cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ambulased
Religioon
Enamik ambulasi on katoliiklased või protestandid, ent on ka veel hõimuusundi järgijaid. Hõimuusund sisaldab esivanematekultust, maagiat, totemismi ja arenenud mütoloogiat.
Elatis
Ambulased elavad troopilises vihmametsas ja tegelevad alepõllundusega. Põldu haritakse käsitsi.
Nad kasvatavad põhiliselt jamssi, tarot, banaanipuud ja bataati. Kohvi ja kakaod müüakse välisturgudele.
Peale selle tegelevad nad korilusega, kasvatavad sigu ja kanu ning peavad jahti väikestele kukrulistele ja kaasuaridele. Valmistatakse saagot.
Ühiskonnakorraldus
Ühiskond jaguneb sõltumatuteks külakogukondadeks.
Iga küla poliitiline ja religioosne keskus on kultusemaja.
Pealik (nemandu) valitakse iga viie aasta tagant tugevama õigusega.
Abielud on valdavalt monogaamsed, polügüüniat on harva.
Jamss ja sead
Jamss on ambulastel eriti tähtis. Kõrge (isegi üle 2 m kõrguse) jamsi kasvatamine määrab üksikisiku või külapoole staatuse. Jamsipeol annab ambulas oma kõrgeima jamsi üle oma suurimale vaenlasele, kes peab siis kasvatama veel kõrgema jamsi; kuni ta seda ei tee, langeb tema staatus iga aastaga. Külakogukonna jamsipidusid korraldab see külapool, kus kasvab kõrgem jamss ning kus on pakkuda rohkem süüa, kui võistlev külapool suudab ära süüa ja ära viia.
Jamsi kasvamise ajal ei tohtinud olla tugevaid tundeid, sest kui jamsivaim neid märkab, ei saa jamss kasvada; kaklemine ja suguelu olid tabu.
Kinkimisvõistlusi peetakse peale jamsi ka sigadega.
Arhitektuur
Majad on maapealsed. Nad on konstrueeritud karkassist ja sammastest.
Kultusemaja
Kultusemaja on kuni 25 m kõrgune. See on bambusest, kolmnurkse (püramiidja) kujuga ja rikkalikult kaunistatud. Ehitamiseks ja viimistlemiseks kulub umbes kolm kuud. Need on kogu Uus-Guinea suurimad kultusemajad.
Suured katuseviilud ja sillused olid täis maalitud ning nende külge olid kinnitatud maasarvikuid, papagoisid ja sisalikke kujutavad nikerdised, mis samuti olid täis maalitud.
Kultusemaja on peamine esivanemate vaimudega suhtlemise koht. See on surnute valvamise, pulmade, tülide lahendamise, kogunemiste ja initsiatsioonide keskmes. Kultusemaja on reserveeritud meestele.
Initsiatsioon
Ambulas peaks meheks saamiseks 20–30 aasta jooksul läbi tegema kaheksa initsiatsiooniriitust. Naistel initsiatsiooni ei ole. Initsiatsiooniriitustel on kasutusel laialdaselt naiselikke sümboleid ja naisefiguure.
Kõrgeimal initsiatsiooniriitusel on peasissekäigu, vahesissekäikude ja initsiatsiooniruumi sissekäikude kohal seisvad harkis jalgadega naisefiguurid (tetepeku). Initsiatsiooniruumi sisenevad initsieeritavad tetepeku jalgade vahelt kummargil või roomates. Arvatakse, et see sümboliseerib ümbersündi initsieeritud mehena. Initsiatsiooniruum on täis säravaid maalinguid ja nikerdisi, mis kujutavad klannivaime (nngwalndu).
Kunst
Kultusemaju kaunistatakse kunstipäraste puukooremaalingutega. Maale peetakse maagilisteks. Kujutatakse vaimude nägusid, inimfiguure ja loomi. Põhja-ambulastel on need suured laia joonega kujutised tasasel pinnal. Lõuna-ambulaste (wosera) maalingud on väiksemad ja peenema joonega.
Põhja-ambulased valmistavad lihtsaid skemaatilisi sibuljaid punaseid skulptuurfiguure, mille detailid on välja toodud kollast, musta ja valget kasutavate maalingutega. Ida-abelamide skulptuuristiil on sarnane, kuid polükroomiat on vähem. Varem olid nende skulptuurfiguurid piklikud, kusjuures ühes otsas oli inimpea ja ülejäänu koosnes linnupeade kobarast. Mõlemal pool olid skulptuurid sageli üle kuue meetri pikkused. Nikerdati ka suuri ažuurseid inim-, looma- ja linnukujutisi. Lõunaambulastel on tavaliselt seisvad munaja peaga figuurid; pea peal on sageli linnud. Maalitud nikerdisi teevad ainult mehed.
Initsiatsioonil kanti maske. Need koosnesid tavaliselt punutud kapuutsist ning keerulistest ažuursetest silma- ja ninakatetest. Rituaalide ajal varustati jamss väikeste punutud maskidega ja mehed kandsid teravatipulisi punutud juuksetutte. Lõuna-abelamidel oli rituaalne sulgedest peakate.
Ambulased valmistasid ka kaunistatud kookosekoorest tasse, lusikaid, vilesid ja vurre, luust käeehteid, pistodasid ja õõnespeitleid, puust odasid, kaevekeppe, trumme ja segisteid ning savist potte. Neile olid sisse õõnestatud inimnäod või ambulastele omased ovaalidega ornamendid.
Bilum
Ambulased kannavad võrkkotte (bilum), mis meestel on tööriistakott ja ehe, naistel kandekott ja häll. Neid punuvad ainult naised. Nende tähendus oleneb kaunistustest. Meeste initsiatsioonil on nad naiselikkuse ja viljakuse sümboliks.
Välislingid
Artikli kirjutamisel on kasutatud tšehhi-, saksa-, inglis- ja venekeelse Vikipeedia artiklit seisuga 26.01.2009 ning Britannica artiklit "Oceanic art and architecture".
One Goghlection
"One Goghlection" on ansambli VanGogh 2000. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi andis välja Records 2000.
Karl Madis
Karl Madis (sündinud 23. novembril 1959 Tallinnas) on eesti laulja.
Lauljateed alustas ta lastekooris Ellerhein. Tallinna Pioneeride Palees õppis ta viiulimängu. Popmuusika juurde tuli ta juba koolipäevil, esimesed esinemised solistina olid tal 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ansambliga. Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli estraadiosakonnas õppis ta saksofoni. Lõpudiplomi sai ta 1984. aastal.
Ta valiti 1986. aastal ajakirja Noorus küsitluse järgi eesti populaarseimaks solistiks. Horre Zeigeri orkestriga ja muusikakooli bigbändiga esinemisel laulis ta igihaljast repertuaari. Rohkem tuntakse aga Karl Madist popsolistina. Talle sobivad moodsad tantsurütmid ja ballaadilikud lood. Oma esinemisse toob ta vaheldust suupilli, saksofoni, viiuli, klaveri ja kitarrisoolodega. Karl Madis on laulnud ansamblitega Energi (1978–1979), Mahavok (1982–1984) ja Karavan (1983. aastast).
2002. aastal võitis ta Baltic-Nordic Harmonica Festivalil kromaatilise suupilli võistlusel esikoha.
2004. aastal andis plaadifirma Hitivabrik välja Karl Madise kogumikalbumi "Eesti kullafond".
Isiklikku
Ta on olnud abielus laulja Kersti Rosenbergiga, kellega tal on kaks poega.
Mineraalvesi
thumb|250px|Visuaalselt on mineraalvesi mageveega täiesti sarnane Mineraalvesi on vesi, mis sisaldab mineraal- või teisi lahustunud aineid, mis annavad veele maitse või terapeutilise omaduse. Soolad, väävliühendid ja gaasid on kõige tavalisemad ühendid, mis võivad olla lahustunud vees.
Eestis loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 2 grammi ühe liitri kohta. Venemaal ja USA-s loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 0,25 grammi ühe liitri kohta.
Traditsioonilist mineraalvett võib kasutada või tarbida kohe leiukohast, näiteks ravilistel eesmärkidel spaad või tavakasutuses kaevud. Sarnaselt antiikajaga on ka tänapäeval paljudesse mineraalvee leiukohtadesse koondunud turismikeskused – nõnda on tekkinud mitmed spaalinnad (näiteks Tšehhis asuv Karlovy Vary) ja vesiravihotellid.
Eesti tähtsamad mineraalvee leiukohad on: Kärdla, Kuressaare, Häädemeeste, Võru ja Värska (Värska mineraalvesi).
Tänapäeval on mineraalvett sageli serveeritud pudelites, tehes selle nõnda kättesaadavaks paljudele inimestele. Poest ostetud vesi võib olla kas gaseeritud või naturaalne. Praegu on maailmas üle 3000 mineraalveebrändi.
Tänapäeval on reisid mineraalvee leiukohtadesse, kus saaks otseselt kokku puutuda mineraalveega, väga harvad ja sageli võimatud, sest tavaliselt on need era- või kaitse all olevad alad.
Mineraalveeallikates ravimist nimetatakse balneoteraapiaks, mineraalvee raviomadused ja mõju tervisele uurib balneoloogia ehk kümblusteadus. Balneoloogia seisukohalt saab mineraalvee liigid jagada kolmeks:
Ilmenau
Ilmenau on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Ilmi kreisis. Asub Tüüringi metsa põhjaserval Ilmi jõe ääres.
Adamsfossen
pisi|Adamsfossen Adamsfossen ehk Adamsfjordfossen ehk Adamsfjoss ehk Áttángorži on juga Norras Finnmargi maakonnas Lebesby vallas Áttánjohka jõel suudme lähedal.
Ilmenau
Linna on esmamainitud 1273. aastal. 1341. aastal sai asula linnaõigused.
Adamsfossen
Vesi langeb 37 m kõrguselt.
Ilmenau
Ilmenau on tuntud klaasitööstuse poolest.
Linnas asub 1894. aastal asutatud tehnikaülikool.
Adamsfossen
Juga kuulub riigile. thumb|left|Vaade sillalt [[Adamsfjordeni suunas]]
Reola mõis
Reola mõis (saksa keeles Rewold, ka Reol ja Dunkelmois) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõis Kambja vallas Tartu maakonnas.
Ajalugu
Mõisast on teateid alates 1522. 17. sajandil eraldati Väike-Reola ja 1829 Vastse-Reola, hilisem Maaritsa mõis (sks Neu-Rewold).
Lüderitz
Lüderitz on linn Namiibias. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Mikelsaar
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 32 inimest perekonnanimega Mikelsaar.
Lüderitz
Asutatud 1883. aastal, kui Heinrich Vogelsang ostis Adolf Lüderitzi jaoks namade pealikult maad ja rajas sinna kaubandustugipunkti. 1909. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht.
pisi|tühi|Vaade Lüderitzile
Taani-Rootsi sõda
Taani-Norra ja Rootsi vahel on peetud mitu sõda:
Kuulmiselundid
Kuulmiselundiks nimetatakse imetajate puhul enamasti kõrvu, mis näiteks inimesel koosnevad väliskõrvast, keskkõrvast ja sisekõrvast.
Samas pole kuulmiselundi mõiste siiski üheselt määratletud: inimese kuulmiselundiks võidakse pidada ka Corti elundit ehk tiguorganit, kuulmissüsteemi tervikuna kuuluvad aga ka närvid ning peaaju kuulmiskeskused.
Teiste loomade puhul võib kuulmiselunditeks pidada mitmesuguseid elundeid, mille abil nad tajuvad väliskeskkonna vibratsiooni. Sageli kasutavad nad selleks mitte spetsiifilist elundit, vaid keerukamat süsteemi, vahel võivad seda funktsiooni täita ka üksikud rakud – see kõik teeb kuulmiselundi mõiste piiritlemise veelgi raskemaks.
Jack Off Jill
Jack Off Jill oli alternatiivroki / gothic rock 'i bänd USA Florida osariigist.
Bändi asustasid 1992. aastal Jessicka Fodera, Tenni Ah-Cha-Cha, Robin Moulder ja Michelle Inhell. Jack Off Jill püsis koos 8 aastat (1992–2000), kuigi lõpupoole olid liikmeteks vaid Robin ja Jessicka.
Nimi
Jessicka tahtis panna bändi nimeks JOJ, Somnolent, The Pills või Drowsy. Jessicka kauaaegne sõber Marilyn Manson pakkus, et nimi võiks olla Jack Off Jill, ning bänd nõustus sellega.
Ajalugu
Jack Off Jilli esimene kontsert peeti Florida ööklubis The Plus Five Lounge koos Mansoni ja The Spooky Kidsiga. Jack Off Jill sai mõne ajaga üheks huvitavamaks underground-bändiks.
Tšerkessk
Tšerkessk on linn Venemaal, Karatšai-Tšerkessi Vabariigi pealinn. Asub Kubani jõe ääres.
Linna asutasid 1804. aastal kasakad piirikindlusena. Linnaõigused sai 1931. Aastani 1934 kandis nime Batalpašinsk, 1934–1937 oli linna nimi Sulimov, 1937–1939 Ježovo-Tšerkessk ja seejärel Tšerkessk.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšerkesski elanikest venelasi 55,5%, karatšaisid 13,8%, tšerkesse 12,6%, abasiine 8,2%, nogaisid 1,5%, ukrainlasi 1,3%, osseete 0,6%, kreeklasi 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,1%.
Peensool
Peensool (ladina keeles intestinum tenue) on paljude selgroogsete loomade ja imetajate seedeelundkonda kuuluv elund.
Inimestel
Peensool on kuni viie meetri pikkusena seedeelundkonna pikim osa. Peensoole välis- ja sisekeskkonna (koed, rakud, retseptorid, ensüümid jpt) töö seisneb toiduosakeste (toitained, vitamiinid, mineraalid jm) ja vastavate kehavedelike metabolismis ja transpordis.
Peensoole limaskesta (ehk sisepinda) suurendavad arvukad ringkurrud ja soolehatud.
Suur sisepind kiirendab toitainete (rindkurrud kolm ja hatud kümme korda) lõhustumissaaduste imendumist. Peensoole kaudu imenduvad toitained vereringesse ja lümfisüsteemi.
Lisaks ringkurdudele ja hattudele sisaldab peensoole limaskest hulgaliselt muid rakutüüpe, nende hulgas näärmerakke, mis komplekteerivad hulgaliselt ensüüme, ja ka lima sisaldavat soolenõret.
Enno Allik
Ta on esinenud näitustel Eestis, Soomes, Rootsis ja Saksamaal.
Kunstnik Enn Allik on tema poeg.
Reet Kromel
pisi| Reet Kromel 1992. aastal. Foto: Jaan Künnap Reet Kromel (sündinud 10. novembril 1960) on eesti laulja.
Sukarno
thumb|Sukarno
Sukarno (6. juuni 1901 Surabaya – 21. juuni 1970 Jakarta) oli Indoneesia poliitik ja esimene president aastatel 1945–1967.
Reet Kromel
Aastatel 1983–1984 omandas ta suured lavakogemused ansamblis Laine. Džässilauljatariks kujunes ta kogenud džässmuusiku Helmut Aniko ansamblis 1984–1986. Koos esineti kesksetel džässiüritustel Eestis, aga ka Donetskis, Minskis, Leningradis, Moskvas ja Thbilisis. Kammerlik džässikava valmis koos kitarrist Ants Laigiga. Ta on koostööd teinud Urmas Lattikase kvintetiga ja esinenud "Viru" varietee programmis. Reet Kromeli esituses kõlavad omapäraselt tehniliselt nõudlikud scat-laulud, aga hingelähedased on talle ka džässiballaadid.
Sukarno
Enne teist maailmasõda juhtis Sukarno Indoneesia võitlust Hollandi koloniaalrežiimi vastu. Koloniaalperioodil oli ta Indoneesia rahvusliku vabastusliikumise üks mõjukamaid juhte ning viibis ligi kümme aastat arestis. Jaapani okupatsiooni ajal tegid rahvuslased okupatsioonivägedega koostööd, lootes tagada sellega jaapanlaste toetuse Indoneesia iseseisvuspüüdlustele. Jaapani kapitulatsiooni järel kuulutasid Sukarno ja Mohammad Hatta 17. augustil 1945 välja Indoneesia iseseisvuse ja Sukarno nimetati riigi esimeseks presidendiks. Ta juhtis indoneeslaste vastupanu hollandlaste taaskoloniseerimiskatsetele, mille tulemusel Holland 1949. aastal tunnustas Indoneesia iseseisvust.
Reet Kromel
1995. aastal tegi ta koos Antti Indowiga kaasa duos Ultra-Mid.
Juusa
Juusa (ka: Taga-Tserkona, Terehovtšino) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Juhtkude
Juhtkude on kõrgemate taimede kude, mille kaudu toimub vee ja vees lahustunud orgaaniliste ja mineraalainete liikumine.
Taimedel on eristunud niineosa ehk floeem ja puiduosa ehk ksüleem. Puiduosas esineb tõusev vool ehk vee liikumine juurtest taime kõrgematesse osadesse, ja niineosas laskuv vool, kus sünteesitud orgaanilised ained liiguvad ja jaotuvad teiste taimeorganite vahel.
Niine- ja puiduosa on taimede juhtkimpude olulised ehituskomponendid.
Disjunktsioon
Loogiline liitmine ehk või-tehe on Boole'i algebras selline tehe, mille väärtus on üks siis, kui kas või üks argumentidest võrdub ühega. Või tehte tähistamiseks kasutatakse kas pluss (+) märki või loogilise liitmise eritähist – V-tähe kujulist märki \vee.
Samuti nimetatakse disjunktsiooniks ehk loogiliseks liitmiseks vastavat binaarset loogilist operatsiooni. Disjunktsioonist räägitakse ka n-aarse loogilise tehte tähenduses: disjunktsioon loetakse vääraks parajasti siis, kui kõik operandid  on väärad.
Loomulikus keeles vastab disjunktsioonile sõnastus "A või B", ehk täpsemalt, "kas A või B või mõlemad". Näiteks lauset "Mari sööb või Jüri joob" võime käsitleda (mittevälistava) disjunktsioonina, kuid tavapärasem on seda tõlgendada välistavas tähenduses: "kas A või B, kuid mitte mõlemad korraga". Viimasele tähendusele vastavat loogilist operatsiooni nimetatakse välistavaks võiks ehk välistavaks disjunktsiooniks.
Disjunktsiooni ning eituse abil on võimalik esitada kõik ülejäänud loogikatehted.
Notatsioon
Operaatorit või väljendatakse tavaliselt infiks operaatoriga:
Kõik järgnevad tehted on disjunktsioonid:
Definitsioon
Loogiline disjunktsioon on operatsiooni kahe loogilise väärtusega, enamasti kahe lausearvutuse lausega, mille väärtus on väär siis ja ainult siis, kui mõlemad sisendid on väärad. Üldisemalt on disjunktsioon loogiline valem, millel võib olla üks või mitu literaali, mis on eraldatud vaid tehte 'või' abil.
Tõeväärtustabel
Tehte~A \lor B tõeväärtustabel:
Omadused
Disjunktsioonil on järgnevad omadused:
kommutatiivsus: jah
distributiivsus: mitmete loogikatehetega jah, näiteks tehtega ning, kuid mitte kõigi tehetega
idempotentsus: jah
monotoonsus: jah
tõesust säilitav: jah Kui kõik sisendid on tõesed, on ka väljund tõene
väärsust säilitav: jah Kui kõik sisendid on väärad, on ka väljund väär.
Rakendused informaatikas
pisi|150px|[[VÕI|OR värav]] Operaatorid, mis vastavad loogilisele disjunktsioonile, on olemas enamikus programmeerimiskeeltes.
Loogikatehted
Disjunktsiooni kasutatakse tihti bitikaupa tehtavates operatsioonides. Näiteks:
Operaatorit  võib kasutada selleks, et muuta bitiväljas (bit field) olevate bittide väärtust väärtuseks 1. Selleks tuleb bitivälja bittidele rakendada tehet  konstantväljaga, kus on sobivatel kohtadel bittide väärtus 1. Näiteks  määrab viimase biti väärtuseks 1 ning jätab ülejäänud bitid muutumata.
Loogiline operatsioon
Paljud keeled eristavad bitikaupa disjunktsiooni ja loogilise disjunktsiooni, andes nendeks kaks eraldi operaatorit. Pärast C-d välja tulnud keeled on bitikaupa tehtava operatsiooni tähistamiseks kasutatakse ühte püstkriipsu ning loogilise disjunktsiooni jaoks kasutatakse kahte püstkriipsu.
Paralleelprogrammeerimiskeeltes (concurrent/parallel language), väärtustatakse mõlemat disjunktsiooni poolt korraga ning kui ühe väärtus tuleb tõene, siis teise väärtustamise katkestatakse. Selline operaator on paralleelne või.
Kuigi enamikus keeltes on loogilise disjunktsooni andmetüüp boolean ehk selle väärtus on kas  või , tagastab mõnes keeles, nagu Python ja JavaScript, loogilise disjunktsiooni operaator ühe operandidest: esimese operandi, kui disjunktsioon väärtustatakse tõeseks ning teise operandi vastasel juhul.
Vastavus hulgateoorias
Elemendi kuuluvus kahe hulga ühendisse on hulgateoorias defineeritud loogilise disjunktsiooni kaudu x ∈ A ∪ B parajasti siis, kui (x ∈ A) ∨ (x ∈ B). Selle tõttu on hulgateoreetilisel ühendil loogilisel disjunktsiooniga palju samu omadusi, nagu assotsiatiivsus, kommutatiivsus, distributiivsus ja de Morgani seadused.
Loomulik keel
Nagu ka teiste matemaatilises loogikas kasutatud notatsioonidega, on loogilise konjunktsiooni tähendus tihedalt seotud loomuliku keele sõnaga või, kuid siiski erineb loogilisest või'st. Näiteks, "Palun helista mulle või saada meil" tähendab enamasti "tee ühte või teist, aga mitte mõlemat". Samas lause "Tema hinded olid nii head, et ta on kas väga tark või ta lihtsalt õpib hästi palju" ei välista võimalust, et mõlemad tingimused kehtiksid samaaegselt. Teisisõnu, tavakasutuses võib sõna "või" tähendada nii välistavat disjunktsiooni kui ka tavalist disjunktsiooni, olenevalt kontekstist.
Kare Kauks
Kare-Ülli Kauks (sündinud 2. juunil 1961 Kehras ) on eesti laulja ja laulupedagoog.
Muusikutee
Kauks lõpetas Heidy Tamme klassis Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli estraadiosakonna. Talle sai omaseks džässilik muusika ja ballaadid. Ta esines kooli bigbändi kontsertidel. Teda saatsid duo Tiit Paulus ja Taavo Remmel ning Ants Ligi oma kvintetiga.
Aastail 1983–1985 esines ta festivalil "Tudengijazz".
1984. aastal algas koostöö Villu Veski ansambliga, kellega esineti ka 1986. aastal Thbilisi džässifestivalil. Sama aasta sügisest on ta ansambli Mahavok solist.
Mahavok võitis 1987. aastal grand prix' Tartu Levimuusikapäevadel. Sama aasta suvel võitis Kare Kauks Nõukogude Liidu Vokaalkonkursil Jūrmalas esikoha (lauluga "Mägede hääl").
1980. aastatel oli Kare Kauksi üks väliseid tunnuseid laval peapael.
Sodankylä vald
Sodankylä (põhjasaami keeles Soađegilli, Inari saami keeles Suáđigil, koltasaami keeles Suäˊđjel) on vald Soome Lapi maakonnas. Naabervallad on Inari vald, Kemijärvi, Kittilä vald, Pelkosenniemi vald, Rovaniemi ja Savukoski vald.
Kare Kauks
Muusikutee
Pärast abiellumist jäi Kauks aktiivsest lavategevusest eemale. 1990. aastatel salvestas vaid Kauks üksikuid laule ning osales Heini Vaikmaa ja Madis Trossi rokkooperis "Hing ja iha".
2001. aastal mängis Kare Kauks muusikalis "Hüljatud", olles traagilises Fantine'i rollis. Muusikalist pärit laul "Unelm vaid" (orig. "I Dreamed a Dream") püsis pikka aega mitme raadiojaama edetabelites ning Eesti Televisiooni edetabelisaates "7 vaprat". Kriitikud hindasid Kauksi esitust kõrgelt, nimetades seda üheks paremaks rollitäitmiseks terve etenduse kontekstis.
Sodankylä vald
Valla keskus on Sodankylä.
Kare Kauks
Muusikutee
2002. aastal ilmus ansambli Mahavok 20. aastapäeva puhul ka topelt CD-kogumik ansambli parimate lugudega. Ansambel ilmus algkoosseisus lavale ning andis Eestis arvukalt kontserte. Järgnes taas loominguline puhkus, ent alates 2008. aastast oldi taas tihedamalt laval kavaga "Meridiaanid". Värskendatud-uuendatud kava kõlas esmakordselt 2008. aasta suvel Padise kloostris, kui ansambli juht Heini Vaikmaa tähistas 50. sünnipäeva. Ansambel osales mitmes telesaates ("Täna õhtul", ETV 2009) ning andis ridamisi menukaid kontserte. Hiljem loobus Kare Kauks taas lavategevusest ning ansamblis on uued solistid (Kare Kauksi ja Heini Vaikmaa tütred).
Pedagoogitöö
Kare Kauks oli 8 õppeaastat Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazzlaulu osakonna õpetaja. Tema käe all on laulmist õppinud teiste seas Koit Toome, Uku Suviste, Evelin Samuel, Janika Sillamaa, Bert Pringi, Marvi Vallaste jpt.
Isiklikku
Kare Kauks on abielus jurist Indrek Oravaga, neil on kaks täiskasvanud tütart. Tütar Ketter Orav (esinejanimega Kéa) pääses konkursi "Eesti Laul 2016" finaali. Kare Kauks elab Tallinnas.
Uus-Meremaa saared
thumb|200px|Uus-Meremaa saarte satelliidipilt Uus-Meremaa saared on saared Vaikse ookeani edelaosas. Uus-Meremaa saarte hulka kuulub kaks suurt saart – Põhjasaar ja Lõunasaar, mida teineteisest eraldab Cooki väin, ja mitu väikest saart (Stewarti saar jt).
Põhjasaare pindala on 115 000 km², Lõunasaare pindala on 151 757 km².
Saartel paikneb Uus-Meremaa riigi põhiosa.
Aasa (Lääne-Nigula)
Aasa (1930. aastatel Seljaküla) on endine küla praeguse Lääne maakonna territooriumil. Geograafilised koordinaadid on 59°03' N, 23°53' E.
Ta kuulus Lääne-Nigula kihelkonda. Ta oli Linnamäe külanõukogu koosseisus. Küla kaotati 1977. aastast.
Johanna Mikl-Leitner
pisi|Johanna Mikl-Leitner (aastal 2016) Johanna Mikl-Leitner (sünninimi Johanna Leitner; sündinud 9. veebruaril 1964 Hollabrunnis) on Austria poliitik, Austria Rahvapartei liige. Ta oli 21. aprillist 2011 kuni 21. aprillini 2016 Austria siseminister.
Ta sündis Alam-Austria liidumaal Hollabrunnis. Aastal 1983 lõpetas ta Alam-Austria liidumaal Laa an der Thayas gümnaasiumi ja aastal 1989 Viini Majandusülikooli.
Isiklikku
Johanna Mikl-Leitner on abielus ja ta on kahe tütre ema. Ta elab Klosterneuburgis.
Maximilian Gritzner
Adolf Maximilian Ferdinand Gritzner (29. juuli 1843 Sorau – 10. juuli 1902 Berliin) oli saksa heraldik ja falerist.
Väliskõrv
Väliskõrv (ladina keeles auris externa) on paljude selgroogsete kõrva osa, mis koosneb harilikult kõrvalestast ja välimisest kuulmekäigust.
Väliskõrva areng, anatoomia, kuju, sooned, lihased ja morfoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Imetajatel koosneb väliskõrv reeglina kõrvalestast ja välimisest kuulmekäigust. Välimise kuulmekäigu (meatus acusticus externus) lõpus paikneb trummikile (membrana tympani), mis eraldab väliskõrva keskkõrvast. Väliskõrva ülesanne on kanda õhus leviv helilaine trummikileni.
Erandiks on ürgimetajad ja vees elavad imetajad, kellel kõrvalest puudub.
Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel.
Asend
Väliskõrv asetseb anatoomilis-topograafiliselt trummikilest külgmiselt ehk lateraalselt.
Boeing 707
pisi|400 px|Boeing 707 Boeing 707 on alltiivaline nelja mootoriga reaktiivreisilennuk, mille väljatöötamist alustas Boeing 1950. aastate algul. Kuigi tegemist ei ole esimese regulaarliinilendudele tulnud reaktiivreisilennukiga (see au kuulub De Havilland Cometile), oli see üks esimesi edukaid pikamaa reaktiivreisilennukeid, mis juhatas reisijatele sisse reaktiivlennukitega üle ookeani lendamise ajastu. Kokku ehitati 1010 Boieng 707 lennukit.
Boeing 707 põhineb algsel prototüübil 367-80 (ka Dash-80), mille alusel riikliku konkursi võitnud Boeing ehitas Ameerika Ühendriikide õhujõududele (USAF) tankurlennuki Boeing KC-135. Boeing 707 kere on viimase omast 15 cm (6 tolli) võrra laiem. Esmalend toimus oktoobris 1958.
Algselt oli Boeing 707-l neli turboreaktiivmootorit (ühekontuursed), kuid hiljem asendati need turboventilaatormootoritega, mis olid vaiksemad, võimsamad ja kütusesäästlikumad.
Boeing 707 oli esimene sarjana ehitatud reaktiivreisilennuk Ameerika Ühendriikides. Lennuk oli tehase ellingutel 1977. aastani. Sõjaväe eriversioonide ehitamine lõppes 1991. aasta mais.
Kuigi Ameerika Ühendriikide suuremate lennufirmade lennuliinidel Boeing 707 enam ei lenda, on see veel kasutusel väiksemates lennufirmades teistes riikides.
Lennutehnilised andmed
707-120B
Eino Krall
Eino Krall (9. september 1931 Tartu – 27. august 2009 Tartu) oli eesti zooloog (fütonematoloog), bioloogiadoktor (1980, Moskva Riiklik Ülikool).
Ta lõpetas aastal 1955 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna bioloog-zooloogina.
Kassid
pisi|"Kasside" etendus 2007. aastal [[Varssavis]] "Kassid" ("Cats") on Andrew Lloyd Webberi muusikal.
Eino Krall
Aastast 1955 töötas ta EPMÜ zooloogia ja botaanika instituudis ja hiljem ka erizooloogia professorina Tartu ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis.
Kassid
Muusikal põhineb T. S. Elioti luulekogul "Old Possum's Book of Practical Cats".
Eino Krall
Ta on tegelenud fütoparasiitsete ümarusside süstemaatika, fülogeneesi ja ökoloogia uurimisega. Ta on uurinud ka nende biotõrje võimalikkust ja lahendusi.
Kassid
"Kassid" esietendus Londonis 1981. aastal.
Eino Krall
Ta on Florida Nematoloogide Foorumi (aastast 1992) ja Venemaa Nematoloogide Seltsi auliige (1996).
Boeing 737
pisi|Estonian Air Boeing 737–500 Boeing 737 (USA) on maailma kõige rohkema-arvuliselt ehitatud reaktiivreisilennuk.
Lennuki väljatöötamist alustati 1964. Boeingul oli vaja turule pääseda lühimaa-reisilennukiga, mis suudaks konkureerida prantsuse Caravelle'i, inglaste BAC 1–11-i ja McDonnell Douglase DC-9-ga. 737-100 sooritas esmalennu 9. aprillil 1967.
Boeing 737 kere välislaius on sama, mis Boeing 707, Boeing 727 ja Boeing 757-l, 3,76 meetrit.
737-300, 737-400 ja 737-500 kasutas ka Estonian Air. On valminud ka Boeingu nn uue põlvkonna 737-600, 737-700, 737-800 ja 737-900 lennukeid, mida toodetakse tänini.
Lennutehnilised andmed
Kõik 737-XXX lennukid.
Eino Krall
Isiklikku
Tema abikaasa oli Heljo Krall.
Johannes Lepiksaar
Johannes Lepiksaar (20. november 1907 Rakvere – 7. aprill 2005) oli eesti zooloog ja osteoloog, Eesti ökoloogilise etoloogia rajajaid.
Elukäik
Lõpetas 1930 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, töötas seejärel samas zooloogia instituudis assistendi ja 1939 Tartu Ülikooli zooloogiamuuseumi konservaatorina. Aastatel 1933–1937 uuris ja määras Lammasmäelt, Kuusalust ja mujalt Eestist leitud luid. 1941–1943 töötas ülikoolis õppejõuna.
1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas 1949–1972 Göteborgi loodusloomuuseumis. 1968. aastast Göteborgi Ülikooli filosoofia audoktor. Tema tegevusvaldkonda kuulusid terioloogia, ornitoloogia ja ihtüoloogia. Avaldanud töid ornitoloogia, ihtüoloogia ja fauna ajaloo alalt.
1990. aastast oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Urmet Kook
Urmet Kook (sündinud 6. augustil 1976) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Lihula Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala.
Töötas Eesti Päevalehe peatoimetaja asetäitja ja arvamustoimetuse juhatajana.
1. oktoobril 2007 asus ta tööle Eesti Rahvusringhäälingu uudistejuhina.
Alates 1. oktoobrist 2017 töötab ta Eesti Rahvusringhäälingu veebiuudiste ja portaalide juhina.
Novembris 2015 valiti ta esimese Balti riigi esindajana Euroopa Ringhäälingute Liidu uudistekomitee (EBU News Committee) liikmeks kaheks aastaks. Novembris 2017 valiti ta tagasi uudistekomitee liikmeks ning ta oli üks EBU uudisvahetuse uute reeglite väljatöötajatest.
Juulist 2018 kuulub ta Pressinõukogusse.
Kõrvalest
pisi|Inimese kõrvalest Kõrvalest (ladina keeles auricula) on paljudel selgroogsetel loomadel väliskõrva nähtav osa, mis on nahaga kaetud ja koosneb kõrvalestakõhrest. Kõrvalesta abil toimub helide koondamine kuulmekäiku. Kõrvalestal on oluline osa ka ruumilisel kuulmisel.
Ürgimetajatel ja vees elavatel imetajatel kõrvalest puudub.
Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel.
Inimese kõrvalesta saab kasutada peale kuulmistajule ka kõrvarõngaste riputamiseks ja nõelraviks. Armastajatele on kõrvalest erogeenne tsoon.
Kaltsiumhüdroksiid
thumb|Kaltsiumhüdroksiid Kaltsiumhüdroksiid ehk kustutatud lubi (keemilise valemiga Ca(OH)2) on keemiline aine, mis koosneb kaltsiumi katioonist (Ca2+) ja hüdroksiidioonidest (OH–). See on värvitu kristalne aine või valge pulber, mis tekib kaltsiumoksiidi (mida nimetatakse lubjaks või kustutamata lubjaks) kustutamisel veega. Seda võib saada ka segades lahustava kaltsiumi soola (nt kaltsiumkloriidi) ja lahustava aluse (nt naatriumhüdroksiidi) vesilahuseid. Traditsiooniline kaltsiumhüdroksiidi nimetus on kustutatud lubi.
Kuumutades laguneb kaltsiumhüdroksiid kaltsiumoksiidiks ja veeks. Kaltsiumhüdroksiidi vesilahus, mida kutsutakse lubjaveeks, on keskmise tugevusega alus, mis reageerib ägedalt hapetega ja korrodeerib vee juuresolekul mitmeid metalle. Suspensiooni peentest kaltsiumhüdroksiidi osakestest kutsutakse lubjapiimaks, seda kasutatakse laialdaselt keemiatööstuses ja ehituses.
Kasutusalad
Tänu oma tugevatele aluselistele omadustele kasutatakse kaltsiumhüdroksiidil muuhulgas:
Terviseriskid
Kaitsmata kokkupuude Ca(OH)2-ga võib põhjustada tõsist nahaärritust, keemilisi põletusi, pimedaksjäämist, kopsukahjustusi või lööbeid.
Hammasratas
Hammasratas on hammastega ratas, mis tavaliselt kannab üle pöördemomenti teistele hammasratastele või hammastega elementidele.
Selja raudteepeatus
Selja raudteepeatus oli raudteepeatus Viluvere-Vändra kitsarööpmelisel raudteel.
Peatuse asukoht jääb praegu Põhja-Pärnumaa valda Allikõnnu külla.
Sodankylä
right|pisi|Sodankylä keskus
Sodankylä (Kirkonkylä, Sodankylän Kirkonkylä, põhjasaami keeles Soađegilli, Inari saami keeles Suáđigil, koltansaami keeles Suäˊđjel) on asula Soomes Lapimaa läänis, Sodankylä valla keskus. Ta asub Kitise jõe ääres 95 km põhjapolaarjoonest põhja pool.
Seal elab ligi kaks kolmandikku valla elanikest.
Füsioloogiline akustika
Kuulmine on närviimpulssideks muudetud heli. Inimese kuulmiselund on kõrv. Kõrvad aitavad meil orienteeruda ruumis, määrata heliallikate kaugust ja suunda. Kuulmiselundiga on otseselt seotud tasakaaluelund. Kuulmiskeskus asub oimusagarates, tasakaaluelund asub sisekõrvas.
Kõrva ülesanne on vastu võtta helivõnkeid õhust, ja kodeerida heli närvisüsteemile arusaadavasse keelde; seejärel saadetakse see edasiseks töötlemiseks ajju.
Helilained kanduvad kõrvalesta ja välise kuulmekäigu kaudu trummikilele, mis hakkab võnkuma. Keskkõrvas olevad kuulmeluukesed suunavad võnked sisekõrva, kus helilained muudetakse närviimpulsiks. Sisekõrvast väljuva kuulmisnärvi kaudu liiguvad närviimpulsid peaajus oimusagarani, kus asub kuulmiskeskus. Selle füsioloogilise protsessi tulemusena muudetakse närviimpulss meile arusaadavaks heliks või sõnaks.
Bahrein
Nimi
Bahreini nimi tuletub araabiakeelsest sõnast baḩr, mis tähendab "meri". Sõna al-Baḩrayn on kaksusevorm ja nii võib riigi nime eesti keelde tõlkida kui "kaks merd". Selles tähenduses on sõna kasutatud viiel korral ka Koraanis. Teadaolevalt kasutas Bahreini nime Bahreini saarestiku kohta esimesena maadeuurija Ibn Baţţūţah 14. sajandil ja saarestikule kinnistus see nimi tõenäoliselt alles sajand hiljem. Samal ajal tunti Euroopas kogu Araabia poolsaare idaosa Bahreini nime all.
Vanad kreeklased tundsid neid saari Tylose ja araablased algselt Awali nime all.
Asend
Bahrein asub Aasias, Pärsia lahe lääneosas. Riigist läände ja lõunasse jääb Saudi Araabia, itta Katar. Esimesega ühendab Bahreini alates 1986. aastast Kuningas Fahdi tamm. Maismaaühenduse rajamine Katariga on olnud aastaid plaanis, kuid 2017. aastal ei olnud ehitus veel alanud.
Bahreini rannajoone kogupikkus on 126 kilomeetrit. Pikim riigisisene vahemaa põhjast lõunasse on 48 kilomeetrit, idast läände 19 kilomeetrit.
Loodus
pisi|Seda keset kõrbe kasvavat Prosopis cinerariat tuntakse Bahreinis Elupuuna Bahreini Kuningriik asub 40 saarel, millest suurim on Bahreini saar. Kõik suuremad linnalised asulad, kaasa arvatud pealinn Manama, paiknevad just sellel saarel. Saart ühendab Saudi Araabiaga 25 kilomeetri pikkune sildtamm. Bahreini saarestiku suurimad saared on Bahreini saar, Al-Muḩarraqi saar, Umm an-Na'sāni saar ja Sitra saar.
Pinnamood
Bahreini pinnamood on valdavalt tasane. Enamikku riigi pindalast katavad kuivad kõrbetasandikud ja haritavat maad on vaid 2,82%. Saarestiku kõrgeim punkt, 134 meetri (teistel andmetel 122 meetri) kõrgune Jabal ad-Dukhān ehk Suitsumägi asub Bahreini saare keskosas.
Veestik
Bahreinis puuduvad siseveekogud. Riigis leidub allikaid ja arteesia kaeve. 60% riigi mageveest saadakse merevee desalineerimise järel.
Taimestik
Bahrein on valdavalt kõrb. Mets katab 1,4% riigi territooriumist ehk metsaga kaetud ala on kokku umbes 1000 hektarit. Riigi looduses on kirjeldatud 195 liiki kõrgemaid taimi. Enamik riigi metsast asub Tubli lahe ümbruses.
Loodusliku taimed on peamiselt halofüüdid või kserofüüdid. Riigi tuntuim taim on elupuuks nimetatud prosoopis (Prosopis cineraria).
Loomastik
Bahreini ainus kahepaikne on järvekonn (Rana ridibunda), kelle arvukus on viimastel aastatel riigis vähenenud.
Roomajatest on riigis levinud mitmed kilpkonnaliigid. Riigis leidub 23 liiki mürkmadusid. Riigis on kirjeldatud 323 liiki linde, kellest 40 liiki pesitseb Bahreinis.
Bahreini looduses on kirjeldatud 18 liiki imetajaid. Bahreinis elab 2 liiki siile, küülikuid ja gaselle. Riigi rannikuvetes elutsevad dugongid ja delfiinid. 30 aastat tagasi kütiti riigi looduses välja valge-orüks.
Keskkonnakaitse
Bahreini tõsisemad keskkonnaprobleemid on:
Vesinikkloriidhape
thumb|Soolhape
Bahrein
Keskkonnakaitse
Riigi ainus looduskaitseala on 1976 moodustatud al-ʿArīni loomapark.
Kliima
Bahreinis on ariidne kliima. Riigis eristatakse kahte aastaaega: kõrgete temperatuuridega suve ja mahedat talve. Aasta keskmine kõrgeim õhutemperatuur on +30,1 °C ja keskmine madalaim õhutemperatuur +23,1 °C.
Suvine keskmine õhutemperatuur ulatub +38 °C, kuid sageli ületab suvel õhusoojus +40 °C piiri. Juunis ja juulis tekitavad Saudi Araabiast ja Iraagist puhuvad edela- ja loodetuuled saartel tolmu- ja liivatorme.
Talv kestab novembrist märtsini ja õhutemperatuur on siis mõõdukas, jäädes vahemikku +10 – +25 °C. Sel perioodil domineerivad kagutuuled, mis toovad saarte kohale niisket õhku ja võivad tõsta õhuniiskuse taset isegi üle 90%.
Vesinikkloriidhape
Omadused
Soolhape on tugev, üheprootoniline ja hapnikuta hape, mis eraldab happejäägina lihtaniooni Cl–.
Bahrein
Kliima
Bahreinil on vähe sademeid, keskmine aastane sademete hulk on 72 mm ja sajupäevi on aastas keskmiselt kokku 9,9. Sademeid sajab enim talvel.
Vesinikkloriidhape
Omadused
Soolhape on veest tihedam. Ta moodustab positiivse aseotroobi, mille keemistemperatuur on 110 °C ja mis sisaldab 20% vesinikkloriidi. Suurema kontsentratsiooniga soolhappest lendub kergesti vesinikkloriidi, mis õhuniiskusega kokku puutudes võib moodustada suitsu – sellest nimi "suitsev soolhape".
Putukate loend
''Siin on loetletud putukate liike ja teisi taksoneid.
Boeing 717
Boeing 717 on lennukitootja Boeing kahemootorine, kitsakereline lennuk. Lennukitüüp on jätkuks McDonnell-Douglas MD-95 projektile. Lennuk mahutab kuni 117 reisijat ning suudab lennata kuni 3820 kilomeetri kaugusele. Lennuk kasutab kahte Rolls-Royce BR715 mootorit, mis asuvad lennuki sabaosas.
Esimene lennuk anti üle aastal 1999. 14. jaanuaril 2005 teatas Boeing, et lõpetab järgmisel aastal 717 tootmise. Aastani 2006, mil tootmine lõpetati, toodeti 156 lennukit Boeing 717.
Vesinikkloriidhape
Omadused
Soolhape lendub lahusest kergesti.
Boeing 717
Tehnilist
Lennukil on kaks reaktiivmootorit, mis asuvad kere sabaosas.
Vesinikkloriidhape
Tootmine
thumb|Vesinikkloriidi molekulaarmudel Laboritingimustes saadakse soolhapet kontsentreeritud väävelhappest ja keedusoolast:
Keemiatööstuses saadakse soolhapet kloorpaukgaasi põlemisel:
Valmis happe saamiseks lahustatakse HCl vees:
Teise võimalusena saab kasutada ka NaCl (keedusoola) elektrolüüsi. Naatriumkloriidi vesilahusesse alalisvoolu juhtimisel hakkavad Na+ ja Cl- ioonid liikuma vastaslaenguga elektroodide suunas. (vastavalt - Na+ liigub anoodi juurde ja Cl- katoodi juurde) Katoodil liidab naatriumioon endaga elektroni ja muutub neutraalseks aatomiks Na++e-=Na (toimub redutseerumine). Klooriga toimub oksüdeerumine (anoodil). Kuna Cl pole püsiv aine, liituvad kaks klooriaatomit molekuliks: 2Cl=Cl2.
Bahrein
Riigikord
pisi|[[Bahreini kuningas Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah]] Bahrein on konstitutsiooniline monarhia, mis iseseisvus Suurbritannia võimu alt 15. augustil 1971. Bahreini riigipea on alates 2002. aastast kuningas, kellele kuulub vaatamata põhiseaduslikele piirangutele peaaegu absoluutne võim. Aastatel 1971–2002 oli riigipea tiitliks emiir.
Täidesaatvat võimu teostab alates 1971. aastast valitsuskabinet eesotsas peaministriga, kelleks on valitseva kuninga onu Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah. Peaministri nimetab ametisse ja vabastab ametist kuningas. Vastavalt 2002. aasta põhiseadusele on kuningal õigus ka teisi valitsuskabineti liikmeid otse ametisse nimetada ja ametist vabastada.
Riigi kõrgeim kohtuorgan on kassatsioonikohus.
Esimene põhiseadus võeti vastu 1973. aastal, praegu kehtiv teine põhiseadus kiideti heaks 2002. aastal.
Whitecollar Blue
Whitecollar Blue on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2001. aastal.
Bahrein
Haldusjaotus
pisi|Bahreini kubernerkonnad
Whitecollar Blue
Ansambli muusika stiil sarnaneb rock'n'blues 'iga.
Bahrein
Haldusjaotus
Bahreini pealinn on Manama. Bahreinis on neli kubernerkonda (muḩāfaz̧ah):
Rahvastik
Inimasustus Bahreini saarel ulatub tagasi eelajaloolistesse aegadesse, mistõttu on seda peetud üheks võimalikuks Eedeni aia asukohaks. Viimased kaks rahvaloendust toimusid Bahreinis 2001. ja 2010. aastal. Kõik andmed vahepealsest ja hilisemast perioodist on hinnangulised.
Riigi põliselanikeks on araablased. Põliste Bahreini araablaste hulk on siiski üsna madal, moodustades 2010. aasta rahvaloenduse andmetel veel ainult 46% kogu riigi elanikkonnast. Ülejäänud 54% moodustasid sisserännanud. Immigrantide arv ja osakaal rahvastikus on pidevalt kasvanud. Kõige suurema immigrantide rühma moodustavad Aasia riikidest saabunud inimesed – nende koguarv oli 2010. aastal 562 040. Nende seas on omakorda kõige enam Indiast pärit immigrante, teisel kohal on Iraanist saabunud võõrtöölised.
Bahreini põliselanikud jagunevad 8 või 9 rahvusgruppi. Bahreini šiiidid kuuluvad valdavalt põlisasukatest põlvnevasse Baharna ja Pärsia päritoluga Ajami rahvusgruppidesse. Bahreini sunniidid jagunevad linnaaraablasteks ja osalt Pärsia päritolu Huwala rahvusgruppi.
Enne islami kehtestamist 7. sajandil elas Bahreinis Banu Abdul Qaysi hõimu kuuluvaid araabia kristlasi, juute, pärslasi ja aramealasi.
Vaatemäe
Vaatemäe on ajaloos olnud kahe küla nimi:
Kalatsova
Kalatsova (ka: Kalatseva, Kalatševa, Kalatu, Vaate, Vaatemäe) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Koolau ahelik
Koolau ahelik (inglise Koolau Range, havai Ko‘olau) on mäestik Oahu saare kirderannikul.
Kalatsova
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 16.
Koolau ahelik
Kulgeb loode-kagu sihis. Kirdenõlvad laskuvad järsult rannikumadalikule, edelanõlvad on lauged.
Kalatsova
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Koolau ahelik
Kõrgus kuni 960 meetrit.
Vesinikkloriidhape
Tootmine
Skemaatiliselt võib lühidalt avaldada elektrolüüsi järgmiselt:
Na <  Na++e-  <  NaCl  >  Cl--e-  >  Cl
Bahrein
Rahvaarv
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis 1 234 571 elanikku. 2015. aasta seisuga elas riigis 1 370 322 elanikku. Bahreini elanikkond jaguneb Bahreini kodanikeks ja mittekodanikeks.
Kalatsova
Külas tegutseb Setomaa Turismitalo.
Seal asub Meremäe vaatetorn.
Bahrein
Demograafilised näitajad
Bahrein on üks tihedama inimasustusega riike maailmas, kus ühel ruutkilomeetril elab umbes 1857 inimest. 90% riigi elanikkonnast elab Bahreini saare põhjaosa linnades. Suurimad linnalised asulad on Manama, Al-Muḩarraq, Ar-Rifā‘, Madīnat Ḩamad ja Madīnat ‘Īsá.
Sooliselt on Bahreinis tugev meeste ülekaal – 2010. aastal elas riigis 768 414 meest ja 466 157 naist, moodustades vastavalt 62,2% ja 37,8% elanikkonnast. 2015 seisuga oli mehi 846 365 ja naisi 523 957. Bahreini kodanikke elas 2015. aasta seisuga riigis kokku 647 835, kellest mehi oli 328 887 ja naisi 318 948. ÜRO andmetel perioodi 2005–2010 kohta oli keskmine oodatav eluiga riigis 75,6 eluaastat, meestel 74,3 ja naistel 77,5.
! ! Kodanikke ! Mittekodanikke ! Kokku ! 2001 ! 2003 ! 2005 ! 2007 ! 2010
Keeled
Kuigi Bahreini riigikeel on araabia keel, räägitakse riigis ka inglise keelt. Samuti on levinud suurimate vähemuskogukondade keeled, nagu pärsia ja urdu keel.
Religioon
Islamiusulistest umbes kaks kolmandikku on šiiidid ja üks kolmandik sunniidid.
Muude religioonide esindajaid on umbes 29,8% elanikkonnast, suurimad vähemususkkonnad on kristlased (10,2%) ja hinduistid.
Hugo Ströhl
Hugo Gerhard Ströhl (24. september 1851 Wels – 17. detsember 1919 Mödling) oli Austria heraldik.
Bahrein
Riigikaitse
Bahrein kulutab riigikaitsele 4,59% sisemajanduse koguproduktist. Bahreini kaitsejõud jagunevad: Bahreini Kuninglikuks Armeeks, Bahreini Kuninglikuks Mereväeks, Bahreini Kuninglikuks Õhuväeks ja Bahreini Kuninglikuks Õhutõrjeväeks. Kaitsejõudude tegevteenistuses on 13 000 meest.
Armee
Bahreini Kuningliku Armee ülesanne on riigi maismaa kaitse. Armee koosneb 3 brigaadist ja 2 pataljonist.
Riigi relvastusse kuulub 180 M60 Patton lahingutanki ja 277 soomukit. Lisaks on riigil olemas YPR-765 jalaväe lahingumasinaid, M113 ja Panhard M3 soomustransportööre, M110-haubitsaid, M109-haubitsaid, M-198 haubitsaid ja FN FAL automaatseid käsitulirelvi.
Õhuvägi
Bahreini õhuväe koosseisu kuulub 25 hävitajat, 25 ründelennukit, 28 transpordilennukit, 29 treeninglennukit ja 22 ründehelikopterit.
Bahreini õhuvägi soetas endale 1986 esimesed Northrop F-5 hävitajaid. Lahesõja ajal sai Bahrein endale F-16 Fighting Falconi hävitajaid. 2007 ostis Bahrein Sikorsky UH-60 Black Hawki helikoptereid.
Merevägi
Bahreini mereväebaas asub Mīnā' Salmāni sadamas. Riigil on 11 lahingulaeva ja 22 patrullpaati.
Majandus
Nafta rafineerimine moodustab 86% Bahreini sisemajanduse kogutoodangust. Teised suuremad majandusharud on alumiiniumitootmine, rahandus ja ehitus. Bahrein on Lähis-Ida suuruselt teine alumiiniumieksportija.
Riigi sisemajanduse kogutoodangust moodustavad teenindussektor 65,9%, tööstus 33,8% ja põllumajandus 0,3%.
2015 seisuga olid riigi peamised ekspordipartnerid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid ja Ameerika Ühendriigid. Peamised impordipartnerid olid Saudi Araabia (28,9%), USA (9,4%) ja Hiina (7,5%).
Taristu
pisi|[[Kuningas Fahdi tamm]] Bahreini teede kogupikkus on 4122 kilomeetrit, neist sillutatud teid on 3392 kilomeetrit (2010. aasta andmetel). Saudi Araabiaga ühendaval Kuningas Fahdi tammil asuv 25-kilomeetrine viadukt kuulub maailma pikimate sildade hulka. Riigis kehtib parempoolne liiklus.
Bahreinis on 4 lennuvälja (Bahreini rahvusvaheline lennujaam ja kolm sõjaväelennuvälja) ning 1 helikopteri maandumispaik. Riigi peamised sadamad on Mīnā' Salmāni ja Sitrahi sadamad.
Ajalugu
pisi|Dilmuni tsivilisatsiooni hauakambrid III aastatuhande paiku enne Kristust asus Pärsia lahe kaubateid haldama Dilmuni tsivilisatsioon. Bahreini saarel asuvad Dilmuni ajastu hauakambreid. Hiljem hõivasid Bahreini ala Assüüria, Babüloonia ja 6. sajandil enne Kristust Pärsia. 4. sajandil enne Kristust külastas saari Antiik-Kreeka meresõitja Nearchos, kelle kirjeldusest alates tunti piirkonda hiljem Antiik-Kreekas Tylose nime all. Saarte kohalike elanike seas oli samal ajal levinud härgjumala Awali kultus. Hiljem asusid Araabia poolsaare idaosas nestoriaanid, kes rajasid Bahreinis Samāhīji piiskopkonna.
Islam jõudis Bahreini 7. hidžra aastal (umbes aastal 629), kui prohvet Muḩammad seadis oma esindajaks Bahreini saarel Al-ʿAlāʾu l-Haḍramī. Islami kehtestamise järel tunti kogu Araabia poolsaare idaosa Bahreini nime all. Järgmistel sajanditel vahetusid Bahreinis mitmed valitsejad. Umbes 900–1076 valitsesid ala Qarmatiaanid, kelle kukutas šeik Abdullah bin Ali Al Uyuni, kes rajas Uyuniidide dünastia, mis valitses 1253. aastani ja mille kukutas Baharna beduiinide Usfuriidide dünastia. 1330 hakkasid Usfuriidide valitsejad maksma Hormuzi valitsejale andamit. 15. sajandil sattusid saared Jabriidide dünastia kontrolli alla.
1521 tungisid Portugali koloniaalimpeeriumi laevad koos oma liitlase Hormuzi laevadega Bahreini ja tapsid Jabriidide valitseja Migrin ibin Zāmili. 1602 ajas Safaviidide šahh Abbas I portugallased Bahreinist välja ja kehtestas alal šiiitide ülemvõimu. Safaviidide ajal siirdus Bahreini mitmeid araablaste hõime Araabia poolsaarelt ja pärslased kaotasid aeg-ajalt ajutiselt saarestiku üle kontrolli. 1753 hõivas šeik Nasr Al-Madkūr Bahreini saarestiku, kus taastas Pärsia ülemvõimu.
Bani Utubi hõimuliitu kuuluv Āl Khalīfah hõim asus 1766 tänapäeva Katari alal asunud Zubarahasse. Türgi-Pärsia sõja käigus 1775–1776 okupeeris Pärsia Basra, mille kaupmehed asusid Zubarahasse, mis muutus järgnevatel aastatel Pärsia lahe oluliseks kaubanduskeskuseks. 1782 tapsid al-Madkūri pooldajad Sitra saarele kauplema tulnud Āl Khalīfah hõimu šeigi orja, mille järel rüüstasid hõimu liikmed 9. septembril 1782 Manamat. Bahreini šeik Nasr al-Madkūr soovis Pärsialt abiväge ja detsembris 1782 saabus Bahreini 2000 Pärsia sõdurit. 17. mail 1783 ründasid Pärsia sõdurid Āl Khalīfah hõimu tugipunkti Zubarahat, kuid araablased lõid Pärsia väed Bahreinist välja.
1783 sai valdavalt šiiitidest elanikkonnaga Bahreini valitsejaks (Bahreini ḩākim) sunniit Aḩmad ibn Muḩammad Āl Khalīfah. Pärsia üritas 1783 ja 1785 Bahreini tagasi vallutada, kuid tulemusteta. 1796 suri Aḩmad ibn Muḩammad Āl Khalīfah, kelle pojad jagasid võimu kaasvalitsejatena. ‘Abd Allāh ibn Aḩmad Āl Khalīfah valitses Muḥarraqi saarel ja tema vend Salmān ibn Aḩmad Āl Khalīfah Bahreini saarel. Samal ajal okupeerisid vahhabiidid Zubarah. 1799 tungis Omaani sultan Bahreini, mis ei maksnud Omaanile andamit, kuid Omaan polnud suuteline Bahreini ala kontrollima. 1800 teostas Omaani sultan eduka sõja Bahreini vastu ja Bahreinist sai Omaani andamikohuslane. Omaani sultani 12-aastane poeg Salim sai Bahreini kuberneriks, kuid sama aasta lõpus kukutas Bani Utubi hõimuliit Salimi võimult. 1802 sai Omaani laevastik Bahreini laevastikult lüüa. 1803–1809 oli Bahrein vahhabiitide protektsioon ja alates 1810 vahhabiitide kontrolli all. Omaan üritas 1816–1828 neljal korral Bahreini üle kontrolli saavutada.