cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arnold (Pöide foogt)
Arnold on üks kahest teadaolevast Pöide foogtist. Tema kohta leidub teateid vaid Johann Renneri poolt ümber kirjutatud Bartholomäus Hoeneke kroonikas. Selle põhjal on teada, et ta oli Jüriöö ülestõusu alguse ajal Saaremaal Pöide foogt ja tapeti 1. augustil 1343 koos viie Liivi ordu rüütelvennaga Pöide ordulinnuses saarlaste poolt. Seejärel ei seatud järgmist Pöide foogti ametisse enne, kui alles 1347. aastal.
Serbia ja Montenegro
Serbia ja Montenegro (ka Serbia ja Tšernogooria) oli liitriik, mis asus Euroopa kaguosas Balkani poolsaarel aastatel 1992–2006. Aastani 2003 kandis see ametlikku nime Jugoslaavia Föderaalvabariik (serbohorvaadi keeles Савезна Република Југославија) ja hiljem Serbia ja Montenegro Liitvabariik (Државна Заједница Србија и Црна Гора).
Riik
Serbia ja Montenegro liitriigi moodustasid Serbia Vabariik (pealinn Belgrad) ja Montenegro Vabariik (pealinn Podgorica) 27. aprillil 1992 pärast Jugoslaavia FSV lagunemist. Liitriigi pealinn oli Belgrad, kus asusid parlament ja president, kes oli ühtlasi valitsusjuht. Riigi kõrgeim kohus asus Podgoricas.
Serbia ja Montenegro piirnes põhjas Ungariga, kirdes Rumeeniaga, kagus Bulgaariaga, lõunas Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, edelas Aadria merega, läänes Bosnia ja Hertsegoviinaga ning loodes Horvaatiaga.
3. juunil 2006 kuulutas Montenegro end iseseisvaks. 5. juunil kuulutas Serbia end iseseisvaks ning Serbia ja Montenegro õigusjärglaseks.
Rahandus
Serbias ja Montenegros kehtis jugoslaavia dinaar. 1. juulil 1992 toimus riigis rahareform kursiga 10 vana: 1 uus, kuid rahaühiku nimeks jäi endiselt Jugoslaavia dinaar, ehkki sellist riiki enam polnud.
Pärast rahareformi algas riigis hüperinflatsioon. 1. oktoobril 1993 toimus järgmine rahareform kursiga 1 miljon : 1, aga hüperinflatsioon kiirenes veelgi ja juba 1. jaanuaril 1994 toimus uus rahareform kursiga 1 miljard : 1. Hüperinflatsioon jätkus.
24. jaanuaril 1994 seoti Jugoslaavia dinaar Saksa margaga vastavalt tollasele turukursile, milleks oli umbes 13 miljonit dinaar marga kohta. Sellega oli inflatsioon läbi. Vanu dinaare ei korjatud käibelt ära ja nende kurss isegi mingil määral tõusis uue dinaari suhtes, 12 miljoni dinaarini marga kohta. Aastal 2000 jäeti sõna "uus" dinaari eest ära.
6. novembril 1999 otsustas Montenegro valitsus, et dinaari asemel on Montenegro ametlik rahaühik Saksa mark. 13. novembril 2000 lõpetati dinaari kasutamine Montenegros üldse. Sel ajal oli Saksa mark juba euroga seotud. Kui Saksamaa võttis 1. jaanuaril 2002 marga asemel kasutusele euro, võttis Montenegrogi ühepoolselt euro kasutusele.
Samal 2002. aastal nimetas Serbia oma rahaühiku ümber Serbia dinaariks. Sellega kaasnesid uued rahatähed, mis kasutasid eelmiste rahatähtede disaini, välja arvatud muidugi rahaühiku nimi. Eelmised rahad käibisid kuni 1. jaanuarini 2007 ja Serbia Keskpank vahetas neid uute vastu välja kuni 2012. aasta lõpuni.
Sport
Serbia ja Montenegro kõige kuulsamad spordialad olid jalgpall ja korvpall.
Serbia ja Montenegro korvpallikoondis kuulus kuni 2000. aastate alguseni maailma parimate sekka. See võitis Atlanta olümpiamängudel 1996 hõbemedali. Maailmameistriks tuli ta 1998 ja 2002. Euroopa meistriks tuli ta 1995, 1997 ja 2001, 1999 saadi pronksmedalid.
Serbia ja Montenegro jalgpallikoondis jõudis 1998. aasta MM-il alagrupist edasi ja saavutas 10. koha, kaotades Hollandi jalgpallikoondisele 1:2. 2000. aasta EM-il pääses Serbia ja Montenegro samuti alagrupist edasi ja kaotas taas veerandfinaalis Hollandile 1:6, tasuks 8. koht. 2006. aasta MM-il, mis toimusid juba pärast riigi lagunemist, kaotas Serbia ja Montenegro kõik mängud ning jäi viimasele, 32. kohale.
Suurbritannia
Suurbritannia (ka Ühendkuningriik (ÜK), inglise keeles United Kingdom) on riik Euroopas, mis koosneb Inglismaast, Walesist, Põhja-Iirimaast ja Šotimaast. Riik asub Suurbritannia saarel, Iirimaa saarel ja hulgal väiksematel saartel Euraasia mandri looderanniku lähedal. Teda ümbritsevad Põhjameri, La Manche'i väin ja Atlandi ookean. Riigi ametlik nimi on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.
2017. aasta seisuga oli Suurbritannia hinnanguline elanike arv 66 miljonit. Riigi pealinn ja suurim linn on London. Suurbritannia riigikord on konstitutsiooniline monarhia. Riiki valitseb 2022. aastast kuningas Charles III.
Briti saarte põlisasukad rääkisid enne mandrilt saabunud vallutajaid ja ümberasujaid keldi keeli. Tänapäeval on keldi keeltest kogu riigis de jure tunnustatud ainult kõmri keel. Suurbritannia de facto riigikeel on germaani keelte hulka kuuluv inglise keel.
Nimi
Riigi tavanimi eesti keeles on Suurbritannia. Ametlikes tekstides peetakse sobivaks kasutada ka lühinime Ühendkuningriik (lühend ÜK), mis vastab sõna-sõnalt inglise keeles kasutatavale tavanimele United Kingdom (UK). Suurbritannia ametlik nimi on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (ingl United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland).
Suurbritannia kitsamas mõttes hõlmab Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi osad, mille põhiosa jääb Suurbritannia saarele. Need on Inglismaa, Šotimaa ja Wales.
Mõnikord kasutatakse nüüdse riigi nimena ka nime Inglismaa, kuigi Inglismaa ei ole tänapäeval omaette riik, vaid Suurbritannia üks ajalooline osa. Sellist nimekasutust peetakse mööndavaks mitteametlikes tekstides.
Aastal 1801 ühines see kuningriik uue seaduse "Act of Union" põhjal Iirimaa Kuningriigiga, mida Suurbritannia monarh juba valitses. Uut kuningriiki nimetati sellest ajast Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigiks (United Kingdom of Great Britain and Ireland).
Aastal 1922 said Iirimaa 32 krahvkonnast 26 iseseisvuse ning moodustasid Iiri Vaba Riigi dominiooni õigustes; ülejäänud krahvkonnad (Põhja-Iirimaa) jäid Suurbritannia koosseisu. Allesjäänud osa ühendkuningriigist nimetatakse alates 1927. aastast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiks.
Haldusjaotus
Suurbritannia jaguneb neljaks ajalooliseks osaks: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa.
Rahvastik
lang=et|pisi|Suurbritannia rahvastikupüramiid|link=Fail:UKpop.svg%3Flang=et Rahvaloendused toimuvad Suurbritannias iga 10 aasta järel. Viimane rahvaloendus leidis aset 2001. aastal ja selle järgi elas Suurbritannias 58 789 194 inimest. CIA järgi oli Suurbritannia 2010. aasta rahvaarv hinnanguliselt 62 348 447 inimest.
90% rahvastikust elab linnades.
Suurbritannia elanike oodatav keskmine eluiga on 79,92 aastat, kusjuures meeste keskmine eluiga on 77,84 ja naiste 82,11. Sündimuskordaja on 12,34 promilli ja suremuskordaja 9,33 promilli.
2007. aasta andmete järgi on AIDSi nakatunud 77 000 inimest.
2021. aasta loenduse andmetel on vähem kui pooled Inglismaa ja Walesi elanikud kristlased.
Linnad
pisi|London pisi|Birmingham
Majandus
Suurbritannias on maailma suuruselt kuues majandus ning Euroopas Saksamaa ja Prantsusmaa järel kolmas.
Suurbritannias oli töötus 2010. aasta andmete järgi 7,9%.
Inflatsioonitase oli 2010. aastal 3,3%.
Väliskaubandus
Suurbritannia suurimad ekspordiartiklid on tööstuskaubad, kütused, kemikaalid, toit, joogid ja tubakas. Suurbritannia tähtsaimad ekspordipartnerid on Ameerika Ühendriigid 14,71%, Saksamaa 11,06%, Prantsusmaa 8%, Holland 7,79%, Iirimaa 6,89%, Belgia 4,65% ja Hispaania 4% (2009).
Suurbritannia suurimad impordiartiklid on tööstuskaubad, masinad, kütused ja toidukaubad. Suurbritannia tähtsaimad impordipartnerid on Saksamaa 12,87%, Ameerika Ühendriigid 9,74%, Hiina 8,88%, Holland 6,94%, Prantsusmaa 6,64%, Belgia 4,86%, Norra 4,84%, Iirimaa 4,01% ja Itaalia 3,99% (2009).
Transport
pisi|[[Londoni Heathrow' lennujaam]]
Suurbritannias on 505 lennujaama, millest 306 hoovõturajad asfalteeritud. Lennuvälju, mille lennurada on pikem kui 3047 m, on 9. Helikopterite maandumisväljakuid on 11. Suurbritannia suurim lennujaam on Londoni Heathrow' lennujaam, mis aastal 2009 teenindas 66 036 957 reisijat. Rahvusvaheliste reisijate arvu poolest on Heathrow maailma suurim. Suurbritannia rahvuslik lennufirma on British Airways, reisijate arvult suurim on easyJet.
Suurbritannias on 16 454 km pikkune raudteevõrk. Suurbritannia teedevõrk on 394 428 km pikk.
Mutatsioon
Mutatsioonid on organismi pärilikkuse kandja (tavaliselt DNA või RNA) püsivad, edasikanduvad muutused.
Mutatsioonide teket nimetatakse mutageneesiks.
Mutatsioone peetakse evolutsiooni liikumapanevaks jõuks: looduslik valik kõrvaldab ebasoodsad mutatsioonid, kuid soodsatel mutatsioonidel on kalduvus akumuleeruda. Neutraalsed mutatsioonid organismi ei mõjuta, kuid võivad aja jooksul akumuleeruda, mille tagajärjel võib tekkida niinimetatud katkev tasakaal.
Liigitus tekkepõhjuste järgi
Tekkimispõhjuste järgi jagunevad mutatsioonid spontaanseteks mutatsioonideks ja mutageenide poolt esile kutsutud ehk indutseeritud mutatsioonideks.
Mutatsioonide peamised tüübid
pisi|[[Kromosoommutatsioonid]]
Punktmutatsioonid
Punktmutatsioonid on tavaliselt tingitud kemikaalidest või häirest DNA replikatsioonis, mille tõttu üks nukleotiid asendub teisega. Kõige tavalisem on ühe puriini asendumine teisega või ühe pürimidiini asendumine teisega (tsütosiin ↔ tümiin, adeniin ↔ guaniin). Sellist asendumist (transitsiooni) võib põhjustada lämmastikushape, väärade aluspaaride moodustumine või aluste mutageensed analoogid, nagu näiteks 5-bromo-2-deoksüuridiin (BrdU). Harvem esineb pürimidiini asendumine puriiniga või puriini asendumine pürimidiiniga (tsütosiin/tümiin ↔ adeniin/guaniin; transversioon).
Punktmutatsiooni võib tagasi pöörata teine punktmutatsioon (pöördmutatsioon): nukleotiidi esialgne olek taastub või siis tekib mujal mutatsioon, mis geeni funktsiooni taastab).
Kui ekslikult replitseerunud koodon kodeerib sama aminohapet mis ennegi, siis on tegemist vaikiva mutatsiooniga.
Kui tulemuseks saadakse koodon, mis valgu sünteesi lõpetab, siis on tegu nonsenssmutatsiooniga.
Kui saadakse koodon, mis kodeerib teist aminohapet, on tegu missensse mutatsiooniga.
Insertsioonid
Insertsioonid lisavad DNA-sse ühe või mitu nukleotiidi. Tavaliselt põhjustavad neid transponeeritavad elemendid või vead korduvate elementide (näiteks AT korduste) replikatsioonil.
Enamik insertsioone geenis võib põhjustada lugemisraami nihet (raaminihet) või muuta mRNA splaissimist. Kummalgi juhul geeni saadus muutub oluliselt.
Insertsioone saab tagasi pöörata transponeeritava elemendi ekstsisioon.
Deletsioonid
Deletsioonid eemaldavad DNA-st ühe või mitu nukleotiidi. Nagu insertsioonidki, võivad sellised mutatsioonid muuta geeni lugemisraami.
Deletsioonid on pöördumatud.
Molekulaartasandi spontaanseid mutatsioone
Molekulaartasandi spontaansete mutatsioonide seas on järgmised:
Molekulitasandi indutseeritud mutatsioonide põhjuseid
Esilekutsutud mutatsioone molekulitasandil võivad põhjustada:
Kriitilised kohad
DNA-s leidub niinimetatud kriitilisi kohti, kus mutatsioone esineb normaalsest sada korda sagedamini. Kriitiline koht võib olla ebahariliku aluse, näiteks 5-metüültsütosiini juures.
Mõju
Enamikul mutatsioonidest puudub mõju ja ülejäänutest on enamik küll kahjulikud, kuid mitte saatuslikud.
Jelcz-Laskowice
Jelcz-Laskowice (saksa Jeltsch-Laskowitz) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Oława maakonnas, Jelcz-Laskowice valla halduskeskus. Jelcz-Laskowice asub Odra jõe paremal kaldal, ligi 9 km Oławast põhjas ja Wrocławi kesklinnast umbes 22 km kagus.
Jelcz-Laskowice linn moodustati 1987. aastal, kui liideti Jelczi ja Laskowice asulad.
Linnas asub busside ja veokite tootja Jelcz SA.
Kamikaze (taifuun)
thumb|Jumalik tuul hävitab mongolite laevastiku ([[Kikuchi Yōsai, 1847)]]
Kamikaze (jaapani keeles 神風 'jumalik tuul') oli ajaloolise pärimuse järgi taifuun, mis 13. sajandil hävitas kahel korral Jaapanit vallutada üritanud mongolite laevastiku. Hubilai-khaani laevastik üritas Jaapanit vallutada 1274. ja 1281. aastal.
Vänni
Vänni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Vihkla
Vihkla on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Please Please Me
"Please Please Me" on The Beatlesi esimene album. See ilmus Suurbritannias 22. märtsil 1963 pärast samanimelise singli edu.
Elmar Põder
Elmar Põder (sündinud 2. jaanuaril 1957 ) on kehalise kasvatuse õpetaja Saarepeedi põhikoolis.
Please Please Me
Laulud
Kõikide laulude autorid on Paul McCartney ja John Lennon, kui pole märgitud teisiti. Sellel albumil olid laulude autoritena kirjas McCartney/Lennon, kõigil hilisematel albumitel vastupidises järjekorras Lennon/McCartney.
Elmar Põder
Ta õppis Kärstna Põhikoolis ja Otepää Keskkoolis. 1979. aastal alustas ta Kärstna koolis tööd kehalise kasvatuse õpetajana. Tallinna Pedagoogilises Instituudis sai ta kaugõppes kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1985–1986 õppis ta Leningradi kõrgemas miilitsakoolis. 1991. aastal hakkas Põder tööle Päri Spordikooli treenerina ning 1994. aastast ka Saarepeedi Põhikoolis õpetajana.
Ellen Mattson
pisi|Ellen Mattson (2016) Ellen Mattson (sündinud 22. septembril 1962 Uddevallas) on Rootsi kirjanik.
Elmar Põder
Tema eestvedamisel on Saarepeedis asutatud suusaklubi ning ehitatud valgustatud suusarada. Mitmed Elmar Põdra kasvandikud on jõudnud Eesti noortekoondisse.
2003. aastal nimetati Põder Viljandimaa aasta õpetajaks.
Ellen Mattson
Üks tema tuntumaid romaane on "Lumi" (Snö, 2001) – ajalooline romaan, mille tegevus toimub 18. sajandi alguses.
Ta on võitnud kirjandusauhindu, nende seas Svenska Dagbladeti kirjandusauhinna 1998 ja Selma Lagerlöfi auhinna 2011.
Märtsis 2019 valiti Mattson Rootsi Akadeemia liikmeks.
El Salvadori lipp
El Salvadori lipp on El Salvadori riigilipp.
Kuldgloobus
pisi|Natalie Wood ja Ruth Gordon 23. Kuldgloobuse tseremoonial Kuldgloobus (ingl Golden Globe Awards) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja teleauhind, mis antakse välja igal aastal ametliku õhtusöögi käigus. Auhinnatseremooniat on Hollywoodi Välisajakirjanike Assotsiatsioon korraldanud 1944. aastast. 1961. aastast on see toimunud hotellis The Beverly Hilton.
Võitjad valib 86-liikmeline (2005. aasta seisuga) peamiselt poole kohaga ajakirjanikest koosnev žürii, kes elavad Hollywoodis ja on seotud ka välismaise meediaga.
Alan Llwyd
Alan Llwyd (sünninimi Alan Lloyd Roberts; sündinud 1948) on kõmri luuletaja, kirjanduskriitik ja toimetaja.
Ta on 20. sajandi lõpu silmapaistvamaid kõmri keeles kirjutavaid luuletajaid. Ta võitis rahvuslikul eisteddfod 'il krooni ja trooni nii 1973. kui ka 1976. aastal.
Alan Llwyd on töötanud raamatukaupmehe ja kirjastajana.
Vastsekivi
Vastsekivi ehk Vahtsõkivi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Alan Llwyd
Ta on kirjutanud ka kõmrikeelse mängufilmi "Hedd Wyn" (1992) stsenaariumi.
Vastsekivi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Alan Llwyd
Alan Llwyd on tõlkinud kõmri keelde Kristiina Ehini luulet.
Fabian von Tiesenhausen
Fabian von Tiesenhausen vanem (surnud 1559) oli Kavilda vasallilinnusest pärit Vana-Liivimaa aadlik, Riia peapiiskopi vasall ja eesistuja maapäevadel.
Ta suri Vene-Liivi sõja ajal Tallinnas ja maeti Järvakandis.
Tema eesnime järgi on nime saanud Vaabina küla Võrumaal Antsla vallas.
Mõisad
21. oktoobril 1517 sai ta Hermann Lodelt endale Kiiu mõisa Harjumaal. Isa surma järel kinnitati 9. septembril 1522 tema nimele Vaabina (Ülzen) mõis ja Vaabina vasallilinnus, ning Riia peapiiskop Jasper Linde läänistas talle ka Tirza vasallilinnuselääni (Tirsen, Tirzas pils) Valgamaal. Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas talle 4. juulil 1530 Järvakandi ja kinnitas 1534 tema nimele ka Lagedi ? (Lacket, Hof Lakede) mõisa. Lisaks neile kuulus talle Lõusa mõis Simuna kihelkonnas.
Perekond
Tema vanemad olid Tiesenhausenite Bērzaune (sks Bersohn) peaharust pärit Kavilda mõisnik ja Kavilda vasallilinnuse omanik Fromhold von Tiesenhausen (surnud u 1522, maetud Tartu Toomkirikusse) ja Gertrud von Rosen (surnud u 1500), kes oli Straupe ja Maardu mõisaomaniku Kersten von Roseni tütar.
Tema noorem õde Elisabeth oli 1530. aastast hilisema ordunõuniku (1540) Wolter von Plettenbergi abikaasa ja vend Reinhold von Tiesenhausen (surnud 1541) Bērzaune-Vējava-Eleja (Bersohn-Fehgen-Elley) haru esivanem Liivimaal.
Fabian von Tiesenhausen abiellus Magdalena Krusega, kes oli Vääna ja Ohukotsu mõisniku Eylart Kruse (surnud 1538) ja Lehtse mõisast pärit Alheit von Bremeni tütar. Abielust sündisid:
Anabolism
Anabolism ehk assimilatsioon on organismis aset leidvate ainevahetuslike protsesside kogum, kus lihtsamatest keemilistest ühenditest sünteesitakse keerulisemad ühendid. Protsessi käigus vajatakse energiat ja ainet. Sõna "anabolism" tuleb kreeka keelest: ἁνά ana "ülespoole" and βάλλειν ballein "viskama".
Anabolismi vastandprotsess on katabolism. Katabolismi käigus lõhustatakse suured molekulid väiksemateks osadeks ja neid omakorda kasutatakse hingamisel. Paljusid anaboolseid protsesse varustab energiaga ATP.
Laias laastus võib öelda, et anaboolsete protsesside käigus moodustuvad rakkude diferentseerumise ja suurenemise tõttu koed ja elundid, ning mis omakorda viib ka organismi kehamõõtmete suurenemisele.
Anaboolsetest protsessidest on ökoloogilist aspekti rõhutades tähtsaim fotosüntees.
Juhtimine (küberneetika)
Juhtimine on infotöötlusprotsess, mis väljendub mingi tegevuse sihipärases korraldamises.
Juhitakse nii tehnilisi, bioloogilisi kui ka sotsiaalseid süsteeme.
Juhtimine tehnilistes süsteemides
Tehnilistes juhtimissüsteemides toimub juhtimine kas inimese osavõtul või automaatselt. Eristatakse käsijuhtimist, automatiseeritud ja automaatjuhtimist.
Käsijuhtimine
Käsijuhtimise korral on kõik juhtimisfunktsioonid usaldatud inimesele.
Automatiseeritud juhtimine
Automatiseeritud juhtimisel on juhtimisfunktsioonid jaotatud inimese ja automaatide vahel. Seejuures täidavad automaadid funktsioone, mida inimene pole füüsiliselt võimeline täitma või mis primitiivsuse ja üksluisuse tõttu pole inimesele vastuvõetavad. Võrreldes automaatidega on inimese võimed piiratud, tema meeleelundite tundlikkus, täpsus ja vastuvõtu ulatus on väike ning lihaste toimekiirus ebapiisav. Inimese eelised automaatide ees avalduvad aga keerukate loogikaülesannete lahendamisel ja intuitsiooni näol.
Automaatjuhtimine
Automaatjuhtimine on selline juhtimine, kus süsteem talitleb pikemat aega ilma inimese sekkumiseta.
Rahvuskogu
Rahvuskogu oli Eesti eriülesandega rahvaesindus, mis tegutses 1937. aastal. Rahvuskogu üldkoosolek võttis vastu põhiseaduse 28. juulil 1937. Riigivanem kuulutas põhiseaduse välja 17. augustil 1937. Uus põhiseadus jõustus 1. jaanuaril 1938. Rahvuskogul oli samuti volitus vastu võtta põhiseaduse elluviimiseks vajalikke seadusi, nendeks olid Vabariigi Presidendi valimise seadus, Riigivolikogu valimise seadus , Riiginõukogu kujundamise seadus , Vabariigi Presidendi tasu seadus ja Üleminekuaja seadus.
Iga Rahvuskogu liige andis oma kohuste täitmisele asudes 18. veebruaril 1937 järgmise pühaliku tõotuse: Asudes Rahvuskogu liikme kohuste täitmisele ja olles teadlik, et kannan vastutust Eesti riigi ning oma südametunnistuse ees, tõotan pühendada kogu oma jõu ja teadmised minule pandud kõrgete ülesannete täitmisele – Rahvuskogus võtta vastu rahva poolt antud juhtnööride alusel Eesti Vabariigi uuendatud põhiseadus.
Rahvuskogu avamisel ütles Riigivanem Konstantin Päts: Meie iseseisev, rippumata, oma riiki valitsev rahvas on teie kätte andnud kõige kaugemale ulatuva võimu. Sest ei ole suuremat võimu vabal rahval, kui luua iseseisvalt ja vabalt oma riigi põhiseadust, – seadust, mis on piiriks ja aluseks kõigile teistele seadustele, valitsusvõimudele, kohtule õigusemõistmises ja rahva seltskondliku elu ja majanduse korraldamisel. See on suur ja raske ülesanne."
Rahvuskogu kokkukutsumise eellugu
1934. aastal viis konflikt, mille osalisteks olid Riigivanem, Vabariigi Valitsus, vapsid ning V Riigikogu selleni, et 12. märtsil 1934. a kehtestas riigivanema ülesannetes tegutsev peaminister Konstantin Päts kogu riigis kaitseseisukorra. Suleti Vabadussõjalaste Liit, keelati poliitilised koosolekud ning rongkäigud. Aprilliks 1934 oli väljakuulutatud nii VI Riigikogu valimised kui ka Riigivanema valimised, kuid 19. märtsil 1934 lükkas Konstantin Päts dekreediga mõlemad valimised edasi kuni kaitseseisukorra kestvuse lõpuni. Senist Riigikogu koosseisu pärast sama aasta oktoobrit rohkem kokku ei kutsutud. Tekkinud olukorda nimetatakse valitsuse vastaste poolt "vaikivaks ajastuks".
Rahvuskogu kokkukutsumise otsus
8. jaanuaril 1936 esitas Riigivanema ülesannetes peaminister K. Päts Riigivanema otsusega nr 3 Eesti rahvale rahvahääletusel otsustamiseks Rahvuskogu kokkukutsumise otsuse kava.
Rahvahääletusele pandava otsuse kohaselt anti Riigivanemale volitus kokku kutsuda Rahvuskogu, kelle ülesandeks on vastu võtta vajalikud parandused Eesti Vabariigi Põhiseaduses või vajaduse korral välja töötada ja vastu võtta uus Põhiseadus. Otsuse kohaselt pidi Rahvuskogu võtma juhtnööriks, et Eesti jääb rahvavalitsuslikul alusel valitsetavaks Vabariigiks, kus kõrgeim võim on rahva käes ja et Eesti riiki juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl.
Rahvuskogu nähti ette kahekojaline, esimesel kojal oli 80 liiget, kes pidi valitama rahva poolt üldisel, ühetaolisel, otsesel ja salajasel hääletamisel isikuvalimise põhimõtte alusel. Teisel kojal oli 40 liiget, see pidi koosnema kohtute, omavalitsuste, majanduslikkude ja kutsete omavalitsuste, vähemusrahvuste kultuuromavalitsuste, Tartu Ülikooli, kaitseliidu ja kirikute esindajaist Riigivanema poolt määratavail alustel, lisaks Põhiseaduse väljatöötamiseks vajalikkude teadmistega ja kogemustega isikute hulgast Riigivanema poolt määratavast kümnest liikmest. Rahvuskogu I ja II koda pidid töötama eraldi, erimeelsuste puhul tuli moodustada Rahvuskogu üldkoosolek, kus küsimus otsustatakse häälteenamusega. Põhiseaduse väljatöötamiseks nähti ette kuus kuud arvates Rahvuskogu kokkuastumisest.
Rahvahääletus Rahvuskogu kokkukutsumiseks
Rahvahääletuse ajaks määras Riigivanem 23–25. veebruari 1936. Rahvuskogu kokkukutsumiseks rahvahääletamise seadus anti Riigivanema poolt dekreedina 8. jaanuaril 1936.
Rahvahääletamise peakomitee 6. märtsi 1936. a "Otsus 23., 24. ja 25. veebruaril 1936. a toimunud rahvahääletamise tagajärgede väljakuulutamise kohta" kohaselt võttis rahvahääletusest osa 629.217 hääleõiguslikku kodanikku, Riigivanema esildise poolt anti 474.218 häält ja vastu 148.824 häält, kehtetuks tunnistati 6.175 häält. Seega võeti Eesti rahva otsus Rahvuskogu kokkukutsumiseks vastu.
Rahvuskogu valimine
Rahvuskogu Esimese Koja valimiste päevadeks määrati 12., 13 ja 14. detsember 1936.
Rahvuskogu moodustamise seaduse kohaselt jaotati Rahvuskoja Esimese Koja valimisteks Eesti 80 iseseisvaks valimisringkonnaks ning iga valimisringkond valis ühe Esimese Koja liikme. Kandidaat pidi olema 25 aastat vana, hääleõiguslik ning esitama vähemalt 100 hääleõigusliku kodaniku toetusallkirja. Kautsjon kandidaadi kohta oli 250 krooni. Valituks tunnistati kandidaat, kes on saanud valimisringkonnas kõige rohkem hääli. Kui valimisringkonnas seati üles ainult 1 kandidaat, hääletamist ei korraldatud ning kandidaat tunnistati valituks.
Hardtechno
Hardtechno on suhteliselt uus stiil teknos/new beat, mis arenes välja schranz ' ist ja hardcore techno ' st.
Esimene hardcore techno alla liigitatud teknoproduktsioon ilmus 1991. aastal plaadifirmade PCP ning Industrial Strength väljaandel. Kui tekno muutus pehmemaks, kaugenes hardcore sellest ja muutus aastatega omaette muusikastiiliks.1990. aastate lõpus sai populaarseks uus ja eriti karm teknostiil, mis algas schranz ' i liikumisest ning mida nüüd nimetatakse hardtechno ' ks. Tegu on väga kiire stiiliga, tavaliselt on tempo umbes 150–170 lööki minutis, sageli töödeldakse muusikasse ka moonutatud hääli ning võimsaid lööke tugeva bassiga.
Aastaks 2007 sisaldasid peaaegu kõik suured Euroopa teknofestivalid, näiteks I Love Techno, Mayday, Nature One, Mysteryland jne, vähemalt ühte hardtechno lava või artisti.
Hardtechno peamised DJ-d/produtsendid on DJ Rush, Robert Natus (teda peetakse ühtlasi ka hardtechno loojaks, mitte segi ajada Eesti arhitektiga), Felix Kröcher, Sven Wittekind, Boris S, Viper XXL, Frank Kvitta, DJ Amok, Matt M. Maddox, Arkus P, Tomash Gee, Leo Laker, Greg Notill, Seema, Hilarious, O.B.I., Reset, Marcel Costeau, freQuency, Pet Duo, DJ Ocram jne.
With the Beatles
"With the Beatles" on The Beatlesi teine album.
2003. aastal koostatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis asub see 420. kohal.
310
310. aasta
With the Beatles
Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
310
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 305 306 307 308 309 - 310 - 311 312 313 314 315
Kvintett (žanr)
Kvintett on muusikažanr viiele esitajale (lauljale või instrumentalistile) ehk kvintetile.
Aeratsioon
Aeratsioon ehk õhustus ehk õhustamine (kreeka sõnast aēr 'õhk') on protsess, mille käigus õhku või hapnikku juhitakse, segustatakse või lahustatakse vedelikus (veeaeratsioon) või mingis muus (lähedases) aines.
Mõistet "aeratsioon" kasutatakse eriti veepuhastuses ja veekogude biomanipulatsioonis (järveõhustus).
Evi Mitt
Töötas Võnnu Keskkoolis matemaatikaõpetajana.
1965. aastast töötas ta TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris assistendina, hiljem dotsendina.
1973. aastal sai ta Tartu Riiklikust Ülikoolist pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Hulgateooria ja matemaatilise loogika elemendid koolimatemaatikas" (juhendaja Olaf Prinits).
Ta on koostanud matemaatikaõpikuid, ülesannete kogusid ja õppevahendeid ning korraldanud matemaatikaolümpiaade.
Ühtne Venemaa
Ühtne Venemaa (vene keeles Единая Россия) on Venemaa suurim partei. Parteil on Riigiduumas konstitutsiooniline enamus.
Warren Buffett
thumb|Warren Buffett (2005) Warren Edward Buffett (sündinud 30. augustil 1930 Omahas) on Ameerika Ühendriikide investor, ettevõtja ja filantroop.
Ta on valdusettevõtte Berkshire Hathaway tegevjuht ja üks maailma rikkamaid inimesi. Teda peetakse üheks ajaloo edukaimaks investoriks.
Ühtne Venemaa
Ühtne Venemaa loodi 2001. aasta aprillis. Partei eelkäijaks oli valimisliit Ühtsus ja selle fraktsioon Riigiduuma 1999. aastal valitud koosseisus.
2013. aastal oli erakonnal 2 073 772 liiget.
Warren Buffett
Elulugu
Warren Buffett sündis Ameerika Ühendriikide kongresmeni Howard Homer Buffetti ja Leila Stahli pojana. Ta ostis aktsiaid esimest korda 11-aastaselt. Ta õppis Whartoni ärikoolis Pennsylvanias, lõpetas Nebraska ülikooli ning seejärel sai magistrikraadi Columbia ülikooli ärikoolis. Ta on õppinud ka New Yorgi finantsinstituudis. Ta töötas oma õpetaja ja kumiiri Benjamin Grahami ettevõttes, seejärel siirdus tagasi kodulinna Omahasse ning alustas omal käel mastaapset äritegevust, algul usaldusühingute juhina, hiljem Berkshire Hathaway tegevjuhina.
Ühtne Venemaa
Ühtse Venemaa noorteorganisatsioon on Noor Kaardivägi.
Warren Buffett
Elulugu
Forbesi andmetel oli Buffett 2008. aasta kevadise seisuga maailma rikkaim inimene varandusega üle 60 miljardi USA dollari. 2006. aastal oli ta ajakirja Forbes andmetel Bill Gatesi järel maailma rikkuselt teine inimene (varandus vastavalt 666,4 ja 618,8 miljardit Eesti krooni) ning 2004. aastal samuti (varandus vastavalt 543 ja 513 miljardit krooni). Buffetti aastane sissetulek on alates 1993. aastast olnud vähemalt 100 000 dollarit. 2022. aasta oktoobri seisuga oli tema vara väärtus 94,2 miljardit dollarit, millega ta on rikkuselt maailma kuues inimene.
Ühtne Venemaa
Kesktäitevkomitee juhiks sai parteikongressil 4. detsembril 2021 Aleksandr Sidjakin.
Välissuhted
2004. aastal sõlmis Ühtne Venemaa koostööleppe Eesti Keskerakonnaga. 2008. aastal avas partei Iisraelis oma ametliku esinduse.
Warren Buffett
Elulugu
Financial Timesi ja PricewaterhouseCoopersi maailma kõige hinnatumate juhtide edetabelis oli Buffett 2003. aastal 2. ja 2004. aastal 4. kohale.
Poliitilised vaated
Buffett on paljudele poliitikutele ja kampaaniatele raha annetanud. Näiteks toetas ta Arnold Schwarzeneggerit 2003. aasta valimiskampaanias.
2008. aasta presidendivalimiste ajal toetas Buffett Barack Obamat ning väitis, et tema ja Obama vastaskandidaadi John McCaini vaated sotsiaalsele õiglusele on nii erinevad, et McCain peab läbi tegema lobotoomia, enne kui Buffett teda toetama asub. Presidendikampaanias nimetasid nii Obama kui ka McCain 10. oktoobril teleesinemises Buffettit kandidaadina riigisekretäri kohale. Novembris mainis Obama Buffettit võimaliku majandusnõunikuna.
Isiklikku
1952. aastal abiellus Buffett Susan Thompsoniga. Neil on tütar Susie ning pojad Howard ja Peter. Abikaasad asusid 1977. aastal lahku elama, kuid ei lahutanud abielu. Susan suri juulis 2004. 2006. aastal abiellus Buffett oma sünnipäeval 60-aastase lätlanna Astrid Menksiga, kellega ta elas koos juba 1979. aastast.
2007. aastal avaldati Buffetti DNA kümneleheküljeline analüüs, mille kohaselt Buffetti mtDNA-liinis (emaemaema jne) esivanemad võivad olla pärit Ibeeriast või Eestist. Praegu teadaolev kaugeim esiema oli Susan Ann Barber (neiuna Watson), kes elas juba 1880. aastail Ameerika Ühendriikides Nebraskas.
Iuliu Winkler
pisi|Iuliu Winkler (2014) Iuliu Winkler (ungari Gyula Winkler; sündinud 14. märts 1964 Hunedoaras) on ungarlasest Rumeenia insener ja poliitik. Ta oli detsembrist 2004 kuni aprillini 2007 Rumeenia asekaubandusminister. Juulist detsembrini aastal 2007 oli ta Rumeenia telekommunikatsiooni- ja informaatikaminister. Detsembrist 2007 on ta Euroopa Parlamendi liige.
Ta sündis aastal 1964 Hunedoaras etnilistest ungarlastest vanemate lapsena. Ta lõpetas aastal 1988 Timisoara Tehnikaülikooli, spetsialiseerudes elektroonikale ja telekommunikatsioonile.
Kuldgloobus
Kategooriad
64. Kuldgloobuse auhindade jagamisel 2007. aastal jagati esimest korda auhindu parima joonisfilmi kategoorias.
Mandrijää
Mandrijää ehk jääkilp on suure paksuse ning enam kui 50 000 km² pindalaga liustik, mis võib reeglina laieneda kõigis suundades.
Liustiku all lasuv pinnamood ei kujuta jää liikumisele tavaliselt suurt takistust, sest mandrijää paksus on reeglina mitu kilomeetrit.
Tänapäeval on mandrijää säilinud Antarktise (Antarktise mandrijää) ning Gröönimaa kohal, kuid Pleistotseenis kattis mandrijää suurt osa Põhja-Ameerikast ning Euroopast, kaasa arvatud Eestit.
Rahvuskogu
Rahvuskogu valimine
Täpse esindajate valimise korra sätestas Rahvuskogu moodustamise seadus. Teise Koja liikmed valiti reeglina organisatsioonisisestel valimistel. Näiteks pidi kohtute esindajatest üks olema kohtunik, teine võis olla ka prokurör või vannutatud advokaat, ülikoolide esindajatest pidi üks olema Tartu Ülikooli ja teine Tallinna Tehnikainstituudi poolt valitud, Kaitseliidu esindajatest oli üks Kaitseliidu ülem ja teine valiti Naiskodukaitse liikmete seast, kirikute esindajateks oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop ning teine Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku metropoliit.
Esimese Koja valimisteks seati üles seati 113 kandidaati. 50 valmisringkonnas jõudis maakonna seltskondlik komitee kandidaadi isiku suhtes kokkuleppele ja üles seati üks kandidaat. Olukorras, kus poliitiline tegutsemisvabadus oli piiratud, opositsioon Rahvuskogu valimisi boikoteeris. Konstantin Päts ütles sellise teguviisi kohta: ''Meie ei karda opositsiooni, meie ei ole ka Rahvuskogu valimiste juures keelanud ära kandidaate üles seada. Mina olen isiklikult neile inimestele, kes kanget opositsiooni teinud, ettepaneku teinud, et tulgu ja tehku Rahvuskogus tööd. Nemad arvasid siis, et neil ei ole paras aeg tulla. Nähtavasti arvasid nad, et ei saa enamust''.
50 valimisringkonnas kandideeris ainult üks kandidaat ja seal seega hääletamist ei korraldatud. Kõige kõrgem kandideerimisaktiivsus oli kolmes ringkonnas, kus oli üles seatud kolm kandidaati mandaadi kohta.
Automaatjuhtimine
Automaatjuhtimine on automaatika haru, mis käsitleb masinate, seadmete, tootmisprotsesside ja muid inimese vahetu osavõtuta juhtimise meetodeid ja tehnilisi vahendeid. Juhitav objekt ja juhtimisseadmed moodustavad juhtimissüsteemi. Selle tööeeskiri ehk juhtimisalgoritm määrab juhtimistoimingute järjekorra, laadi jms. Lihtsamate automaatjuhtimissüsteemide algoritm oleneb ainult süsteemi enda struktuurist ja ehitusest (lülitite, releede, võimendite ja teiste seadiste ühendusviisist). Keerulisemais süsteemides toimub juhtimine etteantava programmi (programmjuhtimine) või seaduspärasuse järgi (automaatreguleerimine). Juhtimissüsteem võib oma algoritmi muuta (adaptiivjuhtimine), kui objekti omadused või süsteemi välised töötingimused muutuvad.
Rahvuskogu
Rahvuskogu tegevus
Rahvuskogu kutsuti kokku 18. veebruariks 1937 ;.
Automaatjuhtimine
Töö iseloomu järgi on automaatjuhtimissüsteemid: Juhtimissüsteemi ülesehituse järgi on automaatjuhtimissüsteemid: Lahtine automaatjuhtimissüsteem ise oma töö tulemust ei kontrolli, kinnine ehk tagasisidestatud süsteem kontrollib juhtimistulemusi järjepidevalt tagasiside abil. Kinnised automaatjuhtimissüsteemid on: Optimaaljuhtimise algoritmid koostatakse nii, et juhtimisseade otsib tootmises soodsaimat olukorda või tehnoloogilist protsessi, näiteks maksimaalset tootlikkust, parimat kasutegurit, soodsaimat omahinda vm. Keerukate objektide automaatjuhtimissüsteemi kuulub üks või mitu juhtarvutit.
Rahvuskogu
Rahvuskogu tegevus
Rahvuskogu liikmed otsustasid Rahvuskogu viimase, piduliku, üldkoosoleku tasu kokku 1200 krooni suuruses annetada Allveelaevastiku Sihtkapitalile.
Dalbergia
Dalbergia (Dalbergia) on puittaimede perekond liblikõieliste sugukonnast.
Rahvuskogu
Rahvuskogu tegevus
Kõik Rahvuskogu liikmed said Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi.
Dalbergia
Perekonda kuulub mitusada puu-, põõsa- ja ronitaimeliiki Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Aafrikas, Madagaskaril ning Lõuna-Aasias.
Kirjeldus ja kasutamine
Dalbergia perekonda kuulub palju puuliike, millest saadakse väärispuitu. Dalbergia puitu on nimetatud palisandriks.
Paljude liikide puidu lõhn meenutab roosi lõhna, seetõttu on neid nimetatud ka roosipuudeks. Lülipuit on punakas või pruun, tumedamate vöötidega. Lülipuit on kõva ja tihe (tihedus 700–1000 kg/m³). Maltspuit on hele, mõnikord hallikas, ja suhteliselt väheväärtuslik.
Dalbergia puit kipub kuivades kergesti lõhenema, seetõttu tuleb teda kuivatada aeglaselt. Töötlemiseks vajatakse väga teravaid lõikeriistu.
CITES keelab brasiilia dalbergiaga kauplemise.
Muinaskihelkondade loend maakonniti
Selles loendis on esitatud Eesti muinaskihelkonnad maakonniti.
Järvamaa
Järva maakonnas oli kolm muinaskihelkonda, mille nimedest on meieni jõudnud üks.
Harjumaa
Harju maakonna (Harrien) ajaloolised kihelkonnanimed ei ole säilinud.
Läänemaa
Läänemaal oli ajalooliselt seitse kihelkonda.
Juhtimissüsteem
Juhtimissüsteem ehk juhtsüsteem koosneb juhtimisobjektist ning selle juhtimiseks rakendatud juhtseadmest.
Viirelaiu tuletorn
pisi|püsti|Viirelaiu tuletorn (2022) pisi|Viirelaiu tuletorn Viirelaiu tuletorn on tuletorn Muhu vallas Viirelaiu kirdetipus.
Juhtimissüsteem
Juhtimisobjekt
Juhtimisobjekt koosneb omakorda primaarsüsteemist ja selle kontrolliks ettenähtud mõõteseadmest. Primaarsüsteemiks on juhitav protsess või tehniline seade. Kuna enamikku reaalseid süsteeme iseloomustab neis kulgevate protsesside inertsus, siis on tegemist inertsiaalsete ehk dünaamiliste süsteemidega.
Viirelaiu tuletorn
Tuletorni geograafilised koordinaadid on
Juhtimissüsteem
Juhtimissüsteemi uurimine
Juhtimissüsteemi uurimisel ehk analüüsil pööratakse põhitähelepanu juhtimisobjekti omaduste kindlakstegemisele, tema modelleerimisele ning mudeli parameetrite tuvastamisele. Erilist huvi pakuvad süsteemi jälgitavus, juhitavus, stabiilsus ning protsesside ajaline kulgemine. Kaudselt iseloomustavad neid süsteemi omadusi ka sagedus-tunnusjooned. Uue süsteemi loomise ehk sünteesi üheks tähtsamaks ülesandeks on
Viirelaiu tuletorn
Viirelaiu tuletorn on üks väheseid raudplekist tuletorne.
Ajalugu
pisi|püsti|Viirelaiu tuletorn (1927) Praegune tuletorn on ehitatud 1881. aastal. Varasem puittorn ehitati 1857. aastal inglise insener Gordoni projekti järgi. Arvatakse, et saarel oli ka enne 1857. aastat mingi meremärk. Viirelaiu tuletorn on Eestis teadaolevalt vanim metalltuletorn.
Pärast Teist maailmasõda kõrvaldati tugevasti vigastatud tornilt toeribad ja malmkonsoolid ning torn kaeti väljastpoolt 10–12 cm paksuse betoonkestaga.
2002. aastal tuletorn remonditi.
Välimus ja tööpõhimõtted
Viirelaiu tuletorn on punase laternaruumi ja rõduga silindriline metalltorn kõrgusega 10,4 meetrit maapinnast.
Tuletorn oli algusest peale plinktuledega. Selle jaoks oli olemas vastav ringleva ekraaniga mehhanism, mis töötas kellamehhanismi põhimõttel: osutile kinnitatud raskus vändati võllile, mis alla vajudes pani kogu süsteemi tööle. Laterna pöörlevat ekraani käitasid raskuspommid.
Nõutava tule tagas tuletornis algul kahe tahiga Moris-tüüpi petrooleumilamp, seejärel töötas süsteem petrooleumiga, siis 1898. aastast alates atsetüleengaasil ja lõpuks elektritoitel. Elektrienergiat saab tuletorn praegu päikesepatareidest.
Osaliselt on kirjeldatud mehhanism tornis säilinud tänapäevani.
Super Junior
Super Junior on Lõuna-Korea poistebänd, mille moodustas 2005. aastal S.M. Entertainment. Grupis on aegade jooksul olnud 13 liiget, mis teeb Super Juniorist ühe maailma suurima poistebändi. Nad tegid oma debüüdi 6. novembril 2005 nimega "Super Junior 05'", algkoosseisus oli 12 liiget: Leeteuk, Heechul, Yesung, Kangin, Shindong, Sungmin, Hangeng, Eunhyuk, Siwon, Donghae, Ryeowook ja Kibum. Bändi debüütlaul oli "TWINS".
Super Juniori liikmed pidid algse plaani järgi iga aasta tagant vahetuma, ent tänu nende kiiresti saavutatud populaarsusele võeti nime tagant "05'" ära ja Super Junior jätkas samade liikmetega. Aastal 2006 liitus grupiga Kyuhyun. Alates 2009. aastast on Kibum mitteaktiivne, aastal 2011 lahkus grupist ametlikult Hangeng.
Tiidrek Nurme
Tiidrek Nurme (sündinud 18. novembril 1985 Kuressaares) on eesti kesk- ja pikamaajooksja, kes on püstitanud eri jooksudistantsidel 15 Eesti rekordit (seisuga 13. veebruar 2021). Olümpiamängude ajaloos on ta viie sportlase hulgas, kes on võistelnud kahtedel olümpiamängudel 1500 m jooksus ja maratonis (Nurme osales Pekingis 2008 ja Rio de Janeiros 2016.) Ülejäänud neli on uusmeremaalane Rod Dixon (1972, 1984), portugallane Luis Feiteira (1996, 2012), Ecuadori esindaja Bayron Piedra (2008, 2016) ja prantslane Jacques Boxberger (1968, 1984).
Super Junior
Ülemaailmne tuntus saabus aastal 2009 lauluga "Sorry Sorry", mida peetakse ka üheks niinimetatud K-pop'i hümniks. "Sorry Sorry" oli ka statistiliselt nende kõige edukam album, mida müüdi näiteks juba esimesel päeval 30 000 eksemplari.
Tiidrek Nurme
2008. aasta Pekingi suveolümpiamängudel sai Nurme 1500 meetri jooksus 50 jooksja seas 27. koha (26. pärast Bahreini esindava marokolase dopingujuhtumit). Pekingis püstitas ta Eesti rekordi ajaga 3.38,59, joostes tempotegijana 1100 m.
Super Junior
Fänniklubi nimi on E.L.F (Everlasting Friends) ja fänniklubi värv on pärlsinine.
Tiidrek Nurme
Rio 2016. aasta suveolümpiamängudel kuulus Nurme olümpiarekordi püstitavasse stardinimekirja, kui 155 meest 80 riigist olid stardijoonel. Tiidrek saavutas kokkuvõttes 63. koha.
Tokyo 2020 suveolümpiamängudel sai Nurme 106 jooksja seas 27. koha (26. koht pärast seda, kui Bahreini esindava marokolane sai dopingurikkumise tõttu võistluskeelu). Tokyo 2020 maraton oli olümpiamängude ajaloo konkurentsitihedam maraton, sest kõik 106 meest pidid olema jooksnud kiiremini kui 2.11,30. pisi|Selline näeb välja Tiidreku võistlusvarustus Tokyo olümpiamaratoni hommikul. Puudu on vaid jääkotid ja hulk joogipudeleid.
Haridus
Ta on õppinud Kuressaare Vanalinna Koolis ja Kuressaare Gümnaasiumis, 2005 lõpetas Ülenurme Gümnaasiumi ja 2020 Tartu Ülikooli (kehaline kasvatuse ja sport, BA), samuti on ta õppinud Tartu Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris (teoloogiat).
Super Junior
Aastate jooksul on Super Junior jagunenud erinevateks alagruppideks (Super Junior-M, Super Junior-T, Super Junior K.R.Y, Eunhyuk & Donghae), mis samaaegselt keskenduvad eri muusikastiilidele ja publikule.
Tiidrek Nurme
Isiklikud rekordid
''Seisuga 11. juuni 2021.''
1500 m jooks
Seni kehtiv Eesti rekord 1500 meetri jooksus 3.38,59 sai püstitatud 15. augustil 2008 Pekingis olümpiamängudel. Tähelepanuväärseks teeb tõik, et võistluse esimesed 1100 meetrit jooksis Nurm tempotegijana. Esimest korda parandas ta Eesti rekordit 26. juulil 2008 Belgias, joostes uueks rekordajaks 3.38,80 ja purustades sellega 1966. aastast Mart Vildile kuulunud rekordi. Tänu sellele tulemusele täitis Nurme olümpiamängude B-normi 0,2 sekundiga.
Miilijooks
Teist korda ületas Nurme miilijooksu Eesti rekordi 21.08.2010 Soomes Joensuu kergejõustikusarja Eliittikisat võistlusel saades ajaks 4.00.22. Selle tulemusega lõpetas ta kolmandal kohal.
Kolmandat korda ületas Nurme miilijooksu Eesti rekordi 09.08.2011 Viljandis toimunud Bigbank Kuldliiga finaaletapil. Seal suutis ta kolme mehelises konkurentsis, tuulistes oludes joosta esimese eestlasena alla nelja minuti, saades ajaks 3.59.74.
2000 m jooks
Eesti rekord 2000 m jooksus 5.06,02 sai püstitatud 18. juulil 2008 Joensuus kergejõustikusarja Eliittikisat võistlusel. Tuulistes oludes peetud võistluse tulemusena lõpetas ta jooksu teisena, seejuures edestades Soome jooksukuulsust Jukka Keskkisalo, kellele oli jooks üles ehitatud.
3000 m jooks
Eesti rekord 3000 m jooksus 7.48.24 sai püstitatud Dublinis toimunud Morton Games kergejõustikuõhtul. Selle tulemusega saavutas Tiidrek Nurme kolmanda koha.
10 km maanteejooks
Eesti rekord 10 km maanteejooksus 29.04 sai püstitatud Rapla Selveri jooksul 19.09.2020. Jooksu viimased 5 km jooksis Tiidrek Nurme üksinda, trotsides puhanguti tugevat vastutuult. Varasem rekord 29.23 kuulus legendaarsele maratoonarile Pavel Loskutovile.
Poolmaraton
Eesti rekord poolmaratonis 1.02.20 sai ületatud poolmaratoni maailmameistrivõistlustel 17.10.2020 Gdynias. Nurme lõpetas 122 mehelises konkurentsis 41. kohal. Varasem rekord 1.03.00 kuulus legendaarsele maratoonarile Pavel Loskutovile.
Ekiden
Tiidrek Nurme osales ekideni Eesti rekordi 28.09.2013 püstitamisel, kuuludes Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi ridadesse. Võistkonna koosseis: Deniss Košelev, Tiidrek Nurme, Alexey Markov, Nikolai Vedehin, Kenny Kivikas, Allar Lamp. Ajaga 2.09.59 tuldi Eesti meistriks.
Siserekordid
18. veebruaril 2009 püstitas Tiidrek Nurme Stockholmis Eesti siserekordi 3000 m jooksus 7.59,31-ga. 10. veebruaril 2010 parandas ta Stockholmis rekordit: uueks rekordiajaks on 7.55,37. Nurme püstitas 20. veebruaril 2010 Eesti siserekordi ka 1500 m jooksus, uueks rekordajaks on 3.47,40. Seda parandas ta 19. veebruaril 2011 ajaga 3.46,10, kuid Eesti rekordi ületas hiljem Andi Noot.
Isiklikku
pisi|Tiidrek Nurme jutlustab vanas Tartu Kolgata Batistikoguduse palvelas.
Sündinud ja kasvanud on Kuressaares neljalapselise pere teise lapsena.
Abiellus Maili Nurmega 15.10.2007. Peres on 3 last.
Tiidrek Nurme on veendunud kristlane. Ta kuulub Tartu Kolgata baptistikogudusse ja on üks koguduse jutlustajatest.
Teismeeas veetis 8 kuud noortevanglas.
Sisendkeel
Sisendkeel on keele omandamisel aluseks olev keeleaines.
Näiteks lapsel on emakeele õppimisel sisendkeeleks keelekasutus, mida ta enda ümber kuuleb. Täiskasvanud võõrkeeleõppijal võib sisendkeeleks olla näiteks õpiku sisu.
Mr. Happyman
Mr. Happyman oli eesti ansambel koosseisuga Sven Lõhmus (vokaal, klahvpillid ja lugude autor), Sulev Lõhmus (löökriistad, vokaal), Kadi Rasmussen (vokaal) ja Ly Lumiste (vokaal).
Mr. Happymani tuntumad lood on "Las mina proovin siis ka", "Lõvisüda", "Suveparadiis", "Laupäevaõhtu printsess" jne.
Nutt
pisi|Nutt pisaratega
Nutt on emotsiooni poolt tingitud tegevus, mis tähendab, et nutu põhjuseks võib olla viha, kurbus, hirm, rõõm vms.
Nutu kehalised ilmingud on seotud peamiselt
Üldiselt ollakse arvamusel, et nutmine on inimspetsiifiline nähtus. Kuid on uurimusi, mis näitavad, et nutta võivad ka mõned kõrgemad loomad, nagu kaamel, elevant, gorilla.
Nutt imikul
pisi|Neljapäevane imik nõuab nuttes süüa Nutmine on vastsündinu üks esimesi tahteelu akte. Nutu intensiivsus on oluline näitaja vastsündinu tervisliku seisundi hindamisel. Apgari skaala võtab nutmist arvesse kahel puhul:
Mida intensiivsem on mõlemal juhul nutt, seda parem on vastsündinu tervis.
Esimestel elukuudel inimese nutt on ilma pisarateta, kuna pisaranääre pole veel lõplikult välja arenenud. Ja ka nutu tekke põhjused on imikul teised, kui täiskasvanul ja seda põhjusel, et imiku eneseväljenduse viisid on oluliselt ahtamad kui täiskasvanul. Seega imik, kui ta soovib tähelepanu, kasutab selleks nuttu, seal kus täiskasvanu kasutab sõnalist kommunikatsiooni.
Uurimused, mis käsitlevad nutmise mõju organismile, on näidanud, et nuttev imik põhjustab lakteerival emal kehatemperatuuri tõusu ja suuremat piimaeritust.
Nutt täiskasvanul
pisi|Nutvad täiskasvanud Täiskasvanud inimene nutab tavaliselt pisaratega.
Kuid täiskasvanute nutu füsioloogiline olemus on 2008. aasta seisuga selgusetu. Kui imiku puhul on mõistetav nutu kommunikatiivne tähendus, siis miks täiskasvanud kasutavad sõnumi edastamiseks sellist mitteverbaalset moodust nagu nutt?
Uurimused on näidanud, et emotsionaalsed pisarad erinevad kaitseotstarbelistest pisaratest keemilise koostise poolest – emotsionaalsetes pisarates on rohkem kõrgmolekulaarseid ühendeid, nagu adrenokortikotroopne hormoon, prolaktiin, ja mineraalaineid, nagu mangaani.
Lina Andersson
Lina Andersson (sündinud 18. märtsil 1981 Gällivare vallas Malmbergetis) on Rootsi endine murdmaasuusataja.
Andersson saadeti Šveitsis Pontresinas toimunud 1998. aasta juunioride MM-ile. 21. jaanuaril saavutas ta 5 km vabastiilis 7. koha, võitis Katrin Šmigun Claudia Künzeli ja Zuzana Kočumová ees, järgnesid Evi Sachenbacher ja Pirjo Manninen. 25. jaanuaril tuli ta 15 km klassikastiilis 5. kohale. Šmigun võitis pronksmedali ja nende vahele jäi Manninen.