cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
pisi|Akadeemia peahoone [[Ljubljanas]] Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (sloveeni keeles Slovenska akademija znanosti in umetnosti; akronüüm SAZU) on Sloveenia teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.
Zhurong (kulgur)
pisi|Marsikulguri mudel 2018. aastal [[Bremenis]] Zhurong (hiina keeles 祝融 'tulejumal') on 2021. aasta 14. mail kell 23.18 (GMT) Marsi põhjapoolkeral Utopia Planitia tasandikul maandunud kuuerattaline Hiina marsikulgur.
Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1938. aastal Ljubljanas filoloog Fran Ramovši eestvedamisel. Akadeemia esimene president (1939–1942) oli slavist Rajko Nahtigal. Akadeemia loeb oma eelkäijaks 1693. aastal asutatud teadusühingut Academia Operosorum Labacensium, mis tegutses 18. sajandi lõpuni.
Tegevliikmeid läbi aegade
pisi|160px| Akadeemia välisliige [[Harald zur Hausen, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat]]
5S
5S-meetod on osa jaapani päritoluga LEAN-süsteemist, mille eesmärk on muuta töökeskkond võimalikult tõhusaks. 5S on LEANi üks tuntumaid tehnikaid, mida kasutatakse töökoha korrastamiseks ja mis koosneb viiest sammust. Tähis 5S tuleneb viiest jaapani keeles s-tähega algavast strateegiast. 5S-strateegia rakendamisel muutub töökeskkond paremini majandatavaks. See omakorda tõstab tulemuslikkust, parandab töö kvaliteeti, suureneb tööturvalisust ja hoiab kokku kulusid.
Ajalugu
Mõnedel andmetel ulatub 5S-i ajalugu 16. sajandi ja Veneetsia laevaehitajateni. Internetifirma Quality Assurance Solutions väitel kasutati laevade kokkupaneku tõhustamiseks ja kaasajastamaks kvaliteediprotseduuri, mis võimaldas ehitada laevu päevade või nädalate asemel tundidega.
Põhjalikumad andmed 5S-metoodika kohta pärinevad teise maailmasõja järgsest Jaapanist, kus Sakichi Toyoda koos oma poja Kiichiro ja Toyota inseneri Taiichi Ohnoga töötasid 5S-metoodika, mida nad ise nimetasid TPS terviklikuks tootmissüsteemiks (Total Production System). Toyota kolm esindajat uurisid nii Fordi autotööstusettevõtte (Ford Motor Company) koosteliini kui ka Piggly Wiggly supermarketiketi täppistarnesüsteemi. Fordi analüüsi käigus märkasid nad ühe vaheetapi lõpule viimist ootavate töötajate puhul asjatut tööaja kadu, mille optimeerimisel olid tulemuseks ulatuslikud muudatused personalis. Piggy Wiggly supermarketi inventarisüsteemi printsiip tellida nõudluspõhiselt vaid seda, mida vajati, aitas neil mõista täppisajastatud protseduuri (Just-In-Time ehk JIT) ning võtta see kasutusele ka 5S-metoodikas.
Toyota koostatud 5S-metoodika omistas igale töötajale teatud tähtsuse, tekitades neis tunde, et iga positsioon on tootmisprotsessi ja lõpptoote valmimise juures oluline. Asjatu kadu suudeti hoida minimaalne ning tööala organiseeritus aitas saavutada nii õigeaegsed tulemused kui ka oma töö üle uhkust tundvad töötajad.
Sorteeri (Seiri)
Tegevus, mille käigus selekteeritakse töökohas välja need vahendid, mida on otseselt vaja, ning viiakse minema need, mida tegelikult ei kasutata. Alles jäetakse ainult esmavajalik. Eemaldatakse ka need asjad, mille vajalikkuses ei olda kindel – kui tekib kahtlus, siis järelikult ei ole tegemist piisavalt olulise asjaga. Tänu sorteerimisele on efektiivsemalt võimalik juhtida järgmisi ressursse: ruum, aeg, raha, energia jpm. Tööprotsessid muutuvad efektiivsemaks, kaob vajadus säilitada ressursimahukaid ja ebavajalikke masinaid, tekib parem ülevaade laovarudest. Vähem aega kulub kadunud töövahendite otsimisele.
Sea korda (Seiton)
Allesjäänud vahendid/asjad paigutatakse kindlale kohale kasutussagedust ja ergonoomikat silmas pidades. Esemed sildistatakse, et asjad oleksid kergelt leitavad kõigile seotud osapooltele. Oluline on siinjuures silmas pidada loogikat, et tööpinnad ja asjade paigutus oleks korraldatud eesmärgiga minimeerida ooteaega, distantse ja ebavajalikku asjade transportimist. Töövahendid ja materjalid peaksid töö tegijale olema võimalikult lähedal. See etapp optimeerib aega ja energiat, mis kulub asjade otsimisele ja/ või tagastamisele, samuti kulub vähem aega inventuuridele.
Sära (Seisou)
Töökeskkond puhastatakse ja hoitakse iga päev korras. Puhas töökeskkond muudab töötegemise töötajatele meeldivamaks, aitab vältida tööõnnetusi ja näitab selgelt kätte kui miski on korrast ära (nt lekked seadmetel). Samuti püütakse sel etapil tuvastada mustuse algallikaid. Pindade puhastamine tundub esmapilgul lihtne ja iseenesestmõistetav, aga siinkohal ei tohiks unustada, et töötajad, eriti uued töötajad, oleksid protseduuride osas ka selgelt juhendatud – missuguseid puhastusvahendeid kasutada, kus neid hoitakse ja kuidas täpselt seadmeid kasutada. Eriti oluline on see kergesti kahjustuvate seadmete puhul.
Standardi (Seiketsu)
See etapp integreerib ja standardiseerib kolm eelnevat sammu. Standardiseeritud protsessid hoiavad ära võimaluse, et tingimused halvenevad endisele tasemele. Tekitatakse parimad praktikad ja protsessi tsüklid loovad aluse süsteemseteks muutusteks. Standardiseerimise abivahenditena võib kasutada erinevaid visuaale: silte, märke, igapäevaseid kontrollnimekirju, graafikuid või juhendeid, mis annavad suuniseid ja aitavad hoida asju neile mõeldud kohtades. Visualiseeringud annavad sageli parema tulemuse kui sõnade kasutamine.
5S-meetodi võimalikud kitsaskohad
Stewart Anderson on oma artiklis "To 5S or Not to 5S" toonud välja 5S-meetodi rakendamise võimalikud valupunktid ja kitsaskohad:
5S-mudeli võimalikest väärkasutustest räägib ka Marek Bankiir oma blogiartiklis "5S kontoris: kuidas teha nii, et sellest kasu oleks".
Liisa Oviir
Liisa Oviir (sündinud 1. märtsil 1977 ) on Eesti jurist ja poliitik.
Ta on lõpetanud 1995. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2000. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse alal.
Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda kuulub ta alates 31. märtsist 2014.
24. novembrist 2016 kuni 23. augustini 2018 oli Liisa Oviir XIII Riigikogu liige ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees. Ta kuulus väliskomisjoni ja Euroopa Liidu asjade komisjoni. 2018. aasta sügisest on Liisa Oviir erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimees, enne teda oli selles ametis Ardo Ojasalu. Praegu (sügis 2022) töötab Oviir Nõmme Pihlakodu juhina.
Isiklikku
Perekonnaseisult on Liisa Oviir teist korda abielus (ta lahutas esimese abielu aastal 2010) ning ta on kahe poja ema. Tema isa on jurist ja riigiametnik Mihkel Oviir, ema poliitik Siiri Oviir. Isapoolne vanaisa oli pastor Madis Oviir.
Rikassaare kanal
Rikassaare kanal (ka Prandi II kanal) on kanal Järva maakonnas Türi vallas Rikassaare ja Äiamaa külas. Kanali pikkus on 4,8 km. Kanali valgla suurus on alla 10 km².
Diana Laev
Diana Laev (21. november 1919 Pärnu – 31. august 2002 Tallinn) oli eesti tarbegraafik.
Elukäik
Ta õppis aastatel 1935–1938 Pärnu I Progümnaasiumis. 1938. aastal asus õppima Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti kooli Tallinnas, mille lõpetas 1942. aastal tarbegraafika erialal. Aastatel 1942–1946 oli ta tegevkunstnik Aarne Mõttuse Dekoratiivkujunduse Ateljees Tallinnas. 1946–1967 töötas Üleliidulise Kaubanduspalati Eesti osakonna reklaamibüroos. 1967–1973 oli koosseisuline kunstnik kondiitrivabrikus Kalev. 1973–1974 Toiduainetetööstuse Ministeeriumi tehnoloogiabüroo peakonstruktor.
Diana Laev oli aastakümneid tegev ka teenistuskoerte kasvatajate klubi instruktor-dresseerijana.
Looming
Ta on kujundanud plakateid, reklaambrošüüre, diplomeid, auaadresse, etikette ja pakendeid, sealhulgas kondiitrivabrikule Kalev peene graafilise joonistusega maiustustekarpe. Ta on viljelenud 1940. aastail rahvapiltide laadis koloreeritud linoollõiget, hiljem guašškollaaži ja maalinud akvarellmaastikke. Ta oli 1944. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. 1969. aastal valiti ta Kunstnike Liidu tarbegraafikute sektori esimeheks.
Raamatufond
Eesti Raamatufond oli 1936. aastal asutatud haridusministeeriumi alluvuses olev sihtasutus, mille eesmärgiks oli anda välja aastaauhindu ilukirjanduse, teaduskirjanduse ning trükitehnika ja raamatuillustratsiooni valdkonnas. 1936. aastal oli fondi juhatuse esimees haridusministeeriumi teaduse- ja kunstiosakonna direktor J. Vasar ja esimehe asetäitja Friedebert Tuglas.
Balti SEJ väljavoolukanal
Balti SEJ väljavoolukanal (ka Kõrgesoo kanal) on kanal Eesti (Narvas) ja Venemaa piirialal. Kanali pikkus on 8,4 km. Kanal saab alguse Balti SEJst ja suubub Narva veehoidlasse.
Yaki-Läki
Pastacas ja Tenniscoats olid koos musitseerinud juba varem nii Jaapanis, Eestis kui ka Soomes ning kontsertide ja proovide käigus sündisid ka esimesed ühised lood. 2011. aasta sügisel sulgesid nad end Pastaca Soomes Teijo külas asuvasse kodustuudiosse ja tulid sealt nelja päeva pärast välja 12 valmis looga, mis kõik ka ühisalbumil esindatud. Laule esitatakse eesti, soome, jaapani või inglise keeles ja neli lugu on instrumentaalsed.
Plaadi esitlused Eestis toimusid 2013. aasta 9. oktoobril Tartus Genialistide Klubis ja 10. oktoobril Tallinnas Mustas Puudlis. Tenniscoats esitles plaati samal ajal Tōkyōs.
Plaadi esimene singel oli "Pihlaja" ning sellele valmis ka video. Albumi väljaandmise ajal oli koostamisel ka erinevate "Yaki-Läki" lugude remikside EP ning oma versiooni mõnest plaadi loost avaldavad kava kohaselt Epifolium, Galaktlan, Imandra Lake, Kristjan Kalm, Taavi Tulev ja Argo Vals. Lisaks on albumile planeeritud ka kaverid Jaapani-Inglise duolt Fleck Fumie ning ühte lugu kaverdab ka Pastacas ise. EP peaks ilmuma 2014. aasta kevadel ning see kannab pealkirja "Jahimehel uulitsad segamini".
2014. aasta Eesti Muusikaauhindade galal võitis album aasta albumikujunduse auhinna.
Nils von Kantzow
pisi|Nils von Kantzow Nils Gustaf von Kantzow (30. august 1885 Solna – 7. veebruar 1967 Mullsjö) oli Rootsi sõjaväelane (kapten, 1916) ja võimleja.
Abiellus 1907 Carin Fockiga, 1912 sündis poeg Thomas, lahutatud 1922.
Kuldmedal 1908. aasta suveolümpiamängudel.
Aita Pääsuke
Aita Pääsuke (1970. aastani Aita Jaansalu; sündinud 24. augustil 1948 Tallinnas) on eesti suusatreener ja endine suusataja.
Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Isiklikku
Aita Pääsukese abikaasa on laskesuusatamistreener Tõnu Pääsuke, tütar endine laskesuusataja Kairi Pääsuke ja poeg Priit Pääsuke, kes on filmi- ja teatrirežissöör.
Viduspoguļanka
pisi|Viduspoguļanka asendikaart Viduspoguļanka (latgali keeles Vydsguļāni, vene keeles Средняя Погулянка) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Vizbuļist idas, piirneb ka Līksna vallaga.
Šalkas (Kocēni vald)
Šalkas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Tartu Maarja kogudusemaja
pisi|Tartu Maarja koguduse maja esiplaanil, 2016.
Tartu Maarja kogudusemaja (ehk Tartu Maarja leerimaja) on EELK Tartu Maarja kiriku kogudusele kuuluv hoone Tartus, Õpetaja tänav 5.
Maja valmis 1936. aastal, selle kõrval paiknenud koguduse õpetaja maja hävis 1941. aasta juulis Teises maailmasõjas. Nõukogude ajal kogudusemaja riigistati, kuid tagastati kogudusele 1997. aastal. Maja taastamises osales ka Narva Aleksandri koguduse õpetaja Villu Jürjo. Piiskop Einar Soone pühitses saali sisse 10. detsembril 1997. Hoones asuvad Maarja koguduse 70 kohaga kirikusaal, kantselei, õpetaja ametikorter jms. Maja on projekteeritud arhitekt Nikolai Kusmini poolt.
Gramais
Gramais on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1321 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 32,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 51 inimest.
Gramais on väikseim omaette vald Austrias. See asub Lechi oru kõrvalorus.
pisi|tühi|Gramais
Käsmu tuletorn
pisi|Käsmu tuletorn (august 2011) Käsmu tuletorn (nimetatud ka Käsmu tulepaak, Käsmu päevamärk) on endine puidust tuletorn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu külas. Tuletorn on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Tuletorn ehitati 1889-1892 Käsmu merekooli eestvõttel.
Tuletorni tuli ei tööta 1990. aastate algusest.
Tuletorn on Käsmu meremuuseumi käes, kes on selle kohandanud muuseumiks.
1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis
1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Eesti NSV võitis 7:3.
Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Ossi Palvalin (Soome) 2 - 1
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) - Börje Karvonen (Soome) 2 - 1
Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) - Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0
Kergekaal (kuni 60 kg): Boriss Andrejev (Eesti NSV) - Seppo Kolkka (Soome) 3 - 0
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Pertti Purhonen (Soome) - Viktor Petšenkov (Eesti NSV) 2 - 1
II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Gennadi Tšeburanov (Eesti NSV) - Jarmo Berglöf (Soome) 3 - 0
I keskkaal (kuni 71 kg): Pekka Lauhakari (Soome) - Arvo Lukner (Eesti NSV) 2 - 1
II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) - Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0
Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) - Matti Hohkuri (Soome) KO 1
Emakeeleolümpiaad
pisi|Emakeeleolümpiaadi vanema vanuserühma silt 2018. aastal. Emakeeleolümpiaad on õpilastele mõeldud emakeeleteadmiste võistlus.
Eesti emakeeleolümpiaad
Eesti emakeeleolümpiaad on õpilastele mõeldud eesti keele teadmiste võistlus. Emakeeleolümpiaad koosneb piirkonnavoorust ja lõppvoorust, alates 2008/09. õa korraldavad Tartu ja Tallinna Ülikool olümpiaadi vaheldumisi.
Vanuserühmi on kolm:
Noorem vanuserühm pääseb piirkonnavooru, st ülesannete lahendamise kaudu lõppvooru. Keskmine ja vanem vanuserühm pääsevad lõppvooru, võttes osa piirkonnavoorust või koostades uurimistöö. 2017/18. õa oli kolmas võimalus esitada Vikipeedia artikkel. Kuni 80 õpilast kutsutakse lõppvooru, kus lahendatakse vanuseastme ainekavast lähtuvaid ja olümpiaadi üldteemaga seostuvaid ülesandeid.
Eesti emakeeleolümpiaadi teemad
Emakeele- ja kirjandusolümpiaad vaheldumisi Tartu Ülikoolis: Alates 2008/09. õa emakeeleolümpiaad vaheldumisi Tallinna ja Tartu Ülikoolis:
Vikipeedia artikkel emakeeleolümpiaadil
2017/18. õa oli keskmisel ja vanemal vanuserühmal võimalus piirkonnavooru või uurimistöö asemel kirjutada lõppvooru pääsemiseks Vikipeedia artikkel. Lõppvooru pääsenud artiklid:
Eesti SEJ juurdevoolukanal
Eesti SEJ juurdevoolukanal (ka Mustajõe kanal) on kanal Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linna halduspiirkonnas Auvere ja Mustanina külas Eesti SEJ juures. Kanali pikkus on 3 km. Kanal suubub Mustajõkke.
Apellatsioon
Apellatsioon ehk apellatsioonkaebus on kaebus esimese astme kohtu otsusele palve läbivaatamiseks (apellatsioonimenetluseks) kõrgema astme kohtus (apellatsioonikohtus). Kassatsioonist erineb apellatsioon asjaolult, et Eestis vaadatakse kassatsiooni korras asju läbi Riigikohtus.
Eestis on apellatsioonikohtuks ringkonnakohus, kes vaatab läbi maa-, linna- ja halduskohtu lahendite kohta tulnud kaebused ning võib vastavalt asjaoludele kohtuotsust kas muuta või selle tühistada, teha uue otsuse, saata asja kohtu teisele koosseisule uueks arutamiseks või jätta kaebuse rahuldamata ja kohtuotsuse muutmata.
Apellatsioonkaebuse esitaja on apellant.
Apellatsioon tsiviilkohtumenetluses
Vaidluse pooled või iseseisva nõudega kolmandad isikud võivad esitada esimese astme kohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse kahel juhul:
Tsiviilkohtumenetluses ei saa apellatsiooni esitada, kui kohtuvaidluse pooled on varem apellatsioonkaebuse esitamise õigusest kohtule tehtud avalduses loobunud.
Apellatsiooni võib esitada 30 päeva jooksul pärast seda, kui kohtuotsus on apellandile kätte toimetatud, kuid mitte hiljem kui 5 kuu jooksul. Apellatsioonitähtaega saab pikendada või lühendada kohtule avaldatud kokkuleppel.
Kui kohtuotsus tehakse õiguslikult põhjendatud ulatuses tõendeid hindamata (nn tagaseljaotsus), siis kostja ei saa apellatsioonkaebust esitada. Hageja võib esitada otsuse peale apellatsioonkaebuse kahel juhul:
Tsiviilkohtu apellatsioonkaebusesse tuleb märkida:
Apellatsioonimenetlus on täpsemalt sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku 12. osa 64. peatükis.
Apellatsioon kriminaalkohtumenetluses
Kriminaalkohtumenetluses peab apellatsiooniõiguse kasutamise soovist teatama kohtule kirjalikult 7 päeva jooksul alates kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamisest. Apellatsiooniõiguse kasutamise soovist võib teatada ka elektrooniliselt.
Apellatsioon vormistatakse masina- või arvutikirjas. Vahistatud süüdistatav võib apellatsiooni vormistada ka selgelt loetavas käekirjas. Prokuratuuri ja kaitsja koostatud apellatsioon edastatakse kohtule ka elektrooniliselt.
Digestiiv
Digestiiviks (lad. digestivus, prant. digestif «aine, mis aitab seedimist) nimetatakse tumedaid alkohoolseid jooke, millega lõpetatakse peoõhtut. Arvatakse, et see jook aitab seedimist.
Apellatsioon
Apellatsioon kriminaalkohtumenetluses
Kriminaalkohtuotsuse apellatsioonkaebusesse tuleb märkida:
Daria Kinzer
Daria Kinzer (sündinud 29. mail 1988) on horvaadi-austria laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Celebrate".
Apellatsioon
Apellatsioon kriminaalkohtumenetluses
Apellatsioonimenetlus on täpsemalt sätestatud kriminaalmenetluse seadustiku 11. peatüki 1. jaos.
Apellatsioon halduskohtumenetluses
Kohtuvaidluse poolel ja kolmandal isikul on õigus halduskohtu otsus edasi kaevata, kui halduskohus on ebaõigesti kohaldanud materiaalõiguse normi, ebaõigesti hinnanud tõendeid või oluliselt rikkunud kohtumenetluse normi. Halduskohtumenetluses võib apellatsioonkaebuse esitada ka kohtumenetlusse kaasamata jäänud isik, kelle seadusega kaitstud õiguste ja vabaduste üle kohus otsustas.
Haldusasjades võib apellatsioonkaebuse esitada 30 päeva jooksul alates ajast, mil otsus tehakse avalikult teatavaks. Apellatsioon tuleb teha kohtualluvuse järgsele ringkonnakohtule.
Apellatsiooni tähtaega hakatakse arvestama kohtuotsuse kättetoimetamisest, juhul kui:
Apellatsioonimenetlus on täpsemalt sätestatud halduskohtumenetluse seadustiku 4. osa 18. peatükis.
Digestiiv
Võrreldes aperitiiviga on digestiiv kangem. Kombe kohaselt pakutakse aperetiividena heledaid ja digestiividena tumedaid jooke.
Tihti kasutatakse digestiiviks viskit, brändit või konjakit. Samuti võivad digestiiviks olla liköörid ja palsamid, samuti kangestatud veinid, näiteks heres, madeira või portvein. Arvatakse, et digestiiv tuleb kombineerida varem tarbitud söögikäigus jookidega. Näiteks kui süües joodi õlut, siis digestiiviks pigem sobiks viski aga mitte konjak või kalvados.
Tihti pärast sööki joodavat teed või kohvi digestiiviks ei loeta.
Walther Eichrodt
Walther Eichrodt (1. august 1890 Gernsbach – 20. mai 1978 Münchensteini vald) oli saksa protestantlik teoloog, Vana Testamendi teadlane.
Elulugu
Tema vanemad olid metsaülem August Eichrodt ja Mathilde Eichrodt (sündinud Kummer).
Uurimistöö
Tema kolmeköiteline teos "Theologie des Alten Testaments" (1933–1939; 4. trükk 1957), mis on tõlgitud ka inglise keelde, lähtub lepingu mõistest: Jumal sõlmis lepingu oma rahva, maailma ja inimesega.
Eichrodt oli seisukohal, et 1. Moosese raamat lisati eessõnana pärast teise Moosese raamatu valmimist.
Isiklikku
Ta oli abielus Maria Nyffeleriga.
Neodiprion
Neodiprion on putukate perekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Neodiprion liigitatakse järgmised putukaliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Neodiprion seisuga 31.01.2014.
Impulsimoment
Impulsimoment ehk pöördeimpulss ehk liikumishulga moment on mehaanikas jääv suurus, mis on seotud pöördliikumisega.
Punktmassi impulsimoment
Näiteks nurkkiirusega ω piki ringjoont raadiusega r tiirleva punktmassi impulsimomendi moodul on
Osakeste süsteemi impulsimoment
Paljudest osakestest koosneva süsteemi koguimpulsimoment on osakeste impulsimomentide summa: kus ri on i-nda osakese kohavektor, vi selle kiirus ja mi selle mass. ( Σ i tähistab summat üle kõigi osakeste.)
Impulsimomendi jäävus
Kui osakesele mõjub jõud F, siis on impulsimomendi muutumise kiirus võrdne jõumomendiga M = r × F: Osakeste süsteemi koguimpulsimoment on võrdne süsteemile mõjuvate väliste jõudude momentide summaga: Seega isoleeritud süsteemis, väliste jõudude puudumisel, on osakeste süsteemi koguimpulsimoment jääv – viimane väide väljendab impulsimomendi jäävuse seadust.
Tuginedes Noetheri teoreemile saab impulsimomendi jäävuse järeldada ruumi isotroopsusest, st asjaolust, et ruum on igas suunas ühesugune.
Impulsimoment relatiivsusteoorias
Relatiivsusteoorias kirjeldab impulsimomenti impulsimomendi 2-vorm r ∧ p, kus r on osakese kohavektor aegruumis ja p on energia-impulsi 4-vektor ning ∧ tähistab väliskorrutist. Et impulsimoment on Noetheri teoreemi kaudu seotud ruumi isotroopsusega, siis pole see kõverates aegruumides üldjuhul jääv.
Impulsimoment kvantmehaanikas
Kvantmehaanikas saab impulsimoment võtta vaid diskreetseid väärtuseid, mis on taandatud Plancki konstandi \hbar poolarv kordsed. Samuti pole impulsimomendi suund kvantmehaanikas määratud – kvantsüsteemi jaoks saab korraga täpselt määratud olla vaid impulsimomendi projektsioon ühele fikseeritud teljele.
Kvantmehaanikas kirjeldatakse vaadeldavaid suurusi olekuvektoritele mõjuvate operaatorite abil. Orbitaalset impulsimomenti kirjeldab impulsimomendi operaator mis on koordinaatesituses kujul kus \nabla on nabla-operaator. Orbitaalne impulsimomendi (projektsiooni) väärtused saavad olla vaid \hbar täisarv kordsed.
Lisaks viimasele võib osake omada ka sisemist impulsimomenti ehk spinni, mille väärtused võivad olla \hbar poolarv kordsed. Spinni kirjeldatakse vastava spinni operaatorga S. Spinniga osakese koguimpulssi kirjeldab operaator Impulsimomendi operaatori komponentide vahel kehtivad kanoonilised kommutatsiooniseosed kus εlmn on (täielikult antisümmeetriline) Levi-Civita sümbol ja [X,Y]=XY-YX on kommutaator. Neid seoseid rahuldavad eraldi ka L ja S komponendid.
Romainiai mõis
pisi|Romainiai mõisa peahoone aastal 2012 Romainiai mõis (leedu Romainių dvaras) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Romainiai linnaosas ja Kaunase rajooni Užliedžiai valla Romainiai külas. Mõisa peahoone asub Kaunases aadressil Romainių g. 67.
Mõis rajati XVI sajandil, toona valmis ka selle peahoone. Mõisa õitsenguaeg saabus aga XVII sajandil, mil selle omanikuks sai Vitebski kastellaan Simonas Sirutis. Tema lasi vana hoone restaureerida. Hoonele lisati marmortrepid, valmisid hoone põhjaserva ehtivad sambad, luksuslikud vannitoad, uhkete freskodega saal. Toona sai hoone ka keskkütte. Arvatakse, et hoone keldris asusid ruumid vangistatud pärisorjadele.
Järgmiseks omanikuks oli Adomas Medekša, seejärel läks mõis Tyszkiewiczite valdusse. Seejärel ostis mõisa tsaariarmee polkovnik Alexandre von Waxeliga. Too oli abielus Aleksei Lvovi tütrega. Lvov ise veetis selles mõisas oma üheksa viimast eluaastat. Esimese maailmasõja ajal asusid mõisas Saksa väeosad, von Waxel ise suundus aga elama Veliuonasse.
Sõja järel müüs Leedu riik mõisa kindral Jonas Galvydis-Bykauskasele, mõisa hooned läksid aga Kaunase tuberkuloosivastase võitluse ühingule. Aastal 1936 rajati peahoonesse tuberkuloosidispanser. Nõukogude ajal oli hoone kasutusel kohaliku kolhoosi kultuurimaja, algkooli ja Veterinaarakadeemia õppehoonena.
Peahoone on tänapäeval ainus hoone, mis mõisakompleksist säilinud on. See on muudetud korterelamuks. Lisaks on mõisakompleksist säilinud tiik.
Ezermala
pisi|Ezermala asendikaart Ezermala (vene keeles Эзермала) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve ja Daugavpilsi kindluse vahel.
Ezermala on üks Daugavpilsi uuemaid linnaosasid. Kuigi järve kaldal asus juba 18. sajandil juudi kalmistu, jäid need maad tühjaks. Linnaosa rajamise eel uuriti maa arheoloogide poolt läbi ja avastati, et kalmistuna on kasutusel olnud suurem maa-ala kui algul arvati, seetõttu jäeti uute hoonete ja kalmistu vahele planeeritust laiem vahe.
Deta
Deta (ungari keeles Detta, saksa keeles Detta, serbia keeles Дета/Deta) on linn Rumeenias Timiși maakonnas. Linn asub ajaloolises Banaadi piirkonnas, Serbia piirist ligi 9 km kaugusel, maakonnakeskusest Timișoarast umbes 38 km lõunas.
Linna haldusalasse kuulub üks küla: Opatița (Magyarapáca, Ungarisch-Opatitz).
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Deta elanikest rumeenlasi 67,84%, ungarlasi 13,88%, sakslasi 4,02%, serblasi 3,96%, mustlasi 2,3%, bulgaarlasi 1,93% ja teistest rahvustest inimesi 0,68%. Rahvus oli teadmata 5,36%-l elanikest.
Detat on esmamainitud 1360. aastal. Alates 1720. aastast hakkas piirkonda saabuma saksa koloniste. Alevi staatus anti Detale 1810. aastal. Linnaõigused sai Deta 17. veebruaril 1968.
Ajakirjanduslevi
Ajakirjanduslevi (algul Ajakirjandusliit) oli perioodilisi trükitooteid levitav ettevõte, mis Eesti NSV ajal tegutses Tallinnas. Ajakirjandusliit allus Sideministeeriumile.
Ibe
Ibe on mulla tahked osakesed, mille läbimõõt on alla 0,001 mm.
Daujėnai vald
Daujėnai vald (leedu keeles Daujėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pasvalysi rajooni territooriumil.
Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1273 inimest. Valla keskus on Daujėnai alev (2011. aastal elas seal 423 inimest). Vallamaja asub aadressil Stoties g. 2, vallavanem on Vladas Vitkauskas.
pisi|Porijai kabel pisi|Girsūdai tamm pisi|Vana Porijai koolimaja
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.
Peeter Müürsepp
Peeter Müürsepp (21. märts 1918 Tartu – 3. november 1999 Keila) oli eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane.
Ta lõpetas aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika erialal.
Teadusfilosoof Peeter Müürsepp on tema poeg.
Allikukalju allikas
Allikukalju allikas on allikas Põlva maakonnas Põlva vallas Valgemetsa külas.
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, sellase nimetusega Messuhallis (praeguse nimetusega Töölön kisahalli ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) – Paavo Roininen (Soome) 2 - 1
Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus
Kergekaal (kuni 60 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Enn Maiberg (Eesti NSV) RSC 1
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Väinö Järvenpää (Soome) – Jaan Rätsep (Eesti NSV) tulemus pole teada
II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Ennu Vesalainen (Soome) – Vello Kaunismäe (Eesti NSV) 2 - 1
I keskkaal (kuni 71 kg): Arvo Lukner (Eesti NSV) – Viljo Aho (Soome) 3 - 0
II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) – Pertti Rapatti (Soome) 3 - 0
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ülo Jõgisoo (Eesti NSV) – Pekka Laurila (Soome) 3 - 0
Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) – Lauri Kanniainen (Soome) TKO 3
Premstätten
Premstätten on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.
USA dollari mündid
USA dollari münte kohrutati esimest korda 1792. aastal. Sealtpeale toodeti uusi münte igal aastal, avaldades suurt mõju Ameerika Ühendriikide valuutasüsteemile. Tänapäeval on käibel mündid nimiväärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 senti ning 1 dollar. Samuti on kasutusel biljoone (sealhulgas kulla-, hõbeda- ja plaatinasisaldusega) ning meenemündid. Kõik need on toodetud USA mündikojas. Pärast tootmist müüakse mündid föderaalsetele reservpankadele, kes seejärel vastutavad nende ringlusesselaskmise ja tagasivõtmise eest, kui riigi majandusolukord seda nõuab.
Premstätten
Omavalitsusüksus moodustati Steiermargi vallareformiga, liites Unterpremstätteni ja Zettlingi vallad. Konstitutsioonikohtule esitati Zettlingi vallast üks avaldus ühinemise vastu, kuid see ei läinud läbi. Reform jõustus 1. jaanuaril 2015 ja vald kandis algselt nime "Unterpremstätten-Zettling". Vallavolikogu otsusega kehtestati 1. jaanuarist 2016 valla uueks nimeks "Premstätten".
pisi|tühi|Premstätteni loss
USA dollari mündid
Praegune rahasüsteem
Tänapäeval tegutseb Ameerika Ühendriikides neli mündikoda, tootes igal aastal miljardeid münte. Põhimündikoda on Philadelphia mündikoda, mis toodab ringlevat kohrutust, müntide komplekte ja mõningaid mälestusmünte. Denveri mündikoda toodab ka käibemünte, mündikomplekte ja mälestusmünte. San Francisco mündikoda toodab tavalist ja hõbedast tehtud münte ning tootis käibemünte 1970. aastateni. West Pointi mündikoda toodab biljoone. Philadelphia ja Denver toodavad tööriistu müntide vermimiseks, mida kasutatakse kõikides mündikoda.
Skrunda kihistu
Skrunda kihistu (inglise Skrunda Member) on ordoviitsiumi ladestu Vormsi lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste 1972. aastal. Kihistu on nime saanud Skrunda linna järgi Lätis.
Kihistiku stratotüüp on nüüdseks hävinud südamikuga Skrunda 56 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1127,3..1135,4 meetril. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Skrunda kihistu neostratotüüp, kus kihistiku kivimid esinevad 1047,3..1053 meetril.
Eestis selle kihistu kivimid puuduvad.
Häselgehr
Häselgehr asub Lechi oru ülemises otsas.
Ibe (täpsustus)
Ibe võib tähendada järgmist:
IBE võib tähendada järgmist:
Oleksi Hontšaruk
Oleksi Valerijovõtš Hontšaruk (ukraina keeles Олексій Валерійович Гончарук; sündinud 7. juulil 1984 Horodnjas Tšernigivi oblastis ) on Ukraina poliitik ja riigiametnik, kes oli 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 Ukraina peaminister.
Alates 21. juunist 2019 on ta ühtlasi Ukraina Rahvusliku Investeerimisnõukogu ja 25. juunist 2019 Ukraina Rahvusliku Korruptsioonivastase Poliitika Nõukogu liige.
Haridus
Ta lõpetas 2001. aastal Gorodnjas asuva keskkooli ja 2006. aastal Vürst Vladimir Suure nimelise Õigusinstituudi õigusteaduse magistrina. Hiljem on ta lõpetanud ka Ukraina Presidendi juures asuva Riigijuhtimise Rahvusakadeemia, Kiievis asuva humanitaaruuringutega tegeleva Aspeni Instituudi ja Kiievi-Mogila Ärikooli.
Töökäik
2007. aastal sai Hontšaruk advokaadi tunnistuse. Ta on töötanud õigusabifirmas juristina, investeerimisfirmas peadirektori asetäitjana, ökoloogia ja loodusressursside ministri nõunikuna ning peaministri esimese asetäitja nõunikuna.
2014. aasta Ukraina Ülemraada valimistel kandideeris ta erakonna Sõla Ljudei nimekirjas parlamenti, kuid erakond valimiskünnist ei ületanud (partei kogus 0,11 % valijate häältest). 2018. aastal astus ta erakonnast välja ning astus erakonda Rahva Teener, mis 2019. aastal pärast ülemraada valimisi tõusis võimuparteiks.
28. mail 2019 sai temast Ukraina Presidendi Administratsiooni asejuht ja 25. juunil 2019 sai temast Ukraina Presidendi Kantselei asejuht. Ta oli enne peaministriks saamist kõige tõenäolisem kandidaat Ukraina peaministri ametisse. Ta oli 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 Ukraina peaminister.
Leonhard Vene
Leonhard Vene (30. september 1902 – 31. mai 1994) oli eesti mööblikollektsionäär.
Biella Cerrione lennujaam
Biella Cerrione lennujaam on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis, umbes 2 km kaugusel Biella keskusest kagus, Cerrione valla Vergnasco fraktsiooni territooriumil.
Lennujaam on avatud rahvusvaheliseks liikluseks aasta läbi.
Lado Members
Lado Members on Horvaatia ansambel. 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Vukovi umiru sami".
Hydra (kaaslane)
Hydra on Pluuto suuruselt teine kaaslane.
Hydra on Nixist veidi suurem ning see avastati koos Nixiga juunis 2005. Kaaslane sai nime vanakreeka mütoloogiast pärit koletise, Lerna hüdra järgi. Hydra on Pluuto kõige kaugema orbiidiga kaaslane.
Hydrat on külastanud üks kosmoseaparaat, NASA saadetud New Horizons, mis möödus Pluutost ja selle kaaslastest juulis 2015.
Nestea
Nestea põhilised konkurendid on Unileveri ja PepsiCo jääteemargid Lipton ja Fuze Tea. Peale jäätee müüakse Nestea kaubamärgi all näiteks vedelaid ja pulbrilisi teekontsentraate, külmutatavaid teid ja müügiautomaatides müüdavaid joomisvalmis jääteid. Eri riikides müüdaval Nestea jääteel võib olla erinevaid maitseid.
2017. aastal otsustasid Nestlé ja Coca-Cola, et lõpetavad 16 aastat kestnud koostöö. Üks koostöö lõpetamise põhjustest oli, et ettevõtted soovisid kiiresti muutuval turul liikuda erinevaid radu pidi. Nestléle jäi Nestea turustamisõigus enamikus riikides, Coca-Cola jätkas Nestea turustamist Kanadas, Hispaanias, Portugalis, Rumeenias, Andorras, Bulgaarias ja Serbias.
2019. aastal hakati Nestead turustama loodusliku tootena. Uues retseptis, mis töötati välja pärast Nestlé ja Coca-Cola lahkuminekut, ei ole enam kunstlikke värv- ega maitseaineid, maisisiirupit ega geenmuundatud organisme (GMO-sid). Uue retsepti teelehed imporditakse Indiast.
Tilža vald
pisi|Tilža luteri kirik Tilža vald (läti Tilžas pagasts) on vald Lätis Balvi piirkonnas.
Vald piirneb sama piirkonna Bērzpilsi, Briežuciemsi, Krišjāņi, Lazduleja, Vectilža, Lazdukalnsi ja Baltinava vallaga ning Ludza piirkonna Salnava vallaga.
Valla pindala on 104.5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1017 inimest. Aastal 2011 elas vallas 981 lätlast, 31 venelast, 5 valgevenelast, 4 ukrainlast, 1 poolakas ja 1 leedulane. Valla keskus on Tilža küla. Vallamaja asub aadressil Brīvības iela 3a, vallavanem on Anna Bērziņa.
Ajalugu
Tilža vald moodustati endise Ruskulova mõisa maadele. Aastal 1883 otsustas sealse mõisa omanik kasutamata maad soovijatele tasuta välja anda, mistõttu sinna asus elama palju Kurzeme ja Vidzeme päritolu luteriusulisi elanikke. Agraarreformi eel olid valla aladel Ruskulova mõis pindalaga 15 949 hektarit ja Vecpilsi mõis pindalaga 251 hektarit. Aastani 1925 kandis sealne vald Kokoreva valla nime. Aastal 1935 oli Tilža valla pindala 317,8 km² ja seal oli 6640 elanikku.
Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Krampiņi, Krišjāņi, Ruskulova, Skubiņi, Tilža ja Vectilža külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Tilža külanõukoguga likvideeritav Skubiņi külanõukogu, aastal 1955 aga Krišjāņi külanõukogu kolhoos Plēsums maad. Aastal 1958 liideti Vectilža külanõukoguga Tilža külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, sovhoosi Sarkanais partizāns maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Tilža külanõukoguga ka Vectilža külanõukogu sovhoosi Tilža maad. Aastal 1975 Vectilža külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Tilža külanõukoguga. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Rugāji külanõukogu alasid. Aastal 1989 loodi Vectilža külanõukogu taas, selle maad eraldati Tilža külanõukogust. Vald moodustati Tilža külanõukogust aastal 1991. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. 2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.
Mälestised
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Jaunlemesnieki muinaskalmed ehk Sõjahauad ja Tilža katoliku kirik. Kohaliku kaitse all on Tilža vana luteri palvemaja, Tilža ehk Kokoreva luteri kirik, Tilža kihelkonnakool koos selle juures asuva õigeusu kirikuga ja Doņikava muinaskalmed ehk Sõjahauad.
Külad
Vallas on kakskümmend kaheksa küla. Valla keskuses Tilžas (lielciems) oli aastal 2018 518 elanikku. Kakskümmend seitse valla küla on staatusega skrajciems – Akmeņriuči 42 elanikuga aastal 2018, Balteņi 31 elanikuga aastal 2018, Barbāni 17 elanikuga aastal 2018, Dagumnīki 13 elanikuga aastal 2018, Dīvažeikari 21 elanikuga aastal 2018, Egleiši 21 elanikuga aastal 2018, Jaujas 30 elanikuga aastal 2018, Kadišava 12 elanikuga aastal 2018, Keibinīki 4 elanikuga aastal 2007, Kļovusola 14 elanikuga aastal 2018, Kopessils 22 elanikuga aastal 2018, Kuģinīki 3 elanikuga aastal 2018, Mežarejas 25 elanikuga aastal 2018, Mieneši 2 elanikuga aastal 2018, Petrauka 2 elanikuga aastal 2018, Raicine 12 elanikuga aastal 2018, Roditeļi 10 elanikuga aastal 2018, Rutkova 4 elanikuga aastal 2018, Rūbežnīki 1 elanikuga aastal 2018, Sileņi 17 elanikuga aastal 2018, Siltine 21 elanikuga aastal 2018, Spirģis 11 elanikuga aastal 2018, Stongas 11 elanikuga aastal 2018, Zvaigznes 18 elanikuga aastal 2018, Toki 9 elanikuga aastal 2018, Ūdrine 7 elanikuga aastal 2018 ja Vindova 2 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kohtla-Järve kultuurimaja
Maja ehitati 1953 ja selle projekteeris Gorstroiprojekti Leningradi osakond. Stiililt on maja uusklassitsistlik.
Ervin Kivimaa
Ervin Kivimaa (enne nime eestistamist Steinfeld; 20. mai 1922 Otepää – 10. november 1992 Tartu) oli Eesti NSV ajaloolane ja parteitöötaja.
Keskkooli lõpetas 1941.
NLKP liige 1945.
Õppis TRÜ-s ajalugu.
1956–61 EKP Tartu linnakomitee sekretär.
1970. aastal kaitses kandidaadidissertatsiooni vabariigi põllumajanduse kollektiviseerimise ettevalmistamisest ja läbiviimisest.
Adolf Edenberg
Adolf Voldemar Edenberg (18. jaanuar 1895 Valga – 21. jaanuar 1980 Sydney, Austraalia) oli eesti arhitekt, insener ja ettevõtja.
Elukäik
Isa Märt Edenberg oli sündinud Helmes, kolis aga Valka ja oli üks esimesi eestlasi, kes Valga raudtee tehaste asutamise ajal sinna tööle asus. Ta töötas tehases sepana 40 aastat, ehitas Valgas maja ning võimaldas ülikooli hariduse kõigile oma neljale lapsele: kolmele poisile, kellest Adolf oli vanim, ja ühele tüdrukule, kes oli noorim.
Adolf Edenberg abiellus 1924. aastal Melanie Pärnaga (1901 Tallinn – 1977 Sydney), lapsi neil ei olnud.
Haridus ja tegevus Venemaal
Adolf Edenberg lõpetas Valga reaalkooli, siirdus siis Peterburi, kus lõpetas kõrgema arhitektide instituudi. Töötas seejärel Siberis mitmesugustel ehitustöödel, muuhulgas hiiglasliku tapamaja ehitusel. 1921. aasta juunis pöördus optandina tagasi Eestisse. Eestis oli üliõpilasselts Liivika vilistlane.
Ehitusettevõte Vennad Edenbergid
Otto Edenbergi ootamatu surm (kes lõpetas Berliini kaubandusülikooli (1924) eramajanduse alal ja seega vastutav ärisuhete korralduse eest) ja Max Edenbergi seotus vapsidega (aitas põgeneda Artur Sirkil ja seetõttu vangistati) raskendas äritegevust 1930. aastate lõpul. 1939. aastaks olid tööd kokku kuivanud, mistõttu Adolf oli sunnitud hulga töölisi vallandama.
Varem olid nad kuulsust kogunud töö mehhaniseerimisega ja talle on omistatud väide:
Elu ja tegevus Saksamaal ja Austraalias
Seoses baaside lepinguga said nad jälle suurehitustööd korraldada, ka Saksa okupatsiooni ajal jätkasid tegevust, ent 1944. aastal põgenesid vennad Saksamaale (vastupidi linnalegendidele oli Maxi abikaasa rahvuselt sakslane), kust Adolf koos abikaasaga reisis edasi Austraaliasse; Otto lesk ja poeg jäid Eestisse.
Adolf Edenberg tegutses ka Austraalias insenerina, oli aktiivne väliseesti seltsielus.
Maadlus 1924. aasta suveolümpiamängudel
Medalialad
Kreeka-Rooma maadluses võisteldi kuues kaalus: kuni 58 kg, kuni 62 kg, kuni 67,5 kg, kuni 75 kg, kuni 82,5 kg ja üle 82,5 kg. Vabamaadluses võisteldi seitsmes kaalus: kuni 56 kg, kuni 61 kg, kuni 66 kg, kuni 71 kg, kuni 79 kg, kuni 87 kg ja üle 87 kg.
Aed (ajakiri)
Aed on aastast 2002 ilmuv Eesti aiandusteemaline ajakiri, mis on ajakirja Kodukiri väljaanne. Ajakirja koostab Kodukirja aiatoimetus. Ajakirja annab välja AS Õhtuleht Kirjastus. Ajakiri ilmub kaks korda aastas, varem ilmus ajakiri sagedamini.
Alates 2019. aastast on ajakirja peatoimetaja Ingrid Sembach-Hõbemägi. 2002–2005 oli peatoimetajaks Ann Tenno, 2006-2012 Victoria Parmas ja 2013-1018 Eva Luigas.
Georg von der Osten-Sacken
Georg (Jürgen) von der Osten-Sacken, õigemini Georg von der Osten gen. Sacken (1617 Saaremaa – 27. august 1690) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, mõisaomanik.
Elulugu
Ta pärines nimekast Osten-Sackeni aadlisuguvõsast. Sündis Kaunispe mõisniku major Alexander von der Osten-Sackeni (1590–1654) ja tema abikaasa Margaretha von Rosenhageni (suri 1653) vanema pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse, kus teenis välja rittmeistri auastme. 1661. aastal oli ta meeskohtunik, seejärel valiti Saaremaa rüütelkonna maanõunikuks. 1675. aastal sai temast naturalisatsiooni korras Rootsi aadlik; Rootsi rüütelkonda indrodutseeriti samal aastal. Aastatel 1678−1690 oli ta Saaremaa kuberner. Ta oli ühtlasi Saaremaa ülemmaakohtu president ja Saaremaa konsistooriumi direktor.
Mõisavaldused
Talle kuulusid Saaremaal Kaunispe (Kaunispäh), Kõljala (Cölljall) ja Siiksaare (Siksaar) ning Eestimaal Eivere (Eiefer). Abielu kaudu omandas Rootsis Södermanlandi läänis Grytaby.
Varia
Tema vapikilp asus Jämaja kirikus.
Evi-Saidi Raukas
Evi-Saidi Raukas (aastani 1958 Evi-Saidi Kärner, sündinud 18. novembril 1929 Tallinn – 1. aprill 2013) oli eesti arstiteadlane ja pulmonoloog.
Fazla
Muhamed Fazlagić (esinejanimega Fazla; sündinud 17. aprillil 1967) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Sva Bol Svijeta".
Evi-Saidi Raukas
Elulugu
Lõpetas 1948 Tallinna 10. Keskkooli, 1954 TRÜ arstiteaduskonna ja 1964 NSV Liidu Meditsiiniakadeemia Tuberkuloosi Teadusliku Uurimise Keskinstituudi aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1965, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Влияние туберкулостатических препаратов в сочетании с АКТГ и кортикостеройдными гормонами на обмен натрия и калия у больных туберкулезом легких.".
Raukas oli 1954–1960 Vabariikliku Tuberkuloositõrje Dispanseri ftisiaater, 1960–1964 sihtaspirantuuris, 1964–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudii pulmonoloogia osakonna nooremteadur, aastast 1975 vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: kopsuhaiguste epidemioloogia, ravimite kliiniline aprobeerimine, kliinilis-biokeemilised uuringud kopsuhaigetel mitmesuguste faktorite toimel, elanikkonna allergoloogiline uurimine. Üle 150 teadustrükise.
Kodukiri
Kodukiri annab välja eraldi ajakirja Aed, mida koostab Kodukirja aiatoimetus.
Sotsiomeetria
Sotsiomeetria on rühmasiseseid suhteid uuriv sotsiaalpsühholoogia haru.
Selle lõi Jacob L. Moreno, kes defineeris sotsiomeetriat kui "uuringut gruppide evolutsiooni ja organiseerituse ning grupis leiduvate indiviidide positsioonide kohta." Sotsiomeetrilised uurimused avaldavad gruppe vormivad varjatud struktuurid: liidud, alamgrupid, varjatud tõekspidamised, ideoloogilised nõustumised jne.
Liigitus
Sotsioloogia vallas on sotsiomeetrial kaks peamist haru: uurimuslik sotsiomeetria ja rakenduslik sotsiomeetria.
Mõlemad sotsiomeetria harud on selleks, et luua oma rakenduste abil suuremat spontaansust ja loovust nii indiviiditi kui ka grupiti.
Vecā Forštate
pisi|Vecā Forštate asendikaart thumb|Peetri ja Pauli õigeusu kirik Vecā Forštate (vene keeles Старый Форштадт) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Šunezersi järve põhjapoolsel kaldal.
Vecā Forštatet mainitakse esimest korda aastal 1784, kuid linnaosa on tunduvalt vanem. Algul asus seal Taupoli (Тауполь), hiljem Raipoli (Райполь) eeslinn, mida esimest korda märgitakse mingi kindla aastaarvuga seotult just 1784. aastal kui Daugavpilsi jesuiitide kloostri omandit. Aastal 1810, mil hakati ehitama Daugavpilsi kindlust, kasvas linnaosa tunduvalt, kuna kindluse alla jäävate maade elanikud olid sunnitud ümber asuma. Üheks peamiseks sihiks oligi neile Vecā Forštate.
Linnaosas on põhiliselt ühekorruselised puidust eramajad. Linnaosas asuvad kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad kolm kirikut - aastal 2006 avatud katoliku kirik, õigeusu Peetri ja Pauli kirik (valminud 1934) ning vanausuliste Nikolai-Pokrovski palvemaja (valmimisaeg aastate 1890 ja 1930 vahel).
Dünaamiline programmeerimine
Dünaamiline programmeerimine on algoritmiline probleemi lahendamise meetod, mis lahendab kõigepealt alamprobleemid ja salvestab need mingisse andmestruktuuri. Neid andmeid kasutatakse üldisema probleemi lahendamiseks. Ehk lahendatakse probleem, mis esialgu tundub keerulisem. Näiteks, kui on vaja leida pikim tee kaaludega graafis punktist A punkti B, siis leitakse pikimad teed kõikidesse punktidesse, mille põhjal leitakse lahendus esialgsele probleemile. On vaieldav, mis moodustab DP probleemi, sest DP ei ole nii selgelt määratud nagu näiteks lineaarne programmeerimine. Dünaamiliseks programmeerimiseks võib nimetada ka algoritme, mis kasutavad vahepealsete tulemuste hoidmiseks puhvreid. Dünaamilist programmeerimist ei rakendata ainult optimeerimise probleemide lahendamisel.
Jaunā Forštate
Jaunā Forštate nime kandis vanasti hoopis praegune Centrsi linnaosa. Praegune linnaosa hakkas kujunema XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel. Algselt kandis 1. Mai või Pervomaiski nime, ent aastast 1992 sai see Jaunā Forštate nime. Venekeelne elanikkond kutsub piirkonda siiani Первомайка. Valdavad 7 ja 9 korruselised kooperatiivelamud. Linnaosas asub kool.
Dünaamiline programmeerimine
Ajalugu
Dünaamiline programmeerimine kui teooria sai alguse ligi 60 aastat tagasi Richard Bellmanni kirjutatud artiklist. Sellest ajast alates on dünaamiline programmeerimine kasutusel paljudes teadusharudes, nagu arvutiteadus, majandus, kaubandus jt.
Bioinformaatikas
Sõnede A = a1a2...am ja B = b1b2...bn pikim ühine alamjada (longest common subsequence, LCS) on C, kui C on pikim sõne, mis on nii A kui B alamjada. Näiteks kui ATTGCTA on jada, siis AGCA ja ATTA on alamjadad, aga TGTT ei ole. ATCTGAT ja TGCATA ühine alamjada on TCTA.
LCS on lihtsaim meetod jadade võrdlemiseks, kus on lubatud ainult sisestamised ja kustutamised. Niimoodi saab pikimat alamjada leida O(n*m) ajaga. Pole tõestatud, et kiiremaid algoritme selle probleemi jaoks ei leidu.
Järgnev kood on pikima ühtse alamjada leidmiseks C# keeles. Kusjuures ta hakkab lugema argumente esimesest elemendist. Maatriksit c kasutatakse vahepealsete tulemuste hoidmiseks.
Tegemist on lahendusega väga üldisele probleemile. Sest näiteks kui antud jadad koosneks permutatsioonidest, kus ei ole ühtegi korduvat tähte, võiks selle probleemi lahendada ajaga O(n log n). Kui on antud n = 1, 4, 2, 5, 6, 8 ja m = 4, 1, 5, 8, 2, 6, siis saab n-i arvud panna m-i niimoodi (4,2)(1,1)(5,4)(8,6)(2,3)(6,5). Siis iga sellise paari (x,y) y= (2,1,4,6,3,5) pikim kasvav alamjada (Longest increasing subsequence) ongi pikim ühine alamjada ja seda saab leida O(n log n) ajaga. Samuti on pikim ühine kasvav alamjada (mitte segi ajada pikima kasvava alamjadaga) võimalik arvutada kasutades pikimat ühist alamjada.