cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valgusjuhe
Optiliste kiudude põhitüübid
Kiudoptikas kasutatakse kiude südamiku läbimõõduga alates mõnest mikromeetrist kuni umbes ühe millimeetrini. Sõltuvalt kiu läbimõõdu ja valguskiire lainepikkuse vahekorrast saavad kius levida erinev arv võnkemoode.
Kui kiu südamiku läbimõõt on lähedane selles leviva valguskiire lainepikkusega, saab valgusjuhtmes levida ainult üks võnkemood. Niisugust valgusjuhet nimetatakse monomoodkiuks ehk ühemoodiliseks kiuks (ingl single-mode fiber, lühend SMF).
Suhteliselt jämedas kius võib lisaks põhimoodile olla paljude eri nurkade all sisenevate kiirte võnkemoode. Sel juhul on tegemist multimoodkiuga ehk hulkmoodilise kiuga (ingl multi-mode fiber, MMF).
Monomoodkiud
Monomoodkius levivad eri sagedustega valguslained ühe moodina, s.t nende lainete ruumiline jaotus on ühesugune, ja valguskiir levib praktiliselt rööbiti kiu teljega.
pisi|Valguskiirte kulg multimoodkius astmeliselt muutuva murdumisnäitaja korral; peegelduvad ainult vastuvõtukoonuse (acceptance cone) piires langevad kiired
Multimoodkiud
Kui kiu otsast sisenevad laseri või valgusdioodi tekitatud valguskiired sobiva nurga all (vastuvõtukoonuses), siis peegelduvad nad kiu sisepinnalt  ja väljuvad kiu teisest otsast.
Multimoodkiude liigitatakse murdumisnäitaja muutumise seaduspärasuse järgi astmeliseks kiuks ja gradientkiuks.
Multimoodkiudu valmistatakse klaasist ja ka läbipaistvast plastist. Plastkiust valguskaablil on suurem sumbumus kui klaaskiust kaablil. Plastkaabli südamik koosneb tavaliselt polümetüülmetakrülaadist (PMMA), mis on kaetud fluoropolümeeriga.
Valguskiire allikaks on peamiselt laser, jämedate kiude korral valgusdiood (LED), mis võimaldab edastuskiirust kuni 600 Mbit/s.
Leseleht (perekond)
Leseleht (Maianthemum) on taimede perekond liilialiste sugukonnast.
Tallinna-Harju prefektuur
Tallinna-Harju prefektuur oli aastail 1926 –1940 tegutsenud Eesti politsei piirkondlik prefektuur.
Tallinna-Harju prefektuur moodustati Tallinna Linna Politseivalitsuse ja Harju Maakonna Politseivalitsuse baasil.
Prefektuuri piirkonda kuulusid Tallinn ja Harju maakond: Nõmme, Keila ja Paldiski linn ning Harjumaa. Prefekti asus Tallinnas.
Tallinna-Harju prefektuuri asutused
pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]]
Tegevuspiirkonnad
Tallinna-Harju prefektuuri tegevuspiirkonnad 1927. aastal:
pisi|350px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Tallinna politseijaoskonnad
thumb|150px|Politsei [[arestimaja/Tallinna Aadress- ja Leiubüroo hoone Vene tänav 25]]
Gustav Störring
Gustav Wilhelm Störring (24. august 1860 Voerde (Ennepetal), Westfalen – 1. detsember 1946 Göttingen) oli saksa psühholoog ja filosoof.
Tallinna-Harju prefektuur
Tegevuspiirkonnad
Tegevuspiirkond, 1939. aastal:
Gustav Störring
Elulugu
Ta õppis 1884–1887 teoloogiat, filosoofiat ja arstiteadust Bonnis, Berliinis, Kielis ja Münsteris (teoloogiaeksamid 1887, 1894) ning sai 1890 filosoofiadoktori kraadi Halle ülikoolist ning 1894 meditsiinidoktori kraadi füsioloogiainstituudist Emil Heinrich Du Bois-Reymondi juhendamisel. Seejärel töötas ta arsti assistendina Leipzigi ülikooli psühhiaatriakliinikus Hubertusburg. Samal ajal tegutses ta Wilhelm Wundti psühholoogiainstituudis, kus ta 1896 habiliteerus. Sestpeale töötas ta eradotsendina.
Tallinna-Harju prefektuur
Tegevuspiirkonnad
Vabariigi Valitsuse otsusega 17. augustist 1940 kehtestati politseijaoskondade politseikomissaride tegevuspiirkonnad (jaoskonnad) järgmiselt:
Gustav Störring
Elulugu
Aastal 1897 avas Störring erasanatooriumi Leipzigi lähedal. Samal aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi Würzburgi ülikoolist. Aastal 1902 kutsuti ta Zürichi ülikooli filosoofia ja eksperimentaalpsühholoogia professoriks. Aastal 1911 sai ta korraliseks professoriks Straßburgi ülikoolis ja 1914 filosoofia ja psühholoogia korraliseks professoriks Bonni ülikoolis, kuhu ta jäi emeriteerumiseni 1928.
Jumika tee
Jumika tee sai nime 16. oktoobril 1998.
Gustav Störring
Elulugu
Ta asutas teise saksakeelse psühholoogiaajakirja Archiv für die gesamte Psychologie.
Looming
Ta on tuntud oma töödega tunnete psühholoogia alalt (emotsioonide ajaline summeerumine, tunnete kristallisatsioonituum). Ta pani ette hinnata afekti tugevust sissehingamise ja väljahingamise kestuse suhte abil.
Ta seostas kliinilise psühhopatoloogia (mis oli tema järgi õpetus hinge kannatustest) psühholoogiaga. Ta püstitas ülesande mõista psühhopatoloogiliste nähtuste toel normaalse psüühika mehhanisme.
Raamatus "Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung" (Leipzig 1926) uuris ta ühena esimestest deduktiivset mõtlemist.
Störring tegeles ka religioonifilosoofiaga. Jumala reaalsust pidas ta teaduslikult põhjendatuks.
Hiiesaar (perekonnanimi)
Hiiesaaron eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Hiiesaar on nimede eestistamisel pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Israel ja Toubould. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kaalu tänav
Tänava pikkus on 323 m.
Karl Kello
Haridus
Ta on lõpetanud 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia ajakirjanduse eriharus.
Töökäik
Töötas aastatel 1973–1979 Tallinnfilmis ja 1980–1992 Eesti Reklaamfilmis toimetaja ja režissöörina, hiljem reklaamifirmas AGE ja Eesti Päevalehes. Ta on olnud Õpetajate Lehe ja ajakirja Haridus toimetaja.
Ajalooteemalised teosed
Avaldanud populaarteaduslikke artikleid. 1992. aastal uuris Kello Kesk-Euroopa Ülikooli toetusel taani, rootsi, soome ja eesti kirikukunsti, 1996. aastal sai ta Tartu Ülikooli teadustööde võistlusel preemia uurimuse eest, mis käsitles alles lugema õppinud maarahva maailmapilti võrdlevalt uues testamendis kajastuvaga. Ajakirjas Haridus on ta muu hulgas avaldanud pikema kirjutistesarja sümbolitest ja üldhariva Kalevipoja-teemalise erinumbri.
1987. aastal asutatud Eesti Muinsuskaitse Seltsiga on Kello seotud selle tegevuse algusest peale. 2000. aastal ilmus talt põhjala rahvaste ajaloo, mütoloogia ja sakraalkunsti alane  „Vana aja raamat". Eesti tuntuima sümboli- ja traditsioonide uurijana on ta avaldanud raamatud „Põhjamaine vaarao" (2004) ja „Draakoni märgi all" (2007), „Tuhat aastat nagu üks päev" (2012), „Templirüütlid Saaremaal" (2016) jm. 2002. aastal tunnustati Karl Kellot Valgetähe teenetemärgiga.
Filmilooming
Aastatel 1999–2000 valmis tal koos kaasrežissöör Arvo Vilu ja stsenarist Enn Tarveliga kolm dokumentaalfilmi sarjast „Eesti lähimineviku okupatsioonid“: „Esimene punane aasta 1940–1941“, „Sõda ja Saksa aeg 1941–1944“ ning „Stalinismi aeg 1950–1956“.
Kello etnoloogia- ja ajalooteemalistest autorifilmidest on suuremat tähelepanu leidnud „Katõ ilma veere pääl", „Raua vägi" (mõlemad 1990), „Jaanikivi" (1992), „Phaetonit otsides“ (1999), „Narr Jumala kojas" (2001) ja „Küll siis Kalev..." (2004).
Isiklikku
Režissöör Ruta Celma on tema abikaasa.
Bruslõniv
Bruslõniv (ukraina keeles Бруслинів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 985. Pindala on 0,314 km².
Eesti Analüütilise Psühholoogia Selts
Eesti Analüütilise Psühholoogia Selts on Eestis tegutsev analüütilise psühholoogiaga tegelev selts.
Selts loodi 2000. aastal esmalt nime all Eesti Jungi Selts. Aastal 2008 muudeti seltsi nimeks Eesti C. G. Jungi Analüütilise Psühholoogia Selts. Aastal 2015 muudeti uuesti nime ja selleks sai Eesti Analüütilise Psühholoogia Selts.
Selts on Eesti Psühhoteraapia Assotsiatsiooni liige.
Sinine marmorkuul
pisi|Maa nähtuna Apollo 17 pardalt Sinine marmorkuul on kuulus Maast tehtud foto, mille pildistas 7. detsembril 1972 teekonnal Kuule 29 000 km kaugusel asunud kosmoselaeva Apollo 17 meeskond. NASA fotokogudes ametlikku numbrimärki AS17-148-22727 kandval algsel fotol oli maakera teistpidi, ent avalikustatud versioonil pöörati pilti äratundmise lihtsustamiseks 180 kraadi võrra. See on üks kuulsamaid ja enim kasutatud fotosid inimkonna ajaloos.
Schwendt
Schwendt on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas. Vald asub 702 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 30,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 837 inimest. Vald paikneb 17 km Kitzbühelist põhjas, samuti 6 km Kössenist. Küla nimi tuleb vanast sõnast schwenden. Peamised sissetulekuallikad on turism ja põllumajandus.
Kotelnika
Kotelnika (vene keeles Котельниково) oli küla Võrumaal. 1977 liideti see küla Ulitinaga. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saatserinna nulka.
19. sajandil kuulus küla Molosva (Моложва) kogukonda ja Saatserinna kogudusse.
Kailu tee
Kailu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Kailu tee sai nime 16. oktoobril 1998.
Ficulle
Ficulle on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis.
Vimmsaare
Vimmsaare on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vimmsaare uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Vimberg (1936. aastal Tallinnas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vimmsaare Eestis 6 mehel ja alla viiel naisel.
Madu-odaangerjas
Madu-odaangerjas (varem ka maduangerjas ; Myrichthys colubrinus) on kalaliik.
Dissingia
Dissingia on liudikulaadsete perekond.
Väliveemahutavus
Väliveemahutavus (inglise field capacity, effective capacity) on mulda jääv vesi, kui vajuvesi ehk gravitatsioonivesi on ära valgunud.
Don (Nord)
Don on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Annœullini kantonis.
pisi|püsti|tühi|Kirik Donis
Bruslõnivka
Bruslõnivka (ukraina keeles Бруслинівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 354. Pindala on 0,105 km².
Richard Dawkinsi auhind
pisi|170px|[[Richard Dawkins, kelle auks on auhind nimetatud]]
Richard Dawkinsi auhind (inglise keeles Richard Dawkins Award) on auhind, mida annab välja igal aastal Rahvusvaheline Ateistide Allianss väljapaistvale ateistile, kes on aidanud tõsta üldsuse teadlikkust nontheist life eluhoiaku kujunemisel.
Auhind on asutati 2003. aastal.
Dan Baras
Dan Baras on Iisraeli filosoof. Ta töötab Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis.
Üks usaldatavusväljakutse teistlikule platonismile
Hartry Field (Realism, Mathematics, and Modality) esitas argumendi mitteskeptilise matemaatilise platonismi vastu. Viimasel on hulk sidumusi. Esiteks, on matemaatilisi fakte, mis ei põhine metafüüsiliselt meie uskumustel ega teistel vaimuseisunditel ega ole nende põhjustatud. Teiseks, matemaatilised faktid ei ole seda laadi entiteedid, mis põhjustaks millegi toimumist. Sellepärast neil ei ole põhjuslikku rolli meie matemaatiliste uskumuste kujunemises. Nad on vaimust sõltumatud. Need platonistid lükkavad tagasi skeptitsismi ja usuvad, et meil on matemaatiline teadmine. See eeldab massiivset korrelatsiooni meie uskumuste ja matemaatiliste faktide vahel. See, et matemaatilisel platonismil on kõik need sidumused, on Fieldi argumendi esimene eeldus. Teine eeldus on episteemiline printsiip, mis ütleb, et kui teooriast tuleneb massiivne korrelatsioon, mille seletamine tundub põhimõtteliselt võimatu, siis see on põhjend teooria tagasilükkamiseks. Selle printsiibi kasuks kasutab Field näiteks järgmist näidet. Oletame, et sa usun, et Johni ja Judy vahel ei ole midagi, ning ma juhin tähelepanu sellele, et eelmisel aastal nähti neid palju kordi paljudes kohtades koos. Need tähelepanekud paistavad andvat hea põhjendi alternatiivse teooria otsimiseks, sest massiivne korrelatsioon on liiga silmatorkav, et see seletamata jätta. Võib näiteks kahtlustada, et nad on suhtes (Field, Truth and the Absence of Fact). Aga igasugune seletus ei kõlba, näiteks selline, mis seletab iga koosolemist erinevalt, sest see on liiga kokkusattumuslik ja mitteühtne (Baras "Our reliability is in principle explainable"). Kolmas eeldus on see, et seda massiivset korrelatsiooni tundub põhimõtteliselt võimatu seletada. Asi on selles, et esiteks meil seletust ei ole ja teiseks on korreleeruvad komponendid teineteisest põhjuslikult ja metafüüsiliselt sõltumatud. Neist kolmest eeldusest tuleneb, et meil on põhjend matemaatiline platonism tagasi lükata. Seda argumenti nimetatakse usaldatavusväljakutseks matemaatilisele platonismile ehk Benacerrafi-Fieldi argumendiks, sest Field esitab seda Paul Benacerrafi ("Mathematical Truth") argumendi edasiarendusena. Seda argumenti on rakendatud ka teistele sarnastele teooriatele. Näiteks David Enoch ("The epistemological challenge to metanormative realism: how best to understand it, and how to cope with it") väidab, et paralleelne väljakutse on kõige häirivam väljakutse tugevale (robust) realismile normatiivsuse kohta ja Joshua Schechterile ("The reliability challenge and the epistemology of logic") teeb muret paralleelne väljakutse loogikateadmisele.
Mõte, et teistidel säärast väljakutset ei ole, on algselt ligitõmbav: kui me oleme kõikvõimsa, kõikteadva ja heatahtliku Jumala loodud, siis on kerge seletada meie usaldatavust mis tahes vallas. Jumal oleks muidugi meie vaimu nii konstrueerinud, et meie uskumused matemaatikas, normatiivsuse kohta ja loogikas oleks usaldatavad. Nii saavad teistid eitada kolmandat eeldust, viidates sellele, et neil on korrelatsioonile seletus. Seda on väitnud Robert Merrihew Adams ("Divine necessity"), C. Stephan Evans (God and Moral Obligation), Katherin A. Rogers ("Evidence for God from certainty") ja Joshua C. Thurow ("The defeater version of Benacerraf’s problem for a priori knowledge"). (See mõte jätkab traditsiooni, et teistd saavad olla oma uskumustes kindlamad, sest Jumal tagab nende tunnetusvõimete usaldatavuse. Kõige kuulsam näide on René Descartesi "Meditatsioonid esimesest filosoofiast".) Rogers väidab, et asjaolu, et me teame matemaatilisi fakte, toetab teismi. Field mainib seda võimalust, kuid lükkab selle tagasi, võib-olla sellepärast, et ta teismi ei poolda. (Sellest mõttest räägivad ka Derek Parfit (On What Matters), Erik J. Wielenberg (Robust Ethics). Ka Wielenberg väidab, et teistid on usaldatavusväljakutse ees sama abitud nagu ateistid.)
See teistlik mõttekäik mõnede teismi versioonide puhul ei tööta. Teistide võime seletada korrelatsiooni uskumuste ja faktide vahel ei anna teismile eelist, kui postuleeritakse uus seletamatu silmatorkav korrelatsioon. Teistidel ongi uus massiivne korrelatsioon Jumala uskumuste ja vastavate faktide vahel. Kui nad ei oska seda seletada, siis nad pole paremas olukorras kui ateistid. (See väide on seda tugevam, kui on lisapõhjendeid uskuda, et Jumala teadmine on seletamatu, nagu mõned teistid (Alvin Plantinga, "Divine knowledge") väidavad.
Kas Jumala usaldatavus matemaatikas, normatiivsuses, modaalsuses ja loogikas on seletatav? Mõnest teistlikust vaatest tuleneb, et argumendid inimese usaldatavuse seletamatuse kasuks neis valdades laienevad ka Jumalale. Meil ei ole seletust ja korrelaatide vahel pole põhjuslikku ega metafüüsilist alusesuhet. Kas teistid postuleerivad (või peaksid postuleerima) selliste omadustega fakte? Teistlikud platonistid, näiteks Nicholas Wolterstorff ("On Universals: An Essay in Ontology"), Peter van Inwagen ("God and other uncreated things") ja Keith Yandell ("God and propositions") väidavad, et on olemas vähemalt mõned abstraktsed faktid, mis on olemas Jumalast sõltumatult ja eraldi. Oletusel, et loogika või matemaatika faktid sõltuvad Jumalast, on veidraid järelmeid. Ja "Euthyphroni" kaalutluste tõttu usuvad mõned teistid, et on vähemalt mõned Jumalast sõltumatud moraalifaktid (Avi Sagi ja Daniel Statman, "Divine command morality and Jewish tradition"; Richard Swinburne, "The Christian God"). Baras arvab, et on häid põhjendeid pidada seda teismi paremaks versiooniks. (Beyond the Control of God? Six Views on The Problem of God and Abstract Objects) Teistid, kes sellega ei nõustu, võivad järgnevat võtta argumendina selle kasuks, et teistlikul platonismil pole eelist ateistliku platonismi ees.
Teistlike platonistide järgi on vähemalt mõned Jumalast sõltumatud faktid, ja nende puhul tekib probleem, kuidas seletada korrelatsooni Jumala uskumuste ja selle fakti vahel. Siin tekib usaldatavusväljakutse.
Dialektiline olukord on siin sarnane dialektikaga kosmoloogilise ja teleoloogilise jumalatõestuse puhul: me peaksime uskuma, et Jumal on olemas, sellepärast, et maailma olemasolu või maailma peen tuunitus nõuab seletust ja teism annab selle. Probleem on aga selles, et pole selge, kas me Jumala olemasolu postuleerides seletamisega edasi jõuame, sest pole selge, miks Jumala olemasolu nõuab vähem seletust kui maailma olemasolu. Võib väita, et teism lükkab maailma olemasolu seletamise väljakute lihtsalt sammu võrra edasi. Samamoodi, postuleerides, et Jumala olemasolu seletab meie matemaatilist ja moraalset usaldatavust, lükkab seletusväljakutse lihtsalt sammu võrra edasi.
Võib tunduda ebatõenäoline, et keegi õigustatult usub, et Jumal on olemas ja Jumal on kõkteadja, kuid siis kaotab õigustuse, sest ta ei oska seletada korrelatsiooni Jumala uskumuste ja mittepõhjuslike tõdede kohta. Igatahes kui see on probleem, siis see tekib ka Fieldi algse argumendi puhul. Field eeldab, et platonistil on algne õigustus uskuda, et ta teab sõltumatuid matemaatlisi fakte, kuid see õigustus kaob, kui ta saab aru, et ta ei oska seletada korrelatsiooni matemaatiliste tõdede ja oma uskumuste vahel. Kuidas see nii saab olla? Fieldi vastus on see, et matemaatilised intuitsioonid annavad algse õigustuse uskuda, et meil on matemaatiline teadmine, aga selle tühistavad uued kaalutlused, nagu näiteks usaldatavusväljakutse. Võib kujutleda, et teist on sarnases olukorras.
Vaatame kolme vastuväidet, mis põhnevad Jumala ja meie vahelise analoogia väidetaval puudumisel.
Vastuväide 1. Ei peaks eeldama, et me oskame Jumala uskumuste ja tõdede korrelatsiooni seletada, sest Jumalat ei saa uurida. Jumala tegevused on meile seletamatud, kuid see ei tähenda, nagu need oleksid lihtsalt seletamatud. Inimese teadmie puhul me saame uskumuste omandamist uurida või vähemalt konstrueerida naturalistlikke teooriaid selle kohta. Sis me saame kindlaks teha, millal mõnd uskumust ei saa naturalistlikult seletada. Vastus. Antud põhjend uskuda, et uskumuste ja tõdede korrelatsioon on seletamatu, on uurimise võimatuse kaalutlusest sõltumatu.
Vastuväide 2. Jumal on olemuslikult kõikteadja, ja paratamatud faktid ei vaja seletust. Aga mõnesid paratamatusi saab seletada teistega, nagu matemaatikas, nii et võib-olla Jumala uskumuste ja tõdede korrelatsioonil saab olla seletus. Aga kui me seda ei leia, siis me ei peaks nii palju muretsema kui inimlike kontingentsete uskumuste puhul. Vastus. Selleks et see vastuväide töötaks, ei piisa sellest, et oleks paratamatu, et kui Jumal on olemas, siis ta on kõikteadja, sest see on Jumala mõistes. Me peaksime veel seletama, miks niisugune Jumal on olemas. Väide peab olema, et paratamatult Jumal on olemas ja paratamatult Jumal on kõikteadja, ja lisada tuleb eeldus, et paratamatud faktid ei vaja seletust (või on paratamatusega piisavalt seletatud). Kõik need väited on vaieldavad. Esiteks, on põhjendid uskumiseks, et isegi kui Jumal on olemas, ei ole tema olemasolu ontoloogiliselt paratamatu. Üks põhjend on see, et pole raske mõelda maailma ilma Jumalata. (Mõeldavusest kui teejuhist võimalikkuse juurde räägivad Stephen Yablo ("Is conceivability a guide to possibility?") ning Tamar Szabó Gendler ja John Hawthorne (toim) (Conceivability and Possibility). Teistidest järeldab Swinburne (The Christian God) sellest (koos mõnede vaieldavate vädetega metafüüsilise paratamatuse kohta), et Jumal on olemas kontingentselt. Brian Leftow ("Swinburne on divine necessity") vaidleb vastu. Peter van Inwagen ("Modal epistemology") kahtleb, kas me suudame neid võimalikkusi mõelda (conceive) sõna asjakohases tähenduses. Tema järgi tuleb välja, et meil pole võimalik teada, kas Jumala olemasolu, kui Jumal on olemas, on paratamatu, kontingentne või võimatu. Sellepärast ei saa teist Jumala teadmise seletamisel tugineda Jumala paratamatusele.) Teist peab ütlema, miks me peaksime uskuma, et Jumala olemasolu ja kõikteadmine on paratamatud faktid, aga see, et meie teame matemaatilis fakte, ei ole paratamatu tõde. Teiseks, pole kaugeltki selge, et paratamatud faktid nõuavad vähem seletust kui kontingentsed faktid. (Võimalusest, et paratamatud faktid võivad seletust vajada, on rääkinud ka Alexander R. Pruss ("Necessary Coincidences") ja William Lane Craig ("This most gruesome of guests").) Tundub usutav, et matemaatika teoreemid võivad vajada seletust samas mõttes nagu kontingentsed korrelatsioonid. (Kas iga tõestus on matemaatiline seletus? Mark Steiner ("Mathematical explanation") väidab, et kõik tõestused ei ole ühevõrra seletavad. (Paolo Mancosu, Explanations in Mathemarics)) Kui meil oleks näiteks Goldbachi konjektuuri kasuks ainult nõrgad induktiivsed tõendid, siis meil oleks alust uskuda, et konjektuur on kas väär või seletatav. Isegi kui Jumala olemasolu ja kõikteadmine on ontoloogiliselt paratamatud, vajavad need seletust. Sellepärast on põhimõttelised alused uskuda, et sellist seletust ei ole, põhjend nende uskumuste tagasilükkamiseks.
Kagu tänav (Viljandi)
Kagu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 230 m.
Sorahkna
19. sajandil kuulus küla Molosva (Моложва) kogukonda ja Saatse kogudusse.
REST
REST (representational state transfer) on tarkvaraarhitektuuri laad, mis seab veebirakenduse loomisele kindlad piirid. Tihti kutsutakse sellised veebirakendusi ka RESTful veebirakendusteks. Veebirakendused, mis on ehitatud REST arhitektuuril, tagavad internetis rakenduste koostoimimise. RESTful rakendused lubavad teistel süsteemidel juurde pääseda ja manipuleerida enda ressursse, kasutades selleks eelnevalt kindlaks määratud ilma olekuta päringuid. Muud arhitektuurid, näiteks SOAP, kasutavad omaenda toimingukomplekte.
REST arhitektuuri põhiidee seisneb selles, et tehakse erinevat tüüpi päringuid REST-arhitektuuriga üles seatud erinevatele URI-dele, mis seejärel vastavad sobiva vastusega. Vastuse vorming ei ole kindlaks määratud ja oleneb rakenduse tüübist. Levinumad vormingud on JSON, HTML ja XML. Rakenduselt saadud vastus sisaldab staatuse koodi, mis ütleb, kas tehtud päring oli edukas, ja olenevalt päringust ka lisaandmeid, mida rakenduselt küsiti. Kui kasutatakse HTTP-d, mis on kõige levinum protokoll RESTful rakenduste jaoks, siis olemasolevate toimingute hulka kuuluvad GET-, POST-, PUT-, DELETE- ja PATCH-toimingud, tihti tuntud ka kui CRUD-toimingud.
Kasutades sobivaid protokolle ja standardseid toiminguid, püüavad RESTful-süsteemid komponentide uuesti kasutamise ja värskendamisega saavutada suurt jõudlust, töökindlust ja võimet laieneda, ilma kogu töötavat süsteemi mõjutamata.
Termini representational state transfer defineeris ja võttis kasutusele Roy Fielding 2000. aastal oma doktoritöös. Fieldingi töö seletas RESTi põhimõtteid, mida senimaani nimetati "HTTP objekti mudeliks", mis oli kasutusel aastast 1994 ja seda kasutati HTTP 1.1 ja URI standardite disainimiseks. Mõiste eesmärk on kujundada hästi kavandatud veebirakenduse käitumine: see on veebiressursside võrk (virtuaalne olek-masin), kus kasutaja edastab rakenduse kaudu, valides lingid, näiteks /user/tom ja sellised toimingud nagu GET või DELETE (seisundi muudatus), mille tulemuseks edastatakse kasutajale järgmine ressurss, mis esindab rakenduse järgmist seisundit.
Ajalugu
pisi|Roy Fielding esinemas OSCON-il 2008 Roy Fielding määratles REST arhitektuuri oma 2000. aasta doktoritööga "Arhitektuurilaadid ja võrgupõhiste tarkvaraspetsifikaatide projekteerimine" California Ülikoolis. Ta arendas 1996.–1999. aastal HTTP 1.1 protokolli, mis põhines 1996. aastal loodud HTTP 1.0-l. Tagasiulatuvalt REST arhitektuuri arendamisele ütles Fielding järgmist:
Arhitektuuri omadused
REST arhitektuuri stiili piirangud mõjutavad järgmisi arhitektuurilisi omadusi:
Roy Fielding kirjeldab RESTi skaleeritavust järgmiselt:
URLi ja sobivate HTTP meetodite kasutamine
Järgnev tabel demonstreerib, kuidas HTTP meetodeid tavaliselt REST API-des kasutatakse:
Kehapuue
Kehapuue on tugi- või liikumiselundite kaasasündinud moonutus (anatoomiline puue) või haigus või traumajärgsest tugi- või liikumiselundite või närvikahjustusest tulenev liigutustalitluse puue (lihaste lõtvus, ala- ja ülepinge).
Võimalikud põhjused
Kehapuuded on varieeruv erivajaduste liik, mis sõltub puudeid põhjustanud või põhjustavate traumade ja haiguste raskustest, algusajast ja intensiivsusest. Kehapuue võib tingitud olla üldisest kaasasündinud südamepuudulikkusest, kroonilisest neerupuudulikkusest, omandatud immuunpuudulikkuse sündroomist (OIPS) ehk AIDS-ist, traumaatilisest ajukahjustusest, ajuhalvatusega kaasnevast düsartriast ja seljapuuetest, luustiku haprusest jm.
Lilyhammer
"Lilyhammer" on Norra draamakomöödia sari, mille peaosas on Steven Van Zandt.
Sari räägib väljamõeldud New Yorgi gängsterist Frank "The Fixer" Taglianost, kes üritab uut elu alustada Lillehammeris Norras.
Kehapuue
Avaldumisviis
Kehapuuded avalduvad eelkõige toimetulekupiirangutena. Kõige suurema allrühma moodustavad lapsed, kellel on diagnoositud varajane laste tserebraalparalüüs (PCI), mille puhul on tegemist kesknärvisüsteemi kahjustusega, mis esineb eri vormides ja raskusastmetes. Motoorse kohmakusega kaasneb tihti nägemisruumilise tunnetuse puudulikkus.
Lilyhammer
Esimene hooaeg esilinastus Norra telekanalil NRK1 25. jaanuaril 2012 rekordvaatajatearvuga 998 000, mis on üks viiendik Norra rahvastikust.
Sarja pealkiri vihjab Tagliano koerale Lilyle, kes tapeti sarja esimeses osas Franki mõrvamise katsel, ning viisile, kuidas inglise keelt rääkivad inimesed linna nime hääldavad.
Eestis jooksis "Lilyhammer" Eesti Televisioonis aastast 2013.
Berliini Tempelhofi lennujaam
Berliini Tempelhofi lennujaam oli lennujaam Berliinis Tempelhof-Schönebergi linnarajoonis. Lennujaam avati 1923. aastal olles üks esimesi Saksamaal. Kuni sulgemiseni 2008. aastal oli Tempelhofi lennujaam üks kolmest rahvusvahelisest lennujaamast Berliinis Tegeli ja Schönefeldi kõrval.
Pärast sulgemist on lennujaama ala kasutatud erinevatel eesmärkidel, lennuväli on seejuures alates 2010. aastast rahvale avatud Tempelhofi pargi nime all tuntud vaba aja veetmise ala.
Hõžõntsi
Hõžõntsi (ukraina keeles Хижинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1249. Pindala on 1,893 km².
Helme kihelkond
Helme kihelkond on ajalooline kihelkond Mulgimaal ja Viljandimaal, Pärnu kreisis ja Viljandi kreisi Liivimaa kubermangus. pisi|400px|[[Viljandi kreis, Liivimaa kubermangus. Ludwig August Mellini kaardil, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798]]
Waidring
Vald asub 778 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 63,75 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1965 inimest. Vald paikneb 20 km Kitzbühelist kirdes ja 9 km Kirchdorf in Tirolist idas Salzburgi piiri ääres. Küla on esmamainitud 1147. aastal kui Waitheringen.
pisi|tühi|Waidring
Taimedele omastatav mullavesi
Taimedele omastatav mullavesi ehk taimedele omastatav vesi (inglise available water, available soil moisture) on vesi, mida taim suudab mullast omastada. Enamasti loetakse selleks mulla väliveemahutavuse ja närbumisniiskuse vahelist veesisaldust.
Leseleht
Leseleht (Maianthemum bifolium) on liilialiste sugukonda leselehe perekonda kuuluv rohttaim.
Taimel on tavaliselt 2 lühirootsulist lehte, kujult piklikmunajad, südaja alusega. Õisik on tipmine 10 kuni 30 õieline kobar. Õied on väikesed, valged ja lõhnavad. Viljad on küpsenult punased, mürgised. Taime kõrgus on 7–25 cm.
Leseleht on levikult sage taim Eesti kuuse-, männi-, ja segametsades, võsastikes.
Mārtiņsala
Mārtiņsala, ajaloolises kontekstis ka Holm, oli Salaspilsi linna juures Daugava jões asunud 20 hektari suurune saar.
Muinasaeg
Arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et esimesed jäljed asustusest saare peal pärinevad 11. sajandist. Sinna rajatud asula hõlmas 5 ha, kus neljal tänaval paiknes 20–30 elamut koos paarisaja elanikuga ja tegeldi põllumajanduse, käsitöö, kaubanduse ja kalastusega. Küla kaitses ühelt kõrge jõekallas ja teiselt poolt 3 m lai ja 1 m kõrge vallilaadne ehitis. Tolleaegne Mārtiņsala oli üks suurematest Väina liivlaste asualal olevatest keskustest.
Ristiusustamine ja Liivi ristisõda
Kirjalikes allikates on mainitud saart Holmi nime all esimest korda Henriku Liivimaa kroonikas seoses 1186. aastal sinna kivilinnuse ehitamise ja 6 kohaliku liivlase ristimisega Üksküla piiskopi Meinhardi poolt. 1198. aastal kasvas rahumeelne misjonitöö üle Liivi ristisõjaks, mille algusperioodil oli just Holm peamine konflikti tulipunkt. 1200. aastal piirasid liivlased Holmi linnusesse varjunud piiskop Albertit ja tema kaaskonda, kuid lõpuks sõlmisid temaga rahu. 1202. aastal põletasid semgalid maha Holmi küla, kuid linnust vallutada ei suutnud. Järgmisena saabus linnust piirama Polotski vürsti vägi, mille aga piiskopi ammukütid tagasi lõid. 1206. aastal hõivas Holmi kantsi piiskop Alberti vastu üles tõusnud kohalike liivlaste, turaidalaste ja leedulaste liitlasvägi. Piiskopi saadetud sõjajõud aga võitsid neid Holmil toimunud lahingus, tappes seejuures ka Holmi liivlaste juhi ja üliku Ako, ja alistasid seejärel ka linnuses olijad. Varsti pärast seda saabus taas Polotski vürst, kes koos turaidalastega üritas omakorda linnust vallutada, kuid pikk piiramine edu ei toonud. Sellele järgnevalt alistusid Holmi liivlased lõplikult piiskopi ülemvõimule ja suurem sõjategevus seal piirkonnas lõppes.
Hilisem ajalugu
Holmi linnus sai tugevalt kannatada 13. sajandi lõpu ja 14. sajandi alguse Riia peapiiskopi ja Liivi ordu vahelistes sõdades.
Asustus kestis saarel kuni 16. sajandini. Varem Holmi või Kirchholmi nime all tuntud saart hakati alates 17. sajandist kutsuma läti keeles Mārtiņsalaks ja saksa keeles Martinsholmiks seal asunud pühale Martinile pühitsetud kiriku järgi.
1974.–1975. aastal jäi saar vee alla seoses Riia hüdroelektrijaama veehoidla rajamisega.
Wang Ximeng
Wang Ximeng (hiina keeles 王希孟; pinyinis Wáng Xīmèng; Wade'i-Giles'i transkriptsioonis Wang Hsi-meng; 1096–1119) oli Songi dünastia aegne Hiina maalikunstnik. Ta oli imelaps, tema õpetaja oli Põhja-Song'i dünastia viimane keiser Huizong isiklikult. Wang oli üks kuulsamaid Põhja-Songi õukonnakunstnikke. Ta suri 23-aastaselt.
"Tuhat liid jõgesid ja mägesid"
Wangi ainus säilinud töö on 11,9 meetri pikkune pildirull pealkirjaga "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (《千里江山图》). Teos valmis 1113. aastal, kui Wang oli vaid 18-aastane. Maal on suurimaid Hiina ajaloos ja seda peetakse üheks parimaks hiina kunsti teoseks. "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" asub Paleemuuseumi püsikogus Pekingis Keelatud Linnas.
Kodavere Vabadussõja mälestussammas
pisi| Kodavere Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 31. augustil 1924.
1940 lükati sammas ümber ja veeti lähedale võssa. Saksa okupatsiooni ajal pandi sammas uuesti kokku ja taasavati 28. septembril 1941. 1950 sammas õhiti. Samas kohas avati 27. augustil 1989 uus sammas, mis on endise täpne koopia.
Fabro
Fabro on vald Itaalias Umbria maakonnas Terni provintsis.
Fabro kõrgus merepinnast on keskmiselt 364 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Saarde külanõukogu
Saarde külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saarde vallas. Külanõukogu pindala oli 493 km² (1977).
Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Surtsi külas, 1960. aastast Kilingi-Nõmme linnas.
Kalda puiestee (Viljandi)
Kalda puiestee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 802 m.
Sandimetsa
Sandimetsa on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Küla läbib Ebavere-Sandimetsa-Äntu tee.
Sandimetsa oli Äntu mõisa küla (Ludwig August Mellini 1796. aasta kaardil Santimets). Aastal 1977 liideti Väike-Maarja külanõukogus 30 asulat, sealhulgas Sandimetsa. Ajaloolise külanime taastamise protsess algas 2012. aastal küla elanike taotluse laekumisega vallavolikogule. Küla taastati 14. märtsil 2013.
Sandimetsa küla moodustamisega vähenes mõnevõrra Ebavere ja Äntu küla territoorium ning elanike arv.
¿Por qué no te callas?
pisi|Iberoameerika tippkohtumine 2007; kuningas, Zapatero ja Chávez istuvad paremal "¿Por qué no te callas?" [poɾˈke no te ˈkaʎas] ('Miks sa vait ei ole?' või 'Miks sa vait ei jää?') on lause, mille Hispaania kuningas Juan Carlos I ütles 2007. aasta Iberoameerika tippkohtumisel Santiagos Venezuela presidendile Hugo Chávezele, kui see Hispaania peaministri José Luis Rodríguez Zapatero kõnet korduvalt katkestas.
Sündmuste käik
Kohtumisel 10. novembril 2007 pahandas Zapatero Chávezt märkusega, et Ladina-Ameerika peab saama investoritele ligitõmbavamaks, et võidelda aina kasvava vaesusega, Cháveze vasakpoolne poliitika peletab aga neid eemale.
Pärast seda katkestas Chávez korduvalt Zapatero kõnet ning nimetas tema eelkäijat peaministriametis José María Aznari fašistiks ja ebainimlikumaks kui madu. Peale selle süüdistas Chávez Aznari kaasaosaluses temavastases putšis 2002. aastal.
Zapatero vastas, et tema eelkäija Aznar, kelle poliitikat ta muidu kritiseerib, oli rahva poolt seaduslikult valitud.
Juan Carlos lahkus istungisaalist varsti pärast seda, kui Nicaragua president Daniel Ortega oli süüdistanud Hispaaniat sekkumises Nicaragua valimistesse ja kritiseerinud Hispaania energeetikaettevõtete kohalolekut Nicaraguas.
Time Magazine'i arvates provotseeris Chávezt Zapatero väide, et Ladina-Ameerika vajab kasvavast vaesusest jagusaamiseks väliskapitali; Chávez peab süüdlaseks kapitalismi ning näeb lahendust ainult sotsialismis, mistõttu ta alustas sõnasõda "Aznari ja teiste vaba turu "fašistide" vastu.
Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maade tippkohtumisel 2008 andis Hispaania valitsusjuht Chávezele edasi Juan Carlose lepitusläkituse. Juulis 2008 leidis Hispaania kuninga suveresidentsis Palma de Mallorcas aset Juan Carlose ja Cháveze lepituskohtumine. Hugo Chávez ütles seal vihjates Mallorca palavale ilmale, mis meenutavat talle Kariibi mere rannikut: "¿Por qué no vamos a la playa?" ("Miks me ei lähe randa?"
Lause populaarsus
Hispaania ja Ladina-Ameerika noorte seas sai sellest kultuslause. Kiiresti läks käibele selle lausega mobiilihelin reggaeton 'i taustaga. Humoristid kasutasid seda teemat kupleedes. Argentinas sai sellest lausest telekanali Telefe ühe saatesarja pealkiri.
Eesti Psühhoteraapia Assotsiatsioon
Eesti Psühhoteraapia Assotsiatsioon (EPTA) on Eesti organisatsioon.
Assotsiatsiooni asutasid 18. detsembril 2010 mittetulundusühinguna Eesti psühhoterapeute ühendavad organisatsioonid.
Assotsiatsiooni liikemeteks on (aastal 2023):
Sankt Johann in Tirol
Sankt Johann in Tirol on linn ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas, 659 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 59,15 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 9233 inimest. Piirkondlikus väljenduslaadis rõhutatakse nime viimast silpi.
Asulad
Sankt Johann koosneb: Almdorf, Apfeldorf, Bärnstetten, Berglehen, Fricking, Hinterkaiser, Mitterndorf, Niederhofen, Oberhofen, Reitham, Rettenbach, Scheffau, Sperten, Taxa, Weiberndorf, Weitau, Winkl Schattseite, Winkl Sonnseite.
Majandus
Turism ja restoranikaubandus on kõige olulisemate majandusharude hulgas piirkonnas. Ligikaudu 520 000 ööbimisega aastas, jämedalt ühtlaselt jaotatud suve ja talve vahel, on Sankt Johann üks peamisi turismikeskusi Tiroolis. Selle puhkusetaristu ulatub hotellidest laagriplatsideni ja restoranidest diskoteekideni.
Viimastel kümnenditel on Sankt Johann kogenud majandusbuumi kaubanduses, teeninduses ja kergetööstuses ning sellest sai Kitzbüheli ringkonna ostukeskus. Sinna on asunud palju uusi ettevõtteid, eriti piki B 178 liidumaateed, kus nad kasutavad ära selle keskset paiknemist. Lisaks parandas jalakäijate ala avamine 1990. aastatel linnakeskust, mis sai keskmiselt 20 000 külastust päevas.
Sankt Johanni on tulnud mitmed ettevõtted, näiteks on kolinud sinna oma peakorteri Fritz Egger, üks tuntumaid kiipide tootjaid Euroopas.
Praegu on Sankt Johann in Tiroli ümbruse piirkond üks põllumajanduslikke keskusi Tiroolis, vaatamata selle karmile kliimale ja suurtele sademetele. Põllumajandus Sankt Johanni laias orupõhjas omab suurt traditsiooni kui endine Tirooli leivakorv ja isegi tänapäeval jätkab talupidamine olulise rolli mängimist.
Suhteliselt suurel arvul (Tirooli kohta) talumajapidamisi on loodud laial, tasasel orupõhjal ja üsna laugetel (mõne erandiga) nõlvadel. Statistik Austria järgi moodustab umbes kolmandik majapidamistest peamise sissetulekuallika. Need peamise sissetuleku majapidamised kasutavad pigem üle poole põllumajanduslikust ja metsamaast vallas.
Sankt Johann in Tirol on oluline turismikeskus, kus on muljetavaldavad suusanõlvad ja seotud rajatised. Suusakeskus on eriti rahvarikas pärast jõule jaanuari alguses. See on populaarne ka suvel, eriti briti, iiri ja saksa turistide hulgas. Paiknedes Wilder Kaiseri mägede juures, domineerib linna üle Kitzbühler Horn. Seal on ohtralt suusatõstukeid ja köisraudteid.
Transport
Sankt Johann on suur liiklussõlm, kuhu on ühendatud järgmised maanteed: B 178 – Loferer Straße; B 164 – Hochkönig Straße; B 176 – Kössener Straße; B 161 – Pass Thurn Straße. Euroopa maantee E641, mis ühendab Wörglit Salzburgiga, läbib Sankt Johann in Tirolit, ristudes seal kiirteega B161 Mittersilli.
Linnas on ka ekspressrongijaam Giselabahni marsruudil, mida kutsutakse ka Salzburgi–Tirooli raudteeks, ja sellel on juurdepääs rahvusvahelisele raudteevõrgule Salzburgi, Innsbrucki ja Wörgli kaudu Münchenisse.
Lisaks on Sankt Johannis kergete õhusõidukite ja purilennukite lennujaam, lennuväli (ICAO kood LOIJ), mida kasutavad kerged õhusõidukid, langevarjurid ja purilendurid: lennuraja pikkus 645 m, raadiosagedus 120,350 MHz, 670 m kõrgusel. See on suuruselt teine lennujaam Tiroolis.
Uwe Erkenbrecher
Uwe Jürgen Erkenbrecher (sündinud 14. novembril 1954) on saksa jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Sankt Johann in Tirol
Transport
Kaugus Sankt Johanni ja Salzburgi vahel on 65 km, Sankt Johanni ja Innsbrucki vahel 100 km ning Sankt Johanni ja Müncheni vahel 125 km.
Uwe Erkenbrecher
Uwe Erkenbrecher oli 2013. aastal jalgpalliklubi JK Tammeka treener.
Sankt Johann in Tirol
Avalikud teenused
Sankt Johannis on mõned olulised avalikud teenused, nagu ringkonnahaigla, Wintersteller armeekasarmud ja Austria lääneosas paiknevate relvajõudude varustuskeskus.
Lisaks võib Sankt Johannist leida järgmisi institutsioone: ringkonna metsainspektor, ringkonna põllumajandusamet, teehoiu osakond, Sankt Johanni hooldekodu, tervise ja sotsiaalhoolekande teenistus ja politseijaoskond.
Veevarustus ja jäätmekäitlus
pisi|Logstori plastikust ümbrisega kaugküttetorud
Linnas on vallavalitsuse korraldatud veevarustuse, reovee ja jäätmekäitluse süsteemid. Lisaks elektrile ja maagaasile on 2008. aasta lõpust ka keskkonnasõbralik kaugkütte süsteem, mis varustab suuremaid hooneid.
Alates 2007. aasta detsembrist on Sankt Johanni küttefirma (Ortswärme Sankt Johann in Tirol GmbH) varustanud kaugküttega Sankt Johann in Tiroli majapidamisi, ettevõtteid ja avalikke asutusi. 74% ettevõttest kuulub Sankt Johann in Tiroli vallale ja 26% ettevõttele Fritz Egger. Peakorter on aadressil Bahnhofstraße 5, vallavalitsuse kontoris. Küttefirmal ei ole oma energiatootmist, väljaarvatud reservkatlad kesklinnas. Energiat toodab Fritz Egger heitsoojusest ja biomassist koos neeldumissoojuspumpadega ja see suunatakse tehase piiril kaugküttevõrku. 2009. aasta lõpul köeti umbes 400 ehitist ja 1300 majapidamist Sankt Johannis kaugkütte kaudu. Nende hulka kuuluvad ringkonnahaigla, kasarmud, koolid, ettevõtted, ühe- ja mitmepereelamud. Kokku on paigaldatud umbes 28 km trassi, või 56 km (topelt) torusid. 2009. aastal osteti 29 GWh kütmist, mis vastab umbes 3,4 miljonile liitrile õli tarbimisele aastas. Keskeltläbi vähendas kaugkütte kasutuselevõtt Sankt Johannis kesklinnas umbes 12 000 tonni süsinikdioksiidi aastas. Küttearvestite lugemiseks ja majade tehniliste sõlmede töö juhtimiseks ja jälgimiseks paigaldati kaugküttevõrgu paigaldamise osana valguskaabel.
Haridus
pisi
Sport
Palju spordirajatisi on kohalikele ja külalistele:
pisi|Timetrial-MastersWM
Ishango luu
pisi|Ishango luu on vanim teadaolev väikeste algarvude sõel. Ishango luu (inglise keeles Ishango bone) on tõenäoliselt maailma vanim väikeste algarvude sõel. Selle avastas 1960. aastatel belgia professor Jean de Heinzelin de Brouhart Kongo Demokraatlikust Vabariigist. Luu oli mattunud vulkaanipurske tagajärjel tuhakihi alla.
Ishango luu on 10 cm pikkune ning sellel on 168 sälku, mis on jaotatud kolme veergu. Lisaks sellele on luu ühes otsas kvartsist teravik. Kuna seda luud on poleeritud ja töödeldud, pole kindel, kellele luu võis esialgu kuuluda. Luu vanuseks on määratud umbes 22 000 aastat, mis teeb sellest ühe vanima matemaatikavahendi.
Sankt Johann in Tirol
Ajalugu
Aastal 15 eKr vallutasid Ida-Alpide piirkonna roomlased ja Leukentalist sai osa Rooma provintsist Noricumist. Pärast Lääne-Rooma riigi langemist 476. aastal läks piirkond 7. sajandil Suure rahvasterände kiiluvees Baieri hertsogkonnale ja tulemuseks oli germaani hõimu bajuvaaride asustus.
Ishango luu
Luud säilitatakse Belgias Brüsseli loodusteaduste muuseumis.
Sankt Johann in Tirol
Ajalugu
Järgnevatel sajanditel rajasid Liuchingeri aadlikud, kelle järgi Leukental nime sai, orgu krahvkonna. Liuchingerid elasid Leukensteini lossis, mis paikneb Niederkaiseri jalamil. Lossi täpne asukoht, mis oli ka krahvkonna kohtu asukoht, ei ole täna enam teada, kuid seda meenub talunimi Burgwiesen ("lossi heinamaa"). Pärast Liuchingeride hääbumist 1170. aasta paiku sattus nende krahvkond Falkensteinide kätte, kuid ka see aadlipere hääbus pärast vaid 70 aastat ja krahvkonda Leukentalis valitsesid järgnevalt Baieri hertsogeid esindavad ametnikud.
Ishango luu
Seos matemaatikaga
Aafrikast pärit matemaatikud on alati olnud halvemas seisus kui teised. Nende kohta on tehtud rassistlikke märkuseid ning levib arvamus, et kuna mõnes Aafrika tsivilisatsioonis ei kasutata suuremaid numbreid kui 3 ja 4, siis pole võimalik, et nad oleksid suutnud sel ajal midagi keerukamat välja mõelda. Arvatakse, et vaid eurooplased olid võimelised matemaatiliselt ja loogiliselt mõtlema. Seetõttu ei saa Ishango matemaatikud piisavalt tähelepanu selle eest, et nad leiutasid esimese teadaoleva algarvude sõela, ning kaheldakse, kas see üldse on seda.
Sankt Johann in Tirol
Ajalugu
8. sajandil (arvatavasti enne aastat 738) ehitasid misjonärid Sankt Johanni piirkonda katoliku kiriku, mis pühitseti apostel Johannesele ja andis Sankt Johannile oma nime. Püha Johannese kirikut on esmamainitud 1150. aastal.
Ishango luu
Seos matemaatikaga
pisi|Luul on kolmes veerus asuvad sälgud. Luul on kujutatud kolme veergu: G ehk vasak, M ehk keskmine ja D ehk parem. See, mida luule graveeritud veergudes olevad sälgud tähendavad, on viinud inimesed erinevate hüpoteesideni.
Ühe teooria kohaselt on suuremate mittealgarvude saamiseks väiksemaid numbreid mitu korda liidetud või kopeeritud, sest korrutada ei osatud. Näiteks 6 = 3 + 3. Täheldatud on ka seda, et numbrid 1 ja 2 on kirjutamata jäetud. Võimalik, et selle aja tsivilisatsioonil oli nende numbrite vastu aukartus ning seetõttu neid ei kirjutatud.
Sankt Johann in Tirol
Ajalugu
1446. aastal anti Chiemsee piiskoppidele vastutus Sankt Johanni kihelkonna üle, millest alates sai sellest nende suveresidents.
Changi lennujaam
Singapuri Changi lennujaam (IATA: SIN, ICAO: WSSS), tuntud ka kui Changi lennujaam, on peamine tsiviillennujaam Singapuris. See on üks suurimatest transpordisõlmedest Kagu-Aasias.
Sankt Johann in Tirol
Ajalugu
Vase- ja hõbedakaevanduste avamine 1540. aastal kasvatas Sankt Johanni jõukust. Kaevandused paiknesid väikestes küngastes, tuntud kui Rerobichl Oberndorfi lähedal, mis kuulus Sankt Johannile. 17. sajandil oli Heilig-Geist-Schacht ('püha vaimu šaht') sügavaim šaht maailmas, üle 780 m sügav.
Ishango luu
Seos matemaatikaga
Esialgu kopeeritakse numbreid kolmest viieni. Sedasi saadakse 6, 8 ja 10, millele lisatakse veel kord algne number (näiteks 3 + 3 = 6, 6 + 3 = 9). Nii tehes sõelutakse välja algarvud (vahemikus 1–10), mida ei saa teiste numbrite kopeerimisel moodustada: 1, 3, 5 ja 7. Järgmiseks tehti sama vahemikus 6 ­– 10, st saadi 11, 13, 17 ja 19.
Changi lennujaam
Lennujaam asub 17,2 km kaugusel Marina Bayst ehk Singapuri kesklinnast.
Ishango luu
Seos matemaatikaga
Eelnev tõestab, et tegemist võiks olla algarvude sõelaga. Kui see nii on, siis on sõel enam kui 19 700 aastat vanem kui Eratosthenese sõel ning paneb kahtluse alla selle, kas matemaatika on Kreeka päritolu.
Seos astronoomiaga
Arheoloog Alexander Marshack üritas näidata seoseid luul olevate sälkude ja Kuu faaside vahel. Kui need seosed on tõepärased, võib tegu olla Kuu faaside kalendriga. Kuna ka tänapäeval kasutatakse Aafrikas luid ja nööre Kuu faaside kalendrina, võib tema teooria tõeseks osutuda, ent seni pole seda suudetud tõestada.
Sankt Johann in Tirol
20. sajand
1927. aastal Oberndorf ja Sankt Johann eraldusid ning sellest ajast alates sai Oberndorfist eraldi vald. 1954. aastal sai Sankt Johann oma vapi; 1956. aastal ülendati Sankt Johann linnaks.
Flammulaster
Flammulaster on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Sankt Johann in Tirol
Iga-aastased sündmused
2004. aastast on Sankt Johannis moodne üritustesaal: Kaisersaal. Nimi on tulnud mäeahelikult "Der Wilde Kaiser". Selles saalis toimub palju üritusi, nagu loengud, asutuste üritused ning pop- või rokk-kontserdid.
pisi|Vaade Sankt Johann in Tirolile Harschbichlilt (1604 m); Tirool; Austria
Changi lennujaam
Lennujaama haldab ja opereerib Changi Airport Group ning see on Singapore Airlinesi, Singapore Airlines Cargo, SilkAiri, Scooti, Jetstar Asia Airwaysi ja BOC Aviationi kodulennujaam.
Närbumisniiskus
Närbumisniiskuse korral on mulla veepotentsiaal võrdne närbuva taime veepotentsiaaliga. Kui muld on sellises seisundis, siis taim närbub ja tema elutegevus ei taastu isegi siis, kui mulla veehulk peaks suurenema.
Changi lennujaam
Changi lennujaam on rahvusvahelise reisijate ja kaubaliikluse poolest üks maailma tähtsamaid lennujaamu. 2018. aastal läbis lennujaama 65 628 000 reisijat.
Kastiku tee
Kastiku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Kastiku tee sai nime 20. septembril 2000.