cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paraguai suhkruleht
Agrotehnika
Taim armastab niiskust, kuid kuna juured ei talu seisvat vett, soovitatakse taime 2–3 päeva tagant vihmutada, kuid kasta mitte tihemini kui iga kahe nädala tagant. Liigne kastmine vähendab taime magusainete sisaldust, need uhutakse veega maapinda.
Võib kasvatada ka 25–30 cm läbimõõduga pottides, suuremad taimed vajavad 10-liitrise mahutavusega potti. Kasutage potte, mille põhjas on augud, tagamaks vee äravoolu ja vältimaks juurte mädanemist. Pealtväetamiseks võib iga paari nädala tagant pritsida lahja mereadru leotisega.
Pariisi Orly lennujaam
pisi|Pariisi Orly lennujaam Pariisi Orly lennujaam (prantsuse keeles Aéroport de Paris-Orly), tuntud ka kui Orly (IATA: ORY, ICAO: LFPO), on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Pariisi ning asub osaliselt Orlys ja Villeneuve-le-Rois, 8,1 kilomeetrit Pariisist. Lennujaamas on kolm lennurada, millest pikim on 3650 meetrit pikk.
Paraguai suhkruleht
Agrotehnika
Ilmade jahenedes tuleks paraguai suhkruleht tuua koos potiga sisetingimustesse talvituma (min temperatuur u 18 °C). Toatingimustes saab põõsalt aasta läbi saaki 3–4 aastat, sobilikes tingimustes ka kauem.
Pariisi Orly lennujaam
Lennujaama läbis 2017. aastal üle 32 miljoni reisija. Lennujaam on Air France'i teine kodulennujaam riigisiseste, rahvusvaheliste ning Prantsusmaa ülemeredepartemangude lendude jaoks.
Paraguai suhkruleht
Saagi koristamine
Lehti võib noppida aasta läbi, soovitatavalt siiski enne õitsema hakkamist. Istandikes lõigatakse lehed koos okstega ning kuivatatakse vastavalt korjepäeva ilmastikutingimustele 40–50 °C juures 24–48 tundi. Lehed tuleks okstelt eemaldada, kuna arvatakse, et oksad sisaldavad bioloogiliselt aktiivseid aineid, mis muudavad lehe maitse kibedaks.
Pariisi Orly lennujaam
Enne 1974. aastat, mil avati Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, oli Orly Pariisi peamine lennujaam.
Paraguai suhkruleht
Saagi koristamine
Lehti kuivatatakse õhukese kihina, otsese päiksevalguse eest kaitstuna, piisava õhuringlusega kohas. Võib kuivatada ka dehüdraatoris 60 °C juures vähemalt 20 minutit, kuni lehed on krõbedad. Suhkrulehtedest pulbri tegemiseks võib kasutada kohvimasinat.
Suhkrulehe maitse tekkemehhanismid ja tajumine
Steviinglükosiide sünteesitakse taimes biosünteetiliselt. Seejärel kogutakse nad raku vakuooli. Nende molekulide funktsioneerimise täpset mehhanismi ei osata seletada, kuid arvatakse, et nad on tegevad taime kaitsmisel väliste sissetungijate – seente, bakterite kui ka teiste mikroorganismide ja putukate – eest. Paraguai suhkrulehe ülimagusas maitses on tunda ka kerget lagritsamaitset või ka kibedat järelmaitset. Kuumades roogades, jookides ja kontsentreerituna ei ole järelmaitset tunda, kuid doseerimisel tuleb olla ülitäpne.
Nimetus
Perekond on nime saanud Hispaania botaaniku dr Peter James Esteve (surn 1566) auks. Liiginime "rebaudiana" andis taimele dr Orido Bertoni Paraguay keemiku de Rebaudi auks, kes esimesena eraldas suhkrulehe magusaine.
Pārgauja piirkond
Pārgauja piirkond (läti keeles Pārgaujas novads, sõna-sõnalt 'Üle-Koiva' ehk 'Koivataguse') oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Pārgauja piirkonna elanikest lätlasi 93,6%, venelasi 3,3% ja muust rahvusest inimesi 3,1%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Cēsise rajooni Stalbe, Straupe ja Raiskumsi vallast. 2021. aastal liideti Pārgauja piirkond Cēsise piirkonnaga.
Pastrana
pisi|Vaade Pastranale Pastrana on asula ja vald Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas Guadalajara provintsi lõunaosas, Alcarria maakonna keskus. Pastrana asub Guadalajarast 45 km ja Madridist 95 km kaugusel.
2016. aasta seisuga elas seal 915 elanikku.
Pastrana elaniku hispaaniakeelsed nimetused on pastranero (meessoost) ja pastranera (naissoost) ning pastranense.
16. ja 17. sajandil oli Pastrana väga oluline linn.
Kunstiliik
Kunstiliik (saksa keeles Kunstgattung) on kõrvuti stiili, ajastu ja žanriga üks kunsti klassifikatsioone.
Kui stiil liigitab kunsti tulenevalt selle tüüpilistest omadustest, ajastu vastavalt selle ruumilis-ajalisele asukohale ja žanr selle motiivilis-temaatilisele sisule, siis kunstiliik sõltub kunsti väljendusvahenditest.
Kooseluseadus
Kooseluseadus on Riigikogus 2014. aasta 9. oktoobril vastu võetud seadus, mis jõustus 1. jaanuaril 2016.
Kunstiliik
Vastavalt Loovisikute ja loomeliitude seadusele on Eesti Vabariigis põhilised kunstiliigid (seaduses loomealad) arhitektuur, audiovisuaalne kunst, disain, etenduskunst, helikunst, kirjandus, kujutav kunst ja stsenograafia.
Kooseluseadus
Kooseluseadus võimaldab kahel täisealisel inimesel notari juures oma kooselu õiguslikult reguleerida. Kuna seadus on sõnastatud sooneutraalselt, siis loob ta samast soost paaridele alternatiivina abielule võimaluse oma kooselu reguleerida. Samasoolistele paaridele on kooselulepingu sõlmimine ainus võimalus oma kooselu registreerida. Registreeritud kooselu annab samast soost paaridele olulise riigipoolse kaitse ja tunnustuse. Kooseluleping võimaldab registreeritud elukaaslastel sõlmida sarnaseid varasuhteid, mida võimaldab abielu sõlmimine. Leping annab registreeritud elukaaslasele õiguse lapsendada oma elukaaslase laps, millega on oluliselt parandatud neis peredes kasvate laste turvalisus.
Kunstiliik
=Visuaalkunst= Selleks et visuaalkunsti mingilgi moel liigitada, jagatakse see kolme suurte gruppi:
Kujutav kunst
Kujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, objekte ja keskkonda) kujutav kunst. Mõiste on kohane peamiselt realistliku meetodi või mõõduka vormide formatsiooni puhul, vahel laiendatakse üldnimeks kõigile traditsioonilistele visuaalse kunsti alaliikidele.
Kujutava kunsti liigid on
Maalikunsti, skulptuuri ja graafikat nimetatakse veel klassikaliselt kauniteks kunstideks (beaux-arts, arts).
Tehnika arenedes suurenevad ka kunsti väljendamise võimalused. Siinkohal saame rääkida visuaalkunstist.
Maalikunst
Kahemõõtmelisel tasapinnal kujutis(t)e edasiandmine värvide abil.
Graafika
Peamised väljendusvahendid on joon ja traditsiooniliselt must-valged pinnnad, kuid levinud on ka värvigraafika. Trükimenetluste järgi jaguneb graafika sügav-, lame- ja kõrgtrükiks. Alaliigid on illustratsioon, kirjakunst, tarbegraafika, plakat, karikatuur, vabagraafika, arvutigraafika, graafiline disain. Graafika alla arvatakse ka mittepaljundatav pliiatsi-, söe- ja tuššijoonistus.
Skulptuur
Ruumiline, kolmemõõtmeline kunstiteos, mis võib olla ümarplastiline (skulptuur) või reljeefne (reljeef).
Skulptuur jaguneb tehniliselt kaheks:
Plastika
Kuju luuakse plastilise materjali (savi, plastiliin) pideva lisamise ja vormimise teel (harilikult seest poolt väljapoole).
Raidkunst
Taiesed valmistatakse kõvast materjalist raiumise või nikerdamise teel. Hõlmab peamiselt looduskivi (graniit, marmor, dolomiit) ja puuskulptuure.
Skulptuuri alaliigid:
Justin Williams
Justin Craig Williams (sündinud 4. oktoobril 1981 Cobourgis Ontarios) on endine Kanada jäähokimängija (parem ääreründajana)
2000. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i draft'is endale 28. valikuna. Enne seda mängis ta noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Plymouth Whalers.
Kunstiliik
Ehitusplastika
Ehitusega orgaaniliselt seotud skulpturaalne dekoor, mis võib olla nii figuratiivne kui ka ornamentaalne, funktsionaalselt puhtdekoratiivne (nt. ehisviil) või ka konstruktsiooniline (nt. figuratiivsed sambad: atlant, karüatiid). Enamasti teostatud samast või samalaadsest materjalist nagu ehitiski.
Kooseluseadus
Kooseluseaduse täies mahus jõustumiseks ja rakendamiseks oli vaja vastu võtta selle rakendusaktid. Rakendusaktidega täpsustati kooseluseaduse rakendamine igapäevastes praktilistes olukordades. Rakendusaktide vastu võtmine venis, kuna eelnõu seadusena vastuvõtmiseks puudus aastaid Riigikogus vajalik häälteenamus. 20. juunil 2023 läbis valitsus Riigikogus usaldushääletuse, millega muudeti perekonnaseadust ja võeti vastu kooseluseaduse rakendusaktid. Kooseluseaduse rakendusaktid hakkavad kehtima 1. jaanuarist 2024.
Justin Williams
NHL-i karjääri alustaski ta Flyersis, kus mängis kokku neli hooaega. Hooaja 2003–04 teises pooles liitus ta Carolina Hurricanesiga. Hooajal 2004–05 toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta ühe hooaja Rootsi kõrgliiga klubis Luleå. Pärast seda mängis ta Hurricanesi ridades veel neli hooaega, liitus siis Los Angeles Kingsiga, kuhu jäi seitsmeks hooajaks, ning mängis enne 2017. aastal Hurricanesiga taasliitumist hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Washington Capitalsis. Aastatel 2018–2019 oli Williams Hurricanesi kapten.
Ta võitis Stalney karika kolmel korral: 2006. aastal Hurricanesiga ning aastatel 2012 ja 2014 Kingsiga. Ta mängis NHL-i väljalangemismängudes üheksa korral seeria seitsmendas mängus ning tema meeskond väljus kaheksal korral neist võitjana. Ta on seeria seitsmendates mängudes löönud seitse väravat, millega ta jagab Glenn Andersoni NHL-i rekordit. Lisaks kuulub Williams on seitsmendates mängudes enim punkte kogunud mängija – 15. Tänu sellele sai Williams hüüdnime "Mr. Game 7." 2014. aastal pälvis ta Kingsi ridades mängides väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy. 2007. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.
Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta maailmameistriks 2004. ja 2007. aastal.
Karjääri lõpetamisest teatas Williams 2020. aasta oktoobris.
Kooseluseadus
Kooseluseadus on esimene seadus Eestis, mis laiendab samasooliste paaride õigusi nii, et need sarnaneksid abielule laienevate ja sellest tulenevate õigustega. Samuti on see esimene niisugune seadus endise NSV Liidu territooriumi riikide seas.
Sisu
Kooseluseadus loob kooselu registreerimiseks alternatiivse võimaluse abielule. Seadus võimaldab kahel täiskasvanud inimesel notari juures oma kooselu õiguslikult reguleerida. Kooseluseadus on sõnastatud sooneutraalselt. See tähendab, et esimest korda saavad oma kooselu ametlikult registreerida ka samasoolised paarid. Registreeritud kooselu annab samast soost paaridele olulise riigipoolse kaitse ja tunnustuse. Kooselulepingu olemasolu peaks lihtsustama näiteks haiglakülastusi, nõusoleku andmist meditsiinilisteks protseduurideks ning sotsiaaltoetuste taotlemist.
Kooseluseadus võimaldab reguleerida varem mitteametlikult koos elanud paaride laste kuuluvust kooselus olevate partnerite juurde, vastastikust ülalpidamiskohustust ning varalisi suhteid lahkumineku, haiguste või puude korral. Kooselulepinguga võtavad registreeritud elukaaslased kohustuse üksteist vastastikku toetada ja ülal pidada. Elukaaslased lepivad notari juures kokku omavahelise varasuhte, milleks võib olla varaühisus, vara juurdekasvu tasaarvestus või varalahususe režiim. Kooseluseadus ei loe registreeritud elukaaslasi automaatselt seadusjärgseks pärijaks. Kooseluseadus võimaldab täpsemalt reguleerida samast soost vanematega peredes kasvavate laste staatust. Lepingu kehtivuse ajal võib registreeritud elukaaslane lapsendada ainult lapse, kelle "1) bioloogiline vanem on teine registreeritud elukaaslane või 2) vanem oli teine registreeritud elukaaslane enne kooselulepingu sõlmimist." See tähendab, et kooseluleping võimaldab ainult peresisest lapsendamist. Kui aga kehtestatud piirangud on kohtu hinnangul registreeritud elukaaslastele suhtes äärmiselt ebaõiglased, siis võib paar erandkorras lapsendada ka kolmanda isiku lapse. Erandkorras lapsendamist võidakse lubada näiteks paaridele, kellel ei ole meditsiinilistel põhjustel võimalik lapsi saada.
Rakendusaktid
Kooseluseaduse eelnõu vastuvõtmiseks vajalik lihthäälteenamus Riigikogus saavutati 40 häälega. Rakendusaktide vastu võtmiseks oli aga vaja Riigikogu täiskoosseisu häälteenamust ehk 51 häält või enam. Häälteenamus oli vajalik seetõttu, kuna seadusega muudetakse halduskohtumenetluse ja tsiviilkohtumenetluse seaduseid ning kodakondsuse seadust. Vajalike häälte puudumise tõttu tehti 87 rakendusakti vastuvõtmine, millega kaasneks 97 seaduseparandust, ülesandeks 2015. aasta kevadel kokku tulevale Riigikogu koosseisule. Riigikogu õiguskomisjoni esimehe Neeme Suure hinnangul on kooseluseaduse rakendumiseks hädavajalikud kümmekond seadusmuudatust, mis puudutavad registripidamist ja kohtumenetlusnorme. Tema sõnul olid need algselt seaduseelnõus, aga need võeti õiguskomisjoni poolt välja. Seda selleks, et eelnõud oleks võimalik vastu võtta lihthäälteenamusega ehk seaduse poolt pidi olema rohkem liikmeid kui selle vastu.
20. juunil 2023 läbis Kaja Kallase kolmas valitsus Riigikogus usaldushääletuse, millega muudeti perekonnaseadust ja võeti vastu kooseluseaduse rakendusaktid. Kooseluseaduse rakendusaktid hakkavad kehtima 1. jaanuarist 2024.
Kohtukaasused
Rakendusaktide puudumine tõi endaga kaasa toonud rea õiguslikku segadust, mida osaliselt lahendasid kohtud. Notarite Koja esimehe Tarvo Puri sõnul oli rakendusaktide puudumise tõttu võimatu kooselusid registrisse kanda. Tema hinnangul tekitas see olukord neli peamist probleemi, milleks olid võimalikud topeltkooselud, kooselu seadusjärgse lõpetamise võimatus, partneri tehingute ja võlgade nähtamatuks jäämine ning pärimisõiguse puudumine.
Kooseluseadus lubab peresisest lapsendamist, aga rakendusaktide puudumise tõttu ei kantud kooseluseaduse alusel toimunud lapsendamisi rahvastikuregistrisse. 2017. aasta veebruaris langetas Tallinna Halduskohus otsuse, millega kohustas siseministeeriumit kandma rahvastikuregistrisse kooselupere lapsendamise. Kuna koosellunuid ei kanta registrisse, siis ei ole võimalik notaritel kontrollida, kas inimene on kooselus. Seetõttu on võimalik sõlmida mitme inimesega samaaegselt kehtiv kooselu leping. Sõlmitud kooselu oli ilma rakendusaktideta võimalik lahutada ainult kahepoolselt. Kuigi koosellunutel on õigus esitada ühist tuludeklaratsiooni, ei olnud seda võimalik teha. Enne rakendusaktide vastuvõtmist ei olnud võimalik maksta kaitseväe missioonil hukkunud sõjaväelase kooselupartnerile ette nähtud hüvitist.
2023. aasta jaanuaris hakkas kehtima Tallinna ringkonnakohtu halduskolleegiumi otsus, mis kohustas riiki kooselulepingud rahvastikuregistrisse lisama. Enam ei ole kooselulepingu sõlminud paaridel vaja oma õiguslikku staatust tõendada ning oma kooselulepinguid kaasas kanda, kuna rahvastikuregistrisse kantud andmetel on õiguslik tähendus. Eesti LGBT Ühingu huvikaitsejuhi Aili Kala sõnul on tegemist väga olulise kohtuotsusega, kuna nüüd kohanduvad koosellu astunud paaridele ka muud riigi hüved ja õigused. Samas ei ole tema sõnul tegemist toimiva seadusega enne rakendusaktide vastuvõtmist. Vahetult peale kohtuotsuse teatavaks tegemist muutis siseminister Lauri Läänemets siseministeeriumi praktikat ja lubas koosellunud paaridel ühise nime võtta. Samas oli tegemist ajutise meetmega, kuna halduspraktika võib uue ministri tulekuga muutuda.
Seaduseelnõuna Riigikogus
Seaduseelnõu 650SE jõudis esimest korda Riigikogu menetlusse 2014. aasta aprillis. Abielule sooneutraalset alternatiivi pakkuva eelnõu esitasid 40 Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku erakonna ja Keskerakonna esindajat:
Esimene lugemine ja konsultatsioonid
Ehkki seaduseelnõu esitati juba aprilli keskpaigas, hakkas Riigikogu õiguskomisjon eelnõud alles juunis arutama. Õiguskomisjon määras seaduseelnõu 650SE Riigikogu täiskogu päevakorda, eenõu ettekandjaks sai õiguskomisjoni esimees Neeme Suur. Enne seaduseelnõu esimest lugemist tegi toona fraktsioonitu liige Kalle Laanet ettepaneku seadus esimesel lugemisel tagasi lükata. Ettepanek hääletati viie poolt- ja viie vastuhäälega maha. Vahetult enne algavat Riigikogu suvevaheaega lõppes seaduseelnõu 1. lugemine: 19. juuni varahommikul toetas eelnõu tagasilükkamist 32 ja vastu oli 45 liiget.
Kunstiliik
Reljeef
Skulptuuri alaliik, mille puhul kõik kujundid on seotud tasapinnalise põhjaga, olles sellesse süvendatud või sellest eenduvad.
Kooseluseadus
Esimene lugemine ja konsultatsioonid
Septembris menetles Riigikogu õiguskomisjon eelnõud kolmel istungil. 11. septembril toimunud komisjoni istungil osalesid erinevate huvigruppide esindajad. Komisjoni olid kutsutud Eesti Kirikute Nõukogu, Eesti Inimõiguste Keskus, Lastekaitse Liit, Eesti Seksuaalvähemuste Liit, Notarite Koda, Eesti LGBT Ühing, Inimõiguste Instituut, MTÜ Oma Tuba, Eesti Seksuaaltervise Liit, Eesti Kristlik Nelipühi Kirik, Siseministeerium, Eesti Metodisti Kirik, SA Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks. 16. septembril arutas õiguskomisjon eelnõule esitatud parandusettepanekuid.
Kunstiliik
Tarbekunst
Tarbekunst on kunstiharu, mis tegeleb tarbeliste esemete kunstilise kujundamisega. Vastavalt materjalile eristatakse klassikaliselt järgmisi alasid:
Kooseluseadus
Teine lugemine
Vahetult enne eelnõu teist lugemist jõudis Riigikogu täiskogusse Isamaa- ja Res Publica Liidu fraktsiooni ettepanek korraldada ühiskonnas vastakaid tundeid tekitava seaduseelnõu üle rahvahääletus. 8. oktoobril hääletas Riigikogu seaduseelnõu rahvahääletamisele panemise maha 35 poolt- ja 42 vastuhäälega.
Kunstiliik
Tarbekunst
Kaudselt haakuvad tarbekunsti mõistega
Kooseluseadus
Teine lugemine
Pärast hääletust algas seaduseelnõu teine lugemine, mille käigus hääletati läbi 23 muudatusettepanekut. Kooseluseaduse eelnõu saadeti 41 poolt- ja 33 vastuhäälega kolmandale ja lõplikule lugemisele.
Kunstiliik
Tarbekunst
Kõigil neil kunstiliikidel on suurem rakenduslik iseloom kui kujutava kunsti liikidel. Kasutatakse ka mõistet kunstkäsitöö - käsitsi valmistatud kunstiliselt kujundatud esemed, domineerib alati rakenduslik eesmärk. Kunstkäsitöö mõistet kasutatakse ka rahvakunstiesemete puhul.
Kooseluseadus
Kolmas lugemine ja väljakuulutamine
9. oktoobril toimunud seaduseelnõu kolmandal lugemisel võttis Riigikogu väga napi häälteenamusega seaduse vastu – liikmete hääled jagunesid 40 poolt ja 38 vastu. Hääletuselt puudus 13 liiget ning hääletamata jättis 10 liiget. Riigikogu liikmed hääletasid järgmiselt: Vaid mõni tund pärast seaduse vastuvõtmist Riigikogus kuulutas president Toomas Hendrik Ilves kooseluseaduse välja öeldes, et "inimõigusi austavas ühiskonnas on ka samasoolistel paaridel õigus elada pereelu ning mitte kogeda ühiskonna halvakspanu ja ebavõrdset kohtlemist."
Seaduse tühistamise eelnõud
23. novembril 2015 algatasid Riigikogus 12 Keskerakonna ja Eesti Konservatiivse Erakonna fraktsiooni liiget kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (149 SE). Eelnõu algatajate hinnangul on vaja kooseluseadus tühistada seetõttu, et vältida seadusega tekkinud õiguslikku segadust ning vältida võimalikke kohtulahendeid. Riigikogu õiguskomisjon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel välja hääletada. 16. veebruaril 2016 hääletas Riigikogu täiskogu eelnõu menetlusest välja 41 häälega, vastu oli 39 liiget.
Kunstiliik
Klaasikunst
Main article: Klaasikunst
Kooseluseadus
Seaduse tühistamise eelnõud
22. veebruaril 2016 algatasid Riigikogu 15 Keskerakonna ja Eesti Konservatiivse Erakonna fraktsiooni liiget kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (185 SE). Riigikogu õiguskomisjon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel menetlusest välja hääletada. 11. mail 2016 hääletas Riigikogu täiskogu eelnõu menetlusest välja 47 häälega, vastu oli 36 liiget.
15. mail 2017 algatas Riigikogu Eesti Konservatiivse Erakonna fraktsioon kooseluseaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (461 SE). Riigikogu õiguskomisjon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel menetlusest välja hääletada. Justiitsminister Urmas Reinsalu tegi 2017. aasta augustis valitsusele ettepaneku toetada kooseluseaduse tühistamise eelnõud, et lõpetada rakendusaktide puudumisest tulenev õiguslik segadus, ebaselgus ja võimalikud kohtuasjad. Valitsus jättis Urmas Reinsalu ettepanekule oma hinnangu andmata. 17. oktoobril 2017 hääletas Riigikogu täiskogu eelnõu menetlusest välja 47 häälega, vastu oli 19 liiget.
Kunstiliik
Klaasikunst
Klaasikunst on klaasimassist kunstiteoste loomine.
Kooseluseadus
Seaduse tühistamise eelnõud
Eesti LGBT Ühingu tegevjuhi Kristel Rannaääre sõnul võtaks kooseluseaduse tühistamine esmajärjekorras ära "LGBT+ inimeste õiguse ja võimaluse reguleerida perekondlikke suhteid. See jätab kaitseta nende lapsed, kes nendes peredes juba kasvavad ja ühiskonnas nagunii olemas on." Rannaääre sõnul ei ole demokraatlikus õigusriigis kombeks võtta kodanikelt tagasi juba antud õiguseid. Eesti Inimõiguste Keskuse juhataja Kari Käsperi hinnangul viiks kooseluseaduse kehtetuks tunnistamine Eesti põhiseadusliku konfliktini. Nimelt on õiguskantsler ja riigikohus selgitanud, et põhiseaduses sätestatud perekonnaelu kaitse laieneb ka samasoolistele paaridele. 27. juulil 2017 teatas riigikohus, et "perekonnaelu kaitset riigi sekkumise eest ei ole põhiseaduse tekstis seatud sõltuvusse perekonnaliikmete soost ega seksuaalsest sättumusest." Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimehe Liisa Oviiri sõnul pöörduksid kooseluseaduse tühistamise korral enamus kümnetest kooselu registreerinud paaridest riigi vastu kohtusse, "mis lisaks inimeste põhiõiguste rikkumisele ja üldisele segadusele tooks kaasa ka riigivastutuse küsimuse".
Avalik diskussioon
2014. aasta kevadel algas avalik diskussioon kooseluseaduse üle, mis kestab siiani.
Kunstiliik
Klaasikunst
Klaasist valmistatakse mitmesuguseid plastilisi vorme, vitraaže, mosaiike. Klaasikunsti tunti juba Vana-Egiptuses III aastatuhandel eKr.
Kooseluseadus
Toetajate kampaania
Mitmed avaliku elu tegelased kirjutasid alla 18. juunil 2014 avaldatud kooseluseaduse toetuskirjale. Kirja autorid rõhutasid, et "Eestil on aeg seadustega tunnustada kõikide perede olemasolu ja õigust riigi kaitsele". Teiste seas kirjutasid kirjale alla Vaiko Eplik, Iiris Vesik, Andrus Kivirähk, Anu Saagim, Evelin Võigemast, Priit Võigemast, Rainer Kattel, Rein Raud, Kaire Vilgats. Leheküljel "Koos oleme õnnelikud" avaldasid mitmed tuntud inimesed kooseluseaduse toetuseks enda videopöördumise. Teiste seas tegid seda ka kirjanik Maarja Kangro, ajaloolane David Vseviov, näitlejad Eino Baskin, Andrus Vaarik, Märt Avandi ja Henrik Kalmet, lauljad Ivo Linna ja Liisi Koikson, ajakirjanik Robert Kõrvits, dirigent Kadri Tali, jalgpallur Mart Poom, produtsent ja saatejuht Tuuli Roosma, teleajakirjanik Mati Talvik, ajakirjanik Krister Paris, saatejuht Elektra, kodanikuliikumise aktivistid Urmo Kübar ja Kristina Mänd, moedisainer Liisi Eesmaa, kuraator Andres Härm ning kontserdikorraldaja Helen Sildna.
Kunstiliik
Nahkehistöö
Main article: Nahkehistöö
Kooseluseadus
Toetajate kampaania
Kooseluseaduse üle toimunud avaliku diskussiooni käigus on enda homoseksuaalsusest teatanud mitmed avaliku elu tegelased nagu näiteks koreograaf Jüri Nael, näitleja Risto Kübar, moekunstnik Aldo Järvsoo ning laulja Lauri Liiv.
Kunstiliik
Nahkehistöö
Nahkehistöö ehk nahakunst on käsitöö või tarbekunsti haru, milles valmistatakse nahast kunstiteoseid või tarbeesemeid.
Tüüpilised nahakunstiteosed on näiteks kotid, karbid, käevõrud, kaelaehted, kõrvarõngad, vööd ja raamatukaaned. Nahakunstil on suur ühisosa raamatu- ja ehtekunstiga.
Kooseluseadus
Vastaste kampaania
Kooseluseaduse eelnõu vastaste eestkõnelejaks kujunes 2011. aastal asutatud Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks (SAPTK) juhatuse esimees Varro Vooglaid. 12. novembril 2012 alustas SAPTK kampaaniat "Kaitskem üheskoos perekonda!", millega seoses viidi läbi petitsioon. Sellega sooviti "koondada üldrahvalikku toetust perekonna institutsioonile ning väljendada vastuseisu taotlustele see ühiskonna alusinstitutsioon seadusega ümber kirjutada." Petitsioon viitas Põhiseaduse paragrahvile 27, mis ütleb, et "perekond rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna alusena on riigi kaitse all". Ehkki Põhiseaduse vastav paragrahvis ei ole perekonda täpsemalt määratletud, sõnastati petitsioon samasooliste isikute kooselu tunnustamise ja sellele õigusliku staatuse andmise vastu. 14. mail 2013 andis SAPTK Riigikogule üle 38 000 allkirjaga petitsiooni.
23. mail 2014 teatas SAPTK protestikampaania "Ei kooseluseadusele!" veebilehe avamisest. Kampaania kodulehel oli võimalus saata kõikidele Riigikogu liikmetele korraga kooseluseaduse eelnõu vastane elektrooniline protestikiri. 28. maiks 2014 oli seda võimalust kasutanud umbes 2000 inimest. Protestikirja tekst rõhutas põhiseaduse paragrahvi 27, mis kohustab riiki perekonda kaitsma. Kirja autorite hinnangul on põhiseaduses mõeldud selle all vaid mehe ja naise vahelist ühendust. Kampaania kodulehe järgi "õõnestaks kooseluseaduse vastuvõtmine perekonna tähendust ja meie ühiskonna alusväärtusi." Seda seetõttu, kuna kooseluseadusega antaks samasoolistele suhetele õiguslik tunnustus. Kirjas avaldati arvamust, et kui Riigikogu soovib kooseluseadusega edasi minna, siis tuleks see rahvahääletusele panna. 17. juunil andsid SAPTKi esindajad Riigikogule umbes 7500 inimese allkirjastatud protestikirja kooseluseaduse eelnõu vastu. Protestikaartide saatjad kritiseerisid viisi, kuidas "[kooselu]seadust Riigikogus läbi surutakse".
Kunstiliik
Nahkehistöö
Nahkehistöös kasutatakse mitut päritolu nahku: lamba-, kodukitse-, sea-, lehma- ja ussinahka. Samuti on olulisel kohal mitmesugused liimid ja värvid. Levinumad tehnikad on õmblemine, värvimine, parkimine ja liimimine.
Metallehistöö
Main article: Metallehistöö
Kooseluseadus
Vastaste kampaania
pisi|Vaimulik ja [[Objektiiv (portaal)|Objektiivi kolumnist Veiko Vihuri 5. oktoobril 2014 toimunud kooseluseaduse vastasel meeleavaldusel]] 5. oktoobril toimus SAPTKi eestvedamisel Riigikogu ees meeleavaldus "Perekonna ja demokraatia kaitseks", millega protesteeriti kooseluseaduse vastu. Kohaletulnud osalejaid ei loendatud, aga hinnanguliselt oli kohal enam kui korraldajate loodetud 500 osalejat. Meeleavaldajaid toodi kõikidest maakondadest kohale tasuta bussidega. Meeleavaldusel esinesid kõnega vaimulikud Vello Salo, Arne Hiob, Erki Tamm, Veiko Vihuri ja Veljo Kaptein, akadeemik Tõnu Lehtsaar, teatrikunstnik ja õppejõud Vladimir Anšon, teleajakirjanik Maksim Rogalski, rahvamuusik Ants Taul, näitleja ja poliitik Malle Pärn, poliitikud Martin Helme, Priit Sibul ja Mihhail Korb ning SAPTKi esindajad Varro Vooglaid ja Markus Järvi. Varro Vooglaid rõhutas kõnes, et enamik Eesti elanikest ei toeta kooseluseadust. Tema hinnangul puudutaks seaduse vastuvõtmine kõiki inimesi, kuna perekond pandaks selle seadusega ühte patta enamiku inimeste jaoks kõlvatuks peetud homoseksuaalsete suhetega. Vooglaiu sõnul on meeleavaldus "kodanike viimane võimalus seista vastu püüdlustele kooseluseadust vastu rahva tahtmist läbi suruda ning perekonna ja abielu tähendus olemuslikult ümber kujundada."
Erakondade seisukohad
Eesti poliitilistest erakondadest on kooseluseadust toetanud Eesti Reformierakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Erakond Eestimaa Rohelised. Roheliste erakonna esimees Züleyxa Izmailova ütles augustis 2017, et ta pingutab selle nimel, et kõik täiskasvanud inimesed saaksid Eestis enda kooselu registreerida. Sotsiaaldemokraatliku erakonna esimehe Jevgeni Ossinovski sõnul on kooseluseadus "ainuõige samm inimeste võrdsete õiguste tagamise teel ning selle tagasipööramine ei oleks ainult südametu ja alatu, vaid ka vastuolus põhiseadusega.
Kunstiliik
Metallehistöö
Metallehistöö (ka metallikunst) on traditsioonilistest materjalidest (kuld, hõbe ning muud metallid ja vääriskivid) ja tänapäevastest materjalidest (plast jms) väikevormide valmistamine inimkeha või ruumi kaunistamiseks.
Tekstiilikunst
Main article: Tekstiilikunst
Kooseluseadus
Erakondade seisukohad
Kooseluseadust ei toeta Vabaerakond, Isamaa ja Res Publica Liit ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond. Vabaerakond toetab küll notariaalse lepingu sõlmimise võimaluse andmist samasoolistele paaridele, aga mitte kooseluseadust. Vabaerakonna esimehe Andres Herkeli sõnul ei paku olemasolev seadus lahendusi ei samasoolistele ega erisoolistele paaridele. Aprillis 2017 ütles tulevane IRL-i esimees Helir-Valdor Seeder, et "kindlasti ei peaks [kooseluseaduse] rakendusakti vastu võtma ja kooseluseadus sellisel kujul, nagu ta vastu võeti, oleks mõistlik tühistada". Seedri hinnangul tuleb seadus tühistada, kuna tegemist on ebakvaliteetse eelnõuga, mis on tekitanud rohkelt õiguslikku segadust ning suuri pingeid ühiskonnas. Kaitstes erakonna kolmandat kooseluseaduse tühistamise eelnõud 17. oktoobril 2017 ütles Riigikogu EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme, et "kooseluseadus pole kunagi olnud mingi seadus, mis annaks õigusi või tegeleks inimõigustega. See on ideoloogilise jõustamise projekt, et suruda ühiskonnas riikliku sunnimehhanismiga peale teistsuguseid ja eesti rahva enamusele vastuvõtmatuid seisukohti."
Kunstiliik
Tekstiilikunst
Tekstiilikunst on tarbekunsti haru, mis hõlmab telgedel või käsitsi kootud, põimitud või heegeldatud loomsest (vill, siid), taimsest (puuvill, kanep, kenaff, džuut jne) või sünteetilisest kiust praktiliste või dekoratiivsete esemete, sealhulgas rõivaste kunstilist kujundamist ja valmistamist.
Kooseluseadus
Avaliku arvamuse uuringud
2012. aasta juunis viis Turu-uuringute AS Eesti Inimõiguste Keskuse tellimusel läbi avaliku arvamuse uuringu LGBT teemadel. Küsitluses osales 1005 vastajat üle Eesti vanuses 15–74. Teiste küsimuste seas sooviti saada vastajate hinnangut, et kas "samast soost elukaaslastel peaks olema võimalus oma kooselu ametlikult registreerida partnerlusseaduse alusel?" Väitega nõustujaid ja mitte nõustujaid oli võrdselt (vastavalt 46% ja 45%).
Kunstiliik
Tekstiilikunst
Tekstiilikunst kasutab kõikvõimalikke tekstiilide valmistamise meetodeid alates viltimisest kuni niidist või lõngast kootud kangaste töötlemiseni. Tekstiilikunsti alla kuuluvad need tehnikad, mida kasutatakse tekstiilide kaunistamiseks, näiteks riide värvimine ja kangatrükk, et lisada sellele värvi ja mustrit, tikkimine ja teised õmblustöö vormid ning pitsi tegemine, samuti töövõtted, näiteks õmblemine, kudumine, heegeldamine, plisseerimine ja rätsepatöö. Tekstiilikunsti alla kuuluvad ka töövahendid, alates õmblusnõeltest kuni kangastelgedeni, ja valmistatud objektid (vaibad, päevatekid jne).
Keraamika
Main article: Keraamika
Kooseluseadus
Avaliku arvamuse uuringud
2014. aasta juunis viis Turu-uuringute AS Eesti Inimõiguste Keskuse tellimusel läbi avaliku arvamuse uuringu LGBT teemadel. Esindusliku valimiga küsitluses osales 1010 vastajat üle Eesti, kelle vanus oli 15 või enam. Teiste teemade seas uuriti ka vastajate suhtumist kooseluseadusse. 40% vastanutest toetas kooseluseadust, sellele vastu oli 54%.
Kunstiliik
Keraamika
Keraamika (vanakreeka sõnast keramos 'savi') on põletamisel põhinev savitöötehnika ja -kunst, samuti põletatud savist esemed ja tarindid (nõud, ehituskeraamika, kuumakindel keraamika, elektrokeraamika).
Keraamika kui materjal hõlmab tänapäeval mitmesuguseid anorgaanilisi mittemetalle (ränidioksiid, alumiiniumoksiid, ränikarbiid, titaannitriid) ja nende komposiite, mille töötlemisel rakendatakse kõrget temperatuuri.
Kooseluseadus
Avaliku arvamuse uuringud
2014. aasta augustis avaldas TNS Emor üle-eestilise küsitluse. Uuringus osales 555 vastajat, kellest 34% toetas kooseluseadust, sellele vastu oli aga 58%. Kuni 35-aastaste seas toetas seadust napp enamus (52%). Kõige vähem toetasid kooseluseadust vastajad vanusegrupis 51 aastat ja vanemad (20%). Küsitluses ilmnes märkimisväärne vahe rahvuslikus lõikes: 40% küsitlusele vastanud eestlastest toetas kooseluseadust, muust rahvusest Eesti elanikest aga vaid 17%. Kooseluseadust toetasid enim inimesed, kelle erakonna eelistuseks oli Reformierakond (42%). Järgnesid vastajad, kes eelistasid Sotsiaaldemokraatliku parteid (39%), Isamaa ja Res Publica liitu (38%) ning Keskerakonda (16%).
2016. aasta märtsis korraldas TNS Emor üle-eestilises uuringu. Uuringus osales 1249 vastajat vanuses 15–74. Kui 34% vastanutest toetas kooseluseaduse rakendusaktide vastuvõtmist, siis 48% pooldas kooseluseaduse tühistamist. Rakendusaktide vastuvõtmist toetasid enam alla 35-aastased (46%), kõrgema sissetuleku (45%) ja haridusega (46%) inimesed. Seaduse tühistamise toetajate osakaal on suurim mitte-eestlaste seas (62%). Eestlaste suhtumine kooseluseaduse tühistamisse jagunes enam-vähem pooleks.
Kunstiliik
Puitehistöö
Main article: Puitehistöö
Puitehistöö on puidust ilu- ja tarbeesemete, ka mööbli ja arhitektuuridetailide valmistamine.
Kooseluseadus
Avaliku arvamuse uuringud
2017. aasta aprillis viis Turu-uuringute AS Eesti Inimõiguste Keskuse tellimusel läbi avaliku arvamuse uuringu LGBT teemadel. Küsitluses osales 1005 vastajat üle Eesti, kelle vanus oli 15 või enam. Kooseluseaduse toetajate ja vastaste hulk oli võrdsustunud: seadust toetas 45% ja ei toetanud 46% vastanutest. Kui 56% vastanud eestlastest toetas seadust, siis muust rahvusest Eesti elanike seas oli sama näitaja 21%. Toetus kooseluseadusele oli kõikides vanusegruppides alla 50-aastaste inimeste seas suurem kui vastuseis. Nooremate vanusegruppide ja üliõpilaste seas oli toetus seadusele kasvanud 70%-ni. Rakendusaktide vastu võtmist toetas 35% vastajatest, vastu oli 39%.
Kunstiliik
Puitehistöö
Levinumad puitehistöös kasutatavad puiduliigid on tamm, pukspuu, pärn, pähklipuu.
Kooseluseadus
Avaliku arvamuse uuringud
Samasuguse uuringu tellis Inimõiguste Keskus Turu-uuringute AS-lt ka 2019. aastal. Valimis oli 1022 üle 15-aastast vastajat. Väitega, et samast soost elukaaslastel peaks olema võimalus oma kooselu ametlikult registreerida kooseluseaduse alusel, nõustus 49% ja ei nõustunud 39% vastajatest, väidet ei osanud kommenteerida 12% vastajatest. Eestlastest nõustus sellega 59%, venekeelsetest 26%. Väitega, et kooseluseaduse vastuvõtmine oli oluline samm inimõiguste ja võrdse kohtlemise tagamisel Eestis, nõustus 41% ja ei nõustunud 29%, vastata ei osanud 30%. Väitega, et kooseluseaduse vastuvõtmine on aidanud geidel ja lesbidel oma elu paremini korraldada/pakkunud neile stabiilsust ja kaitset, nõustus 38% ja ei nõustunud 21%, vastata ei osanud 42%. Väitega, et Riigikogu peaks kooseluseaduse seaduspäraseks rakendamiseks võtma vastu ka rakendusaktid, nõustus 33% ja ei nõustunud 31%, vastata ei osanud 37%.
2021. aasta uuringus (tellija Inimõiguste Keskus, läbiviija Turu-uuringute AS, valim 1003 inimest) nõustus 64% vastajatest, et samast soost elukaaslastel peaks olema võimalus oma kooselu ametlikult registreerida kooseluseaduse alusel. Selle mõttega ei nõustunud 29% vastanutest, 7% ei osanud hinnangut anda. Seejuures pooldas Kooseluseadust 72% eestikeelsest ja 49% muukeelsest elanikkonnast. Demograafilistest rühmadest oli toetus kõrgeim (82%) 20–29-aastaste vastajate seas. Seisukohta, et Riigikogu peaks kooseluseaduse seaduspäraseks rakendamiseks võtma vastu ka rakendusaktid, toetas 45%, ei toetanud 27% ja ei osanud vastata 28% inimestest. Seisukohaga, et Kooseluseaduse vastuvõtmine on aidanud geidel ja lesbidel oma elu paremini korraldada/pakkunud neile stabiilsust ja kaitset, nõustus 46% ja ei nõustunud 21% vastajatest. 33% ei osanud oma hinnangut anda. Seisukohaga, et Kooseluseaduse vastuvõtmine oli oluline samm inimõiguste ja võrdse kohtlemise tagamisel Eestis, nõustus 53% ja ei nõustunud 27% vastajatest. Oma seisukoht puudus 20% vastajatel.
Veimed
Veimed (murretes ka annid, anded) olid pruudi kingitused peigmehe sugulastele ja pulmategelastele.
Kunstiliik
Puitehistöö
Puitehistöös kasutatakse tööriistadena peitlit, puuri, rasplit ja saagi.
Üks puitehistöö tehnikaid on intarsia, mis seisneb eri värvi õhukeste puitplaatide kombineerimises mingi suurema pinna kaunistamiseks. Reeglina valmistatakse intarsias geomeetrilisi mustreid, kuid tehakse ka figuraalseid kompositsioone.
Muu visuaalkunst
Visuaalkunst on igasugune, eelkõige nägemismeelte kaudu tajutav kunst. Kuna kujutav kunst on liigselt seotud reaalsuse esitamisega, tähistab visuaalne kunst (lisaks vabadele kunstidele) elektroonilist kunsti, arhitektuuri, disaini ja visuaalreklaami, samuti ajas muutuvaid, meediumil põhinevaid kunste – videokunsti.
Laiemalt haarab visuaalkunst ka mitmeid väljendusvahendeid, sh visuaalseid kombineeritavaid kunstiliike:
Teatrikunst
Main article: Teatrikunst
Teatrikunst (ka lavakunst ja näitekunst) on kollektiivsel loomingul põhinev kunst, milles on tihedalt läbi põimunud sõnakunst, kirjandus, muusika, laul ja tants.
Tantsukunst
Main article: Tantsukunst
Veimed
Kingituste eesmärgiks oli hea läbisaamine tulevase mehe ja tema sugukonnaga. Veimematerjali kogus pruut andidena naabreilt, mida nimetati viinutamiseks, samuti valmistati veimi ühiselt külatüdrukute poolt. 19. sajandil olid Eestis tavapärased veimed kindad, sokid, sukad, vööd, särk jne. Veimed seoti pulmaeelsel õhtul kaasanaise juhtimisel kokku veimekimpudeks. Veimi jagas noorik veimevakast viimasel pulmapäeval peiukodus. Veimekirstu avamiseks pidi aga isamees või peig annetama raha. Veimekimpe jagati tähtsuse järjekorras. Pulma ametimehed said suured kimbud, milles olid särk, sall, sukad ja kindad. Hilisemal ajal sulandus veimavaka jagamine kokku rahakogumisega, annete saajalt küsiti vastu raha.
Ida-Eestis nimetati pruudi kingitusi ka lahjadeks (Vaivara, Lüganuse, Viru-Nigula jne.). Veimede jagamise komme hakkas kaduma 19. sajandi lõpus.
Kunstiliik
Filmikunst
Main article: Filmikunst
Filmikunst ehk kinematograafia on kunstiliik, mille alla kuuluvad kunstiteosed on filmid.
Fotokunst
Main article: Fotokunst
Fotokunst (ka kunstfotograafia ja fine art fotograafia) on kujutava kunsti liik, mis on loodud peamiselt kunstniku nägemuse väljendamiseks ja mis saavutab oma kunstilise mõjuvuse fotograafia vahenditega.
Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken
Parun Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken (24. august (vkj 12. august) 1880, Jelgava – 25. juuli 1934, Riia) oli Eesti baltisaksa ajaloolane, arhivist ja pedagoog.
Elulugu
Lõpetas Riia linnagümnaasiumi, õppis 1902–04 TÜ-s ning 1904–06 Peterburi ja 1906 Theodor Schiemanni õpilasena Berliini Ülikoolis ajalugu, dr. phil. (1908, Berliini Ülikool), väitekiri "Livländisch-russische Beziehungen während der Regierungzeit des Grossfürsten Witowt von Litauen (1392–1430)" (Riga, 1908). Oli 1908–09 õpetaja Riia erakoolides, ühtlasi Riia Ajaloo ja Muinasteaduse Seltsi sekretär, 1909–18 Eestimaa rüütelkonna arhivaar ning Eestimaa Kirjandusliku Ühingu (Estländische Literärische Gesellschaft) ajaloo- ja muinasteaduse sektsiooni juhataja. 1918–24 töötas Saksamaa arhiivides, 1924–34 oli Riia Lutheri kooli õpetaja. Korrastas Eestimaa rüütelkonna arhiivi, erilist rõhku pani vanematest (perioodist 1240–1841) ürikutest regestide valmistamisele. Püüdis rüütelkonna arhiivi arendada Eestimaa maa-arhiiviks, koondades sinna ka mõisate ja aadlisuguvõsade materjale. 1918 päästis hävitamisest osa Eestimaa kubermanguvalitsuse arhiivist.
Salajõe-Saunja vald
Salajõe-Saunja vald (saksa keeles Sallajöggi-Saunja) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Salajõe-Saunja vald Oru vallaga.
Valla alal asus Salajõe ja Saunja mõis.
Miku-Kräsuli lauk
Miku-Kräsuli lauk on laht Harju maakonnas Viimsi vallas Leppneeme külas.
Lahe koordinaadid on.
Teekattemärgistus
pisi|Täristite kasutamine sõidutee keskel Teekattemärgistus on mistahes seade või materjal, mida kasutatakse teekattel ametliku teabe edastamiseks; teekattemärgistus on tavaliselt paigutatud teekatte märgistamise masinatega (või teekattemärgistuse seadmetega, kõnniteede märgistamise seadmetega). Neid võib kasutada ka muude rajatiste juures, mida sõidukid kasutavad. Näiteks parkimiskohtade markeerimiseks või muude alade markeerimiseks erinevatel otstarvetel. Teekatte markeeringuid kasutatakse sillutatud teedel, et anda juhtidele ja jalakäijatele juhiseid ja teavet. Märgistuste ühetaolisus on oluline tegur, et vähendada segadust ja ebakindlust nende tähenduse osas, ning pingutatakse selle nimel, et markeeringud ühtsustuksid ülemaailmselt. Kuigi riigid ja piirkonnad liigitavad ja määravad teekatte märgistusi erineval moel – valgeid jooni nimetatakse mehaanilisteks valgeteks joonteks, mittemehaanilisteks või ajutisteks. Neid saab kasutada liiklusradade tähistamiseks, teavitamaks mootorsõidukijuhte ja jalakäijaid või tekitada müra, kui need on paigutatud risti sõiduteega või üles äratada väsimustunnustega juht, kui need on paigaldatud teepeenrale. Teekattemärgistus võib samuti reguleerida parkimise ja peatumise korda.
Teekattemärgistussüsteemi parandamiseks tehakse pidevalt jõupingutusi ning tehnoloogilisi läbimurdeid, mis hõlmavad valguspeegelduvuse lisamist, kestvuse suurendamist ja paigaldamiskulude alandamist.
Tänapäeval kasutatakse teekattemärgistusi, mis annavad juhile teavet näiteks navigeerimise ja ohutuse kohta ning mida tulevikus saaks kasutada isejuhtivates mootorsõidukites, millel on täiustatud juhtimisabisüsteemid.
Mehaanilised märgised
pisi|Katendimärgistusseade Mehaanilisi märgiseid on võimalik tee pinnast kõrgemale tõsta või teepinda uputada, need võivad olla ka valgustpeegeldavad. Enamik neist märgistest on kohakindlad, kuid on ka ümberpaigutatavaid.
Mittemehaanilised märgised
Värvi, mõnikord selliste lisaainetega nagu valgustpeegeldavad klaashelmed, kasutatakse tavaliselt sõiduradade märkimiseks. Seda kasutatakse ka parkimiskohtade või puuetega isikute parkimiskohtade, laadimispiirkondade või ajapiirangutega parkimisalade tähistamiseks. Nende rakenduste värvid on piirkonniti erinevad. Värv on madala hinnaga märgistus ja see on laialt levinud juba 1950. aastate algusest. pisi|Värvi kasutamine sõiduteel Värv koosneb kolmest põhikomponendist: pigmendid, vaigud või sideained ning vesi või lahustid. Pigmendid on peeneks jahvatatud materjalid, mis annavad värvi või blokeerivad pinna selle all. Need võivad sisaldada teisi materjale nagu UV-stabilisaator ja täiteained, mis toovad värvipigmendid välja soovitud tasemele. Vaigud või sideained on värvi liim, mis seob pigmenti ja klaashelmeid koos teepinnaga. Vee baasil kasutatavate värvide vaigud on polüvinüülatsetaatlateks, metüülmetakrülaadid või akrüülvaigud. Lahustipõhiste värvide vaigud on linaseemned, sojaõlid ja alküüdvaigud. Pigmendid ja vaigud segatakse veega veepõhistele värvidele ja lahustid lahustipõhiste värvide jaoks, nii et neid saab kanda teepinnale. Kasutatavad lahustid võivad olla tööstusbensiin, tolueen, metanool, metüleenkloriid ja atsetoon. Keskkonnaküsimuste tõttu mõnel jurisdiktsioonil on mõni piirang lahustipõhistele värvidele.
Värvi kasutatakse tavaliselt pärast tee sillutamist. Tee on tavaliselt tähistatud veokiga, mida nimetatakse "Striper". Need veokid sisaldavad sadu liitreid värve, mida hoitakse suurtes trumlites, mis asuvad sängis. Märgistust kontrollib käsitsi või automaatselt sängis olev kontroller. Värv läbib õhurõhu all olevaid voolikuid ja rakendatakse sõidutee pinnale koos klaashelmestega valguspeegelduvuse jaoks. Pärast rakendamist värv kuivab üsna kiiresti. Mõnikord klaashelmed segatakse värviga ja rakendatakse koos, mis pole soovitatav meetod. Tavaliseks meetodiks on kasutada eraldi püstolit, et pritsida klaashelmeid helendamise ajal niiskele värvile.
Värvitud sümboleid nagu näiteks sõidurežiimi nooled või kõrge hõivatusega sõiduraja märgis, kantakse käsitsi šabloonide abil. Värvitud märgistus kestab tavaliselt 9 kuni 36 kuud. On olemas mõned veepõhised värvid, mida saab kahekordistada tüüpiliste lateksvärvide paksuse tasemega. See meetod võib märgistuste eluiga pikeneda. Üks kõige tavalisemaid teemärgistuse tüüpe, mis põhineb tasakaalu saavutamisel kulude ja tulemuslikkuse pikaealisuse vahel, on termoplastsete sideainete süsteemid tavaliselt seotud ühe kolme põhikemikaaliga: süsivesinikud, kampoli estrid või maleiinmodifitseeritud kampoli estrid. Termoplastsed katted on üldiselt homogeensed sideaine vaigud, plastifikaatorid, klaashelmed, pigmendid ja täiteained. Nende kasutamine on värvide osas suurenenud peamiselt tänu tulemuslikele eelistele, mis on seotud pikema vastupidavusega, valguspeegelduvusega ja lahustite puudumisega.
Termoplastseid märgiseid kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud sõidukitega. Tavaliselt peaks termoplastne märgistusrežiim kehtima seadmetega, mida nimetatakse teede märgistamise masinaks, et katta liiklusjoont ja maantee värv vajab eelsoojendamist seadmega, mida tavaliselt nimetatakse eelsoojendajaks. Termoplastset segu kuumutatakse veoautodes temperatuurini umbes 200 °C (400 °F), enne kui see viiakse seadmesse. See on sageli tasanduskast või lindi püstol. Vahetult pärast termoplasti rakendamist paigaldatakse kuumale materjalile klaashelmed, nii et need kinnituvad enne plastiku kõvenemist. Need helmed tagavad esialgset valguspeegeldust. Kuna märgistus kulub kasutamise ajal ja esialgsed helmed kaovad, on sideainega segatud helmed katmata ja tagavad pikaajalise valguspeegelduvuse. Neid saab teha erakordselt paksuks, et tekitada müra riba efekti.
Suunatud rünnak
Suunatud rünnak (inglise keeles direct action) on lühikese kestusega sõjaline löök või muu väikese mastaabiga rünnak, mis viiakse läbi erioperatsioonide üksuste poolt spetsiifiliste ja tihti ajakriitiliste eesmärkide saavutamiseks.
Iseloomulikud omadused
Suunatud rünnak võimaldab teostada reide, varitsusi ja otseseid rünnakuid, mis on konventsionaalsete üksuste löögiulatusest ja võimekusest väljaspool. Suunatud rünnakud on tihti väga kindlat ettemääratud ulatuse ja kestusega. Samuti võimaldavad suunatud rünnakud luua olukorda, mis omakorda võimaldab hiljem teostada määrava tähtsusega sõjalisi ja poliitilisi tegevusi.
Administratsioon
Administratsioon (lad administratio) tähendab haldamist ehk haldust, aga ka riigi haldusasutusi (näiteks ministeeriumid) ja asutuse või ettevõtte juhtkonda.
Pirkko-Liisa Rauhala
Pirkko-Liisa Rauhala (sündinud 1951) on soome sotsiaalteadlane.
1996. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis ühiskonnateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Miten sosiaalipalvelut ovat tulleet osaksi suomalaista sosiaaliturvaa?".
Aastatel 2001–2006 oli ta Tartu Ülikooli külalisprofessor sotsiaalpoliitika alal. Ta oli Riina Kiige doktoritöö "Key Themes and Settings of Social Work in Estonia" juhendaja.
Ta on Aino Kallase Seltsi liige.
Tal on uurimusi kohalike omavalitsuste sotsiaalpoliitikast, sotsiaalhoolekande teenustest, soorollidest sotsiaalhoolekandes, preventsioonist jm.
Jüri Piik
Jüri Piik (15. mai (2. mai vkj) 1911 – 31. oktoober 1969) oli eesti tõlkija ja lastekirjanik.
Sündis Narva-Jõesuus ehitusmeistri pojana, lõpetas Narva Ühisgümnaasiumi 1929. aastal. Töötas 1931–1941 Narva Linaketramise Manufaktuuris raamatupidajana. 1941. aastal mobiliseeriti, võttis Eesti Laskurkorpuse koosseisus osa Teisest maailmasõjast.
Maarjamõisa mõis
Maarjamõisa mõis, ka Maarjamõis (saksa keeles Marienhof) oli riigimõis Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Nimi Maarjamõisa tuli sellest, et keskajal varustas mõis Püha Maarja kiriku personali. Tänapäeval asub mõisasüda Tartu linnas Nikolai Lunini ja Kullerkupu tänava vahelisel alal.
Ajalugu
1816. aastal koosnes mõisakeskus kaheksast hoonest, mida ümbritsesid tiigid ja kraavid. Maarjamõis oli tüüpiline riigi majandusmõis, mille planeeringus ei domineerinud mõisa peahoone – selle asemel oli tavaliselt domineerivaks hooneks hoopis majandusüksuse haldushoone.
Alates aastast 1905 oli mõis renditud välja Wilhelm von Rothile ning 1909. aasta seisuga kuulus mõis riigile, olles samal ajal Riia ja Miitavi kreeka-katoliku piiskopi käsutuses. 1911. aastal kingiti mõis Tartu Ülikoolile. Aastatel 1912–1915 ehitati Tartu Ülikooli arhitekti P. Nikitini projekti järgi mõisast põhja poole mõisa põllule kaks haiglahoonet. Mõisas oli ka meierei, mis varustas haiglat piima-, põllu- ja aiasaadustega. Maarjamõisalt nime saanud Tartu Ülikooli Kliinikumi kompleksi on hiljem korduvalt laiendatud.
Maarjamõisa mõisa maad liideti Tartu linnaga 1923. aastal.