cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
United Utilities
United Utilities Group PLC (lühend UU) on Suurbritannia vee-ettevõtete kontsern.
Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu
pisi|Kolga-Jaani teenuskeskus ja raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu asub Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas teenuskeskuse majas. '''
Paul Bourget
pisi|Paul Bourget Paul Charles Joseph Bourget [pol šarl žoz'ef burž'e] (2. september 1852 Amiens – 25. detsember 1935 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja kirjanduskriitik.
United Utilities
United Utilitiesi peakontor on Loode-Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas Warringtonis, selles töötab 9000 inimest.
Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu
Ajalugu
1892. aastal asutas Villem Reiman Kolga-Jaanis koguduse raamatukogu, kus juba 1894. aastal oli üle 500 raamatu ja 1902. aastal 1400 raamatut. Villem Reiman oli ise raamatukogu täiendaja, korraldaja ja laenutaja.
United Utilities
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil, Unitied Utilitiesi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent.
Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu
Ajalugu
1926. aastal asutati Kolga-Jaani avalik raamatukogu, mis asus Kolga-Jaani rahvamajas kuni 1994. aastani. 1994–2001 aastal asus raamatukogu Kolga-Jaani lasteaiaga ühes majas. 2001. aastast alates asub raamatukogu Kolga-Jaani teenuskeskuses.
Paul Bourget
Teoseid eesti keeles
pisi|püsti|Études et portraits, 1889
United Utilities
Suurima osa United Utilitiesi varadest moodustab ja suurima osa grupi kasumist toob Inglismaa loodeosa veevarustus- ja kanalisatsioonivõrk. Võrk kuulub grupi ettevõttele United Utilities Water PLC, mis võrku ka juhib ja haldab.
Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu
Ajalugu
1. septembrist 2020 muudeti Kolga-Jaani raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukoguks ning tema harukogudeks said Leie, Tänassilma ja Saarepeedi raamatukogud ning Karula teeninduspunkt.
United Utilities
Unitied Utilitiesile kuulub Hollandis registreeritud ettevõtte UU Tallinn B.V. kaudu kolmandik aktsiaseltsi Tallinna Vesi aktsiatest.
Ajalugu
United Utilities sündis 1995. aastal vee-ettevõtte North West Water and energiaettevõtte Norweb ühinemisel.
2006. aastal müüs United Utilities oma telekommunikatsiooniäri Your Communications. 2007. aastal müüs grupp äriühingutele allhankena kliendihaldusteenuseid pakkuva ettevõtte Vertex. Detsembris 2007 müüs United Utilities oma Inglismaa loodeosa elektri jaotusvõrgu ettevõtte North West Electricity Networksile.
Kaader sekundis
Kaadrit sekundis (inglise keeles frames per second, lühend FPS). Kaadrit sekundis või FPSi kasutatakse üldiselt kirjeldamaks, mitu kaadrit sekundis filmikaamera suudab salvestada. Kõige standardsem salvestamiskiirus Euroopas on 25p ehk kaamera salvestab 25 kaadrit sekundis progressiivses töörežiimis. USA-s üldiselt kasutatakse aga ülerea (inglise keeles interlaced) salvestamisrežiimi ehk näiteks 30i või 60i. Ülerea režiim aga salvestab sekundis 60 poolkaadrit ehk vaid pool pildist iga 1/60 sekundi tagant. Seega loetakse progressiivset režiimi üldiselt paremaks, kuna kui video mingil hetkel pausile panna, näeme ikkagi tervet pilti, kuid ülerearežiimis näeme kahe pildi segu.
Phil Mahre
Phillip Ferdinand Mahre (sündinud 10. mail 1957 Yakimas) on USA endine mäesuusataja, olümpiavõitja ja maailmameister.
Ta võitis slaalomis olümpiamängude kuldmedali 1984. aastal Sarajevos ja hõbemedali 1980. aastal Lake Placidis.
Aastatel 1981, 1982 ja 1983 võitis ta mäesuusatamise maailma üldkarika. Kokku võitis ta 27 maailma karika etappi.
Tema kaksikvend Steve Mahre on samuti endine mäesuusataja, kes võitis 1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos venna järel hõbemedali.
Phil Mahre kirjutas kahasse vennaga raamatu "No Hill Too Fast", mis ilmus 1985. aastal.
Korduv raseduse katkemine
pisi|6-nädalane loode pärast iseeneslikku raseduse katkemist Korduvaks raseduse katkemiseks (KRK) loetakse kolme või enamat järjestikust nurisünnitust ehk raseduse iseeneslikku katkemist enne 22. raseduse nädalat või kui loode kaalub raseduse katkemise ajal vähem kui 500 g.
Esinemissagedus
pisi|Normaalse karüotüübi esinemise tõenäosus aborteerunud loodetel suureneb iga järgneva raseduse katkemisega samas kui kromosoomihäiretega loodete puhul jääb sagedus samaks. 15% kliiniliselt diagnoositud rasedustest katkeb, seega juhuslikult 3 järjestikuse raseduse katkemise tõenäosus on 0,35% (0,153). Tegelik KRK tõenäosus last tahtvatel vanematel on aga kolm korda suurem: 1–2%. 50% KRK juhtudest on idiopaatilised ehk teadmata põhjusega.
Uuringud näitavad, et KRK patsientide esimese astme naissugulastel on 2–7 korda suurem risk korduvaks raseduse katkemiseks kui ülejäänutel.
Mida rohkem raseduse katkemisi on paaril olnud, seda suurem on tõenäosus, et katkeb ka järgmine rasedus. Normaalse karüotüübi esinemise tõenäosus aborteerunud loodetel suureneb iga järgneva raseduse katkemisega, samas kui kromosoomihäiretega loodete puhul jääb sagedus samaks.
Üks nurisünnitus – risk raseduse katkemiseks 20%;
Kaks nurisünnitust – risk 35%;
Kolm ja enam – risk juba 50%
Raseduste katkemiste arv suureneb ka ema vanusega: kaasneb suurem risk kromosoomihäirete tekkeks ja seega ka nurisünnituseks.
Emakas
Kaasasündinud emaka väärarengute sagedus üldpopulatsioonis on ligikaudu 6,7%, kuid korduva raseduse katkemisega naistel on see 16,7%. pisi|Emaka väärarengud x – andmed puuduvad
Emakakael
II trimestril võib raseduse katkemine olla tingitud emakakaela puudulikkusest. Sel juhul on abort või enneaegne sünnitus kiire ja valutu.
Hormonaalsed riskitegurid
Varased raseduse staadiumid sõltuvad ema endokriinsest regulatsioonist. Hormonaalsed häired mõjutavad dominantse folliikuli selektsiooni, kasvu ja ovulatsiooni. Raseduse katkemisega on seotud järgnevad hormonaalsed häired: Hormonaalsete häirete tõttu ei teki endomeetriumis piisavalt LH ja hCG retseptoreid. Nende vahendusel toimub verevarustuse paranemine emakaarteris ning selle harudes silelihaste lõõgastumise ja veresoonte laienemise teel.
Menstruaaltsükli II faasis toodab kollaskeha progesterooni, mis muudab emaka limaskesta kohevamaks ja näärmeterohkemaks. Kui kollaskeha pole võimeline tootma progesterooni piisavalt, tekib limaskesta puudulikkus ja embrüo ei suuda implanteeruda emakasse. Pesastunud embrüo ei pruugi kollaskeha vaegtalitluse korral kasvada.
Hüpotüreoos, kõrge glükohemoglobiini tase ja ülekaal on seotud suurema tõenäosusega raseduse katkemiseks. Kehamassiindeks üle 30 kg/m2 suurendab tõenäosust raseduse varaseks katkemiseks 1,2 korda ning korduvaks raseduse katkemiseks 3,5 korda.
Autoimmuunsed häired
Raseduse katkemises mängivad olulist rolli antikehad, mille sihtmärgiks on rakutuum ja/või rakumembraanides paiknevad fosfolipiidid. Eriti kahjulikud on nad ema ja loote kudede kokkupuutekohas: spiraalarterites, trofoblasti ja platsenta veresoontes, mis võib viia rakkude lagundamisele ja loote verevarustuse halvenemisele.
2–5% inimestel esineb fosfolipiidide vastaseid antikehi. KRK patsientide seas on neid antikehi 15%-l. Kui on välja kujunenud antifosfolipiidsündroom, siis on risk raseduse katkemiseks ravi puudumisel 90% juhtudel.
Unikaalsete pinnamolekulide HLA-G, HLA-E, HLA-C olemasolul seondub trofoblast spetsiifiliste retseptoritega emaka naturaalkillerite (NK) pinnal, muutes trofoblaste NK rünnaku vastu resistentseks. Raseduse kulgemisel tekib probleeme, kui HLA-G on alaesindatud.
Osa tsütokiine on platsenta kasvufaktorid ja vahendavad koemuutusi, võimendades loote kasvu ja arengut.
Alloimmuunsed häired
Pool loote genoomist on isa päritolu, seega on tulemusliku raseduse jaoks ema ja loote immuuntolerantsi väljakujunemine kriitilise tähtsusega. Liigne immuunvastus loote vastu võib põhjustada korduvat raseduse katkemist.
Ema toodab vereringesse sattunud loote rakkude kaitseks IgG tüüpi antikehi, mis välistavad äratõukereaktsiooni. Kui paar on geneetiliselt liiga sarnane (sugulusabielud), siis esineb rohkem nurisünnitusi, sest blokeerivaid antikehasid ei teki.
Trombofiilsed riskitegurid
Vältimaks suurt verekaotust pärast sünnitust või raseduse katkemist, on vere hüübimisvalmidus raseduse ajal tõusnud, samas ei tohi veri hüübida väikestes veresoontes trofoblastis. Kui see juhtub, tekivad mikrotrombid ning aine- ja gaasivahetus ema ja loote vahel häirub.
Arvuanomaaliad
95% kromosoomihäiretest on kromosoomi arvuanomaaliad. Polüploidiat esineb 15% juhtudest, kuid need looted hukkuvad varases rasedusjärgus.
Ema vanuse suurenedes tekib meiootilisel lahknemisel rohkem vigu, defektset sügooti ei tunta ära ja ei eemaldata. Sünnivad kromosoomianomaaliaga lapsed.
Struktuurianomaaliad
Kromosoomi struktuurianomaaliad esinevad 1% inimestel. KRK patsientidel 3–7% juhtudest. Kõige sagedasem on balansseeritud translokatsioon: osa kromosoomist on teises mittehomoloogilises kromosoomis. Vanematel on kromosoomimaterjal summaarselt olemas, kuid sugurakkude meiootilise jagunemise käigus tekivad ebavõrdse materjaliga sugurakud. Sügoodil on defektne kromosoomistik.
Geneetika
Angiogeneesiga seotud geenide SNP-d on seotud embrüo pesastumise ebaõnnestumise ja raseduse katkemisega.
Infektsioonid
Korduva raseduse katkemise põhjustamiseks peaks patsiendil olema krooniline süsteemne infektsioon või infektsioon suguelundites olnud pikka aega. KRK-d võib põhjustada:
Eluviis ja keskkonnategurid
KRK riski suurendavad:
IVF keskused Eestis
Viljastamist katseklaasis ehk in vitro viljastamist (lühendatult IVF) kasutavad:
Maarin Ektermann
pisi|Maarin Ektermann 2021. aastal Arvamusfestivalil pisi|Maarin Ektermann (vasemal), Merle Karro-Kalberg ja Marie Kliiman 2021. aasta Arvamusfestivalil Maarin Ektermann (sündinud 26. juunil 1983) on eesti kunstiteadlane ja kuraator.
Haridus
Ektermann on õppinud Haapsalu kunstikoolis, magistrikraadi sai Eesti Kunstiakadeemias.
Tegevus
Eesti Kunstiakadeemia üldteooriaainete keskuse juhataja ja lektor, Klassikaraadios saate Kunstiministeerium saatejuht, KUMU hariduskeskuse juhataja, kunstikriitika blogi Artishok üks asutajaid, kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali nõukogu esimees 2019–2021. Kunstikriitikuna kasutab nime Maarin Mürk.
Kaal (kaalumisseade)
pisi|Elektrooniline köögikaal Kaal on seade keha massi mõõtmiseks kehale harilikult mõjuva raskusjõu kaudu. Lihtsaimat tüüpi kangkaaludel toimub mõõtmine mõõdetava massi tasakaalustamisega ühe või mitme teadaoleva massi ehk kaaluvihi vastu. Kangkaalude abil saab massi mõõta korrektselt ka erineva gravitatsioonivälja puhul. Vedrukaalu, mille tööpõhimõte seisneb jõu mõjul deformeerunud vedru pikkuse mõõtmisel, kasutamisel sõltub näit aga gravitatsioonist, olles sama massi korral maakera poolusel ja ekvaatoril erinev. Võrdõlgseid kangkaale võib leida tänapäeval veel mõnest laborist. Tehnilisi mõõtmisi tehakse peamiselt mittevõrdõlgsete kangkaaludega, mille õlgade suhe on kas muutumatu (näiteks 1:10 detsimaalkaal, 1:100 sajandikkaal, 1:200, 1:500, 1:1000) või muutuv (liikuva vihiga kaalud, margapuu). Massi määramisel kasutatakse ka kaale, mis põhinevad kvartsniidi või spiraalvedru väändenurga (torsioonkaal), vedeliku rõhu (hüdrauliline kaal) või elektrijuhi takistuse mõõtmisel. Laborites kasutatakse analüütilisi kaale väikeste ainekoguste massi mõõtmiseks. Nendel kaaludel on mõõtealus läbipaistvas klaasustega kambris, et vältida ruumi õhuvoolude toimet kaalumisprotseduurile. Kaalumine uuematel analüütilistel kaaludel toimub elektromagnetilisel jõu kompenseerimise põhimõttel. Veelgi väiksemate ainekoguste kaalumiseks kasutatakse mikrokaale, millega on võimalik mõõta mikrogrammi suurusi masse. Kvartskristallmikrokaal mõõdab massi tänu kvartskristalli piesoelektrilistele omadustele.
Ajalugu
pisi|Kangkaalude komplekt koos raskustega Tõendeid kangkaalude olemasolu kohta võib leida juba I–III aastatuhandest eKr. Lihtsat mittevõrdõlgset kaalu, margapuusarnast bismarit, hakati laialdaselt kasutama ligikaudu aastal 400 eKr. Esimeseks vedrukaaluks peetakse Richard Salteri 1770. aastal loodud kaalu. Suurbritannias võeti vedrukaalud laialdaselt kasutusse pärast 1840. aasta postireformi (Uniform Penny Post), kui R. W. Winfield leiutas “küünlajalg-kaalu" kirjade ja pakkide kaalumiseks . Postitöötajate töö muutus tänu sellele palju tõhusamaks, sest uue kaaluga sai kaaluda palju kiiremini kui kangkaaludega. 1940. aastatel võeti kasutusse elektroonilisi seadmeid, mis muutsid vedrukaalude lugemise täpsemaks . Koormusandurid, väikesed sõlmed, mis muudavad rõhku (või jõudu) digitaalsignaaliks, olid olemas juba 19. sajandi lõpus, aga võeti kasutusele alles 20. sajandi lõpus, kuna muutusid piisavalt täpseks, et võtta laiemasse kasutusse.
Peeter Rahnel
Peeter Rahnel (sündinud 23. veebruaril 1957 Abja-Paluojal) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik.
Oli aastatel 1994–1996 Abja-Paluoja linnapea, 2002–2003 Abja vallavolikogu esimees ja 2005–2018 Abja vallavanem. Alates 2018. aastast kuni 2019. aasta Riigikogu valimisteni Mulgi vallavanem. Pärast Riigikogust lahkumist 2022. aasta juunis jätkab ta tööd Mulgi vallavolikogus.
Elulugu
Rahnel on lõpetanud Abja Keskkooli (1975) ja Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo erialal (2011).
Töötanud Abja Tarbijate Kooperatiivis autojuht-ekspediitorina ning Abja Keskkoolis majandusjuhataja ja õpetajana. Töötanud Abja TK Restoranis Karksi ja ühes esimestest toitlustusteenuseid pakkunud eraettevõttes. Lisaks on ta töötanud Tallinna linnavalitsuse Omandireformiametis ja ajalehe Kesknädal turundusjuhina.
Rahnel osales Sakalamaa Rahvarinde tegemistes ja suurürituste organiseerimises. Ta kuulub Eesti Keskerakonda ja on selle asutajaliige.
Alates esimestest vabadest valimistest Eestis 1989. aastal on ta korduvalt osutunud valituks esindusorganitesse, algul kohalikku nõukogusse, hiljem juba volikogusse Abja-Paluoja linnas ning Viljandimaa maavolikogus ja Abja vallas.
Ta on kahel korral valitud mulkide vanemaks, kes esindab Mulgi Kultuuri Instituuti, Mulgi kultuuriruumi ja Mulgimaad.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 503 häält ning ei osutunud valituks.
Patrick John
Patrick Roland John (7. jaanuar 1938 – 6. juuli 2021) oli Dominica poliitik.
Aastast 1974 oli ta Dominica valitsusjuht ja alates riigi iseseisvumisest 1978 kuni aastani 1979 Dominica peaminister.
CryptoLocker
CryptoLockeri lunavara rünnak oli küberrünne CryptoLockeri lunavara abil, mis leidis aset alates 5. septembrist 2013 kuni 2014. aasta mai lõpuni. Rünnakus kasutati Trooja hobust, mis oli suunatud Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavatele arvutitele, ning arvatavasti paisati see internetti 5. septembril 2013. Seda levitati nakatunud e-posti manuste ja olemasoleva Gameover ZeuSi botneti kaudu. Aktiveerimisel krüpteeris kurivara teatud tüüpi failid, mis olid salvestatud kohalikesse ja ühendatud failiserveritesse, kasutades RSA avaliku võtme krüptograafiat, kusjuures privaatvõti salvestati ainult kurivara juhtserverites. Seejärel kuvas kurivara sõnumi, mis pakkus andmete dekrüpteerimist, kui makse (kas bitcoin 'i või ettemakstud sularahakupongi kaudu) tehakse määratud tähtajaks, pärast tähtaja möödumist ähvardati privaatvõtme kustutamisega.
Delson
Delson on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Sickerode
Sickerode on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Peeter Luiga
Peeter Luiga (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007) oli Eesti keemik, keemiateaduste kandidaat.
Töid
Peeter Luiga, Õhu saastumine ja selle piiramine · Valgus, 1976
Isiklikku
Peeter Luiga isa oli Eesti sõjaväelane Oskar Luiga.
Augustini 1949 töötas Peeter Luiga Kärdla Keskkooli keemiaõpetajana. Kärdlas abiellus ta eesti keele ja kirjanduse õpetaja Lehti Sütiga.
Peeter Luiga teine abikaasa oli lastearst Ester Luiga.
Peeter Luiga maeti 17. augustil 2007 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Synne Valtri
Synne Valtri (kuni 18. augustini 2020 Sünne Valtri ; sündinud 25. juulil 1982 (ametlike dokumentide järgi 26. juulil) Keilas) on eesti laulja ja laulukirjutaja.
Lapsepõlv
Ta elab siiani oma sünnilinnas Keilas. Dokumentide järgi on tema sünnipäev küll 26. juuli, kuid tegelikult sündis ta 25. juulil. Kuna ilmale tulles lõi kell täpselt südaöö, tekkis Valtri enda sõnul arstidel kerge dilemma sünnikuupäeva kinnitamisega.
Muusikuna
Aastatel 2009–2013 esines ta koos Horre Zeigeri Big Bandiga ja 2009–2012 ansambliga Toomapojad. Aastatel 2013–2018 kuulus ta ansamblisse Patune Pool. Ansambel andis viimase kontserdi 31. detsembril 2018.
2018. aasta detsembris alustas Valtri soolokarjääri. 1. detsembril 2018 avaldas ta esimese soolosingli "I'll Do It My Way" – laulu, millega oli Valtri lauluvõistlusel "Eesti laul 2019" saavutanud 11. koha.
2019. aastal osales Valtri võistlusel Eesti Laul 2020 looga "Majakad", mida Synne Valtri esitas koos ansambliga Väliharf, ning saavutas 9. koha.
Ettevõtjana
2018. aastal lõi ta enda brändi, mille toodete hulgast leiab nii käekotte, särke kui ka palju muud. 2018. aasta oktoobris avas ta enda brändi e-poe.
Isiklikku
Valtri on abielus. 2004. aastal sündis tütar Sandriin.
Hudson (Québec)
Hudson on linn Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
William Hyde Wollaston
William Hyde Wollaston (6. august 1766 – 22. detsember 1828) oli inglise keemik ja füüsik, kuulus Kuninglikku Seltsi ja oli selle president 1820. aastal. pisi|left|William Hyde Wollaston Ta avastas 1803. aastal pallaadiumi ja 1804. aastal roodiumi. Aastal 1802 avastas ta Päikese spektris tumedad neeldumisjooned, mis said nime küll hilisema teadlase Joseph Fraunhoferi järgi, kes uuris ja kirjeldas jooni põhjalikumalt (Fraunhoferi jooned).
Karl Nesselrode
thumb|Karl Nesselrode Krahv Karl Robert Nesselrode (14. detsember 1780 Lissabon – 11. märts/23. märts 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane ja diplomaat, pikaajaline välisminister.
Nesselrode oli üks Püha Liidu rajajatest, revolutsiooniliste liikumiste ja liberaalsete reformide vastane.
Tema isa oli Püha Rooma Keisririigi krahv, Venemaa keisririigi saadik Portugalis.
Jacques-Étienne Montgolfier
Jacques-Étienne Montgolfier (7. jaanuar 1745 – 2. august 1799), noorem Montgolfier' vendadest, oli prantsuse paberivabrikant, kuumaõhupalli loojaid.
pisi|left
Helmi Rajamaa
Helmi Rajamaa (aastani 1939 Helmi Seppel; 26. detsember 1908/8. jaanuar 1909 Tallinn – 27. juuli 2005 Stockholm) oli eesti prosaist ja luuletaja.
Ta sündis Tallinnas voorimehe tütrena, kuid aastal 1917 asusid vanemad Haapsalu lähedale Kadaka külla. Ta õppis Haapsalu 2. algkoolis, Haapsalu ühisgümnaasiumis ja lõpetas 1929. aastal Läänemaa õpetajate seminari.
Pärast seminari lõpetamist töötas ta lühikest aega õpetajana Saanikal, aastal 1932 siirdus ta Tartusse.
Rootsis töötas kontoritöötajana.
Looming
1950. aastal sai oma romaaniga "Varjutatud südamed" kirjastus Orto esimesel romaanivõistlusel auhinnalise 2. koha (2. koha sai ka Aino Thoen-Suits oma romaaniga "Võlaraamat"). Žüriisse kuulusid August Mälk, Johannes Aavik ja Artur Adson. Romaan avaldati 1951. aastal, selle järg "Balsameeritud elu" ilmus 1956. aastal.
Tundis Marie Underit isiklikult ja avaldas oma mälestuste põhjal lühikese essee "Marie Under inimesena" (1983).
Isiklikku
Oli abielus pedagoogi ja kooliõpikute autori Herman Rajamaaga.
Richard Genée
Franz Friedrich Richard Genée (7. veebruar 1823 Danzig – 15. juuni 1895 Baden bei Wien) oli preisi päritolu Austria näitekirjanik, helilooja, dirigent ja libretist.
Tegevus
Ta on ooperilaulja Friedrich Genée poeg. Esialgu õppis Richard meditsiini, kuid asus siis Berliini Adolf Stahlknechti juurde muusikat õppima. Aastatel 1847–1867 pidas ta dirigendiametit Tallinnas, Riias, Kölnis, Düsseldorfis, Danzigis, Mainzis, Schwerinis ja Prahas. Perioodil 1868–1878 oli ta Viini teatri Theater an der Wien dirigent ja lõi tekste lavateostele, mis selles teatris esitamisele tulid.
1878. aastal jättis ta dirigendiameti maha ja hakkas tegelema komponeerimise ja kirjandusliku tööga. Ta tõlkis Charles Lecocqi, Jacques Offenbachi ja Arthur Sullivani operettide tekste saksa keelde. Richard oli tuntud suurepärase huumorimeele poolest.
Libretist
Genée operetiloomingust olid populaarseimad Theater an der Wienis ja Ameerikas ette kantud "Der Geiger aus Tirol" ("Tirooli viiuldaja"), "Der Seekadett" ("Mitšman"), "Nanon, die Wirtin vom goldenen Lamm". Eestis on esitatud ainult tema operetti "Don Trabuco di Trabucillos" (Vanemuine 1887).
Ta sai tuntuks eelkõige 44 opereti ja koomilise ooperi libreto autorina, millest suur osa valmis koostöös Friedrich Zelliga. Tema osaks oli kirjutada peamiselt värsse muusikalugudele, Zell hoolitses faabula eest.
Kirjutas tekste Karl Millöckerile ("Der Bettelstudent", "Gasparone", "Gräfin Dubarry", "Die Jungfrau von Belleville", "Die Vice-Admiral"), Offenbachile ("Der schwarze Korsar"), Johann Straussile ("Die Fledermaus", "Cagliostro in Wien", "Eine Nacht in Venedig", "Das Spitzentuch der Königin"), Franz von Suppéle ("Fatinitza", "Die Afrikareise", "Donna Juanita", "Boccaccio"), Karl Michael Ziehrerile ("Ein Deutschmeister"), Carl Zellerile ("Die Fornaria", "Captäin Nicoll"), Alfons von Czibulkale ("Der Glücksritter", "Der Jagdjunker der Kaiserin", "Pfingsten in Florenz"), Rudolf Dellingerile ("Kaptäin Fracassa") jt.
Józef Ignacy Kraszewski
pisi|Józef Ignacy Kraszewski u. 1880 Józef Ignacy Kraszewski (28. juuli 1812 Varssavi – 19. märts 1887 Genf) oli poola kirjanik, publitsist ja kirjastaja.
Józef Ignacy Kraszewski oli pärit vaesunud aadliperekonnast. 1829. aastal alustas ta meditsiiniõpinguid Vilniuse Ülikoolis. 1830. aastal arreteeriti ta põrandaalusesse salaorganisatsiooni kuulumise eest. Vahi alt vabanes ta 1832. aastal ja kuni 1833. aastani oli politseijärelvalve all.
1838–1860 elas ta Volõõnias, kus tegeles kirjandusliku loomingu ja ühiskondliku tegevusega ning pidas mõisa. 1860. aastal asus Kraszewski elama Varssavisse. 1863. aasta ülestõusu mahasurumise järel oli ta sunnitud põgenema välismaale. Kuni 1885. aastani elas ta Saksamaal Dresdenis, seejärel Šveitsis Genfis.
Józef Ignacy Kraszewski kirjanduslik looming on väga mahukas. Oma teostes käsitles ta põhiliselt Poola ajalugu ja ühiskonna- ning kultuuriprobleeme.
Eesti keeles on 1900. aastal ilmunud Józef Ignacy Kraszewski romaan "Kuningas" ja 1957. aastal jutustus "Sõnajalaõis".
Toomas Kitsing (kergejõustiklane)
Toomas Kitsing (29. oktoober 1939 Tallinn – 5. oktoober 1968 Tallinn), oli eesti kergejõustiklane (sprinter). Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna Polütehnikumi ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna.
Sportima hakkas ta treener Aleksander Tšikini juures, 1954. aastast treenis Olav Karikose juhendamisel. Ta tuli individuaalselt 6 korda (100 m jooksus: 1958, 1962 ja 1963, 200 m jooksus: 1958 ja 1963 ja kaugushüppes 1957) ning 4 × 100 m teatejooksus 1 korra (1956) Eesti meistriks. 100 m püstitas ta 1958. aastal Eesti rekordi 10,6 ja oli 1963. aastal osaline rekordipüstitamisel 4 × 100 m teatejooksus. Isiklikke rekordeid: 200 m 21,9 (1959), kaugus 7.15 (1958). Ta kuulus spordiseltsi Kalev ja võistles 24 korda Eesti koondises.
Volkerode
Volkerode on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Lõuna-Sudaani nael
Lõuna-Sudaani nael on Lõuna-Sudaani vabariigi rahaühik, jaguneb 100 piastriks. Valuutatähis ISO 4217 standardi järgi on SSP. Võeti kasutusele 18. juulist 2011. aastal, vahetult peale Lõuna-Sudaani iseseisvumist, asendades varem käibel olnud Sudaani naela. Kõigil paberrahadel on Lõuna-Sudaani iseseisvuse eest võidelnud poliitiku John Garang de Mabiori portree.
Lainearv
pisi|275px|Joonisel mahub meetrisse laine kaks [[perioodi, seega on lainepikkus 0,5 m ja lainearv 2 m−1]]
Lainearv on monokromaatilise laine lainepikkuse pöördväärtus, ühik 1/m või rad/m. Lainearvu nimetatakse ka ruumiliseks sageduseks. Kui (ajaline) sagedus väljendab võnkeperioodide arv ajaühikus (sekundis), siis lainearv näitab võnkeperioodide arvu pikkusühikus (meetris).
Lainearvu mõistet kasutatakse spektroskoopias, teoreetilises füüsikas ja matemaatikas (Fourier' teisendus), samuti mõnes tehnilises rakenduses, näiteks pilditöötluses.
Spektroskoopias on lainearv (tähis \tilde \nu) avaldatav kujul kus \nu on sagedus, c on valguse kiirus ja λ on lainepikkus.
Mõõtühikuna on spektroskoopias kasutusel SI ühiku 1/m ehk m−1 asemel CGS ühik 1/cm ehk cm−1.
Sageli nimetatakse lainearvuks ka ringlainearvu k, mis on lainevektori \vec k absoluutväärtus:
Ringlainearv väljendab radiaanide arvu meetri kohta (rad/m) ehk võnkeperioodide arvu pikkuse 2π meetri kohta.
Ringlainearv erineb lainearvust samamoodi, nagu erineb ringsagedus sagedusest f.
Talveuni
pisi|Ka siilid magavad talveund; korrektsem on seda nimetada küll [[taliuinakuks]]
Talveuni ehk hibernatsioon on hrl selgroogsete loomade eriline puhkeseisund (tardumusseisund), mida iseloomustab normaalsest madalam kehatemperatuur ja ainevahetuskiirus ning aeglasem hingamine. Selgrootute loomade puhkeseisundit nimetatakse harilikult diapausiks.
Talveuni esineb teatud loomadel ebasoodsate keskkonnatingimuste üleelamiseks, eriti talvekuil. Talveune teevad võimalikuks loomade varem talletatud rasvavarud.
Loomade talveune olulisus seisneb selles, et ebasoodsal perioodil (talvel), mil toitu napib, viiakse ainevahetuskiirus väga madalaks, säästes nõnda energiat.
Talveuni võib eri loomarühmadel kesta tundidest-päevadest kuni mitme kuu või aastani.
Talveune tüübid
Sõltuvalt talveune pikkusest ja füsioloogilisest eripärast eristatakse lühiajalist talveund (ehk fakultatiivne taliuinak), taliuinakut ja (tõelist) talveund.
Eestis magavad (tõelist) talveund näiteks nahkhiired, mitmed pisiimetajad ja roomajad. Suuremad imetajad (näiteks karud ja kährikud) peavad aga taliuinakut.
Brumation
Terminit brumation (esmakasutus 1965. aastal) kasutatakse roomajate kliimale vastava puhkeseisundi korral nii looduslikes tingimustes, mil roomajad liiguvad talvistesse pesapaikadesse (urgudesse), kui ka roomajate pidamisel siseruumides (sh väljaspool kodupaika). Brumation 'i tingivad suuresti välised tegurid – keskkonna temperatuur ja söögimaterjali nappus ning ka roomajate kehasisesed kohastumused. Brumation 'i korral roomajad otseselt ei maga ega kakle, nad liiguvad pisut ja isegi joovad, kuid energia ringluseks kasutavad nad looduses, arvatavasti talveperioodile eelnenud perioodil kogutud kehasiseseid rasvavarusid. Brumation on periood mil muutuvad roomajate (sh maolised) füsioloogilised näitajad ja ka hormoonide ringlus vastamaks eelolevale paaritumisperioodile. Maod võivad brumation'i ajal koguneda ühte kohta kokku, moodustades nn maokolde, kuid võivad jagada talveurgu ka mitmete teist liiki madudega, sh nendega, kes neid ja/või kellele nemad muidu saakloomadeks võivad osutuda. Looduses paljud roomajad puhkeperioodist ei taastu ning hukkuvad, eriti kõhnemad ja haiged roomajad. Maoperekonna Thamnophis isendid võivad puhkeseisundi ajal pesapaika jagada tuhandete teiste, valdavalt sama liiki madudega. Brumation sõltub nii roomaja liigist, vanusest, tervislikust seisundist kui ka elupaigast. Troopilise kliimaga aladel roomajatel nimetatud talvist puhkeseisundit ei esine, kuid neil võib esineda suveuni.
Yuka Yamazaki
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2001 7 mängu.
Alfonso García Robles
Ta jagas 1982. aastal Alva Myrdaliga Nobeli rahuauhinda. Auhinna pälvis ta tegevuse eest desarmeerimise alal, eriti seoses Tlatelolco lepingu allkirjastamisega 1967. aastal.
Kvartal (kaubanduskeskus)
Kvartal on Tartu kesklinnas Riia, Turu, Soola ja Aleksandri tänavaga piirnevas kvartalis aadressil Riia tänav 2 asuv kaubanduskeskus. Kvartali ehitus algas 2014. aasta suvel ja Kvartal avati 21. mail 2016.
Alates 2016. aasta 1. detsembrist tegutseb Kvartali hoones ka V spaa- ja konverentsihotell.
Kvartali hüüdlause on "Tartu südames".
Grigori Zaks
Grigori Zaks (vene keeles Григорий Давыдович Закс; 1882 Odessa – 29. detsember 1937 Moskva) oli vene revolutsionäär-narodnik, esseer, bolševik, poliitik, sõjaväelane.
Aastatel 1917–1918 oli ta Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee liige. Ta töötas ka Tšekaas, kus oli uurimisallüksuse ülem.
Aastatel 1924–1925 oli ta Nõukogude Liidu sõjaväeatašee Eestis.
Farnborough' lennundusnäitus
Farnborough' rahvusvaheline lennundusnäitus (ingl Farnborough International Airshow) on lennundusnäitus, mis toimub paarisaastatel Inglismaal Farnborough's.
Juuli keskel peetava nädal aega kestva näituse esimesed viis päeva (esmaspäevast reedeni) on suunatud lennundus ja kosmonautika tööstusharude ning relvatööstuste esindajaile. Laupäeval ja pühapäeval on näitus avatud kõigile külastajatele.
Farnborough' lennundusnäitust peetakse samal aastal Berliini lennundusnäituse (Berliini ILA) ning vaheldumisi paaritutel aastatel peetava Pariisi lennundusnäitusega.
2014. aasta Ukraina sündmuste tõttu keeldus Suurbritannia viisade väljastamisest mitmele näitusel osaleda soovinud Venemaa delegaadile.
Julius Bernhard Feldmann
Julius Bernhard Feldmann (10. aprill 1869 Vigala – 9. oktoober 1954 Bad Bellingen) oli eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1890–1894 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Põlva koguduses. Ordineeriti õpetajaks 2. juunil 1896 Tartus.
Oli aastatel 1896–1900 Pärnu Eliisabeti koguduse adjunktõpetaja ja 1901–1910 Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Aastatel 1911–1918 oli luterlik vaimulik Novgorodis. 1919. aastal töötas ta kooliõpetajana Tallinnas ning aastatel1920–1925 oli Paistu Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1925–1939 teenis ta Alūksne ümbruse eestlasi ja sakslasi.
STS-107
STS-107 oli Space Shuttle'i programmi 113. missioon ja kosmosesüstik Columbia viimane missioon. Columbia startis 16. jaanuaril 2003 Kennedy Kosmosekeskusest. Missioon kestis 15 päeva ja selle kestel tegi meeskond SPACEHAB-is teaduskatseid.
L'Île-Cadieux
L'Île-Cadieux on küla Kanadas Québeci provintsis Montérégie halduspiirkonnas.
Energia raudteepeatus
Energia raudteepeatus oli raudteepeatus Ida-Virumaal Narvas, Tallinna–Narva raudtee ääres.
Peatus asus Soldina ja Narva raudteejaama vahel (kilomeeter 312 ). Raudteepeatus suleti 2001. aastal seoses Narva–Musta rongiliini sulgemisega.
Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
"Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study" ("Õnnetunde levik suures sotsiaalvõrgustikus") on James H. Fowleri ja Nicholas A. Christakise teadusartikkel. See Vikipeedia artikkel annab ülevaate nende teadusuuringust ning mainib lühidalt ka teisi sarnaseid sotsiaalsete võrgustike uuringuid.
Lühikokkuvõte
Teadlased on teinud palju uuringuid selle kohta, kuidas inimese õnnetunnet mõjutavad erinevad elusündmused või tingimused, aga jätnud puutumata kõige lihtsama teguri – teise inimese õnnetunde. Fowler ja Christakis tahtsidki teada, kas õnnetunne võib levida inimeselt inimesele – pikema ajavahemiku jooksul inimeste sotsiaalses võrgustikus.
Fowler ja Christakis kasutasid 4739 inimese andmeid, mis koguti Framinghami südameuuringu raames ajavahemikus 1983–2003.
Statistilisi meetodeid kasutades leiti, et
Nikolai Jakovenko
Nikolai Jakovenko (vene Николай Яковенко; 5. november 1941 – 22. detsember 2006) oli Nõukogude Liidu Kreeka-Rooma maadleja ja treener.
Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
Lühikokkuvõte
Uurijad järeldavad, et õnnetunnet peaks vaatama kui kollektiivset nähtust – õnn pole ainult üksikisikut iseloomustav tunnus, vaid levib inimeselt inimesele. Järgnevalt on kõike seda täpsemalt kirjeldatud.
Nikolai Jakovenko
Jakovenko võitis olümpiamängudelt kaks hõbemedalit – 1968. aasta olümpiamängudel ja 1972. aasta olümpiamängudel. Tema peamised konkurendid olid bulgaaria maadleja Bojan Radev ja rumeenlane Nicolae Martinescu.
Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
Sissejuhatus
Järelikult võiks ka õnnetunne inimeselt inimesele üle kanduda, kuid 2008. aasta seisuga oli seda teemat vähe uuritud. Samuti oli vähe teada, mis rolli mängivad sotsiaalsed võrgustikud õnnetunde ülekandumisel. Fowler ja Christakis soovisidki uurida, kas õnnelikkus saab kanduda edasi inimeselt inimesele. Ja mitte ainult – nad tahtsid teada, kas õnnetunne võib levida laiemalt (kas näiteks sõprade sõbrad mõjutavad inimese õnnetunnet?), kas see võib levida pikema aja jooksul ning kas sellega seoses on geograafilisi või ajalisi piiranguid.
Nikolai Jakovenko
Nõukogude Liidu meistrivõistlused
Pärast sportlaskarjääri lõppu sai temast Nõukogude Liidu maadluskoondise treener. Tema parim õpilane on Gennadi Korban.
Mullaniiskus
Mullaniiskus (ka mulla niiskus; inglise soil humidity, moistness of (the) soil) on vee või veeauru hulk mulla massi- või mahuühikus (%, kg/kg, kg/m3).
Dynamic Spread of Happiness in a Large Social Network: Longitudinal Analysis over 20 Years in the Framingham Heart Study
Meetod
Fowler ja Christakis kasutasid Framinghami südameuuringu andmeid, täpsemalt 4739 inimese andmeid, kes selles uuringus osalesid. Framinghami südameuuringuid alustati juba 1948. aastal ning seal osalenud inimesi, nende lapsi ja lapselapsi on uuritud regulaarsete ajavahemike tagant.
Kõigepealt tegid nad kindlaks, milline on uuritavate inimeste sotsiaalvõrgustik. Nad tuvastasid, kes on kelle abikaasa, sugulane, sõber, naaber või töökaaslane. Nad arvutasid välja, et uuritavate inimeste vahel on kokku 53 228 erinevat suhet (kui jätta välja töösuhted). Nad vaatlesid ka teisi suhtevõrgustikke iseloomustavaid tunnuseid, nagu näiteks tsentraalsus (kui palju on ühel inimesel suhteid) ja eraldatuse aste (kui vahetult on inimesed omavahel seotud). Õnne hindamiseks kasutati nelja väidet, mis pärinevad Epidemioloogia Uuringute Keskuse depressiooniküsimustikust. Näiteks: "Ma tundsin ennast tuleviku suhtes lootusrikkalt", "Ma olin õnnelik". Inimestel paluti märkida, kui sageli nad eelmise nädala jooksul selliseid tundeid tundsid.
Iga inimese õnnetunde kohta olid andmed kolmel ajahetkel, seega sai hinnata muutusi õnnetundes ning vaadata, mis muutustele eelnes. Arvutusmeetodina kasutati "logistilist regressiooni". See meetod võimaldab hinnata erinevate tegurite (näiteks abikaasa õnnetunde, hariduse jne) mõju huvipakkuvale nähtusele (inimese enda õnnetundele). Huvitaval kombel võimaldab see meetod hinnata iga teguri ainulaadset panust. Samuti kasutati arvutisimulatsioone. Arvutil lasti koostada näiteks 1000 juhuslikku sotsiaalvõrgustikku, milles on õnnelike inimeste arv sama, ning siis võrreldi neid juhuslikke võrgustikke tegeliku võrgustikuga. Kui õnnelike inimeste jaotus tegelikus võrgustikus erineb juhuslikust võrgustikust, pole ilmselt tegu juhusliku nähtusega.
Tulemused
Uuringu käigus jõuti järgmiste tulemuste ja järeldusteni. Siinkohal esitame suurema osa neist.
Seos teiste uuringutega
Teadlane Centola (2011) on uurinud, kuidas sotsiaalne võrgustik mõjutab tervisekäitumise ülevõtmist. Centola eeldas, et olulist rolli käitumise edasikandumises mängib inimestevaheline sarnasus. Tema uurimisrühm valmistas kaks veebikeskkonda ja värbas 710 osalejat, kes hakkasid neid keskkondi kasutama. Ühes keskkonnas olid sarnased inimesed (soo, vanuse ja kehamassiindeksi poolest) omavahel seotud; teises keskkonnas määrati suhted juhuslikkuse alusel. Osalejatel tuli teha otsus, kas võtta omaks interneti baasil toimiv dieedipäevik. Tulemustest selgus, et tervisekäitumine (päeviku kasutuselevõtmine) levis struktureeritud keskkonnas tunduvalt rohkem. Seega, sarnasustel põhinevad inimestevahelised sidemed aitavad tervisekäitumist omaks võtta. Kuna Centola uuring tehti kontrollitumates tingimustes, annavad tema tulemused täiendavat kinnitust, et käitumine võib tõepoolest sotsiaalses võrgustikus levida.
Christakis ja Fowler (2013) on avaldanud ülevaateartikli, mis illustreerib sotsiaalsete võrgustike olulisust. Nad väidavad (viidates oma uuringutele), et sotsiaalsete võrgustike kaudu võib levida ka ülekaalulisus, suitsetamine, alkoholitarbimine, tervisekontrollis käimine, üksindustunne, depressioon, magamatus, narkootikumide kasutamine, abikaasast lahutamine, toidu tarbimine, koostöö tegemine, gripp, seksuaalsus ja seksuaalne sättumus, ning muusika, raamatute ja filmide eelistused.
Nähtuse avaldumine igapäevaelus
Kõige üldisemalt näitab Fowleri ja Christakise uuring, et inimese emotsionaalne heaolu on seotud teda ümbritsevate inimeste heaoluga. Ja see mõju ulatub kuni kolme eraldatuse astmeni – inimese heaolule mõjuvad näiteks tema sõbrad (esimene aste), tema sõbra sõbrad (teine aste) ja isegi tema sõbra sõbra sõbrad (kolmas aste). See mõte iseenesest ei pruugi olla uus või üllatav, kuid Fowler ja Christakis annavad sellele teaduslikku kinnitust. Ja siit saab ka vähemalt kaks mõtet igapäevaeluks. Esiteks, meie enda emotsionaalne seisund võib oluliselt mõjutada teisi inimesi, isegi neid, keda me vaevalt tunneme. Teiseks, nagu ka autorid kirjutavad, siis näiteks haigete inimeste eest hoolitsemine ei pruugi mõjuda hästi mitte ainult neile endile, vaid ka paljudele teistele. Ehk tervishoiuteenustesse investeerimisel võib olla laiem mõju.
Uuring vihjab ka sellele, et sõprade ja tuttavate arv iseenesest ei suurenda emotsionaalset heaolu. Ehk kui mul on rohkem tuttavaid ja sõpru, siis see ei tähenda automaatselt, et olen õnnelikum inimene. Oluline on hoopis see, kui õnnelikud on sõbrad või tuttavad, kusjuures õnnelike sõprade mõju on suurem kui õnnetute sõprade mõju. Viimaks, uuring pakub ka huvitavat mõtteainet: heaolu ei pruugi olla vaid isiklik nähtus, vaid inimgruppi iseloomustav nähtus. Ehk võib-olla me ei peaks mõtlema ainult iseenda õnnest (mis on ka oluline), vaid oma kogukonna või inimgrupi õnnest.
Kriitika
Fowleri ja Christakise uuringul (nagu ka kõigil teistel teadusuuringutel) on nii tugevusi kui nõrkusi. Teisisõnu, eespool esitatud tulemused ja järeldused pole lõplikud.
Tugevuseks on see, et nad analüüsisid 4739 inimese elukäiku ja tegid seda hoolikalt – nad näiteks kontrollisid kasutatud küsimustiku usaldusväärsust, välistasid oma võrrandites osa segavaid faktoreid, ning arutlesid vastuargumentide üle. Veelgi enam, nad analüüsisid reaalseid andmeid (laboris ei saaks sellist uuringut teha) ning neil olid andmed ka eri ajahetkede kohta. Kui näiteks kõigepealt oli sõber õnnelik ja ajaliselt hiljem oli inimene ise õnnelik, siis saab kindlamini väita, et just sõbra õnnelikkus mõjutas inimese õnnelikkust, mitte vastupidi.
Teisalt on Fowleri ja Christakise tulemus saadud piiratud hulga Ameerika inimestega ning ei pruugi kehtida ühtviisi kõikides teistes kultuurides, elutingimustes või paikades. Samuti tuleb meeles pidada, et Fowler ja Christakis analüüsisid juba olemasolevaid seoseid – nad ei teinud oma uuringut kontrollitud tingimustes. Ja võib veel väita, et Fowler ja Christakis uurisid ainult lootuse- või õnnetunnet, aga tegelik õnn võib hõlmata ka muid asju. Kuid sellegipoolest on uuring oluline ja hästi korraldatud.
Kárpathose piirkonnaüksus
Kárpathose piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Καρπάθου) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kárpathos.
Haldusjaotus
Kárpathose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
pisi|150px|left|Kárpathose piirkonnaüksuse vallad
Seliliujumine
thumb|Seliliujuja Seliliujumine ehk selili krool on üks kolmest FINA poolt reglementeeritud ujumisstiilist (krool ehk vabaltujumine on reglementeerimata). Seliliujumine sarnaneb "tagurpidi" krooliga, mõlemas stiilis tõmmatakse käega täissirutusest täissirutuseni. Seliliujumise eelis on lihtne ja pidev võimalus hingata, puudus on nähtavuse puudumine liikumissuunas. Seliliujumine on ainus stiil, milles starditakse veest.
Distantsid
Seliliujumine oli esimest korda kavas 1900. aasta suveolümpiamängudel. Seal oli distantsiks 200 meetrit. Hiljem lisandus 100 meetri distants. Olümpiamängudel ujutakse ainus 50 meetri distants just kroolis.
Seliliujumine on kompleksujumise teine etapp.
Kätetõmme
Seliliujumises mängib käetõmme tähtsamat rolli kui jalalöök ning seda saab jaotada tõmbefaasiks ja taastusfaasiks.
Käed liiguvad korraga: kui üks käsi lõpetab tõmmet, siseneb teine vette. Käsi alustab tõmmet üle pea sirutatud asendist, sellest hetkest peaks käsi liikuma suunaga alla ja küljele. Jälgida tuleb, et kuni õlavöötmeni jõudmiseni juhib tõmmet tugevdatud ranne, mitte küünarnukk. Õlani jõudes peaks küünarnukk olema moodustanud täisnurga. Sellele järgneb kõige kasumlikum tõmbefaas, mida tuleb pikendada võimalikult kaugele vastu reit. Terve tõmbe jooksul peab peopesa olema suunatud taha. Kuigi varem oli kasutusel ka lainekujulise peopesaliigutusega tõmme, peaks käsi liikuma eest taha, et vältida keha üles-alla loksumist.
Aeglasel ujumisel või treeningul on tüüpiline paaristõmmetega ujumine, sest nii on lihtsam tõmmet harjutada.
Jalgade töö
Jalgade töö liigutab edasi, ent on oluline ka keha stabiliseerimisel.
Jalad peavad liikuma vee all küllalt väikse amplituudiga. Põlv ja jalalaba peavad olema välja sirutatud, nii et enamik liikumist tuleb reiest. Pöördest ja stardist väljudes tehakse kergelt külili asendis (kuid mitte rohkem kui 90° nurga all) delfiiniujumise liigutusi. Üldiselt kasutatakse seliliujumises pikka väljumist, sest ujumise ajal on lihtne kompenseerida hingepeetust veealusest osast.
Kere
Minimaalseks energiakuluks on oluline kere õige pöörlemine. Tõmbeiseloomu tõttu pöörleb ujumise ajal terve keha. See on loomulik ja aitab ka tugevamalt tõmmata. Tõmbava käe õlg peab koos sellepoolse küljega olema basseinipõhja poole suunatud. Keha aitab vee peal hoida pea väljasirutamine ja rinna vee peal hoidmine.
Start, pöörded ja finiš
thumb|Seliliujumise start Start toimub veest ja võistlejad tõmbavad märguande "Kohtadele!" peale oma keha veest välja, toetades jalgadega vastu seina. Harilikult on puki küljes spetsiaalsed selilistarditorud. Enamus äratõuke jõust tuleb jalgadest. Võimalikult väikse takistuse ja suure kiiruse saavutamiseks tõukavad tippujujad terve keha veest välja, ent see nõuab pikka õppimist. Vee all ujutakse delfiini kuni 15 meetri jooneni.
Pöördel on lubatud saltopööre: ujuja pöördub vahetult enne seina kõhuli, teeb salto ja tõukab ennast seinast eemale seliliasendis.
Finišeerimine peab toimuma seliliasendis, kusjuures keelatud on finišiseina vaatamine enne viimast tõmmet. Seetõttu on nii pöördes kui finišis oluline jälgida lippe ja teada, mitu tõmmet enne seinani jõudmist tehakse.
Pikk bassein
Mehed Naised
Lühike bassein
Mehed
Naised
Meleski raamatukogu
Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947. Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus".
Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948.
1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris.
Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis.
1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimese iseseisva ruumi, mis oli küll väike, 12 m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel viis klaasitsehhi töölise perekonda.
Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile. Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid. Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas seal 35 aastat.
Internetiühenduse sai raamatukogu 2002. aasta detsembris, 2005. aastal telefoni ja samast aastast oli ka tasuta Wi-Fi kasutamise võimalus.
Cass County
"Cass County" on Don Henley soolokarjääri viies stuudioalbum.
Meleski raamatukogu
Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal.