cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lodesmuiža
Asulas oli Lode mõisa (Lohdenhof) süda. Tänapäeval toimuvad asulas Läti Ülikooli geograafiateaduskona välipraktikumid. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Étaing
pisi|Étaingi vallamaja
Étaing on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 18 km Arrasist idas, Sensée jõe orus, teede D39 ja D9 ristumiskoha ümbruses. Kiirtee A26 möödub küla lähedalt.
pisi|tühi|
Paide linnavolinike loend
Siin on loetletud Paide linnavolikogu volinikke.
1919
18. mai 1919 valiti Paide linnavolikokku järgmised volinikud.
Väike-majaomanikkude, väike-kaupmeeste ja tööliste rühm
Majaomanikkude ja üürnikkude rühm
Eesti Rahvaerakond
Eesti Tööerakond
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei
1921
Majanduslik rühm
Balti-Saksa Erakond
Tööerakond
Töötava rahva ja väikemajaomanikkude rühm
Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei
Eesti Rahvaerakond
Eesti Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei
1927
15. ja 16. jaanuaril 1927 valiti Paide linnavolikokku järgised volinikud.
Eesti rahvaerakonna nimekiri
Paide majaomanikkude nimekiri
Saksa-Balti erakonna nimekiri
Eesti sotsialistliku tööliste partei ja üürnikkude nimekiri
Eesti majaomanikkude ja käsitööliste rühma nimekiri
Tööerakonna nimekiri
1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Paide linnavolikokku järgmisev volinikud (RTL 1934, 13).
Majandusliidu valimisliit
Paide Balti-saksa kodanikkude valimisliit
Paide linnavolikogu valijate ühenduse valimisliit
Sotsialistlikkude tööliste nimekirja valimisliit
Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit (volikogust välja arvatud alates 22. märtsist 1934, RTL 1934, 31)
1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Paide linnavolinikeks järgmisev volinikud (RTL 1939, 101).
1771 valimisõiguslikust kodanikust käis valimas 1351 (76%). 12 kohale oli 29 kandidaati.
Osoonikihi hõrenemine
Osoonikihi hõrenemine on üks globaalprobleemidest, mis on seotud osooni sisalduse vähenemisega stratosfääris polaaraladel ehk osooniaugu teke.
Tudengimuusikal
"Tudengimuusikal" on 2009. aastal Eestis tehtud üliõpilasfilm.
See on autorite sõnul suurim Eestis tehtud üliõpilasifilm.
Selle tantsustseenides osales üle saja tantsija. Filmi muusika on kokkupandud tänaste eesti noorte heliloojate ja pillimeeste loomingust. Pillipartiid mängis sisse ansambel Kognito. Kooriosade jaoks moodustati spetsiaalne noortekoor. Solistidena esinevad muusikali näitlejad ise. Lisaks noortele teevad filmis kaasa Tartu ülikooli rektor Alar Karis ja õppejõud Kalev Tarkpea. Film pakub rohket äratundmisrõõmu kõigile, kes kunagi Tartus õppinud. Samas võib see olla ka inspiratsiooni allikaks neile, kes alles mõtlevad ülikooli minna.
Sisukokkuvõte
Tallinna tüdruk Elen (Adeele Sepp) alustab septembris uut elu. Ta kolib Tallinnast isa juurest Tartu ühikasse, et õppida ülikoolis majandust. Eleni sõbranna Liis (Merli Plink) ja toanaaber Kati (Katre Luik) hakkavad juba esimesel päeval talle õpetama õiget üliõpilasielu – pidusid, eksamiteks õppimist, kaltsukates käimist ja armusuhteid. Elenil tulebki tegemist teha kahe väga erineva poisiga – Dima (Dmitri Kurilov) ja Kaarliga (Kaarel Targo).
Hoopstad
Hoopstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tswelopele vallas.
Hoopstad on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1905. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hoopstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,9%, valgeid 5,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 52,0%, koosa keelt 18,5%, tsvana keelt 14,6%, afrikaani keelt 7,1% ja teisi keeli 7,8%.
Viis apelsiniseemet
"Viis apelsiniseemet" (inglise keeles "The Five Orange Pips") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, kus astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.
Stockholmi Eesti Seltsi Segakoor
Stockholmi Eesti Seltsi Segakoor oli aastal 1944 Juhan Aaviku asutatud segakoor.
Viis apelsiniseemet
Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1891. aasta novembris.
Stockholmi Eesti Seltsi Segakoor
Koori on juhatanud peale Juhan Aaviku ka Verner Nerep, Harri Kiisk.
Helle Mäemets
Helle Mäemets (sündinud 12. mail 1955) on eesti bioloog.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina ning töötanud teadlasena Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning Maaülikoolis.
Viis apelsiniseemet
Sisu
Tema onu Elias Openshaw oli minevikus istanduse omanik Floridas. USA kodusõja ajal teenis ta konföderatsiooni armees, kus teenis välja koloneli aukraadi. 1870 kolis ta tagasi Euroopasse, elades Lääne-Sussexis. Ta suri 10. märtsil 1883 ja tema surnukeha leiti aiast tiigist.
Helle Mäemets
Ta on spetsialist palünoloogias, hüdrobotaanikas ja veekogude ökoloogias.
Viis apelsiniseemet
Sisu
Holmesi tähelepanu äratas fakt, et enne igat surma saadeti ohvrile ümbrik viie apelsiniseemnega. Peagi leitakse surnuna ka John Openshaw. Kuritöö jäljed viivad kurikuulsa salaühingu Ku Klux Klanini. Holmes järeldab, et vennad Openshaw'd olid varastanud Ku Klux Klani tähtsad dokumendid, mistõttu see organisatsioon 1869. märtsis kokku varises ja tegevuse lõpetas. Ku Klux Klani endised liikmed maksid neile selle eest kätte. Holmes ka tuvastas kurjategijad Georgiast pärit parklaeva "Üksik täht" meeskonnana, aga laev oli jõudnud selleks ajaks Inglismaalt lahkuda. Seepeale saatis Holmes USA-sse telegrammi, paludes laeva kapteni ja teised meeskonnaliikmed mõrva eest vahistada.
Helle Mäemets
Pere
Tema vanemad olid bioloogid Aare Mäemets ja Aime Mäemets.
Talurahvaseadus
Talurahvaseadus on seisuslik eriseadus, mille ülesanne on reguleerida talurahva suhteid mõisnike ja riigiga, aga ka reguleerida talurahva omavahelisi suhteid.
Eesti ajaloos koostasid talurahvaseadusi rüütelkonnad. Talurahvaseadused võttis vastu maapäev ja need kinnitas Venemaa keiser.
Eesti alad kehtestati esimesed talurahvaseadused mõisnike poolt eraseadustena ja need kehtisid vaid vastava mõisa piires. Näiteks 1789 avaldas Berend Johann von Uexküll "Vigala talupoegade seaduseraamatu".
Hiljem on tuntud Eestimaa talurahvaseadused (1816) ja Liivimaa talurahvaseadused (1819). Aastast 1865 on teada ka Saaremaa talurahvaseadused.
Pesumasin
Pesumasin on kodumasin tekstiilesemete pesemiseks. Täisautomaatne trummelpesumasin jõudis müügile USA-s 1946. a ja Euroopas 1950. aastate algul. Aja jooksul on mehaanilised regulaatorid asendunud elektroonikal põhinevate süsteemidega, ühtlasi on järjest paranenud elektri- ja veetarbe ning mürataseme näitajad. pisi|Pesumasin läbipaistvas kestas (näituse eksponaat)
Ehitus
Ehitusviisi järgi jagunevad pesumasinad eest ja pealt täidetavateks. Välismõõtmed (laius × kõrgus × sügavus) on enamikul eest täidetavatel masinatel 60×85×55…60 cm ja pealt täidetavatel 40×90×60…65 cm. Rohkem kasutatakse masinaid, millel luuk asetseb esiküljel; neil on pealmine külg vaba kasutamiseks tööpinnana või nt pesukuivati jaoks. Ülestõstetava luugiga masin valitakse peamiselt vähese ruumi korral; nende mahutavus on 5−7 kg, ette avaneva luugiga masinail aga 6−12 kg (kuiva pesu).
Pesutrummel on roostevabast terasest. Veepaak võib olla plastist, emailitud või roostevabast terasest; kõige vastupidavamad on viimased. Veepaak ühendatakse painduva vooliku kaudu külmaveetorustikuga (mõnel mudelil on ka kuumaveetorustikuga ühendamise võimalus). Vee taset paagis reguleerib rõhurelee ja temperatuuri termoregulaator. Vett soojendab loogeline torukuumuti võimsusega kuni 3 kW. Pesuvesi eemaldatakse pumba abil kanalisatsiooni. Trumlit käitab elektrimootor, mille sisselülitamise, pöörlemiskiiruse ning -suuna määrab pesuprogramm. Kogu pesemistsükli vältel juhib mikrokontroller automaatselt masina komponentide vahelist koostööd valitud programmi kohaselt.
Peamised pesuetapid on eelpesu, põhipesu, loputus ja tsentrifuugimine.
Olenevalt tootjast ja hinnaklassist võib pesumasinal olla mitmesuguseid erifunktsioone:
pisi|Pesumasina energiamärgise näide
Tõhususklassid
Keskkonnahoiu kriteeriumidest lähtuvalt jagunevad pesumasinad energiatarbe, pesemis- ja tsentrifuugimisvõimekuse järgi klassidesse A kuni G, kusjuures kõige tõhusamad on A-klassi masinad (vt ka Energiamärgis). Energiatõhususe poolest jõudis 2010. aastaks enamik kodumasinaid klassi A. Seepärast lisandusid 2011. aastal energiamärgise standardisse klassid A+, A++ ja A+++, vastavalt 10, 20 ja 30 % energiasäästlikumad kui A-klassi pesumasinad. Klassi A+++ korral jääb elektrikulu alla 1 kWh pesukorra kohta. Umbes samal määral väheneb ka veekulu.
Energiatõhususe suurendamiseks on alates 2013. aastast hakatud soojuspumba abil ära kasutama masinast väljuvas heitvees olevat soojust. Niisugused masinad kuuluvad energiaklassi A+++.
Tsentrifuugimise tõhususe järgi liigitamisel on aluseks puuvillasesse pesusse jääva niiskuse protsent tsentrifuugimistsükli lõpus, nt A-klassi korral vähem kui 45 % (trumli pöörlemiskiirusel 1600−1800 1/min) ja B-klassil 45−54 % (1200−1400 1/min).
Etiketil on näidatud ka mürataseme väärtused pesemisel ja tsentrifuugimisel.
Programmid
Olenevalt mudelist ja hinnaklassist võib pesumasinal olla mitmesuguseid programme, sealhulgas
Standardprogrammi tsükkel võib kesta 40 °C juures 3−4 tundi. Pesuaja pikenemine on hind, mida tuleb maksta elektri ja vee säästliku kasutamise eest: pesuvee madalal temperatuuril vajab pesuaine pikemat toimeaega ja väiksema veekoguse tõttu suureneb loputuskordade arv. Lühi- või kiirprogrammi valimisel tuleb arvestada suurenenud elektri- ja veekuluga.
NOS
NOS võib tähendada järgmist:
Jakob Kübarsepp
Jakob Kübarsepp (sündinud 9. veebruaril 1947 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2011).
Haridus
Õppis Tallinna 2. Keskkoolis 1954–1965, lõpetas 80. lennu. Aastatel 1965–1970 õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonnas peenmehaanikaseadmete erialal, mille lõpetas 1970. aastal mehaanikainsenerina (cum laude). 1975. aastal jätkas ta õpingud Tallinna Tehnikaülikooli metallide tehnoloogia kateedri aspirantuuris ning 1979 kaitses kandidaaditöö „Terassideainega titaankarbiidkermiste tehnoloogia ja omadused“ Moskva Mendelejevi nimelise keemilise peentehnoloogia instituudi juures. 1992 kaitses Jakob Kübarsepp doktoritöö „Terassideainega kermised“ Tallinna Tehnikaülikooli juures.
Stažeeris Moskva Teraste ja Sulamite Instituudis 1987; Darmstadti Tehnikaülikoolis ja Kieli Kõrgemas Tehnikakoolis 1994; Tampere Tehnikaülikoolis 1996.
Töökäik
Aastatel 1970–1975 töötas Jakob Kübarsepp Eesti NSV Teaduste Akadeemia erikonstrueerimisbüroos (SKB) konstruktori ja juhtivkonstruktorina. Alates 1975. aastast on Jakob Kübarsepa teenistuskäik seotud Tallinna Tehnikaülikooliga, kus ta on töötanud pulbermetallurgia labori noorem- ja vanemteadurina (1975–1985), metallide tehnoloogia kateedri assistendi (1985–1986) ja dotsendina (1986–1992), materjalitehnika instituudi metallide tehnoloogia aseprofessorina (1992–1997). 1997. aastal valiti ta metallide tehnoloogia professoriks. Alates 2021. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor ning vanemteadur. Aastatel 2000–2011 ning 2014–2017 oli Jakob Kübarsepp Tallinna Tehnikaülikooli õppeprorektor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti 2011. aastal materjalitehnika alal. 2015. aastast on ta akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonna juhataja. On akadeemia hariduskomisjoni (moodustatud 2022) esimees.
Teadustöö põhisuunad
Jakob Kübarsepa teadustöö põhisuunad on seotud pulbermetallurgia ja komposiitmaterjalidega, sh kulumiskindlate keraamilis-metalsed komposiidid ning pulbermaterjalise kulumine ja korrosioon. Tema üks uurimisvaldkond on olnud suunatud tööriistamaterjalidele ning nende rakendamisele metallide survetöötlemisel. Teine oluline uurimisvaldkond on seotud suure eritugevusega kulumiskindlate materjalide tehnoloogiaga. Jakob Kübarsepp olnud aktiivne ka arendustegevuse valdkonnas. Tema initsiatiivil ja osalusel on pidevalt arendatud ja kaasajastatud TTÜ pulbermetallurgia labori infrastruktuuri, mis on võimaldanud arendada nii Eesti-sisest kui ka rahvusvahelist koostööd ettevõtete ja teadusasutustega.
Ta on avaldanud enam kui 250 teaduspublikatsiooni, sh on ta mitme kõrgkooliõpiku ja sõnaraamatu kaasautor ning autoritunnistuste omanik. Tema juhendamisel on kaitstud üheksa doktori- ja üheksa magistritööd. Omab kaheksat autoritunnistust. On järgmiste kutsetunnistuste omanik: volitatud mehaanikainsener V (1998, 2005, 2015), Euroinsener (2001), insener-pedagoogi kvalifikatsioon ING-PAED IGIP (2001).
Teaduskorralduslik tegevus
European Powder Metallurgy Association (EPMA) liige; Balti Materjaliühingute Assotsiatsiooni liige (ABMS); Eesti Materjalitehnika Ühingu liige (EMÜ); Eesti Teadlaste Liidu liige (ETL); Eesti Inseneride Liidu liige (EIL); PHARE Eesti teaduse ja kõrghariduse reformi materjaliteaduse ja geeni-/biotehnoloogia keskuse nõukogu liige; TTÜ materjaliteaduse alaste doktorikraadide nõukogu liige; mehaanikateaduskonna nõukogu esimees 1994–2000; SA TTÜ Materjalitööstustehnoloogia Siirdekeskus nõukogu liige 1999, nõukogu esimees 2003–2006; TTU nõukogu liige 1994; Rahvusvaheline Füüsikaolümpiaad Eestis IPho2012, juhtkomitee liige 2010–2012; Põhja- ja Baltimaade tehnikaülikoolide võrgustike NORDTEK- BALTECH 2012. aasta teaduskonverentsi ja üldkogu BALTECH poolne koordinaator 2011–2012; Kristjan Jaagu stipendiumite ekspertnõukogu, liige 2011–2017; Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuur, Hindamisnõukogu esimees 2012–2013; Euroopa tehnikaülikoolide võrgustiku CESAER 2014.aasta teaduskonverentsi "Widening participation" ja üldkogu korralduskomisjoni esimees 2014; TTÜ materjaliteaduse instituudi nõukogu liige 2014–2016; IT Akadeemia programmi juhtkomitee liige 2016–2017; SA Tallinna Tehnika ja teaduskeskus, nõukogu liige 2012–...; Teadusajakirja "Proceedings of the Estonian Academy of Sciences" toimetaja 2014–...; Teadusajakirja "Powder Metallurgy Progress " rahvusvahelise nõunike kogu liige 2015–...; Rahvusvahelise Inseneripedagoogika Ühingu IGIP seirekomitee president 2016–...; Kristjan Jaagu stipendiuminõukogu esimees 2017–...; Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu liige 2018–2019 ja alates 2019 nõukogu liige.
PRO
PRO või pro võib tähendada järgmist
Katvari vald
pisi|Katvari järv
Katvari vald (läti keeles Katvaru pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Limbaži linnaga, Pāle, Umurga, Viļķene, Limbaži ja Brīvzemnieki vallaga ning Valmiera piirkonna Dikļi vallaga.
Valla pindala on 124 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1256 inimest. Valla keskus on Pociemsi küla, vallamaja asub aadressil Liepu iela 5. Vallavanem oli aastal 2017 Ausma Plūme, aastal 2018 aga Pēteris Magone.
Ajalugu
Praegune Katvari vald asub varasemate Katvari ja Pociemsi valdade kohal. Pociemsi vald (saksa keeles Posendorf; vene keeles: Позендорфская волость) moodustati 19. sajandi lõpus, mil liideti Ķipēni ja Pociemsi mõisavallad. Aastal 1935 oli selle pindala 60,25 km² ja seal oli 1012 elanikku. Ka Katvari vald (saksa keeles Kadfer; vene keeles: Катверская волость) moodustati 19. sajandi lõpus, mil liideti Katvari ja Tiegaži mõisavallad. Aastal 1935 oli selle pindala 59,25 km² ja seal oli 976 elanikku.
1945 moodustati Katvari valla aladele Katvari ja Tiegazi külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Katvari külanõukoguga likvideeritav Tiegaži külanõukogu, aastal 1962 aga likvideeritav Pociemsi külanõukogu. Kuni selle ajani oli valla ja külanõukogu keskuseks Vecstirnase talu. Aastal 1971 arvati osa külanõukogu maadest taasloodava Limbaži külanõukogu koosseisu. Aastal 1977 liideti sellega osa Viļķene, Dikļi, Brīvzemnieki ja Limbaži külanõukogude alasid, osa Katvari külanõukogust liideti aga Ārciemsi, Umurga, Viļķene, Dikļi ning Limbaži külanõukogudega. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Katvari vald Limbaži piirkonda.>
Loodus
Vallast saab alguse Brasla jõgi, läänepiiril voolab ka Svētupe jõgi. Tähtsamad järved on Katvari järv, Linezers, Melnezers, vald piirneb ka Dūņezersi järvega. Vallas on liivakarjäär, seal lõigatakse ka turvast.
Kaitstavad mälestised
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all luuletaja Fricis Bārda sünnikodu ja Aišēni muinaskalmed, lisaks veel Katvari mõisa elumaja kamin ja kolme toa laed. Regionaalse kaitse all on Jenavase muinaskalmed ja Brūveļi muinaskalmed ning sealne kirikuase.
Nõudepesumasin
Nõudepesumasin on kodumasin sööginõude (toidunõude, lauanõude) ja söögiriistade pesemiseks. Selleks suunatakse esemetele vastavalt programmile veejoad. Lisaks pesemisele masin ka kuivatab nõud.
Katvari vald
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1079 lätlast, 48 venelast, 10 valgevenelast, 10 ukrainlast, 7 poolakat ja 3 leedulast.
Tiiu Jaago
Tiiu Jaago (sündinud 16. märtsil 1960) on Eesti rahvaluuleteadlane ja õppejõud.
Nõudepesumasin
Esimese automaatse veejugadega nõudepesumasina patenteeris Josephine Cochrane USAs 1900. aastal ja see võeti kasutusele toitlustusettevõtteis. pisi|Täidetud nõudepesumasin pisi|Sisseehitatud nõudepesumasin (keskel)
Katvari vald
Asustus
Valla külad on:
Tiiu Jaago
Ta on uurinud regilaule ja tegelenud pärimusliku ajalooga.
Katvari vald
Asustus
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Nõudepesumasin
Ehitus
Üldehituselt eristatakse kolme liiki masinaid:
Nõude paigutamiseks on enamasti kaks korvi. Ülemisse korvi pannakse klaasid, tassid ja muud väiksemad nõud, alumisse taldrikud ja toiduvalmistusnõud; söögiriistade jaoks on eraldi väike korv.
Tiiu Jaago
Haridus
Ta on õppinud aastatel 1978–1983 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning lõpetanud 1990. aastal aspirantuuri rahvaluuleteaduse erialal. 1991. aastal kaitses Jaago Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi juures doktoriväitekirja "Epiteet eesti regivärsilises regilaulus" (juhendaja Eduard Laugaste).
Nõudepesumasin
Ehitus
Uuematel masinatel on ka kolmas sahtel. See on mõeldud söögiriistade (noad, kahvlid, lusikad) tõhusamaks pesemiseks. Samuti annab söögiriistade sahtli olemasolu masinale juurde 2 nõudekomplekti.
Mahutavus võib olla 4−15 nõudekomplekti (kõige sagedamini 13−14, lauapealsetel 4−6 komplekti). Ühe nõudekomplekti moodustavad Euroopa standardi EN 50242 kohaselt järgmised nõud ja riistad: praetaldrik läbimõõduga 26 cm, supitaldrik 23 cm, desserttaldrik 19 cm, alustass 14 cm, tass 200 ml, joogiklaas 250 ml, nuga 203 mm, kahvel 184 mm, supilusikas 195 mm, teelusikas 126 mm ja dessertlusikas 156 mm.
Nõudepesumasinate mõõtmed:
Olenevalt tootjast ja hinnaklassist võib nõudepesumasinal olla mitmesuguseid erifunktsioone ja -omadusi:
Tiiu Jaago
Teadustöö ja akadeemiline karjäär
1990.–2000. aastatel korraldas Jaago pärimusliku ajaloo alast uurimistööd Järve külas (nüüdseks Kohtla-Järve linn) ja pidas kirjavahetust kohalike kaastöölistega, kogudes elulugusid, kirju ja fotosid, mille tulemusena koostas piirkonna elu 20. sajandil käsitleva kollektsiooni.
Lahhovo
Lahhovo (Лахово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Opotška rajoonis, 48 km Opotška linnast ja 10 km Duhnovo külast idas.
Tiiu Jaago
Teadustöö ja akadeemiline karjäär
Alates 1991. aastast kuulub ta Õpetatud Eesti Seltsi ja Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi. 2005. aastast on Jaago Rahvusvahelise rahvajutu-uurijate seltsi liige, alates 2010. aastast Rahvusvahelise Etnoloogia ja Folkloristika Seltsi liige. Vahemikus 2009–2015 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna nõukogu ning 2015–2021 Eesti Kirjandusmuuseumi teadus- ja haldusnõukogu liige. Alates 2020. aastast kuulub ta TÜ humanitaarvaldkonna õppejõudude ja teadustöötajate atesteerimiskomisjoni.
Nõudepesumasin
Ehitus
Masina juhtpaneelil võib sõltuvalt mudelist olla mitmesuguseid valikuid ja näite: pesemisprogrammid, sisselülitamisaja etteandmine, vee temperatuur, veepehmendussoola ja loputusaine vajadus või tase, programmi lõpuni jäänud aja näit, rikke näit jm.
Pesemisprotsess
Pestavatele nõudele pritsitakse ja piserdatakse tugevalt leeliselist soojendatud pesuvett, mis väljub pöörlevatest pihustitest surve all. Nii eemaldatakse vähehaaval toidujäägid nõude pinnalt mehaanilise ja keemilise toime koosmõjul. Pesemistsükkel jaguneb järgmisteks faasideks:
Pesemisprotsessi edenemist hindab masin pesuvee läbipaistvuse järgi vastava sensori abil. Pesemisprotsessi juhtiv kontroller suurendab vajadust mööda pritsitava vee survet, temperatuuri või kogust ja pesemisaega lähtuvalt valitud programmist.
pisi|Nõudepesumasina energiamärgis
Programmid
Nõudepesumasinatel võib olla mitmesuguseid programme:
Lahhovo
2000. aastal elas asulas 23 elanikku.
Nõudepesumasin
Elektrienergia- ja veetarve
Energiatarvet väljendab energiaklass. Näiteks A++ klassi masinatel on elektrikulu ühe normaalpesutsükli kohta 1 kWh ringis (2015. a); A+ klassi masinatel on elektrikulu umbes 10% suurem ja A+++ korral 10% väiksem. Koos energiavajadusega on vähenenud ka veekulu − moodsatel masinatel ei ületa see 10 liitrit. Energiakulu on väiksem madalamal veetemperatuuril, kuid siis võtab pesemine kauem aega, näiteks 40 °C juures kuni 3 tundi.
Vee soojendamiseks vajalikku elektrienergiat saab kokku hoida, kui ühendada masin soojaveevõrku (juhul kui masin seda võimaldab). Masinasse siseneva vee soovitatav temperatuurivahemik on 45−70 °C.
Müra on üldiselt väike, olenevalt mudelist 40 dB (vaevalt kuuldav) kuni 50 dB.
Välislingid
Kuidas valida nõudepesumasinat?
Lahhovo
1894. aastal sündis Lahhovos Julius Kuperjanov.
Tiiu Jaago
Tunnustus
2010. aastal anti talle Tartu Ülikooli aumärk ning 26. mail 2011 esmakordselt välja antud Eesti folkloristika aastapreemia. 2020. aastal pälvis ta Rahvaluule kogumispreemia ning 2021. aastal Tartu Ülikooli medali.
Isiklikku
Tema abikaasa on ajaloolane Kalev Jaago.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerike  ehk kongenitaalne südamerike (ladina keeles vitium cordis congenitum) on mitmetel südamega sündinud loomadel juba sündides esineda võiv südamerike, mis liigitatakse väärarengute hulka. Erinevad kaasasündinud südamerikked liigitatakse südamehaiguste hulka. Neid eristatakse vajadusel omandatud südamehaigustest käsitledes neid kaasasündinud südamehaigustena.
Inimlaste kaasasündinud südamerikked
Kaasasündinud südamerikete (KSS) all peetakse silmas südame struktuurse ehituse muutusi alates sünnist, mida võib esineda nii poistel kui ka tüdrukutel.
Südamerike on varajases looteeas väljakujunenud südame ehituslik ja/või talitluslik arenguhäire, mis võib haarata südameklappe, veresooni, südameõõnte vahelisi vaheseinu või südame arengut tervikuna ja neid loetakse esinevat kõigist teistest kaasasündinud defektidest kõige sagedamini.
Rikke raskusaste võib olla väga erinev – olematuid või kergeid sümptomeid põhjustavatest ehituslikest kahjustustest, mis paranevad suure tõenäosusega iseenesest, kuni surma põhjustavate tagajärgedeni.
Looteline areng ja südamealge
Inimese embrüogeneesis areneb spermatosoidi ühinemisel munarakuga üherakuline loode – sügoot. Edasi võib eristada kolme arenguperioodi: lõigustumine, gastrulatsioon ja histo- ja organogenees.
viljastatud munarakust areneb karikloode ehk gastrula. Gastrulatsiooni ajal areneb embrüoblastist pärisloode. Gastrulatsiooni teises faasis (3. embrüonädalal) toimub lootelehte – ektodermi, entodermi ja mesodermi, ja telgorganite algete (seljakeelik, neuraalplaat, somiidid) teke. Ektoderm on embrüo välimine looteleht, millest arenevad aju, närvisüsteem ja naha epidermis. Entoderm on embrüo sisemine looteleht, millest arenevad söögitoru epiteel ning söögitoruga seotud organid, kaasa arvatud kopsud. Mesoderm asetseb ektodermi ja endodermi vahel ning migreerub loote erisugustesse piirkondadesse lootesidekoe ehk mesenhüümina. Mesenhüümirakkudest võivad areneda mitmesugused vere ja sidekoe rakud, silelihasrakud vere – ja lümfisooned.
See on aluseks organite moodustumisele ehk organogeneesile.
Veresoonkond ning süda saavad mõlemad alguse mesodermist ning koos moodustavad kardiovaskulaarse süsteemi. Esmalt kujuneb veresoonkond, kus veresooned arenevad südamest eraldiseisvalt ning omavaheline kontakt nende vahel kujuneb hiljem.
Südamealge lingustumine
Kolmandaks rasedusnädalaks hakkab süda, algselt lineaarne toru, mis pulseerib ja kus on veri, lööma. Edasi moodustab südametoru lingu paremale, mille edasisel lingustumisel (looping) kujunevad südame õõned.
Kui loote paremat või vasemat poolt määravad geenid (näiteks Nodal, Activin A, PitX2C) on valesti avaldunud, ei toimu lingustumine õigesti ning selle tulemuseks on mitmed kaasasündinud südamerikked, nagu näiteks ühine atrioventrikulaarne kanal, Fallot’ tetraad ja mitmed teised.
Lingustumise periood on lõppenud, kui südame kojad paigutuvad täpselt vasema ja parema vatsakese peale. Südame keskpunktiks jääb dorsaalne müokard, temast arenevad kodade vahesein, osa südameklappe ja vatsakeste vaheseina proksimaalne osa. Lingustumise tulemusel südame kambrite paigutus ja ühendus veresoontega.
Järgneval seitsmel päeval jaguneb süda kaheks kambrikeseks ning töötab juba korrapärasemalt. Neljakambriline süda, mis tuksub regulaarselt, kujuneb areneval lootel välja kaheteistkümnendaks nädalaks.
Inimese süda on imetajatele iseloomulikult neljakambriline. Süda on jaotatud paremaks kojaks ja vatsakeseks, milles liigub hapnikuvaene veri, ning vasakuks kojaks ja vatsakeseks, kus liigub hapnikurikas veri. Südamele iseloomulik kokkutõmbumine on põhjustatud südamelihase kontraktsioonidest, mille eesmärgiks on transportida kogu veri kodadest vatsakestesse läbi kojavatsakeseklappide ehk atrioventrikulaarklappide. Terve südame puhul liigub hapnikuvaene veri paremast kojast läbi atrioventrikulaarklapi paremasse vatsakesse. Sealt viiakse veri kopsuarteri kaudu kopsudesse, kus veri muudetakse hapnikurikkaks. Sellist vereringe osa nimetatakse väikeseks ehk kopsuvereringeks. Kopsudest liigub hapnikuga rikastatud veri vasakust kojast vasakusse vatsakesse ning seejärel läbi aordi saadetakse hapnikurikas veri kehasse. Selline vereringe osa kannab nimetust suur vereringe ehk kehavereringe.
Kaasasündinud südamedefektide põhjused
On palju tegureid, mis võivad soodustada kaasasündinud südamerikkeid. Üheks teguriks on nukleotiidide muutused organismi geneetilises koodis ehk geenimutatsioonid südame arengut määravate geenide DNAs. Geneetiliseks põhjuseks saab lugeda ka geenide vigast ekspresseerumist ehk avaldumist. Näiteks geenid nodal, activin A ja pitX2C määravad areneval lootel parema ja vasema poole. Kui need geenid aga valesti avalduvad, tekivad südame struktuurides muutused, mis põhjustavad südamedefekte, näiteks kaksikväljumine paremast vatsakesest, kaksiksuubumine vasakusse vatsakesse, suurte arterite transpositsioon, ühine atrioventrikulaarne kanal ja Fallot’ tetraad.
Defektide teket võivad mõjutada ema elustiil ja tervis raseduse ajal. Suitsetamine, narkootikumide või alkoholi tarbimine ning ravimite manustamine raseduse alguses ja vältel võib areneval lootel suurendada kaasasündinud südamedefektide esinemise tõenäosust. Embrüot võib mõjutada ka teatud kindlate toitainete puudumine, nagu näiteks foolhappe puudus, mille puhul võib loote areng häiritud olla. Defektide ilmnemist soodustab ka ema haigestumine raseduse ajal, näiteks nakatumine Rubeola viirusega, mis võib viirushaigust põdeval naistel põhjustada raseduse katkemist või südameriketega lapse sündi.
Need ülaltoodud südamerikkeid soodustavad tegurid võivad loote arengut mõjutada juba väga varajases arenguetapis, kui naine ise ei pruugi oma rasedusest veel teadlik olla. Selle põhjuseks on asjaolu, et süda, kuigi ebakorrapäraselt tuksuv, ja vereringesüsteem kujunevad lootel välja juba kolmandal nädalal pärast viljastumist, kuid naine saab oma rasedusest aru tavaliselt alles viiendal või kuuendal nädalal pärast munaraku viljastumist. Loote arengus saab esmalt alguse kardiovaskulaarsüsteem just sellepärast, et loode saab edasi areneda vaid juhul, kui vereringesüsteem töötab õigesti. Sellepärast surevad paljud südamedefektidega looted juba varajastel rasedusnädalatel.
Carnival Legend
Carnival Legend on kolmas ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Spirit-klassi ristluslaev, mille ehitas Kvaerner Masa-Yards AB laevatehas Soomes.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Südamedefektide esinemissagedus on umbes 1%-l elusalt sündinud lastest, mis on umbes 8 juhtumit 1000 elussünni kohta.
Linnusekohus
Linnusekohus (saksa keeles Burggericht) oli Rootsi ajal (vt Läänemereprovintsid) tegutsenud kohus, mis asus asehalduri linnuses või lossis. Linnusekohtus lahendati peamiselt riigiametnike, sõjaväelaste ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasjasid.
Eestimaa linnusekohus asus Tallinnas Toompeal. Liivimaa linnusekohus asus Riias. 1631-1639 tegutses Liivimaal ka Tartu linnusekohus.
Carnival Legend
Laev lasti vette 17. detsembril 2001 ja anti tellijale üle 14. augustil 2002.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Kaasasündinud südamerikked jagatakse kolme rühma:
Carnival Legend
Laeva pikkus on 294 m, laius on 32,2 m ja süvis 7,8 m. Laeva mahutavus on 88 500 ja maksimaalne kiirus 22,0 sõlme. Laeval on 12 tekki. Laev võib peale võtta 2124 reisijat ja laevaperes on 930 liiget.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Vatsakestevaheseina defekt ehk vatsakestevahelise vaheseina puue (lüh: VSD) on osadel inimlastel kaasasündinud südamerike. VSD on kaasasündinud väärarend, mille korral on sünnijärgselt tuvastatav embrüonaalse südame vasaku ja parema vatsakese vahelises vaheseinas erineva suurusega kas üks või mitu auku või puudub sein täielikult.
Stone'i maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Galena.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis kodeeritakse vatsakestevaheseina defektid jaotise [Q21] "Südamevaheseinte kaasasündinud väärarendid" alamjaotises [Q21.0] "Vatsakestevaheseina puue".
Carnival Legend
Laev ristiti 21. augustil 2002 Inglismaal Essexis. Ristiemaks sai briti näitleja Judi Dench. Ristimisel tuleb vastu laevakeret purustada šampanjapudel, aga see õnnestus Denchil alles kolmandal katsel. Dench pritsiti šampanjat üleni täis, aga ta suhtus sellesse üsna heatujuliselt.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Vatsakeste vaheseina defekt on kõige sagedamini sünnil diagnoositav rike. Arvatakse, et kui vatsakeste vaheseinas olev avaus on piisavalt väike siis on põhjust eeldada, et täiskasvanueaks enamik neist sulgub lapse kasvades iseenesest.
Carnival Legend
Põhiliselt sooritab Carnival Legend reise USA-st Floridast Tampalt Kariibi mere lääneossa, kuid 2004 sai ta Carnival Cruise Linesi esimeseks laevaks, mis sõitis Euroopa vetes. Siis sooritas see laev 12 päeva pikkusi reise üle Atlandi ookeani Põhja-Ameerikast Lääne-Euroopasse.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
pisi|Vatsakeste vaheseina defekt
Stone'i maakond (Missouri)
Ajalugu
Maakond moodustati 1851. aastal.
Carnival Legend
Õnnetused laeval
3. augustil 2005 kella 22 paiku hakkas alumistelt tekkidelt vööri suunas paksu suitsu tulema. Mõne minuti pärast anti kõigile käsk koguneda laeva ülemistele, avatud tekkidele. Reisijad lubati laeva sisemusse alles rohkem kui tund aega hiljem. Kompensatsiooni ega tõelist selgitust reisijatele ei antud peale selle, et "masinaruumis oli probleem ja miski kuumenes üle".
2. septembril 2007, reisi esimesel päeval seiskusid laeva masinad täielikult umbes tunniks ajaks. Seetõttu naasis laev järgmise päeva õhtul sadamasse.
13. veebruaril 2010 lahkus laev Tampast, kui laeva mehaanikas ilmnes viga, mis vähendas oluliselt laeva kiirust. Reisijad teatasid masinaruumist tulevast krigisevast häälest ja vibratsioonist. Mitu tundi hiljem pöördus laev Tampasse tagasi.
Stone'i maakond (Missouri)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 32 202.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Marco Minniti
Domenico (Marco) Minniti (sündinud 6. juunil 1956 Reggio di Calabrias) on Itaalia poliitik, ta on aastast 2007 Demokraatliku Partei liige. Ta oli 12. detsembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Itaalia siseminister.
Ta sündis aastal 1956 Reggio di Calabrias Reggio Calabria provintsis Calabria maakonnas Itaalias. Ta on saanud kõrgema filosoofiaalase hariduse.
Ta on kuulunud aastatel 1980–1991 Itaalia Kommunistliku Partei liige, aastatel 1991–1998 oli ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei liige, aastatel 1998–2007 oli ta Vasakdemokraatide erakonda. Aastast 2007 on ta Demokraatliku Partei liige.
Aastal 1992 sai tast Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei Kalaabria piirkonna sekretär. Aastal 1998 kandideeris ta valimisliidu Oliivipuu ridades Kalaabrias, kuid ta ei osutunud valituks.
Kaasasündinud südamerike
Kaasasündinud südamerikete rühmad ja tüübid
Väikese ja keskmise vatsakestevaheseina defekti korral arenevad olulised šundid ja pulmonaalhüpertensioon harva välja. Keskmise ja suure defekti korral võivad välja areneda südamepuudulikkus ja pulmonaalhüpertensioon, mis avalduvad parema vatsakese hüpertrofeerumise ja dilateerumise ning pulmonaalarteri läbimõõdu suurenemises.
VSD-d seostatakse südamehaigustega hilisemas täiskasvanuelus, kuid otsustavad tegurid siin on defekti suurus ja asukoht. Ühe kliinilise uuringu alusel (222 patsienti, 2002) esines lapseeas korrigeerimata jäetud väikese VSD-ga sümptomeid rohkem kui 5% uuritavatel, ülejäänutel sümptomeid ei esinenud.
Cucuteni-Tripilja kultuur
Cucuteni-Tripilja kultuur (ka Cucuteni kultuur, Tripilja kultuur või Tripolje kultuur) on neoliitikumi ja halkoliitikumi arheoloogiline kultuur, mis asus 4800–3000 eKr aladel Karpaatidest Dnestri ja Dneprini tänapäeva Rumeenia, Moldova ja Ukraina aladel, kokku enam kui 35 000 ruutkilomeetril. Kultuur on saanud nime kahe asula järgi: Cucuteni Rumeenias ja Tripilja Ukrainas.
Tripilja faasides BII, CI ja CI-II rajasid Cucuteni-Tripilja kultuuri inimesed kiviaegse Euroopa suurimaid asulaid, millest mõnes oli ligi 1600 ehitist. Enamik Cucuteni-Tripilja asustusest koosnes siiski väikestest tihedatest asulatest, mis asusid üksteisest 3-4 kilomeetri kaugusel ning paiknesid peamiselt Sireti, Pruti ja Dnestri jõeorgudes.
Éterpigny (Pas-de-Calais)
pisi|Éterpigny keskus
Éterpigny on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
pisi|tühi|
Uisuklubi Gliss
Klubi treeningutes osaleb üle saja uisutaja kõikides vanusekategooriates. Klubi korraldab iga aasta jaanuaris rahvusvahelisi võistlusi Gliss Open ning suviti uisulaagreid. Klubi on ka erahuvikooli Tiiu Valgemäe Uisukooli pidaja.
Klubi peatreener on Tiiu Valgemäe, kes on ise paljukordne Eesti meister ja ka Valgevene meister. Tiiu Valgemäe on Vaike Paduri õpilane ning seega saab öelda, et klubi kannab edasi vanimaid Eesti iluuisutamise traditsioone. Klubi teised treenerid on Jelena Muhhina, Kristel Ojasaar, Merike Tali, Karmen Kull ja Svea Miller. Klubi teeb koostööd paljude välistreeneritega: Nick Perna, Marina Kudrjavtseva, Olga Voložinskaja jpt.
Klubi tegevuskoht on peamiselt Škoda Jäähall Tallinnas.
Tass
Tass on enamasti sangaga varustatud väiksem jooginõu. Võib olla põletatud savist, portselanist, klaasist vm. Kasutatakse kuumade jookide (tee, kohv, kakao jt) serveerimiseks, enamasti koos alustassiga.
Oromo keel
Oromo keel on afroaasia keelkonna kuši keelte madalmaa-idakuši rühma kuuluv keel, mida räägivad Etioopias oromod.
1974. aastani kasutas oromo keel paralleelselt etioopia (geezi) ja ladina kirja, muslimipiirkondades kohati ka araabia kirja. Ladina kiri keelustati 1974. aastal Mengistu režiimi ajal, samal ajal piirati oromo keeles avaldamist üleüldiselt. 1991. a otsustas Oromo Vabastusrinne (OLF) hakata kasutama ladina tähestikku.
BRELL
BRELL on Eesti, Läti, Leedu, Venemaa ja Valgevene elektrisüsteemide juhtimise alane koostöö.
Kärbsehunt
Kärbsehunt (Bembix rostrata) on kiletiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Eelijapäev
pisi|[[Eelija läheb tulise vankriga taevasse. 16. saj ikoon]] Eelijapäev (setudel ka iljapäev, jakapäev) on 20. juulil õigeusu kirikukalendris prohvet Eelija mälestuspäev.
Rahvakalendris on Eesti alal seda päeva tuntud eelkõige Setumaal, kus see on suve keskpaiga määraja. Siitpeale algab sügissuvi ja lõikusperiood, vesi hakkab jahenema ja parme ning muid söödikuid jääb vähemaks. Eelijapäeval kehtib setudel töökeeld ja käsk seda päeva pühitseda: kui jakapäeva ei pühitse, lööb pikne põlema.
Talitaja
Talitaja oli aastatel 1817–1866 Eestimaa kubermangus valla- või külakogukonna juhtiv ametiisik.
Talitaja valiti välja valla täiskogul taluperemeeste seast ning mõisnik kinnitas talitaja ametisse. Alates 1866. aastast kuni 1890. aastateni nimetati talitajaks vallavanemat.
Gregorio Hernández
thumb|[[Diego Valentín Díaz. Gregorio Hernándeze portree. Museo Nacional Colegio de San Gregorio, Valladolid.]] thumb|Kristuse ristimine (Bautismo de Cristo). Reljeef. 1624–1628). Pärineb Valladolidi Nuestra Señora del Consuelo kloostrist. [[Valladolid, Museo Nacional Colegio de San Gregorio.]] Gregorio Hernández ehk Gregorio Fernández (1576 Sarria – 22. jaanuar 1636 Valladolid) oli Hispaania skulptor. Ta kuulub Kastiilia barokkskulptuurikoolkonda.
Alates 1605. aastast tegutses Hernández Valladolidis, kuhu ta asus elama sellepärast, et see oli tollal Hispaania pealinn. Pärast töötamist teiste meistrite töökodades asutas ta enese oma, kus tal oli palju õpipoisse ja kaastöölisi ning palju kliente. Pärast surma oli tal palju endisi õpilasi, kes tema stiili järgisid, aga ühtki silmapaistvat jüngrit nende seas ei olnud. Sellegipoolest oli tema kunst omal ajal väga kuulus, mida kinnitab ka asjaolu, et tema hauale Carmen Calzado kloostris paigutati tema portree, mille autor oli tema sõber Diego Valentin Diaz ja millel oli tema loomingut kiitev tekst.
Tema teoste kvaliteeti tõstis koostöö kunstnikega, kes muutsid tema skulptuurid mitmevärvilisteks. Selleks kasutati peamiselt tuhme ja lihtsaid värve, ainult väikesed detailid olid värvikamad. Realismi suurendas võltsdetailide kasutamine, mis suurendasid ehtsuse tunnet, näiteks klaasist silmad, elevandiluust küüned ja hambad, korgist vereplekid ning vaigust piisad ja pisarad.
Kunstiajaloolased on esile tõstnud tema tööde emotsionaalsust, spirituaalsust ja dramaatilist tõsidust.
Voldemar Vaga järgi taotleb ta oma skulptuurides "suurt maalilisust ja realismi, siiski mitte täiesti hüljates renessansi plastika traditsioone".
Parys
Parys on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas, Ngwathe valla halduskeskus. Parys asub Vaali jõe paremal kaldal.
Parys on asutatud 1876. aastal. Linn on saanud nime Prantsusmaa pealinna Pariisi järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Parysi elanikest mustanahalisi aafriklasi 82,3%, valgeid 14,7%, värvilisi 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,2%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 16,9%, koosa keelt 13,1%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 7,1%.
Tonight, I Celebrate My Love
"Tonight, I Celebrate My Love" (eestikeelse pealkirjaga "Armastuse aastapäev" või "See öö on armastuse aastapäev") on Gerry Goffini ja Michael Masseri kirjutatud duett. Esimestena salvestasid laulu Peabo Bryson ja Roberta Flack ning see singel avaldati 1983. aastal. Edetabelis Billboard Hot 100 jõudis singel 16. kohale ja Suurbritannia singlimüügitabelis isegi 2. kohale.
Laulu on kaverdanud Kanada laulja-laulukirjutaja Amy Sky oma 2003. aasta albumil "With This Kiss" ja ka näiteks briti glamuurimodell Katie Price koos oma tolleaegse abikaasa Peter Andrega 2006. aastal ilmunud albumil "A Whole New World".
Eestikeelsete sõnade autor on Leelo Tungal. Eestikeelsetest versioonidest tuntuim on Jaak Joala, Marju Läniku ja ansambli Kontakt esitatu. Samuti on laulu kaverdanud Koit Toome koos Janika Sillamaaga.
The Carpenters
The Carpenters oli ameerika popduett, kuhu kuulusid vend-õde Richard Carpenter ja Karen Carpenter.
Carpenterid sündisid Connecticuti osariigis ning kolisid 1963. aastal Californiasse. Richard õppis lapsena klaverit, Karen trumme. Esimest korda esinesid nad duetina 1965. aastal. The Carpentersi nime all sõlmisid nad 1969. aastal lepingu plaadifirmaga A&M Records. Läbimurde tegi nad järgmisel aastal, kui ilmusid nende hittsinglid "(They Long to Be) Close to You" (Billboardi esikohasingel) ja "We've Only Just Begun". 1970. aastatel oli Carpentersil USA singlite edetabeli Billboard Hot 100 esineljakümnes kokku üheksateist esineljakümne singlit, millest jõudsid lisaks singlile "(They Long to Be) Close to You" esikohale "Top of the World" (1973) ja "Please Mr. Postman" (1974). Edetabelis Adult Contemporary oli neil 1970. ja 1980. aastatel kokku viisteist esikohasinglit (enam on selles edetabelis esikohasingleid olnud vaid Elton Johnil).
1970. aastatel osales Carpenters pidevalt kontserttuuridel, mis pani nad suure koormuse alla. 1979. aastal võttis Richard ühe vaba aasta pärast seda, kui tal oli tekkinud sõltuvus metakvaloonist, samal ajal kannatas Karen anoreksia tõttu. Duett sai lõpu 1983. aastal, kui Karen suri 32-aastaselt südamepuudulikkusse, mis oli tingitud anoreksiast tulenenud tüsistusest. Carpenteri surma järel tõusis teadlikkus söömishäiretest.
Aado Salumäe
Aado Salumäe (sündinud 16. märtsil 1938 Võrus) on Eesti mudellendur.
Ta lõpetas 1960. aastal Võru õhtukeskkooli ja 1965. aastal peenmehaanika erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Töötanud nii Harju KEKis kui ka jaoskonnajuhatajana AS-is Harju Elekter.
Mudellennuspordiga tegi Salumäe algust 1951. aastal Võru Pioneeride Majas, kus algul juhendas teda Eino Kukk ja hiljem Endel Helme. Aastatel 1954–1961 juhatas ta ise Võru Pioneeride Majas ja 1962–1975 Tallinna Pioneeride Palees mudellennuringi. Alates 1991. aastast on ta Keila Mudellennu Klubi juhatuse esimees. Kokku on tema käe all mudellennundusega kokku puutunud ligikaudu 1000 inimest.
Nõukogude aja lõpul tõi Tallinnas asuv Noorte Tehnikaspordi Maja Eestisse AN-12 lennuki, millele pealinnas kohta ei leitud ja mis Salumäe ettepanekul viidi Keila kõrvale Valksesse Karjakülla viiva tee äärde. Sestsaati on lennukit kasutanud Keila Mudellennu Klubi ja selles asub töökoda, kus ehitatakse mudellennukeid.
Aastatel 1958–1988 kuulus Salumäe Eesti koondisse. Ta on tulnud ohimudelite ja raadio teel juhitavate mudelite klassis 40 korda ja vabalennus 1 korra Eesti meistriks. Ühtlasi on ta vigurlennu klassis kolmekordne Baltimaade meister. 2008–2009 võitis ka raadio- ja elektriplaanerite klassis Soome karika.
Tema poeg Eero Salumäe on tegelenud aerofotograafiaga.
Independence (Missouri)
Independence on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Ta on üks kahest Jacksoni maakonna halduskeskusest (Kansas City kõrval).
Pärnu Muuseum
pisi|Pärnu Muuseum Pärnu Muuseum on muuseum Pärnu linnas aadressil Aida tänav 3. Muuseumi haldab alates 2015. aastast SA Pärnu Muuseum, mille asutasid Kultuuriministeerium ja Pärnu linn, kelle nimel teostab asutajaõigusi Pärnu Linnavalitsus.
Muuseumi põhiülesanne on põhikirja järgi koguda, säilitada ja vahendada Pärnumaa kultuuripärandit ning tugevdada Pärnumaa kultuuri-, haridus- jaturismialast konkurentsivõimet.
Alates 2020. aasta novembrist asub Punases tornis muuseumi Pärnu ajalugu tutvustav ringpanoraamkinoga külastuskeskus.
Ajalugu
Muuseumile pani aluse 1896. aastal Pärnu Muinasuurimise Selts ja selle kollektsioon. 1909. aastal viidi muuseum aadressile Elevandi tänav 7, mis põles 1944. aasta septembris maha. Pärast seda toimetati säilinud kollektsioonid aadressile Aia tänav 4. Hiljem koliti praegusse majja aadressil Aida tänav 3.
GarageBand
GarageBand on Apple'i muusikatarkvara, mis kuulub programmi iLife juurde. See on saadaval operatsioonisüsteemidele OS X ja iOS.
Hõõgmardikas
Hõõgmardikas (Phosphaenus hemipterus) on jaanimardiklaste sugukonda kuuluv liik mardikalisi.
Täiskasvanud isased mardikad ei ole pikemad kui 10 mm ning neil on oma keha suuruse kohta suhteliselt pikad tundlad. Täiskasvanud emased võivad olla veidi suuremad, kuni 13 mm. Erinevalt teistest jaanimardiklastelistest on isased hõõgmardikad lennuvõimetud, eristudes niimoodi kõikidest teistest jaanimardiklasteliste liikidest. Samuti on lennuvõimetud emased (nagu jaanimardikatelgi). Tiivad, mis võisid hõõgmardikate kunagistel kaugetel lennuvõimeliste isastega sugulasliikidel olla, on mardika kohastumisel eluks ja liikumiseks lehekõdus jms. taandarenenud ning muutunud lühikesteks, lendamiseks kasututeks tiivakesteks. Mardika seljas võivad need tekitada mulje nagu putukas kannaks seljas seljakotti. Toiduks eelistavad hõõgmardikad vihmausse, keda halvavad või surmavad oma mürgihammustusega.
Hõõgmardika looduslik levila hõlmab maa-ala Vahemere maadest kuni Skandinaavia lõunapoolse servani ning Inglismaast ja Kesk-Euroopast kuni Kesk-, Lääne- ja Loode-Venemaani. Põhja-Ameerikas on ta sissetoodud liigina. Viimast oletatakse ka Inglismaa kohta, kuna peaaegu kõik hõõgmardikate leiud on seal ranniku aladelt ja mereühendusega linnade juurest. Eestis leidub teda harva, üheks leiukohaks on olnud Laukasoo. Mõned leiud on ka Soome lõunaservast.
Korteriomand
alt=Korteriomandi osade joonis|pisi|437x437px|Korteriomandi osade joonis Korteriomand (ingl apartment ownership, vn квартирная собственность) on eriomand hoone reaalosa üle, mis on ühendatud eriomandi juurde kuuluva mõttelise osa ehk kinnisasja kaasomandiga. Korteriomandi mõiste määratlemise muudab keeruliseks korteriomandi olemuse kohta käivate teooriate paljusus. Määratlemist raskendab asjaolu, et korteriomandi mõiste koosseisus saab eristada erinevaid komponente, nagu näiteks maatükk, korter, hääleõigused või omanike valitsemisvara. Lähtudes aga valitsevast tervikuteooriast, on korteriomand õigus, mis koosneb kolmest osast. Nendeks osadeks on eriomand, kaasomand ja korteriomanike liikmesus korteriühistus.
Eestis reguleerib korteriomandiga seotut korteriomandi- ja korteriühistuseadus ning reguleerimata küsimustes kohaldatakse korteriomandile teistes seadustes kinnisomandi kohta sätestatut.