cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Austria keisririik
Riigikantsler Metternich
Austria poliitika peamiseks suunajaks sai 1809. aastal Austria välisminister Klemens Wenzel Lothar von Metternich. Ta sai tuntuks oma ettevaatliku poliitikaga, mis tagas Austriale suhtelise rahu ja stabiilsuse. 1815. aastal saavutas Metternich Viini kongressi kokkukutsumise, misjärel Austriast sai mõneks ajaks Euroopa diplomaatiliselt mõjukaim riik. Ka Euroopa kongressi järgset ülesehitust ning riikidevahelisi liitude süsteeme peeti väga suures osas just Metternichi teeneks, mistõttu on Euroopat aastatel 1815–1848 nimetatud ka Metternichi süsteemi Euroopaks. 1821 sai Metternich Austria riigikantsleriks. Keiser Franzi surma järel Austria keisriks saanud Ferdinand I valitsemisajal tõusis Metternichi tähtsus veelgi. Alles 1848. aasta märtsirevolutsiooni ajal pidi ta riigikantsleri kohast loobuma ning Inglismaale põgenema. 1851. aastal tuli ta Viini tagasi ning oli keiser Franz Josephi mõjukas nõuandja kuni oma surmani 1859. aastal.
Austria keisririigi valitsusjuhid
15. mai 1848 – 17. mai 1848 toimus Viinis 1848. aasta revolutsioon ning keiser ja valitsus põgenesid Innsbrucki;
6. oktoober 1848 – 31. oktoober 1848 toimus Viinis 1848. aasta revolutsioon ning keiser ning valitsus põgenesid Olmützi; 2. detsember 1848, keiser Ferdinand I troonist loobumine;
Napoleoni sõjad
Aastatel 1804–1815 mõjutasid Austria välispoliitikat märkimisväärselt Napoleoni sõjad. Pärast seda, kui Preisimaa kuningriik sõlmis Prantsusmaaga 5. aprillil 1795 rahulepingu, oli Austria sunnitud tegema suurema panuse sõjale Prantsuse vabariigi/keisririigiga peaaegu kümneks aastaks. Selline olukord tõi kaasa probleeme Austria majanduses, mis muutis sõja austerlaste seas väga ebapopulaarseks. Mis puudutab mainitud meeleolu, siis keiser Franz I keeldus pikka aega ühinemast järgmise sõjaga Napoleon I Prantsusmaa vastu. Teisest küljest ei loobunud Franz I võimalusest Prantsusmaale kätte maksta ja seetõttu sõlmis ta novembris 1804 salajase sõjalise kokkuleppe Venemaa keisririigiga. Selle mõte oli tagada vastastikune koostöö Austria ja Venemaa vahel uue sõja korral Prantsusmaaga.
Austria ilmne soovimatus ühineda kolmanda koalitsiooniga nullis Briti abipakkumised. Otsustav lüüasaamine Austerlitzi lahingus tegi lõpu Austria liikmelisusele kolmandas koalitsioonis. Kuigi Austria eelarve kannatas sõjaaegsete kulutuste tõttu ja tema rahvusvaheline positsioon oli märgatavalt halvenenud, andis alandav Pressburgi rahu piisavalt aega tugevdada armeed ja majandust. Veelgi enam, ambitsioonikas ertshertsog Karl koos Johann Philipp von Stadioniga taotlesid uut sõda Prantsusmaaga.
Ertshertsog Karl oli sõjanõukogu juht ja Austria armee ülemjuhataja. Laienenud volituste abil reformis ta Austria armee valmisolekut järgmiseks sõjaks. Välisminister Johann Philipp von Stadion vihkas oma varade konfiskeerimise tõttu Prantsusmaal Napoleoni isiklikult. Lisaks nõustus Franz I kolmas naine Maria Ludovika Beatrix von Österreich-Este Stadioni jõupingutustega alustada uut sõda. Pariisis asuv Metternich nõudis Prantsusmaa-vastase sõja hoolikat ettevalmistust. Prantsuse armee kaotus Hispaanias Bailéni lahingus 27. juulil 1808 päästis sõja valla. 9. aprillil 1809 ründas Austria 170 000-meheline armee Baieri kuningriiki.
Napoleoni sõdade viimasel perioodil avaldas Metternich suurt mõju Austria keisririigi välispoliitikale, mis varem oli keisri otsustada. Metternich toetas alguses liitu Prantsusmaaga, korraldades abielu Napoleoni ja Franz I tütre Marie-Louise vahel; siiski, alates 1812. aastast, kui sai selgeks Napoleoni langus, viis ta Austria sõtta Prantsusmaa vastu. Metternichi mõju Viini kongressile oli märkimisväärne ja temast sai mitte ainult esimene riigimees Euroopas, vaid ka keisririigi tegelik valitseja kuni aastani 1848 – revolutsioonide aastani – ja alles liberalismi tõus tähistas tema poliitilist langust. pisi|380px|Euroopa kaart pärast [[Viini kongressi, 1815]]
Viini kongress
Napoleoni üle võidu saavutanud riikide valitsejate 1815. aastal tehtud territoriaalse ümberjaotuse tulemusel saavutas Austria selle, et:
Itaalia iseseisvussõjad
19. sajandi teisel poolel alanud Itaalia ühinemisliikumine viis Napoli sõjani Austriaga, Itaalia esimese, teise ja kolmanda iseseisvussõjani ning iseseisva Itaalia kuningriigi moodustamiseni.
Austria-Preisi sõda
1866. aastal kaotas Austria Austria-Preisi sõja Preisimaale, kui püüdis ühendada saksakeelseid riike enese võimu alla. Pärast Austria kaotust Austria-Preisi sõjas ja Saksa Liidu laialisaatmist muudeti Austria keisririik Austria-Ungari keisririigiks. See sündis Austria-Ungari kompromissiga, mis garanteeris Ungari kuningriigi ja võrdsustas Ungari maad kui terviku ülejäänud Austriaga.
Tonmi Lillman
Tonmi Kristian Lillman (3. juuni 1973 – 13. veebruar 2012 ), tuntud ka kui Otus, oli soome muusik, ansambli Lordi trummar aastast 2010 kuni surmani.
Karjäär
Kuna Lillmani isa oli muusik, kasvas ta üles muusikainstrumentide keskel. Tonmi sai oma esimese trummikomplekti 9-aastaselt ja hakkas esinema 13-aastaselt. Oma põhiinstrumentide, trummide ja basskitarri kõrvalt mängis Tonmi ka süntesaatorit ja kitarri. Enne oma surma oli ta seotud bändidega Kylähullut, Vanguard ja 3rror. Kõige tuntum oli ta bändide Sinergy, To/Die/For ja Lordi trummarina.
Otus
Kui Lordi endine trummar Kita oli otsustanud soolokarjääri kasuks, saatis Tonmi Mr Lordile sõnumi, olles kuulnud, et bänd vajab uut trummarit. Lordi võttis pakkumise vastu. Järjekorras teise trummari ja kümnenda liikmena Lordi “koletiste perekonnas” sai temast Otus, soomekeelse tähendusega 'Olend' või 'Elukas'. Tema esimene kontsert koos Lordiga toimus "Europe For Breakfast Tour" raames 5. novembril 2010 Ozhidania hallis Peterburis.
Tema lavakarakterit Otust kirjeldati kombinatsioonina lihunikust, timukast, tulnukast, sisalikust ja zombist.
Tonmi Lillman suri haigushoo tagajärjel. 2016. aasta seisuga on ta Lordi kunagistest liikmetest ainsana surnud.
Vaal Galerii
Vaal Galerii on Tallinnas Telliskivi loomelinnakus aadressil Telliskivi 60A/5 asuv kunstigalerii.
Galeriid haldab OÜ Vaal Galerii, mis korraldab galerii ruumides kaasaegse kunsti näitusi, tegeleb kunstiteoste ostu ja müügiga ja korraldab oksjoneid.
Galerii avati 1990. aastal Väike-Karja tänaval. Hiljem asus pikalt Fahle kvartalis Tartu maanteel.
627 eKr
Aasta 627 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CXXVII (127.) aasta ab urbe condita.
Johann Alexander Reutlinger
Johann Alexander Reutlinger (2. oktoober 1789 Tallinn – 1827 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas aastal 1806 Tallinna gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1806–1809. Ordineeriti õpetajaks 18. novembril 1817.
Oli Jõelähtme Maarja koguduse õpetaja (kutsuti õpetajaks 3. oktoobril 1817) aastatel 1817–1821. Jäi aastal 1821 pimedaks ja lahkus seetõttu ametist.
Juliana Morell
Elukäik
Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid.
12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal.
1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat.
Varia
Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks".
Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell).
Molodjož Estonii
Molodjož Estonii (vene Молодёжь Эстонии 'Eesti noorus') oli venekeelne ajaleht, mis ilmus Tallinnas aastatel 1950–2009. Aastatel 1950–1956 kandis ajaleht nime Сталинская молодёжь ('stalinlik noorus'). Kuni 1990. aasta veebruarini oli ajaleht ELKNÜ Keskkomitee häälekandja.
Ajalehe peatoimetajad olid Vassili Zassorin, P.Puškin (1968-1972), Irina Ristmägi (1979–1989), Sergei Sergejev (1989–2000), Arkadi Prisjažnõi, Ilja Nikiforov (2003–2008). Viimaseks peatoimetajaks jäi Rodion Denissov (2008–2009).
Eesti naiste jalgpalli superkarikas
Eesti naiste jalgpalli superkarikas on 2009. aastast hooaja eel peetav ühemänguline tiitlivõistlus valitseva Eesti meistri (Naiste Meistriliiga) ja karikavõitja (Eesti naiste jalgpalli karikavõistlused) vahel.
Herned
Herned on hariliku herne (Pisum sativum) ja teiste herne perekonda kuuluvate liikide viljad.
Hambune kännak
Hambune kännak (Valerianella dentata) on kuslapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Herned
Herneid näksitakse toorelt või kasutatakse suppide, salatite ja teiste roogade valmistamiseks. Selleks herned kuivatatakse või neist toodetakse konserveeritud herneid. Samuti võib herneid sügavkülmutada.
Pärimuskultuuri fond
Pärimuskultuuri fond on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks paljudest allfondidest. Fondi asutas 2000. aastal Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu.
Herned
Tootmine maailmas
2017. aastal oli toodetud 20,7 mln tonni rohelist hernest ja 16,2 mln tonni kuivatatud hernest.
Abertamy
Abertamy (saksa keeles Abertham) on linn Tšehhi Karlovy Vary maakonnas Karlovy Varyi ringkonnas. Abertamy asub Saksamaa piirist umbes 7 km kaugusel, Karlovy Varyst ligikaudu 15,5 km põhjas.
Pärimuskultuuri fond
Fond loodi eesmärgiga toetada kultuuripärandi järjepidevuse hoidmist ja edasikandmist ning juhtimaks avalikkuse tähelepanu pärimuskultuuri kaitse vajadusele. Sellest lähtudes asutas nõukogu pärimuskultuuri auhinna, mis antakse isikutele või isikute grupile sihipärase ja tulemusliku loomingulise, pedagoogilise, teaduslik-populariseeriva või organisatoorse tegevuse eest folklooripärandi järjepidevuse hoidmisel ja edasikandmisel.
Hambune kännak
Taim kasvab ka Eestis.
Pärimuskultuuri fond
Fondi vajaliku 100 000 krooni suuruse kapitali kokkusaamine võttis aega ja seetõttu sõltus auhinna rahastamine toetajate olemasolust. Esimestel aastatel toetasid auhindade väljaandmist Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital ja Eesti Rahvuskultuuri Fond.
Kuni 2011. aastani anti pärimuskultuuri auhinda välja igal aastal. Seejärel otsustati teha seda vaid igal kolmandal aastal – mil kolme Balti riigi ühist suurimat pärimuspidu Baltica peetakse Eestis. Järgmine pärimuskultuuriauhind antakse välja Baltica Eesti pärimuspeol 2022. aastal.
Abertamy
Abertamy asub Maagimäestikus merepinnast keskmiselt 840 m kõrgusel. Abertamy on talispordikeskus.
Abertamyt on esmamainitud 1529. aastal. 1579. aastal kuulutati Abertamy kuninglikuks mäelinnaks. Linnas tegeldi hõbede kaevandamisega. Kolmekümneaastase sõja järel vähenes hõbeda kaevandamine ja põhiliseks sai tina kaevandamine. 22. juunil 2007 anti Abertamyle tagasi vahepeal kaotatud linnaõigused.
Olga Kistler-Ritso
Olga Kistler-Ritso (aastani 1939 Olga Ritson, seejärel Olga Ritso, abielus Olga Kistler; 26. juuni 1920 Kiiev – 18. november 2013 Redmond, Washingtoni osariik) oli eesti arst ja Okupatsioonide muuseumi asutaja.
Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertskooli ja 1944. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kus töötas põgenikelaagris silma- ja lastearstina. 1949. aastal emigreerus ta USA-sse, kus tal õnnestus sihikindla töö tulemusena avada oma silmakirurgiapraksis; ta oli oma eriala tunnustatud spetsialist.
Ta hoidis ennast Eestis toimuvaga pidevalt kursis. Esimest korda pärast 1944. aastat külastas ta Eestit 1976. aastal. 1990. aastatel tekkis perekond Kistleril soov Eesti heaks midagi teha. 1998. aastal loodi nii USA-s kui ka Eestis Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus Eesti lähiajaloo uurimiseks ja sündis idee asutada muuseum. Okupatsioonide Muuseum avati juulis 2003. Muuseum on eriline selle poolest, et on esimene spetsiaalselt muuseumiks ehitatud hoone Eestis ja selle rajamist rahastati ainult eraannetuse toel.
Isiklikku
Tema vend oli tehnikateadlane Aadu Ritso, nende isa oli arst.
Viro land
Viro land on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 255 m.
Maapähkel (perekond)
Maapähkel (Arachis) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Perekonda kuulub umbes 70 liiki üheaastaseid ja mitmeaastaseid rohttaimi. Perekonna levilaks on Lõuna-Ameerika.
Perekonna tuntuim esindaja on harilik maapähkel, mille seemneid maapähkleid tarvitatakse laialdaselt toiduks.
ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis
MINUSMA-ga paralleelselt toimub Malis veel kaks rahvusvahelist rahuvalvemissiooni. Need on Euroopa Liidu missioonid EUCAP Sahel Mali ja EUTM Mali.
Organisatsioonid ja jõud
MINUSMA-t juhtis 2. oktoobrini 2018 Belgia kindralmajor Jean-Paul Deconinck, temalt võttis ameti üle Rootsi kindralleitnant Dennis Gyllensporre.
Praegused panustajad:
628 eKr
Aasta 628 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CXXVI (126.) aasta ab urbe condita.
Tweeling
Tweeling on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Mafube vallas.
Tweeling on asutatud 1920. aastal.
FC Flora naiskond
FC Flora naiskond on Eesti naiste jalgpalliklubi; jalgpalliklubi FC Flora üks võistkondi.
Naiskond moodustati 1997 ja see mängib Naiste Meistriliigas.
Uhtna mõis
<mapframe latitude="59.394248" longitude="26.567109" zoom="16" width="250" height="250" align="right"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 26.567495,         59.394127        ]      }    },    {      "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 26.5661,         59.394335        ]      }    }  ] } pisi|250x250px|Uhtna mõisa peahoone Uhtna mõis (saksa keeles Uchten) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Mõisat mainiti esimest korda 1489 aastal
Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati tõenäoliselt 19. sajandi esimestel kümnenditel. pisi|250x250px|Uhtna mõisa tall-tõllakuur
Kiir (ajaleht, 1927)
Kiir (alapealkirjaga Töörahva ajaleht) oli bolševike juhitud ajaleht, mis ilmus korra nädalas 12. jaanuarist kuni 13. maini 1927 Tallinnas.
Ajaleht suleti korduvalt, kuid asemele ilmusid uued ajalehed, mis jätkasid Kiire aastakäiku ja läbivat numeratsiooni:
Neurogenees
pisi|BrdU värvinguga (punane) esile tõstetud neurogenees hipokampuse hammaskäärus Neurogenees ehk närvirakkude juurdekasv on protsess, kus uued neuronid tekivad neuraalsetest tüvirakkudest ajus. Neurogenees on kõige aktiivsem sünnieelsel arengul, kus arenevat aju varustatakse neuronitega. Ehkki enamik neuronitest on sünnihetkeks moodustunud, säilitavad teatud aju osad võime toota tüvirakkudest uusi neuroneid ka pärast sündi. Neurogenees jätkub aju väiksemates struktuurides: hipokampuses ja subventrikulaarses tsoonis. Uuringud on näidanud, et hormoonid, nagu näiteks testosteroon, tõstavad neurogeneesi toimumise taset, suurendades uute rakkude ellujäämisvõimet hipokampuse hammaskäärus. Neurogenees vahendab närvisüsteemi plastilisust ja seotust vastavalt individuaalsetele vajadustele. Närvisüsteemi plastilisus on oluliseks füsioloogiliseks eelduseks taastumisprotsessidele. Igasugune häire neurogeneesis võib põhjustada neuroloogilisi haigusi.
Ajalugu
Täiskasvanutel on neurogeneesi toimumist uuritud kaua aega. Varased neuroanatoomid, sh Santiago Ramón y Cajal, arvasid, et närvisüsteem on kindlaksmääratud ja uuenemisvõimetu. Täiskasvanud imetajatest avaldati töid sel teemal juba 1960. aastatel. Esimesed tõendid neurogeneesist täiskasvanud imetajate ajukoores pärinevad aastast 1962 Joseph Altmanilt. 1970. aastate alguses tõestati, et neurogenees toimub täiskasvanud lindude ja näriliste ajus. 1990. aastatel tehti kindlaks, et neurogenees toimub ka täiskasvanud imetajates. Tänapäeval uuritakse palju erinevaid valdkondi: neurogeneesi molekulaarset taset, osalust õppimisel , rikastatud keskkonna mõju , seotust neurodegeneratiivsete haigustega , traumadest taastumist jne.
Roll õppimisel
Hipokampusel on oluline roll õppimisel ja meeldejätmisel. Katseloomade peal tehtud katsed on näidanud, et õppimisvõime langus on seotud uute neuronite tekke vähenemisega. Teoreetiliselt peaksid uued neuronid suurendama mälumahtu. Mälu loovad ajus neuronite vahelised sünapsid. Õppimine on olemasolevate sünapside ümberkujundamine ja uute loomine. Jaapani teadlased blokeerisid täiskasvanud hiirtel neurogeneesi ja uurisid selle mõju haistesibula ning hipokampuse ehitusele ja hiire käitumisele. Selgus, et neurogeneesi pärssimine hipokampuses halvendas oluliselt katsehiirte ruumilist mälu.
Stress
Täiskasvanueas tekkinud neuronitel on oluline roll stressi reguleerimisel. Uuringud on näidanud, et neurogeneesi suurendavad efektiivselt depressiooniravimid – antidepressandid. See annab alust arvata, et depressioon on seotud neurogeneesi pärssimisega hipokampuses. Antidepressandid põhjustavad mitte ainult ühe neurotransmitteri, serotoniini, sisalduse tõusu, aga mõjutavad ka neurogeneesi ja soodustavad uute sünapside teket. Depressioon on pidev stressiseisund, mistõttu kauakestev ravimata depressioon võib kahjustada ka aju. Tugeva pärssiva toimega neurogeneesile on hipokampuses stressihormoon kortisool, mille kõrget taset seostatakse inimesel magnetresonantstomograafia piltide järgi väiksema hipokampuse suurusega. Vananedes võib osaliselt süüdistada mälu nõrgenemises stressihormooni kõrgenenud taset. Depressioonipatsientidel on leitud ajumahu vähenemist aju limbilistes piirkondades, mis näitab, et stress kahjustab neurogeneesi ja aju võimet teostada olemasolevate rakkude elutsüklit. Depressiooni korral esineb puudujääke kasvufaktorite osas, mis reguleerivad aju plastilisust. Stress põhjustab aju toodetava närvikasvufaktori (BDNF – brain-derived neurotrophic factor) signalisatsiooni vähenemist ja vähenenud BDNF taset hipokampuses.
Unepuudus
Unepuudus toob endaga kaasa aeglasema neuronite juurdekasvu ehk põhjustab neurogeneesi pidurdumist hipokampuses. Magamatusele järgnenud aeglasemas juurdekasvus kahtlustatakse samuti osaliselt kortisooli. On välja pakutud, et neurogeneesi langus on seotud glükokortikoidide taseme suurema kasvuga. On näidatud, et kaks nädalat magamatust inhibeerib neurogeneesi, mis aga taastub pärast magamist ning võib ajutiselt isegi võimenduda.
Kasutamine Parkinsoni tõve raviks
Parkinsoni tõbi on degeneratiivne kesknärvisüsteemi haigus, mida iseloomustab dopamiinergiliste neuronite suremine musttuumas. Üheks võimalikuks rakuteraapiaks peetakse dopamiinergiliste prekursorrakkude transplantatsiooni, mis võimaldab parandada Parkinsoni tõve kliinilisi sümptomeid. On kindlaks tehtud, et neuraalsetest tüvirakkudest moodustuvad uued dopamiinergilise fenotüübiga neuronid täiskasvanud imetaja ajus. Selliseid tüvirakke on leitud ajupiirkondadest, kus neurogenees toimub pidevalt, kuid ka kohtades, kus neurogeneesi ei toimu tavaliste füsioloogiliste tingimuste juures. Seega on neurodegeneratiivsete haiguste, nagu seda on Parkinsoni tõbi, potentsiaalseks raviks rakuteraapia, kus degenereerunud neuronid asendatakse endogeensete neuraalsete tüvirakkudega.
Füüsiline aktiivsus
Teadlased on näidanud, et füüsiline aktiivsus tõstab neurogeneesi taset katsehiirte hipokampuses. Neurogeneesi taseme tõusuks on vajalik beetaendorfiini produktsioon. Füüsiliselt aktiivsete hiirte, kelle aju ei tootnud beetaendorfiini, neurogeneesi tase ei muutunud. Kuid hiirte, kes seda hormooni tootsid ja olid samas ka füüsiliselt aktiivsed, neurogeneesi tase tõusis.
Muutused vanas eas
Vanas eas loomade neurogenees hipokampuses aeglustub tunduvalt. Kuna neurogenees toimub terve eluea, võiks arvata, et vanema looma hipokampus on suurem ning neuroneid rohkem, kuid nii ei ole. Proliferatsioon ja rakkude surm on tasakaalus.
Alzheimeri tõbi
Allopregnanoloon on neurosteroid, mis aitab neurogeneesi läbi viia ajus. Allopregnanolooni tase langeb vanas eas ja ka Alzheimeri tõve puhul. Teadlased on näidanud, et allopregnanoloon on võimeline taastama neurogeneesi ja parandama kognitiivseid häireid Alzheimeri tõve põdevas hiirmudelis.
Regulatsioon
Neurogeneesi taset hipokampuses mõjutavad väga paljud tegurid. Treeningud ja rikastatud keskkond soodustavad neuronite ellujäämist ja uute neuronite edukat integratsiooni hipokampusesse. Üheks teguriks on ka kesknärvisüsteemi vigastus, neurogenees toimub aktiivselt pärast ajuisheemiat, epilepsiahooge ja ajukelmepõletikku. Samas aga ka krooniline stress ja vananemine võivad kahandada neuronite proliferatsiooni. Veres ringlevad faktorid võivad samuti vähendada neurogeneesi toimumist. Terve vananeva inimese vereplasma ja transtsellulaarne vedelik sisaldavad rohkes koguses teatud kemokiine. Hiirmudelis on näidatud, et kõrgenenud kemokiinide tase on seotud nõrgenenud neurogeneesiga, mis näitab, et neurogenees on seotud vananemisega kaasnevate süsteemsete muutustega. Nende kemokiinide hulka kuuluvad CCL11, CCL2 ja CCL12, mis asuvad hiire ja inimese kromosoomides.
Neurotrofiinid
Neurotofiinid on kasvufaktorid. Nad takistavad neuronite apoptoosi ning indutseerivad eellasrakkude diferentseerumist neuroniteks ehk nad juhivad neurogeneesi. Neurotrofiinide perekonda kuuluvad tuntuimad valgud on BDNF ja NGF. Need faktorid vastutavad närvirakkude alalhoiu eest looma erinevates närvisüsteemi osades. BDNF mängib täiskasvanu organismis olulist rolli sünapside tekkimisel ning selle kaudu ka õppimisvõime ja mälu reguleerimisel. Neurotrofiinide puudumisel käivitatakse rakkudes apoptoos.
Vaikne tänav (Tallinn)
pisi|Vaade Vaiksele tänavale [[Kodu tänavalt (2011)]] Vaikne tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.
Tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja umbes 150 meetrit pikk.
Vaikne tänav algab Magasini tänavalt ja lõpeb Kodu tänaval.
Vaikse ja Tare tänava vahele jääb Vaikne park.
Tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on nime saanud läheduses asuva Puhke tänava mõjul.
Pape
Pape (ka Papesciems või Papes ciems) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.
Küla asub valla idaosas Läänemere ja Pape järve vahel Pape kanali kaldal. Pape jääb valla ning piirkonna keskusest Rucavast 9, Riiašt aga 270 kilomeetri kaugusele.
Keblaste
Keblaste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Keblaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mihkli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Mihkli kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Keblastest ja Mihkli kirikuasundusest moodustati uus küla: Mihkli küla.
Pape
Pape jääb Pape maastikukaitsealale. Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 2,51 meetrit ja 2,86 meetrit ning sanglepp ümbermõõduga 3,25 ja kõrgusega 16 meetrit on looduskaitse all.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn ja Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla. Seal asub Läti Vabaõhumuuseumi filiaal.
Kohaliku kaitse all on Agatnieki talu, Boži talu, Jūrkalni talu, Ezermaļi talu elumajaja ja Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh.
2016. aastal elas külas 34 inimest. Aastal 2020 oli seal 29 elanikku.
Keblaste
1534 on esimest korda mainitud nime Kebleste, seejärel 1535 Keblis, 1591 Kiblist by, 1688, 1797 Keblas (mõis).
Keskajal lõpus jäi küla Lihula ametkonda ja küla valdas Saare-Lääne piiskop.
Surugaas
pisi|Autogaasi logo pisi|Autogaasiga töötav liinibuss. Ohutuse eesmärgil on gaasimahutid paigaldatud katusele Surugaas (rahvusvaheline lühend CNG (compressed natural gas), Eestis öeldakse tihti "autogaas") on kõrge rõhu all kokku surutud maagaas, mida tänapäeval loetakse odava hinna ja väheste põlemisjääkide tõttu mootorikütuse alternatiiviks.
Surugaasi toodetakse maagaasi kokkusurumisel tööstuskompressorites; ladustamine ja vedamine toimub ainult erimahutites rõhuga 200-220 baari. Et vähendada keskkonna reostumist süsinikdioksiidiga, lisatakse autogaasile ka biogaasi.
Ligeerimine
Ligeerimine on protsess, mille käigus kaks nukleiinhappejääki liituvad ensüümi kaasabiga. See on üheks põhialuseks molekulaarsele DNA kloonimisele, milles DNA fragmente liidetakse kokku, et luua rekombinantseid DNA molekule. Näiteks võõra DNA fragmendi sisestamine plasmiidi. DNA fragmendid liituvad fosfordiestersidemete abil, mis moodustuvad ühe DNA fragmendi 3'hüdroksüülotsa ja teise 5'fosfaatotsa vahel. RNA-d ligeeritakse samal põhimõttel. Reaktsiooni toimumiseks on tavaliselt vaja lisada kofaktorit, näiteks ATP või NAD+. Laboris kasutatakse ligeerimiseks enamasti T4 DNA ligaasi, kuigi ligeerimine ilma ligaasita on ka võimalik.
DNA kontsentratsioon
DNA kontsentratsioon lahuses mõjutab ligeerimiskiirust ja seda, kas ligeerimine toimub molekuli sees või molekulide vahel. Ligeerimise käigus ühendatakse DNA otsad teiste DNA otsadega. Igal DNA fragmendil on kaks otsa ja kui nende otsad sobivad ühildumiseks, siis võib DNA fragment otsadega ühenduda, moodustades ringi. Suuremal DNA kontsentratsioonil on molekulidevaheline ligeerimine suurema tõenäosusega, väiksema DNA kontsentratsiooni juures on molekulidesisene ligeerimine tõenäolisem. Lineaarse DNA transformatsiooni kasutegur on palju madalam kui rõngja DNA puhul ning selleks, et saaks tekkida rõngjas DNA, ei tohiks DNA kontsentratsioon olla väga suur. Üldjuhul kasutatakse ligeerimise puhul DNA kontsentratsiooni, mis on võrdne või väiksem kui 10 μg/ml.
DNA kontsentratsiooni saab kunstlikult tõsta, lisades kondenseeruvaid aineid, näiteks koobaltheksamiini, ja biogeenseid polüamiine, näiteks spermidiini, või aineid nagu polüetüleenglükool (PEG, PEO,POE), mis suurendavad ensüümide tõhusat kontsentreerumist. Lisaained, nagu koobaltheksamiin, suudavad esile kutsuda ainult molekulidevahelise ligeerimise, mille tagajärjel tekib lineaarne DNA jada. Siiski on rõngjas DNA tranformatsiooniks sobivam ja seetõttu püütakse vältida ligeerimisel lineaarse DNA loomist. Kui siiski on tarvis kasutada lisandeid plasmiidide ligeerimisel, siis on soovitatav kasutada PEG-i, sest see edendab nii molekulisisest kui ka molekulidevahelist ligeerimist.
Ligaasi kontsentratsioon
Mida suurem on ligaasi kontsentratsioon, seda kiiremini kulgeb ligeerimine. DNA tömpide otste ligeerimine ei ole nii tõhus kui DNA kleepuvate otste ligeerimine, seega kasutatakse DNA tömpide otste ligeerimisel suuremat ligaasi kontsentratsiooni. Kiire ligeerimise komplektides võib kasutada PEG-i kõrval suuremat DNA ligaasi kontsentratsiooni.
Temperatuur
Ligeerimise temperatuuri valikul tuleks tähelepanu pöörata järgmistele punktidel: optimaalne temperatuur DNA ligeerimiseks on 37 °C ning on oluline leida DNA otste sobiv sulamistemperatuur. Mida rohkem on guaniini (G) ja tsütosiini (C), seda kõrgem on sulamistemperatuur, sest G-C sideme vahel moodustub kolm vesiniksidet, adenosiini (A) ja tümiini (T) vahel aga kaks vesiniksidet. Ligeerimisreaktsiooni tõhusaks kulgemiseks on tarvis otsad stabiilselt lõõmutada. Ligeerimisel on enamasti otste sulamistemperatuur madalam kui 37 °C. Seega on optimaalne temperatuur kohesiooniliste otste ligeerimiseks kompromiss parima DNA ligeerimisaktiivsusega temperatuuri ja temperatuuri vahel, mille juures DNA otsad saavad liituda. DNA lõikamisel tekkivad otsad sõltuvad ensüümi valikust, see aga omakorda määrab ära, millise temperatuuri juures reaktsiooni läbi viia tuleb. Kuna iga ensüüm lõikab kindlat aluspaaride järjestust, tuleb eelnevalt uurida, milline ensüüm sobib ja milliseid tingimusi selleks kasutada tuleb. Seetõttu võib optimaalne ligeerimistemperatuur suuresti varieeruda. Ligeerides tuleb tihti ette, et samas reaktsioonis on vaja ligeerida palju otsi. Sellest tulenevalt ei valita igale reaktsioonile eraldi optimaalset temperatuuri, vaid pannakse sageli paika kindel temperatuur, mille juures kõik vajalikud ligeerimised (ehkki mõnevõrra erineva kiirusega) võiksid toimuda.
Puhvri koostis
Ligeerimisel kasutatud puhvri ioontugevusega saab mõjutada ligeerimist. Erinevad katioonid mõjutavad ligeerimist erinevalt, näiteks liiga suur hulk naatriumi ioone võib muuta DNA molekuli liiga jäigaks, mille tagajärjel suureneb tõenäosus, et ligeerimine toimub molekulide vahel, mitte molekuli enda sees. Kui monovalentsete katioonide kontsentratsioon on liiga suur (>200 mM), siis võib see ligeerimise täielikult blokeerida. Standardsed puhvrid, mida kasutatakse ligeerimisel, on kujundatud iooniliste mõjude minimeerimiseks.
Kleepuvate otste ligeerimine
Piiravad ensüümid genereerivad erinevaid variante DNA otstest, mida nad läbi töötavad. Enamik ensüüme, mida kasutatakse kloonimisel, tekitab 4 aluspaari pikkuse üksikahelalise ülerippe, mida kutsutakse kleepuvaks. Erandiks on NdeI, mis genereerib 2 aluspaari pikkuse ülerippe. Need kleepuvad otsad saab kinnitada teistele sobivatele otsadele ning need otsad ligeeruvad kleepuv-otste meetodil. EcoRI genereerib AATT otsa. A-T vahel on kaks vesiniksidet ja nende sulamistemperatuur on madalam kui G-C vahel, jäädes umbes 6 °C juurde. Enamiku piiravate ensüümide genereeritavate ülerippuvate otste sulamistemperatuur on 15 °C lähiümbruses. Sellest tulenevalt praktiseeritakse kleepuvate otstega ligeerimist 14–16 °C, toatemperatuuril või 4 °C juures pikemal perioodil.
DNA fragmendi paigutamisel vektorisse on soovitatav kasutada kahte piiravat ensüümi DNA läbitöötamiseks, et genereeritaks erinevad otsad. Need erinevad otsad võivad takistada ligeerimise tagasipöördumist otste vahel vektori lisapaaride lisamiseta. See aitab ka fragmente sisestada rohkem suunatud viisil. Kui ei ole võimalik kasutada kahte piirkonda, siis võib olla tarvilik DNA vektori defosforüleerimine, et vältida olukorda, kus vektor DNA on rõngastunud ilma lisaaluspaarideta. Selleks kasutatakse tavaliselt CIAP-i (calf-intestinal alkaline phosphatase), mis eemaldab töödeldavalt DNA-lt fosfaatrühma 5'otsalt. Siinkohal tuleks mainida, et CIAP ei ole reaktsioonis kergesti väljalülitatav ja võib segada ligeerimist, kui ei võeta täiendavaid samme CIAP eemaldamiseks. CIAP-i ei tohiks kasutada liiga suurtes kogustes ning seda peaks kasutama ainult siis, kui see on tarvilik. SAP (shrimp alkaline phosphatase) või AP (Antarctic phosphatase) on sobivad alternatiivid, sest need on hõlpsalt deaktiveeritavad.
Tömpide otste ligeerimine
Tömp-ots ligeerimisel ei ole DNA-l väljaulatuvaid otsi, seega saab igat tömpi otsa teise tömbi otsaga ligeerida. Tömpe otsi saab genereerida selliste piiravate ensüümidega, nagu Smal ja EcoRV.
Tömpide otstega ligeerimine pole nii efektiivne kui kleepuvate otstega ligeerimine, toimudes tüüpiliselt sada korda aeglasemalt. Tömpidel otsadel puuduvad väljaulatuvad otsad, mis tähendab, et ligeerimine sõltub suvalistest kokkupõrgetest tömpide otste vahel – järelikult on see väiksema tõhususega. Madalama tootlikkuse kompenseerimiseks on tömpide otsadega ligeerimisel ligaasi kontsentratsioon suurem kui kleepuvate otste ligeerimisel (vähemalt kümme korda). Ka DNA kontsentratsioon on tömbi otsa ligeerimisel suurem, et suurendada tõenäosust otstevahelisteks kokkupõrgeteks. Tömp-ots ligeerimisel võib kasutada ka pikemat inkubatsiooniaega.
Kui DNA fragmenti vastuvõtval vektoril on mõlemad otsad tömbid, siis on vaja vektor defosforüleerida, et tagada võimalikult väike enesega ligeerimine. Seda on võimalik saavutada, kasutades CIAP-i, kuid CIAP-i kasutamisel on tarvilik eespool mainitud ettevaatlikkus. Kuna vektor on defosforüleeritud ja ligeerimiseks on tarvis 5'fosfaadi olemasolu, siis peavad lisatava fragmendi otsad olema fosforüleeritud. Tömp-ots polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) saadusest tavaliselt puudub 5'fosfaat. Seetõttu on tarvis see T4 polünukleotiid kinaasi käigus fosforüleerida.
Tömp-ots ligeerimine on pöördeliselt aeglustatav suure kontsentratsiooni ATP-ga.
Polümeraasi ahelreaktsiooni käigus loodud DNA fragment on tömbi otsaga ja seda on võimalik ligeerida tömbi otsaga vektorile. Taq-polümeraasi käigus on võimalik lisada ekstra adeniin (A) PCR saaduse 3'otsale. Seda on võimalik ära kasutada TA kloonimisel, kus PCR käigus loodud adeniini (A) otsad on võimalik kinnitada tümiini (T) otsale vektoris. TA ligeerimine on seetõttu üks kleepuva otsa ligeerimise alatüübist. Tömpide otstega vektorid on võimalik muuta TA ligeerimise vektoriks, kasutades dideoksütümidiin trifosfaati (ddTTP) lõpetavat transferaasi.
Thomas Plantagenet, Clarence'i hertsog
Thomas Plantagenet, Clarence'i hertsog (inglise keeles Thomas of Lancaster; sügis 1387 – 22. märts 1421) oli Inglise prints ja sõjaväelane, kuningas Henry IV poeg ja kuningas Henry V vend. Ta oleks oma venna surma puhul trooni pärinud. Ta tegutses nii oma isa kui venna nõunikuna.
Elukäik
Henry IV nimetas ta 1401. aastal Iirimaa isandleitnandiks. Vaid 14-aastane Thomas saabus Dublinisse novembris 1401 ning veetis suurema osa järgmisest kaheksast aastast Iirimaal. Aastal 1406 oleks ta Dublini lähedal toimunud kokkupõrkes peaaegu hukkunud. Otway-Ruthven p.345
Pärast isa surma osales ta oma venna saja-aastase sõja retkedes Prantsusmaal. Kui Henry V pärast Prantsusmaa Catherine'iga abiellumist ajutiselt kodumaale naasis, jäi Thomas Inglise vägesid Prantsusmaal juhtima. Tema juhtimisel said inglased Baugé lahingus Prantsuse-Šoti ühendvägedelt hävitava kaotuse. Vastane piiras tema ning tema parimad rüütlid ümber ning Thomas hukkus. Ta on maetud Canterbury katedraali.
Delfi (portaal)
Delfi on 1999. aastal Eestis asutatud uudisteportaal, mis kuulub AS Ekspress Meediale. Delfi tegutseb Eestis (delfi.ee), Lätis (delfi.lv) ja Leedus (delfi.lt). Delfi peatoimetaja on Urmo Soonvald.
Lisaks uudistele pakub Delfi lisateenuseid nagu e-post, fotoportaal, kuulutused, mängud jne. Portaal on tuntud oma liberaalse toimetamispoliitikaga kommentaariumi poolest, kus on lubatud ka anonüümsed või pseudonüümsed kommentaarid, 2000. aastatel nimetas Delfi oma kommentaariumi "Eesti kollektiivseks ajuks".
Eestis haldab Delfi lisaks põhiportaalile delfi.ee terve rida teisi portaale: vene uudisteportaal rus.delfi.ee, meelelahutusuudiste portaal publik.ee, teadus- ja tehnikauudiste portaal forte.ee, naisteväljaanne naistekas.ee, äriuudiseid kajastav Ärileht.ee, tarbijaportaal Kasulik.ee, videoportaal delfi.tv, reisiuudiseid kajastav reisijuht.ee, pereteemadele suunatud perejalaps.ee, sisustus- ja disainiuudiseid kajastav moodnekodu.ee jpm. Lätis kuuluvad Delfile portaalid delfi.lv, rus.delfi.lv, mango.lv jpt, Leedus delfi.lt, ru.delfi.lt, klubas.lt jpt. Delfi harud eri riikides kuuluvad ettevõttele Delfi Holding SIA, mis omakorda kuulub täielikult Eesti börsifirmale Ekspress Grupp.
Kitš
pisi|Aiapäkapikud on tavalisim näide kitšist Kitš on teatud liiki esteetiline väljenduslaad, millele on omane pealiskaudselt ja lihtsustatult mõistetud ilu ja tundekülluse taotlus ning rafineerimata laiatarbemaitsele ja müügiedule orienteeritus. Kitš on kunsti jäljendus. Termin pärineb 1870. aastatest saksa keelest (Kitsch) ning levis laiemalt 1930. aastatel, mil kunstiteoreetikud vastandasid kitši tõelisele kunstile. Kitši peetakse üldiselt kunstiliselt alaväärtuslikuks, kuid mõned uuemad suundumused kunstis on püüdnud kitšilikku esteetikat ümber mõtestada. Kitš on muuhulgas üks propaganda esteetilisi väljundusviise. Diktaatoreid Maod, Hitlerit, Stalinit, Pol Pothi, Kim Jong-uni jt lastega süles kujutavad propagandaplakatid on näited kitšist riikliku tarbekunstina.
Delfi (portaal)
Delfi uudistevoogu on hõlmatud ka mitme muu väljaande materjalid nagu Ekspress Grupi kontserni ajalehed Eesti Ekspress, Maaleht ja Eesti Päevaleht, teistele omanikele kuuluvad ajakirjad Director ja Vikerkaar, ajaleht Õpetajate Leht jne, Delfi majandusrubriigis on Admiral Marketsi ja LHV uudised. 2010. aastal käivitas Delfi kõigis asukohariikides rahvaajakirjanduse projektid ning Delfi.ee ka majandusrubriigi, Delfi.ee-ga liideti seni AS-ile Eesti Ajalehed kuulunud portaalid Ekspressauto.ee ja Ekspresskinnisvara.ee. Lisaks kuulub Delfile ka 2013. aasta lõpus avatud suurimate kaupluste parimaid pakkumisi koondav portaal zave.ee nii Eestis, Lätis kui ka Leedus.
Postimees.ee ja Delfi.ee konkureerivad Eesti külastatavaima uudisteportaali tiitlile. 2014. aasta seisuga on Eesti külastatavaim uudisteportaal Delfi. Lätis on Delfi.lv 2014 internetikeskkondadest külastatavuselt neljas, uudisteportaalidest esimene. Leedus oli Delfi.lt külastatavaim internetikeskkond. Ukraina Delfi omandivormi muudeti 2014. aasta kevadel. Delfi portaalidel kokku oli 2011. aasta algul kuu jooksul ligi kolm miljonit kasutajat. Ekspress Grupi uudiseportaalidel kokku (sh Ekspress.ee, Maaleht.ee, Ohtuleht.ee ja EPL.ee) oli 2010. aasta lõpus 3,9 miljonit unikaalset kasutajat kuus.
Muusikateraapia
Muusikateraapia ametlik definitsioon (kinnitatud Ülemaailmse Muusikateraapia Föderatsiooni üldkogul 1996. aastal): muusikateraapia on muusika ja/või selle elementide (heli, rütmi, meloodia, harmoonia) kasutamine kvalifitseeritud muusikaterapeudi poolt kliendi või grupiga protsessis, mis on kavandatud suhtlemise, õppimise, väljendamise, jõuvarude mobiliseerimise ja teiste terapeutiliste eesmärkide lihtsustamiseks, et rahuldada füüsilisi, emotsionaalseid, vaimseid, sotsiaalseid ja kognitiivseid vajadusi.
Salida
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5236. Aastal 2000 oli elanike arv 5504.
Rahvastiku tihedus oli 965,6 in/km².
Hambune kobarpea
Hambune kobarpea (Ligularia dentata) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Salida
Läbi linna voolab Arkansase jõgi.
Ajalugu
Tänapäeval on olulisemaks tööstusharuks turism.
Muusikateraapia
Muusikateraapia on tõenduspõhine muusikaliste sekkumiste kliiniline kasutamine klientide elukvaliteedi parandamiseks. Pärast iga kliendi tugevuste ja vajaduste hindamist osutab muusikaterapeut näidustatud ravi, sealhulgas muusika loomist, laulmist, selle juurde liikumist ja/või muusika kuulamist. Muusikalise osaluse kaudu ravikontekstis tugevdatakse klientide/patsientide võimeid ja kantakse nende elu teistesse valdkondadesse. Muusikateraapia pakub ka võimalusi suhtlemiseks, mis võib olla kasulik neile, kellel on raske end sõnadega väljendada. Muusikateraapiaalased teadusuuringud toetavad selle tõhusust paljudes valdkondades, näiteks: üldine füüsiline rehabilitatsioon ja liikumise hõlbustamine, inimeste motivatsiooni suurendamine oma raviga tegelemiseks, emotsionaalse toe pakkumine klientidele ja nende peredele ning väljund tunnete väljendamiseks.
Muusikateraapia tehnikad
Aktiivse/ekspressiivse muusikateraapia all mõistetakse teraapiat, kus on tegemist musitseerimisega. Muusikateraapias ei nõua musitseerimine muusikalist ettevalmistust. Mängitakse peamiselt lihtsalt käsitsetavatel rütmi- ja plaatpillidel. See, kuidas neist helisid esile kutsuda, on iga inimese fantaasia vili. Oluline ei ole esteetiliselt kaunis muusikaline tulemus. On tähtis, et inimene saab end muusikainstrumendi abil avada, ennast seeläbi paremini tunnetada, vajadusel endast välja elada tunne või emotsioon, mida mõnel teisel viisil on raske või isegi võimatu teha. Musitseerimine vähendab automaatseid kaitsereaktsioone, nii suheldakse pilli mängides iseendaga sageli seda teadvustamata. Musitseerides on hea õppida kontakti võtma oma sisemaailmaga, õppida tundma seda, mis peitub meie sees. Aktiivse muusikateraapia alla võib liigitada ka muusikalise psühhodraama, kus rollimängudes kasutatakse suhtlemisvahendina muusikainstrumente.
Retseptiivne muusikateraapia on üldnimetajaks teraapiatehnikatele, milles muusikat kuulatakse teraapilistel eesmärkidel. Muusika kuulamine muusikateraapia protsessis on enamasti aktiivne tegevus. Klient peab püüdma end ümbritsevast välja lülitada ning keskenduma üksnes kuulatavale muusikale, laskma muusikal endast läbi voolata, ennast muusikast kaasa viia. Oluline on jälgida, mis meis kuulamise ajal toimub ning pärast kuulamist-kogemist teadvustada esile tulnud mõtted, fantaasiad, kujutlused, tunded – see on (enamasti metafoorne) materjal meie sisemaailmast, mille lahtimõtestamise, teadvustamise ja aktsepteerimise abil on võimalik endas paremale selgusele jõuda.
Muusikateraapia kasutamine
Muusikateraapiat võib kasutada noorukieas, et ravida tihti selles eas diagnoositud häireid, näiteks meeleolu/ärevushäireid ja söömishäireid või sobimatut käitumist, sealhulgas enesetapukatseid, perest eemaldumist, kaaslastest sotsiaalset isolatsiooni, agressiooni, põgenemist ja sõltuvusainete kuritarvitamist.
Südame intensiivraviosakonna imikutega tehtud muusikateraapia uuringutes on väikelastel kasutatud muusikateraapiat, lootuses parandada nende elu intensiivraviosakonnas viibimise ajal. Ehkki iga imiku vahel on individuaalsed erinevused, ilmneb enamikul imikutel pärast muusikateraapiat seisundi paranemine.
Kergu-Mäeküla
Kergu-Mäeküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kergu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kergu külaga.
Küla staatuses alates 1938.
Muusikateraapia
Muusikateraapia Eestis
Eesti muusikateraapial on ligi 30-aastane ajalugu. Eesti muusikateraapia sünniks võib pidada 1980. aastate algust, kui Tallinna Pedagoogikaülikooli (TPÜ) Terviseuuringute Labori juhataja professor Saima Tammest sai tulihingeline muusikateraapia edendamise algataja ja „maaletooja“. Ta kutsus Eestisse välismaalt teadlasi ja terapeute esinema ning õpetama. Professorid Petri Lehikoinen Soomest ja Olav Skilleg Norrast pidasid muusikateraapia ja vibroakustilise teraapia alaseid loenguid ja seminare. 1990. aasta augustis peeti TPÜ-s Helsingi XIX Rahvusvahelise Muusikahariduse Ühingu Ülemaailmse konverentsi (World Conference of International Society of Music Education (ISME) raames rahvusvaheline muusikateraapia seminar. 1990.a 15.detsembril asutati Eesti Muusikateraapia Ühing (EMTÜ), mis ühendas muusikateraapia spetsialiste ja huvilisi ning mille eesmärgiks oli luua tingimused muusikateraapia arenguks Eestis, organiseerida muusikateraapia alast väljaõpet, levitada selle alast teavet ning tegeleda koostöös TPÜ Terviseuuringute Laboriga muusikateraapia praktiseerimise ja muusika psühhofüsioloogiliste toimete uurimisega. 1991–1992 toimus esimene muusikateraapiaalane täiendkoolitus, läbiviijateks Soome õppejõud ja muusikaterapeudid Heidi Ahonen-Eerikäinen, Kimmo Lehtonen, Eila-Sisko Wirzenius ja Raisa Saloheimo.
1995. a liitus Eesti Muusikateraapia Ühing Euroopa Muusikateraapia Konföderatsiooniga ning 1996. a Ülemaailmse Muusikateraapia Föderatsiooniga. EMTÜ koostöös TPÜ Terviseuuringute Laboriga, kellel oli sel perioodil muusikateraapia arendus- ja teaduskeskuse funktsioon, pandi alus traditsioonilisele seminarile „Kunstid tervise heaks“, kus käsitleti erinevaid loovteraapia rakendamise võimalusi tervise edendamisel. Viidi läbi ka mitmeid empiirilisi uurimusi muusika toimest, muusikateraapiast ning vibroakustilisest teraapiast. 1995. aastal alustas Tallinna Ülikooli Avatud Ülikooli juures esimene muusikateraapia algkursus.
1996–2006 oli muusikateraapia lisaeriala võimalik läbida TLÜ Psühholoogia osakonna juures. See muusikateraapia koolitusprogramm oli sellel ajal Balti riikides kõige ulatuslikum ja akadeemilisem. Aastatel 1999–2003 korraldati mitu muusikateraapiaalast koolitust, mida viisid läbi rahvusvaheliselt tunnustatud asjatundjad. Aastatel 2002–2007 korraldati kaks kaheaastast täiendkoolitusprogrammi Tallinna Ülikooli juures, mille viis läbi Hamburgi Muusika- ja Teatriülikooli Muusikateraapia Instituudi professor, PhD Hans-Helmut Decker-Voigt. Koolituse läbis 26 muusikaterapeuti.
2007. aastal avati kunstiteraapiate bakalaureuse- ja magistriõppekavad Tallinna Ülikoolis, kus on võimalik spetsialiseerumine ka muusikateraapiale. 2009. aastast toimuvad Muusikateraapia algkursuse koolitused Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Täienduskoolituskeskuse juures.
Eesti Muusikateraapia Ühing on mittetulundusühing, mille asukoht on Tallinn. Ühing on üle-eestiline iseseisev vabatahtlik kutsetöös muusikateraapiat või muusika tervendava kasutuse võtteid rakendavaid inimesi või juriidilisi isikuid ühendav organisatsioon, mille põhieesmärgiks on muusikateraapia arendamine ja muusikateraapiaalase informeerituse taseme tõstmine Eestis ning seeläbi teaduse, kultuuri, hariduse ja tervishoiu toetamine avalikes huvides. Ühing on asutatud 1990. aastal. Ühingu tegevuse eesmärkideks on eelduste loomine muusikateraapia arenguks ja kliinilise muusikateraapia kui psühhoteraapia alaliigi professionaalse taseme kujunemiseks Eestis, kollegiaalsete sidemete soodustamine, muusikateraapiaalase informeerituse tõstmine, muusikaterapeutide väljaõppe organiseerimine, koolitusprogrammide ja atesteerimiskriteeriumide väljatöötamine, muusikateraapia kasutamise õiguslike aluste väljatöötamine. Oma eesmärgi teostamiseks ühing toetab oma liikmete tegevust, edendab omavahelisi kontakte, kogub ja süstematiseerib muusikateraapiasse puutuvat teavet, teeb selle liikmetele ja teistele huvitatuile kättesaadavaks, korraldab nii avalikke kui kinniseid üritusi, kogemuste vahetamist, loenguid, kursusi, konverentse, konkursse, tuluõhtuid jms, toetab teadustööd, töötab välja õppe- ja teraapiaprogramme ning metoodikaid, ühtlustab emakeelsete oskussõnade kasutamist, annab välja trükiseid, heli- ja videosalvestisi, informeerib avalikkust muusika toimesse puudutavates küsimustes, teeb koostööd organisatsioonidega, kellega on ühiseid eesmärke, sõnastab kutsetegevuse eetikanõuded ja jälgib nende täitmist.
Loodna vald
pisi|Endise Loodna valla lipp pisi|Endise Loodna valla vapp Loodna vald oli vald Rapla maakonnas. 28. oktoobril 2002 liitusid Märjamaa alev, Märjamaa vald ja Loodna vald, ühinenud valla nimeks sai Märjamaa vald.
Delfi (portaal)
Ajalugu
2007. aastal ostis AS Ekspress Grupp 54,1 miljoni euroga Delfi Grupi seniselt omanikult Interinfo Baltic OÜ. Delfi ja Maalehe ostuks sõlmiti 28. augustil 2007 SEB, Sampo Panga ja Nordea Panga sündikaadiga laenuleping summas 674,4 miljonit krooni (43,1 miljonit eurot). Laenu tagasimaksetähtaeg oli 25. september 2012. 5. veebruaril 2010 sõlmiti uus kokkulepe, mille kohaselt oli uus tähtaeg 25. jaanuar 2015.
Loodna vald
Loodna vald moodustati 1990. aasta 20. detsembril ja selle keskus asus Sipa külas, valla pindala oli 282 km².
Asustus
Loodna valla koosseisu kuulusid järgnevad 14 küla: Kohatu, Laukna, Leevre, Loodna, Luiste, Maidla, Mõraste, Männiku, Sipa, Sooniste, Soosalu, Teenuse, Urevere ja Vilta.
Delfi (portaal)
Ajalugu
2004. aastal müüs Delfi senine omanik MicroLink portaali 81 miljoni krooni eest investeerimisfirmale Texas Pacific Group. Investor Allan Martinsoni hinnangul oli see viga: "Delfi oli MicroLinki väärtuslikem vara, kuid MicroLinki aktsionärid kibelesid teda müüma, uskumata suurde kasvuperspektiivi. MicroLinki rahastanud fondid olid likvideerimisel ja neil ei olnud ka aega oodata." Kohe pärast müüki nimetas Martinson Delfi müüki õigeks otsuseks.
Delfi kommentaarium
Delfi modereerib kommentaare, et vältida ebatsensuursete väljendite, vihakõne ja isiklike rünnakute avaldamist. Osa modereerimistööst teeb robot, saates kindlaid märksõnu sisaldavad kommentaarid moderaatorile kontrolliks, teise osa teevad portaali kasutajad, märkides kommentaare ebasobivaiks. Lisaks modereerivad kommentaare ka moderaatorid.
24. oktoobril 2005 alustas Delfi koos Eesti Päevalehe, Postimehe, SL Õhtulehe ja Eesti Ekspressiga kampaaniat "Leimivaba Interneti eest", mis oli ühtlasi vastukäiguks justiitsminister Rein Langi algatatud Delfi eelnõule, mille eesmärgiks oli anonüümsete netikommentaaride kaotamine ja kommentatorite identifitseerimine ID-kaardi abil.