cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cesare Lombroso
Atavismi teooria
Aastatepikkuse lahkamiste ning kriminaalide, vaimuhaigete ja normaalsete inimeste antropomeetriliste uurimiste põhjal jõudis Lombroso järeldusele, et "sündinud kriminaali" saab normaalsest inimesest eristada lauge otsaesise, ebaproportsionaalselt suurte kõrvade, näo asümmeetria, eeslõugsuse, ebaproportsionaalselt pikkade käte, kolju asümmeetria ja teiste tunnuste järgi. Erinevatel kriminaalidel, nagu varastel, vägistajatel ja mõrvaritel, on erinev karakteristika. Lombroso väitis ka, et kriminaalidel on vähenenud valu ja puutetundlikkus, teravam nägemine, puudulik moraalitunnetus ja süütunne, neid iseloomustab edevus, impulsiivsus, kättemaksuhimu ja julmus ning neil on kriminaalne sõnavara ja rohked tätoveeringud.
Lombroso väitel esineb sündinud kriminaalide kõrval veel "kriminaloide" või juhukriminaale, kriminaale, kes sooritavad oma teod kirehoos, puuduliku moraaliga kriminaale, samuti võivat kriminaalset käitumist põhjustada epilepsia. Oluline roll kriminaalsuse juures on geneetiliste ja keskkonnategurite tasakaalul.
Lombroso uurimismeetodid olid kliinilised ja kirjeldavad, esmatähelepanu pöörati kolju kujule ja mõõtmetele. Statistilisi võrdlusi kriminaalide ja normaalsete inimeste vahel ta ei teinud. Kuigi hiljem tunnistas ta ka psühholoogiliste ja sotsiaalsete tegurite võimalikkust kriminaalse käitumise kujunemisel, jäi ta kriminaalse antropomeetria juurde kindlaks.
Lombroso väiteid kontrollis võrdlevas uurimuses põhjalikult Waqaar Zamir 1913. aastal ja ei leidnud nendele statistiliselt usaldusväärset kinnitust.
Villa Wesset
Villa Wesset on villa Pärnus Supeluse tänaval.
1928. aastal valminud villa kuulus eesti kommivabrikant Elias Vessetile. 1940. aastal Vesseti majad natsionaliseeriti.
Võilill
Kasutamine
Kahe võililleliigi, T. koksaghyz ja T. hybernum juurikad sisaldavad looduslikku kautšukit. Minevikus on neid isegi kautšuki saamiseks kultiveeritud. Tänapäeval arutatakse võililledest kautšuki tootmist jälle.
Võililled on ilusad. Mitut liiki, sealhulgas harilikku võilille, kasvatatakse kohati ilutaimena ja aretatud on ka kultivare.
Toitainesisaldus
Võilill sisaldab mitmesuguseid toitaineid. 100 g tooreid võilillelehti sisaldab 45 kcal (199 kJ) energiat, 9,20 g süsivesikuid, 0,71 g suhkrut, 3,5 g kiudaineid, 0,70 g rasva, sealhulgas 0,170 g küllastunud rasva, 2,70 g valku ja 85,60 g vett.
Vitamiinidest leidub seal 508 μg A-vitamiini, 5,854 mg β-karoteeni, 190 μg tiamiini, 260 μg riboflaviini, 806 μg niatsiini, 84 μg pantoteenhapet, 251 μg B6-vitamiini, 27 μg foolhapet, 35,0 mg C-vitamiini, 3,44 mg E-vitamiini ja 778,4 μg K-vitamiini. Need kogused moodustavad täiskasvanud inimese päevasest vajadusest A-vitamiini, β-karoteeni ja C-vitamiini osas pisut üle poole, teiste vitamiinide osas alla veerandi, aga K-vitamiini osas koguni 741%.
Mineraalainetest sisaldab 100 g tooreid võilillelehti 397 mg kaaliumi, 187 mg kaltsiumi, 76 mg naatriumi, 36 mg magneesiumi, 3,10 mg rauda, 0,41 mg tsinki ja 0,342 mg mangaani. Täiskasvanud inimese päevasest vajadusest moodustavad need kogused raua osas veerandi, kaltsiumi osas viiendiku ja mangaani osas kuuendiku, teiste nimetatute osas kümnendiku või vähem.
Sirje Kivimäe
Ta on töötanud Tartu Ülikooli ajaloolektorina ja Tallinna 32. keskkooli õpetajana.
1998. aastal sai ta esimese aasta ema nimetuse.
Isiklikku
Sirje Kivimäe on ajaloolase Jüri Kivimäe abikaasa. Neil on neli last.
Piscina
Piscina (ladina keeles 'veekogu', 'kalatiik' sõnast piscis 'kala') ehk kätepesunišš on katoliku kiriku altariruumi või käärkambri seinaorvas paiknev äravooluga valamu, ette nähtud preestrile käte ja altarinõude rituaalseks pesemiseks.
Piscina esineb kirikuarhitektuuris alates varakristlusest, gooti arhitektuuris on see sageli rikkaliku dekooriga.
Kurevere (Märjamaa)
Kurevere on hajaküla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Veneküla-Vanamõisa kohaliku tee ääres ja Velise jõe paremal kaldal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Vanimad teated pärinevad 1512. aastast (Koruwer). Külaga on liidetud 1970ndatel osa Pikk-külast.
Vedelike füüsikalised omadused
Vedelikel on hulk füüsikalisi omadusi, mille arvväärtused erinevad gaaside ja tahkete kehade omast. Vedelik on kindla ruumalaga, kuid kindla kujuta aine. Selles suhtes sarnaneb vedelik gaasiga, et ta võtab selle anuma kuju, milles asub. Teisalt on vedelikku raske kokku suruda ja selle poolest on ta tahke aine moodi. Jahtumisel vedelik tahkub, piisaval kuumenemisel aga läheb üle gaasilisse olekusse.
Teoreetilistes mõttekäikudes rakendatakse sageli ideaalse vedeliku mudelit, kus vedelik loetakse täiesti kokkusurutamatuks ja liikumine hõõrdevabaks.
Tihedus ja erikaal
Tiheduse ühikuks on kg/m³. Tihedus näitab vedeliku ruumalaühiku massi. Põhivalem on, kus \rho on vedeliku tihedus, m vedeliku mass ja V vedeliku ruumala.
Badakhshāni provints
Provintsi pindala on 44 059 km2.
Vedelike füüsikalised omadused
Tihedus ja erikaal
Erikaal on vedeliku ruumalaühiku kaal. Selle ühik on N/m³ ning põhivalem on, kus \gamma on vedeliku erikaal, \rho vedeliku tihedus, g raskuskiirendus, F_g=mg raskusjõud ja V vedeliku ruumala. Tihedus ja erikaal olenevad vedeliku liigist, temperatuurist ja vedelikule mõjuvast rõhust.
Badakhshāni provints
Badakhshāni provints on osa Badahšanist, mille teise osa moodustab Tadžikistanis asuv Mägi-Badahšan.
Rahvastik
thumb|Badakhshāni provintsi haldusjaotus enne 2005. aastal toimunud ümberkorraldusi Badakhshāni provintsi rahvaarv on muutunud järgmiselt:
Vedelike füüsikalised omadused
Kokkusurutavus
, kus V_0 on vedeliku algruumala ning dV ruumala muutus, kui rõhk muutub dp võrra. Miinusmärk tuleneb sellest, et rõhu suurenedes vedeliku maht väheneb.
Badakhshāni provints
Rahvastik
Peamised rahvad provintsis on tadžikid, usbekid, kirgiisid, pamiirlased ja puštud. Badahšanlased moodustavad tadžikkide eraldi etnilise rühma ja usulise kogukonna. Nende murded on suguluses kunagise sogdi keelega. Usutunnistuselt on nad ismailiidid.
Vedelike füüsikalised omadused
Kokkusurutavus
Temperatuurivahemikus 0–30 °C on vee elastsusmoodul K = 1980–2250 MPa. See tähendab, et rõhu suurenedes 0,1 MPa võrra väheneb vee maht ligi 1/20 000 võrra üsna suures rõhuvahemikus. Ka teiste vedelike kokkusurutavus on samas suurusjärgus. Et see on üsna vähene, loetakse arvutustes tavaliselt vedelik kokkusurutamatuks. Erandiks on vaid hüdrauliline löök.
Soojuspaisumine
Soojuspaisumine on vedeliku ruumala ja seega tiheduse muutumine sõltuvalt temperatuurist jääva rõhu all. Seda iseloomustab ruumpaisumistegur, mille tähis on \beta_t ja ühik on K−1. , kus V_0 on algmaht ja dV vedeliku ruumala muutus temperatuuri muutumisel dt võrra eeldusel, et rõhk ei muutu. Vee ruumpaisumisteguri väärtused on kõrvalolevas tabelis, mis kujutab vee ruumpaisumisteguri \beta_t väärtuse sõltuvust rõhust ja temperatuurist.
Badakhshāni provints
Rahvastik
Suurem osa Badakhshāni provintsi elanikke on sunniidid ning palju on ka imamiitlikke šiiite (ismailiidid ja nizariidid).
Vedelike füüsikalised omadused
Soojuspaisumine
Sellest tabelist on ka näha, et temperatuurivahemikus 0–20 °C muutub tihedus tühiselt vähe, alla 0,5%. Seevastu kuuma vee paisumist peab arvestama, sest vahemikus 0–100 °C muutub vee tihedus ja seega maht ligikaudu 5%.
Badakhshāni provints
Ajalugu
Badahšan oli kunagi osa Baktriast.
Alates 1657. aastast oli Badahšan iseseisev Usbeki vürstiriik.
1822–1859 pidi ta maksma andamit Kondūzile. Alates 1859. aastast on ta lühikeste katkestustega olnud Afganistani (hiljem osalt Venemaa, Nõukogude Liidu ja Tadžikistani) osa.
Vedelike füüsikalised omadused
Viskoossus
Hüdraulikaarvutustes eelistatakse dünaamilisele viskoossusele sageli kinemaatilist viskoossust \nu (m²/s).
, kus \rho on vedeliku tihedus. Kinemaatilist viskoossust avaldati varem CGS- süsteemi ühikutes: stooksides (St): 1 St = 1 cm²/s = 10−4 m²/s.
Mõlemad viskoossused olenevad vedeliku liigist, temperatuurist ja rõhust ning määratakse katseliselt viskosimeetri abil. Vedeliku soojenedes viskoossus väheneb, rõhu tõustes suureneb. Kuna rõhu toime avaldub ainult väga suurte rõhumuutuste puhul, siis seda tavaliselt ei arvestata.
Badakhshāni provints
Vaata ka
🇦🇫
Vedelike füüsikalised omadused
Viskoossus
Vee kinemaatilist viskoossust saab arvutada J. Poiseulle'i valemist, kus t on temperatuur Celsiuse kraadides.
Kui näiteks olmereovee heljumisisaldus B_h ≤ 600 mg/l ja temperatuur t = 2–50 °C, saab selle kinemaatilise viskoossuse (m²/s) arvutada N. Fjodorovi valemiga, kus \nu on sama temperatuuriga puhta vee viskoossus.
Mineraalõli viskoossuse olenevust rõhust vahemikus 0–50 MPa kirjeldab valem, kus k = 0,02–0,03 ja \nu_a on mineraalõli viskoossus normaalsel atmosfäärirõhul.
Magnetvoog
pisi|Iga punkti pinnal võib seostada suunaga, mis on pinnaga risti ja mida nimetatakse pinna [[normaaliks. Normaalisuunaline magnetvoog selliste punktide ümbruses – üliväikestel pinnaelementidel − moodustab osa magnetvoost]] pisi|Magnetvoog läbi ringikujulise pinna (magnetvälja on kujutatud pinda läbivate jõujoontega) Magnetvoog (tähis Φ) on füüsikaline suurus, mis väljendab mingit pinda läbiva magnetvälja määra.
Magnetvoog on skalaarne suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on veeber (Wb). Vastav ühik CGS-süsteemis on maksvell (Mx): 1 Mx = 10−8 Wb.
Arvutus
Magnetvoog Φ läbi pinna on võrdeline magnetilise induktsiooniga B (magnetvälja tihedusega) ja läbitava pinna suurusega A: kusjuures pind on magnetväljaga risti (nagu vasakpoolsel joonisel).
Juhul kui magnetvälja jõujoonte nurk β pinna suhtes erineb 90 kraadist, siis pinda läbiv magnetvoog väheneb seda enam, mida väiksem on langemisnurk:
Üldjuhul, kui on tegemist muutuva magnetvooga läbi suvalise kujuga pinna \vec{A}, siis arvutatakse magnetvoog pindintegraalina: kus
Magnetvoog läbi suvalise kinnise pinna on null.
pisi|Kolme keeruga [[induktiivpool|pooli pindala, millega magnetvoog aheldub]]
Aheldusvoog
Kui magnetvoog läbib mitut vooluahela keerdu, siis on sellise ahela (induktiivpooli) üldine magnetvoog võrdne ühe keeruga ahelduva (seda keerdu läbiva) magnetvoo Φ ja keerdude arvu w korrutisega. Pooli keerdudega ahelduvat koguvoogu nimetatakse aheldusvooks Ψ:
Buššel
Buššel (inglise bushel) on mahuühik. Seda kasutatakse eeskätt puisteainete mahu mõõtmiseks. Suurbritannia buššel on 36,3687 dm3 ja USA buššel on 35,2391 dm3.
Oese (Põhja-Pärnumaa)
Oese on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Posti sihtnumber on 87227.
Osese ja Enge küla maadel asub Oese soo hoiuala.
Alajõe vald
Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.
Vald ulatus piki Peipsi põhjarannikut Uuskülast Narva jõe lähteni. Suur osa valla elanikest olid peipsivenelased.
Rahvastik
Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 320 inimest. Neist 52 (16,3%) olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 596 inimest.
Ajalugu
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.
Vaatamisväärsused
Vaatamisväärsuseks võib pidada peipsivenelaste tänavkülasid. Need erinevad eesti küladest arhitektuuri poolest tunduvalt – reas asuvad majad on orienteeritud viiluotsaga tänava poole. Alajõel ja Vasknarvas asuvad õigeusu kirikud, Vasknarvas 14.–16. sajandist pärineva ordulinnuse varemed.
Poliitika
Alajõe vallavanem oli 2012–? endine politseinik Jaanus Kriisk. Praegune vallavanem on Kristina Ikohhainen.
Kurereha
Kurereha (Geranium) on taimede perekond kurerehaliste sugukonnas.
Perekonda kuulub eri andmetel 415-430 liiki taimi, neist Euroopas 38 liiki.
Elias Vesset
1904. aastal asutas ta Pärnusse Malmi tn 16 vabriku "Progress", kus toodeti kompvekke, marmelaadi ja puuviljasiirupit. Vesset osales näitustel ja võitis mitmeid medaleid.
Elias Vessetile kuulus 1928. aastal valminud villa Pärnus Supeluse tänaval, mis praegu on tuntud kui Villa Wesset ning kus alates 2007. aastast asub hotell.
1940. aastal natsionaliseeris nõukogude võim Vesseti vabriku ja majad.
14. juunil 1941 küüditati Vesset rongiga Siberisse SeverUralLagi, kus ta 29. jaanuaril 1943 suri.
Are vald
Are valla naabriteks olid lõunas Sauga vald, loodes Halinga vald, kirdes Tootsi ja Vändra vald ning idas Tori vald.
Are viimane vallavanem oli Lauri Luur.
Alevik
Are
Külad
Are vallas oli 11 küla: Eavere, Elbu, Kurena, Lepplaane, Murru, Niidu, Parisselja, Pärivere, Suigu, Tabria, ja Võlla küla.
Ajalugu
30. juulil 1992 moodustati Are külanõukogust Are vald. 2017. aastal ühines Are vald Tori vallaga.
Luanda
Luanda on Angola pealinn ja suurim linn. See asub Atlandi ookeani rannikul. Elanike arv on umbes 4,5 mln inimest (2004, ÜRO). Luanda on Luanda provintsi keskus. Luandas on sadam.
pisi|tühi|Luanda satelliidipilt
Juuliku karjamõis
Juuliku karjamõis, ka Juuli mõis (saksa keeles Julienhof) oli Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Saku vallas Juuliku külas.
Von Lilienfeld'ile kuuluva vapi kujutis pärineb 30. augustist 1650. Säilinud vapi kirjelduse autor on professor Ad. M. Hildebrandt.
Vana-Pärnu toomkirik
Vana-Pärnu toomkirik (1251-1263) oli kirik Vana-Pärnus ja Vana-Pärnu piiskopilinnuse osa.
Kirik asus praeguse Vana-Pärnu kalmistu aladel või selle läheduses.
Kiriku juurde kuulus surnuaed.
Kiriku koos linnaga põletasid 1263. aastal röövretkele tulnud leedulased Žemaitija valitseja vürst Treniota juhtimisel.
Uku Masing
Uku Masing (sünninimi Hugo Albert Masing; 11. august 1909 Einu (Eedu) talu, Lipa küla, Raikküla vald, Harjumaa – 25. aprill 1985 Tartu) oli eesti polühistor, kes andis oma panuse teoloogia, orientalistika, filosoofia, luule, folkloristika ja etnoloogia valdkonda.
Ta oli polüglott, kes tundis umbes 60 keelt. Uku Masing tõlkis 20 keelest.
Rukkiküla
Rukkiküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Uku Masing
Uku Masingu pärandi uurimise, korraldamise, arhiveerimise ja levitamisega tegeleb Uku Masingu Kolleegium.
Oese (Märjamaa)
Oese küla on hajaküla Märjamaa vallas Jädivere-Silla maantee ääres. Küla tagamaa hõlmab ka osa Tõnumaa rabast.
Rukkiküla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Uku Masing
Elulugu
pisi|Kodukoht Einu talu [[Lipa külas]] Uku Masing sündis hernhuutlikus peres. Tema vanemad olid Ado (Aadu) Masing (16. mai 1862 (vkj 4. mai 1862) – 16. september 1949) ja Anna Masing (sünd Furman; 12. juuni 1881 (vkj 31. mai 1881) – 15. veebruar 1954). Vanemad laulatati 9. märtsil 1908 Rapla kirikus.
Oese (Märjamaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Oeses maantee ääres on säilinud ka Vana-Vigala mõisa lehiseallee. Oese suurim tööandja on Lepiku Lihatööstus.
Oeses oli Vana-Vigala mõisale kuuluv karjamõis, mille hoonesse rajati 1846. kool. Külakooli esimene õpetaja oli folkloristi Matthias Johann Eiseni isa Jaan Eisen. Kooli all töötas ka põllutöökool, kus anti õpilastele teadmisi põllumajandusmeetoditest ja -tehnikast.
1889. aastal liideti Oese kool Peru kooliga. Kunagise koolihoone asukohta tähistab Matthias Johann Eiseni mälestuskivi.
Oese külas on sündinud metsavend August Hatto.
Uku Masing
Elulugu
Uku Masing kuulus Akadeemilisse Usuteadlaste Seltsi ning oli Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi üks asutajaid ja eestvedajaid aastal 1935.
Juba koolipõlves avaldas ta luuletusi, tõlkeid, arvustusi, esseid ning teaduslikke töid. 1928. aastal avaldas Uku Masing Vana Testamendi uurimuse "Jiptahi tytar" ning esimese auhinna saanud võistlustöö "Kas nõuab Deuteronoomium kultuse tingimatut tsentralisatsiooni või lubab ta kultuspaiku ka väljaspool Jeruusalemma?". 1930. aastal sai ta magistrikraadi auhinnatud töö eest "Das Verhältnis der Elihureden zu den übrigen Reden des Buches Hiob".
1932.–1933. aastal oli ta Saksamaal Tübingenis ja Berliinis välismaine stipendiaat. Uku Masing täiendas end etiopistikas, arabistikas, judaistikas, Vanas Testamendis, sumeroloogias, assürioloogias ja muudel aladel ning õppis nt indiaani ja polüneesia keeli.
1933. aasta sügisel hakkas ta Tartus professor Alexander von Bulmerincqi kõrval õpetama semiidi keeli ja Vana Testamenti. Tema tähtsamad teadustööd 1930. aastail olid heebrea mõistet JHWH käsitlev "The Word of Yahweh" (1937) ja kaheköiteline doktoritöö Vana Testamendi lühimast prohvetiraamatust Obadjast.
1935. aastal ilmus esimene luuleraamat "Neemed vihmade lahte", mis äratas kriitikute seas tähelepanu. Uku Masing kuulus Arbujate hulka. Nõukogude perioodil ilmusid ta raamatud peamiselt välismaal, kuid sellegipoolest mõjutas tema luule 1960. aastate noori eesti kirjanikke.
18. jaanuaril 1937 muutis ta nime Hugo Albertist Ukuks.
1946.–1964. aastal oli Uku Masing EELK Konsistooriumi teaduslik sekretär ja Usuteaduse Instituudi (Usuteadusliku Kõrgema Katsekomisjoni) õppejõud. Ta pidas loenguid Vanast Testamendist ja usundiloost (budismist, juudi müstikast).
1960.–1970. aastatel avaldas Uku Masing Praha Ülikooli usuteaduskonna ajakirjas Communio Viatorum esseistlikke uurimusi.
1970.–1980. aastatel tegi ta kaastööd rahvusvahelistele folkloristikaväljaannetele soome-ugri, samojeedi ja kaukaasia muinasjuttude kohta ning on üks 14-köitelise muinasjutuentsüklopeedia "Enzyklopädie des Märchens" kaasautoreid.
thumb|Uku ja Eha Masingu nimeline puu ja plaat [[Yad Vashemi Õiglaste alleel Jeruusalemmas]] Pärast Teist maailmasõda andis Iisraeli holokaustimuuseum Yad Vashem Uku Masingule ja tema abikaasale Eha Masingule aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas", sest nad varjasid Saksa okupatsiooni ajal Uku Masingu õpilast, hilisemat tuntud folkloristikaprofessorit Isidor Levinit. Jeruusalemmas asuva Yad Vashemi Õiglaste alleel on Uku Masingu nimeline puu ja plaat numbriga 1561.
Polüglott
Aastakümnete jooksul vahendas Masing kirjandust umbes 20 keelest, näiteks heebrea, etioopia, süüria, araabia, kopti, pärsia, kreeka, ladina, itaalia, prantsuse, saksa, inglise ja jidiši keelest. Ta on tõlkinud ka jaapani, havai ja sanskriti keelest.
Isiklikku
1939. aastal abiellus Uku Masing Eha Tuulemaaga (enne eestistamist Gnadenteich). Laulatus toimus Saaremaal Mustjala Anna kirikus. Abikaasa Eha neiupõlvenimi Tuulemaa andis nime Uku Masingu luulekogule "Ehatuule maa". Uku Masingu õde oli Agnes Saag (Masing), kes oli abielus teoloog Evald Saagiga.
Looming
Suur osa Uku Masingu loomingust jäi Nõukogude okupatsiooni ajal käsikirja, kuid levis laialdaselt omakirjastuslikul teel.
Filmid Uku Masingust
Isikulooline filmitriloogia "Uku Masingu maastikud" Filmitriloogia idee ja stsenarist oli Mikk Sarv ning stsenarist ja režissöör-operaator Vallo Kepp. Filmide helirežissöör ja toimetaja oli Enn Säde, helilooja Rauno Remme. Teaduskonsultant oli Külliki Kuusk.
Filmid on koondatud 22. aprillil 2009 Eesti Rahvusraamatukogus esitletud kaksik-DVD-le. Ühel plaadil on filmitriloogia, teisel plaadil (neljanda osana) rohkelt filmide aluseks olnud helisalvestisi ning video- ja tekstimaterjali. Lisaks sisaldab neljas osa Uku Masingu loengute lindistusi Usuteaduse Instituudis, Toomas Pauli intervjuud Uku Masinguga, valikut Uku Masingu kirju ja postkaarte kodustele ning filmide aluseks olnud intervjuude täielikke lindistusi, nende litereeringuid jpm.
Konnapere
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Langerma
Langerma on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Konnapere
Aastatel 1977–1996 oli Konnapere liidetud Rääski külaga.
Langerma
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Konnapere
Külast voolab läbi Enge jõgikonda kuuluv väike Konnapere oja (5 km pikk).
Äntu maastikukaitseala
Äntu maastikukaitseala asub Edela-Virumaal Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal. Selle pindala on 391 ha.
1980. aastal rajati kaitsealale 13 km pikkune matkarada.
Kaitseala huvipakkuvamad objektid on lubjatoitelised Äntu järved:
Lisaks looduslikele järvedele on maastikukaitsealal veel kruusakarjääridesse tekkinud tehisjärvesid. Mäeotsa järves, Linaleojärves ja Kaanjärves kasvab valge vesiroos, järvesid ümbritseval õõtsikul ubaleht, soopihl ja soo-kuuskjalg. Umbjärve juures kasvab pruunikas pesajuur.
Ingvar Villido
Ingvar Villido (sündinud 2. märtsil 1962 ) on eesti koolitaja ja ettevõtja. Ta on Lilleoru keskuse rajaja ja koolitusjuht.
Villido on alates 1992. aastast õpetanud nn teadlikkuse rakendamise tehnikaid ja joogat. Tema eesmärgiks on aidata inimestel väljuda automaatsetest käitumismustritest, mida ta nimetab vanaks paradigmaks, et inimesed saaks minna üle teadlikule tegutsemisele kui uuele paradigmale.
Ta on loonud Teadliku Muutuse Kunsti (TMK) kursustesarja, mida pakub oma ettevõtte Human OÜ kaudu. Sarja tutvustuse kohaselt annab see "vahendid, millega muuta iseseisvalt oma kroonilisi harjumusi, probleeme, hoiakuid ning uskumusi iseenda ja teiste suhtes" ja võimaldab "vabastada end ise kannatustest".
Villidol puudub teaduslik väljaõpe. Selle asemel on tal isiklik kogemus ja mitmete vaimsete õpetajate pühitsused.
Kujunemine ja tegevusalad
Ingvar Villido sündis 2. märtsil 1962 ja on pärit Tartumaalt. Tema ema on eesti ja isa vene rahvusest. Villido isapoolsed vanavanemad olid mõlemad Tartu Ülikoolis omandatud kõrgharidusega: vanaema lõpetas agronoomia-kodunduse eriala ja vanaisa oli hariduselt insener-geoloog. Villido emapoolne vanaema pidas mõisas virtina ametit, vanaisa oli puusepp.
Lapsepõlve ja õpingute perioodi iseloomustades on hiljem öeldud, et Villido sai sealt kaasa hooliva suhtumise loodusse ja uuriva insenertehnilise mõtteviisi koos praktilise huviga inimlike ja looduslike süsteemide toimimise vastu.
Kutsekooli lõpetamise järel oli Villido kaks aastat Nõukogude armees kohustuslikus ajateenistuses. Sõjaväes aega teenides tutvus Villido endast aasta võrra noorema mehega, keda loeb oma esimeseks õpetajaks. Kaliningradist pärit mees õpetas Villidole Hiina võitluskunste, akupunktuuri ja agni-joogat. Villido sõnul oli see tema "seesmise teekonna" alguspunkt.
Ajateenistusest vabanedes hakkas Villido otsima võimalusi õpingute jätkamiseks. Ta osales õpetaja Antonovi (Vladi­mir Anto­nov) radža-jooga ja buddhi-jooga kursustel, alguses Viljandis, seejärel Venemaal. Õpingud Antonovi koolis kestsid mitu aastat. Õpingute lõpetamisega kaasnes luba ja õnnistus alustada õpetamist Eestis.
Venemaalt naastes puutus Villido 1991. aastal kokku toonase Eesti joogakogukonna liidri Holger Oidjärvega, kes tegi Villidole ettepaneku joogat õpetama hakata.
1992. aastal alustas Villido Tallinnas radža-jooga ja buddhi-jooga (kasutatakse ka nimetust radža-buddhi jooga) treeningute juhendamist. Huvi kursuste vastu oli suur, kursustel osales sadu inimesi.
Villido sõnul tuli tal ühel hetkel langetada valik, kas pühendada end karjäärile ärimaailmas või jooga õpetamisele, mõlemaga korraga jätkata polnud võimalik. Ta küsis oma õpilaste käest nõu ja need soovisid, et Villido jätkaks õpetajana, lubades omalt poolt materiaalset tuge.
Ajal, mil Villido töötas veel ärimaailmas, oli ta ostnud soise ja tühja maatüki Tallinna külje all, kuhu oli plaaninud rajada kodu oma perekonnale. Tegemist oli endise Lilleoru talu maaga.
1996. aastal lõpetas Villido treeningute andmise Tallinnas, sest tundis, et ei suuda oma õpilasi enam aidata ja peab end ise harima. Ta ütles õpilastele, et need, kes tahavad, leiavad ta Lilleorust. 10–20 inimest järgnes Villidole, talgute korras puhastati maatükk võsast, ehitati varjualused, hiljem esimene maja. Nädalavahetuste ajal kuulati ja praktiseeriti õpetusi: Carlos Castanedat, Osho tehnikaid, dzogtšeni, šamanistlikke praktikaid jm. Villido on seda hiljem iseloomustanud erinevate praktikate kompamisena. Lisaks uuris ja kasutas Villido ka taimeravi. Koht hakkas üha rohkem inimesi ligi tõmbama. Koos tegutsemise käigus sai eesmärgiks Lilleorus ühise õppimiskoha rajamine.
2001. aastal loodi MTÜ Lilleoru.
Aastate jooksul sai Villido pühitsused erinevate vaimsete traditsioonide liinide õpetajatelt: Drikung Kagjü koolkonna pealaamalt Drikung Kyabgon Chetsangilt, dzogtšeni koolkonna õpetajalt Chögyal Namkhai Norbult, budistlikelt õpetajatelt Drubwang Konchok Norbu Rinpochelt ja Chhimed Rigdzin Rinpochelt ning maha-avataara Haidakhani Babaji aašramite endiselt juhilt Shri Munirajilt.
2003. aastal külastasid Lilleoru keskust kolm budistist rändurit. Nad tõid endaga kaasa Marshall Govindani (Yogacharya M. Govindan Satchidananda) raamatu "Täiuslikkuse tee. Krija jooga meistrite elu ja õpetus" venekeelse tõlke. Villido süvenes raamatusse ja mõistis, et raamatus on kokku võetud kõik praktikad, millega Lilleorus seni tegeldud oldi. Ta lasi ühendust võtta organisatsiooniga, mille nimi oli raamatus ära toodud, milleks oli Babaji kriya-jooga Kanada keskus, ja kutsus sealsed õpetajad Eestisse õpetama. 2004. aastal külastas Lilleoru keskust Kanada kriya-jooga keskuse õpetaja, acharya (meistri kvalifikatsiooniga õpetaja) Durga Ahlund ja viis Lilleorus läbi kriya-jooga esimese astme pühitsuse.
Järgnes praktiseerimise periood ning teise ja kolmanda astme pühitsused. Ühel järjekordsel Lilleoru keskuse külastusel tegi Marshall Govindan Villidole ettepaneku hakata kriya-jooga õpetajaks. Villido nõustus sellega kaasnevate tingimustega ja võttis ettepaneku vastu. Pärast ettevalmistusperioodi pühitses Govindan Villido 2007. aasta mais kriya-jooga õpetajaks (acharya ' ks). Koos pühitsusega sai Villido endale vaimse nime Ishwarananda.
Õpetus
Järgnevas on esitatud Villido õpetusse (Teadliku Muutuse Kunst) kuuluvaid avaldatud väiteid.
Emotsioonid on tuntavad jõud, mis algatavad inimeste tegevusi ja teevad need teoks. Ilma nendeta ei osata ka hinnata, väärtustada ega valida. Igal emotsioonil on oma iseloomu ja toimesuund. Nad ei ole iseenesest head ega halvad. Tavaliselt emotsioonid juhivad inimeste elu, allutades neid oma sunnile. Motiivid ja soovid põhinevad emotsioonidel. Ka inimeste suhted põhinevad eelkõige emotsioonidel. Emotsioonid on inimestes endis olemas, neid ei saada teistelt, välise toimel need lihtsalt aktiveeruvad, neid saab ka ise meenutuste, mõtete ja kujutluste järgi aktiveerida. Emotsioonid viivad elu edasi ja ka pidurdavad. Emotsioonid loovad väärtusi, on heaolu ja rahulolu mõõdupuu. Kõik tahavad tunda end emotsionaalselt hästi, kuid head enesetunnet ei õnnestu säilitada. Emotsioonid tingivad sageli valesid otsuseid, tekitavad klammerdumist, loovad vastandumisi. Et emotsioonideta otsuseid teha, suruvad paljud inimesed emotsioonid alla, kogudes endasse pingeid, mis on tervisele kahjulikud või sunnivad end maandama.
Arukus ei ole võime mõelda, vaid oskus mõtteid niimoodi ritta panna, et need väljendaksid midagi olulist; see on võime eristada ja teadvustada ning teadmine. Arukus võimaldab inimesel avastada, et tal on mõtted ja emotsioonid. Tavaliselt emotsioone elatakse läbi ehk samastutakse nendega. Inimene teab, et tal on mingi emotsioon, sest ta tunneb seda. Selleks et tunda, on tarvis kõigepealt eristada ja teadvustada. Eristamine ja teadvustamine võimaldab saada selgust selles, mis toimub. Tavaliselt tõrjub emotsioon arukuse välja, nii et adekvaatne info jääb saamata. Mida tugevam on emotsioon, seda vähem on arukust. Sellepärast suruvad paljud inimesed emotsioonid alla või ootavad nende vaibumist. Nii saavad nad otsuste tegemisel toetuda arukusele ja paistavad seetõttu edukamad. Ent emotsioonid avaldavad hiljem ikkagi mõju.
Valdavalt püüeldakse positiivsete emotsioonide poole ja negatiivseid taunitakse käivituvate tegevuste tagajärgede tõttu. Tegude motiiv on emotsionaalselt hea enesetunne. Hea ja kurja võitlus taandub emotsioonide kasutamisele. Emotsioonid on kõigil ühesugused, kuigi teod ja väljendused võivad erineda. Kõigis reaktsioonides on emotsionaalne komponent. Emotsioonid on iseenesest loodusjõud, mis juhivad inimese elu ja mõjutavad teisi inimesi. Emotsioone peetakse headeks ja halbadeks selle järgi, mida nende kaudu tehakse; see on suuremalt jaolt kokkuleppeline. Erandiks on võib-olla otseselt hävitavad emotsioonid, mis viivad vägivallani. Ühiskondades, kus emotsioonid on valitsevad, on vajalik kokkuleppeline emotsioonide hindamine. Ühiskonda juhivad emotsioonid, mistõttu ühiskonna muutmiseks tuleb muuta emotsionaalseid tendentse.
Edukamad inimesed on arukamad ja vähem emotsionaalsed. Mõnel inimesel edukus kõigub, sest saavutuste nautimise ajal tal arukust ei ole. Paljud edukad inimesed jagavad oma tegevused emotsioonituteks ja emotsionaalseteks, veel parem aga on hoida keskjoont arukuse ja emotsionaalsuse vahel.
Tunded, näiteks näljatunne ja külmatunne, on füüsilise keha aistingud ja erinevad emotsioonidest. Viimased ei ole füüsilise keha tunded. Tundele võib järgneda emotsioon, võib ka mitte.
Sugutungiga seotud tunne on füüsilise keha aisting, seksuaalsed naudingud põhinevad emotsioonidel. Seksuaalsuse puhul sageli neid ei eristata. Seksi juures on veel mitmesuguseid tundeid ja emotsioone. Seksuaalsusega on paljudel ka probleeme, mis tulenevad alateadvuses tallel olevatest kogemustest.
Nägemine ja kuulmine ei tekita tundeid, kui ei ole midagi häirivat, nagu näiteks ere päikesevalgus. Emotsioonid on vitaalse keha aistingud. Vitaalse keha juurde kuuluvad ka aura, tšakrad ja nadi'd. Peaaegu kõik emotsioonid liiguvad, neid võib võtta liikuvate energiatena. Energiad on kvaliteedilt erinevad, sellepärast on erinevaid emotsioone. Emotsioonid vahelduvad kergesti. Pole tarvis kõiki emotsioone ära tunda, piisab tunnete ja emotsioonide eristamisest.
Emotsioonid mõjutavad peale inimese enda ka teisi ja loovad kõik inimestevahelised suhted. Emotsioonid mõjutavad enesetunnet kogu aeg, kuigi sellest ei pruugita teadlik olla.
Villido juhib oma emotsioone. Ta valdab neid ja kasutab nagu tööriistu. Imikul ei ole algul emotsioone, ta nutab ainult tunnete pärast. Tal ei ole ka mõtlemist, kuid on maksimaalne teadvelolek. Ta tunneb ära teiste inimeste emotsioonid, ta tunneb neid vahetult, sest tema sees tekib tundmus. Ta saab sellest automaatselt teadlikuks, ja kui see kordub, siis see jääb meelde ja tekib harjumus. Nii jäädvustub emotsioon ülejäänud eluks. Emotsioonid võivad ulatuda füüsilisest kehast väljapoole, nii et teistel on võimalik neid tunda. Jooga peab emotsioonide tahtlikku väljapoole suunamist ebaeetiliseks, sest sellega tungitakse teise inimese sisemaailma ning mõjutatakse tema elu. Alateadlikkus asendab arukat teadvustamist. See õpib vahetult, ilma hinnanguteta. Alateadvus talletab saadud info ning tekib automatism, mis tulevikus kujundab inimese reaktsioonid. Teiste inimeste emotsioonid, mida laps on tundnud, on tema alateadvus lapse vitaalses kehas aset leidnud resoneerumise kaudu vastu võtnud ja enda omaks teinud. Alateadvus seob kogu info emotsiooniga üheks komplektiks, mida inimene jääb kogu elu kandma. Kõik emotsioonid on saadud teistelt inimestelt, enamasti lapsepõlves. Hiljem võidakse emotsioone ka eeskujudelt teadlikult omandada.
"Emotsioonid mõjutavad otseselt füüsilise keha tervist." Näiteks selleks et kasvaja saaks tekkida, peab toimuma mingi muutus enne rakutasandile jõudmist. Emotsioonide mõju toimub "nõrkade elektriliste laengute tasandil". Eri emotsioonidel on erineva suuruse ja mõjuulatusega energeetiline laeng. Emotsioonid mõjutavad hormoone veres, hormoonide reguleerimist aga reguleerib närvisüsteem.
Mõtted on soovid ehk kontseptsioonid. Mõtted on võimas vahend, mida tavaliselt kasutatakse ebateadlikult, kuid tagajärjed on kohesed.
Inimese ülesehituse kõige jämedakoelisem vorm on füüsiline keha. Sügavamal (nähtamatum) on vitaalne keha, veel sügavamal on mentaalne keha, mis mõjutab vitaalset keha. Ka vitaalne ja mentaalne keha on materiaalsed, koosnevad peenmateeriast. Seda näevad need, kes näevad aurasid. Veel "peenemas ehk kõrgemas sageduses" on intellekt. Kõigi nende algus on Olemus, tegelik Mina. Jooga üks põhieesmärk on see avastada ja sellesse jääda.
Sundharjumuste teadmatu omandamise taga on alateadvus, mis juhib korraga paljusid protsesse. Näiteks tingimatuid reflekse juhib alateadvus. See, mida alateadvus reguleerib, on väga keeruline. Ta juhib ka harjumuslikke emotsionaalseid reaktsioone, mõtteid ja käitumist. Ajus ei saa eriti midagi ise muuta, aga alateadvust saab muuta, sellest "algab oma elu loomine". Emotsioonide vaheldumist juhib ja mõtteid loob alateadvus. Joogas räägitakse teadlikkuse või teadveloleku valdamisest. Teadlikkus on keskendumisvõime, tähelepanu. Kui teadlikkus millelegi langeb, siis seda teadvustatakse ja saadakse sellest vahetult teada. Sellel, kes teadlikkust ei valda, on see hüplik. Alateadvus segab keskendumist.
Esimene vahend oma elu elamiseks on emotsioonide mõju alt vabanemine, sest emotsioonid on alateadvuse kõige võimsam vahend.
Alateadvuse tuumas on positiivne ja negatiivne osa. Negatiivne on kõik, mis on seotud valuga. See, mis on valus, tundub eluohtlik. "Alateadvuse jaoks on kõik valud eluohtlikud." Ta "ei tee vahet füüsilisel ja emotsionaalsel valul". Positiivne on seotud elu säilitamise võimalustega. Kõigest, mis tundub ohtlik või valus, hoitakse eemale, aga positiivsega seonduva poole püritakse. On ainult meeldivad ja ebameeldivad valikud. Meeldiv ja ebameeldiv põhineb kogemustel. Need on reaalsed ja ebareaalsed (kujutletud või teiste läbi elatud, kuid endaga samastatud). Alateadvus ei erista reaalseid ja ebareaalseid kogemusi. Kõik reageeringud põhinevad nendes tuumades oleval infol, mis aktiveerub automaatselt vastavalt ümbritsevale infole. Seda nimetatakse psüühikaks. Reaktsioonivaba olekut peaaegu enam ei ole. Sageli on info vales tuumas. Inimesi tõmbavad näiteks alkohol, kasiino ja maitsev toit, sest alateadvus ütleb, et see on meeldiv. Otsused tulevad alateadvusest, iseloomujooned on kroonilised alateadlikud reaktsioonid. Alateadvuse kolmas tuum on neutraalne. Emotsioonid ja alateadvus on 95...98% otsuste taga.
Automatism käivitub ainult teatud ümbritseva (või ka kujutlusliku) info mõjul.
Alateadvus võib pidada positiivseteks negatiivseid asju (näiteks loomapiinamist või sõimamist) või ümberpöördult (näiteks lähisuhet või tavalist suhtlemist). Tegu ei ole inimese eripäraga, vaid alateadvuse mõjuga, millest saab vabaneda, kui vabaneda emotsioonist, mis automatismi täide viib.
Laps on kuuenda kuni seitsmenda eluaastani hüpnootilises seisundis ja salvestab kõik, mida ta kogeb, mis temaga ja ümbritsevatega toimub, alateadvusse, nii et kõik valikuta saab tema psüühika osaks. Ennast samastab ta füüsilise kehaga. Kuni 14. eluaastani on ta seejärel poolhüpnootilises seisundis. Nende perioodide jooksul saadakse peamine info, mis elus jääb domineerima, kui sellega midagi ette ei võeta. See võib-olla ei tundu nii olevat, sest need dominandid võivad olla alla surutud, nendega ollakse harjunud, see on uus vaatenurk ja mõistus ei taha seda kinnitada. Alateadvusse jäävad ka asjad, mida vähemalt 21 korda emotsionaalselt korratakse. Sageli mõeldud mõtted loovad programmid, sisendused. Kordamisega jäetakse meelde ka neutraalne info.
Matkitakse lemmikut, iidolit, ja võetakse omaks eluviis üksikasjadeni või enamasti karakteri teatud osad. Tekib persooni uus tahk. Inimese käitumine hakkab korduma, muutub rutiinseks. Kui rutiin frustreerib, teeb osa inimeste alateadvus pingutuse, et sellest lahti saada. See väljendub rünnakus enda või teiste vastu. Nii võidakse august välja saada. Teised jälle alistuvad passiivsusele ja kaotavad elu mõtte. Kui rutiinist tahetakse vabaneda vahelduse abil, siis tahetakse vabaneda infost, mis käivitab ebameeldiva info, tahetakse infot, mis käivitab positiivsed emotsioonid. Kui vabaneda rutiini tekitatud emotsioonidest, võib kaduda ka rutiin ise. Mõnedele inimestele rutiinid sobivad, sest need jätavad mulje, et elu on kontrolli all.
Enesesisendus ehk afirmatsioon surub alateadliku skeemi alla, kuid selle varjatud mõju jääb alles ning avaldub emotsionaalse plahvatusena.
Taiplikkus ehk arukus on tavaliselt "asendunud alateadlike juhtivate protsessidega". Alateadlikke harjumusi püütakse muuta, kuid enamasti ebatõhusate meetoditega ja ajutiste tulemustega. Iseloomu saab muuta 15–20 minutiga. "Iseloom on alateadlike komplekside summa." Iseloom muudab ka füüsilist keha. Kui valdavad aktiivsed emotsioonid, on figuur saledam, kui rahulikud, siis täidlasem. Mõni emotsioon võib teha alumise kehapoole jämedamaks, ülemise saledamaks, või ümberpöördult. Mugavuseihalus teeb kõhu paksemaks.
Kui lisada neutraalsele infole lugu, muutub see emotsionaalseks.
Alateadvus aitab eluga lihtsasti toime tulla, lihtsalt reageerides sündmustele.
Kui laps vaatab multifilmi, võtab ta hüpnootilises seisundis infot vastu samamoodi nagu vahetult elust. Alateadvus otsustab näiteks, et haamriga pähe lööja on kangelane ja kangelased jäävad kergemini ellu. Vanemate selgitus võib alateadlikku salvestist mõjutada, kuid endine info lööb tahes-tahtmata välja. Kui alateadlikud tendentsid maha surutakse, siis arvatakse, et last on muudetud, kuid tegelikult see ei õnnestu. Lapse jõuga endasarnaseks muutmist peetakse kasvatamiseks. Tegelik kasvatamine on "õpetamine, asjade sisu ja tähenduste avamine, arukuse esiplaanile toomine ja arendamine". Kogemust saab lapsele edasi anda ainult tema enda kogemuse kaudu koos arusaadava selgitusega.
Lapsele ei tohi valetada. Asju tuleb nimetada õigete nimedega. Ta saab aru. Valed nimed tekitavad hiljem segaduse ja kujundavad alateadvust valesti. Kui lapse ettepanek tagasi lükatakse ja öeldakse "teine kord", siis ta lõpuks enam ei tule, sest "on toimunud petmine ja pettumine". Kui laps midagi küsib, siis tuleb kiire asi pooleli jätta, siis tuleb talle pühendada paar minutit. Nii säilivad head suhted, millest saab lõpuks sõprus.
Lapsele tuleb teadmisi anda siis, kui ta ise küsib, sest siis ta on valmis vastust omandama. Laps küsib endale parajal määral. Kui talle rohkem rääkida, siis huvi saab otsa ja tekib frustratsioon. See võib viia sundmõteteni.
Teadliku Muutuse Kunsti kursustesari
Kriya-jooga õpetamisega tegeldes märkas Villido, et tema õpilased ei saanud kriya-joogaga õigesti hakkama: teadlikkuse rakendamist nõudvad tehnikad muutusid aja jooksul automaatseteks tegevusteks, mis polnud kooskõlas õpetuse algpõhimõtetega, ja tehnikad kaotasid oma mõju. Joogaõpilaste vähene teadlikkuse kasutuse oskus ja puudulik keskendumisvõime takistasid kriya-jooga tehnikate praktiseerimist. Villido uuris käitumuslike automatismide tekke põhjuseid ja selgitas välja lahendused nendega toime tulemiseks. Talle sai selgeks, et leitud lahendused sobivad ka tavainimestele, kellel pole huvi kriya-joogaga tegelemise vastu ja kes ei soovi n-ö kaasaegset elustiili muuta. Sellest sai alguse Teadliku Muutuse Kunsti (TMK) viieosaline kursustesari. Enne 2014. aastat kandis kursustesari nime "Enesemuutmise kunst". TMK esimene avalik kursus toimus 7.-8. märtsil 2008.
Villido on öelnud, et TMK tehnikaid saab õpetada Eesti kultuuriruumis võõrastena tunduvate osiste lisamiseta ja et TMK tehnikad ei sunni õpilast tavaelust loobuma. Pärast kursuse loomist on Villido TMK tehnikaid ja nende seletusi lihtsustanud, täiendanud ja edasi arendanud. Villido on Teadliku Muutuse Kunsti kursustesarja nimetanud ka joogaks ettevalmistavaks etapiks.
Villido ei reklaami TMK meetodeid kui teaduspõhiseid, samuti pole nende toime kohta tehtud teadusuuringuid. Tartu ülikooli psühholoogia instituudi juhataja ja neuropsühhofarmakoloogia lektor Kariina Laas on TMK õpetust kritiseerinud, öeldes, et ehkki see sisaldab filosoofilise õpetuse kõrval ka teaduses tunnustatud kognitiiv-käitumusliku teooria põhitõdesid, omistab Villido nende avastamise au endale.
Villido pakub Teadliku Muutuse Kunsti kursuseid ettevõtte Human OÜ kaudu. Ettevõte asutati 27. juunil 2013. 2014. aastal sai Human OÜ 3848 euro suuruse kahjumi, 2016. aastal teenis aga 226 013 eurot puhaskasumit, olles sellega Eesti kõige kasumlikum eneseabikoolituste müügiga tegelev ettevõte. Äripäev nimetas Human OÜ 2016. aasta Eesti edukaimaks koolitusettevõtteks.
Kursustesarja ühe osa tasu jäi Eestis aastal 2012 vahemikku 70–115 eurot ja aastal 2017 vahemikku 290–490 eurot. Ameerika Ühendriikides Californias oli kursustesarja esimese osa tasu 2018. aasta novembris 375 dollarit.
Lisaks Villidole õpetavad Teadliku Muutuse Kunsti kursusi Eestis veel mitu inimest: alates 2016. aastast Ville Jehe ("ettevõtlikele inimestele suunatud TMK"), alates 2018. aasta esimesest poolest Aigi Vahing ("Teadliku Muutuse Kunst I-II sõltuvustest vabanemiseks") ning alates 2018. aasta teisest poolest Helena Lass ja Tarvo Tobbi.
2018. aasta veebruari lõpus ilmus Ingvar Villidolt raamat "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus". Raamatu on Ingvar Villido Teadliku Muutuse Kunsti I–II kursusel kuuldu põhjal kirja pannud Inga Raitar. Raamatu üks eesmärke on olla abimaterjaliks TMK I–II kursuse läbinud inimesele. Raamat "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus" oli müügile tulemise järgsel nädalal Apollo ja Rahva Raamatu kaupluste kõige müüdavam paberformaadis teos ja Rahva Raamatu 2018. aasta esimese poolaasta kõige enim müüdud raamat.
2022. aasta kevadel sai kursustesarja nimeks Practical Consciousness ja selle korraldamisega hakkas Human OÜ asemel tegelema sihtasutus Practical Consciousness.
Hinnangud isikule ja tegevusele
Villido raamatu "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus" järelsõnas on öeldud: "Õpilased kirjeldavad Ingvar Villidot kui sügavalt inimlikku, lihtsat, põhjalikku, kannatlikku ja loomult positiivset inimest, kes on intensiivse joogapraktika kaudu jõudnud isikliku vabanemiseni, kuid ometi pühendanud oma elu teiste aitamisele."
Villido õpilane Ville Jehe on teda iseloomustanud "üdini praktilise inimesena", kelle hüüdnimeks võiks olla Puusepp – Lilleorus käies võinud varem Villidot sageli kohata kas mööblit tegemas, puitu lihvimas, hööveldamas, laudu lõikamas või mingit materjali ette valmistamas. Jehe sõnul tunneb Villido hästi masinaid ja teda polevat haruldane traktori või ekskavaatori roolis istumas näha. Jehe on nimetanud Villidot "renessanss-meheks", kes suudab iga töö jaoks asjad ära teha.
Isiklik elu
Ingvar Villido on abielus ja ta on kolme täiskasvanud lapse – poja ja kahe tütre – isa.
Käimla
thumb|Avalikes käimlates (peamiselt Venemaal ja Aasias) võib leida potte, mille kohal tuleb kükitada. Käimla (ka kemmerg, väljakäigukoht, peldik) on koht, ruum või hoone, kus inimesed käivad roojamas ja urineerimas.
Käimlatüübid on vesiklosett, kuivkäimla, välikäimla, tualett, avalik käimla ja avalik tualett.
Tähepaar WC pärineb inglise keelest, kus Water Closet tähendab vesiklosetti. Kuigi mitteingliskeelsetes maades ei tähenda see lühend midagi, on see tähepaar saanud paljudes maades käimla tunnuseks, isegi nende käimlate tunnuseks, mis pole vesiklosetid. Vahel kasutatakse ka tähist 00.
Kuivkäimla kogumiskastis kasutatakse sageli väljaheidete kogumiseks (nn keemiline kassiliiv) või turbamulda. Kuivkäimlaid võidakse kasutada autohaagistes, autosuvilates, paatides, purjekates ja pikamaabussides. Peamiselt töötavad kuivkäimlad elektrita. On olemas ka kuivkäimlaid, mis vajavad oma tegevuseks elektrit; selle abil jahutatakse väljaheiteid, et vähendada lõhnu.
Käimlad on leiutatud aastatuhandeid tagasi ja nähtavasti mitmel pool maailmas sõltumatult. Mohenjo Daros olid juba umbes 2800 eKr üsna tänapäevased käimlad, tellistest ehitatud ja puust istmetega. Harappa tsivilisatsioonis oli vesiklosett enam-vähem kõigis majades. Vesiklosette leiti ka Orkney saartel olevast Skara Brae asulast, kus elati ajavahemikul 3100–2500 eKr. Kreetal hakati tualette kasutama Minose kultuuri ajal 18. sajandil eKr, Vana-Egiptuses vaaraode ajastul.
Käimla Eestis
pisi|Otepää kirikuaias paiknev vana käimla Käimlaid hakati Eestis maapiirkonnis propageerima 1920. ja 1930. aastatel, kuid nende levik oli visa, tol perioodil olid sellega varustatud ligi pooled taludest, need püstitati võimalikult vähese materjalikuluga ning hoonetest eemale. Enam olid need levinud tihedama asustusega külades, metsataludes käimlaid endiselt valdavalt polnud.
Kodavere käimla
Peipsi järve ääres asunud Kodavere kogudus püstitas 1916. aasta mais kirikuaeda 70 rubla eest välikäimla. Sama aasta oktoobris kirjutati selle seinale esimesed sõnumid ning järgnevad 30 aastat kirjutisi lisandus. Pärast teist maailmasõda hoone arvatavasti hüljati ja see hakkas lagunema, kuni 2018. aastal kunstnik Jaanus Samma selle jäänused restaureeris ning viis käimlaseinad koos säilinud kirjutistega Rooma kunstinäitusele.
Inglite linn
"Inglite linn" on Brad Silberlingi ingliskeelne romantiline draama, mis valmis aastal 1998. Filmis mängivad peaosi Nicolas Cage ja Meg Ryan. Tegevus toimub Ameerika Ühendriikides Los Angelese linnas.
Film on uus versioon Wim Wendersi 1987. aastal valminud Saksa filmist "Der Himmel über Berlin", mille tegevustik toimub Berliinis.
Süžee
Seth (Nicolas Cage) on ingel, kes ilmutab end vaid surijatele ja neile, kes on mingil moel surmaga seotud. Samal ajal on ta nähtav ka teistele inglitele ja suure osa oma ajast veedabki ta tõestades, et inglid nagu inimesedki on võimelised mõtlema, rääkima ning neil on asjadest oma arvamus. Inglitel on tavaks inimestelt küsida, milline osa nende elust neile enim meeldis. (Filmi alguses vaatab üks pisike tüdruk Sethile otsa ning vastab: "Pidžaamad.")
Seth jälgib, kuidas südamekirurg Maggie Rice (Meg Ryan) püüab ennastunustavalt elustada meest, kes on tegelikult juba surnud ning jälgib arsti tegevust koos Sethiga eemalt. Peagi kiindub Seth Maggiesse ning leiab, et on suuteline end temale ka ilmutama. Nende suhe muutub kiirelt põgusast huvist sõpruseks ning ebatavaliseks armusuhteks, mis aga kuidagi edasi ei arene. Pisut hiljem kohtub Seth haiglas mehega (Dennis Franz), kes oskab üllatavalt täpselt ja hästi rääkida sellest, kus, miks ja kuidas inglid välja ilmuvad. Selgub, et Nathaniel Messenger (ingl k messenger – saadik, sõnumitooja) on samuti kunagi ingel olnud, kuid otsustanud tavalise inimesena elama hakata. Seth on sellest kõigest suures hämmingus ning hakkab ka ise selle peale mõtlema. Inimesena saaks ta Maggiega koos olla, pealegi plaanib Maggie peagi abielluda oma kolleegiga, kellega tal Sethiga tutvumise hetkel juba pikk suhe oli olnud.