cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jieznas
Ajalugu
Augustis 1915 hõivasid Jieznase Kaunase kindluse vallutanud ja sealt lõuna poole liikuma hakanud Saksa väed. Aastal 1919 toimus Jieznase lähistel Leedu vabadussõja üks esimesi lahinguid Punaarmee ja leedulaste ning neid toetavate Saksa vägede vahel. Algselt oli Punaarmee edukas, ent neli päeva hiljem sundisid leedulased nad alevist lahkuma. Aastal 1930 oli alevis 117 maja, seal tegutsesid ka saekaater ja auruveski. Kahekümnenda sajandi algul kasutati alevi kohta nimesid Jeznas ja Jėznas.
Orlando Letelier
Ta sündis aastal 1932 väikelinnas Temucos (asub Araucanía piirkonnas). Ta õppis mainekas Instituto Nacionalis Santiagos. Seejärel asus ta 16-aastaselt Tšiili Sõjaväeakadeemiasse. Seejärel lõpetas ta Tšiili ülikooli õigusteaduskonna. Ülikoolis õppides oli ta tegev ülõpilasliidu aktivistina.
Jieznas
Ajalugu
2. septembril 1941 lasid asula hõivanud Saksa väed maha 144 Jieznase juuti. Teise maailmasõja järel tegutsesid Jieznase ümbruses Leedu metsavennad. 28. detsembril 1956 sai Jieznas linnaks. Sinna rajati õmblusvabrik ja Kaunase elektrikilbitehase filiaal, seal asus ka traktoriremonditöökoda.
Elanikkond
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jieznase elanikest leedulasi 98,13%.
Pilte
center|1100px
Marijampolė omavalitsus
Marijampolė omavalitsus (leedu keeles Marijampolės savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Marijampolė maakonna aladel.
Omavalitsuses on üheksa haldusüksust, selle pindala on 755 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 58 714 inimest.
Omavalitsus moodustati 1999. aastal ja see koosneb järgmistest valdadest: Gudeliai, Igliauka, Liudvinavase, Marijampolė, Sasnava ja Šunskai vald. Omaette haldusüksused moodustavad veel kolm Marijampolė linna koosseisus olevat valda: Degučiai, Mokolai ja Nartase vald.
pisi|tühi|Marijampolė omavalitsuse haldusüksused
Suurim asula on halduskeskus Marijampolė (38 846 inimest). Teised tähtsamad asulad omavalitsuse territooriumil on veel Daukšiai, Gudeliai, Igliškėliai, Liudvinavase, Sasnava ja Šunskai alevid ning Igliauka küla. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,77% leedulased, 0,81% venelased, 0,22% poolakad, 0,14% ukrainlased, 0,14% mustlased, 0,12% valgevenelased ja 0,78% oli teistest rahvustest.
Omavalitsuse suurimaks jõeks on Šešupė; teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Šlavanta, Sasna ja Siesartis. Omavalitsus asub Šešupė madalikul, lõunaosa aga Sūduva kõrgustikul. Selle territoorium jääb osaliselt Žuvintase biosfäärikaitseala territooriumile.
Marijampolė omavalitsuse territooriumit läbib Via Baltica.
Shane Prince
pisi|Shane Prince 2014. aastal [[Binghamton Senatorsis mängimas]] pisi|Shane Prince 2015. aasta [[AHL-i tähtede mängul]] Shane Prince (sündinud 16. novembril 1992 Rochesteris New Yorgi osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Jekaterinburgi Avtomobilist ründajana vasakäärel.
Aastatel 2009–2012 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Kitchener Rangers ja Ottawa 67's.
2011. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i draft'is 61. valikuna. Aastatel 2012–2015 mängis ta American Hockey League'i Ottawa Senatorsi noorteklubis Binghamton Senators. 2015. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.
NHL-is tegi Prince Ottawa Senatorsi meeskonnas debüüdi 16. veebruaril 2015 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 25. novembril mängus Colorado Avalanche'i vastu. 2016. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused New York Islandersile.
2018. aasta augustis sõlmis ta lepingu Šveitsi kõrgliiga klubiga HC Davos. Sama aasta novembris liitus ta KHL-i klubiga Novosibirski Sibir. Aastatel 2019–2021 mängis ta KHL-is Minski Dinamo ridades. Hooajal 2020–21 oli Prince Minski Dinamo resultatiivseim mängija (25+24). 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Avtomobilistiga.
Eesti Animatsiooni Liit
Eesti Animatsiooni Liit on üks Eesti filmiliitudest, õiguslikult mittetulundusühing. Liitu juhib aastast 1996 Rao Heidmets.
Speculation
"Speculation: Within and About Science" ("Spekulatsioon: teaduses ja teadusest") on Peter Achinsteini filosoofiline raamat. See ilmus 2019. aastal Oxford University Pressi väljaandel.
Eessõna
Igal probleemil on lahendus, igal lahendusel on probleem. Sellepärast ongi olemas spekulatsioon. Seda on lihtsam teha ja see tekitab vähem probleeme. Sellepärast mõnede teadlaste järgi filosoofid spekuleerivadki, kuna aga teadlased testivad ja tõestavad. Filosoofilised väited on sageli liiga ebamäärased, üldised, abstraktsed ja arvukad, et neid testida ja tõestada. Kui need muutuvad täpsemaks, vähem üldiseks, konkreetsemaks ja vähem arvukaks, saab neid hakata teaduslikult uurida, verifitseerida. Teaduse suurte kaitsjate arvates ei ole teadlastel tarvis spekuleerida ja nad peaksid seda vältima. Mõnede teiste suurte mõtlejate arvates on spekulatsioon oluline, et mõnd vaadeldud nähtuste rühma seletada. Ent selleks et see tegevus oleks teaduslik, peab sellele võimalikult ruttu järgnema katse seda spekulatsiooni katse ja vaatlusega testida ja tõestada. Selle vaate pooldajate järgi ei peaks spekuleerimisstaadiumis olema mitte mingeid reegleid ega piiranguid; need tulevad sisse testimisstaadiumis. Kolmanda vaate järgi on spekulatsioon teaduses oluline eriti siis, kui testimist ja tõestust ei ole. Nii pääsetakse omaksvõetud teooriate raamidest ning võidakse jõuda viljakate ja isegi õigete mõtlemisviisideni.
Pole kerge defineerida spekulatsiooni mõistlikult nii, et see oleks heas vastavuses sellega, mida teadlased ja teised on spekulatsiooniks pidanud. Seda on harva püütud defineerida, ja kui, siis nad on pidanud spekulatsiooniks seda, mis ei vasta nende eelistatud teadusliku meetodi reeglitele. Achinstein püüab anda definitsiooni, mis ei eeldaks kindlat arusaama teaduslikust meetodist. Edasi tuleb küsida, kas spekuleerimine on teaduses legitiimne ja kas sellel saab olla reegleid ja piiranguid ning kas spekulatsioonidele saab anda hinnangut, kui puudub tõestus. Achinsteini vastus lükkab tagasi kõik kolm vaadet ("ära spekuleeri", "spekuleeri, aga testi" ja "spekuleerinagu hull, isegi kui testida ei saa").
"Tõestus" on ikkagi liiga tugev sõna, sest see vihjab kindlusele. Kui spekulatsiooni all mõista lihtsalt tõestuseta väidet, siis liiga paljud teaduse väited oleks spekulasioonid. Teadlased esitavad tavaliselt tõendid. Nad tahavad anda tõendid, mis annaks hea põhjendi väite uskumiseks. Kui see puudub, võib väidet küll spekulatsiooniks pidada. Selle idee võtab Achinstein aluseks.
Sõnal "tõendid" (The Book of Evidence) on mitu tähendust. Igaühe neist saab defineerida "potentsiaalsete tõendite" kaudu. Selle mõiste defineerib Achinstein tõenäosuse ja "korrektse seletuse" mõiste kaudu, mille ta omakorda defineerib (The Nature of Explanation).
William Whewell (The Philosophy of the Inductive Sciences, Founded upon their History) pidas spekulatsiooni teaduses oluliseks. Spekulatsioonid tuleb küll tõestada, aga see toimub testimise staadiumis.
James Clerk Maxwellil, ühel füüsika suurimatest spekuleerijatest, olid tugevad pragmaatilised vaated selle kohta, kuidas ja millal spekuleerida ja kuidas spekulatsioonidele hinnangut anda. Isaac Newtonil oli mittepragmaatiline arvamus spekuleerimise kohta: tõesta, ära kunagi spekuleeri. Ometi oli tema praktika mõneti teistsugune. Mõlemad spekuleerisid ja mõlemal olid asja kohta arvestatavad seisukohad.
1. Sissejuhatus
Achinstein mõistab spekuleerimise all alguses spekuleerimise all eelduste sissetoomist teadmata, et nende kasuks on tõendeid. Kui on, siis spekuleerija ei tea seda. Kui ei ole, siis ta teab või ei tea seda. Spekuleerija võib need eeldused sisse tuua ja taipamata, et ta seda teeb.
2. Kolm spekulatsiooni füüsikast
Thomas Youngi valguse laineteooria. Aastal 1802 avaldas Thomas Young kirjutise "On the Theory of Light and Colours", milles ta äratas valguse laineteooria ellu, tuues sisse neli põhieeldust: esiteks, et universumit läbistab hõre ja väga elastne valgust kandev eeter, teiseks, et helendav keha tekitab eetris laineid, kolmandaks, värvuste erinevus sõltub vibratsioonide sagedusest, neljandaks, et kehad tõmbavad seda meediumi külge, nii et see kuhjub nendes ja õhukese kihina nende ümber. Nende ja teiste eelduste abil näitab Young, kuidas valguse vaadeldavaid omadusi nende abil seletada. Aastal 1803 kirjutas valguse korpuskulaarteooria pooldaja Henry Brougham: "Et see artikkel ei sisalda midagi, mis vääriks katse või avastuse nime, ... puudub sellel tegelikult igasugune väärtus. Matemaatilist avastust või edukat faktide induktsiooni, kui see kord on lõpule viidud, ei saa maailmale anda liiga vara. Aga... hüpotees on fantaasia vili, mis on teaduses kasutu ja sobib ainult lõbustuseks jõudehetkel." Seevastu Newtoni valguse korpuskulaarteooria on katsetega induktiivselt toetatud.
William Thomson (lord Kelvin): Baltimore'i loengud molekulidest ja valguse laineteooriast. Aastal 1884 oidas Sir William Thompson Johns Hopkinsi Ülikoolis loengusarja "molekulaardünaamikast ja valguse laineteooriast". Ta püüdis anda laineteoorias postuleeritud valgustkandvale eetrile molekulaarse tõlgenduse. Ta eeldab, et on olemas eeter ja selle omadusi saab mehaaniliselt tõlgendada: "Tundub tõenäoline, et aine molekulaarteooriat saab kunagi nii kaugele arendada, et me suudame aru saada väga peeneteralisest ehitusest ja mõista valgustkandvat eetrit klaasist ja veest ja metallidest erinevana selle poolest, et selle ehitus on väga palju peeneteralisem."
Sopsu-Tooma tänav
Sopsu-Tooma tänav on 0,37 km pikkune ja 6 m laiune tänav Keilas, Sopsu-Tooma elurajooni sisetänav.
Dimaro Folgarida
Dimaro Folgarida on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 34 km Trentost loodes. 2015. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 2206 inimest ja valla pindala on 36,53 km².
Sopsu-Tooma tänav
Tänav saab alguse Kruusa tänavast ning kulgeb loogetega ligikaudu lääne suunas. Enne tänava lõppu saab sealt alguse ligikaudu lõuna suunas kulgev Tervise põik.
Dimaro Folgarida
Dimaro Folgarida külgneb järgmiste valdadega: Cles, Commezzadura, Croviana, Malé, Pinzolo, Ville d'Anaunia.
Sopsu-Tooma tänav
Tänava ääres on üksikelamud, suurim majanumber on 19.
Tänavat teenindab Sopsu-Tooma bussipeatus Kruusa tänaval. Saanud nime Sopsu talu järgi.
Dimaro Folgarida
Vald loodi 1. jaanuaril 2016 pärast endiste valdade Dimaro ja Monclassico ühendamist.
Kolme Lõvi Ühing
Kolme Lõvi Ühing oli 1954. aastal Võrumaal moodustatud salajane koolinoorte vastupanuorganisatsioon, mille tegevus jätkus edaspidi ilma formaalse organisatsioonita. Levitati kirjandust ja lendlehti, heisati sinimustvalgeid lippe 24. veebruaril ja 23. juunil. Et olla valmis tulevikus vältimatult puhkevaks sõjaks lääneriikide ning Nõukogude Liidu vahel, koguti relvi, harjutati nende kasutamist ja õpiti demineerimist.
20. oktoobril 1961 arreteeriti Valdur Raudvassar ja 31. oktoobril 1961 vangistati ka ta kaasvõitleja Väino Sõna. 17. veebruaril 1962 mõistis Punalipulise Balti Laevastiku Sõjatribunal nõukogudevastase agitatsiooni ja -propaganda, nõukogudevastase organisatsiooni tegevuses osalemise ja tulirelvade hoidmise eest Valdur Raudvassarile 6 aastat vangilaagrit. Väino Sõna karistati 4-aastase vabadusekaotusega.
Looduse raamat
Looduse raamat (ladina keeles liber naturae) on võrdpilt, mille võttis kasutusele Augustinus. Augustinusel ja teistel kristlikel autoritel tähendab see väljend loodute raamatut, mis on Piibli kui ilmutuse raamatu kõrval veel üks Jumala-tunnetuse allikas. Loodusest saab nõnda salakiri, mis tuleb dešifreerida.
Galileo Galilei jaoks on looduse raamat kirjutatud matemaatiliste märkidega: "Filosoofia on kirjutatud sellesse ülisuurde raamatusse, mis on pidevalt lahti meie silme ees, (ma nimetan seda universumiks), aga millest pole võimalik aru saada, kui ei õpi kõigepealt aru saama keelest ja tundma tähti, millega see on kirjutatud. Ta on kirjutatud matemaatika keeles, ja tähed on kolmnurgad, ringid ja teised geomeetrilised kujundid, ilma milleta on inimlikult võimatu sellest sõnagi mõista; ilma nendeta ekseldakse pimedas labürindis." (Saggiatiore, 1623, ptk 6)
Looduse raamatu metafoor mõjutas oluliselt näiteks Johann Georg Hamanni, Friedrich Christoph Oetingeri ja romantikuid, sealhulgas Ludwig Tiecki ja Novalist: loodus kõneleb salamärkides (šifrites) jumalikust.
Karl Jaspersi järgi on kõik, mis teeb transtsendentsi kohalolevaks, šiffer. Ei ole midagi, mis ei saaks olla šiffer. Šifri lugemise koht on eksistents.
Viimaks põhineb see pilt maailma loetavuse aluseeldusel (Hans Blumenberg). Blumenberg annab õpetatud ja sügavapõhjalise, metafoori- ja probleemilooliselt laiahaardelise ülevaate vastavate mõistete ajaloost ning kirjast, sõnumist ja raamatust kui taustmetafooridest, millega "artikuleeritakse maailma tähenduslikkuse metafoori".
Looduse loetavuse printsiibi teeb Martin Buber maailmakohtamise dialoogiliseks printsiibiks: „Igaüks meist on varjul soomusrüüs, mille ülesandeks on tõrjuda märke. Märgid juhtuvad meil lakkamatult, elada tähendab olla kõnetatud, meil tarvitses vaid häälestuda, vaid kuulda." Ja: "Mis mind tabab, see on minu kõnetamine. Sellena, mis mind tabab, on maailmas sündiv minu kõnetamine."
Looduse raamatu metafoor resoneerub ka antirealismi keelefilosoofilises kriitikas: "Maailm koosneb täielikult märkidest, nagu hiljemalt geneetilise koodi avastamine paljudele näitlikuks tegi. Maailm koosneb märkidest, sest märgid pole midagi muud, kui esemed, mis juhivad tähelepanu ja viitavad teistele esemetele ning seavad neid seega üksteisega suhtesse. Maailm on hõlmav representatsioonisüsteem, ja keel on maailma võti. Keel on "inimese instinkt" – tema orienteerumine ja tunnetusmaakaart." (Elisabeth Leiss)
Jawidz
Jawidz on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Łęczna maakonnas Spiczyni vallas. Jawidz asub Łęcznast umbes 12 km loodes ja Lublini kesklinnast ligi 18 km kirdes.
Küla on esmamainitud 1390. aastal.
Idaho maakond
Idaho maakond (Idaho County) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.
Maakonna halduskeskus on Grangeville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1864. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 267.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Väike karikas 2015
Väike karikas 2015 ehk '''2015. aasta väikesed karikavõistlused''' oli Eesti jalgpalli madalamate liigade karikavõistlused, mis algas 2. aprillil 2015 ja lõppes finaaliga 9. septembril 2015.
1/64-finaalid
Loosimine toimus 11. märtsil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 2. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 3. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 5. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 6. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 8. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 12. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 14. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 18. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 21. aprill 2015
Märkused:
Vabapääsmed
Otse 1/32-finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
1/32-finaalid
Loosimine toimus 14. aprillil 2015. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 30. aprill 2015
!colspan="3" align="center"| 4. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 5. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 6. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 7. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 11. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 12. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 13. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 20. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 26. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 27. mai 2015
Märkused:
1/16-finaalid
Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 26. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 27. mai 2015
!colspan="3" align="center"| 3. juuni 2015
!colspan="3" align="center"| 4. juuni 2015
!colspan="3" align="center"| 10. juuni 2015
Märkused:
1/8-finaalid
Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 27. juuni 2015
!colspan="3" align="center"| 30. juuni 2015
!colspan="3" align="center"| 1. juuli 2015
Märkused:
Veerandfinaalid
{{Jalgpallimatš kokkupandav }}
Poolfinaalid
Loosimine toimus 6. augustil 2015.
Fahri Korutürk
Fahri Sabit Korutürk (3. august 1903 İstanbul – 12. oktoober 1987 İstanbul) oli türgi mereväelane, diplomaat ja 6. Türgi president.
Aastast 1923 teenis ta Türgi sõjalaevastikus, olles lõpetanud mereväekadettide kooli. 1933 lõpetas ta Türgi Mereakadeemia.
Aastail 1935–1943 oli ta mereväeatašee Roomas, Berliinis ja Stockholmis, aastail 1957–1960 Türgi merevägede ülemjuhataja. Pärast mereväest erruminekut oli Korutürk Türgi suursaadik NSV Liidus (1960–1964) ja Hispaanias (1964–1965).
1968. aastal määras president Cevdet Sunay ta senati liikmeks.
6. aprillil 1973 valis Türgi Suur Rahvusassamblee ta kuuendaks Türgi presidendiks. Pärast põhiseaduslikku seitsmeaastast presidendiksolekut sai temast eluaegne senaator.
Türkistan
Türkistan (kasahhi Түркістан, ladina kirjaviisis Türkistan) on linn Kasahstanis, Türkistani oblasti halduskeskus. Asub Šõmkendist 160 km loodes, Taškendi raudtee ääres.
Linnas on puuvillavabrik, masinaehitusettevõtted, ravimitehas, toiduainetetööstuse ettevõtted ning tekstiili- ja õmblusvabrikud. pisi|Hodža Ahmet Jasaui mausoleum Linnas asub 1389–1405 ehitatud ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Hodža Ahmet Jasaui (Qoja Axmet Yasawï) mausoleum.
Leiki Loone
Leiki Loone (neiuna Leiki Sikk; sündinud 29. veebruaril 1944) on eesti matemaatik.
414
414. aasta
Leiki Loone
Isiklikku
Tema abikaasa on filosoof Eero Loone, neil on tütred Piret Loone ja Oudekki Loone. Vend on matemaatik Jaak Sikk, isa oli Antsla Keskkooli matemaatikaõpetaja Rudolf Sikk.
454
454. aasta
Leiki Loone
Isiklikku
Leiki Loonele meeldib tennist mängida.
Aasta parim jalgpallur
Aasta parim jalgpallur on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti Jalgpalli Liidu ja Eesti Jalgpalliajakirjanike Klubi ringküsitluse tulemusena aasta parimaks hinnatud Eesti jalgpallurile.
Esimest korda anti see välja 1992. aastal. Kõige rohkem – 7 korda – on selle nimetuse võitnud Ragnar Klavan, 6 korral on see antud Mart Poomile.
Drena
thumb|Drena valla paiknemine Trento provintsis
Drena külgneb järgmiste valdadega: Dro, Cavedine, Arco ja Villa Lagarina.
Loosi seltsimaja
Loosi seltsimaja on kultuurikeskus Võru maakonnas Võru vallas Loosi külas. Asutust haldab Loosi Kandi Selts.
Asutus asutati 1932.
Zawieprzyce
Zawieprzyce on küla Poola Lublini vojevoodkonnas Łęczna maakonnas Spiczyni vallas. Zawieprzyce asub Łęcznast ligi 11 km loodes ja Lublini kesklinnast umbes 19 km kirdes.
Külas asuvad 16. sajandil rajatud lossi varemed.
Tervise põik
Tervise põik on 0,06 km pikkune tänav Keilas. See kulgeb ligikaudu lõuna-põhja suunas loogeldes Tervise tänavast Sopsu-Tooma tänavani.
Tänava ääres on üksikelamud, suurim majanumber on 5, on olemas ka kinnistu numbriga 6.
Tänav sai nime 2002. Seoses Sopsu-Tooma elurajooni ehitusega pikendati tänavat põhja poole 8 m võrra.
Paide kaubahoovi ärihoone
pisi|Paide kaubahoovi ärihoone oktoobris 2013 Paide kaubahoovi ärihoone on kultuurimälestiseks arvatud hoone Paides Pikal tänaval.
See on klassitsistlik puitehitis endise turuplatsi ääres.
Kanada kuusk
Liigil eristatakse kahte teisendit ning see annab hübriide ka teiste kuuseliikidega.
Euroopasse jõudis kanada kuusk esimest korda 1700. aastal ning Eestisse 19. sajandil. Eestis kasvab liik hästi ja seda esineb paljudes parkides, kuid metsakultuuris ei suuda see kasvukiiruselt hariliku kuusega võistelda.
Teisendid
Kanada kuusel (Picea glauca) eristatakse kahte teisendit:
Varem teisendiks peetud Picea glauca var. porsildii ja Picea glauca var. densata on aktsepteeritud teisendite hulgast välja arvatud ja neid käsitletakse nüüd põhiteisendina.
Hübriidid
Kanada kuusk annab levila kattumispiirkonnas looduslikke hübriide teiste kuuseliikidega. Lutzi kuusk (Picea × lutzii) on kanada ja sitka kuuse hübriid, mis esineb Vaikse ookeani ranniku lähedal Alaska kaguosas ja Briti Columbia loodeosas.
Hübriidid Engelmanni kuusega kasvavad Briti Columbiast Yellowstone'i rahvuspargini ja Washingtoni osariigi idaosani. Engelmanni kuusk kasvab levilate kattumispiirkonnas suurematel kõrgustel kui kanada kuusk ja hübriidid esinevad peamiselt nendevahelistel nõlvadel. Hübriide musta kuusega on täheldatud üsna harva.
Botaanilised tunnused
pisi|vasakul|Okkad ja käbid Põhiteisendi puud kasvavad tavaliselt 20–25 (35) m kõrguseks, alberta kuusk võib kasvada kuni 50 m kõrguseks.
Puude eluiga on tavaliselt kuni 200 aastat, kuid nad võivad elada ka üle 600 aasta vanuseks. Vanimad puud kasvavad karmides ilmastiku- ja pinnaseoludes polaarjoone lähedal.
Tüve läbimõõt on karmi kliimaga põhjapiirkondades 15–42, paremates kasvukohtades 60–90 cm. Täiskasvanud puude tüve koor on üsna õhuke (tavaliselt vähem kui 8 cm), kestendav või sile ja helehallikaspruun.
Juurestik on tavaliselt maapinna lähedal, ulatudes keskmiselt 90–120 cm sügavusele. Sügavamas mullas võib peajuur või ankurdavad külgjuured ulatuda ka 3 m sügavusele, sellisel juhul on kanada kuusk küllaltki tormikindel.
Võra on tiheda ja kuhikja, sageli ebasümmeetrilise kujuga, rohkete käbidega.
Võrsed on valkjas- või hallikaskollased kuni punakaspruunid ja karvadeta.
Okkad on tömbid, 0,8–1,8 cm pikkused, sinakasrohelised, pisut kõverdunud ja neljatahulised ning püsivad võrsetel 5–7 (10) aastat.
Pungad on helepruunid, vaiguta, ümarad, kuni 6 mm pikkused ja puhkevad varakevadel.
Käbid on 3–5 (6) cm pikkused ja läbimõõduga 1–1,5 cm, noorelt helerohelised, valminult helepruunid. Seemnesoomused on tervete servadega, kumerad. Avanenud soomustega käbid on kuni 2,5 cm laiad. Käbil on õhukesed ümarad siledad painduvad soomused, mis on kuni 1,5 cm pikad.
Seemned valmivad 4–6 kuud pärast tolmlemist. Ühes käbis on 32–130 seemet. Seemned on väikesed, 2–3 mm pikad, pruunid, 5–8 mm pikkuste helepruunide tiivakestega. Seemne mass on vahemikus 1,1–3,2 mg ja 1 kg sisaldab umbes 500 tuhat seemet.
Paljunemine ja kasv
Kanada kuusk on ühekojaline puu ja paljuneb tuule abil peamiselt seemnetega. Äärmuslikus kliimas Põhja-Kanadas ja Alaskal võivad puud ka vegetatiivselt paljuneda alumiste okste juurdumisega. Puu õitseb maist kuni juulini, sõltuvalt geograafilisest asukohast. Emasõisikud on väikesed. Kanada kuusk hakkab käbisid kandma varakult, 10–15 aasta vanuselt. Esialgu on käbisid vähe, rikkalikult kannavad kanada kuused käbisid puistus alates 30 aasta vanuselt. Sõltuvalt kasvukohast esinevad head käbiaastad 2–6 (10) aasta järel, käbide arv ühel puul on siis 8 000–12 000. Seemned langevad enamasti kuni 90 m kaugusele puust, kuid võivad tugeva tuulega kanduda kuni 400 m kaugusele. Seemneid aitavad levitada ka nendest toituvad linnud ja loomad. Kõige rohkem kogub seemneid ameerika punaorav, kes võib heal seemneaastal korjata kuni 90% valminud seemnetest. Seemnete idanevus on 50–70% ja nad võivad idaneda 1–2 aasta jooksul. Seemikud kasvavad kõige paremini täisvalguses, kuid taluvad ka mitme aasta jooksul varjus kasvamist. Esimese kasvuperioodi lõpuks on nad tavaliselt 2,5 cm kõrgused, 4–6 aasta vanused puud on tavaliselt kuni 50 cm kõrgused.
Levila ja ökoloogia
pisi|Kanada kuused Denali rahvuspargis Kanada kuuse levila ulatub Põhja-Ameerika põhjaosas Vaiksest ookeanist kuni Atlandi ookeanini. Isoleeritud asurkond kasvab Black Hillsi mägedes Lõuna-Dakotas ja Wyomingis, kus puud kasvavad suurtel kõrgustel või jahedates kanjonipõhjades.
Põhjas Mackenzie deltas ulatub kanada kuuse levila Põhja-Jäämereni laiusel 69°. Tema levila ulatub Põhja-Ameerikas kaugemale põhja kui ühelgi teisel puuliigil. Tema levila põhjapiir langeb enam-vähem kokku juuli +10 °C isotermiga. Levila lõunapiir langeb Suure järvistu kandis enam-vähem kokku juuli +18 °C isotermiga, aga preeriaprovintsides (Põhja-Ameerika idaosas) jääb sellest isotermist põhja poole.
Levila põhjaosas kasvavad laialdased kanada kuuse metsad peamiselt jõgede madalikel, lammidel, terrassidel ja soojadel lõunasse avatud mäenõlvadel. Briti Columbias ja Albertas on kanada kuused levinud peamiselt 760–1520 m kõrgusel mägedes. Levila idaosas esineb kanada kuuske rohkem segametsades.
Kanada kuuskede levilas toimuvad keskmiselt iga 60–200 aasta tagant metsatulekahjud, mis hävitavad kogu kõrgtaimestiku, ehkki on teada piirkondi, kus sellist tulekahju pole juba märksa kauem toimunud.
Kliima
Kuna kanada kuusk kasvab väga suurel maa-alal, siis varieerub kliima samuti suures ulatuses. Levila põhjapiiril on miinimumtemperatuurid kuni –54 °C ja lõunapiiril on maksimumtemperatuurid kuni +43 °C. Kasvupiirkondade keskmine sademete hulk on vahemikus 1270 mm (Nova Scotia ja Newfoundland) kuni 250 mm (Loodealad, Yukon, osa Alaskast). Vegetatsiooniperiood kestab 180 päevast USA Maine'i osariigis kuni 20 päevani Põhja-Kanadas. Keskmine vegetatsiooniperioodi pikkus on 60 päeva. Puu talub talvel külma kuni –40...–46 °C.
Kasvupinnas
Kanada kuusk kasvab väga erinevatel muldadel, mis on moodustunud liustiku-, järve-, mere- ja jõesetetest. Setted on tekkinud eelkambriumist kuni kainosoikumini. Lähtekivimitest on esindatud graniit, gneiss, settekivimid, kildad ja konglomeraat. Puud kasvad nii happelistel kui aluselistel muldadel, mille pH on vahemikus 4,0–8,2. Mullad on peamiselt leetunud. Kanada kuusk ei talu kasvukohas seisvat vett.
Alusmetsas domineerivad mitmesugused lehtsamblad ja mõnikord turbasammal. Levila põhjaosas moodustavad samblad ja selle all olev muld kokku 25–46 cm paksuse kihi.
Kaasliigid
pisi|vasakul|Kanada kuused koos lehistega Kanada kuusk moodustab puhtpuistuid või domineerib segametsades peamiselt koos järgmiste puuliikidega: must kuusk (Picea mariana), paberikask (Betula papyrifera), ameerika haab (Populus tremuloides), punane kuusk (Picea rubens), palsamnulg (Abies balsamea), vaigumänd (Pinus resinosa), valge mänd (Pinus strobus), palsampappel (Populus balsamifera), ameerika lehis (Larix laricina), Engelmanni kuusk (Picea engelmannii), mäginulg (Abies lasiocarpa), keerdmänd (Pinus contorta).
Kanada kuusk toiduallikana
pisi|Kuusepüüd toituvad talvel kanada kuuse okastest Kuna muud toitu on talvel lume alt raske kätte saada, siis toitub ameerika jänes (Lepus americanus) talvel 2–3 aasta vanustest kanada kuuse seemikutest ning võib süüa ka kambiumi, pungasid, okkaid ja võrseid. Samuti toituvad väikestest puudest hiired. Kuusepüüd (Falcipennis canadensis) toituvad talvel ainult kuuseokastest. Ameerika punaoravatele maitsevad väga kanada kuuse seemned. Nad eelistavad neid musta kuuse seemnetele ja seetõttu on oravate arvukus oluliselt suurem kanada kuuse metsades. Nad toituvad sügisel ja talvel peamiselt seemnetest, kevadel puu võrsetest ja pungadest. Kesistel seemneaastatel on puu noorte võrsete osakaal nende toidulaual suurem. Samuti koguvad mahalangenud seemneid mitut liiki hiired. Seemneid söövad mitut liiku linnud, näiteks ameerika põhjatihane (Poecile atricapillus), mägitihane (P. gambeli), kanada tihane (P. hudsonicus), ruskselg-tihane (P. rufescens), valgekulm-puukoristaja (Sitta canadensis), valgepõsk-puukoristaja (S. carolinensis), kuuse-käbilind (Loxia curvirostra), vööt-käbilind (L. leucoptera) ja männisiisike (Carduelis pinus).
Kasutamine
pisi|Kultivar 'Conica' pisi|Kanada kuused bonsaina Kanada kuuske kasvatatakse nii ilutaimena kui ka tuuletõkke hekina. Kanadas Alberta provintsis kasutatakse valget kuuske laialdaselt kivisöekaevanduste rekultiveerimisel.
Kanada kuuske kasutatakse bonsaina.
Kanada kuuse puit on pehme, väikese vastupidavusega, helekollane ja vaigurikas. Seda kasutatakse ehitusmaterjalina, tisleritöödes, paberitööstuses tselluloosi saamiseks, muusikainstrumentide puitosade valmistamiseks, jõulupuuna jms.
Puidu füüsikalised ja mehaanilised omadused on järgmised:
Kanada kuusk on Kanada Manitoba provintsi ja USA Lõuna-Dakota osariigi tunnuspuu.
Kasvatamine Eestis
pisi|Noor puu Euroopas kultiveeritakse kanada kuuske juba aastast 1700 ja ta on võrdlemisi laialt levinud. Eestisse jõudis ta 19. sajandil. Meie kliima ja pinnas sobivad Kanada kuusele päris hästi. Ta on meil täiesti külmakindel, vähenõudlik mulla suhtes, talub hästi tugevaid tuuli ja varjus kasvamist. Kasvab saviliiv- ja kergetel liivsavimuldadel, kuid lepib ka kuivade liivmuldadega. Kõige paremini kasvab ta huumuserikastel saviliivmuldadel. Noorelt on kiire kasvuga, kuid 15–20 aasta vanuselt kasv aeglustub tunduvalt. Meie metsakultuuridesse ta siiski ei sobi, kuna ei suuda kasvukiiruses konkureerida kohalike puuliikidega, eriti hariliku kuusega. Eestis esineb kanada kuuske rohkesti parkides Tallinnas, Tartus, Pärnus, Türil, Narva-Jõesuus, Puhtus, Olustveres, Järvseljal jm. Suurimad puud (kuni 25 m) kasvavad Narva-Jõesuus. Kanada kuusk kannab käbisid rikkalikult ja sageli, meie tingimustes peaaegu igal aastal. Seemnete idanevus on kuni 50%. Väga populaarsed on kanada kuuse kultivarid, mida kasvatatakse meie koduaedades.
Rēzesciems
Rēzesciems on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Kandava vallas.
Küla asub valla loodeosas Krāčupīte oja kaldal. See jääb valla keskusest Kandavast 10 ja Riiast 102 kilomeetri kaugusele.
Asula tekkis endise Rēze karjamõisa (Rösen, Resen) juurde. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Aastal 2006 oli külas 12 elanikku.
Alberta Ülikool
pisi|Kunstide õppehoone Alberta Ülikool on ülikool, mis asub Edmontoni linnas Alberta provintsis Kanadas.
Üle 39 000 üliõpilase õpib 400 õppekaval 18 teaduskonnas.
Tümpanon
pisi|Joonis raamatust "Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle" . A – sillus, B – arhivolt, C – tümpanon Tümpanon on kreeka või rooma templi kolmnurkne viiluväli, mis on kaunistatud ornamendi või skulptuuridega. Keskaja arhitektuuri kontekstis on tümpanon portaali osa, arhivoldiga piiratud poolringikujuline ehispind ukseava kohal, sageli reljeefidega kaunistatud. Silluskaare ja rõhtsalt sillatud ukseava vahele jääv kaareväli osutab Kreeka ja Rooma portaalitüübi kompromisslahendusele: viiluväli kaunistati hoonega sisuliselt seotud kompositsiooniga. Lääne-Euroopa suurte katedraalide tümpanoni toetab kesksammas (prantsuse keeles trumeau).
Eesti keskaegses arhitektuuris tümpanoniga kirikuid ei leidu.
Klassitsistlike ja historitsistlike frontooniga ehitiste viiluvälja puhul eesti keeles sõna tümpanon ei kasutata. Raamitud pinda maalingu või reljeefi jaoks portaali või ukse kohal nimetatakse renessansis ja barokis suprapordiks.
Koguva murd
Koguva murd on murd ja ühtlasi paljand Muhu saarel Koguva külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand on Jaani lademe Paramaja kihistiku ja Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku piiripaljand.
Ludvig Oskar
Elukäik
Ludvig Oskar sündis talupidaja perekonnas. Ta sai alghariduse Anija vallakoolis ning asus siis Anija mõisavalitseja juures õppima põllumajandust. Sealt siirdus ta valitseja abiliseks Satiritsa (Šadõritsõ) mõisa Jablonitsõ vallas Jamburgi maakonnas Ingerimaal, kuhu jäi ametisse 1899. aastani. 1900 asus Tallinna, töötas Lutheri mööblivabrikus kontoriametnikuna ja lõpetas eksternina reaalgümnaasiumi kursuse. Ta alustas oma kunstiõpinguid 1903. aastal kunstnik Ants Laikmaa ateljeekoolis. 1906. asus ta õppima Paul Raua juurde. Oskar võttis lisaks ateljeekooli tundidele akvarellitunde Karl Winkleri juures.
1906. aastal sõitis ta Laikmaa soovitusel Münchenisse ja astus seal Anton Ažbe kunstikooli. Mõne aja pärast järgnesid õpingud Müncheni Kunstiakadeemia professori Karl Rauppi ateljees ja Heymanni joonistus- ja graafikakoolis. Lisaks võttis kunstnik õhtukursusi perspektiivi ja tehnilise joonestamise alal. 1908. aasta sügissuvel reisis ta Itaaliasse, kus veetis ligemale pool aastat, peatudes Veneetsias, Firenzes ja Roomas.
Pärast õpinguid välismaal oli ta mõnda aega õpetaja Tallinna Reaalkoolis, kus teiste hulgas oli tema õpilane Evald Okas. Alates 1925. aastast õpetas Riigi Kunsttööstuskoolis joonistamist.
1926. aastal otsustas ta ehitada ümber Pika jala väravatorni. Selleks võttis ta pool miljonit marka pangalaenu, millega lammutas vana mantelkorstna, ehitas igale korrusele ahje ja pliite jms. Tallinna linnavalitsus sõlmis temaga üürilepingu, esialgu aastateks 1927–1939, kuid kolme aasta pärast pikendati tähtaega Oskari palvel veel 6 aasta võrra. Oskar elas Pika jala tornis kuni oma põgenemiseni Saksamaale 1944. aastal.
Ludvig Oskar suri 1951. aastal vanadekodus Varelis Lääne-Saksamaal, tema Wilhelmshavenis tuhastatud põrm maeti Helsingi Hietanieme kalmistu urniväljakule. 1972. aastal kinkis tema Helsingis elav täditütar Madlena Vesterinen enne oma surma kunstnikust alles jäänud teosed Eesti NSV Riiklikule Kunstimuuseumile.
Looming
Tema looming koosneb peamiselt sumedatoonilistest maastikumaalidest, milles on jäädvustatud Kuusalu ümbrust. Oskari maastikkude koloriit on enamasti pruunikates toonides, töödes kujutab ta metsatukkade ja niitude vahel paiknevaid talumajasid. Tema maalidest õhkub meelerahu ja ajatust. Nendes nostalgilistes vaadetes on aeg seiskunud ja igapäised askeldused taandunud, valitseb romantiline meeleolu.
Bacteroidia
Bacteroidia on selle hõimkonna kõige uuritum klass, kuna siia kuuluvad mitmed oportunistlikud patogeenid, mis võivad põhjustada väga ohtlikke anaeroobseid infektsioone.
Sellesse kuulub üks selts Bacteroidales.
Klassi kuuluva perekonna Bacteroides esindajatest on mitmed väga tavalised inimese soolestikus.
Dominik Furch
pisi|Dominik Furch 2013. aastal [[HC Slavia Praha|Slavia Prahas mängimas]] Dominik Furch (sündinud 19. aprillil 1990 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliiga klubis Färjestad.
Ta alustas klubikarjääri Praha Slavias, mille koosseisus debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2007–08.
Aastatel 2015–2018 mängis ta KHL-is Omski Avangardi ridades. Hooajal 2018–19 mängis ta Tšerepovetsi Severstalis. Hooajal 2019–20 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Örebro HK. Seejärel naasis Furch KHL-i, liitudes Minski Dinamoga, kus mängis hooajal 2020–21.
2021. aasta augustis liitus ta Tšehhi kõrgliiga klubiga Plzeň, kuid juba pärast kuute liigamängu siirdus ta tagasi Rootsi kõrgliigasse, liitudes 2021. aasta oktoobris Färjestadiga.
Furch on kuulunud Tšehhi jäähokikoondisse 2016. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2018. aasta taliolümpiamängudel. 2016. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta parima tõrjeprotsendiga väravavaht (96%), samuti lasi ta keskmiselt mängus sisse kõige vähem väravaid (0,94 väravat mängus).
Andres Müürsepp
Elulugu
Alates 01.08.1981.a. töötas ta Paide Rajooni Keskhaiglas kiirabiarstina ja üks aasta hiljem asus ta tööle Esna Jaoskonnahaigla juhatajana. Augustis 1985.a. alustas ta tööd Paide rajooni Keskhaiglas peaarsti asetäitjana ning ja alates 04.04.1994 töötas Andres Müürsepp AS Järvamaa Haigla peaarstina. Andres Müürsepp oli kõige pikema haiglajuhi staažiga peaarst Eestis. Lisaks haiglajuhtimisele töötas ta ka reumatoloogina ning viimastel aastatel töötervishoiuarstina.
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Poliitiline tegevus
Andres Müürsepp oli Paide linnavolikogu esimese koosseisu liige aastatel 1991–1993 ning kuulus rahvaesindusse veel kuuel korral aastani 2021, olles sellega üks pikima staažiga volikogu liikmeid, kes oli paljude komisjonide liige ning nõukogude esimees ja ühel ametiajal ka volikogu aseesimees.
Andres Müürsepp oli aastaid Eesti Punase Risti Peavalitsuse liige.
Isiklikku
Andres Müürsepal on tütar Piia Jõgi, kes on lastearst, ja kaks tütrepoega ning vend Meelis.
No Doubt
pisi| No Doubt on USA ska-punk-ansambel. Bänd on välja andnud 6 stuudioalbumit, 6 kogumikku, 3 videoalbumit, 20 singlit ja 21 muusikavideot.
Lohusuu kultuurimaja
Lohusuu kultuurimaja on kultuurimaja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Lohusuu asulas.
Piiri tänav (Jõgeva)
Piiri tänav on tänav Jõgeval.
1940. aastal kujutas tänav endast Jõgeva linna läänepiiri ja sellest kaugemale ulatus ainult Suure tänava äärmine, kuni maanteeni ulatuv osa. Hiljem on tänavat ja Jõgeva linna administratiivpiire mõlemas suunas laiendatud. Ka tänapäeval on tänava keskosa läänekülg hoonestamata, seal asub park.
Aadressil Piiri tänav 2 asub Jõgeva haigla.
415
415. aasta
August 2021
August 2021, kroonika.
2021. aasta august algas pühapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast teisipäeval.
Henry Oldenburg
thumb|right|Henry Oldenburg
Henry Oldenburg (vahel ka Heinrich Oldenbourg) (u 1618 või 1619 Bremen – 5. september 1677 Charlton) oli Saksa päritolu Inglise õpetlane, kes tegutses pikka aega Londoni Kuninglikus Seltsis. Tema korrespondentide võrk oli üks laiemaid tollases Euroopas, võisteldes Fabri de Peiresci, Marin Mersenne'i ja Ismaël Boulliau' omadega. Londoni Kuningliku Seltsi asutamisel võttis ta selle esimese sekretärina enda peale seltsi rahvusvahelise kirjavahetuse, samuti oli ta seltsi toimetiste "Philosophical Transactions" esimene toimetaja.
Elu enne kuninglikku seltsi
Henry Oldenburg sündis Saksamaal Bremenis, kus tema isa Heinrich Oldenburg oli Bremeni akadeemilise gümnaasiumi (Gymnasium illustre) professor; hiljem õpetas Heinrich Oldenburg Tartu Ülikoolis. Henry Oldenburg õppis teoloogiat Utrechti Ülikoolis ning omandas teoloogiamagistri kraadi 2. novembril 1639. Lisaks saksa keelele valdas ta prantsuse, inglise ja itaalia keelt.
Tema tegevus 1640. aastail on täpselt teadmata, kuid arvatavasti töötas ta suurema osa aastakümnest Inglismaal koduõpetajana. 1648 lahkus ta Inglismaalt ja reisis, jõudes lõpuks 1652. aastal tagasi Bremenisse.
Juba aasta pärast, 1653. aastal saabus Oldenburg Londonisse diplomaadina ning seadis end sisse Inglise vabariigis. Tema algne ülesanne Bremeni senatilt oli pidada läbirääkimisi Bremeni neutraliteedi austamise üle käimasolevas Inglise-Hollandi sõjas. Cromwell kinnitas, et toetab Bremeni sõltumatust Rootsist.
Oldenburg sõlmis tihedad sidemed oma eluaegse patrooni Robert Boyle'iga ning oli tolle õepoja Richard Jonesi (tulevane krahv Ranelagh ning Londoni Kuningliku Seltsi liige 1663. aastast) koduõpetaja. Samuti õpetas Oldenburg Barnabas O'Brieni, 6. krahv Thomondi poega Henryt. Koos Jonesiga reisis ta läbi kogu Euroopa, külastades ka Marin Mersenne'i algatatud teadlaste kohtumisi. "Nähtamatu kolleegium" avaldas talle muljet, kuid Oldenburg soovis, et sellised ettevõtmised oleks vähem filosoofilised ja rohkem teaduslikud.
Kas oma lähetuse algul kohatud John Miltoni või leedi Catherine Ranelagh' kaudu, kes oli Boyle'i õde ja Richard Jonesi ema, pääses Oldenburg tähtsasse intellektuaalide ringi, kuhu kuulusid Samuel Hartlib, kelle ulatusliku korrespondentide võrgu ta hiljem üle võttis, John Dury, kellest sai tema äi, ning rida teisi nagu William Petty.
Tegevus kuningliku seltsi sekretärina
Seltsi esimese sekretärina haldas ta teaduslikke kontakte kogu Euroopas, talle saatsid teateid oma teaduslikest tähelepanekutest nii teadlased kui ka võhikud. Temast sai ka kuningliku seltsi toimetiste (Philosophical Transactions of the Royal Society) esimene toimetaja ning kirjastaja. 6. märtsil 1665 ilmuma hakanud ajakirja üheks eeskujuks oli Prantsusmaal veidi varem ilmuma hakanud "Journal des sçavans". Algselt kandis Oldenburg kokkuleppel seltsiga kirjastamise kulud ning teenida müügituludest; ses suhtes pidi ta pettuma, kuna toimetised ei saavutanud tema eluajal erilist äriedu. "Philosophical Transactions of the Royal Society" ilmub tänaseni ning see on maailma kõige kauem ilmuv teadusajakiri.
Oldenburgilt pärineb tava saata ajakirjale läkitatud käsikirjad ülevaatuseks asjatundjatele, kes hindavad nende väärtust enne avaldamist. Sellest said alguse nii tänapäevased teadusajakirjad kui ka teaduslik retsenseerimine.
Teaduse eesmärgi sõnastas Oldenburg kirjas Thomas Coxile järgmiselt: "Teaduse tõelised pojad on need, kes ei rahuldu tuntud tõdedega, vaid püüdlevad asjade kaugeimatele piiridele, kes sõnastavad mitte kauneid ja tõenäolisi arvamusi, vaid kindlaid ja täpseid, ning kes püüavad tungida Looduse eeskojast tema salakambrisse."
Oldenburgi korrespondents on teadusajaloos tähtis ka selle poolest, et ta õhutas teadusega tegelema mitut alles hiljem kuulsaks saanud teadlast. Nende hulgas olid Isaac Newton, John Flamsteed, Marcello Malpighi ning Antoni van Leeuwenhoek. Olulist rolli mängis Oldenburgi keelteoskus: näiteks Leeuwenhoek kirjutas talle hollandi keeles, millest ta tõlkis teksti inglise ja prantsuse keelde. Oldenburgi abita poleks Leeuwenhoek saanud osaleda Euroopa teaduskogukonna töös, kuna ta ei osanud ladina keelt.
Oldenburgi kirjavahetus toetas poliitik Sir Joseph Williamsoni; osalt varustas Oldenburg Williamsoni ka informatsiooniga.
Prantsuse õpetlane Samuel Sorbière, kes kohtas Oldenburgi sageli Pariisis, Henri Louis Habert de Montmori kodus ja seltskonnas, kirjutab temast kui "uudishimulikust sakslasest".
Kirjavahetuse tarbeks kasutas Oldenburg ära ka diplomaatilisi kanaleid. See äratas kahtlusi, et tema korrespondents polnud üksipäini teaduslik, vaid ka poliitiline. 1667. aastal oli Oldenburg Teise Inglise-Hollandi sõja ajal spionaažikahtlustusega ("ohtlike kalduvuste" pärast) lühidalt vangis Londoni Toweris. Vangistuse otseseks ajendiks olid pseudonüümi "Grubendol" all 1666. aastal ilmunud publikatsioonid.
Eraelu
1663. aastal abiellus Oldenburg Dorothy Westiga, kes suri juba 1665. Teist korda abiellus ta 1668. aastal oma eestkostealuse Dora Katherina Dury (1654–77), õpetlase John Dury tütrega. Neil oli kaks last, Rupert ja Sophia.
Vaatamata aastatepikkusele viibimisele Inglismaal taotles Oldenburg Inglise kodakondsust alles aprillis 1677.
Henry Oldenburg kirjanduses
Oldenburg mängib tähtsat rolli Neal Stephensoni ajaloolises ulmesarjas "The Baroque Cycle".
Silmapaistvaid korrespondente
Jan Amos Komenský
Flandria
René François Walter de Sluse
Inglismaa
Christopher Wren (Oxford), Edmond Halley (Oxford), Robert Boyle (Oxford), Isaac Newton (Cambridge), Thomas Hobbes, Robert Hooke, John Flamsteed
Itaalia
Marcello Malpighi
Madalmaad
Reinier de Graaf, Christiaan Huygens (Haag), Antoni van Leeuwenhoek (Delft), Willem Ten Rhijne, Baruch Spinoza (Amsterdam), Peter Serrarius, Jan Swammerdam (Amsterdam), Isaak Vossius
Prantsusmaa
Adrien Auzout, Henri Justel, Pierre Petit, Melchisédech Thévenot (Pariis), Samuel de Fermat (Pierre de Fermat' poeg)
Saksamaa
Johann Hevelius (Danzig), Philipp Jacob Sachs von Lewenheimb, Johann Daniel Major, Martin Vogel, Gottfried Leibniz, Ehrenfried Walther von Tschirnhaus (Dresden)
Taani
Nicolaus Steno, Rasmus Bartholin
Välislingid
''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Henry Oldenburg, saksakeelset artiklit de:Henry Oldenburg, venekeelset artiklit ru:Ольденбург, Генри, prantsuskeelset artiklit fr:Henry Oldenburg, hollandikeelset artiklit nl:Henry Oldenburg, portugalikeelset artiklit pt:Henry Oldenburg ning jaapanikeelset artiklit ja:ヘンリー・オルデンバーグ seisuga 20. juuni 2011.''
Dunte mõis (Riia)
Dunte mõis (Duntes muižiņa, ka Kaminga muiža ja Kūmiņa muiža, saksa keeles Eichenheim, ka Kummings Hof) oli suvemõis Lätis Riia linna Sarkandaugava asumis. Mõisa peahoone asus Dunte ja Pededze tänava ristumiskohas.
Dunte mõis rajati 17. sajandil Sarkandaugava kõrgele kaldapealsele. Mõisa esimesed omanikud olid Dunted, kellele kuulus ka Dunte mõis Salatsi piirkonnas.
18. sajandi teisel poolel ostis mõisa inglasest kaupmees Patrick Cumming, kes liitis sellega veel mitu muud krunti. Koos teise kaupmehega asutasid nad ettevõtte "Cumming-Fenton & Co", mis tegutses vaatamata välismaalastest ettevõtjaile kehtestatud kõrgemale maksumäärale edukalt. Ettevõte jätkas tööd ka kontinentaalblokaadi ajal; Cummingid tegutsesid toona Dunte mõisa asemel küll Suurbritannias.
Luis Montes
Luis Arturo Montes Jiménez (sündinud 15. mail 1986 Ciudad Juárezes) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Club León ja Mehhiko jalgpallikoondises.
Dunte mõis (Riia)
19. sajandi teisel poolel kandis mõis ka Eichenheimi ja Ozolaine nime. Põhjuseks olid mõisa pargis asuvad ja selleks ajaks suureks sirgunud tammed. Dunte mõisa hooned on tänapäevaks hävinud.
Luis Montes
2007. aastal liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Pachuca, mille noorteakadeemiasse oli ta mõni aasta varem kuulunud. 2011. aastal suundus ta laenule Club Leóni, kellega sõlmis 2013. aastal püsiva lepingu. Ta on Leóniga tulnud kahel korral Mehhiko meistriks. 2018–19 kevadhooajal valiti Montes Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Puutepunkt
Topoloogilise ruumi alamhulga puutepunktiks nimetatakse selle ruumi mis tahes punkti, mille igas ümbruses leidub selle hulga elemente.
Vaadeldava hulga kõigi puutepunktide hulka nimetatakse selle hulga sulundiks.
Buiva
Buiva on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Puikulest 11, endisest piirkonna keskusest Alojast 25 ning Riiast 114 kilomeetri kaugusel.
Külas on Mauriņi, Buiva ja Pastsi bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Kommentaar
Kommentaar (ladina keeles commentarius) on selgitav või arvustav märkus mingi teose kohta (kitsam tähendus), aga ka igasuguse sündmuse, arvamusavalduse või seisukoha kohta üldse (laiem tähendus). Kommentaar võib olla kirjalik (trükiajakirjanduses, raamatus, netis) või suuline (raadios, avalikul üritusel, seltskonnas, internetis kättesaadavaks tehtud salvestisel jne).