).
Kęstutis Šeštokas
2007–2008 mängis ta klubis Tartu Ülikool/Rock.
Ühendverb
Afiksaaladverbid
Modaalsust väljendavad partiklid vaja ja tarvis ühendverbides vaja minema/olema, tarvis minema/olema. Nt Mul ei lähe seda raamatut enam vaja. On tarvis, et grammatika saaks kevadeks valmis.
Daisy Voog
Ta on ajalukku läinud esimese naisena, kes 1964. aastal (koos Werner Bittneriga) jõudis Alpides oleva Eigeri mäe (3970 m) tippu.
Helimass
Helimass (inglise keeles sound mass), ka kõlamass (saksa keeles Klangmasse), kõlakogum (inglise keeles sound collective), kõlakompleks (inglise keeles sound complex), helivihm (inglise keeles tone shower), helihulk (inglise keeles sound crowd), helipilv (inglise keeles sound cloud), on muusikas tajutava helikõrgusega helidest ja/või müradest koosnev muusikaline struktuur. Helimassi puhul on tajuja jaoks enamasti minimeeritud üksikute helide helikõrgused, mille tõttu on esiplaanile nihkunud näiteks faktuuri omadused, tämber, dünaamika või kontuur.
Helimassi kui psühhoakustilist nähtust võiks kirjeldada ka teljel 'integratsioon-segregatsioon', kus helimassi teke viitab suurenevale integratsioonile.
Näiteid helimassi kontseptsioonist leidub juba Jean-Féry Rebeli balletis "Elemendid" ("Les Elémens" 1737–1738), milles kaose kujutamiseks on kasutatud orkestri kõla järkjärgulist kuhjumist d-moll helirea kõigist seitsmest helist moodustuva klastrina.
Akordidele tämbri kaudu lähenemist (chords approaching timbres) kohtab juba Claude Debussy ja Edgard Varèse'i loomingus, kus täpselt noteeritud üksikute muusikainstrumentide partiid sulanduvad kokku n-ö ansambli tämbriks, mida võib nimetada ka helimassiks (Erickson 1975:18, 21). Klastrist välja kasvava helimassi kontseptsiooni kasutasid juba ka Charles Ives ja Henry Cowell.
Helimass kui kompositsioonivahend muutus üldlevinuks 1950.–1960. aastate modernistlikus orkestrimuusikas: näiteks Iannis Xenakise orkestriteostes "Metastaseis" (1953–1954), "Pithoprakta" (1955–1956) ja "Achorripsis" (1956–1957), Krzysztof Penderecki keelpilliorkestriteoses "Threnoodia Hiroshima ohvrite mälestuseks (1959) ning György Ligeti "Atmosfäärides" (Atmosphères 1961) ja Reekviemis (1963–1965).
Helimassidega on komponeerinud ka poola heliloojad Henryk Górecki, Karel Husa, Witold Lutosławski, Kazimierz Serocki ja Steven Stucky. Helimassi kasutamist esineb ka George Crumbi loomingus.
Ka Karlheinz Stockhauseni loomingus võib tuvastada mõtlemist helimassina: näiteks konkreetsetest ja sünteetilistest elektroonilistest helidest koosnevas "Noorukite laulus" ("Gesang der Jünglinge", 1955–1956), puhkpillikvintetis Zeitmaße (1955–1956) ning kolmele orkestrile loodud teoses "Gruppen" (1955–1957).
Helimassi kui muusikalist väljendusvahendit kasutavad ka näiteks Ruth Crawford Seeger oma Keelpillikvarteti (1931) kolmandas osas, Barbara Kolb, Pauline Oliveros ("Sound Patterns" koorile, 1961), Norma Beecroft ("From Dreams of Brass" koorile, 1963–1964) ja Nancy Van de Vate.
Helimassi koostis võib olla heliloojati ja teoseti väga erinev: helimass võib koosneda selgelt eristatavat helikõrgust omavate pillide klastrist kuni koori kõne, elektrooniliste helide, instrumentide laiendatud mänguvõtete, glissando 'de, äärmusliku vibraato ja registrikasutuse ning juhuslikke helisid sisaldavate kõlapilvedeni.
Patrick Maroon
pisi|Patrick Maroon (2016) Patrick Maroon (sündinud 23. aprillil 1988 Saint Louises Missouri osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Tampa Bay Lightning ründajana vasakäärel.
2007. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft'is 161. valikuna. 2008. aastal debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) klubis Philadelphia Phantoms, mis oli Flyersi noorteklubi. Seejärel mängis ta AHL-is veel Adirondack Phantomsi ja Syracuse Crunchi ridades. NHL-is debüteeris Maroon 25. oktoobril 2011 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Suurem osa hooajast 2012–13 mängis ta AHL-i klubis Norfolk Admirals. 2013. aasta märtsis pikendas ta Maroon Ducksiga lepingut kahe aasta võrra. Hooaeg 2013–14 oli tema esimene täishooaeg NHL-is. Ta lõi sel hooajal liigas 11 väravat ja andis 18 väravasöötu.
2016. aasta veebruaris siirdus Maroon Edmonton Oilersi. Kaks aastat hiljem liitus ta New Jersey Devilsiga, kus ta mängis vaid hooaja 2017–18 teises pooles. 2018. aasta juulis sõlmis ta aastase lepingu St. Louis Bluesiga. Ta tuli sel hooajal Bluesiga Stanley karika võitjaks.
2019. aasta augustis sõlmis Maroon aastase lepingu Lightinguga. 2020. aastal võitis ta Stanley karika Lightinguga. 2020. aasta oktoobris pikendas ta klubiga lepingut kahe aasta võrra.
Ta kuulus USA jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi ühe värava ja andis kaks resultatiivset söötu.
Liivimaa-Pihkva sõda (1480–1481)
Liivimaa-Pihkva sõda (1480–1481) oli relvakonflikt aastatel 1480–1481 ühelt poolt Vana-Liivimaa riikide ja teiselt poolt Pihkva vürstiriigi ning teda toetanud Moskva suurvürstiriigi vahel.
NLA
NLA on Suurbritannias tegutsev eraomanduses autoriõiguse kollektiiv, kes seisab hea oma liikmete autoriõiguste kaitse eest.
1996. aastal asutatud ühingu liikmeks on kaheksa Ühendkuningriigi meediaväljaandjat, kes on ühtlasi ühingu võrdsed osanikud:
Liivimaa-Pihkva sõda (1480–1481)
Eellugu
pisi|[[Moskva suurvürst Ivan III]] Piirikonfliktid Vana-Liivimaa, Liivi ordu ja Pihkva vahel toimusid vaheaegadega juba 1469. aastast, kuid pärast Moskva suurvürstiriigi poolt väiksemate vene maade ja vürstiriikide ühendamisel Moskva võimu alla, Novgorodi Vabariigi liitmist ja asehalduri määramist Pihkva vürstiriiki, sekkus uue sõjalise jõuna konfliktidesse Pihkva vürstiriigi poolel ka Moskva suurvürstiriik.
Liivimaalaste sõjakäik 1480. aasta alguses
pisi|Irboska linnuse varemed 1480. aasta 1. jaanuaril ründas suur liivimaalaste sõjasalk Pihkvast lõunas asuvat Võšgorodokki ning vallutas linnuse. 20. jaanuaril alustasid liivimaalaste väed Peipsi järve idakaldal asuva Gdovi linnuse piiramist, mida pommitati suurtükkidega, kuid ei suudetud vallutada. Piirajad rüüstasid linnuseümbruse asula ning lahkusid. Sõjaretke järel pöördusid pihkvalased abi saamiseks Moskva suurvürsti Ivan III poole.
Venelaste vastusõjakäik
Suurvürst saatis Pihkvasse abijõududeks vojevood Andrei Obolenski (Андрея Никитича Ногтя Оболенского) juhtimisel, kes tegid vastusõjakäigu Vana-Liivimaale. 11. veebruaril 1480 tungisid Moskva ja nendega ühinenud pihkvalased Liivimaale, kus nad vallutasid ühe linnuse ja rüüstasid Tartu ümbruses ning naasid suure sõjasaagi ja vangidega 20. veebruaril Venemaale.
Liivimaalaste sõjakäik 1480. aasta kevadel
Vene vägede lahkumisel järel Tartumaalt korraldasid liivimaalased uue sõjakäigu Pihkvamaale 1480. aasta kevadel Liivi ordu maameistri Bernhard von der Borchi juhtimisel ning piirasid Irboskat. Pihkvalaste abiväe lähenemisel, piiramine katkestati ja väed taandusid Liivimaale, kuid kohaliku tähtsusega piirikonfliktid Liivimaa-Pihkvamaa piirialadel jätkusid.
1480. aasta augusti alguses vallutasid liivimaalased Pihkvale kuuluva Kobõli gorodoki linnuse Lämmijärve ääres. 18. augustil piiras aga suur orduvägi taas Irboska linnust, kuid jätkas edasiliikumist ja juba 20. augustil jõudsid väed Pihkva alla, mida samuti piirati edutult.
Venelaste vastusõjakäik 1481. aastal
Uue vastusõjakäigu Liivimaale korraldasid Moskva ja Pihkva väed alles 1481. aasta alguses. Veebruaris suundus venelaste vägi vojevood vürst Jaroslav Obolenski (Ярослав Васильевич Оболенский) ja Ivan Pleštšejevi (Иван Васильевич Булгака Плещеев), millega ühinesid ka Novgorodi väed, asehalduri vürst Vassili Šuiski (Василий Фёдорович Шуйски) ja Ivan Staništševi (Иван Зиновьевич Станищев) ja pihkvalaste väesalk Vassili Vassiljevitš Blednõi Šuiski (Василий Васильевич Бледный Шуйски) juhtimisel.
1. märtsiks jõudsid vene väed Viljandisse ning piirasid ümber Viljandi ordulinnuse, mis oli 1471. aastast Liivi ordumeistri residentsiks. Linnus piirati ümber, kuid ordumeister jõudis ise põgeneda Riiga. Piiramise käigus põletasid venelaste väed asula linnuse ümber ning purustasid piiramise käigus suurtükitulega välimise linnusemüüri. Alanud läbirääkimiste käigus maksid Viljandi elanikud vägedele 2000 rubla ning venelased võtsid kaasa ka võidu märgiks linnast 8 kirikukella.
Isolatsioon (bioloogia)
Isolatsioon ehk isoleeritus on lähedaste liikide või liigisiseste populatsioonide vahelise ristumise püsiv või pikemaajaline puudumine.
Saab eristada geograafilist ja bioloogilist isolatsiooni. Mõnikord eristatakse bioloogilise isolatsiooni alaliigina ökoloogilist isolatsiooni.
Saku mõisa park
pisi| Saku mõisa park asub Saku alevikus Saku vallas Harju maakonnas.
Park on arvele võetud ehitismälestisena kui näide vabakujunduslikust liigirikkast mõisapargist.
Aet Hirvesoo-Hautamäki
Aet Hirvesoo-Hautamäki (sündinud 6. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti ja Soome viiuldaja ja pedagoog.
Kaspars Cipruss
Kaspars Cipruss (sündinud 2. veebruaril 1982 Rēzeknes) on Läti korvpallur.
Aet Hirvesoo-Hautamäki
Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal (Harri Rikandi klassis) ja aastal 1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tõnu Reimanni klassis).
Kaspars Cipruss
2011–2012 mängis ta klubis BC Rakvere Tarvas.
Aet Hirvesoo-Hautamäki
Ta õpetas lühikest aega Tallinna Lastemuusikakoolis. Aastast 1994 elab ta Soomes ja ta on töötanud õpetajana Espoo muusikakoolis. Ta on esinenud soolokavadega Tallinnas ja Soome linnades ning teinud koostööd Eesti ja Soome organistidega (Kadri Ploompuu ja Matti Vainio ja teistega).
Käbi selja all
Film valmis Soome filmi sügava kriisi perioodil ning mõjus omal ajal uuenduslikuna.
Sisu
Neli Helsingi üliõpilast Santtu, Riitta, Timo ja Leena sõidavad suvel järve äärde telkima. Filmis kujutatakse nende omavahelisi keerulisi suhteid.
Varia
Filmile sai osaks suur publikumenu ja Soome kinodes vaatas seda 700 000 inimest.
Suur Stan
"Suur Stan" (originaalpealkiri "Big Stan") on 2008. aasta komöödiafilm Rob Schneideriga peaosas.
Suži mõis
Suži mõis (Sužu muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Suži asumis. Saksa keeles Suschenhof.
XIX sajandil püstitatud Suži mõisa hooned on uusrenessansi stiilis ehitised. XX sajandi alguses käis kolm korda päevas paat mõisa juurest Riiga, peatudes ka Jaunciemsis. Aastal 1924 ostsid Suži mõisa adventistid, rajades sinna piiblikooli. Suvisel ajal tegutses mõisakompleksis lastele mõeldud suvelaager-kuurort, kus kasutati mudaraviks lähedal asuva Ķīšezersi järve muda. Peale Teist maailmasõda rajati Sužisse Nõukogude sõjaväebaas, mõisa hoonete eest ei kantud hoolt ja neil lasti laguneda. Praegu on need tühjaks jäänud ja halvas seisukorras.
Treimani kogudus
EELK Treimani kogudus on luterlik kogudus Treimanis.
Koertenäitus
Rahvusvahelised näitused
Rahvusvahelised näitused on Eesti Kennelliidu (EKL) kalenderplaani kantud ning FCI Rahvusvahelise Künoloogilise Föderatsiooni (Fédération Cynologique Internationale) poolt kinnitatud kõikide FCI-i poolt tunnustatud koeratõugude näitus. Rahvusvahelisel näitusel võistlevad koerad CACIB-i (Rahvusvahelise Välimikutšempioni Kandidaadi Sertifikaat; Certificat d'Aptitude au Championnat International de Beauté), SERT-i (Tšempioni Kandidaadi Sertifikaat), JUN SERT-i (Juuniortšempioni Kandidaadi Sertifikaat) ning VET SERT-i (Veterantšempioni Kandidaadi Sertifikaat) omistamise eest.
Treimani kogudus
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.
Koertenäitus
Rahvuslikud näitused
Rahvuslikud näitused on Eesti Kennelliidu kalenderplaani kantud ametlikud näitused, mis jagunevad kõikide tõugude näitusteks, rühmanäitusteks ja erinäitusteks. Rahvuslikel näitustel võistlevad koerad SERT-i, JUN SERT-i ning VET SERT-i omistamise eest
Treimani kogudus
Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Teder, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Tiiu Hunt.
Jumalateenistused on kuu kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 Treimani luteri kirikus.
Regina ülikool
pisi|Ülikooli hoone Regina ülikool (inglise keeles University of Regina) on ülikool Kanadas Saskatchewani provintsis Reginas.
Ülikool asutati 1974.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase (2017).
Ringikorraldaja
Ringikorraldaja on ringiabiline koertenäitustel. Eestis koondab ringikorraldajaid Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate Kogu.
Pirita bussijaam
1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Moodne bussijaam valmis 1940 ja selle projekteeris arvatavasti Roman Koolmar (projekteerijaks on nimetatud ka Arthur Jürvetsoni).
Tänase aadressiga Merivälja tee 1 hoone tegutseb ärihoonena ja tema ees varikatuse all asub jätkuvalt Tallinna Kesklinna-suunaline Pirita bussipeatus.
Ringikorraldaja
Ringikorraldajad ja stažöörid esindavad Eesti Kennelliitu. Näitusega seotud ringikorraldajate ja stažööride rollid, õigused ja kohustused määratleb Eesti Kennelliidu Ringikorraldajate statuut.