cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ainja Sinejärv
Kirjeldus
Ainja Sinejärv on selgeveeline, lubjarikas ja tekkinud rohketest allikatest. Järve põhjas on allikalubja kogumeid, vesi paistab eriti sinine allikaaukudes. Järvest voolab välja Saviaru oja, mis suubub Kõpu jõkke.
Menetlusautonoomia
Võrdväärsuse põhimõte
Kohus leidis, et kõnealune menetlusnorm ei ole võrdväärsuse põhimõttega kooskõlas. EK rõhutas esmalt, et EL-i õiguse ülimlikkuse põhimõte ei kohusta mitte ainult kohtuid, vaid kõiki liikmesriigi asutusi tagama liidu õigusnormide täiemahuline toime. Töösuhete komisjon on organ, mille Iirimaa seadusandja on asutanud selleks, et täita direktiivi artikli 9 kohaselt Iirimaal lasuvat kohustust. Samuti on komisjonil pädevus tagada diskrimineerimiskeelu põhimõtte kohaldamine töö saamisel. EK põhjendas, et menetlusautonoomia võrdväärsuse põhimõte nõuab, et töösuhete komisjon tagaks oma pädevuse piires liidu õigusest isikutele tulenevate õiguste kaitse ning EL-i õiguse täiemahulise toime, jättes vajaduse korral kohaldamata mistahes võrdväärsuse põhimõttega vastukäiva riigisisese õigusnormi. Lisaks tuleb kohtu hinnangul töösuhete komisjoni pidada EL-i toimimise lepingu (ELTL) artikli 267 tähenduses kohtuks, kellel on õigus esitada EK-le asjakohaste liidu õigusnormide tõlgendamise küsimusi. Olles EK tehtud eelotsusega seotud, peab komisjon EK kohtuotsust vahetult täitma, jättes vajaduse korral omal algatusel liidu õigusnormidega vastuolus olevad riigisisesed sätted kohaldamata.
Ainja Sinejärv
Kirjeldus
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Menetlusautonoomia
Võrdväärsuse põhimõte
Kas selline siseriiklik regulatsioon, mille kohaselt ei saa kassatsioonimenetluse raames esimest korda esitada väidet põhiõiguste rikkumise kohta, on kooskõlas võrdväärsuse põhimõttega?
Ainja Sinejärv
Kirjeldus
Rahvapärimuse järgi olevat muiste olnud Sinejärv ohverdamiskoht.
Looduskaitse
Järv on arvele võetud ürglooduse objektina ja seda kaitstakse Ainja maastikukaitseala koosseisus. Kaitse alla võeti järv 1990. aastal ja selleks moodustati Sinejärve kaitseala. 1999. aastal ühendati see Ainja järvekaitsealaga ja selle tulemusena moodustati praegune Ainja maastikukaitseala.
Menetlusautonoomia
Võrdväärsuse põhimõte
Asjas C-161/15 tekkis Belgia kõrgemal kohtul küsimus, kas väidet, et EL-i õiguse üldpõhimõtet kaitseõiguste tagamises on rikutud, peab olema võimalik esitada esimest korda Belgia kõrgemas kohtus toimuvas kassatsioonimenetluses sedasi, nagu see on lubatud riigisiseses õiguses avalikul huvil põhinevate väidete puhul. EK tõi ka siin välja, et vastavalt väljakujunenud praktikale eeldab võrdväärsuse põhimõte, et asjaomane siseriiklik õigusnorm oleks ühtmoodi kohaldatav huvitatud isikutele nii liidu õigusest tulenevate õiguste kaitseks kui ka siseriikliku õiguse eiramisest tingitud õiguskaitsevahendite ehk sunnimeetmete puhul, kui neil on sarnane ese ja alus. See printsiip nõuab ühelt poolt siseriiklikul õigusel ja teiselt poolt liidu õigusel põhinevate sarnaste õiguskaitsevahendite võrdset käsitlemist.
Võrdväärsuse põhimõtte järgimise tingimus nõuab põhikohtuasja asjaoludele kohaldatuna järelikult seda, et kui liikmesriigi kassatsioonkaebust reguleerivad normid sisaldavad seda kaebust lahendava kohtu kohustust tunnistada vastuvõetavaks või tõstatada omal algatusel liikmesriigi õiguse rikkumise väide, siis peab see kohustus kehtima samamoodi ka EL-i õiguse rikkumist puudutava sarnase väite kohta. Seega kui liikmesriigi kassatsioonikohus leiab, et väide, mille kohaselt on rikutud õigust olla ära kuulatud, põhineb liikmesriigi avalikul huvil ning on ühtlasi väide, mida võib liikmesriigi õigusega reguleeritud menetluses esitada selles kohtus esimest korda, nõuab võrdväärsuse põhimõte, et samas menetluses võib sarnast väidet, et rikutud on liidu õigust, esitada samuti esimest korda samas kohtus toimuvas kassatsioonimenetluses.
OÜ Clarisson vs. PRIA
Lisaks menetlusautonoomia põhimõtte käsitlemisele on see kohtuotsus märkimisväärne ka seetõttu, et Riigikohus käsitleb lahendis kaht Euroopa Liidu õigusest tulenevat põhimõtet: tõhususe põhimõtet kui menetlusautonoomia piirangut ning tõhususe põhimõtet kui sanktsiooni tõhusust. Oluline on nende kahe põhimõtte sisuline eristamine: tõhususe põhimõte kui liikmesriikide autonoomiat piirav põhimõte hindab õiguse maksmapaneku võimalust ning tõhususe põhimõte kui sanktsiooni tõhusust sisustav põhimõte hindab tagajärje raskust. Sanktsioonid vastavad tõhususe põhimõttele, kui nad tagavad EL-i õigusaktide täitmise.
OÜ Clarisson esitas Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (PRIA) pindalatoetuse taotluse, millega taotles oma põldudele põllumajanduslikku keskkonnatoetust keskkonnasõbraliku tootmise eest. Toetuse taotlemise võimalus tulenes EL-i õigusest (Nõukogu määrus nr 1257/1999 ja Komisjoni määrus nr 817/2004). OÜ Clarissonile kuuluvate majandusüksuste kontrolli käigus tuvastati, et ettevõttele kuuluvad kaks põldu olid nõuetekohaselt niitmata ja karjatamata – üks põld umbes 10% ulatuses ja teine täies ulatuses. Põldude osaliselt niitmata või karjatamata jätmine oli käsitletav üldise keskkonnanõude rikkumisena, mistõttu vähendas PRIA nimetatud põldude jaoks toetust 50% võrra. Lisaks jättis PRIA OÜ Clarissoni pindalatoetuse taotluse rahuldamata, kuna ühe põllu osaliselt niitmata või karjatamata jätmise eest tuli siseriikliku regulatsiooni kohaselt kogu põllu taotlus rahuldamata jätta. OÜ Clarisson esitas kohtusse PRIA vastu kaebuse.
Boba Fett
Boba Fett on tegelane George Lucase "Star Warsi" filmisaagast. pisi|Boba Fett filmis "[[Tähtede sõda: osa VI – Jedi tagasitulek|Jedi tagasitulek"]]
Menetlusautonoomia
OÜ Clarisson vs. PRIA
Vaidlus seisnes selles, kas kindla põllu puhul üldise keskkonnanõude rikkumise eest (ühe põllu osaliselt niitmata või karjatamata jätmine) ette nähtud sanktsioon (kogu põllu puhul taotluse rahuldamata jätmine) vastas liidu õigusele (sanktsiooni tõhususe hinnang). Riigikohtu hinnangul vastas OÜ Clarissoni taotluses tingimustele umbes 88% taotletavast pinnast. Seega muudab selline siseriiklik regulatsioon, mille kohaselt tuleb 10% põllu ulatuses üldise keskkonnanõude rikkumise tuvastamisel jätta terve põllu puhul taotlus rahuldamata (sh jätmata PRIA-le kaalutlusvõimalust), EL-i õiguskorra alusel pindalatoetuse väljamaksmise ülemäära raskeks või isegi võimatuks. Eeltoodust tulenevalt leidis Riigikohus, et selline siseriiklik regulatsioon ei vasta tõhususe põhimõttele (menetlusautonoomia piirangule). Sama seisukohta on Riigikohus korranud kahes teises samalaadses kohtuasjas RKHKo 3-3-1-11-09 (p 23) ning RKHKo 3-3-1-80-08 (p 19).
MTÜ Liivimaa Lihaveis vs. Eesti-Läti programmi 2007–2013 Seirekomitee
MTÜ esitas halduskohtusse kaebuse. Seirekomitee vastuvõetud programmi juhendi kohaselt ei kuulunud komitee otsused edasikaebamisele mitte üheski kohtus. Halduskohus jättis kaebuse rahuldamata, kuna programmi juhendi kohaselt ei olnud kaebajal halduskohtusse pöördumise õigust. Eelnimetatud küsimuses taotles ringkonnakohus EK-lt eelotsust uurimaks, kas selline punkt on kooskõlas EL-i õigusega (Nõukogu määrus nr 1083/2006 art 63 lg 2 ja EL-i põhiõiguste harta art 47). MTÜ esitas ringkonnakohtu eelotsusetaotluse peale määruskaebuse, pidades eelotsuse taotlemist EK-lt põhjendamatuks.
Riigikohus leidis, et kui liidu õigus näeb ette, et liikmesriikide ühine organ (selles kaasuses seirekomitee) viib ellu EL-i õigusaktid ning liikmesriigid ei taga isikutele EL-i õigusaktist tulenevate õiguste kaitset selle ühisorgani otsuste eest samaväärselt riigisiseste haldusorganite tehtavate otsustega, siis võib see rikkuda võrdväärsuse põhimõtet. Tõhususe põhimõtet võib rikkuda see, kui liikmesriik ei taga ühise organi otsuste vaidlustamisel mitte mingisugust kohtulikku kaitset. EK vastas otsusega C-562/12 ringkonnakohtu küsimustele, leides, et kaebus seirekomitee otsuse peale, millega jäeti toetustaotlus rahuldamata, ei kuulu EK pädevusse. Komitee vastu võetud programmi juhend ei ole EL-i õigusakt, mistõttu ei ole EK pädev hindama niisuguse juhendi sätete seaduslikkust. Ringkonnakohus tegi asjas uue otsuse ning lisas, et kuna programmi juhend ei ole EL-i õigusakt, vaid siseriikliku haldusorgani vastu võetud õigusakt, siis jäetakse ilmselge vastuolu tõttu põhiseaduse (§ 15 lg 1 lause 1) ja hartaga (art 47 lg 1) tähelepanuta juhendi punkt, mille kohaselt ei saa komitee otsuseid edasi kaevata.
Livo (Trento)
Livo (ladiini: Lìo, saksa: Lifers) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 903 inimest ja valla pindala on 15,2 km².
Livo külgneb järgmiste valdadega: Rumo, Bresimo, Cagnò, Cis ja Cles.
Ümera (ajakiri)
Ümera oli 1961. aastal Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Hackensackis ilmunud eestikeelne ajakiri, Põhja New Jersey Kalevipoegade ja Lindatütarde ühine väljaanne.
Ajakirja ilmus ainult 1 number.
Hommikumaa targad
pisi|[[Peter Paul Rubens "Kuningate kummardamine" u 1619]] Hommikumaa targad tuntud ka kui kolm maagi, olid Pärsia aladelt tulnud astroloogid, kes tulid Piibli kohaselt äsja sündinud Jeesuslast austama.
Legend
Hommikumaa targad nägid taevas eredat kaheksaharulist tähte, mis näitas neile teed Petlemma. Nad mõistsid, et messias on sündinud ning tulid "juutide kuningale" austust avaldama. Hommikumaa targad tõid Jeesuslapsele kingituseks kulda, viirukit ja mürri. Kolme tarka võib käsitleda tollal tuntud maailma kolme osa – Euroopa, Aasia, Aafrika – põhirasside esindajatena.
Vana valgenahaline Melchior kingib Kristusele kui lunastajale mürri (Euroopa). Keskmises vanuses kollase nahavärviga Balthasar kingib Kristusele kui jumalale viirukit (Aasia). Noor mustanahaline Caspar kingib Kristusele kui maisele valitsejale kulda (Aafrika).
Kuulnud võistleja sünnist püüdis kuningas Herodes Jeesust tappa. Ta lasi tappa kõik juudi soost väiksed poisslapsed Petlemma ümbruses. Joosepit, Maarja abikaasat, aga hoiatati unenäos Herodese plaanidest. Püha perekond põgenes Egiptusse. Herodes palus tarkadel Jeruusalemma tulla, et teada saada sündinud kuninga asupaik ja sündinu surmata. Jumal hoiatas hommikumaa tarku unes, et nad ei läheks Jeruusalemmast läbi. Targad kuuletusid ning läksid koju teist teed pidi.
New Yorgi politsei
New Yorgi politsei (inglise: New York City Police Department, lühend:NYPD, ametlikult: City of New York Police Department) on New Yorgi linnale alluv munitsipaalpolitsei, mille peamisteks ülesanneteks on korrakaitse ja juurdluste läbiviimine.
New Yorgi politseis töötas 2013. aastal 49 526 inimest ja asutuse eelarve oli 4,8 miljardit dollarit.
Fuso
Mitsubishi Fuso Truck and Bus Corporation (jaapani keeles 三菱ふそうトラック・バス株式会社, Mitsubishi Fusō Torakku・Basu Kabushiki gaisha) on Jaapani veoauto- ja bussitootja. Ettevõtte peakorter asub Kawasakis. Ligi 90% Fuso osadest kuulub Saksa ettevõttele Daimler Truck.
Fuso nimi tuleneb vanahiinakeelsest sõnast "fusang" (扶桑), mis tähendas päikesetõusu pool (idas) kasvavat püha puud. Nii nimetati ka Jaapanit. "Fusangiks" kutsuti hibiski.
Tracy (tsüklon)
pisi|Satelliidipilt Tracyst 25. detsembril 1974 pisi|Purustatud Darwini eluhooned Tracy oli troopiline tsüklon, mis tabas 1974. aasta 24.–26. detsembril Darwini linna Põhja-Austraalias.
20. detsembril 1974 märkas Ameerika Ühendriikide ilmasatelliit Arafura mere kohal tormi, mis võis meteoroloogide hinnangul tsükloniks muutuda. Torm muutuski järgmisel päeval tsükloniks ning 22. detsembril tuvastas selle ka Darwini ilmaradar. Tsüklon liikus edelasuunas ning arvati, et tsüklon möödub linnast seda ohustamata. 24. detsembri varahommikul muutis see suunda ning suundus otse linna suunas, jõudes õhtuks Darwinisse.
Tracy põhjustas 71 inimese surma ja purustusi rohkem kui 70%-le Darwini ehitistest, millest 80% olid elamud. Linna 47 000 elanikust jäid rohkem kui 25 000 kodutuks. Austraalia kaitsevägi kutsus Darwini evakueerimiseks ja sinna humanitaarabi viimiseks kaitseväelased kogu Austraalias erakorraliselt puhkustelt tagasi ning maanteid ja kaitseväe transpordilennukeid kasutades evakueeriti linnast 35 362 inimest. Darwini evakueerimine oli Austraalia rahuaja suurim evakuatsioon. Enamik evakueeritutest ei naasnud kunagi.
Austraalia föderaalvalitsus taastas linna 1978. aastaks ning uued hooned ehitati tormikindlamaks, et vältida tsükloni põhjustatud kahjustuste kordumist.
Carpe diem
Carpe diem (korja/kasuta päeva) on ladinakeelne väljend, mis pärineb Horatiuse oodist. Sõna carpe tähendab 'korja, nopi', kuid Horatius kasutab seda ülekantud tähenduses 'kasuta, naudi'.
Väljend esineb Horatiuse oodi 1,11 lõpureas:
Carmen 1,11
Tu ne quaesieris (scire nefas) quem mihi, quem tibi
finem di dederint, Leuconoe, nec Babylonios
Seu pluris hiemes seu tribuit Iuppiter ultimam,
quae nunc oppositis debilitat pumicibus mare
Tyrrhenum, sapias, vina liques et spatio brevi
''spem longam reseces. Dum loquimur, fugerit invida''
aetas: carpe diem, quam minimum credula postero.
Väljend muutus võtmetsitaadiks barokiajastul, kui 17. sajandi kaduvuse ja kõige toimetamise mõttetuse tunnetusele lisandus mõte, et käesolevat hetke tuleb ära kasutada ja nautida mõtlemata igavikulistele asjadele.
Elva orund
Elva orund on orund Ugandi lavamaal, halduslikult Tartu maakonnas. Orund piirneb idas Otepää kõrgustikuga.
Osa orundist jääb Keeri-Karijärve looduskaitseala piiresse.
Orundis asub Elva linn. Orundis asub ka mitmeid järvi, näiteks Keeri, Verevi ja Vaikne järv.
Levoča
Levoča (ungari keeles Lőcse, saksa keeles Leutschau) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Levoča ringkonna halduskeskus. Levoča asub Hornádi nõos, merepinnast keskmiselt 570 meetri kõrgusel.
Levoča vanalinn kuulutati 1950. aastal ajalooliseks linnakaitsereservaadiks.
Linn kuulub alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ajalugu
Levočat on esmamainitud Ungari kuninga Béla IV kirjas 1249. aastal. Sel ajal hakkas piirkonda saabuma saksa koloniste. 1271. aastal sai Levočast sakside provintsi keskus. 15. sajandi algul said Levoča kodanikud ja kaupmehed mitmeid privileege, mille tulemusel algas linna kiire areng. Levoča ei olnud mitte ainult kaupmeeste linn, vaid ka kunsti ja käsitöö keskus. 19. sajandil hakkas linna majanduslik tähtsus vähenema.
Soometsa soo
Soometsa soo (ka: Maarjapeakse soo) on soo Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Soo pindala on 1631 ha.
Kuunar "Kolumbus"
"Kuunar "Kolumbus"" (ukraina keeles "Шхуна "Колумб"") on Mõkola Trublajini seiklusromaan, mille tegevus toimub 1930. aastatel Ukrainas Musta mere rannikul.
Teosest
"Kuunar "kolumbus"" ilmus eesti keeles 1956. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" 8. raamatuna. Raamatu tiraaž oli 30 000 eksemplari. Helisalvestisena ilmus teos CD–l Pimedate Infoühingu Helikiri poolt välja antuna 2016. aastal.
Romaani kirjutas Mõkola Trublajini 1939. aastal ja see avaldati 1940. aastal. Tõlge on tehtud Moskvas 1951. aastal kirjastuse Государственное издательство детской литературы poolt välja antud venekeelse tõlke alusel.
Dovženko-nimelises filmistuudios loodi romaani "Kuunar "Kolumbus"" ainetel mängufilm "Junga kuunarilt "Kolumbus"" (Юнга со шхуны "Колумб"), mis linastus 1963. aastal.
Sisukokkuvõte
Romaani tegevus toimub peamiselt Ukraina ranniku edelaosas paiknevas linnas, lähedal asuva saare kalurikülas ning merel. Peategelane on 17-aastane junga Marko Zavirjuhha kalapüügi kuunarilt "Kolumbus". Tema kaaslasteks romaanis kirjeldatud sündmustes on neiud - Zorja Nahhodka, kes elab külas kasuisa juures ja Ljuuda Ananjev, kes on professor Andrei Ananjevi tütar. Professor uurib saarel paiknevate luidete liiva, milles leidub torianiiti. See haruldane mineraal sisaldab tooriumi, uraani ja raadiumi. Uuringute eesmärgiks on leida teoreetiline lahendus torianiidist väärtusliku gaasi - heeliumi saamiseks tööstuslikul teel. Piirkonnas tegutseb mereväe miinitraaler "Tormilind", mille meeskonnal on head suhted saare elanikega.
Nõukogude Liidule vaenuliku riigi luure on teadlik professori uuringutest ja selle eesmärkidest. Otsustatakse saata saarele diversant, kes varastaks professori teoreetilised lahendused ning võimalusel ka kõrvaldaks ta. Kalurikülasse saabubki mees nimega Antš, kes tutvustab end foto korrepondendina ühe ajakirja toimetusest. Ta peatub Zorja kasuisa juures, kelle värbab abiliseks. Antšil ebaõnnestub professori mürgitamine, kuid ta suudab varastada tema portfelli dokumentidega. Ta korraldab seejärel kuunari "Kolumbus" õhkimise, kui seal viibib külalisena professor ning põgeneb ise süstaga avamerel kurseerivale aurikule "Kaiman", mis teda ootab.
Hiljem selgub, et professor jäi siiski ellu ja varastatud dokumendid on vähetähtsad. Luureteenistus otsustab nüüd saata Antši koos allveelaevaga piirkonda uuele eriülesandele varem seatud eesmärkide saavutamiseks. Järgneb seiklusrohke sündmustik, mille käigus omab suurt tähtsust miinilaeva "Tormilind" tegevus.
Vecsaule
Vecsaule on küla (vidējciems) Lätis Bauska piirkonnas Vecsaule vallas.
Nüüdisaegne asula on endisaegse Vecsaule mõisa (Alt-Rahden) keskus.
Asulas asub nt vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, seltsimaja, postkontor. Asula lähedal on Vecsaule luteri kirik.
49th Street
228px|pisi|West 49th Street ja [[7th Avenue ristmik]] 49th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Tee harutänavatena
Püstsirge edela-kirdesuunaline Fifth Avenue poolitab rõhtsirge tee kaheks harutänavaks: West 49th Street ja East 49th Street.
Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).
Õnnetud Ajad
Õnnetud Ajad oli Ameerika Ühendriikides Baltimore'is 1974. aastal ilmunud eestikeelne ajakiri, mis käsitles Eesti ajaloo ja väliseesti ühiskonna probleeme.
Ajakirja toimetaja oli Armin Morgen.
Ajakirja ilmus kolm numbrit.
Vireši
pisi|left|Vallamaja Vireši on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Vireši valla halduskeskus. Vireši asub Riiast 150 kilomeetri kaugusel merepinnast 80 meetri kõrgusel Koiva jõe paremal kaldal maantee A2 ääres.
Külas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor. Seal asub Vireši bussipeatus.
Asula tekkis Riia–Pihkva maantee äärde ristmikule endise Koivaliina valla vallamaja juurde. Nõukogude ajal oli seal nii Vireši külanõukogu kui ka Vireši kolhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Aastal 2016 oli külas 112 elanikku.
Maie Jeeser
Maie Jeeser (sündinud 22. juunil 1943) on eesti riigiametnik ja looduskaitsja.
Ta on lõpetanud 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsanduse ja maaparanduse teaduskonna.
1967. aastal asus tööle ta metsakaitse ja valve insenerina, aastatel 1967–1988 oli ta Hiiumaa metsamajandi looduskaitse rajooni­inspektor. Hiljem oli ta Hiiu Maavalitsuse keskkonnaosakonna juhataja ning kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal oli ta Hiiumaa keskkonnateenistuse looduskaitse peaspetsialist.
Ta on olnud Keskkonnafondi nõukogu liige.
Ära osta Venemaa kaupu!
Ära osta Venemaa kaupu! (ukraina keeles «Не купуй російське!» või «Бойкотуй російське!») on 14. augustil 2013 alguse saanud protestiliikumine Ukrainas, mis kutsub üles mitte tarbima Venemaal toodetud kaupu.
See sai alguse seoses Venemaa Föderatsiooni poolsete kaubanduspiirangute kehtestamisega Ukraina kaupadele ja oli hääbunud Euromaidani meeleavaldusete ajaks, kuid kogus taas hoogu seoses 2014. aasta Krimmi kriisi puhkemisega ning sõjategevuse algusega Donbassis.
2014. aasta kevadel vähenes Venemaalt pärit kaupade müük Ukrainas väidetavalt 35–50%.
Estonian Theatrical Distribution OÜ
Estonian Theatrical Distribution OÜ on Eesti filmilevitaja. Ettevõte kasutab kaubamärki HeaFilm (ka Hea Film) ja on filmistuudiote 20th Century Studios, Walt Disney Studios Motion Pictures, Paramount Pictures ja Universal Pictures levitaja Eestis.
Martin Riimaste
Martin Riimaste (Riiman) (3. aprill 1879 Kabala, Viljandimaa – 1963) oli eesti posti- ja omavalitsustegelane.
Martin Riiman lõpetas Eesti Aleksandri linnakooli ja oli alates 1902 postiametnik: 1903–1915 Haapsalus, 1916–1918 Rakveres ja Riias (1915. aastal määrati postkontori ülema abiks Rakverre ja 1916. aastal Riiga 8-da postkontori juhatajaks) ning alates 1918 Haapsalus, Haapsalu postkontori ülemana.
M. Riimaste oli ka Haapsalu linnavolikogu juhataja, abijuhataja ja liige ning oli Haapsalus tegev paljude organisatsioonide juhatuses ja nõukogus.
August Tammekann
pisi|August Tammekann 1930. aastal
Haridus
August Ferdinand sündis Tallinnas Kadrioru pargivahi peres. Tema isa oli August Jürgenson ja ema Leena Katariina Altpere. Isa väikese sisetuleku tõttu ei saanud August Ferdinand lapsepõlves head haridust ja tegeles rohkesti iseõppimisega. Pärast algkooli (1903–1909) lõpetamist õppis ta Katariina II nimelises linnakoolis. Kooli lõpetamise järel asus August Ferdinand teenistujana tööle Tallinna sadamas. Aastast 1911 töötas ta madrusena purjelaeval Konstantin. 1914. aastal sai ta tüürimehe kutse. Esimese maailmasõja ajal töötas ta arveametnikuna Noblessneri laevatehases.
1918. aastal astus August Tammekann Moskva ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonda, alates 1919. aasta sügisest õppis ta edasi Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteadusteaduskonnas maateaduse erialal, mille lõpetas 1923. aastal magistrikraadiga.
Pärast ülikooli lõpetamist jätkas Tammekann õpinguid Helsingi ülikoolis, kus õppis tundma soomlaste väli- ja sisetööde meetodeid geograafias ja geomorfoloogias, töötades Valosaarel ja Porvoo ümbruses.
1925. aastal abiellus Tammekann Anna Irene Pelkosega (1895–1973). Neil sündisid 1930. aastal lapsed Eeva-Maija ja Paavo Mattias.
Ööviiul (ajakiri)
Ööviiul on Eesti Orhideekaitse Klubi ajakiri. Ilmub Tallinnas alates 1994. aastast. Toimetaja on Laimi Truus. Ajakiri ilmub kord aastas. Ajakirja numbrid on PDF-vormis allalaaditavad Orhideekaitse Klubi kodulehelt.
August Tammekann
Teadustegevus
1925. aastal sooritas Tammekann Helsingis filosoofiakandidaadi eksamid ja 1926. aastal sai ta teaduskraadi. 1926. aastast töötas ta Tartu ülikoolis erakorralise lektorina, seejärel dotsendina (alates 1927) ja geograafiakabineti juhatajana ning hiljem erakorralise professorina (alates 1930). 1932. aastal kaitses Tammekann Helsingi ülikoolis filosoofiadoktori kraadi, misjärel sai ta Tartu ülikooli korraliseks professoriks (1934).
Tartu ülikoolis pidas ta üldmaateaduse, maadeteaduse ja mitmesuguste erikursuste loenguid, juhatas kartograafia harjutustöid ja kodu-uurimise seminari ning täitis õppeülesandeid majandusgeograafias.
Tegevus Eestis
Tammekann oli Loodusuurijate Seltsi juures väljaannete toimetaja (1930–1931), geoloogia ja geograafia sektsiooni juhataja (1937–1939) ja kartograafiakomisjoni esimees (1936–1940).
Ta on kuulunud veel Tartu ülikooli Eesti Veekogude Uurimise Komisjoni (1928–1940; esimees), Tallinna linna uurimise toimkonda (alates 1932), geograafia õpetamise toimkonda ja selle Eesti kooliseinakaardi koostamise komisjoni (1929; esimees), Eesti Kodu-uurimise Seltsi (asutajaliige; alates 1939 esimees) ja selle kodu-uurimise toimkonda (1931–1939; esimees).
Samuti oli ta tegev loodusvarade instituudis (1937–1940). Ta on olnud Eesti Atlase peadirektor ja Eesti Entsüklopeedia geograafiaosakonna toimetaja.
Tegevus välismaal
5. juulil 1940 põgenes Tammekann koos perekonnaga Eestist ja töötas geograafina Soome geoloogiatoimkonnas. 1941. aastal sai ta Soome kodakondsuse ja töötas 1942–1953 Helsingi ülikoolis maateaduse eradotsendina. Aastatel 1943–1944 juhatas Tammekann ka Werner Söderströmi raamatukirjastuse kartograafiatöid ja kavandas vastavat uurimistööd Ida-Karjalas.
Kuna Soome pidi pärast sõjast väljaastumist sõja ajal Soome tulnud eestlasi, ingerlasi ja teisi Nõukogude Liitu tagasi saatma, siirdus Tammekann Rootsi, kus töötas 1945. aastast Göteborgis riiklikus laevakatsetehases kalkulaatorina ja 1945–1949 Stockholmis kindralstaabi litograafiaosakonnas kaarditoimetajana.
Tammekann osales Soome Maateaduse Seltsi (SMS) tegevuses ja 1955. aastal valiti ta selle esimeheks. Seejärel sai ta juhatuse liikmeks ning väljaannete Fennia ja Terra toimetajaks. SMSis tegeles Tammekann ka välissuhete arendamisega.
Harrastused
August Tammekann huvitus meresõidu ja meresõdade ajaloost, muusikast ja ilukirjandusest. Ta luges originaalis uuemat rootsi ja vanemat vene kirjandust. Samuti tõlkis ta eesti keelde Puškini luuletusi ning koos abikaasa Anna Irenega ka soome, rootsi ja norra ilukirjandust (sealhulgas Selma Lagerlöfi, Knut Hamsuni, Maila Talvio teoseid), mis on avaldanud Ants Karuste nime all.
Isiklikku
Eeva-Maija Tammekann oli tema tütar. Kumbki on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Heidenricus Saujerve
Heidenricus Saujerve (surnud 4. juulil 1460) oli Tartu piiskopkonna vasall 15. sajandil.
Amsterdam (täpsustus)
Amsterdam võib olla:
Renata Dancewicz
pisi|Renata Dancewicz (2008) Renata Dancewicz (sündinud 7. veebruaril 1969 Lesznos) on Poola näitleja.
Renata Dancewicz õppis kaks aastat Łódzis Leon Schilleri nimelises Riiklikus Filmi, Televisiooni ja Teatri Kõrgkoolis (Państwowa Wyższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teatralna im. Leona Schillera). Seejärel õppis ta ühe aasta Varssavi ülikoolis õigusteadust.
1991–1993 oli ta Wałbrzychi Draamateatri näitleja, 1999. aastast töötab Varssavi teatris Kwadrat.
Alates 1993. aastast on ta mänginud ligi 40 filmis.
Renata Dancewicz on ateist ja feminist.
Odra tänav
Odra tänav (varem Kesva tänav; Gerstenstraße) on tänav Tartus Karlovas. Ta ühendab omavahel Saekoja ja Purde tänava otsasid. Tänava pikkus on umbes 80 meetrit.
USA jäähokikoondis
pisi|150px|USA koondise võistlusriietus [[2018. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused|2018. aasta maailmameistrivõistlustel]] Ameerika Ühendriikide meeste rahvuslik jäähokikoondis esindab USA-d jäähokis rahvusvahelistel võistlustel. Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja Ameerika Ühendriikide Olümpia- ja Paraolümpiakomitee tunnustavad USA Hockey USA organiseeritud jäähoki juhtorganina ning see on Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni liige. Enne 1991. aasta juunit oli organisatsioon tuntud kui Ameerika Ühendriikide amatöörhokiliit (AHAUS). USA Hockey peakorter asub Colorado osariigis Colorado Springsis ning U18 ja U17 koondise juhtkond asub Michiganis Plymouthis. USA koondis on IIHF maailma edetabelis peale 2021. aasta MM-i 4. kohal.
USA võitis kuldmedalid 1960. ja 1980. aasta taliolümpiamängudel ning hõbemedalid 2002. ja 2010. aasta taliolümpiamängudel. USA võitis ka 1996. aasta jäähoki maailmakarikavõistlused, alistades finaalis Kanada. (Esimesed jäähoki maailmakarikavõistlused (WCH) või 1996. aasta jäähoki maailmakarikavõistlus asendasid Kanada karikavõistlused profijäähoki ühe peamise meistrivõistlusena.) Meeskonna viimane MM-medal tuli 2021. aastal, kui saadi pronksmedal. Maailmameistrivõistlused võitsid nad aastatel 1933 ja 1960. Erinevalt teistest riikidest ei kasuta USA tavaliselt maailmameistrivõistlustel oma parimaid NHL-i mängijaid. Selle asemel annab see noorematele mängijatele võimaluse saada rahvusvahelisi kogemusi. Kokku on meeskond kogunud üksteist olümpiamedalit (neist kaks kulda), üheksateist MM-medalit (neist kaks kuldset) ning viiel korral jõudis Kanada karika/MK-i poolfinaalringi, kahel korral finaali ja võitis korra kulla. Tänapäeval pole USA kunagi MM-i kullamänguni jõudnud, sest alates 1992. aastast, mil IIHF kehtestas play-off süsteemi, on ta poolfinaalvoorus kümme korda kaotanud.
Stefan George
pisi|Stefan George (1910) Stefan Anton George [št'efan 'anton ge'orge] (12. juuli 1868 – 4. detsember 1933) oli saksa luuletaja ja tõlkija.
USA jäähokikoondis
USA on üks edukamaid rahvuslikke jäähokikoondisi maailmas ja niimimetatud "Big Sixi" liige, mis on kuue tugevaima meeste jäähokiriigi mitteametlik grupp koos Kanada, Tšehhi, Soomega, Venemaaga ja Rootsiga.
Stefan George
Tema isa oli võõrastemajapidaja ja veinikaupmees.
Pärast gümnaasiumihariduse omandamist 1888. aastal veetis ta aega Londoni ja Pariisi kirjandusringkondades. Ta reisis ka Viini. 1890. aastatel hakkas ta luuletusi avaldama.
Uskmatu
Uskmatu e. ilmalik ("truudusetu") on mõnes religioonis kasutatav mõiste nende kohta, keda süüdistatakse uskmatuses oma religiooni kesksetesse tõekspidamistesse, mõne teise religiooni esindajate või uskmatute vastu.
Uskmatu on kristlik kiriklik termin, mille ümber kirik töötas välja teoloogilise kogumi, mis tegeleb truudusetuse kontseptsiooniga, mis teeb selge eristuse nende vahel, kes ristiti ja järgisid kiriku õpetusi, võrreldes nendega, kes on väljaspool usku. Kristlased kasutasid mõistet truudusetus, et kirjeldada neid, keda peetakse kristluse vaenlasteks.
Kristlased kasutasid ajalooliselt mõistet uskmatu nimetades nii inimesi, kes olid aktiivselt kristluse vastu.
Krakaudorf
thumb|
Krakaudorf oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Krakau valla osa.
Krakaudorf asub kõrgplatool Schladmingi Tauerni lõunaosas.
Vecate
Vecate on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Vecate valla halduskeskus. Küla asub Salatsi jõe vasakul kaldal.
Dārziņi muinaskalme on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
50th Street
228px|pisi|50th Street ja [[6th Avenue ristmik (Rockefeller Center)]] 50th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Tee harutänavatena
Püstsirge edela-kirdesuunaline Fifth Avenue poolitab rõhtsirge tee kaheks harutänavaks: West 50th Street ja East 50th Street.
Mõlemal harutänaval loendatakse aadressinumbreid alates linnaosa peamisest avenüüst lähtuvalt, vastavalt loodesuunal Hudsoni jõeni (nn läänes) ja kagusuunal East Riveri suudmelaheni (nn idas).
Dellen
Dellen (rootsi Dellen või Dellensjöarna) on kahest suurest järvest koosnev järvistu Rootsis Hälsinglandis. Järvistu moodustavad Norrdellen ja Sördellen, mida ühendab lühike kanal.
Suurim Dellenisse voolav jõgi on Norrdellenisse suubuv Svågan, välja voolab Sördellenist algav Delångersån.
XIX sajandil koostas insener Per Adolf Tamm projekti järvistu vete kasutamiseks palgiparvetuses. Tema projekti järgides tõsteti kaks aastat pärast tema surma, aastal 1858, järvistu veetaset poole meetri võrra ja rajati Norrdellenist algav Tammi kanal.
Järvistu on üldjoontes ümara põhiplaaniga ja on moodustunud 90–110 miljonit aastat tagasi (Kriidis) maale langenud meteoriidi 19-kilomeetrise diameetriga kraatrisse.
Järvistu järgi on nimetuse saanud kivim delleniit.
Jüri Lumiste
Jüri Lumiste (sündinud 16. juulil 1957 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.
Jüri Lumiste lõpetas aastal 1975 Tartu 1. Keskkooli. Aastal 1975 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat. Aastal 1979 lõpetas nn Hermaküla stuudio. 1980. aastatel osales õpikodades Venemaal, 1990. aastatel osales õpikodades Türgis, Soomes, Taanis. Aastatel 1991–1992 täiendas end Jaapanis ja Saksamaal. Aastatel 1993–1999 teatri Vanemuine draamajuht.
Isiklikku
Jüri Lumiste elukaaslane on Ülle Veermäe, neil on üks laps; varasematest kooseludest on kaks last (üks poeg Helena Merziniga). Tema ema on hambaarst, isa Ülo Lumiste oli geomeetria emeriitprofessor, akadeemik , kes pälvis 1999. aastal Valgetähe III klassi teenetemärgi ning 2012. aastal Eesti Vabariigi teaduspreemia pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest.
Iseregulatsioon (bioloogia)
Iseregulatsioon ehk autoregulatsioon on organismi vm biosüsteemi elutegevuse tasakaalu tagamise üks mitteteadvustatud mehhanisme.
Biosüsteemide puhul räägitakse kolmest iseregulatsiooni tüübist :
Tiit Terik
pisi|Tiit Terik esinemas [[Harjumägi|Harjumäel 20. Augusti väljakul Foto: Ave Maria Mõistlik, 20. august 2019 ]] pisi|Eesti Linnade ja Valdade Liidu juhatuse esimees Tiit Terik Arvamusfestivalil pisi|Tallinna Linnavolikogu aseesimees Tiit Terik Tiit Terik (sündinud 15. juunil 1979 Tallinnas) on Eesti poliitik, Tallinna abilinnapea.
Tiit Terik on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi. Aastatel 1997–2002 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Seminaris noorsoo- ja sotsiaaltööd. 2015. aastal omandas ta Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduste magistrikraadi riigiteadustes.
Ta on lõpetanud 2014. aastal XXXI kõrgemad riigikaitsekursused ja 2019. aastal Kaitseväe Akadeemias pataljoni staabiohvitseri kursuse.
Poliitiline tegevus
2007. aasta mais sai temast Pirita linnaosa vanem. Pärast 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi määrati ta teist korda Pirita linnaosa vanemaks. 2013. aasta detsembrist kuni 22. novembrini 2016 oli ta Nõmme linnaosa vanem.
Seoses Jüri Ratase nimetamisega peamistri kandidaadiks asus Tiit Terik 23. novembril 2016 tööle XIII Riigikogu liikmena. Ta oli Riigikogu liige kuni XIII Riigikogu volituste lõppemiseni 2019. aasta märtsis.
Ta on valitud Tallinna linnavolikogusse nii 2009., 2013., 2017. ja 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel.
Alates 18. aprillist 2019 kuni novembrini 2021 oli ta Tallinna linnavolikogu esimees.
Alates 8. novembrist 2021 kuni 3. juunini 2022 oli ta Kaja Kallase esimeses valitsuses Eesti kultuuriminister. Koalitsiooni lagunedes 3. juunil 2022 vabastas Vabariigi president peaministri ettepanekul Tiit Teriku koos teiste Keskerakonna ministritega ametist. Seejärel oli ta alates 25. augustist 2022 Tallinna linnavolikogu aseesimees.
2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa) 677 häält ega osutunud valituks.
Alates 21. aprillist 2023 on Tiit Terik Tallinna abilinnapea, kes vastutab linnavara, korrakaitse, kriisideks valmisoleku ja spordi valdkonna eest.
Muu ühiskondlik tegevus
Ta asutas 1998. aastal noorteühingu Eesti Pyladese Liit ning 2002. aastal Pyladese Laagrikeskuse. 2003. aastal sai temast Sihtasutuse Õpilasmalev juhataja. Selles ametis tegutses ta kuni 2007. aasta maini, kui temast sai Pirita linnaosa vanem. Ta on alnud alates 2007. aastast ka Sihtasutuse Õpilasmalev nõukogu esimees, samuti on ta olnud Tallinna Noortenõukogu liige.
Alates 14. maist 2019 kuni Vabariigi Valitsuse liikmeks saamiseni 2021. aasta novembris oli ta Eesti Linnade ja Valdade Liidu juhatuse esimees.
2020. aasta jaanuaris valiti ta Euroopa kohalike omavalitsuste ja regioonide nõukogu (CEMR) asepresidendiks, samast aastast on ta ka Euroopa Regioonide Komitee liige. Alates 2022. aastast on ta ülemaailmse kohalike omavalitsuste katusorganisatsiooni UCLG Eesti delegaat.
Pärilikud või geenivigadest tingitud vaimsed haigused
Siin on loetletud mõned praegu teadaolevad pärilikumaterjali kandjad ja nende poolt või nende kahjustustest põhjustatud haigused koos (lühi)kirjeldusega. Mõnel siintoodud haigusel on peale mentaalsete efektide ka füüsilised sümptomid.
X-kromosoomi vigadest põhjustatud haigused
Turneri sündroom – esineb siis, kui üks X-kromosoom on puudu või ainult osaliselt olemas. See põhjustab meditsiinilisi ja arenguga seotud probleeme: arenevad aeglaselt, on kirjeldatud mitut patsjenti, kes õppisid rääkima alles viieaastaselt. Lisaks kipub esinema lühike kasv ja südame probleemid. Esineb ainult naistel.
Klinefelteri sündroom – põevad mehed, kellel on üks lisa X-kromosoom. Sellel haigusel võivad esineda nii füüsilised kui ka psühholoogilised sümptomid(vaiksemad, füüsiliselt nõrgemad, madal enesehinnang, probleeme lugemise, kirjutamise ja matemaatikaga, õpivad aeglasemalt). Näevad naiselikumad välja. Võimalik, et vaimsed sümptomid on juhuslikud (ehk kehalised iseärasused kipuvad mõjutama vaimset tervist).
Retti sündroom – haigus on põhjustatud MECP2-geenis tekkinud muutusel, mis asub X-kromosoomil. Tekib imikueas (6–18-kuuselt). Sümptomiteks on ebatavalised käte korduvad iigutused või jäsemete tõmblus, omandatud oskuste unustamine, hiline areng nii kõnes kui ka iseseisvalt liikuma õppimisel.
GARBR3-geen
Aspergeri sündroom – sündroomi põdejad on tavaliselt üsna head matemaatikas, ei saa väga aru näoilmetest ega inimeste käitumisest, kipuvad meelde jätma ebaolulisi fakte (näiteks bussigraafikuid, leheküljenumbreid, kuupäevi jne). On täheldatud ka probleeme peenmotoorika.
Autism – iseloomustab tahe säilitada rutiin, soov inimestega mitte tegemist teha, arenenud kognittivne võimekus, rääkimisraskused.
Skisofreenia – iseloomustab ebatavaline sotsiaalne käitumine, raskused reaalsuse mõistmisega, võivad esineda luulud, depressioon.
TCF4-geen
Põhjustab sammuti skisofreeniat. Selle geeni teatud variantide esinemisel tekib ka üldisem vaimne alaareng, mille nimetust pole mainitud või puudub. Lihtsalt on öeldud, et esines, kas vaimne alaareng või tundmatu haigus/sündroom. Sama geeni ja selle mõjusid uuritakse Tallinna Tehnikaülikooli neurolaboris.
Regulatsioon
Regulatsioon ehk reguleerimine on millegi korraldamine, kordaseadmine, korrastamine, täpsustamine. Sõna on kasutusel ka terminina.
Vana-Laitsna
Vana-Laitsna (ka Laitsna; läti keeles Veclaicene) on endine asula Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna vallas.
Küla kujunes Vana-Laitsna mõisa (Alt-Laitzen) hoonetekompleksi juurde.
Krakauhintermühlen
thumb|Krakauhintermühleni kihelkonnakirik
Krakauhintermühlen oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Krakau valla osa.
Krakauhintermühlen asub kõrgplatool Schladmingi Tauerni lõunaosas.
Texase maakond (Missouri)
Texase maakond (Texas County) on maakond USA-s Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Houston ja suurim linn Cabool.
Maakonna pindala on 3054 km². Veepindala on 2 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 26 008. Aastal 2000 oli elanike arv 23 003.
Ajalugu
Texase maakond moodustati 1845. aastal. Maakond sai nime Texase vabariigi järgi.
Ülem-Steiermark
thumb|270px|Obersteiermark ringkonnad Steiermargi liidumaal
Ülem-Steiermark (saksa: Obersteiermark) viitab (Austria mõistes) eranditult Austria Steiermargi liidumaa üldiselt mägisele ja hästi metsasele loodeosale. Liidumaa kaguosa pealinna Grazi ümbruses on tuntud kui Kesk-Steiermark (Mittelsteiermark), mis jaguneb edasi Ida- ja Lääne-Steiermargiks (Grazist idas ja läänes).
Ülem-Steiermark on Kesk-Steiermargist eraldatud Lavanttali Alpide Stubalpe ja Gleinalpe mäestikega ning Eel-Alpidega Muri jõest idas. See on üldiselt maapiirkond, mida iseloomustavad põllumajandus ja turism, välja arvatud piirkond Judenburgi ja Mürzzuschlagi linna vahel Muri ja Mürzi jõe moodustatud orus koos ulatuslike tööstusaladega. Ala Altaussee ümbruses kaugemal loodes on osa Austria Salzkammerguti kultuurmaastikust.
Obersteiermark piirkond koosneb viiest ringkonnast:
Kasutamine Sloveenias
thumb|Endine Steiermargi hertsogkond tänases Austrias ja Sloveenias
Lona-Lases
Lona-Lases (saksa keeles Lohne-Lazes) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 12 km Trentost kirdes. Valla pindala on 11,4 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 768 inimest. Koosneb kahest lahusosast: Lona ja Lasesi külast.
Lona-Lases külgneb järgmiste valdadega: Valfloriana, Sover, Segonzano, Cembra Lisignago, Bedollo, Baselga di Pinè, Albiano ja Fornace.
Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
Erinevalt ülejäänud Euroopa Komisjoni liikmetest ei nimetata tema kandidatuuri ühegi liikmesriigi poolt, vaid kõrge esindaja valitakse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega. Kõrgel esindajal on õigus osaleda ülemkogu kohtumistel, kuigi ta ei ole ülemkogu liige.
Ajalugu ja varasemad kõrged esindajad
1999. aasta Amsterdami lepinguga loodud kõrge esindaja ametikohta hakkas tol ajal täitma Euroopa Nõukogu peasekretär, eesmärgiga parandada ELi välispoliitika tulemuslikkust ja nähtavust. Aastatel 1999–2009 pidas seda ametit Javier Solana.
2009. aastal jõustunud Lissaboni leping tõi ÜVJPsse kaks suurt muudatust, eesmärgiga tugevdada liidu välis- ja julgeolekupoliitika teostamist veelgi ning muuta poliitikat järjepidevamaks. Esiteks liideti ÜVJP kõrge esindaja ametikoht Euroopa Komisjoni välisasjade voliniku kohaga, tõstes selle ühtlasi komisjoni asepresidendi staatusesse, ning lisati mitmeid funktsioone, mida varem täitis igal poolaastal vahelduv eesistujariik (nt igakuise ELi välisasjade nõukogu juhtimine). See samm suurendas oluliselt Euroopa Liidu välistegevuse- ja julgeolekupoliitika mõju, sidusust ja nähtavust. Teiseks loodi ELi diplomaatilise teenistusena toimiv Euroopa välisteenistus, mille ülesandeks on kõrge esindaja tegevuse toetamine. Euroopa välisteenistusel on enam kui 130 delegatsioonist koosnev võrgustik, mis edendab ning kaitseb Euroopa väärtusi ja huve kogu maailmas.
Kõrge esindaja ametissenimetamine
Kõrge esindaja nimetab ametisse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja kokkuleppel Euroopa Komisjoni presidendiga.
Kõrge esindaja Euroopa Liidu Lepingus
Euroopa Liidu lepingu artikkel 15 lg 2:
2. Euroopa Ülemkogu koosneb liikmesriikide riigipeadest või valitsusjuhtidest koos ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga. Ülemkogu töös osaleb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja.
Euroopa Liidu lepingu artikkel 18 :
1.  Euroopa Ülemkogu määrab kvalifitseeritud häälteenamusega ja kokkuleppel komisjoni presidendiga ametisse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Euroopa Ülemkogu võib lõpetada tema ametiaja sama korra kohaselt.
2.  Kõrge esindaja juhib liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat. Ta aitab oma ettepanekutega välja töötada nimetatud poliitikat, mida ta viib ellu nõukogu mandaadiga. Sama kehtib ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika suhtes.
3.  Kõrge esindaja on välisasjade nõukogu eesistuja.
4.  Kõrge esindaja on üks komisjoni asepresidentidest. Ta tagab liidu välistegevuse järjepidevuse. Ta vastutab komisjonis selle pädevuses olevate välissuhete korraldamise ja liidu välistegevuse muude aspektide koordineerimise eest. Nende kohustuste täitmisel komisjonis ja ainult nende kohustuste osas allub kõrge esindaja komisjoni kodukorrale määral, mis on kooskõlas lõigetega 2 ja 3.
Euroopa Liidu lepingu artikkel 26 lg 3 :
3.  Ühist välis- ja julgeolekupoliitikat viivad ellu kõrge esindaja ning liikmesriigid, kasutades riikide ja liidu vahendeid.
Euroopa Liidu lepingu artikkel 27 :
1.  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, kes juhib välisasjade nõukogu tööd, aitab oma ettepanekutega kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika väljatöötamisele ning tagab Euroopa Ülemkogu ja nõukogu vastuvõetud otsuste rakendamise.
2.  Ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes esindab liitu kõrge esindaja. Ta peab liidu nimel kolmandate isikutega poliitilist dialoogi ning väljendab liidu seisukohta rahvusvahelistes organisatsioonides ja rahvusvahelistel konverentsidel.
3.  Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat abistab tema volituste täitmisel Euroopa välisteenistus. See teenistus toimib koostöös liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega ja koosneb nõukogu peasekretariaadi ja komisjoni asjaomaste osakondade ametnikest ning liikmesriikide diplomaatilistest teenistustest lähetatud töötajatest. Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine määratakse nõukogu otsusega. Nõukogu teeb otsuse kõrge esindaja ettepaneku põhjal pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ning komisjonilt nõusoleku saamist.
1.  Iga liikmesriik, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja või kõrge esindaja komisjoni toetusel võib suunata nõukogule ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimusi ning esitada vastavalt algatusi või ettepanekuid.
2.  Kiiret otsustamist nõudvatel juhtudel kutsub kõrge esindaja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel neljakümne kaheksa tunni, äärmise vajaduse korral lühema aja jooksul kokku nõukogu erakorralise istungi.
Kõrgessaare sadam
pisi|Kõrgessaare sadam 2016. aastal Kõrgessaare sadam on sadam Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõrgessaare alevikus.
Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
Kõrge esindaja Euroopa Liidu Lepingus
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja konsulteerib regulaarselt Euroopa Parlamendiga ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiaspektide ja põhivalikute suhtes ning teavitab parlamenti asjaomaste poliitikavaldkondade arengust. Ta tagab, et Euroopa Parlamendi arvamusi võetakse asjakohaselt arvesse. Euroopa Parlamendi teavitamise võib teha ülesandeks eriesindajatele.
Kõrgessaare sadam
17. sajandil käis sadamast Eesti esimene korrapärane laevaliin, sihtkohaks Stockholm
Kõrgessaare sadam on väikesadam. Suurima lubatud veesõiduki pikkus on 26 meetrit, laius 5,5 meetrit ja süvis 2,5 meetrit.
Sadama juures asuvad Kõrgessaare sihi alumine ja ülemine päevamärk.
Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
Kõrge esindaja Euroopa Liidu Lepingus
Euroopa Parlament võib nõukogule ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale esitada küsimusi või anda talle soovitusi. Ta peab kaks korda aastas mõttevahetust ühise välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamisel saavutatud edusammude üle.