cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tõnu Jürvetson
Elukäik
Tõnu Jürvetson alustas laboranditööd Ottawas Bells Labsis, seejärel töötas Motorolas Ameerika Ühendriikides. Edaspidi töötas ta USAs mitmes paigas, käivitades vabrikujuhatajana mitu tehnoloogiaettevõtet.
Susanna M. Salter
Linnapeana
Salteril oli enne linnapea ametisse asumist soodne positsioon, kuna ta isa oli linna esimene linnapea ja äi oli Kansase kuberner. Kuigi Salteri ametiaeg oli sündmustevaene, äratas tema valimine ajakirjanduses üleriiklikku huvi, tekitades arutelu selle üle, kas teised linnad saaksid järgida Argonia eeskuju. Järgneva aasta jooksul valiti mitmete Kansase osariigi linnavalitsuste ametikohtadele naisi.
Catherine Colonna
Pärast Pariisi naasmist usaldati talle aastatel 1986–1988 välisministeeriumi õigusasjade direktoraadis Euroopa õigusega tegelemine. Aastal 1988 sai tast tehniline nõunik avalike tööde minister Maurice Faure’i kabinetis. Aastal 1989, vahetult enne Berliini müüri langemist, liitus ta Välisministeeriumi analüüsi- ja prognoosikeskusega, kus ta pandi vastutama Euroopa asjade eest. Hiljem sai temast 1990. aastal välisministeeriumi pressiesindaja kommunikatsiooni- ja teabeosakonnas, kus ta töötas viis aastat.
Tõnu Jürvetson
Isiklikku
Tõnu Jürvetson abiellus 16. detsembril 1966 Tiiu Männistuga. 1967. aastal sündis poeg Steve.
Susanna M. Salter
Linnapeana
Lisaks Salterile valiti ka viis linnavolikogu liiget, kellest kolm olid tema linnapeakandidaadiks seadnud mehed.
Tõnu Jürvetson
Isiklikku
Tõnu Jürvetsoni isa oli arhitekt Arthur Jürvetson ning tema emapoolne vanaisa oli kunstnik ja kunstipedagoog Voldemar Päts.
Catherine Colonna
Aastal 1993 nimetasid välisminister Alain Juppé ja Dominique de Villepin ta pressiesindaja asetäitjaks. Kaks aastat hiljem, mais 1995, määras äsja ametisse nimetatud president Jacques Chirac ta oma Elysée pressiesindajaks. Järgmised üheksa aastat töötas ta Prantsuse Vabariigi presidendi ametliku esindajana, seejärel lahkus ta ametist, et töötada septembris 2004 riikliku kinematograafiakeskuse (CNC) peadirektorina.
Susanna M. Salter
Linnapeana
Ühel esimestest linnavolikogu koosolekutest osales New York Suni reporter. Ta kirjutas loo, kus kirjeldas linnapea kleiti ja mütsi ning juhtis tähelepanu sellele, et naine sai suurepäraselt koosoleku juhtimisega hakkama. Salteri valimisvõitu kajastati üle ilma, näiteks Rootsis ja Lõuna-Aafrikas. Tasuks ühe aasta eest linnapea ametis maksti talle üks dollar (samaväärne 30 dollariga aastal 2021). Pärast aastast ametis olemist keeldus ta teiseks ametiajaks kandideerimast.
Catherine Colonna
Pärast Euroopa põhiseaduse referendumit naasis ta diplomaatia juurde, ta määrati 2. juunil 2005 peaminister Dominique de Villepini moodustatud uue valitsuse Euroopa asjade delegaadiks. Ta jäi ametisse kaheks aastaks, kuni 15. maini 2007. Alates sügisest 2007 kuni 2008. aasta suveni osales ta Alain Juppé juhitavas Prantsusmaa välis- ja Euroopa poliitika valge raamatu komisjonis.
Susanna M. Salter
Surm
Salter suri 17. märtsil 1961 Oklahoma osariigis Normanis kaks nädalat pärast oma 101. sünnipäeva ja maeti Argoniasse oma abikaasa (kes oli surnud 1916. aastal) juurde.
Catherine Colonna
26. märtsil 2008 määrati ta Prantsusmaa alaliseks esindajaks UNESCO juures.
Susanna M. Salter
Mälestuse jäädvustamine
1933. aastal paigaldati Argonia avalikule väljakule pronksist mälestustahvel, mis tunnustas Salteri tööd Ameerika Ühendriikide esimese naislinnapeana.
Catherine Colonna
20. maist 2022 on ta Prantsusmaa välisminister Élisabeth Borne'i valitsuses, olles teine naine selles ametis (Michèle Alliot-Marie oli aastatel 2010–2011 esimene naine selles ametis).
Susanna M. Salter
Mälestuse jäädvustamine
Maja, kus ta linnapeana elas, kanti 1971. aasta septembris riiklikku ajalooliste paikade registrisse.
Kurevere ohvrikivid
Kurevere ohvrikivid (ka Kurevere kultusekivid) on seitse rühmana paiknevat ohvrikivi Saare maakonnas Saaremaa vallas Kurevere külas. Peale nende seitsme ohvrikivi on Kurevere külas Reinu ja Kopli pere juures veel kaks kultusekivi.
Ohvrikividel on väikesed lohud ja neid kasutati kultusekividena I aastatuhandel eKr.
Eesti-Mari Selts
Eesti-Mari Selts (niidumari keeles Эстон-Марий Ушем, mäemari keeles Эстон-Мары Ушем) oli Eestis 1990. ja 2000. aastatel tegutsenud selts, mille eesmärkide seas oli tutvustada maride kultuuri Eestis.
Vroutek
Vroutek (saksa keeles Rudig) on linn Tšehhi Ústí maakonnas Louny ringkonnas. Vroutek asub Podbořanyst umbes 5,5 km lõunas ja Lounyst ligikaudu 36 km lääneedelas.
Vroutek asub merepinnast 332 meetri kõrgusel.
Vroutekit on esmamainitud 1227. aastal.
Katalaani rahvuslus
Katalaani rahvuslus (katalaani keeles catalanisme) on poliitiline liikumine, mille eesmärgiks on Kataloonia poliitilis-kultuurilise eripära tunnustamine Hispaanias. Katalaani rahvuslusel võib olla erinevaid väljendusi alates katalaani keelele suurema tunnustuse andmisest kuni iseseisva Kataloonia riigi loomiseni välja.
Renaixença
Katalaani rahvusluse arengus mängis olulist rolli 19. sajandil populaarsust kogunud Renaixença (eesti keeles 'taassünd') liikumine. Renaixença näol on tegu 1830. aastatel alanud poliitilise, kultuurilise ja kirjandusliku liikumisega, mille eesmärgiks oli Kataloonia omavalitsuse ning institutsioonide taastamine, katalaani keelele ametliku tunnustuse saavutamine ning üldisemalt katalaani keele ja kultuuri edendamine ning säilitamine. Enamasti peetakse liikumise algusaastaks 1833. aastat, kui Bonaventura Carles Aribau avaldas oma "Oodi isamaale".
Tuntumateks katalaani rahvusluse ideoloogideks sellest perioodist on Valenti Almirall (1841–1904) ja Enric Prat de la Riba (1870–1917). Seejuures Almiralli "Lo Catalanisme" (1886) on käsitletav esimese rahvusliku programmina, milles oli toimunud üleminek regionalismilt natsionalismile. Selle perioodi olulisemad perioodikaväljaanded olid ajalehed La Renaixença (1871), mis andis hiljem nime kogu liikumisele, ja Valenti Almiralli väljaantav Diari Catala (1879).
Industrialiseerimine
Kataloonia rahvuslik taassünd ning industrialiseerimine olid omavahel tihedalt seotud protsessid. Kataloonia näol oli 19. sajandi algul, Baskimaa kõrval, tegu ühe enim arenenud ning industrialiseerituima piirkonnaga kogu Hispaanias. Industrialiseerimine oli üheks Kataloonia regionaalse identiteedi aluseks, kuna tänu sellele eristus tööstuslik Kataloonia selgelt valdavalt põllumajanduslikust Hispaaniast.
Kuigi Renaixença oli algselt eelkõige Barcelona keskne elitaarne liikumine, siis hiljem levisid ja kogusid tema ideed populaarsust ka industrialiseerimise käigus tekkinud tööstusliku keskklassi ning maapiirkondade elanike hulgas, kusjuures mõlemad grupid toetasid liikumist erinevatel ja isegi vastandlikel põhjustel. Tööstuslik keskklass pooldas Renaixençat, kuna see pakkus alternatiivset identiteeti tagurlikule ja põllumajanduslikule Hispaaniale. Maapiirkondade elanikud omakorda üritasid rahvuslust ära kasutada, et säilitada oma traditsioonilist eluviisi ja kombeid.
Rahvuslus 20. sajandil
20. sajandi esimeste aastakümnete peamiseks rahvuslikuks parteiks Kataloonias oli 1901. aastal loodud Regionalistide Liiga ([katalaani Lliga Regionalista). Selle perioodi peamiseks saavutuseks oli nn Kataloonia Ühenduse (katalaani Mancomunitat de Catalunya) loomine. Kataloonia Ühendus oli 1914. aastal loodud institutsioon, mis ühendas ühtseks tervikuks neli katalaani provintsi: Barcelona, Lleida, Tarragona ja Girona. Siiski ei kestnud loodud institutsioon kuigi kaua – Kataloonia Ühendus kaotati juba 1925. aasta Miguel Primo de Rivera diktatuuri tulemusena.
Sellest hoolimata sai Kataloonia juba seitse aastat hiljem, 1932. aastal ametliku autonoomia staatuse, kui referendumil võeti vastu Autonoomia statuut, millega loodi uus regionaalne omavalitsus – Generalitet de Catalunya. Autonoomia oli lühiajaline ja kestis ainult kaks aastat, kuni 1934. aasta oktoobrini, kui omavalitsuse president Lluís Companys, kartes Kataloonia autonoomia pärast, kuulutas välja iseseisva Kataloonia riigi Hispaania föderatsiooni koosseisus. Välja kuulutatud iseseisvus sai siiski kesta vaid 10 tundi ning selle tagajärjeks oli kogu Kataloonia valitsuse kinnipidamine ja vangistamine, mis kestis kuni 1936. aasta veebruarini.
1936–1939 kestnud Hispaania kodusõja tulemusena sai Hispaaniast järjekordselt diktatuuririik. Ligi 40 aastat (1939–1975) kestnud kindral Franco diktatuuril olid laastavad mõjud katalaani keelele ja kultuurile. Kataloonialt võeti ära paljud Teise vabariigi ajal kätte võidetud privileegid. Näiteks kaotati diktatuuri ajal kõik Kataloonia poliitilised ja kultuurilised institutsioonid ja keelati ära katalaani keele kasutamine. Katalaani rahvusluse ülalhoidmises diktatuuri ajal oli suurim roll rahvuslikult meelestatud eliidil, kellel õnnestus 1960. ja 1970. aastatel mitmesuguste meetmete tulemusel muuta katalaani rahvuslus kitsast elitaarsest liikumisest jällegi massiliikumiseks. Franco režiimi ajal oli rahvusluse peamiseks eesmärgiks demokraatia taastamine Hispaanias, katalaani keele ja kultuuri tunnustamine ning autonoomia taastamine.
Demokraatia, kodusõja eelne omavalitsus ning autonoomia taastati 1970. aastate lõpus. Kataloonia omavalitsus Generalitet de Catalunya taastati 1977. aastal, kui riiki naasis eksiilis viibinud omavalitsuse president Josep Tarradellas ning 1979. aasta referendumiga võeti uuesti vastu autonoomia statuut, mis kinnitas Kataloonia ametliku autonoomia staatuse.
Rahvuslus tänapäeval
Tänapäeval puuduvad katalaani rahvuslusel üheselt selged eesmärgid – on neid, keda rahuldab praegune olukord, on neid kes sooviksid Katalooniale senisest suuremat autonoomiat ja on ka neid, kes näeksid Katalooniat iseseisva riigina. Aastatel 2000–2007 läbi viidud küsitluste kohaselt on iseseisvuse vastased ülekaalus iseseisvuse pooldajate üle. Siiski pooldatakse enamasti järjest laienevat autonoomiat Hispaania riigi koosseisus, mille peamisteks väljendusteks peetakse Kataloonia institutsioonide võimu suurendamist täiendava detsentraliseerimise ja iseseisva rahanduspoliitika loomise tulemusena.
2006. aastal toimus Kataloonias referendum 1979. aastal taastatud autonoomia laiendamise küsimuses: 73,9% hääletanutest oli selle poolt ning 20,8% vastu, seejuures osalusprotsent oli aga rekordiliselt madal – 49%. Referendumil vastu võetud muudatused, mis hakkasid kehtima 9. augustil 2006, andsid kohalikule parlamendile senisest suurema autoriteedi maksu- ja justiitsküsimustes ning katalaanidele rahvuse staatuse Hispaanias. Samuti suurenes Kataloonia kontroll lennujaamade, sadamate ja immigratsiooniküsimuste üle.
Pööre sündmuste käigus toimus 2010. aastal, kui Hispaania konstitutsioonikohus tunnistas kehtetuks mitmed 2006. aastal vastu võetud 1979. aasta Kataloonia autonoomia statuudi parandused. Konstitutsioonikohtu otsuse kohaselt tunnistati kehtetuks 14 artiklit 223-st ning veel 27 artikli puhul leiti, et on vajalik lisada piirav kirjalik tõlgendus.
11. septembril 2013 korraldati inimkett Kataloonia iseseisvuse toetuseks. 9. novembriks 2014 kavandatud Kataloonia iseseisvusreferendum viidi Hispaania valitsuse surve tõttu läbi mitteametliku rahvaküsitlusena, millel osalenutest 80,1% olid Kataloonia iseseisvuse poolt. 27. septembril 2015 toimunud valimistel võitsid iseseisvust toetavad parteid Junts pel Si ja CUP kokku 72 kohta 135-kohalises regionaalparlamendis. 10. jaanuaril 2016 valiti uueks presidendiks Carles Puigdemont, kes lubas jätkata iseseisvumisprotsessi.
27. oktoobril 2017 kuulutas Kataloonia parlament välja iseseisva Kataloonia Vabariigi.
Arvutuslükati
pisi|Tüüpiline arvutuslükati Arvutuslükati ehk lükati on mehaaniline analoogarvuti. Seda kasutatakse peamiselt korrutamiseks ja jagamiseks, samuti ka juurimisel, logaritmide ja trigonomeetriliste funktsioonide arvutamisel. Sellega on võimalik ka liita ja lahutada. Tänapäeval on elektronarvutid arvutuslükatid kasutusest välja tõrjunud.
Arvutuslükati leiutas 1620. aastal inglise matemaatik ja topograaf Edmund Gunteri. Gunter avastas, et skaalade abil saab korrutada ja jagada. Algne lükati koosnes ühest skaalast ja sellega arvutamisel võeti abiks mõõtsirkel. 1622. aastal täiendas inglise matemaatik William Oughtred lükati kontseptsiooni, pakkudes välja kahe võrdse ja teineteise suhtes nihutatava skaala kasutamise. 1654. aastal leiutati lükati "keel".
Antibiogramm
pisi|Antibiogramm
Antibiogramm on graafiline kujutis, mis näitab bakterikultuuri tundlikkust antibiootikumi suhtes.
Tartu Ülikooli Türi Kolledž
Tartu Ülikooli Türi Kolledž oli aastatel 1996–2011 Tartu Ülikooli koosseisu kuulunud kõrgkool, mis asus Türil.
Kolledž asutati 1996. aastal. Algul töötas see Türi majandusgümnaasiumiga samas majas. 2001. aastast asus kolledž Türi linnale kuuluvas hoones. Õpperuumide juurde kuulus ka 60-kohaline ühiselamu.
2010. aastal sai Türi Kolledžis õppida õppekaval "Keskkonnakorraldus ja planeerimine". Üliõpilasi oli 129 ja oma õppejõude kolm. Kolledži sulgemisel läks õppekava Tartu ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonda, tudengid said võimaluse jätkata erialal õppimist järgmisest õppeaastast Tartus. Avatud ülikooli õpe jätkus aga Türil.
Tillniidu looduskaitseala
Tillniidu looduskaitseala on looduskaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 37,9 ha.
Pada kihistik
pisi|Pada kihistiku stratotüübiks on Padaoru kallas Kohina joa juures Pada kihistik (inglise keeles Pada Member) on ordoviitsiumi ladestu Volhovi lademe Sillaoru kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1960.
Kihistiku stratotüüp on Pada oru kallas Kohina joa juures, nime on see saanud Padaoru järgi.
Pada kihistik on Sillaoru kihistu alumine kihistik. Kihistikul lasub Voka kihistik. Kihistik koosneb suure savisisaldusega lubjakivist. Kihistikus esineb arvukalt suure rauasisaldusega ooide, mis on kujunenud glaukoniidi terakeste ümber, ja glaukoniiti.
Ieva Zasimauskaitė
Ieva Zasimauskaitė-Kiltinavičienė (sündinud 2. juulil 1993 Kaunases) on Leedu laulja.
2015. aasta juunis abiellus ta korvpallitreener Marius Kiltinavičiusega.
Põvvatu mõis
Põvvatu mõis (saksa keeles Pöwwato) oli Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Luunja valda.
Mwami
Mwami on pealikutiitel rundi, ruanda, nande, luhja, tonga (Sambia ja Zimbabwe) ja mitmes muus bantu keeles. Tavaline tõlkevaste on "kuningas".
Seda kasutatakse:
Karutamm
Karutamm on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Karutamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünberk (Luiste vallas 1937. aastal) ja Värravatagga (Paldiskis).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Veltsi mõis
pisi|Mõisa peahoone (august 2012) Veltsi mõis (saksa keeles Weltz) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Veltsi mõis asutati 1709. aastal Neeruti mõisast eraldatud osast.
20. sajandi algul olid mõisa omanikud Dehnid.
Mõisast moodustati 1920. aastatel Veltsi asundus, hiljem asund, mis 1977. aastal sai Veltsi külaks, samas kui senine Veltsi küla mõisast põhjas liideti Lihulõpega.
Basi
Basi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 8, piirkonna keskusest Kuldīgast 24 ja Riiast 175 kilomeetri kaugusel.
Küla on esmamainitud 1338. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Basi mõisa (Bassen) keskuse juurde. Külas asuv Basi linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis.
Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.
Sama nime kannab ka Birži mõisa juurde tekkinud küla.
pisi|tühi|Basi mõisa ait
Da Vinci robotsüsteem
pisi|Telekirurgiline da Vinci robotsüsteem Da Vinci robotsüsteem (The da Vinci Surgical System) on kirurgiarobot, mida vastava väljaõppe saanud eriarstid kasutavad näiteks eesnäärme-, põie-, neeru-, kaela-, pärasoole- ja kõhukasvajate opereerimisel.
Da Vinci roboti töötasid välja USA armee meditsiinitehnikud (saksa keeles Medizintechniker) 1980. aastatel.
Robotjuhitav tümektoomia
Raskekujulise müasteenia ravis võidakse kasutada Da Vinci robotiga juhitavat tümektoomiat.
Viited
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Da Vinci-Operationssystem seisuga 18.02.2015.
Jeep Renegade
Renegade on ehitatud Fiat 500X-ga samale platvormile, aga 500X erineb Renegade'ist selle poolest, et viimane on maastikusuutlikum (kliirens 20 cm).
Renegade on saadaval esi- ja ka nelikveolisena. Nelikveosüsteem kannab nime Selec-Terrain. Selec-Terrain'il on viis režiimi: Auto, Snow, Sand, Mud ja Rock.
Käigukastidest on saadaval muuhulgas ka 9-käiguline automaat.
2019. aastal läbis Renegade mudeliuuenduse, mille käigus uuendati juhiabi- ja turvasüsteeme ning multimeediakeskust. Mootorivalikusse lisandusid 1,0- ja 1,3-liitrised bensiinimootorid, vastavalt 120 ja 150 hobujõudu. Käigukastide valikus on 6-käiguline käsikäigukast, topeltsiduriga automaatkast ja endiselt ka 9-käiguline automaatkäigukast.
2021. mudeliaastast alates on saadaval ka pistikuhübriid Jeep Renegade 4xe, millel on 1,3-liitrine turboga bensiinimootor ja elektrimootor ning mis Longitude ja Limited versioonis arendab 190 hj ja Trailhawk versioonis 240 hj. Aku mahtuvuseks öeldakse 11,4 kWh.
Ilma Saarepera
Ilma Saarepera (23. detsember 1912 Viljandi – september 1944) oli Eesti esimene naisnotar.
Hariduskäik
1930. aastal omandas Ilma Saarepera Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Eragümnaasiumis keskhariduse. Edasi suundus ta õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1934. aastal.
Töökäik
Õpingute kestel alustas Ilma Saarepera ametnikuna tööd oma notarist isa Peet Saarepera kontoris. 1936. aastal asendas ta oma isa notaritöös, kui too oma elu viimastel kuudel haigevoodis oli. Peale isa surma liikus ta edasi sama ameti peale Elmar Joaste kontorisse. Sooritanud Viljandis notarieksami,   otsustas Saarepera kandideerida isa surma järel vabanenud notarikohale Viljandis. Siiski osutus valituks naise tolleaegne tööandja Elmar Joaste, kellest omakorda jäi vabaks Võhma notarikoht. Just sellele kohale Ilma Saarepera 12. novembril 1936. aastal nimetatigi. Järgneva kuu jooksul andis ta vandetõotuse ning ning asus notarina tööle. Saarepera oli ühtlasi tolle aja noorim, aga ka esimene naissoost notar Eestis.
1937. aastal esitas Ilma Saarepera palve kandideerida Mõisaküla täitmata notarikohale, et suurendada töömahtu, laiendada tegevuspiirkonda ning seega kasvatada sissetulekut. Konkursil edastas Saarepera seitset vastassoost kandidaati ja ta valiti samal kuul notariks mõisakülla, kus ta tegutses 1939. aastani. Edasi paigutati Ilma Saarepera ümber Põltsamaale, kus ta töötas notarina kuni 1941. aastal toimunud notarikohtade likvideerimiseni. Edasi asus ta vanemnotarina tööle Viljandisse. Järgnev ametitee on jäänud ebaselgeks.
Organisatsiooniline kuuluvus
Aastate jooksul oli Saarepera mitmete isamaaliste organisatsioonide (Naiskodukaitse, Mõisaküla Skaudisõprade Selts, korporatsioon Filiae Patriae) liige ja kuulus ka Eesti Notarite Ühingusse.
Kleszczele
Kleszczele sai linnaõigused 1523. aastal. 1777. aastal hävis tulekahjus suurem osa linnast. Kleszczele kaotas linnaõigused 1950. aastal, kuid sai need 1993. aastal tagasi.
Independência total
"" on São Tomé ja Príncipe riigihümn. 1975. aastal kasutusele võetud hümni sõnad kirjutas Alda Neves da Graça do Espírito Santo (1926–2010) ja heli lõi Manuel dos Santos Barreto de Sousa e Almeida (snd 1933).
Evi Sachenbacher-Stehle
pisi|Evi Sachenbacher-Stehle [[Stockholmis aastal 2007]] Evi Sachenbacher-Stehle (ligilähedane hääldus ; neiupõlvenimega Sachenbacher; sündinud 27. novembril 1980 Traunsteinis Baieri liidumaal) on saksa murdmaa- ja laskesuusataja. Murdmaasuusatajana osales ta kolmedel taliolümpiamängudel ja sai viis medalit: kaks kulda ja kolm hõbedat.
2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel tegi ta kaasa laskesuusatajana ja oli saksa naislaskesuusatajatest kõige edukam, kuid siis jäi ta vahele psühhostimulandi metüülheksanamiini tarvitamisega ning tema individuaalne neljas koht ühisstardiga sõidus, Saksamaa segateatevõistkonnaga saavutatud neljas koht ning ta olümpiaakrediteering tühistati. Ka on tal olnud probleeme vere kõrge hemoglobiini tasemega, mille tõttu pälvis ta näiteks 2006. aastal Torino taliolümpiamängudel viiepäevase stardikeelu.
Isiklikku
2005. aastal abiellus ta Saksa mäesuusataja Johannes Stehlega.
Tigray osariik
Tigray osariik (tigrinja keeles ክልል ትግራይ, amhara keeles ትግራይ ክልል, Tigrāy kilil; ametlikult Tigray rahvuslik regionaalosariik, tigrinja keeles ብሔራዊ ክልላዊ መንግስቲ ትግራይ, Bəh̩erawi Kəllelawi Mängəśti Təgray; eesti keeles ka Tigrai; varem Piirkond 1) on Etioopia põhjapoolseim osariik. Tigray on tigrinjade kodumaa, selle keskus ja suurim linn on Mek’ele. Üheteistkümnest Etioopia regionaalosariigist on Tigray nii pindalalt, rahvaarvult kui rahvastiku tiheduselt viiendal kohal.
pisi|[[Siioni Jumalaema kirik]]
Tigray ametlik keel on, nagu ka sellest põhjas asuvas Eritreas, tigrinja keel ning aastal 2019 oli rahvaarv hinnanguliselt 5 443 000. Enamik (u 80%) rahvastikust tegeleb põllumajandusega ning panustas 2009. aastal piirkonna SKT-sse 46%. Rahvastiku tihedus on suurim mägismaal, eriti Tigray ida- ja keskosas. Palju väiksema rahvastikutihedusega tasandikud moodustavad Tigray pindalast 48%. Tigraylastest on 96% õigeusklikud. Tigray piirneb põhjas Eritreaga, läänes Sudaaniga, lõunas Amhara osariigiga ning idas ja kagus Afari osariigiga.
Tigray võimuaparaat koosneb täidesaatvast võimust, mida juhib president, seadusandlikust võimust, mis kuulub osariigi nõukogule ning kohtuvõimust, mida juhib osariigi ülemkohus. Novembris 2020 puhkesid osariigis Tigray Rahva Vabastusrinde (TRV) ja Etioopia keskvalitsuse vahel kokkupõrked, mis eskaleerusid kiiresti Tigray sõjaks ning destabiliseerisid kogu piirkonda. Eritrea liitus sõjaga valitsuse poolel.
Osariigi deviis on "Pole mägesid, mille otsa me ei roniks" ("ዘይንድይቦ ጎቦ").
Välislingid
🇪🇹
Antroponoos
Antroponoos on ainult inimest tabav nakkushaigus, mille korral nakkusallikaks on haige või haigustekitajat kandev inimene.
Viited
Anthroponosis Антропонозы
Tahkuna looduskaitseala
250px|thumb|Mets Tahkuna looduskaitsealal. Tahkuna looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas. Kaitseala pindala on 1878,6 hektarit. Kaitsealal asub Hiiumaa ainus loodusreservaat. Kaitseala territoorium paikneb Tareste, Kauste, Kodeste, Lehtma, Meelste ja Tahkuna külas.
Tahkuna looduskaitseala eesmärk on inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Kaitsealalt on tuvastatud 16 kaitsealust linnuliiki, 21 kaitsealust soontaime liiki ja üks kaitsealune samblaliik (roheline hiidkupar).
Kaitsevööndid
Tahkuna looduskaitsealal asub Lehtma loodusreservaat ja 6 sihtkaitsevööndit.
Lehtma loodusreservaat
Loodusreservaadi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine loodusliku protsessina. Reservaadis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja inimeste viibimine, välja arvatud järelevalvetöödel, päästetöödel ja kaitseala valitsemisega seotud töödel, samuti teadustegevuse ja kaitseala seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil.
Järidemetsa sihtkaitsevöönd
Järidemetsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Kauste sihtkaitsevöönd
Kauste sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Kodeste metsa sihtkaitsevöönd
Kodeste metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Kodeste soo sihtkaitsevöönd
Kodeste soo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Lepaniidi sihtkaitsevöönd
Lepaniidi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.
Lõimastu sihtkaitsevöönd
Lõimastu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.
Turism
Tahkunat läbis Anneõuest kuni Kauste külani Riigimetsa Majandamise Keskuse matkarada, mis likvideeriti 2013. Kaitsealal asub Karjaselja metsanduslik õpperada.
Ajalugu
1924 keelati Tahkunas kasvavate jugapuude alal lageraied. Praegune kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Eesti Vabariigi Valitsus otsustas 6. novembril 1936 kaitse alla võtta 4 Kärdla metsandiku metsakvartalit kogupindalaga 74,2 hektarit, kus keelati jugapuude raie ja loomade karjatamine. Hiiumaa rajooni TSN Täitevkomitee otsustas 28. mail 1958, 20. septembril 1961 ja 25. septembril 1962 jugapuude kasvuala kaitset tõhustada. Jugapuude kaitseala sai räsida 1967. aasta augustitormis.
Tahkuna looduskaitseala moodustati 2. veebruaril 1997.
Radojka Šverko
Radojka Šverko (sündinud 9. aprillil 1948 Pazinis) on Horvaatia laulja.
Massu liukivi
Massu liukivi (ka Massu Läätsikivi) on liukivi Lääne maakonnas Lääneranna vallas Massu külas.
Kirjeldus
Ohvrikivi pikkus on põhja-lõuna suunas 3,8 m, laius ida-lääne suunas 3,5 m ja kõrgus u 1 m. Kivil on kaheksa väikest lohku ja ohvrikivina kasutati seda I aastatuhandel eKr. Kivi kallakul küljel on kolm renni, kust liugu lastes on arvatud olevat maagilist jõudu, et tagada mehelesaamist ja sigivuse võimekuse kasvu.
Kategooria (matemaatika)
Kategooria mõiste on matemaatikas üldistus samalaadsete matemaatiliste objektide vaheliste "morfismide" (hulkade kujutuste, topoloogiliste ruumide pidevate kujutuste, lineaarruumide lineaarkujutuste, rühmade homomorfismide jne) kompositsioonide algebralistest omadustest tingimustel, et on olemas samasusteisendused ning morfismide kogumid on kompositsiooni suhtes kinnised.
Definitsioon
Formaalselt koosneb iga kategooria kahest klassist:
Nendest aksioomidest järeldub, et iga objekti korral on olemas samasusmorfism.
Kui, siis kirjutame ja.
Väikesed ja lokaalselt väikesed kategooriad
Kui vaadeldud objektide klassid ja morfismide klassid on hulgad, siis nimetame kategooriat väikeseks. On palju tähtsaid kategooriaid, mis ei ole väikesed.
Kui iga kahe objekti A,B korral on klass hulk, siis nimetame kategooriat lokaalselt väikeseks.
Soome hagijas
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: "Jäneste ja rebaste jahiks kasutatav hagijas, kes järgneb innukalt lõhnale ka äärmiselt rasketes tingimustes peetaval jahil. Ta töötab iseseisvalt, on mitmekülgne ajukoer ja ajab oma saaklooma kõlavahäälse haukumisega."
Samas allikas on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Rahulik ja sõbralik, mingil juhul mitte agressiivne; täis tegitsemisindu."
Plāņi vald
pisi|Kazruņģis Plāņi vald (läti keeles Plāņu pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Strenči ja Seda linna ning Jērcēni ja Trikāta vallaga, Valka piirkonna Vijciemsi ja Valka vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Smiltene vallaga.
Valla pindala on 2199 km². 2016. aasta seisuga elas seal 594 inimest. Valla keskus on Plāņi küla. Vallavanemaks on Gunita Kainaize.
Ajalugu
Aastal 1935 oli valla pindala 45,8 km² ja elanikke oli seal 619. 1945. aastal moodustati vallas Plāņi külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, ent kui aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult, siis moodustati see külanõukogu taas. Aastal 1965 liideti Plāņi külanõukoguga Smiltene külanõukogu sovhoosi Plāņi alad. Aastal 1975 liideti osa külanõukogu maadest Smiltene külanõukoguga, ent sai maad juurde Trikāta külanõukogult. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maid Trikāta külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Strenči piirkonda.
Loodus
Valla põhiosa jääb Põhja-Vidzeme tasandikule. Kõrgeim koht ulatub 88,4 meetrit üle merepinna. Valla suuremad jõed on Koiva jõgi oma lisajõe Vijaga. Plāņi valda jääb Rāmnieki liivakivipaljand.
Kaitstavad objektid
Valla aladel asub arvukalt muinaskalmeid. Alksnīši, Elvanči, Gulbīši ja Maskati muinaskalmed ja Gulbīši ohvrikivi on riiklike arheoloogiamälestistena kaitse all. Looduskaitse all on Vējaslota männid, Grubuļpriede, Kaķi mänd, Dori kuusega kask, Vecrāmnieki jalakas, Vecrāmnieki mänd, Vīņaudi vaher, Vecknipi pärnad, Zvejnieki tarnamaa tamm, Jaunķiguļi tamm, Leimaņi tamm, Jaunennese tamm, Bērziņi mänd, Goperise kask, Knieri pärn, Daižase pärn, Brieži pärn, Zebiņi pärn, Esīte saar, Spēlnieki pärn, Šķetrase kasega tamm, Šķetrase mänd, Ratnieki pärn, Jurjānsi mälestustamm, Prauliņši mälestustamm, Pūkase pärn, Pūkase vaher, Pūkase tamm, Silgaiļi tamm, Breķeļi tamm, Skujiņase tamm, Pautiņi tamm, Ruķi tamm, Atvari ebatsuuga, Atvari mänd, Daibe mänd, Pagastiņi pärnad, Elvanči pärn, Daibese tamm, Zvejnieki männid, Buļļise sooviku nõialuuaga mänd, Laktiņi männid, Vēžulīča mänd, Vēži lahe tamm, Rāmnieki liivakivipaljand, Vecmājase pahaga mänd ja Čurmase elupuu. Valla põhjaosa asub Seda soo hoiualal, keskosa aga Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald asub osaliselt ka Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 417 lätlast, 144 venelast, 7 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 5 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Henning Carlsen
Henning Carlsen (4. juuni 1927 Ålborg – 30. mai 2014 Kopenhaagen) oli taani filmirežissöör.
Carlseni film "Sult" kuulub Taani kultuurikaanonisse.
Psühhiaatriline sundravi
Psühhiaatriline sundravi on inimese tahtest olenematu psüühikahäire ravi, psüühikahäirest tuleneva ohtlikkuse vähendamine ning isiku toimetuleku taastamine iseseisvaks toimetulekuks ühiskonnas.
Psühhiaatrilist abi ehk psüühikahäirete ravi osutatakse Eestis psühhiaatrilise abi seaduse alusel (PsAS). Psühhiaatrilist abi nagu ka muid tervishoiuteenuseid osutatakse patsiendile vaid tema nõusolekul. Patsiendi lähedane, perekonnaliige ega seaduslik esindaja ei saa anda patsiendi eest nõusolekut psühhiaatrilise abi osutamiseks. Tahtest olenematut psühhiaatrilist ravi võib kohaldada üksnes kohtu määruse alusel.
Inimesele võib tema tahtest olenemata osutada psühhiaatrilist abi ainult järgnevate asjaolude koosesinemisel:
Tahtest olenematule psühhiaatrilisele ravile ja sundravile määramist ning ravi lõpetamist reguleerivad PsAS, karistusseadustik (KarS), tsiviilkohtumenetluse seadustik (TsMS) ja kriminaalmenetluse seadustik (KrMS).
Tahtest olenematut psühhiaatrilist ravi võib kohaldada ka kohtu määruseta, kui see on vältimatu patsiendi enda või avalikkuse kaitseks ja kohtu määruse saamine ei ole piisavalt kiiresti võimalik. Otsuse kohaldada tahtest olenematut psühhiaatrilist ravi kohtu loata maksimaalselt 48 tunniks teeb haigla psühhiaatriaosakonna psühhiaater patsiendi psühhiaatriaosakonda saabumisel või vaba tahte avalduse alusel haiglas ravil viibival patsiendil tahtest olenematu ravi kohaldamise vajaduse ilmnemisel viivitamata pärast patsiendi arstlikku läbivaatust.
Taotluse patsiendi tahtest olenematu psühhiaatrilise ravi kohaldamiseks ning patsiendi haigla psühhiaatriaosakonda paigutamiseks esitab patsiendi elukoha järgne valla- või linnavalitsus, patsiendi eestkostja või haigla pea- või ülemarst haigla tegevuskohajärgsele kohtule. Haigla pea- või ülemarsti äraolekul esitab taotluse haigla valvearst.
Esialgset õiguskaitset võib rakendada kuni neli päeva alates isiku haiglasse paigutamisest. Pärast isiku enda ärakuulamist võib tähtaega pikendada kuni 40 päevani, kui see on ilmselgelt vajalik ka psühhiaatri või muu pädeva arsti arvates. Kui 40 päevaga tahtest olenematu psühhiaatrilise abi osutamise alused ära ei lange, saab kohalik omavalitsus oma avaldusega taotleda psüühiliselt haige isiku paigutamist tema tahteta või tahte vastaselt psühhiaatriahaiglasse või hoolekandeasutusse koos vabaduse võtmisega ja talle haiglaravi kohaldamist.
Psühhiaatrilise sundravi eesmärk
Psühhiaatrilise sundravi sihtrühmaks isikud, kelle puhul peavad olema samaaegselt täidetud järgmised tingimused:
Tahtest olenematut psühhiaatrilist ravi ja psühhiaatrilist sundravi osutavate tervishoiuteenuse osutajate juurde teeb kontrollkäike ka õiguskantsler kui väärkohtlemist ennetav asutus.
Sotsiaalministeeriumi 2017. aasta raportis „Psühhiaatrilise sundravi kliinilise kvaliteedi hindamine“ tuuakse välja järgnevad kolm punkti, mis on kinnisesse asutusse paigutamise eelduseks
Nende punktide alusel on võimalik otsustada, kuidas ning kuhu paigutada menetluse all olev isik.
Psühhiaatrilise sundravi lõpetamine
Psühhiaatrilise sundravi lõpetatakse, kui kas isik terveneb ning seda tõendab tervishoiuteenuse osutaja või kohuse ekspertiisi tellimusel eeldusel, et seda on taotlenud kas seadusjärgne esindaja või kaitsja.
Sundravile järgneb reeglina ambulatoorne ravi. Raviasutus peab esitama kohtule viivitamatult taotluse ambulatoorse sundravi asendamiseks statsionaarsega, kui inimese ohtlikkus endale või ühiskonnale on kasvanud, ta ei pea kinni raviga seotud nõuetest või kui tema allutamine statsionaarsele ravile on vajalik ravi eesmärkide saavutamiseks. Isikul kellel on vaja sundravile järgnevaks raviks kas stabiilset keskkonda või isikut ei saa vabadusse lasta tulenevalt tema ravimatust haigusest, saadetakse kas hooldekandeasutusse või tugevdatud järelevalvega hooldekandeasutusse. Sellele eelneb kohtu poolt määratud ekspertiis.
Sundravi finantseeritakse riigieelarvest, olenemata sellest, kas menetletav isik on kodakondsuse ja ravikindlustusega.
Kavastu mõis (Haljala)
pisi|464x464px|Kavastu mõisa peahoone pisi|Kavastu mõisa [[tuvitorn (mai 2012)|470x470px]] Kavastu mõis (saksa keeles Kawast, Capis, Kappes, Kaaps, Unnas) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Kavastu mõisa on esmamainitud 14. sajandi lõpus.
Krüptoraha
Krüptorahaks (või krüptovaluutaks) nimetatakse rahasüsteemi, mida traditsiooniliselt iseloomustab krüptograafilistel alustel üles ehitatud turvalisus, detsentraliseeritud isereguleeruv maksetesüsteem ning võrgu ja tarkvara läbipaistvus.
Kavastu mõis (Haljala)
Tegemist on olnud ühe esinduslikuima 18.sajandi puidust härrastemajaga. Aastatel 1921–1968 töötas peahoones kohalik algkool. Mõisa peahoone hävis 1971. aastal tulekahjus.
Eesti Haridusteaduste Ajakiri
Eesti Haridusteaduste Ajakiri (ingliskeelse paralleelpealkirjaga Estonian Journal of Education) on 2013. aastast ilmuv eelretsenseeritav elektrooniline teadusajakiri, mis avaldab eestikeelseid akadeemilisi originaaluurimusi ja teaduspõhiseid artikleid kasvatusteadustest, haridusest ja õpetajakoolitusest. Ajakirja antakse välja Tartu Ülikooli ja Tallinna Ülikooli koostöös Tartu Ülikooli Kirjastuse väljaandena.
Kavastu mõis (Haljala)
Mõisaansambli eripäraks on siiani säilinud harvaesinev uusgooti elementidega tuvitorn, mis kujutab endast väikest paekivist laotud torni teravatipulise kivikatusega Liiguste-Salatse tee kõrval ajaloolise mõisapargi põhjaservas.
Asukoht
Kavastu asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Virumaal Haljala vallas, endise haldusjaotuse järgi Haljala kihelkonna (Kirchspiel Halljal) territooriumil. Mõisasüda paikneb Tallinna–Narva maanteest 4 km põhjas.
Krüptoraha
Definitsioon
Jan Lansky teooria järgi on krüptovaluuta süsteem, mis täidab järgnevaid seaduspärasusi:
Eesti Haridusteaduste Ajakiri
Ajakirja vastutav toimetaja on Krista Uibu.
Kavastu mõis (Haljala)
Asukoht
NB! Mitte segamini ajada samanimelise Kavastu mõisaga Tartumaal, mis asub ajaloolise Tartu-Maarja kihelkonna territooriumil.
Krüptoraha
Definitsioon
Märtsis 2018 lisati sõna cryptocurrency Merriam-Websteri sõnastikku.
Kavastu mõis (Haljala)
Esmamainimine
Varaseimad teated mõisa kohta pärinevad 14. sajandi lõpust. 1386. aastal on mainitud Kavastu küla, mis kuulub Lode perekonnale. 16. sajandi esimesel poolel ostis mõisa Arend Asserien. 1581. aastal kuulus Moritz Asserienile. 1589. aastal ja veel umbkaudu 1600. aastal läks mõis abielu kaudu Jürgen von Ungernile. 1616. aastal läks mõis J. von Ungerni lese Margaretha von Tiesenhauseni õepoja Alexander von der Osteni (genannt Sacken) valdusse. 1619. aastal müüs viimane Kavastu mõisa Moritz von Scharenbergile. 1637. aastal müüdi Kavastu mõis Axel Oxenstiernale. 1683. aastal oli omanik krahv Carl Oxenstierna.1695. aastal olid omanikud krahv Erich Oxenstierna pärijad.
Krüptoraha
Ülevaade
Detsentraliseeritud krüptovaluutat toodetakse kogu süsteemis kollektiivselt, kiirusega, mis on määratud kindlaks süsteemi loomise ajal ning mis on teada avalikkusele. Detsentraliseeritud krüptovaluuta puhul ei saa ettevõtted ega valitsused toota uusi ühikuid. Tehniline süsteem, millel detsentraliseeritud krüptovaluutad põhinevad, on loodud grupeeringu või isiku poolt, keda teatakse nime all Satoshi Nakamoto.
Kavastu mõis (Haljala)
18. sajand
1718. aastal anti Kavastu mõis keisri korraldusega parun Peter (Pierre) Schafirowi valdusse. 1722. aastal restitueeriti mõis Oxenstiernade pärijate volinikule Karl von Ekesparrele. 1724. aastal müüdi see Jacob Ludwig Wegellile. 1750. aasta pärandijagamislepinguga läks Peeter Holmeri valdusse, kes oli abielus J. L. Wegelli tütre Dorotheaga. P. Holmer müüs mõisa samal aastal Gustav Reinhold von Helfreichile, kes müüs mõisa 1757. aastal Jacob Johann Pilar von Pilchaule. 1771. aastal müüdi mõis hilisemale Eestimaa rüütelkonna peamehele Johann Ernst von Fockile.
19. sajand
1834. aastal sai mõisa ainuomanikuks Julie Eleonore von Maydell (snd Fock). 1858. aastal päris mõisa tema poeg Richard Gottlieb Gideon von Maydell. Sellesse ajajärku jääb mõisa puidust peahoone ümberehitamine historitsistlikus võtmes ja rida kõrvalhooneid, nt tänaseni säilinud tuvitorn aastast 1869.
Krüptoraha
Ülevaade
2017. aasta septembri andmetel eksisteerib üle tuhande krüptovaluuta, millest enamus on sarnased ning tulenevad esimesest täies ulatuses rakendatud detsentraliseeritud krüptovaluutast – bitcoin 'ist. Krüptovaluuta süsteemide ohutus, terviklikkus ja raamatupidamisbilanss on hallatud vastastikku umbusklike osapoolte poolt, keda kutsutakse "kaevuriteks", kes kasutavad oma arvuteid, et aidata kinnitada tehinguid ja nendele lisada ajatempel, lisades tehingud raamatupidamise pearaamatusse konkreetse ajatempli skeemiga. Kaevuritel on majanduslik stiimul, et säilitada krüptovaluuta kontoraamatu turvalisus.
Kavastu mõis (Haljala)
19. sajand
Pärast raskeid ikaldusaastaid müüdi 1870. aastal Kavastu mõis enampakkumisel Tallinna suurkaupluse omaniku pojale Andreas Christian Kochile. Tema poeg Johannes müüs 1907. aastal mõisa Arnold Heinrich von Dehnile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik. pisi|471x471px|Kavastu mõisa (Haljala) tuuleveski
Krüptoraha
Ülevaade
Enamik krüptovaluutasid on loodud tavaraha tootmise vähendamiseks, mis põhjustab suure tühimiku valuutale, mis kõik ringlusse peaks minema, väärismetalli jäljendades. Võrreldes tavavaluutadega mida omavad finantsasutused või mis on inimeste kätes, on krüptovaluuta rohkem kaitstud õiguskaitseorganite poolt arestimise eest. See tuleneb krüptograafiliste tehnoloogiate võimendamisest.
Kavastu mõis (Haljala)
Kavastu mõis 20. sajandil ja tänapäeval
Viimane mõisnik lahkus mõisast 1917.a sügisel. 1921–1968 töötas peahoones Kavastu Algkool ja Kavastu Muusika ja Laulu Selts. Hiljem oli hoone kasutusel rahvamajana, kus näidati ka kino. Hoone teisel korrusel on asunud korterid. 1971. aastal hävis peahoone tulekahjus. Suvel toimunud tulekahju sai alguse vigastest elektrikaitsmetest. Hoones oli samal ajal ka inimesi, ehkki tulekahju kellegi elu ei nõudnud. Pärast tulekahju on mõisa territooriumil tegutsenud ka pood.
Krüptoraha
Ajalugu
Krüptoraha on eksisteerinud teoreetilise ehitisena pikka aega enne, kui esimesed digitaalsed alternatiivvaluutad sündisid. Varasemad krüptoraha pooldajad pidasid eesmärgiks rakendada matemaatilisi ja infotehnoloogilisi põhimõtteid, et lahendada seda, mida nad pidasid “traditsiooniliste” valuutade praktilise ja poliitilise poole pealt puudujääkideks.
Kavastu mõis (Haljala)
Kavastu mõis 20. sajandil ja tänapäeval
Tänapäeval on ajalooline mõisasüda eraomandis, hävinenud mõisa peahoone ase on loodusest leitav, kuid varemeis. Mõisahoone alusmüüridele on püstitatud ka Kavastu algkooli mälestuskivi.
Krüptoraha
Ajalugu
Krüptoraha digitaalsed alternatiivid tekkisid 1980ndate alguses, kui Ameerika krüptograaf David Chaum leiutas algoritmi, mis on siiamaani kasutuses internetipõhisel krüpteerimisel. Algoritm lubas turvaliselt ja muutumatult edastada infot eri poolte vahel, mis on ka vundamendiks hiljem leiutatud elektroonilistele maksetele. Seda nimetati “pimedaks rahaks”.
Kavastu mõis (Haljala)
Härrastemaja
19. sajandi keskel ehitati Maydellide poolt välja historitsistliku ilme saanud puidust mõisa peahoone teine korrus, rekonstrueeriti park, rajati allee mõisast Parimäe ja Kavastu küla suunas. Sellest ajast pärineb ka uusgooti stiilis omapärane tuvitorn (1869), millest on saanud tänase Kavastu mõisa sümbol.
Krüptoraha
Ajalugu
1980ndate lõpus lõi David Chaum DigiCashi firma, mis tootis pimedal algoritmil põhinevaid rahaühikuid. Chaumi firma käes oli sel ajal monopol ja konkurents puudus. Esialgu tegeles DigiCash ainult eraisikutega, kuid Hollandi keskpank oli sellele vastu ja käskis selle tegevuse lõpetada. DigiCash seisis valiku ees, et kui soovivad jätkata, tuleb seda teenust osutada ainult litsentseeritud pankadele, mis vähendas nende turupotentsiaali oluliselt. Hiljem oli Microsoft huvitatud DigiCashiga koostöö tegemisest, millega Microsoft oleks lubanud enda kasutajatel teha makseid kasutades DigiCashi. Firmad aga ei saanud kokkuleppele ja DigiCash lõpetas 1990ndate lõpus tegevuse.
Kavastu mõis (Haljala)
Härrastemaja
Kavastu mõisa peahoone ehitusaeg pole täpselt teada. Hoone kujutas endast kahekorruselist kõrge poolkelpkatuse ja mitme erimõõdulise vintskapiga liigendatud palkhoonet, mis omandas 1860.ndatel historitsistliku väljanägemise. Hoone seinte välispinda kattis horisontaalne laudvooderdus, seinte siseküljel oli tellisvooder, krohv ja tapeet. Hoone plaanilahendus on ebasümmeetriline, peasissepääs ei paiknenud keskteljel, vaid peafassaadi põhjapoolses osas. Tagafassaadil on asunud valgusküllane kaarakendega veranda, esikülje sissepääsu kohal aga profileeritud puitkonsoolide peale toetatud rõdu. Uusrenessanslikest elementidest leidus fassaadidekooris puidulõikelisi ehisviile, aknaluuke, ümaraknaid ja ümarkaares ehisframuuge saali akende kohal. Hoonel on olnud sindelkatus ja kaks suurt mantelkorstent. Hoone peaust on kaunistanud omapärane krepitud barokne voluutfrontoon, mille järgi võib oletada, et hoone ehitusaeg võis jääda 18.saj II poolde. Sellele viitab ka säilinud foto baroksetest interjööridest.
Krüptoraha
Ajalugu
Samal ajal töötas tarkvaraarendaja Wei Dai välja b-money, virtuaalvaluuta, mis sisaldas paljusid tänapäeva krüptoraha komponente, näiteks keerulist anonüümset kaitsesüsteemi. B-money aga ei olnud mõeldud turul kasutamiseks. Seejärel töötas Chaumi partner Nick Szabo välja ja väljastas krüptoraha Bit Gold, mis kasutas sama plokiahela süsteemi, mida kõik tänapäeva krüptorahad. Nagu DigiCash, ei kogunud Bit Gold populaarsust ega ole enam kasutusel.
Kavastu mõis (Haljala)
Kõrvalhooned
Mõisaansambli on moodustanud mitmed kõrvalhooned. Peahoone läheduses paiknesid paekivist ait ja tall-tõllakuur, mis asetsesid üksteisega vastakuti. [https://register.muinas.ee/public.php?menuID=archivalmaterial&action=view&id=1986 1985. aasta ajaloolisest õiendist] ja [https://www.ra.ee/kaardid/index.php/et/map/view?id=227496&_xr=eNpdjFEOwiAQBe%252ByB9BSa6zraTawQVLaIlD6YXp3AUlM%252FNrJTPYRCnwb7B6E4xcCig5hJncOTF4%252BIZsrgrMkufANYaJEIW6tpHlVtQwI2htVUCC82hUthdXHqi55jMlOxpuT4iCLvGfnzRKT4f3vz5Gu6z1CPxQYESwtevt5zsPH8QFVLjzt 1805. aasta kaardilt] on välja loetavad veel teisigi ansamblisse kuulunud kõrvalhooneid nagu paekivist valitsejamaja, rehi, tuuleveski, karjakastell, sepapada, kaks tiiki, suur viljapuuaed ühes puidust aednikumajaga. Ansablisse on kuulunud ka park. Lisaks on Kavastu mõisal olnud kaks kõrtsi. 1818. aastal ehitati magasiait ja 1863. aastal raudkivist piklik moonakatemaja. Mõisahoone ees laiub avar ümmargune muruplats, mis oli piiratud malmketiga. Tänapäevaks on enamik kõrvalhoonetest hävinud või varemetes.
Krüptoraha
Plokiahel
Krüptovaluutad eksisteerivad plokiahelal (ingl blockchain). Plokiahel on hajutatud andmebaas, mille andmete uuendamine toimub läbi matemaatilise konsensuse saavutamise algoritmi. Need andmed ehk plokid on omavahel ühendatud ja kaitstud krüptograafia abil. Seda võib pidada ka hajusraamatuks (ingl distributed ledger), ehk "hajussüsteemina teostatud ja plokiahela kujul esitatud elektrooniline arvestusraamat". Harilikult sisaldab iga plokk viidet eelmisele plokile (räsi kujul), ajatemplit ja andmeid tehingute kohta. Oma loomult on plokiahelad vastupidavad andmete muutmisele, mis kindlustab üksmeele tehingute ajaloo ees. Plokis olevaid andmeid ei saa tagasiulatuvalt muuta, ilma kõigi sellele järgnevate plokkide muutmiseta, mis nõuab võrgu enamuse kokkumängu. Hajusraamatu kujul haldab seda tavaliselt võrdvõrk (ingl peer-to-peer network), mis kollektiivselt peab kinni plokkide valideerimise protokollist. See lahendab kordusmakse (ingl double-spending) probleemi, ilma et oleks vaja kasutada usaldusväärset võimuorganit või keskserverit. Plokiahel on näide hajusandmetöötlusest.
Kavastu mõis (Haljala)
Kõrvalhooned
1969. aastal ehitatud tuvitorn, ehitatud parki piiranud kivimüüride ristumiskohta, on krohvimata paekivist väiksemahuline torn, mis on kaetud S-kivist teravatipulise katusega. Torni seinu kaunistavad väiksed avaused teravkaarelise friisi all. Tornil on üks suurem aken ja kõrge kitsas uks, hoones sees paikneb puidust keerdtrepp. I Eesti Vabariigi ajal, tänaseks hävinuna, on torni külge lisatud puidust ühekorruseline hoonemaht hoiuruumi otstarbega.
Krüptoraha
Plokiahel
Plokiaeg (ingl block time) näitab, kui palju võrgustikul keskmiselt aega kulub, et genereerida plokiahelas üks lisaplokk. Plokiaeg erineb – bitcoin 'i puhul on see keskmiselt 10 minutit, aga Ethereumi puhul näiteks 10–20 sekundit. Plokiaeg on tavaliselt sihilikult seatud – kuna tehnoloogia pidevalt areneb ja räsimine muutub seetõttu kiiremaks, muudetakse iga teatud aja tagant räsimise raskusastet, et plokiaega ühtlasena hoida. Andmete olemasolu on kontrollitav siis, kui plokk on ahela külge lisatud – see tähendab ka, et enne ploki lisamist pole tehing tegelikult lõpule viidud. Plokiajast sõltub seetõttu tehingute kiirus, kuid ka plokiahela turvalisus.
Kavastu mõis (Haljala)
Kõrvalhooned
Kavastu mõisa alla on aegade jooksul kuulunud ka Jalumäe ja Koigi karjamõis ning Kavastu, Kõldu, Nõtke ja Uusküla.
Krüptoraha
Töötõendus
Töötõendus (ingl proof-of-work) on esimene krüptovaluutas kasutusele võetud ajatembelduse tehnika. Kõige enamkasutatavad töötõenduse tehnikad põhinevad räsifunktsioonidel nagu SHA-256, X11, Scrypt ja Cryptonight.
Sprēstiņi mõis
Sprēstiņi mõis (saksa keeles Spurnal, läti keeles Sprēstiņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Rubene kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Dikļi vallas.