cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Endel Saarman
Teadustöö
Uurinud puidu omadusi ja -tehnoloogiat, loonud juhendeid puidu liigitamiseks kvaliteedi alusel, samuti puidu kaitsmiseks kahjurite eest. Olnud tegev Rootsi Liimitud Puidu Kontrollametis ja Puidusorteerimise Komitees, Tehnika Arendamise Valitsuse nõunik, Rootsi Saeveskiomanike Ühingu sekretär (1973–1981) ja esimees (1982–1986), kuulunud ka Soome ja Norra erialaühingutesse, Eestis riigiettevõtte Eesti Riigimetsad haldusnõukogu liige (1992–1993). Umbes 30 teadustrükist.
Sirly Tiik
Sirly Tiik (sündinud 4. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti invasportlane (kergejõustiklane), 2000. aasta paraolümpiamängude kuldmedalivõitja odaviskes.
Ta võitis õpiraskustega sportlaste hulgas 2000. aasta paraolümpial Sydneys odaviskes oma võistlusklassi maailmarekordiga (39.77) kulla ning kõrgushüppes ja kuulitõukes pronksi ning sai 2012 Londoni paraolümpial kuulitõukes 5. koha.
Sirly Tiik oli Eesti Paraolümpiakomitee parim naissportlane 2000, valiti 2007 Euroopa parimaks naissportlaseks ning 2001 Lääne-Virumaa aasta inimeseks.
Andres Saarniit
Elulugu
Andres Saarniit on Harald Saarniidu poeg.
Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1986, Eesti NSV TA Majanduse Instituut (MI)), väitekiri "Совершенствование хозяйственного расчета промышленного объединения с помощью резервных фондов (на примере промышленных объединений ЭССР)". Oli 1978–92 MI teadur, 1989–91 EE kirjastuse majandustoimetaja, 1993–97 Eesti Panga majandusuuringute ja keskpangapoliitika osakonna juhtivspetsialist, 1998–2006 keskpangapoliitika allosakonna juhataja, 2006– keskpangapoliitika osakonna nõunik.
Teadustöö
Uurimusi ärikorraldusest, majanduspoliitikast, riigirahandusest, inflatsioonist, tööturust. Eesti Majandusteaduse Seltsi liige.
Berndorf (Alam-Austria)
Berndorf on linn (Stadtgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas. Selle ajaloolise arengu tõttu 19. sajandil nimetatakse seda ka Kruppi linnaks. Valda kuulub asundus nimega Kolonie.
Ajalugu
Erinevatest kiviaja ajastutest pärit esemed tõendavad, et selles piirkonnas oli asula.
Perindorf on tõenäoliselt saanud oma nime Pero-nimelise mehe järgi, kes asus siia elama 1070. aastal. Nime Perendorf on esmakordselt mainitud 1133. aastal.
Järgnevate sajandite jooksul laastasid Berndorfi madjarid ja osmanid.
18. sajandil asusid sellesse piirkonda metallitöötlemisettevõtted, nagu Neuhirtenberger Kupferhammer, mis kasutas 1836. aastal esimest aurumootorit kogu Alam-Austrias. Enne seda oli peamiseks energiaallikaks Triestingist tulev hüdroenergia.
19. sajandil töötas enamik Berndorfi ja selle naaberkülade elanikke metallitööstuses. 1844. aastal koosnes Berndorf kuni 50 majast umbes 180 elanikuga, mil asutati Alexander von Schoelleri ja Hermann Kruppi söögiriistade tehas. Algselt töötas seal 50 töötajat, kuid aastate jooksul arenes ettevõte ja muutus üle 6000 töötajaga rahvusvaheliseks kombinaadiks. Berndorfi linna areng oli tihedalt seotud Kruppi perekonna ajalooga. Hermann Kruppi poeg Arthur Krupp rajas eraalgkooli ja avaliku ujula ning neobarokse Püha Margareeta kiriku.
1923. aastal ühendati Berndorfi, St. Veiti, Ödlitzi ja Veitsau vallad Berndorfi linnaks.
Pärast 1938. aasta anšlussi sai Arthur Kruppi ettevõte Saksa Kruppi kombinaadi osaks. Oma tööstusliku tähtsuse tõttu oli Berndorf ka oluline õhurünnakute sihtmärk. Teise maailmasõja ajal ei säästnud Berndorfi isegi loodusjõud. 1939. ja 1944. aasta üleujutused olid Triestingi jõe ajaloos kõige hävitavamad.
Kui sõda oli lõppenud, konfiskeeris Nõukogude armee metalliettevõtte ja see liideti USIA-ga. 1957. aastal anti see tagasi Austria riigile ja ühendati ettevõttega Vereinigte Aluminiumwerke Ranshofen (VAW).
1980. aastatel sotsialiseerunud tööstusharude finantsprobleemide tõttu eraldati Berndorfi konsortsium ja anti erakätesse.
Teater
Iga-aastane teatrifestival toimub suviti Berndorfi linnateatris.
Urmas Hõrrak
Urmas Hõrrak (sündinud 1. septembril 1961 Otepääl) on eesti atmosfäärifüüsik.
Elulugu
Ta sündis töölise peres. Lõpetas 1980 Tartu 1. Keskkooli ja 1985 Tartu Riikliku Ülikooli geofüüsika osakonna. Töötab alates 1985. aastast TÜ-s esmalt keskkonnafüüsika instituudi teadurina ja edasi LOTE keskkonnafüüsika labori vanemteadurina.
Teadustöö
1994 kaitses TÜ-s magistritöö "Aeroioonide liikuvusspektrite mõõtmisest looduslikus õhus" ja 2001 doktoritöö "Aeroioonide liikuvusspekter maapiirkonnas", juhendajad Hannes Tammet ja Jaan Salm.
Uurimisalad:
Publikatsioone
Avaldanud üle 70 teadustrükise.
Mihkel Zilmer (helilooja)
Mihkel Zilmer (sündinud 17. jaanuaril 1986 Tartus) on eesti helilooja.
Kirjutanud muusikat peamiselt filmidele, tuntuimad neist Tõde ja õigus (Eesti 2019), Kalev (Eesti 2022), Forever Rich (Netflix 2021), Erna on sõjas (Taani-Belgia-Eesti 2020).
Peter Franzén
pisi|Peter Franzén Peter Vilhelm Franzén (sündinud 14. augustil 1971 Keminmaa vallas) on soome näitleja.
Tema esimene raamat "Tumman veden päällä" (eesti keeles "Tumeda vee peal") ilmus 2010. aastal.
Isiklikku
Peter Franzén on abielus Irina Björklundiga. Neil on poeg Diego Aaron Vilhelm Franzén (sündinud 13. septembril 2007). Peter Franzén ja tema perekond elasid Ameerika Ühendriikides Los Angeleses, kuid aastal 2013 koliti kogu perega Prantsusmaale.
Vabaduse väljak (Harkiv)
Vabaduse väljak (ukraina keeles Майдан Свободи) on Ukraina linna Harkivi keskväljak.
Hiina vallutamine mongolite poolt
Hiina vallutamine mongolite poolt toimus 13. sajandil, kui Mongolite riigi sõjavägi viis Sise-Hiina vallutamiseks läbi rea suuri pealetunge. Ligi 60 aasta jooksul kukutasid mongolid Jini dünastia, Lääne-Xia, Dali Kuningriigi, Lõuna-Songi ja Ida-Xia. Sissetung algas 1205. ja 1207. aastal Tšingis-khaani juhitud väiksemate reididega Lääne-Xias. Aastaks 1279 oli mongolite juht Hubilai murdnud viimase Songi vastupanu ning rajanud kogu Hiinat valitseva Yuani dünastia. See oli esimene kord ajaloos, kui kogu Hiina allutati mittehiinlaste võimule.
Theodor Woldemar Meyer
Theodor Woldemar Meyer (1. november 1886 Peterburi – 14. jaanuar 1947 Saksamaa vanglas) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1906. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi, õppis aastatel 1906–1919 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (töötades 1913–1918 kooliõpetajana Kalugas). Oli prooviaastal Tartus. Ordineeriti 1921. aastal Tallinnas vaimulikuks.
Meyer oli 1921. aastal Viljandi Pauluse koguduse õpetaja adjunkt ja aastatel 1922–1929 Hargla koguduse õpetaja.
1929. aastal kolis Saksamaale. Oli aastatel 1929–1934 pastor Groß Gievitzi koguduses (Müritzi maakonnas Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), 1934–1937 pastor Bartenshagen-Parkentini koguduses (Bad Doberani maakonnas Rostocki lähedal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). 1945. aastal oli ta tõlk Nõukogude armee teenistuses, kus langes vangi. Suri vangistuses.
Hooglede
Hooglede on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.
Hooglede pindala on 37,84 km². Vallas elas 1. jaanuaril 2006 9831 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 260 in/km², aga 31. detsembril 2011 9897 elanikku, mis teeb rahvastiku tiheduseks 262 in/km².
Hoogledest 4 km kagus asub Roeselare, 20 km kagus Kortrijk, 26 km põhjas Brugge, 45 km kirdes Gent ja 90 km idas Brüssel.
Hoogledes asub üks neljast Saksa sõjaväekalmistust Belgias. See rajati 1917 ja sinna on maetud 8247 Esimeses maailmasõjas langenud Saksamaa sõdurit. Esialgu maeti sinna 4100 sõdurit ja kõik hauad tähistati ristidega. Aastail 1956–1958 maeti sinna langenud sakslasi ulatuslikult ümber, kui Saksa sõjaväekalmistute arvu Belgias vähendati 128-lt 4-le. Ühtlasi asendati kõik ristid nimeplaatidega. Tänapäeval korraldab Saksa Sõjahaudade Komisjon aeg-ajalt noortelaagreid sõjahaudade eest hoolitsema.
Viimastel kolmedel kohalike omavalitsuste valimistel on võitnud valimisliit SAMEN, mis koosneb kolmest erakonnast: sp.a ehk Teistsugune Sotsialistlik Partei, N-VA ehk Uus Flaami Allianss ning Open Vld ehk Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid.
Asulad
10. märtsil 1977 Hooglede ja Gitsi ühendamisega loodud Hooglede vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Serge Lifar
pisi|220px|Serge Lifar (1961)
Serge Lifar (ukraina keeles Сергiй Михайлович Лифар Sergi Mõhhailovõtš Lõfar; 15. aprill (vkj 2. aprill) 1905 Kiiev – 15. detsember 1986 Lausanne) oli ukraina päritolu Prantsusmaa balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.
Lifar õppis balletitantsijaks Kiievis Bronisława Niżyńska stuudios. 1922. aastal Niżyńska emigreerus Prantsusmaale, kus hakkas tegema koostööd Sergei Djagileviga. Aasta hiljem emigreerus ka Lifar. Pariisis sai Lifar varsti Djagilevi balletitrupi esitantsijaks. Pärast Djagilevi surma 1929. aastal kutsuti 24-aastane Lifar Pariisi Ooperi balletitruppi juhtima (oli kunstiline juht 1930–1945 ja 1947–1958).
Lifar oli balletis uusklassikalise suuna rajajaid. 1955. aastal pidas ta Sorbonne'is loenguid tantsuteooriast ja tantsuajaloost.
1960. aastal töötas ta külalisballettmeistrina Soome Rahvusooperis.
Elu jooksul ilmus Lifaril üle kahekümne raamatu, sealhulgas mitu memuaarteost.
Rēzekne-Aglona piiskopkond
pisi Rēzekne-Aglona piiskopkond (Dioecesis Rezeknensis-Aglonensis) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Riia peapiiskopkonnale.
Piiskopi residents on Rēzeknes ja katedraaliks on Rēzekne katedraal. Teine tähtsam kirik piiskopkonna territooriumil on Aglona Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik. Diötsesaanpiiskop on 1995. aastast Jānis Bulis.
Piiskopkonna pindala on 15 679 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 107 215 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 27,6%.
Piiskopkonna moodustavad 117 kogudust. Rēzekne-Aglona piiskopkonna territoorium jaguneb üheksaks dekanaadiks keskustega Aglonas, Dagdas, Daugavpilsis, Līvānis, Ludzas, Preiļis, Rēzeknes, Varakļānis ja Viļakas. Daugavpilsis asub selle piiskopkonna aladel kolm kirikut: Daugavpilsi Peetri kirik, Daugavpilsi Maarja kirik ja Daugavpilsi Jeesuse Südame kirik. Lisaks Rēzeknes asub lisaks katedraalile veel Rēzekne Jumalaema Kannatuste kirik ja Rēzekne Jumaliku Halastuse kirik. Lisaks eelpoolmainitutele asuvad kirikud veel Aizpūres, Ambeļis, Andrupenes, Andzeļis, Arendoles, Asūnes, Atašienes, Augškalnes, Aulejas, Ārdavas, Baltinavas, Balvis, Barkavas, Bērzgales, Bērzgaless, Bēržis, Bikavas, Borovkas, Briģis, Brodaižis, Ciskādis, Dagdas, Dricānis, Dubnas, Feimaņis, Istalsnas, Istras, Izvaltas, Kalupes, Kaunatas, Kombuļis, Krāslavas, Krišjāņis, Krustpilsis (vana Jēkabpils kuulub Rēzekne-Aglona piiskopkonda), Kupravas, Liepnas, Līksnas, Līvānis, Ludvikovas, Ludzas (seal tegutseb ka piiskonnale alluv uniaatide kogudus), Malnavas, Mežvidis, Nagļis, Nautrēnis, Nīdermuižas, Ozolmuižas, Pasienes, Peipiņis, Piedrujas, Pieniņis, Pilcenes, Preiļis, Prezmas, Pušas, Pušmucovas, Raģeļis, Raipoles, Riebiņis, Rikavas, Rudzātis, Rugājis, Rundānis, Rušonas, Salnavas, Sarkaņis, Skaistas, Spruktis, Stiglavas, Stirnienes, Stoļerovas, Strūžānis, Zilupes, Znotiņis, Zosnas, Tilžas, Vanagis, Varakļānis, Viļakas, Viļanis ja Višķis; lisaks kuuluvad piiskopkonnale veel Līdumniekis asuv Aizpūre kirik, Indras asuv Balnbinova kirik, Beresņis asuv Beresne kirik, Ezerniekis asuv Bukmuiža kirik, Ciblas asuv Eversmuiža kirik, Čornajas asuv Dukstigalsi kirik, Lielindricas asuv Indrica kirik, Aizkalnes asuv Jasmuiža kirik, Šķaunes asuv Landskorona kirik, Gosporis asuv Madaliena kirik, Juzefovas asuv Jezupova kirik, Buivīšis asuv Nīcgale kirik, Vecokras asuv Okra kirik, Ustroņis asuv Ostrone kirik, Ņukšis asuv Pilda kirik, Robežniekis asuv Pustiņa kirik, Maltas asuv Rozentova kirik, Kūkovas asuv Ruskulova kirik, Dampadruvas asuv Sprogase kirik, Rekovas asuvad Šķilbēni kirikud, Vecvārkavas asuv Vārkava kirik, Galēnis asuv Vidsmuiža kirik ja Kapūnes asuv Augustova kirik. Novomisļi külas asub Balta kabel, Celmenes asub Balvi vana pansionaadi kabel, lisaks asuvad kabelid veel Ilzeskalnsis ja Īdeņas. Piiskopkonnale alluvad ka Konstantinova palvemaja, Lauderi palvemaja, Lūznava palvemaja, Smelteri palvemaja ja Jaunstružāni palvemaja.
Praegune Rēzekne-Aglona piiskopkond asutati 2. detsembril 1995. Samal aastal sai piiskopiks Jānis Bulis, kes on selles ametis siiani.
Arussaare mõis
Arussaare mõis (saksa keeles Arrosaar) oli riigimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.
Xie Juezai
pisi|Xie Juezai (1941) Xie Juezai (hiina keeles 谢觉哉, pinyinis Xiè Juézāi; mai 1884 – 15. juuni 1971) oli Hiina Rahvavabariigi riigitegelane.
Alates 19. oktoobrist 1949 kuni 28. aprillini 1959 oli Xie Juezai Hiina Rahvavabariigi siseminister. 1959–1965 oli ta Hiina Kõrgema Rahvakohtu esimees ja 1964–1971 Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi aseesimees.
Elva valla lipp
Elva valla lipp on Tartu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Elva valla lipp. pisi|Elva valla lipp Lipp on kinnitatud 26. märtsil 2018. Lipu autor on Kristi Koppel.
Lipu kirjeldus
Elva valla lipp on sinine väli, mille keskel on valge topelt kolmjalg. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Põhjendus
Üks kolmjalg tähistab vallarahva minevikku ning teine tulevikku. Koos, läbipõimunult, tähistavad nad olevikku. Topelt kolmjala, või keldi kolmjala, kuus otspunkti tähistavad ühinenud kuut endist piirkonda ning nendes piirkondades elavaid inimesi. Sinine värv tähistab piirkonna rohkeid veekogusid ning rahu. Topelt kolmjala valge värvus, mis on dubleeritud hõbedaseks, tähistab puhast loodust ning tarkust.
Lõunakroon
pisi|Lõunakroon
Lõunakroon (ladina Corona Australis, CrA) on lõunataeva tähtkuju. See on kirjeldatud Ptolemaiose 48 tähtkuju hulgas ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Lõunakroon on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 80. kohal, kattes 128 ruutkraadi.
Lõunakroonis on 21 palja silmaga nähtavat tähte, kuid ükski neist pole tähesuuruselt heledam kui 4. Heledaim täht on α CrA ehk Alphekka Meridiana ja heleduselt teine on Beta Coronae Australis (4,10 magnituudi). Tähtkujus asub kerasparv NGC 6541.
Tähtkuju on tervikuna nähtav lõuna pool 44° põhjalaiusest ja osaliselt 53° põhjalaiusest.
Ajalugu
Babüloonia tähekataloogis MUL.APIN on Lõunakroon arvatavasti nimetuse MA.GUR all. Vanakreeka legendi kohaselt asetas Lõunakrooni pärjana taevasse Dionysos oma ema Semele auks. Ptolemaios nimetas Almagestis seda tähtkuju Στεφάνος νοτιος (Lõunapärg), kaasates sinna ka α Tel. Hiina astronoomid nägid Lõunakroonis suurt kilpkonna. Lõuna-Austraalia boorongi hõim pidas seda tähtkuju bumerangiks Won, mille heitis taevasse Totyarguil. Kesk-Austraalia arandad pidasid seda lapsekandmisvahendiks kuulamoniks, mille taevanaised Linnuteel tantsides maha pillasid. Futuna saarel nimetati Lõunakrooni Tanuma ja Tuamotu saartel Na Kaua-ki-Tonga.
LZ 62
LZ 62 (ehk Tsepeliin L 30) oli Saksa Keisririigi esimene R-klassi "supertsepeliin". See oli esimese maailmasõja edukaim tsepeliin: tehti 31 luure- ning 10 pommituslendu kokku 23 305 kg pommidega. Esimesed pommitamised viidi läbi Inglismaal, viimased neli Liivimaal ja Saaremaal. Valmimise ajal oli see maailma suurim ning kiireim tsepeliin. Sellel oli kuus mootorit ning selle tippkiirus oli üle 100 km/h.
LZ 62 ehitati Friedrichshafenis tehases Luftschiffbau Zeppelin. See oli esimene tsepeliin, millel olid külgedel kaitsepuurid. Tsepeliin oli keiserliku mereväe teenistuses aastast 1916 kuni aastani 1917, kui see teenistusest eemaldati. LZ 62 elas esimese maailmasõja üle ning sõjajärgsete reparatsioonide raames anti see Belgiale. Selle külgpuurid on maailma ainsad säilinud sõjatsepeliini külgpuurid ning need asuvad Kuninglikus relvajõudude ja militaarajaloo muuseumis Brüsselis.
Igbo-Ora
pisi|Kaksikute ema kujutav monument Igbo-Oras Igbo-Ora on linn Nigeerias Oyo osariigis, Ibarapa Centrali omavalitsuse keskus. Linn asub Lagosest 80 km kaugusel põhjas. 2006. aastal elas seal ligi 72 000 inimest, 2017. aastaks oli rahvaarv kasvanud 278 514-ni.
Igbo-Oras asub Oyo Osariigi Põllumajanduskolledž, mis on andnud suure panuse linna sotsiaal-majanduslikku ja demograafilisse arengusse.
Hérin
Hérin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoy-lez-Valenciennesi kantonis.
Külajärv
Külajärv on mitme Eesti järve nimi või nimeosa:
Operantse tingimise kamber
pisi|Skinneri kast: 2 vastuse kangi, 2 vihjevalgust, elektrifitseeritud põrand, majavalgus ja kõlar puuri kohal. Operantse tingimise kamber (ka Skinneri kast) on laboratoorne aparaat, mida kasutatakse loomade käitumise uurimiseks. Operantse tingimise kambri lõi B. F. Skinner Harvardi ülikoolis õppides, magistriõppes 1930. aastal ja doktoriõppes 1931. aastal. Skinner lõi kambri variatsioonina Edward Thorndike'i puslekarbist, inspiratsiooniks võisid olla Jerzy Konorski uuringud.
Aparaati kasutatakse nii operantse kui klassikalise tingimise uurimiseks.
Otstarve
Operantse tingimise kamber lubab eksperimenteerijatel uurida käitumise tingimist ehk treenimist. Katseloomale õpetatakse selgeks rida tegevusi (näiteks kangile vajutamine), mis on vastuseks teatud stiimulitele, nagu valgus- või helisignaal. Kui katseloom sooritab tegevuse korrektselt, väljastab kambri mehhanism toidu või muu auhinna. Mõnel juhul võib kamber valede või puuduvate tegevuste eest karistada. Näiteks selleks, et testida, kuidas operantne tingimine mõningate selgrootute, nagu puuviljakärbse puhul töötab, kasutavad psühholoogid seadet, mida tuntakse kui "kuumakasti" (heat box). Sisuliselt on see sarnane Skinneri kastiga, kuid on kahepoolne, ühel pool saab temperatuuri muuta, teisel pool aga mitte. Niipea, kui selgrootu liigub selle kasti suunas, mille temperatuuri saab muuta, hakkab see kuumenema. Teatud hetkeks on selgrootud tingitud püsima poolel, mis ei kuumene. See efekt võib toimida ka nii, et isegi kui temperatuur on madalaim, keeldub puuviljakärbes endiselt kuumale kastipoolele lähenemast. Seega võimaldavad sellist tüüpi aparaadid eksperimenteerijatel teha uuringuid tingimise ja treenimise vallas, kasutades tasu- ja karistusmehhanisme.
Struktuur
Kambri kestaks on kast, mis on piisavalt suur uuritava looma mahutamiseks. Kasutatavad loomad on närilised, laborirotid, tuvid ja primaadid. Tihti on kast heli- ja valguskindel, et vältida segavaid stiimuleid.
Operantse tingimise kambrid sisaldavad tavaliselt ühte, kahte või enamat operandumit, mis tajuvad automaatselt käitumuslikku vastust või tegevuse toimumist. Tüüpiline operandum rottide ja primaatide puhul on kahepoolsed kangid – kui katsealune loom vajutab kangi ühte otsa, liigub kangi teine ots ja sulgeb näiteks lüliti, mida jälgib omakorda arvuti või muu programmeeritud seadeldis. Tuvide ja teiste lindude korral kasutatakse operandumina põhiliselt klahve koos lülitiga, mis sulgub, kui lind klahvi piisava tugevusega nokib. Teine minimaalne nõue operantsele kambrile on see, et peab olema meetod esmase stiimuli (nagu toit) või tingimatu stiimuli (nagu toit, tavaliselt graanulid ja vesi) väljastamiseks. See peaks registreerima ka tingimusliku stiimuli, nagu LED-signaali tekkimise.
Mõnedel kambritel võib olla isegi elektriga töötav võrk või põrand, mis võimaldab loomadele elektrišokke anda, või erinevat värvi valgused informeerimaks, millal toit on valmis. Kuigi elektrišoki kasutamine pole võimatu, võib riikides, kus loomade peal neid katseid tehakse, vajalik olla vastavatelt asutustelt nõusoleku saamine.
Mõju uuringutele
On liikvel olnud ka linnalegend, et Skinner viis sellise eksperimendi läbi ka oma tütre peal. See tekitas suurt vastuolu, hiljem lükkas tütar selle ümber.
Kasutus mängudes
Mänguautomaate ja internetimänge on toodud näidetena inimeste loodud seadeldiste kohta, mis kasutavad keerulisi operantseid tugevdava stiimuli graafikuid korduvate tegevuste autasustamiseks.
Niine põik
Niine põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav sai nime 22. mail 2013.
Operantse tingimise kamber
Kasutus sotsiaalmeedias
Sotsiaalvõrgustiku teenused, nagu Google Facebook ja Twitter, on sarnaseid tehnikaid käiku lasknud. Kriitikud kasutavad väljendit "skinnerlik turundus" selle kohta, kuidas mitmesuguseid meetodeid kasutatakse tarbijate hoidmiseks.
pisi|Tudengid kasutamas Skinneri kasti San Marcose riiklikus ülikoolis Limas Peruus
Skinneri kast
Skinner on ise öelnud, et ei soovinud olla eponüüm. Ta uskus, et Clark Hull ja tema Yale'i tudengid mõtlesid sellise nimetuse välja. Skinner teatas, et ise sellist väljendit ei kasutanud ning läks nii kaugele, et palus Howard Huntil oma avaldatavas töös väljendi "Skinneri kast" asemel kasutada "kangikasti" (lever box).
Kriitika
1960. aastate kognitiivne revolutsioon vaidles biheiviorismi vaadetele vastu ning kinnitas, et meele mustal kastil oli sama palju või rohkem kontrolli kui keskkondlikul sarrustusel.
Kohler leidis, et primaadid üritavad tihtipeale probleeme lahendada pigem järsu arusaamaga (flash of insight) kui katse-eksituse kaudu õppimisega (trial and error learning). Sotsiaalse õppimise teooria ütleb, et inimesed suudavad automaatselt õppida pigem läbi vaatluse kui läbi isiklike kogemuste.
Operantse tingimise uuringutes kasutamine loomade käitumise uurimiseks tõstatab ekstrapolatsiooni (extrapolation) küsimuse. Mõned psühholoogid väidavad, et loomade peal tehtud uuringuid ei saa üldistada inimestele, sest anatoomia ja füsioloogia on teistsugused ning loomad ei saa mõelda oma kogemustele, kannatlikkusele, mälule ega enesemugavusele.
Savy-Berlette
pisi|Savy-Berlette'i kirik
Savy-Berlette on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Savy-Berlette asub 19 km Arrasist loodes, teede D74, D76 ja D82 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Donald Adamson
Donald Adamson (sündinud 30. märtsil 1939 Lancashires) on kirjanik ja ajaloolane Inglismaalt, kelle raamatute hulgas on Blaise Pascali elulugu.
Annely Ojastu
Annely Ojastu (sündinud 10. augustil 1960 Tartus) on Eesti kergejõustiklane ja invasportlane, kes võitis 1996. aasta paraolümpiamängudel kuldmedali. 1976–1991 võistles ta Nõukogude Liidu koondises.
Ojastu lõpetas 1979. aastal Porkuni eriinternaatkooli, 1982. aastal Tallinna kaugõppe erikeskkooli ja 1996. aastal Tallinna Pedagoogilise Seminari.
Sportlaskarjäär
Sportimist alustas ta 1972. aastal ema Linda Ojastu suunamisel. 1979. aastast oli tema treener Tiina Torop, 1987. aastast Tallinna Kalevis Harry Seinberg.
1989 võitis ta kurtide maailmamängudel kõrgushüppe kurtide maailmarekordiga 1,74 m ja kaugushüppe (5,70 m). Kurtide kõrgushüpperekord püsis Ojastu nimel 24 aastat, selle purustas alles 2013. aastal Marharyta Hralko.
1992. aasta paraolümpiamängudel Barcelonas saavutas ta naiste 100 meetri jooksus hõbemedali. 1996. aasta paraolümpiamängudel Atlantas pälvis ta samal alal kuldmedali (tulemus 12,7 s) ning ka kaks hõbemedalit: naiste 200 m jooksus ja naiste kaugushüppes.
1999. aastast töötab Ojastu kurtide ja vaegkuuljate laste kergejõustikutreenerina (edukaim õpilane Anette Ojastu), 2006. aastast on ta Tartu Maarja Tugikeskuse pedagoog-juhendaja.
1996. aasta olümpiavõidu järel nentis Annely Ojastu, et tal polnud ühtki sponsorit. 2000. aastal keeldus Eesti Kurtide Spordiliit teda Sydney paraolümpiale saatmast, kuigi Ojastu oli samal aastal võitnud EKSL-i ja Invaspordiliidu meistrivõistlustel 100 m jooksu ning püstitanud hooaja alguses sprindis isikliku rekordi.
Tunnustus ja liikmesus
1989. aastast on Annely Ojastu Tallinna Kalevi auliige, samal aastal anti talle Eesti NSV Spordikomitee aukiri. 1996. aastal valis Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon Ojastu aasta naiseks. 2005. aastal pälvis ta treenerina Tartu Kultuurkapitali Neinar Seli sihtkapitali stipendiumi.
2000. aastast on ta Tartu Kurtide Spordiseltsi Kaar esimees, 2008. aastast Eesti Kurtide Spordiliidu juhatuse liige (2008–12 president).
Isiklikku
Annely Ojastu on kergejõustiklaste Linda ja Eino Ojastu tütar, Aivar Ojastu õde.
Nikolai Balašov
Nikolai Ivanovitš Balašov [balaš'oov] (Николай Иванович Балашов; 13. juuli 1919 Herson – 25. november 2006 Moskva) oli vene kirjandusteadlane, germaani-romaani kirjanduste spetsialist.
Ta tegeles võrdleva kirjandusteaduse, tekstoloogia ja semiootikaga ning kirjanduse ja ruumiliste kunstide seosega.
Robert Thomas Dietrich Luther
Robert Thomas Dietrich Luther ((vkj. 21. detsember 1867) 2. jaanuar 1868 Moskva – 17. aprill 1945 Dresden) oli baltisaksa päritolu keemiaprofessor.
Isabella Lövin
pisi|Isabella Lövin Isabella Signe Maria Lövin (sündinud 3. veebruaril 1963 Helsingborgis) on Rootsi poliitik, ta kuulub Rohelise Partei ridadesse. Ta on olnud Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (2014–2021) ja ka keskkonnaminister (2019–2021).
Robert Thomas Dietrich Luther
Algõpetuse sai koduõppe teel. Õppis seejärel Tveris gümnaasiumis ja aastatel 1881–1885 Moskvas gümnaasiumis. Õppis aastatel 1885–1889 keemiat Tartu Ülikoolis.
Isabella Lövin
Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis filmikunsti, sotsioloogiat, politoloogiat ja itaalia keelt. Lisaks õppis ta veel Dramatiska Institutetis.
Ta on töötanud ajakirjanikuna ajakirjades Damernas Värld, Veckorevyn, Elle ja Vi Föräldrar. Lisaks kirjutas ta keskkonnateemalisi artikleid Expresseni pühapäevalisale Gröna Söndag ('roheline pühapäev'). Aastatel 1994–1997 töötas ta reporteri ja produtsendina Rootsi Raadios, toimetades selliseid saateid nagu "Slussen" ja "Tendens".
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks (Rohelise Partei nimekirjas); samuti valiti ta 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Euroopa Parlamendi liikmeks. 3. oktoobril 2014 sai tast Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (Stefan Löfveni valitsuses). 25. mail 2016 sai tast veel Rootsi asepeaminister. Lisaks sai tast 9. mail 2016 Rohelise Partei eestkõneleja.
Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Björn Lövin (1937–2009), kunstnik on ka ta õde Agneta Segerfelt.
Steven Ogg
Ta on tuntud videomängu "Grand Theft Auto V" tegelase Trevor Philipsi häälena ning  draamasarjast "Elavad surnud" Simoni rollis. Ta on mänginud ka teleseriaalides „Better Call Saul“, „Seaduse nimel“. „Mõrvaennetajad“, „Broad City“ ja „Läänemaailm“.
Vellavere Külajärv
Vellavere Külajarv (ka: Vellavere järv, Tootsijärv, Mõõkjärv) asub Tartu maakonnas Elva vallas.
Järv võeti aastal 1964 kaitse alla (Vellavere Külajärve kaitseala; pindala 7 ha).
Geoloogiliselt on järv termokarstilise tekkega ja järve põhjas on palju allikaid. Järve suurim sügavus on 25 m, keskmine aga u 7 m.
Asu mõis
Asu mõis (saksa keeles Assuma) oli Koorküla mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.
Houthulst
Houthulst on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.
Houthulsti pindala on 55,89 km². Seal elas 2012. aastal 9743 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 174 in/km².
Valla peakirik on Ristija Johannese kirik (Sint-Jan Baptistkerk). Esimeses maailmasõjas hävis see täielikult, aga taastati 1924. Kiriku lähedal asub sõjaväekalmistu, kus on ligi 1800 maailmasõjas langenud Belgia sõduri haud. Sellele kalmistule on maetud ka 81 Itaalia sõdurit.
Asulad
Houthulst jaguneb järgmisteks osavaldadeks, piirkondadeks ja asulateks:
Lennusadama tänav
Lennusadama tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Jevgeni Urbanski
Jevgeni Urbanski lõpetas 1957. aastal Moskva Kunstiteatri stuudiokooli, samast aastast töötas ta Stanislavski-nimelise Moskva Draamateatri näitlejana.
Jevgeni Urbanski hukkus filmivõtetel. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.
Maing
Maing on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoy-lez-Valenciennesi kantonis.
Seal asus Fontenelle'i klooster.
Rečyca rajoon
Rečyca rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2714 km². 2018. aasta seisuga elas seal 97 979 inimest.
Rajoon asub Dnepri madalikul, kõrgused jäävad enamasti vahemikku 130-140 meetrit. Kõrgeim koht (161 meetrit) asub Kamsamolski agrolinnakese juures. 45 % rajoonist katavad metsad. Maavaradest leidub seal naftat, maagaasi, liiva, savi ja turvast. Tähtsaimaks jõeks on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Biarezina ja Viedryč.
2009. aasta seisuga oli elanikest 89,29% valgevenelasi, 7,54% venelasi, 1,69% ukrainlasi ja 1,48% muust rahvusest inimesi. 57,47% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 40,22% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 17,34% elanikke, vene keelt aga 79,6%.
Tuukan (tähtkuju)
pisi|Tuukan pisi|Tuukan (keskel) koos teiste "lõunalindudega" Johann Bayeri Uranometrias pisi|Kerasparv 47 Tuc Tuukan (ladina Tucana, lühend Tuc) on lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 48. tähtkuju, kattes 295 ruutkraadi.
Heledaim täht on α Tuc (tähesuurus 2,87). Tuukanis asub Väike Magalhãesi Pilv ja heleduselt teine tähistaeva kerasparv 47 Tucanae (NGC 104), mille näiv tähesuurus on 4,9.
Tuukan on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
STS-97
STS-97 (ISSi ehituslend 4A) oli NASA Space Shuttle'i programmi 101. missioon.
Missiooni teenindas kosmosesüstik Endeavour ja see viis jaama varustust, P6 sõrestiku ja esimese komplekti päikesepaneele. Lisaks valmistasid meeskonnaliikmed põkkumisvärava ette Destiny mooduli saabumiseks. STS-97 startis 1. detsembril 2000 ja naasis Maale 11. detsembril.
Dietrich Martin Luther
Dietrich Martin Luther (19. juuli 1772 Tallinn – 24. november 1861 Tallinn) oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajakirjandustegelane.
Oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann, Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja aastatel 1807–1852. Elu lõpus ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.
1813. aastal asutas firma D. M. Luther ja Со pliiatsivabriku Tallinnas, mis valmistas nädalas kuni 200 tosinat mitut sorti pliiatseid.
Isiklikku
Tema isa oli Georg Christian Luther (1717 Breslau – 1800 Tallinn) oli baltisaksa "Lutherite dünastia" esiisa. Tema äi Ernst August Wilhelm Hörschelmann (1743–1795) oli Tallinna gümnaasiumi professor (ja aastatel 1772–1795 Revalische Wöchentliche Nachrichteni toimetaja). Tema abikaasa oli Marianne Johanna Luther (1789–1847), neiuna Hörschelmann. Abikaasa vennad: Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja hiljem Järva-Madise koguduse õpetaja, Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Dietrich Martinil ja Marianne Johannal oli 6 poega ja 5 tütart: Friederike Amalie abiellus Johann Christian Lutheriga (oma onupojaga, Tallinna Niguliste koguduse abiõpetajaga), Antoinette Natalie abiellus Otto August Leopold Hörschelmanniga, Martna Püha Martini koguduse õpetajaga, August Dietrich Luther oli kaupmees, Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, Karl Dietrich Luther oli ülemarst, Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja, Charlotte Marie Wilhelmine abiellus oma õe (Antoinette Natalie) lese Otto August Leopold Hörschelmanniga, Martna Püha Martini koguduse õpetajaga, Wilhelm Dietrich Ferdinand Luther oli kaupmees, Marianne Luise Karoline abiellus Carl Eduard Hasselblattiga (Kambja koguduse õpetajaga), Aleksander Eduard Dietrich Luther oli jurist, Moskva konsistooriumi sekretär; Pauline Adele abiellus Carl Theodor Knüpfferiga (Väike-Maarja koguduse õpetajaga).
Võrdetegur
Võrdetegur on suurus, mille lisamisel võrrandisse, kehtib võrdus antud suuruste vahel. Näiteks kvantfüüsika võrrandis E = hf on Plancki konstant h võrdeteguriks energia (E) ja sageduse (f) vahel. Energia ja sagedus on võrdelised suurused.
Monchaux-sur-Écaillon
Monchaux-sur-Écaillon on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoy-lez-Valenciennesi kantonis.
pisi|püsti|tühi|Monchaux-sur-Écailloni kirik
Hiiumaa aasta ema
Hiiumaa aasta ema on aunimetus Hiiumaa emale, kelle peres kasvab kaks või enam last, kellele kodu pakub armastust, hoolt, eeskuju ja õpetust ja kes on oma töös pädev ning on perekonna väärtustamise heaks eeskujuks ka väljaspool perekonda. Selle aunimetusega tunnustatakse Hiiumaa emasid alates 2015. aastast.
Hiiumaa aasta ema kandidaat peab olema Eesti vabariigi kodanik ja rahvastikuregistri järgi Hiiumaa elanik.
Ants Taul
Ants Taul (sündinud 7. märtsil 1950 Tõrvas) on eesti rahvamuusik (torupill, Teppo lõõts, akordion) ja torupillimeister.
Looming
Pereansambli “Tuulepill” juhendaja 1995–2000. Perega koos musitseeritakse aeg-ajalt tänaseni.
Isiklikku
Ants Taul on Riidaja kooliõpetaja ja rahvamuusika viljeleja Johannes Tauli ja maalikunstnik Lehte Tauli poeg. Perekonnas on lisaks kaks õde. Perekond elas laste sünni ajal Riidaja külas.
Ants Taul on abielus Tiiu Tauliga, peres neli last: Anu Taul, Andrus Taul, Triinu Taul ja Tõnis Taul.
Asuküla mõis
Asuküla mõis (saksa keeles Assoküll) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.
Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid.
Formigliana
Formigliana kõrgus merepinnast on keskmiselt 157 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Mõkola Oleštšuk
Mõkola Oleštšuk (ukraina keeles Микола Миколайович Олещук; sündinud 25. mail 1972 Lutskis) on Ukraina sõjaväelane.
LaVey satanism
LaVey satanism on üks satanismi suundi, mille asutas 1966. aastal Ameerika okultist Anton LaVey.
LaVey satanismi võib pidada ateistlikuks religiooniks. Ei usuta jumalusse ega kõrgemasse võimu.
Tepia ohvriallikas
Tepia ohvriallikas ehk Tepia silmaallikas ehk Tepia silmäläte on allikas Võru maakonnas Setomaa vallas Tepia külas Tuhkvitsa oja kaldal. Allikas asub Lätteperve talu põllu ääres metsas, Lätteperve talu hoonetest 330 m kirde suunas. Allikas on kultuurimälestisena kaitse all.
Allikal usuti olevat raviomadused. Ravi saamiseks tehti annetusi, visates allikasse münte või lilli. Allikasse visatud münte ei tohtinud koju tuua, siis arvati haigus koju kaasa tulevat.
Trianoni rahuleping
thumb|Ungari territooriumi vähenemine Trianoni rahulepingu tulemusel Trianoni rahuleping sõlmiti 1920. aastal esimese maailmasõja võitjariikide ja Austria-Ungari järglasriigi Ungari vahel.
Lepinguga määrati kindlaks Ungari piirid ja võeti talt ära üle 72% territooriumist. 64% varasemast elanikkonnast, sealhulgas 3,3 miljonit ungarlast (31% ungarlaste koguarvust) jäi elama Ungari piiridest väljapoole. Ungari jäi ilma pääsust merele. Tema armee suurus kärbiti 35 tuhandele ja riik pidi maksma naabritele reparatsiooni.
Ungari delegatsioon kirjutas lepingule alla 4. juunil 1920 Suures Trianonis Versailles's.
Kitt Peak
thumb Kitt Peak on mägi Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis Quinlani mägedes.
Mäe geograafilised koordinaadid on.
Kitt Peaki kõrgus on 2097 meetrit.
Mäe tipus asub Kitt Peaki observatoorium.
Harald Saarniit
Harald Saarniit (29. juuni 1925 Vastseliina vald, Võrumaa – 30. detsember 1997 Tallinn) oli Eesti ajaloolane.
Elulugu
Harald Saarniit oli talupidaja poeg.
Kuimetsa rahvamaja
Kuimetsa rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas.
Harald Saarniit
Elulugu
Lõpetas 1945 Võru 1. Keskkooli, 1951 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1951–1954 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1955, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924)". Oli 1954–1957 AI nooremteadur, 1957–1963 vanemteadur, 1963–1969 Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi vanemteadur, 1969–1971 TPedI vanemõpetaja, dotsendi kohusetäitja, 1971–1974 dotsent, 1975–1979 AI teadussekretär, 1979–1982 teadusdirektor, 1982–1986 ajalooallikate sektori juhataja, 1986–1992 Oktoobrirevolutsiooni perioodi ajaloo sektori ja ajaloo osakonna juhtivteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti agraarpoliitika 1917–1924, eriti Vabadussõja ajal (1918–1920). Osales Eesti ajaloo üldkäsitluste koostamisel. Nõukogude Eesti preemia (1977, kollektiivis). 125 teadustrükist, rohkesti aimeartikleid.
Kuimetsa rahvamaja
Rahvamaja asutati 2006.
Ataste mõis
Ataste mõis (saksa keeles Alexanderhof) oli Aruküla mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.
Staapli tänav
Staapli tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav sai nime 23. oktoobril 2013. Tänav sai nime sellest, et asub endise staapelplatsi peal.
Staapli 10 asuv 1913. aastal ehitatud Peeter Suure sadama väike katlamaja on renoveeritud büroohooneks.
Bronisław Pieracki
pisi|Bronisław Pieracki Bronisław Wilhelm Pieracki (28. mai 1895 Gorlice – 15. juuni 1934 Varssavi) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.
23. juunist 1931 kuni 15. juunini 1934 oli ta Poola siseminister.
Bronisław Pieracki lasid maha ukraina äärmusrahvuslased.
1934. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Vibu tänav
Vibu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav sai nime 14. aprillil 2010.
Ojaotsa allikad
Ojaotsa allikad ehk Serga allikad on allikad Meremäe külas. Neist saab alguse Tuhkvitsa oja. Allikad on potentsiaalselt nõrglubja lasundit moodustavad tõusuallikad. Ojaotsa allikad kuuluvad Natura 2000 loodushoiualade eelvalimikku, nende põhjavee avanemiskohtade arv on 10 ja vooluhulk 150 l/s.
Ghislarengo
Ghislarengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.
Ghislarengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 206 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Hugo Celmiņš
Hugo Celmiņš (30. oktoober 1877 Lubāna – 30. juuli 1941 Moskva) oli Läti poliitik.
Hugo Celmiņš oli Läti peaminister 19. detsembrist 1924 kuni 23. detsembrini 1925 ja 1. detsembrist 1928 kuni 26. märtsini 1931.
5. maist 1931 kuni 1. septembrini 1935 oli ta Riia linnapea.
1931 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Hugo Celmiņš arreteeriti 11. oktoobril 1940, 1941. aasta mais viidi ta üle Moskvasse. 7. juulil 1941 mõisteti ta surma, hukati mahalaskmise teel 30. juulil 1941.
Kummipaat
pisi|Väike pehme põhjaga kummipaat päramootoriga pisi|O-kujuline aeru-kummipaat, millele on paigaldatud ka väiksema päramootori kinnitusraam pisi|Suur rannikupääste [[RIB-kummipaat ja väike RIB-kummipaat]]
Kummipaat on kummist, PVC-st, Hypalonist vms materjalist valmistatud ja õhuga täidetud ujuk-kere abil veepinnal püsiv paat.
Ehitus
Kummipaadid on kas U- või O-kujulise ujuk-kerega (õhu-kerega), pehme või jäiga põhjaga (RIB/RHIB), aerutatavad või mootoriga. Mootorina on tavaliselt kasutusel päramootor, mille kinnitamiseks on paadi U-kujulise kere ahtriosas tugevast materjalist ahtripeegel. Suurtel RIB-idel võib olla roolikamber ehk roolimaja. Valmistatud on ka kummi-purjepaate. Väiksemad paadid täidetakse õhuga tavaliselt lõõts-pumba abil, mis kinnitatakse ventiilile, suuremad kompressorist saadud suruõhuga. Ohutuse mõttes on kummipaatide õhukere jagatud eraldi täidetavateks sektsioonideks.
Kasutamine
Kasutamiskõlblikke kummist või muust tihedast materjalist täispuhutavaid paate hakati valmistama juba 19. sajandil.
Tänu hõlpsale transpordiks ja hoiustamiseks kokkupandavusele kasutatakse kergeid kummipaate sageli huvialustena rannikul või sisevetel kalastamiseks, matkamiseks jms. Väiksemaid kummipaate kasutatakse sageli tänu oma lihtsusele ja kergusele suuremate aluste abi- ja tööpaatidena, suuremaid ja tugevamaid kummipaate aga tänu merekindlusele ranniku või laeva päästepaatidena ning teenistusalustena. Vastavalt Eesti seadusandlusele peavad kõik 2,5 m ja pikemad kasutuses kummipaadid (ja muud paadid) olema kantud veesõidukite registrisse.
Joniškise rajoon
Joniškise rajoon (leedu keeles Joniškio rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) endise Šiauliai maakonna aladel Leedus. Rajoon piirneb põhjas Lätiga.
Rajoonis on 10 omavalitsust, selle pindala on 1152 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 24 310 inimest.
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Gaižaičiai, Gataučiai, Joniškise, Kepaliai, Kriukai, Rudiškiai, Satkūnai, Saugėlaukise, Skaistgirysi ja Žagarė vald. pisi|tühi|Joniškise rajooni omavalitsused
Suurim asula on halduskeskus Joniškis (9503 inimest). Teine linn rajoonis on Žagarė. Lisaks asuvad rajoonis Skaistgirysi ja Kriukai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,2% leedulased, 1,2% venelased, 0,4% lätlased.
Rajooni tähtsamad jõed on lõunaosas voolav Mūsa jõgi ning Lielupesse voolavad Svēte, Platone ja Vircava, samuti nende lisajõed Audruve ja Sidrabe. Rajooni põhjaosa jääb Zemgale madalikule, kus asub rajooni madalaim paik (34 m). Sellest lõunasse jääb Linkuva otsmoreen (seal asub Juodeikiai küla lähistel ka rajooni kõrgeim koht – 95 m), sellest omakorda lõuna poole Venta ja Mūsa jõe äärsed madalikud. Joniškise rajooni territooriumile jääb Žagarė regionaalpark.
Arvo Mõttus
Saavutused
Mõttus tuli aastatel 1950–1971 Eesti NSV meistriks vabamaadluses 15 korda, sambomaadluses kaks korda ning Kreeka-Rooma maadluses ühe korra.
Nõukogude Liidu meistrivõistlustel võitis ta kaks hõbemedalit vabamaadluses ja meeskondliku kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.
1956. aasta olümpiamängude maadlusvõistlustel oli ta Nõukogude Liidu koondise varumees koos Johannes Kotka ja Endel Saarega. Maadlema neist keegi olümpiamängudel ei pääsenud.
Alates 1967. aastast tegutses ta maadlustreenerina.
Isiklikku
Tema poeg oli maadleja Ain Mõttus.
Tartu ülikooli auliikmete loend
pisi|530x530px|Tartu Ülikooli auliikme medal, mille on kujundanud [[Julia Maria Künnap. Foto: Andres Tennus]] Tartu Ülikooli auliikmeks nimetatakse füüsilisi isikuid, kes on märkimisväärselt kaasa aidanud Tartu Ülikooli põhikirjalise eesmärgi saavutamisele, muu hulgas olulise rahaliselt hinnatava toetusega. Aunimetus on asutatud 1852. aastal.
Alūksne raudteejaam
Raudteejaam on selle raudteeliini lõpp-peatus. Jaam asub Gulbene raudteejaamast 33 ja Riia jaamast 244 km kaugusel. Jaamas on kaks ooteplatvormi ja kolm teed. Raudteel kehtib oma peatusepõhine piletitariifide süsteem.
Tartu ülikooli auliikmete loend
Järgnev on Tartu ülikooli auliikmete loend alates 1852. aastast.
Alūksne raudteejaam
Jaam rajati aastal 1903. Algselt kandis see nime Marienburga ja jäi Aluliina kihelkonda Aluliina mõisa maadele. Algne jaamahoone sarnanes Valka raudteejaama omaga. Teise maailmasõja ajal sealne jaamahoonestu suuremalt jaolt hävis; nii pärineb praegune jaamahoone sõjajärgsest ajast. Varem järgnes Alūksne jaamale Alsviķi raudteejaam. Jaamast viib Hopa suunas edasi kolmesaja meetri pikkune demonteerimata raudteelõik.
Kuigi säilinud on 1939. aastal püstitatud elevaatorihoone ja mitmed puidust laohooned ning sealsetel teedel seisab veel kaubavaguneid, ei kasutata seda jaama enam kaubajaamana. Jaama kasutatakse üksnes reisiliikluseks; päevas saabub Gulbenest kaks rongi.
Krimmi silla plahvatused (2023)
Krimmi silla plahvatused olid 2023. aasta 17. juulil, Venemaa Ukrainasse sissetungi 509. päeval, Kertši väina ületaval sillal toimunud plahvatused.
Sündmuse kirjeldus
Plahvatused Krimmi sillal toimusid kell 3.04 ja 3.20. Vene võimude teatel said purustusi silla autotee kaks sildeava, kuid silla raudtee osa ei saanud kahjustada. Silla kandvad toed jäid plahvatuse kohal terveks. Plahvatuses hukkus Belgorodi oblastist pärit abielupaar, nende tütar sai raskelt vigastada ja viidi haiglasse.
Alates Ukraina sõja algusest oli see teine suurem intsident annekteeritud poolsaarele viival sillal. Eelmine juhtum juhtus 2022 aasta oktoobris. Annekteeritud Krimmi võimuesindajad sulgesid taas autoliikluse. Võimud tegid seejärel okupeeritud ala elanikele ettepaneku kasutada maismaaliikluseks teid läbi Lõuna-Ukraina okupeeritud osa rindealade. BBC teatel poolsaare sõjaline varustamine plahvatuse tõttu ei katkenud, kuna raudteesild annab suurema osa transpordivoolust. Kuid plahvatus avaldas okupantidele moraalset ja psühholoogilist mõju ning see tõi kaasa silla suurenenud kaitse vajaduse, mis oli lisakoormus kogu poolsaare julgeolekusüsteemile.
Vene riigivõimu esindajad süüdistasid rünnakus Ukrainat, kuid Ukraina võimud rünnaku eest ametlikult vastutust ei võtnud. Al Jazeera teatel avaldasid Ukraina meediaväljaanded, et rünnak korraldati meredroonidega ning selle kavandasid Ukraina julgeolekuteenistus (SBU) ja Ukraina merevägi. SBU pressiesindaja teatas, et täiendav teave rünnaku kohta selgub sõja lõpus.
Agu Pihelga
Agu Pihelga (1936. aastani August-Gottfried Pihlendorf või Piilendorf; 3. august 1910 Keelva – 5. jaanuar 1998) oli eesti maalikunstnik.
Elukäik
Ta sündis taluniku perekonnas. Õppis aastatel 1928–1934 Riigi Kunsttööstuskoolis dekoratiivmaali eriala. Tema õpetajateks olid August Jansen ja Roman Nyman. Pärast ajateenistust jätkas õpinguid 1936–1939 Helsingis Soome Kunstiühingu koolis (kus tema õpetajaks oli William Lönnberg). Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti Pihelga Punaarmeesse, Eestisse naasis 1946. aastal. Seejärel töötas kuni 1980. aastani ERKIs õppejõuna (aastast 1961 dotsendina).
Alates 1956. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige.
Looming
Pihelga maalis peamiselt impressionistliku värvilaadiga maastikke ja linnavaateid, viimaste seas on palju Tallinna vanalinna kujutisi.
Isiklikku
Agu Pihelga oli abielus Kristjan Raua tütre, metallikunstnik Helge Pihelgaga.
Ichtegem
Ichtegem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Oostende haldusringkonnas.
Ichtegemi pindala on 45,33 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 898 elanikku, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 306 in/km².
Atla mõis (Kihelkonna)
Atla mõis (saksa keeles Attel) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.
Oisy (Nord)
Oisy on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoy-lez-Valenciennesi kantonis.
pisi|tühi|Oisy raekoda
M60 AVLB
M60 AVLB on lahingutank M60 Patton korpusele paigaldatud välja lastav ja tagasitõmmatav käärid-tüüpi sild (inglise keeles M60 Armored Vehicle Launched Bridge, lühend M60 AVLB), mida kasutatakse kahe liigendiga, kokku 18 m pikkuse silla välja laskmiseks ja tagasitõmbamiseks. AVLB koosneb kolmest peamisest osast, milleks on stardiseade, sõiduki kere ja sild. pisi|tühi|M60 AVLB Saksamaal (1985)
Hernehirmutis (film 1983)
"Hernehirmutis" (vene keeles «Чучело») on Rolan Bõkovi kunstiline film kuuenda klassi õpilasest, kes suudab vastu seista alatusele ja reeturlusele.