cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rahvusvaheline kosmosejaam
Kosmosejaama ehitamine
Lennud STS-116, STS-117 ja STS-118 lisasid konstruktsioonielemente ja kolmanda komplekti päikesepaneele. Tänu lisandunud energiavarustusele sai võimalikuks uute moodulite lisamine. Järgmisena paigaldati ühendusmoodul Harmony ja ESA labor Columbus, seejärel Jaapani mooduli Kibō kaks esimest komponenti. Märtsis 2009 lisati STS-119 kohale toimetatud päikesepaneelid ja juulis 2009 lennuga STS-127 saabunud Kibō viimane osa. Järgmisena paigaldati Venemaa moodul Poisk. Veebruaris 2010 tõi süstiku Endeavour lend STS-130 ühendusmooduli Tranquility ja ESA observatooriumi Cupola, mais 2010 tõi Atlantis lennuga STS-132 eelviimase Venemaa mooduli Rassvet. Süstiku Discovery viimase lennuga STS-133 toodi kohale Itaalia moodul Leonardo. Kosmosesüstiku Endeavour mais 2011 toimunud viimase lennuga STS-134 viidi kosmosejaama seade kosmilise kiirguse uurimiseks ning antiaine ja tumeaine leidmiseks (Alpha Magnetic Spectrometer, AMS-02).
Juunis 2011 koosnes kosmosejaam 15 survestatud moodulist. Puudu on veel viimane moodul, Venemaa labor Nauka, ning osa väliskonstruktsioonile paigaldatavaid komponente, sealhulgas ESA robotkäsi (European Robotic Arm). Kosmosejaama lõplik mass ulatub 400 tonnini. keskel|600px|ISSi konstruktsioon
Survestatud moodulid
Zarja
pisi|püsti|Zarja moodul nähtuna kosmosesüstik Endeavouri pardalt Zarja (vene keeles: Заря, 'koit') oli jaama esimene moodul, mis saadeti orbiidile. Zarjas asusid säilitusruumid ja see tagas ehitamise alguses jaama elektrivarustuse ja muu vajaliku. Moodul sai nimeks Zarja, sest see sümboliseeris rahvusvahelist kosmosealast koostööd. Kuigi Zarja ehitas Vene ettevõte, kuulub moodul Ameerika Ühendriikidele. Moodul kaalub 19,3 tonni ja on ilma päikesepaneelideta 12,55 m pikk ning 4,1 meetrit lai. Mooduli elueaks planeeriti vähemalt 15 aastat ja nüüd kasutatakse seda säilitusruumina.
Zarja viis 20. novembril 1998 orbiidile Proton-K kanderakett, mis startis Bajkongõri kosmodroomilt. Pärast Zarja orbiidile jõudmist startis 4. detsembril 1998 kosmosesüstiku Endeavour missioon STS-88, mis kinnitas Zarja külge Unity mooduli.
Unity
pisi|Unity moodul pärast paigaldamist, nähtuna kosmosesüstik Endeavouri pardalt Unity ('ühtsus') oli esimene ühendusmoodul ja kosmosejaama esimene USA-s ehitatud moodul. Tal on põkkumisseadmed Z1-sõrestiku, õhuluku Quest, labori Destiny, ühendusmooduli Tranquility ja mooduli Leonardo jaoks. Unity viis 4. detsembril 1998 missiooni STS-88 raames orbiidile kosmosesüstik Endeavour. Mitmed jaama süsteemide torud ja kaablid läbivad Unity moodulit, ning seetõttu on moodulis 216 toru vedelike ja gaaside jaoks ja 121 elektrijuhet, mille kogupikkus oli 9,6 kilomeetrit. Unity valmistati alumiiniumist. Enne starti paigaldati moodulile kaks põkkumisadapterit, mis võimaldasid mooduliga põkkuda Vene Sojuzidel ja USA kosmosesüstikutel. Moodul koos adapteritega kaalub 11,7 tonni.
Zvezda
Zvezda (vene keeles: Звезда́, 'täht'), tuntud ka kui DOS-8 ja teenindusmoodul, tagab jaama kõigi tähtsate süsteemide töö. Zvezda lisandumisega oli esmakordselt võimalik saata jaama alaline meeskond, sest moodul võimaldas jaamas elada kahel meeskonnaliikmel ja seal peatuda kuni kuuel kosmonaudil. Zvezda DMS-R arvuti juhib kogu jaama elutagamissüsteeme, juhtimissüsteemi, navigatsioonisüsteemi ja kontrollsüsteemi.
Moodul ehitati aastatel 1985–1986 ning selle viis orbiidile Proton-K kanderakett, mis startis 12. juulil 2000. Moodulil on põkkumisseade Sojuzi, Progressi ja kosmoseaparaadi Automated Transfer Vehicle jaoks.
Destiny
pisi|Destiny enne paigaldamist Destiny ('saatus') on USA peamine uurimislabor ISS-is. Moodul kinnitati Unity mooduli külge veebruaris 2001 ja see on USA esimene orbitaallaboratoorium pärast Skylabi. Mooduli ehitas Boeing ja see kaalub 16 tonni. Selle viis 7. veebruaril 2001 orbiidile kosmosesüstik Atlantis missioonil STS-98. Destiny moodulist juhitakse ka jaama robotkäe tööd.
Quest
Quest ('missioon') on ISS-i USA segmendi ainus õhulukk ja sealt väljutakse avakosmosesse nii USA kui ka Venemaa skafandritega. Enne Questi paigaldamist sai avakosmoses käia ainult Vene skafandrites ja USA skafandreid sai kasutada ainult siis, kui jaamas viibis kosmosesüstik. Mooduli atmosfäär on eraldi reguleeritud ja meeskonnaliikmed magavad seal plaanipärase avakosmosesse väljumise eelsel ööl, et vältida madala rõhuga skafandrites tekkida võivat kessoontõbe.
Questi viis missiooni STS-104 raames orbiidile kosmosesüstik Atlantis, mis startis 12. juulil 2001.
Pirs ja Poisk pisi|Pirs Pirs ('kai') ja Poisk ('otsing') on Vene õhulukud, millel on kaks ühesugust luuki. Kõik moodulite luugid avanevad turvalisuse tagamiseks sissepoole, sest Miri pardal juhtus õhulukuga õnnetus, kui õhulüüsis olnud väike õhurõhk paiskas õhuluku välimise luugi lahti ning see vajas parandamist. Pirsi on kasutatud Vene skafandrite hoiustamiseks ja hoolduseks. Õhuluku kaugemaid luuke kasutatakse Sojuzide ja Progresside põkkumisteks ning moodulil on automaatne transpordisüsteem, millega laaditakse jaama hapnikku ja kütust.
Harmony
Harmony ('harmoonia') on USA segmendi teenindusmoodul ja kosmosejaama teine ühendusmoodul. Moodul sisaldab seadmeid, mis toodavad elektrit ja töötlevad andmeid, ning selle külge on ühendatud Columbuse ja Kibō labor. Moodulil on neli põkkumisadapterit, mida kasutavad H-II Transfer Vehicle, Dragon ja Cygnus ning on kasutanud kosmosesüstikud.
Harmony viis 27. oktoober 2007 süstik STS 120 ja lisas 75,5 ruutmeetrit elamisruumi.
Tranquility
pisi|Tranquility Tranquility ('vaikus')on kolmas ja viimane USA segmendi ühendusmoodul. See sisaldab täiendavaid elutagamisseadmeid, mis töötlevad reovett ja toodavad hapnikku. Sellel on kuus põkkumisadapterit, millest viie külge on ühendatud Unity, Cupola, Leonardo ja BEAM.
Koporje
Koporje (soome Kaprio, Landvern, eesti keeles Kaporje) on küla (село) Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis, Koporje lahe ääres.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Tranquiity omab atmosfääri revitalisatsiooni süsteemi et eemaldada kahjutegureid kosmosejaama sisekliimast.
Koporje
Ajalugu
Koporje on teada aastast 1237. 1240. aastatest pärinevates Novgorodi kroonikates on märgitud, et ristirüütlid rajasid Koporjesse puitlinnuse, ning kirjeldatud selle linnuse hävitamist 1241. aastal Aleksander Nevski poolt.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Columbus
Columbus on Euroopa laborimoodul, mis on projekteeritud üldiseks laboriks ja bioloogia, biomeditsiini ja vedeliku füüsika uuringuteks. Mooduli välisküljel asuvad mitmed teadusseadmed, nagu European Technology Exposure Facility, SOLAR ja MISSE. Columbuse operatsioone juhib Saksa Kosmoseagentuur.
Koporje
Ajalugu
Puitlinnuse rajas Koporjesse Aleksandr Jaroslavitši poeg Dmitri Aleksandrovitš, kivilinnuse rajasid Koporjesse aga venelased 13. sajandi lõpus, kuid vastuolude tõttu Novgorodi vabariigi ja Dmitri Aleksandrovitši vahel aeti ta Koporjest ning linnus lammutati.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Kibō
Koporje
Ajalugu
1297. aastal ehitasid novgorodlased taas üles Koporje kivilinnuse ning see oli kuni Jamburgi kindluse (venepäraselt Jam) ehitamiseni 1387. aastal Novgorodi vabariigi mõjusfääri kuulunud Vadja viiendiku keskuseks.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
pisi|Kibō Japanese Experiment Module (JEM) ehk Kibō ('lootus') on Jaapani teaduslabor, mille ehitas JAXA. See on jaama suurim moodul ning on kinnitatud Harmony mooduli külge. Mooduli esimesed komponendid viidi jaama Space Shuttle'i missioonidega STS-123 ja STS-124. Viimased komponendid viidi jaama missiooniga STS-127.
Koporje
Ajalugu
Koporje piirkonna vallutasid Rootsi väed Liivi sõja käigus ja see kuulus Pljussa vaherahulepingu alusel aastatel 1581–1590 Rootsile, mil Koporje piirkonna kuberner oli Bogislaus von Rosen. Piirkond tagastati Täyssinä rahulepingu alusel 1595. aastal Venemaale.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Moodul koosneb kolmest moodulist: survestamata, survestatud ja logistikamoodulist.
Koporje
Ajalugu
1617. aastal Stolbovo rahulepingu alusel kuulus enne Jacob de la Gardie juhitud vägede vallutatud piirkond aastatel 1617–1703 jällegi Rootsi kuningriigile, Rootsi Ingeri Kargalsöstra pogosti.
Safran
pisi|Safrani kasutamine toiduvalmistamisel Safran on vürts ja värvaine, mida saadakse safrankrookuse (Crocus sativus) õiest (emakasuudmest). Safran on värvilt kollakas ja seda kasutatakse toiduvalmistamisel nii maitse- kui ka värvainena.
Koporje
Ajalugu
1703. aastal Põhjasõja käigus vallutasid feldmarssal Boriss Šeremetevi väed pärast kahenädalast piiramist linna.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Cupola
Safran
Safrani hinnalt odavamate aseainetena kasutatakse nn india safranit ehk kurkumit (saadakse kollajuure risoomist) ja nn türgi safranit safloori (saadakse värvisafloori õitest).
Koporje
Ajalugu
Linnus arvati 1763. aastal välja Venemaa kaitserajatiste nimistust seoses kaitserajatiste vananemise ja sõjatehnika arenguga.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
pisi|Cupola avatud luukidega
Safran
Safran
Kuivatatud safran koosneb 12% veest, 65% süsivesikutest, 6% rasvast ja 11% proteiinist. Safranis on esindatud paljud vitamiinid ja mineraalid, selles leidub hulgaliselt eeterlikke õlisid. Puhas safran on kibevürtsika maitsega ja iseloomuliku lõhnaga. Safrani mõru maitse tuleneb eeterlikest õlidest ja keemilisest ühendist pikrokrotsiinist. Safrani kuldkollane värvus pärineb pigmendist krotsiin. Tema lõhn tuleneb pikrokrotsiini lagusaadusest safranaalist.
Kasutamine
Kuigi safran on peamiselt tuntud maitseainena, kasutatakse seda laialdaselt ka farmaatsiatööstuses. Juba 3. sajandil eKr kirjutatud Hiina meditsiini teoses "Shennong's Great Herbal" omistatakse safranile raviomadusi 252 haiguse ravimiseks. Katku levik 14. sajandil põhjustas suure nõudluse safranil baseeruvate ravimite järele. 21. sajandil tehtud uuringutes on avastatud veel paljusid safrani omadusi, mida saab inimkonna hüvanguks meditsiinis ära kasutada. Selle kasutamine leevendab raskekujulise depressiooni sümptomeid. Kuid tarvitamisel üle kahe grammi päevas võib safran põhjustada narkootilist efekti ja on mürgine. Safrani kasutamine suuremates kogustes võib põhjustada esimestel raseduse kuudel lootekahjustusi ning põhjustab emaka kokkutõmbeid, mis võib viia raseduse katkemiseni. Safranit kasutatakse abordi tegemisel. Toorainena kasutatakse safranit ka kosmeetika- ja parfümeeriatööstuses ning värvainete tootmisel tekstiili jaoks.
Muud kasutusalad
Safrani tootmiseks kasutatakse väga väikest osa taimest ja järelejäävat osa on palju. Ühelt hektarilt põllumajanduslikult kasvatatavatest safrankrookustest jääb alles umbes 1,5 tonni lehtede kuivmassi. Lehtede peamiseks puuduseks loomasöödana kasutamisel on väike proteiini- ja mineraalainete sisaldus. Loomasöödana kasutamisel tõstetakse taimeosade toiteväärtust lisanditega.
Majanduslik tähtsus
Safran on väärtusliku toorainena väga oluliseks ekspordiartikliks Iraani jaoks. Iraan on maailma suurim safranitootja, kus 2017. aasta seisuga toodetakse 90% kogu maailma safranist. Maitseaine tootmine on seal oluliseks majandusharuks, pakkudes igal aastal tööd 65 000 inimesele. Teised safrani suurtootjad on Hispaania, India, Kreeka, Aserbaidžaan, Maroko ja Itaalia. Aastas toodetakse maailmas ligi 200 tonni safranit.
Ajalugu
Algselt saadi safranit metsikult kasvavalt liigilt ateena krookus (Crocus cartwrightianus). See liik on tuntud oma haruldaselt pikkade emakasuudmete poolest, mille tõttu oli just tema kasulik sordiaretuseks. Oletatavateks eellasteks peetakse ateena krookuse kõrval ka liike Crocus thomassi ja Crocus pallasii.
Esimesed kirjalikud allikad safrani kasutamise kohta pärinevad Z̄āgrose ja Alvandi mägede piirkonnast Iraanis. Ühed vanemaid leitud allikaid on kirja pandud kreeka ajaloolase Polieni poolt. Tema kroonikatest on säilinud põhjalik ülevaade safrani kasutamise kohta Pärsia dünastiates. Maitseaine populaarsust sellel ajal tõendab see, et Achaemeiani dünastia köögis kasutati iga päev 1 kg safranit.
Põhja-Euroopasse jõudis maitseaine Rooma keisririigi ajal, mil roomlaste kultuur levis üle Euroopa.
Pekka Rinne
Pekka Päiviö Rinne (sündinud 3. novembril 1982 Kempeles) on endine Soome jäähokimängija (väravavaht).
Ta alustas klubikarjääri Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät. Aastatel 2004 ja 2005 tuli ta klubiga Soome meistriks.
2004. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i draft'is 258. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2005–06. Kogu oma NHL-i karjääri jooksul mängis ta ainult Predatorsis. Predatorsi põhiväravavahiks sai ta hooajal 2008–09.
9. jaanuaril 2020 sai ta mängus Chicago Blackhawksi vastu NHL-i ajaloo kaheteistkümnendaks väravavahiks, kes on liigas värava visanud.
Hooajal 2017–18 pälvis Rinne NHL-i hooaja parima väravavahile antava Vezina Trophy ja ta valiti lisaks hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016, 2018 ja 2019 osales ta NHL-i tähtede mängul. 2021. aastal pälvis ta King Clancy Memorial Trophy.
Rinne on NHL-is enim põhihooaja võite kogunud Soome väravavaht (kokku 369).
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Cupola on Rahvusvahelise kosmosejaama vaatlusmoodul, mille ehitas Euroopa Kosmoseagentuur. Moodul on oma nime saanud itaaliakeelse sõna cupola järgi, mis tähendab kuplit. Moodulil on seitse akent, mida kasutatakse teaduskatsete läbiviimistel, põkkumiste jälgimiseks ja Maa vaatlemiseks. Moodul viidi kosmosesse 8. veebruaril 2010 missiooni STS-130 raames ning on kinnitatud Tranquility mooduli külge. Cupola keskmise akna diameeter on 80 cm.
Pekka Rinne
Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta KHL-i klubis Minski Dinamo.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Rinne Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri väärtuslikumaks mängijaks ja turniiri sümbolsesse koosseisu. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestatud moodulid
Rassvet
Rassvet ('koidik') on Vene moodul, mida kasutatakse laoruumina ja külastavate kosmoselaevade põkkumisel. Mooduli viis 14. mail 2010 missiooni STS-132 raames kosmosesse kosmosesüstik Atlantis ja see ühendati jaama külge 18. mail. Mooduli ja ülejäänud jaama vaheline luuk avati 20. mail. Esimene kosmoselaev, Sojuz TMA-19 põkkus jaamaga 28. juunil 2010.
Leonardo on ISS-i moodul. Selle viis missiooni STS-133 raames kosmosesse kosmosesüstik Discovery, mis startis 24. veebruaril 2011. Moodul kinnitati jaama külge 1. märtsil. Leonardot kasutatakse peamiselt varuosade, varustuse ja jäätmete hoiustamiseks, mida enne mooduli kasutuselevõttu hoiti jaama eri osades. Leonardo oli varem üks kolmest Multi-Purpose Logistics Module'ist, mida kasutati mitmel Space Shuttle'i missioonil varustuse toomiseks jaama, kuid see ehitati 2010. aastal ümber, et selle saaks jäädavalt jaama jätta.
Bigelow Expandable Activity Module
Bigelow Expandable Activity Module ehk BEAM on eksperimentaalne moodul, mille ehitas Bigelow Aerospace. Moodul saabus jaama 2016. aastal ning see jääb jaama külge kinnitatuks vähemalt kuni 2020. aastani. Moodul on täispuhutav ning seda kasutatakse laoruumina.
Survestamata elemendid
pisi|[[Uus-Meremaa kohal asuva Integrated Truss Structure'i ehitamine]] Rahvusvahelisel kosmosejaamal on mitmed elemendid, mis ei vaja survestatust. Suurim neist on Integrated Truss Structure (ITS), mille külge on kinnitatud jaama peamised päikesepaneelid ja radiaatorid. ITS koosneb kümnest elemendist, mille kogupikkus on 108,5 meetrit.
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (inglise keeles International Biathlon Union, lühend IBU) on laskesuusatamise rahvusvaheline liit. Liidu peakorter asub Salzburgis Austrias.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Survestamata elemendid
ITSi külge on kinnitatud mitmed jaama robotkäed nagu Mobile Servicing System, Dextre ja Canadarm 2. Robotkäsi kasutatakse peamiselt mõnede saabuvate kosmoselaevade ühendamiseks jaama külge ja kosmosekõnnil olevate meeskonnaliikmete liigutamiseks. Jaama suurim robotkäsi, Canadarm 2 suudab liigutada kuni 1800 kg.
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit
Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu president on rootslane Olle Dahlin.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Planeeritud moodulid
pisi|3D-kujutis Naukast Nauka
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit
Ajalugu
Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit moodustati 2. juulil 1993, kui Suurbritannia Rahvuslik Laskesuusatamise liit otsustas välja astuda Rahvusvahelisest Moodsa Viievõistluse Liidust UIMB-st (Union de Pentathlon Moderne et Biathlon), kuhu kuuluti 1953. aastast. See sai rahvusvahelise laskesuusatamise liidu loomise ajendiks. IBU loomisel valiti selle juhtkond ja sinna võeti 57 liikmesriiki, kes enne kuulusid UIMB-i. ROK siiski uut liitu kohe ei tunnustanud, vaid tegi seda alles 1998. aasta augustis. IBU tähtsaim tegutsev organ on iga kahe aasta tagant toimuv kongress.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Planeeritud moodulid
Nauka ('teadus') on planeeritav Vene moodul. Nauka pidi esialgsete plaanide kohaselt asuma praeguse Rassveti asukohas. Missiooni planeerijad plaanivad Pirsi asendada Naukaga.
Nauka pidi esialgsete plaanide kohaselt lendama kosmosesse 2007. aastal, kuid starti on eri põhjustel edasi lükatud. Seisuga september 2019 oli Nauka start planeeritud detsembriks 2020.
Ekspeditsioonid ja eralennud
pisi|1. ekspeditsiooni meeskond: Sergei Krikaljov, William Shepherd ja Juri Gidzenko Kõik alalised meeskonnad saavad ekspeditsiooni numbri ning nende missioonid kestavad tavaliselt kuni kuus kuud. 1. kuni 6. ekspeditsioonini olid meeskonnad kolmeliikmelised. Columbia katastroofi järel meeskonnaliikmete arvu vähendati ning 7.–12. ekspeditsiooni meeskonnad olid kaheliikmelised. Alates 13. ekspeditsioonist, hakkas meeskonnaliikmete arv kasvama ja 2010. aastaks olid meeskonnad kasvanud kuueliikmelisteks. Uute USA kosmoselaevade, CST-100 Starlineri ja Crew Dragoni mehitatud lendude algamisel võib meeskonnaliikmete arv kasvada seitsmeni.
Kõige kauem on kosmoses viibinud Roskosmose kosmonaut Gennadi Padalka, kes oli kosmoses kokku 878 päeva 11 tundi ja 29 minutit. Padalka oli 9., 19., 20., 31. ja 32. ekspeditsiooni liige ja 11. ekspeditsiooni komandör. Naistest on kõige kauem kosmoses viibinud NASA astronaut Peggy Whitson, kes viibis kosmoses kokku 665 päeva 22 tundi ja 22 minutit. Ta oli 5., 50. ja 52. ekspeditsiooni liige ning 6. ja 51. ekspeditsiooni komandör.
1774
1774. aasta (MDCCLXXIV) oli 18. sajandi 74. aasta.
Rahvusvaheline kosmosejaam
Ekspeditsioonid ja eralennud
NASA ja Roskosmos nimetavad inimesi, kes on ise kosmoselennu eest maksnud, kosmoselennul osalejateks ning mõnikord ka kosmoseturistideks. Juhul kui meeskonnaliikmete vahetumisel jääb mõni koht Sojuzi kosmoselaeval üle ning ükski agentuur ei soovi saata jaama lühiajalist meeskonnaliiget, pannakse koht müüki. Koha hind on umbes 40 miljonit USA dollarit ning ostja peab läbima tervisekontrolli. ESA ja NASA kritiseerisid ISSi algusaegadel kosmoseturismi ning NASA keeldus esialgu treenimast Dennis Titot, kellest sai hiljem maailma esimene kosmoseturist.
2008. aastal jättis kosmoselennul osaleja Richard Garriott, jaama geopeituse konteineri ja see on ainus geopeituse konteiner, mis ei asu Maal.
Orbiit
pisi|Animatsioon ISSi orbiidist vahemikus 14. september kuni 14. november 2018 ISSi hoitakse orbiidil, mille perigee on 330 km ja apogee on 410 km. Orbiidi kalle on 51,6 kraadi. Orbiidi kalle valiti selline, sest see on väikseima kaldega orbiit, millele saavad Baikonuri kosmodroomilt startida Vene kosmoselaevad Sojuz ja Progress ilma, et peaksid kasutatud alumisi raketiastmeid kukutama Hiina territooriumile. Jaama keskmine kiirus on 27 724 km/h ning see teeb ööpäevas 15,54 tiiru ümber Maa.
Jaama viiakse perioodiliselt kõrgemale orbiidile, et vältida selle kukkumist Maale. Orbiiti muudetakse tavaliselt Zvezda moodulis asuvate jaama peamootoritega või jaama külastavate kosmoselaevade mootoritega. Jaama kõrgemale orbiidile viimiseks kulub umbes kaks tiiru ehk kolm tundi. ISSi orbiidi säilitamiseks kulub umbes 7,5 tonni kütust aastas ja see maksab 210 miljonit USA dollarit.
Missioonijuhtimiskeskused
Rahvusvahelise kosmosejaama erinevaid segmente ja mooduleid juhitakse ja jälgitakse erinevate kosmoseagentuuride missioonijuhtimiskeskustest üle kogu maailma. Nende keskuste hulgas on näiteks:
Varem oli ESAl ka ATV juhtimiskeskus, mis asus Toulouse'is Prantsusmaal ning vastutas ATV missioonide eest. Viimane ATV start toimus 2014. aastal.
Maksumus
ESA hinnangul läheb kosmosejaama ehitamine ja haldamine 30 aasta jooksul maksma 100 miljardit eurot. Teised hinnangud on ulatunud 35 miljardist USA dollarist kuni 160 miljardi dollarini. Suurte kuludega seoses on palju kritiseeritud nii programmi finantseerimist, selle uurimissuutlikkust kui ka tehnilisi lahendusi. Kosmosejaama on kirjeldatud kui ainsat kõige kallimat inimese loodud objekti. Kõige ambitsioonikam ISS projekt, tsentrifuugi majutusmoodul, tühistati maksumuse tõttu. Selle tulemusena on uurimusprojektid kosmosejaamas piiratud sellisteni, mis ei vaja spetsiaalseid aparaate. Aastal 2007 tegeleti peamiselt inimkeha kosmoseradiatsiooni vastuvõtlikusele uurides neerukive, vereringet ja radiatsiooni mõju närvisüsteemile
Out of Time
"Out of Time"
Benoît Mandelbrot
Benoît Mandelbrot [benuaa mändelbroot] (20. november 1924 Varssavi – 14. oktoober 2010 Cambridge) oli juudi päritolu prantsuse-ameerika matemaatik, fraktali leiutaja.
Mandelbrot sündis Poolas. Tema isa oli riidekaupmees ja ema oli hambaarst. Matemaatikaga tutvustasid teda ta onud, sealhulgas Szolem Mandelbrojt, kes oli matemaatikaprofessor Pariisis Collège de France'is.
1936 kolis pere Prantsusmaale, tunnetades Natsi-Saksamaalt lähtuvat ohtu juutidele. Algul elas pere Pariisis, kus Mandelbrot õppis Lycée Rolinis. Teise maailmasõja algul kolis pere Limousinis olevasse Tulle'i, mis jäi Vichy vabariigi maa-alale. Kuigi ümbruskonnas oli teada, et nad on juudid, ei andnud keegi nende peret üles ja nad pääsesid eluga.
1944 naasis perekond Pariisi. Benoît õppis Lyonis Lycée du Parcis ning 1945–47 École Polytechnique'is Gaston Julia ja Paul Lévy juures, seejärel 1947–49 California Tehnoloogiainstituudis, kus sai magistrikraadi aeronautikas. Siis tuli ta Prantsusmaale tagasi ja sai Pariisi Ülikoolist 1952 doktorikraadi matemaatikas.
Enamiku oma elust on ta elanud Prantsusmaal ja USA-s ning tal on mõlema riigi kodakondsus. 1958 asus ta tööle IBM-i, kuhu jäi 35 aastaks. Ta pälvis 1974 tiitli IBM Fellow. See on ettevõttesiseselt määratav kõrgeim autasu, mida teadlane, insener või programmeerija võib IBM-is pälvida. See määratakse igal aastal 1–9 inimesele.
Juurdepääsu tõttu võimsatele arvutitele oli Mandelbrot üks esimesi, kes kasutas arvutigraafikat fraktaalsete geomeetriliste kujundite loomiseks ja kuvamiseks. See viis ta Mandelbroti fraktali avastamiseni 1979. Selle abil sai ta näidata, kuidas lihtsate reeglite abil saab luua keerukaid kujundeid. Ühtlasi näitas ta, et asjad, mida tavaliselt nimetatakse karedateks, segasteks või kaootilisteks, näiteks pilved või kaldajoon, on sageli sisemise korrapäraga. Teaduse propageerija Arthur Clark nimetas Mandelbroti fraktalit kogu matemaatika ajaloo kõige hämmastavamaks avastuseks.
Oma karjääri lõpul oli Mandelbrot Yale'i ülikoolis matemaatika sterlingprofessor, mis on Yale'i ülikooli sisene kõrgeim akadeemiline kraad. Ta oli läbi aegade vanim isik, kes sterlingprofessoriks sai.
Tunnustus
Elu jooksul pälvis Mandelbrot hulgaliselt auhindu, mille seast tähtsaimad on Franklini medal (1986), Harvey auhind (1989), Wolfi füüsikaauhind (1993), Jaapani auhind (2003) ja Auleegioni orden. Ta on üle 15 ülikooli audoktor.
Pelotas
Pelotas on asutatud 1812. aastal.
1773
1773. aasta (MDCCLXXIII) oli 18. sajandi 73. aasta.
Soostumine
Soostumist võivad põhjustada nii pinna- või üla- kui ka põhja- või üleujutusvesi.
Soostumine Eestis
Eestis on soostumine saanud kesta viimasest jääajast saadik, s.o. üle 10 000 aasta. Selle ajaga on soostunud umbes 70% Eesti territooriumist. Et Eestis sademete hulk ületab auramist, siis küllaldase vee äravoolu puudusega piirkondades on levinud sood ja soostikud. Esimesed sood on Eestis tekkinud 9000–10 000 aastat tagasi, nende arv ja pindala kasvas aastatuhandete jooksul ning see protsess toimub tänapäevalgi.
Akson
Akson ehk telgniit (vanemas kirjanduses ka neuriit; ladina keeles axon) on enamiku närvisüsteemiga loomade närvirakkude (neuronite) suhteliselt pikk jätke. Akson on närvikiu telgsilinder, mis juhib närvirakukehast tuleva elektrisignaali sünapsi kaudu teise närvirakku või elundisse. Igal neuronil on üks akson, kuid teist liiki jätkete ehk dendriitide arv võib varieeruda.
1772
1772. aasta (MDCCLXXII) oli 18. sajandi 72. aasta.
2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 38. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15. - 23. märtsini Hantõ-Mansiiskis Venemaal.
10 km sprint
Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 93 Lõpetajaid: 87 Maailmameister 2001: Pavel Rostovtsev Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
15 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 23. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2002: Raphaël Poirée Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
20 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 19. märts Osavõtjaid: 91 Maailmameister 2001: Paavo Purunen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
4x7,5 km teatesõit
Kuupäev: 21. märts Osavõtjaid: 18 võistkonda Maailmameister 2001: Gilles Marguet  Vincent Defrasne  Julien Robert  Raphaël Poirée Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
7,5 km sprint
Kuupäev: 15. märts Osavõtjaid: 78 Maailmameister 2001: Kati Wilhelm Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
12,5 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 22. märts Osavõtjaid: 30 Maailmameister 2002: Olena Zubrilova Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
15 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 18. märts Osavõtjaid: 75 Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
4x6 km teatesõit
Kuupäev: 20. märts Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 2001: Olga Põljova  Anna Bogali-Titovets  Galina Kukleva   Svetlana Tšernoussova Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Mozdoki rajoon
Rajoonikeskus on Mozdok. Rahvaarv 2015. aasta andmetel 86 621.
Nemea lõvi
pisi|Herakles tapab Nemea lõvi Nemea lõvi oli vanakreeka mütoloogias haavamatu metsloom, kes elas Argolises Nemea linna lähedal. Mõnes allikas on Nemea lõvi vanemateks nimetatud Typhonit ja Echidnat. Teda on nimetatud ka Orthose ja Kimääri järglaseks.
Herakles pidi sooritama Eurystheuse antud 12 vägitööd ja esimeseks käskis Eurystheus just Nemea lõvi hävitada.
Nemea lõvi elas kahe väljapääsuga koopas. Ühe ette veeretas Herakles kivimürakaid ja ootas siis, kuni lõvi teisest nähtavale ilmub. Algul katsus Herakles lõvi hävitada vibu ja noolte, siis oma oliivipuust nuiaga, ent kõik need osutusid kasutuks. Lõpuks kägistas Herakles lõvi ära. Mõne versiooni järgi surus Herakles oma käsivarre lõvile nii sügavale kurku, et see lämbus. Pärast püüdis ta tundide viisi edutult lõvilt nahka maha võtta, aga lõvi oli ju haavamatu. Kui Herakles oli juba meeleheitel, tuli tema juurde Athena, kes õpetas, et parim vahend lõvi nülgimiseks on ta enda küünised. Heraklesel oli keelatud kõrvalist abi kasutada, ent Athena abist ta kellelegi ei rääkinud.
Herakles tõi korjuse Mükeenesse näha. Eurystheus ehmatas surnud lõvi nähes väga. Enam iialgi ei käskinud ta tapetud loomi linna sisse tuua, vaid piirdus sellega, et neid linnamüüri pealt näha sai. On koguni väidetud, et edaspidi suhtles Eurystheus Heraklesega ainult heeroldi vahendusel, kelle nimi oli Copreus.
Edaspidi kandis Herakles lõvi nahka nii, et selle pea moodustas midagi kiivritaolist. Nemea lõvi nahaga kaetud kohtadest oli Herakles järelikult haavamatu.
Zeus muutis Nemea lõvi Lõvi tähtkujuks.
Pleistotseen
Pleistotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Pleistotseen vastab ajavahemikule 2,588 (±0,005)...0,0115 miljonit (2 588 000–11 500) aastat tagasi.
Pleistotseen on kvaternaari ajastu vanem ajastik. Pleistotseenile eelneb pliotseen ning järgneb holotseen.
Sellesse aega jääb Acheuli kultuur, mis on vanema kiviaja arheoloogiline kultuur.
Hüdroloogia mõisteid
Siin on loetletud hüdroloogia, okeanograafia, hüdrogeoloogia, glatsioloogia, geokrüoloogia ja meregeoloogiaga seotud mõisteid.
1771
1771. aasta (MDCCLXXI) oli 18. sajandi 71. aasta.
Lüofiilsus
Lüofiilsus on aine (keha) ja vedeliku tugev vastastikmõju. Tugeva vastastikmõju tõttu märguvad lüofiilsed ained hästi ja võivad vedelikus lahustuda või punduda. Lüofiilsuse vastandnähtus on lüofoobsus.
Kui ainel on tugev vastastikmõju veega, nimetatakse seda ainet hüdrofiilseks, kui aga õliga, siis oleofiilseks aineks.
Caxias do Sul
Linna asutasid 1890. aastal itaalia immigrandid, 1910 sai Caxias do Sul linnaõigused.
Lüofoobsus
Lüofoobsus on nähtus, kus vedeliku ja aine (keha) vahel vastastikmõju puutub.
Lüofoobsed ained ei märgu. Ained, mis ei oma vastastikmõju veega, nimetatakse hüdrofoobseteks. Lüofoobsuse vastandnähtus on lüofiilsus.
Ramousies
Ramousies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Fourmies' kantonis.
pisi|tühi|Ramousies' raekoda
Fiat Tipo 3000
Fiat Tipo 3000 oli Itaalia versioon Prantsuse tankist Renault FT-17. Ühtlasi oli see esimene Itaalias seeriatootmisse lastud tank.
Renault FT-17-st pidi saama Itaalia standardtank Esimeses maailmasõjas, selleks oli Prantsusmaalt tellitud 1400 masinat. Tellimuse lõpptähtaeg oli 1919. aasta mais, kuid sõja lõppedes, olles kätte saanud 100 masinat, lõppes ka tellimuse leping. Itaalias hakati välja töötama oma tanki, mille eeskujuks oli Renault FT-17. Esimesed masinad valmisid 1921. aastal, nende ametlik nimi oli "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 21". Masinad olid relvastatud kahe 8 mm kuulipildujaga.
1929. aastal moderniseerimise käigus relvastati osa masinaid 37 mm suurtükiga. Uue relvastusega masin läks tootmisse 1930. aastal nimega "Carro d' assalto Fiat Tipo 3000, mod. 30". Uus mudel sai uue, võimsama mootori, paksema soomuse ja täiustatud veermiku, muudetud oli ka kere kuju.
Fiat 3000 tehti ka ekspordiks ning kuni 1930. aastateni oli neid eksporditud Albaaniasse, Lätti ja Abessiiniasse (Etioopiasse).
Eostus
Eostuse põhjustab munaraku viljastumine seemneraku ehk spermatosoidiga, sellest algab naise rasedus. Eostusvilja nimetatakse tema arengu algstaadiumis embrüoks ehk idulaseks, edaspidi looteks ehk feetuseks ehk vililaseks. Ajamoment, mil embrüost saab loode, pole täpselt piiritletud: osa teadlasi loeb selleks 12 nädala ehk kolme kuu möödumist eostushetkest, sagedamini nimetatakse eostusvilja fetaalseks ehk looteliseks juba pärast kaheksa üsasisese elunädala möödumist. Pesastumine tähistab mõned päevad pärast eostust aset leidvat munaraku kinnitumist emaka seina külge.
Fiat Tipo 3000
Enne Teise maailmasõja algust viidi Itaalias sisse uus tankide nimetuste süsteem ning mudel 21 sai nimeks L.5/21 ja mudel 30 – L.5/30.
Esimest korda oli lahingutegevuses Fiat 3000 1926. aastal Liibüas ja 1935. aastal Etioopias. Teise maailmasõja alguses saadeti mõned masinad 1940. aastal Kreeka-Albaania rindele. Viimati kasutati neid 1943. aasta juulis Sitsiilias, kuhu tol ajal maabusid liitlasväed; Sitsiilias oli Fiat 3000-ga relvastatud kaks Itaalia kompaniid.
1770
1770. aasta (MDCCLXX) oli 18. sajandi 70. aasta.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is peeti 9.–20. veebruaril.
Viimast korda taliolümpiamängude ajaloos korraldati kiiruisutamine välitingimustes.
500 meetrit
15. veebruar 43 osavõtjat.
Roald Dahl
thumb|Roald Dahl koos abikaasa [[Patricia Nealiga 1954. aastal]] Roald Dahl (13. september 1916 Llandaff, Wales – 23. november 1990 Great Missenden, Buckinghamshire, Inglismaa) oli inglise keeles kirjutanud norra päritolu kirjanik.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
1000 meetrit
18. veebruar 45 võistlejat
Maria Sibylla Merian
pisi|Maria Sibylla Merian (autoportree) Maria Sibylla Merian (2. aprill 1647 Frankfurt – 13. jaanuar 1717 Amsterdam) oli saksa loodusteadlane ja illustraator, kes uuris taimi ja putukaid ning tegi neist detailseid joonistusi. Tema üksikasjalikud vaatlused ja märkmed liblikate moondest andsid suure panuse entomoloogiasse.
Roald Dahl
Lapsepõlv
Roald Dahl sündis Walesis norra rahvusest sisserändajate perekonnas. Tema isa oli Harald Dahl ja ema Sofie Magdalene Dahl (sündinud Hesselberg). Peres oli peale Roaldi veel neli last. Nime sai tulevane kirjanik norra polaaruurija Roald Amundseni järgi, kes oli tol ajal oma kodumaal rahvuskangelane.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
1500 meetrit
16. veebruar 45 võistlejat
5000 meetrit
13. veebruar 36 võistlejat
Maria Sibylla Merian
Perekond ja noorus
Maria sündis Šveitsi päritolu kirjastaja ja graveerija Matthäus Meriani peres. Kui Maria oli kolmeaastane, suri tema isa. Aasta hiljem abiellus ema kunstnik Jacob Marelliga, kes õpetas Mariale joonistamist ja maalimist. 13-aastaselt joonistas Maria esimesed pildid putukatest ja taimedest, mis ta oli kätte saanud ja korjanud. Kõigepealt hakkas ta uurima siidiusse ning veendus, et ussidest kasvavad ilusad liblikad, ja et ka teised röövikud muutuvad kenadeks liblikateks.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
10 000 meetrit
20. veebruar 30 võistlejat
Roald Dahl
Lapsepõlv
1920. aastal, kui Roald oli nelja-aastane, suri tema kolm aastat vanem õde Astri pimesoolepõletikku. Kuu aega hiljem suri 57 aasta vanuselt ka isa – kopsupõletikku. Kuid ema, selle asemel, et minna Norrasse oma sugulaste juurde, otsustas jääda Walesi ja Roaldi inglise kooli panna. Kadunud Roaldi isa sooviks oligi anda oma lastele inglise haridus, sest ta pidas seda maailma parimaks.
Maria Sibylla Merian
Perekond ja noorus
1665. aastal abiellus ta kasuisa õpipoisi Johann Andreas Graffiga. Neil sündis kaks tütart: Johanna Helena (1668) ja Dorothea Henriette (1678).
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
500 meetrit
10. veebruar 34 võistlejat.
Recquignies
Recquignies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Fourmies' kantonis.
pisi|tühi|Recquignies' raekoda
Maria Sibylla Merian
Nürnberg, Frankfurt, Madalmaad
1670. aastal kolis perekond Nürnbergi, kus Maria asutas tikkimis- ja maalimiskooli. Aastatel 1675–1679 andis ta välja raamatu "Blumenbuch" ("Lilleraamat"), kus oli joonistatud tikkimisnäidiseid. 1683. aastal ilmus temalt "Der Raupen wunderbare Verwandlung" ("Tõukude imepärane moone"), mis sisaldas tema paarikümne aasta joonistusi ja eskiise.
1681. aastal naasis abielupaar Frankfurti. 1685. aastal jättis Maria oma mehe maha. 1690 suri Maria ema ja Maria siirdus Hollandisse. Nad ühinesid labadistidega, kelle usulised vaated nõuavad tsölibaati. 1692. aastal lahutas Johann Andreas Graff abielu ametlikult.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
1000 meetrit
14. veebruar 36 võistlejat.
Roald Dahl
Koolipoisipõlv
Roaldi esimeseks kooliks oli Llandaffi toomkool. Selle päevil sai kaheksa-aastane poiss hakkama ka esimese elulugudesse pääsenud sigadusega: ta pistis koos nelja sõbraga maiustustepoes maiusepurki surnud hiire. Poeomanik proua Pratchett olnud "õel ja vastik" vana naine. Sellise tembu eest tuli isiklikult koolidirektori käest vastu võtta ihunuhtlus. Pärast toomkooli õppis ta järjest mitmes internaatkoolis. Neis ei tundnud väike Roald ennast üldse hästi, koduigatsus oli suur. Peaaegu iga päev kirjutas ta emale.
Maria Sibylla Merian
Nürnberg, Frankfurt, Madalmaad
pisi|Joonistus, kus on kujutatud liblikate metamorfoosi ehk moonet, 1705 Merian töötas taimejoonistajana. Ta avaldas kolm kogumikku taimegravüüridega, vastavalt 1675, 1677 ja 1680. Pärastpoole uuris ta putukaid, pidades ja jälgides elus isendeid, ning joonistas putukate moonet. Tema ajal oli ebatavaline, et keegi tunneks huvi putukate vastu, mida üldiselt peeti kuradi loominguks. Seetõttu oli putukate moone suuresti tundmatu. Merian kirjeldas 186 putukaliigi elutsüklit, kogudes tõendeid, mis käisid vastu tol ajal levinud arvamusele, et need elajad sigivad muda seest. Kuigi õpetlased teadsid rööviku moondest liblikaks, oli see tavalistele inimestele suuresti tundmatu.
Meriani teadustööd said kõrgseltskonnas üsna populaarseks, kuid teadusringkonnad ei pööranud neile tähelepanu, sest Merian ei avaldanud oma töid ladina keeles.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
1500 meetrit
12. veebruar 33 võistlejat.
Maria Sibylla Merian
Suriname
Koos tütrega reisis ta Surinamesse, kus tegid taimevaatlusi ja joonistusi. Tol ajal oli ebatavaline, et keegi, seda enam naine, sõidab kolooniasse, et seal töötada, putukaid otsida ja kollektsioneerida. Teaduslikud ekspeditsioonid üldse olid tollal peaaegu tundmatud.
Roald Dahl
Pärast kooli
Pärast kooli lõpetamist võttis Roald Dahl koos kaaslastega ette kolmenädalase rännaku Newfoundlandi saarel. 1934. aastal asus ta tööle bensiinifirmas Shell. Teinud läbi kaheaastase koolituse Inglismaal, viis bensiinimüüja amet teda hoopis eksootilisse kohta – Dar-es-Salaami Tanganjikas Aafrikas. Temale ja tema kahele kolleegile tähendasid kolm järgmist aastat elu luksuses, koos koka ja teenritega.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
3000 meetrit
9. veebruar 26 võistlejat.
Roald Dahl
Sõjaväes
Sellisele muretule elule tõmbas kriipsu peale teine maailmasõda. Kohe sõja alguses, 1939. aasta sügisel anti Dahlile ja teistele Dar-es-Salaamis viibinud inglastele ohvitseri auaste ja tehti korraldus kokku koguda kõik Dar-es-Salaamis asuvad Saksamaa kodanikud. Dahlile see ettevõtmine meeltmööda ei olnud, aga ta täitis korraldust. Sama aasta novembris astus Dahl kuninglikesse õhujõududesse ja temast sai sõjalendur. 1940. aasta septembris tegi Dahl, kellele olid antud valed lennukoordinaadid, kõrbes hädamaandumise, mille käigus tal mõranes pealuu ja murdus nina. Õnnetus meest rivist välja ei löönud, pärast viit kuud haiglas istus ta jälle lennukikabiini. Kuid lõpuks pidi ta lendamisest siiski loobuma, sest hakkas kannatama vigastustest tingitud minestushoogude all.
Maria Sibylla Merian
Suriname
Surinames avastas Meriam hulga tollal tundmatuid taimi ja putukaid. Ta õppis oma leide tundma, klassifitseeris neid ja kirjeldas üksikasjalikult. Tema liblikate liigitus käibib tänapäevani. Ta kogus ka indiaanlaste taime- ja loomanimetusi, sest eurooplastel nende kohta oma nimetus sageli puudus, ja kirjeldas, kuidas indiaanlased taimi kasutavad. Ta joonistas muidki loomi, näiteks madusid, ämblikke ja iguaane. Ta andis nime linnutapikule, kujutades seda oma joonisel koos äsjapüütud linnuga, aga tänapäevani pole teada ainsatki juhtu, kus linnutapik oleks tegelikult linnu püüdnud.
Oleofiilsus
Oleofiilsus on aine võime vastastikuseks mõjuks õliga.
Kiiruisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
5000 meetrit
17. veebruar 24 võistlejat.
Roald Dahl
Hilisem elu
Ameerika Ühendriikides viibides kohtus Roald Dahl Ernest Hemingwayga ja mängis pokkerit senaator Harry Trumaniga. Ta kohtus ka Walt Disneyga, kellele müüs oma esimese lastejutu "Kääbused" ("The Gremlins") käsikirja. Lugu põhines kuninglikes õhujõududes kuuldud juttudel härjapõlvlaste sarnastest olenditest, kes võivad lendureile käkki keerata. Filmiks see lugu ei saanud, kuid ilmus 1943. aastal raamatuna.
Oulu lään
Oulu lään oli lään (1. järgu haldusüksus) Soomes aastatel 1775–2009.
Maakonnad
Oulu läänis oli kaks maakonda:
Roald Dahl
Hilisem elu
Üldiselt kirjutas Dahl kirjanikutee alguses täiskasvanutele, pannes kirja sõjateemalisi või kummalise kiiksuga jutte. Levinud on näide jutust, kus naine tapab oma mehe külmutatud lambajalaga, praeb siis mõrvarelva ja serveerib politseinikele. Alles 1960. aastatel hakkas Dahl rohkem lastele kirjutama.
1953. aastal abiellus Roald Dahl New Yorgis ameerika filminäitleja Patricia Nealiga (sündinud 1926, võitnud 1963. aastal filmi "Hud" eest parima naispeaosatäitja Oscari, olnud enne Dahli Gary Cooperi armuke). Neil oli viis last: Olivia Twenty, Tessa, Theo Matthew Roald, Ophelia Magdalena ja Lucy.
Oulu lään
Vallad
Oulu läänis oli 47 valda, millest 13 olid linnad.
Roald Dahl
Hilisem elu
Patricia oli Roaldi abikaasa kuni 1983. aastani, mil pärast nelja-aastast lahus olemist abielu lahutati. Samal aastal abiellus ta Felicity Croslandiga, kellega oli abielus kuni oma surmani. Crosland oli puunikerdaja, samuti pärit Llandaffist, ning oli elanud isegi Roaldiga samal tänaval, kuid nad polnud enne 1972. aastat kohtunud. Siiski said Patricia ja Felicity lõpuks isegi sõpradeks.
Oulu lään
Vallad
Alavieska, Haapajärvi linn, Haapavesi linn, Hailuoto, Haikipudas, Hyrynsalmi, Ii, Kajaani linn, Kalajoki linn, Kempele, Kestilä, Kiiminki, Kuhmo linn, Kuusamo linn, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala linn, Oulainen linn, Oulu linn, Oulunsalo, Paltamo, Piippola, Pudasjärvi linn, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä, Raahe linn, Rantsila, Reisjärvi, Ristijärvi, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Taivalkoski, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Vihanti, Yli-Ii, Ylikiiminki, Ylivieska linn
Maria Sibylla Merian
Tagasi Euroopas
1701. aastal sundis malaaria Meriami Hollandisse naasma. 1705. aastal ilmus temalt raamat "Metamorphosis insectorum Surinamensium" ("Suriname putukate moone"). Oma kollektsiooni müüs ta maha.
Oleofiilsus
Oleofiilsed ained on näiteks parafiin ja tahm.
Roald Dahl
Hilisem elu
Roald Dahl suri 23. novembril 1990 oma kodus Great Missendeni külas Buckinghamshire’i krahvkonnas. Norra verd kirjanik sai omamoodi viikingimatused: talle pandi hauda kaasa tema piljardikepid, natuke head Burgundia veini, šokolaadi, harilikke pliiatseid ja mootorsaag. 2005. aasta juunis avati kirjaniku viimases kodukohas Great Missendenis tema muuseum ja lugemiskeskus.
Välislingid
Tema kohta eesti keeles
Muudes keeltes
Maria Sibylla Merian
Tagasi Euroopas
1715. aastal elas ta üle rabanduse, mis jättis ta osalt halvatuks. Hiljem oli ta registris kirjas kerjusena. Ta suri 13. jaanuaril 1717 ning tütar Dorothea avaldas pärast seda ema viimase teose "Erucarum Ortus Alimentum et Paradoxa Metamorphosis".
Muud
Maria Sibylla Meriani järgi on nime saanud järgmised taksonid:
2018. aastal nimetati tema järgi uus Kesk-Ameerika liblikaliik Catasticta sibyllae.
Meriani oli kujutatud 1992. aastal välja antud Saksa 500-margase rahatähe esiküljel, rahatähe tagaküljel oli kujutatud joonistus võilillest, millel istuvad Dicallomera fascelina liblikas koos röövikuga, mis on 8. joonistus tema raamatus "Der Raupen wunderbare Verwandelung und sonderbare Blumennahrung".
Oulu lään
Vallad
2009. aastal liidetakse kokku:
Planetaarülekanne
pisi|350px|Planetaarülekanne Planetaarülekandeks nimetatakse hammasülekannet, kus on liikuvate telgedega hammasrattaid. Planetaarülekanded koosnevad välis- ja sisehambumisega hammasratastest. Planetaarülekandes on keskratas välishambumises satelliitidega, mis pöörlevad raami paigutatud telgedel, kusjuures ka raam ise pöörleb. Teisest küljest on satelliidid sisehambumises liikumatu hammasrattaga ning pöörlevad koos raamiga ümber keskratta.
Vedav lüli
pisi|320px Vedavaks lüliks võib planetaarülekandes olla kas keskratas või siis raam. See võimaldab ülekande ühe ja sama skeemi juures saada erinevaid ülekandearve. Lihtsaimal planetaarülekandel, millel on liikumatu ratas ning vedav keskratas võib ülekandearvu leida järgmise valemiga.
Kui panna aga pöörlema ka üldjuhul liikumatu sisehammastega ratas, siis sõltub raami nurkkiirus ühtaegu keskmise ja välimise ratta nurkkiirustest ning ülekanne muutub diferentsiaalülekandeks
Planetaarülekande astmete- ja ülekandearv
Planetaarülekanded võivad olla ühe- ja mitmeastmelised ülekandearvuga kuni 1000 ja rohkem.
Planetaarülekande konstrueerimisele eelnev arvutus
Planetaarülekannete hammasrattaid arvutatakse tugevusele samade valemitega mis tavaliste ülekannete hammasrattaidki.
Planetaarülekande konstrueerimist alustatakse kinemaatikaarvutustest. Lähtesuurus on nõutav ülekandearv. Kinaemaatikaarvutus seisneb hammasrataste hammaste arvu valikus. Sisselõike vedava keskratta hamba jalal peab tema hammaste arv z_a olema suurem kui 17. Enamasti võetakse z_a=18 (kasutatakse ka nihutust ja z_a\ge12). Teiste rataste hammaste arvusid valides arvestatakse kolme tingimust:
Planetaarülekande kinemaatikaarvutus
Planetaarülekande kinemaatikaarvutus tehakse järgmiste valemitega:
Planetaarülekande jõuarvutus
Planetaarülekande jõuarvutuse esimestes järkudes (materjali ja termotöötluse valik, lubatud pingete määramine) toimitakse üldiselt silinderhammasülekannete arvutamiseks antud soovituste järgi. Erinevused on järgmised:
Planetaarülekande telgede vahe
Planetarrülekande telgede vahe määratakse järgmise valemiga:
, kus
Suurratta laius planetaarülekandes
Suurratta laius planetaarülekandes arvutatakse valemiga
Ülekande moodul
Arvutatud mooduli väärtus asendatakse lähima väärtusega standardreast Pärast seda määratakse hammasrataste läbimõõdud, selgitatakse toorikute sobivus ja arvutatakse hambumisjõud.
Hammasrataste toorikute sobivus planetaarülekandes
Et termotöötlusega saada arvutamisel eeldatud hammasrataste mehaanilisi omadusi, ei tohi toorikud olla lubatust suuremad.
Ringjõud
Seejärel kontrollitakse painde- ja kontaktpingeid.
Planetaarülekande konstrueerimine
Arvutustele järgneb konstrueerimine. Nagu tavalisegi reduktori korral, koostatakse algul eskiisprojekt.
Planetaarülekande eskiisprojekt
Eskiisprojekti korral planetaarülekandes määratakse:
Saadud tulemuste põhjal tehakse esialgne eskiisprojekt koos esialgsete eskiisjoonistega.