cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tatari keel
Ajalugu
Tatari keel kujunes 13.–14. sajandil Kuldhordi läänealade kirjakeeleks. Ka pärast Vene vallutusi 16. sajandil säilitasid tatarlased oma kirjakeele kasutusse, kuni 19. sajandi keskel nn vanatatari kirjakeel asendus uustatari kirjakeelega. Traditsiooniliselt kasutati araabia tähestikku, kuni see 1928. aastal Nõukogude Tatarstanis ladina tähestikuga asendati. 1939. aastal mindi üle kirillitsale. Kaasaegse tatari filoloogia alusepanija oli professor Ğabdelxäy Äxätov.
Aastal 1999 võeti Tatarstanis vastu seadus ladina tähestikule ülemineku kohta 2011. aastast ning 2001. aastast kasutatakse paralleelselt ladina tähestikku, mille alus võeti türgi kirjaviisilt. Venemaa valitsus ei kiitnud seadust heaks.
Islandikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Islandikeelne Vikipeedia (islandi keeles Íslenska Wikipedia) on Vikipeedia islandikeelne versioon.
16. novembril 2015 ületas islandikeelse Vikipeedia artiklite arv 40 000 piiri. 16. juunil 2020 ületas islandikeelse Vikipeedia artiklite arv 50 000 piiri. pisi|250px|left|Islandi vikipedistid tähistamas Vikipeedia 10. sünnipäeva 15. jaanuaril 2011
Madde Kalda
Madde Kalda (aastani 1925 Magdalena Alavina, aastatel 1925–1936 Magdalena Kalda, aastast 1936 Madde Kalda; 10. (vkj)/ 23. august 1903 Põikma, Hageri kihelkond, Harjumaa – 6. aprill 1984 Väike-Maarja) oli eesti kirjanik.
Ta sündis talupidaja tütrena, õppis Hageri vallakoolis ja Hageri Haridusseltsi koolis, mille lõpetas aastal 1917. Ta töötas aastatel 1923–1925 Kernu, Hageri ja Vao vallavalitsuses sekretäri abina, seejärel oli ta koduperenaine Väike-Maarjas. Aastatel 1978–1981 elas ta Muhu saarel Tamse külas, seejärel Väike-Maarjas, kus ta ka suri.
1978. aasta romaanivõistlusel märgiti ära tema "Vigalast Siberimaale", mis lühendatult ilmus 1981. aastal pealkirjaga "Seitse tähte taeva Sõelas". See oli autori ema eluloole ja perekonnapärimustele rajanev detailiehe ja olustikuliselt usaldusväärne, rohke etnograafilise ainestikuga jutustus Läänemaa küla- ja mõisarahva elust 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Teos pälvis sooja vastuvõtu.
Isiklikku
Tema tütar oli kirjandusteadlane Maie Kalda.
Eesti omavalitsuste haldusreform
Eesti omavalitsuste haldusreform oli haldusreform, mille käigus toimusid Eestis 2017. aastal kohalike omavalitsuste vabatahtlikud ühinemised ja sundliitmised ning külanimede ja maakonnapiiride muutmised. Tulemusena jäi senise 213 omavalitsusüksuse asemele alles 79 (15 linna ja 64 valda).
Haldusreformi käigus muudeti paljude külade nimesid (enamik neist Saare- ja Võrumaal) sellepärast, et samas omavalitsuses ei või olla mitut samanimelist küla. Kokku muutus 50 küla nimi, 9 küla kadus täiesti pärast liitmist mõne teise külaga.
Haldusreformi eesmärk
2015. aasta aprillis ametisse astunud Taavi Rõivase teise valitsuse 2015–2019 tegevusprogramm kajastas muuhulgas valitsuse kavatsust viia läbi haldusreform. 2016. aasta märtsis valitsuse heakskiidu saanud haldusreformi seaduse eelnõuga määras valitsus kriteeriumi, mille kohaselt seaduse vastuvõtmisel peab omavalitsuste elanike arvu alampiir olema 5000 elanikku, kuid valitsuse eesmärk oli jõuda vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsusteni.
Vabatahtlike ühinemiste ja sundliitumiste tulemusena jäi 213 omavalitsusüksuse asemele alles 79 (15 linna ja 64 valda). Muutusid ka paljude külade nimed, kuna ühes ja samas omavalitsuses ei või olla mitut samanimelist küla.
Haldusreformi eesmärk, mis pandi haldusreformi seadusse kirja, on kohalike omavalitsuste võimekuse kasv, kuna nende võimekus oli erinev oma finantspotentsiaali, ametnike arvu ja teenuste pakkumise osas, mistõttu oli mõni omavalitsus selgelt võimekam kui teine.
2017. aasta haldusreformi laialdasemaks eesmärgiks on arendada ja muuta kohalike omavalitsusi viisil, mis võimaldaks neil pakkuda elanikele paremaid teenuseid, olla piirkondlikult kohalike omavalitsuste seas konkurentsivõimeline ning täita seadusest tulenevaid ülesandeid iseseisvalt. Eelöeldust on hõlmatud kohaliku omavalitsuse üksuste juhtimise tõus ning kohaliku omavalitsuse suurem võimekus suunata oma piirkonna arengut. Haldusreformi fookus oli põhiliselt suunatud kohalike omavalitsuste ümberkujundamisele, kuid reformist saavad kasu ka maavalitsused.
Seatud eesmärkide ja haldusreformi koosmõjus soovitakse jõuda järgmise tulemini: KOVi rolli suurenemine ühiskonnaelu korraldamises; KOVi kompetentsi kasv; kohaliku esindus- ja osalusdemokraatia tugevnemine ning omavalitsusüksuste territoriaalsuse terviklikkus ning loogilisus.
Haldusreformi seaduse vastuvõtmine
7. juunil 2016 võttis Riigikogu haldusreformi seaduse vastu. Valitsuse algatatud haldusreformi seaduse (200 SE) poolt hääletas 56 ja vastu oli 38 saadikut. Erapooletuid ei olnud.
Haldusreformi seaduse eelnõu sätete sisustamisel on juhindutud põhiseaduse (edaspidi PS) 14. peatükist ja Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast (edaspidi EKOH). Haldusreformi seisukohalt on olulisemad kohalike omavalitsuste põhiseaduslikud garantiid: õigussubjektsuse garantii (PS § 154 lg 1, §-d 155 ja 158; EKOH § 4) ja enesekorraldusõiguse garantii ehk autonoomia põhimõte (PS§ 154 lg 1, EKOH art 3 lg 1).
Õigussubjektsuse garantii hõlmab: 1) KOVi üksuste liikide kaitse (PS-i § 155 lg 1 – kohaliku omavalitsuse üksused on vallad ja linnad); 2) KOVi üksuse piiratud individuaalse õigussubjektsuse garantii (konkreetse KOVi üksuse õigused riigi poolt tema haldusterritooriumi suuruse muutmisel või õigussubjektsuse lõpetamisel).
Leidus ka neid omavalitsusi, kes polnud haldusreformi muudatustega nõus. Haldusreformi seadust ja selle üksikute paragrahvide põhiseadusvastasust vaidlustati põhiseaduslikkuse järelevalve korras Riigikohtu asjas 3-4-1-3-16. Vaidlusaluseks küsimuseks osutus haldusreformi sunniviisiline toimimine, mis omakorda rikub omavalitsuste autonoomiat ja põhiseaduslikke tagatisi. Kohus jõudis seisukohale, et halduskorraldus ei ole kohalike omavalitsuste küsimus, vaid hoopis riigi küsimus, seega on riigil laialdane pädevus otsustada, milline peaks olema halduskorraldus riigis. Kohalikel omavalitsustel on õigus olla ärakuulatud, aga kui riik otsustab ühte valitsust mõne teise valitsuse külge liita, ei saa ühendatav valitsus liitumisest keelduda.
Haldusreformi algatamine Vabariigi Valitsuse poolt
2017. aasta haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamine Vabariigi Valitsuse poolt ehk kohalike omavalitsuste sundliitmine oli 2017. aasta haldusreformi etapp, mille käigus tegi Vabariigi Valitsus 15.02.2017 ühinemisettepanekud kohalikele omavalitsustele, kes polnud omaalgatuslikult ühinenud. Vabariigi Valitsuse algatusel haldusterritoriaalse korralduse muutmise korra sätestab haldusreformi seaduse 3. peatükk. Sundliitmine Vabariigi Valitsuse poolt algatati nende kohalike omavalitsuse üksuste suhtes, milles elas 2017 aasta 1. jaanuari seisuga vähem kui 5000 elanikku (omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteerium) ning mille suhtes ei saanud kohaldada erandeid haldusreformi seaduse § 9 lg-s 3 loetletud juhtude alusel. Sundliitmist alustati, sest leiti, et vähem kui 5000 elanikuga kohaliku omavalitsuse üksused ei ole võimelised tagama seadusest tulenevate ülesannete korraldamiseks vajalikku võimekust ega ole võimelised osutama kõigile kohaliku omavalitsuse üksustele kvaliteetseid avalikke teenuseid kooskõlas haldusreformi eesmärgiga.
Vabariigi Valitsuse poolt algatatud ühinemiste protsess
Rahandusministeerium esitas volikogudele arvamuse avaldamiseks Vabariigi Valitsuse määruse haldusterritoriaalse korralduse ja piiride muutmise kohta. Kui kohaliku omavalitsuse üksus ei esitanud Vabariigi Valitsuse ettepaneku kohta 2017. aasta 15. maiks arvamust, loeti ettepanek vastuvõetuks. Kui kohaliku omavalitsuse üksus vaidles Vabariigi Valitsuse ettepanekule vastu, võis Valitsus kohaliku omavalitsuse üksuse arvamuses esitatud põhjendustele tuginedes lõpetada haldusterritoriaalse korralduse muutmise menetluse või otsustada omavalitsusüksuste haldusterritoriaalse korralduse muutmise oma määrusega, kui arvamuses toodud põhjendused ei olnud Valitsuse arvates piisavalt kaalukad.
Hille
Hille on naisenimi.
Käsuprotsessor
Käsuprotsessor ehk käsutöötlusprogramm ehk operatsioonisüsteemi kest (shell) ehk operatsioonisüsteemi kasutajaliides on operatsioonisüsteemi välimine kiht, mis korraldab kasutaja ja süsteemi tuuma vahelist andmevahetust. Kasutajaliidesed võivad olla tekstipõhised, näiteks käsureaga (inglise k. Command-Line Interface – CLI) ja menüüdega käsuinterpretaatorid või graafilised (inglise k. Graphical User Interface – GUI), näiteks arvutihiirega juhitav töölauakeskkond.
Hille
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 232. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hille 717 naisel.
Eesti omavalitsuste haldusreform
Vabariigi Valitsuse poolt algatatud ühinemiste protsess
Ettepaneku saanud kohaliku omavalitsuse üksuse ülesanded olid järgmised:
Vabariigi Valitsusel oli sundliitmisel kohustus arvestada võimaliku mõjuga elanike elutingimustele, avalike teenuste kvaliteedile, haldussuutlikkusele, demograafilisele olukorrale, transpordi ja kommunikatsiooni korraldusele, ettevõtluskeskkonnale, hariduse olukorrale ning omavalitsusüksuse toimimisele ühtse teenuspiirkonnana. Samuti tuli silmas pidada ajaloolist põhjendatust ning elanike ühtekuuluvustunnet. Miinimumsuurusele mittevastava ehk vähem kui 5000 elanikuga kohale omavalitsuse üksuste puhul võib Valitsus kohaldada erandit ja sundliitmist mitte nõuda, kui sellega ei kaasne negatiivset mõju eelnimetatud asjaoludele ning omavalitsusüksuse puhul on täidetud üks järgnevatest tingimustest:
Kohaliku omavalitsuse üksuse ettepanek erandi kohaldamiseks
Erandi kohaldamiseks peab kohalik omavalitsus esitama Vabariigi Valitsusele taotluse, milles põhjendatakse halduskorralduse muudatuse ebaotstarbekust, ja selgitatakse, kuidas erandi kohaldamisel suudetakse tagada KOV üksuse võimekus avalike teenuste pakkumisel ja ühtlasema piirkondliku arengu tagamisel. Kohaliku omavalitsuse üksus peab eelnimetatud taotluse esitama Rahandusministeeriumile hiljemalt 1. jaanuaril 2017 ja selgitama selles eelnevalt nimetatud nõuete arvestamist. (HRS § 9 lg 4)
Vabariigi Valitsuse vastus
Kui Vabariigi Valitsuse ettepaneku saanud kohaliku omavalitsuse üksus esitab ettepaneku kohta, arvestades HRS § 9 lõigetes 2 ja 3 sätestatud asjaolusid, negatiivse põhjendatud arvamuse, siis:
Ühinemislepingu vaidlustamine
Ühinenud omavalitsus ei saa pöörduda ühinemise tulemusena moodustunud omavalitsuse, kes on ühinenud omavalitsuse üldõigusjärglane, vastu kaebusega kohtusse. KOV elanikel ei ole ühinemislepingu täitmise suhtes subjektiivseid õigusi, seetõttu ei saa elanikud pöörduda oma subjektiivsete õiguste kaitseks ühinemislepingu punktide täitmata jätmise korral halduskohtusse. Ühinemislepingu täitmise üle on võimalik teha järelevalvet sisekontrolli korras näiteks KOKS § 48 alusel moodustatud volikogu revisjonikomisjonil. Haldusjärelevalvet saab Vabariigi Valitsuse seaduse (VVS) § 85 järgi ühinemislepingu täitmise üle teostada maavanem, alates 1. jaanuarist 2018 Justiitsministeerium VVS § 59 lõike 1 (Justiitsministeeriumi valitsemisalas on järelevalve kohaliku omavalitsuse üksuste haldusaktide üle) ja § 753 alusel.
Vaidlustamine praktikas
Näiteks saab tuua Loksa ja Kuusalu vallad. Piirkondlik komisjon leidis, et puudub ühtekuuluvustunne, vaatamata mitmetele koostöö algatustele ei ole toimivat sidusust ning kaks omavalitsust ei ole seni integreerunud terviklikuks teenuspiirkonnaks ja asustussüsteemiks. Lisaks esitasid mitmed vallad taotluse haldusterritoriaalse korralduse muutmise määruste punktide põhiseadusvastaseks tunnistamiseks Riigikohtule Põhiseadusest tuleneva kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse ja ärakuulamisõiguse rikkumise alusel, mis jäeti rahuldamata.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium tunnistas vaidlustatud sätetest põhiseadusvastaseks ja kehtetuks vaid haldusreformi seaduse § 24 lõike 1. Haldusterritoriaalse korralduse muutmine on riigielu küsimus ning põhiseadus nõuab, et sellega seotud kulud peab täies ulatuses kandma riik. Muus osas jättis Riigikohus taotlused rahuldamata.
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise viisid ja rakendamine
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise viisid on:
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise käigus võis muuta ka ühinevate või liituvate kohaliku omavalitsuse üksuste piire ühe või mitme asustusüksuse või muu territooriumiosa ühest kohaliku omavalitsuse üksuse koosseisust teise kohaliku omavalitsuse üksuse koosseisu arvamisega Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses sätestatud korras, arvestades haldusreformi seaduses sätestatud erisusi.
Valdade ja linnade haldusterritoriaalset korraldust muudeti haldusreformi rakendamisel kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu või Vabariigi Valitsuse algatusel. Haldusreformi elluviimise korraldamise eest vastutas Rahandusministeerium.
Valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise algatamine volikogu poolt
Kohaliku omavalitsuse üksus, mis:
pidi esitama 2016. aasta 1. oktoobriks teisele kohaliku omavalitsuse üksuste volikogudele ettepaneku läbirääkimiste alustamiseks.
Tähtaeg oli seatud 5000 elaniku kriteeriumile mittevastavatele omavalitsustele, kes ei olnud veel algatanud ega osalenud mõnes ühinemisläbirääkimises. Tähtaja seadmisel arvestati hiliseima võimaliku tähtajaga, milleks kohalikel omavalitsustel oli võimalik teha ettepanek läbirääkimiste alustamiseks ning sellele seaduses sätestatud tähtaja jooksul positiivse vastuse saades valmistada ette haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlus. Samuti andis tähtaeg selge sisendi Vabariigi Valitsusele oma tegevuste kavandamisel, teades 01.10.2016 seisuga, milliste KOVide osas tuleb Vabariigi Valitsusel endal initsiatiiv võtta ning neile sobivad partnerid leida. Tähtaja ületamisel ei rakendatud muid eraldi sanktsioone peale Vabariigi Valitsuse poolt ühinemiste algatamise nende KOVide osas vabatahtliku etapi lõppemise järel. KOV pidi viimasel juhul arvestama, et talle ei maksta Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemise korral ühinemistoetust. Ühinemistoetuse teemal on oma seisukoha avaldanud ka riigikohus asjas 3-4-1-3-16 punktis 198: kolleegium on seisukohal, et ühinemistoetuse mittemaksmine Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse muutmise korral ei riiva PS § 154 lõike 2 teisest lausest tulenevat kohaliku omavalitsuse finantstagatist. Nagu eespool selgitatud, rikub finantstagatist üksnes see, kui kohalikule omavalitsustele pandud riiklike kohustustega seotud kulusid ei kaeta riigieelarvest.
Erinevalt kehtiva ETHSi § 9 lõike 6 punktist 1 ei kohustatud kohalikke omavalitsusi läbi viima eraldiseisvaid uuringuid, mis on KOVide omaalgatuslike ühinemiste praktikas osutunud ebaselgeks ning ebavajalikuks nõudeks. Kohalikul omavalitsusel oli oma territooriumi kohta olemas vajalik informatsioon läbirääkimistesse astumiseks ja tuleviku kohta kokkulepete sõlmimiseks ning pigem tunti kohalikes omavalitsustes vajadust konsultantide protseduurilise toe järele, mitte väliste analüüside järele olemasoleva olukorra kaardistamiseks. ETHS § 9 lõigetes 31 ja 13 sätestatud maavanema roll asendati haldusreformi seaduses sisuliselt piirkondlike komisjonide rolliga (kuhu kuulusid ka piirkonna maavanemad), kes nõustasid omaalgatuslike ühinemiste ettevalmistamist ning kujundasid omapoolse arvamuse volikogude esitatud taotlustele haldusterritoriaalse korralduse muutmiseks. Lõike 9 punkti 2 mitte rakendamisega muudeti valimistoimingute teostamise tähtaeg hilisemaks ühinemisotsuse tegemisest, et valimistoimingute tegemise tähtaeg ühtiks nii volikogu kui Vabariigi Valitsuse algatatud ühinemiste puhul, tagamaks nende omavahelise kooskõla. Kehtiva ETHSi regulatsiooni kohaselt võtsid volikogud nimetatud otsused vastu enne või koos haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotluse kinnitamisega volikogu poolt.
Ajalugu
Esimese ettepaneku haldusreformiks tegid 1997. aasta jaanuaris Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse ministrid Jaak Leimann, Mart Opmann ja Raivo Vare. Nemad soovitasid jätta Eestisse neli maakonda ning vähendada kohalike omavalitsuste arvu 2/3 võrra.
Hiljem on selliseid ettepanekuid teinud mitmed poliitikud, näiteks 2000. aasta kevadel siseminister Tarmo Loodus ja sügisel regionaalminister Toivo Asmer. Toonased kavad lükkas tagasi rahandusminister Siim Kallas.
Haldusreformi kava ja seaduseelnõu, mis näeb ette omavalitsuste ühinemist piirkonnas väljakujunenud tõmbekeskuste ümber, pakkus 2013. aastal välja regionaalminister Siim Kiisler. Selle reformi tulemusel jäänuks Eestisse pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi kuni 63 omavalitsust.
2015. aasta aprillis ametisse astunud Taavi Rõivase teine valitsus seadis üheks oma viiest prioriteedist riigi ja kohaliku halduse reformimise ja ääremaastumise leevendamise, sealhulgas haldusreformi läbiviimise. Valitsuse tegevusprogramm seadis eesmärgiks, et 2018. aasta lõpuks elab vähemalt 95 protsenti elanikest kohalikes omavalitsustes, mis vastavad valitsuses kinnitatud võimekuse ja jätkusuutlikkuse kriteeriumitele. Reformi käigus on kavas töötada välja kohalike omavalitsuste uus rahastamismudel ja omavalitsuste vabatahtlik ühinemisprotsess viia läbi 2017. aasta kohalikeks valimisteks.
Valitsusliidu leppe järgi on haldusreformi eesmärk omavalitsused, kes suudavad pakkuda inimestele paremaid avalikke teenuseid, tagada piirkondade konkurentsivõime kasvu ning täita iseseisvalt neile seadusega pandud ülesandeid täita. Haldusreformi läbiviimiseks leppisid Reformierakond, Isamaa ja Res Publica Liit ning Sotsiaaldemokraatlik Erakond kokku eesmärgi võtta riigikogus 1. juuliks 2016 vastu vajalikud seadusemuudatused, mis sätestavad reformi läbiviimise lõpptähtaja. Koalitsioonilepe seadis sihiks hinnata omavalitsuste vastavust "objektiivsete ja üheselt tõlgendatavate kriteeriumide põhjal", kusjuures kriteeriumitele mittevastavad omavalitsused peaksid ühinema seaduses toodud tähtajaks. Kui ühinemine ei ole läbi viidud ühe aasta jooksul pärast hindamist, viib ühendamise koalitsioonileppe järgi läbi valitsus.
Haldusreformi poliitiline koordineerimine viidi peaministri juhtimise alla, õigusaktide väljatöötamise eest vastutab riigihalduse minister Arto Aasale alluv rahandusministeeriumi regionaalvaldkond.
2016. aasta aprillis nõudis EKRE haldusreformi peatamist kuni järgmiste valimisteni.
2017. aastal liitunud omavalitsusüksused
* Liidetakse ka Võtikvere küla Torma vallast.
Haldusreformi eesmärk
Haldusreformi eesmärgiks oli toetada kohaliku omavalitsuse üksuste (edaspidi KOV) võimekuse kasvu kvaliteetsete avalike teenustete pakkumisel, piirkondade arengueelduste kasutamisel, konkurentsivõime suurendamisel ja ühtlasema piirkondliku arengu tagamisel. Selle eesmärgi elluviimiseks nähti seadusega ette valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmine, mille tulemusena peavad kohaliku omavalitsuse üksused olema võimelised iseseisvalt korraldama ja juhtima kohalikku elu ning täitma seadusest tulenevaid ülesandeid. Haldusreformi rakendamisel lähtuti ka riigivalitsemise reformi eesmärkidest riigihalduse korrastamisel, milleks on avalike teenuste hea kvaliteedi ja kättesaadavuse tagamine ning kulude kokkuhoid.
Kriteeriumid
Omavalitsusüksuses peab valla ja linna haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena elama vähemalt 5000 elanikku. 5000 elanikuga omavalitsusi saab pidada piisavalt võimekaks, et nad saaksid iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu ning täita seadusest tulenevaid ülesandeid. 5000 elanikuga omavalitsus on miinimumsuurus, kuid reformi sihiks ehk soovituslikuks suunaks oli vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsuste moodustumine. Miinimumsuuruse kriteeriumi tagamiseks anti riigile õigus sekkuda omavalitsuste ühendamise protsessi. Kui omavalitsus oli või jäi pärast kavandatavat ühinemist alla 5000 elanikuga, pidi Vabariigi Valitsus algatama nn sundühendamise, et tekiks vähemalt miinimumsuurusega omavalitsus. Vähemalt 11 000 elanikuga ehk soovitusliku suuruse kriteeriumile vastava KOVi või maakonnasuuruse omavalitsusüksuse moodustumist soodustati riigieelarvest täiendava ühinemistoetusega. Samuti toetati omavalitsusüksuste vabatahtliku ühinemise koordineerimist, mille rahvaarv pärast ühinemist oli vähemalt 11 000 elanikku.
Erandid
Hajaasustuse erand – kahe kuni kolme omavalitsuse ühinemisel tekib piirkond, mis moodustab geograafiliselt ja loogiliselt terviku, on vähemalt 900 km2 ja seal elab vähemalt 3500 inimest. Selle erandiga moodustati näiteks Saarde vald.
Arvukate osapooltega ühinemise erand – kui ühinevad vähemalt neli kultuuriliselt ja geograafiliselt seotud KOV-i ja nende elanike arv on vähemalt 3500 elanikku. See erand sätestati, et saaks moodustada Setomaa.
Mereliste saarvaldade erand – Eestis on merelisteks saarvaldadeks Kihnu, Ruhnu, Muhu ja Vormsi saar. Saared on eriolukorras, sest maismaal oleva omavalitsusega ühinedes oleks siiski takistatud loogilise keskus-tagamaa süsteemi ja ühtse teenuspiirkonna moodustumine uues omavalitsuses.
Elanike arvu vähenemise erand – kui ühinemisläbirääkimiste ajal oli uues KOVis napilt üle 5000 elaniku, kuid 2017. aastaks langes elanike arv alla 5000 (inimeste liikumine, vähenemine jne).
Elanike kaasamine
Elanike kaasamine haldusterritoriaalse korralduse muutmisse on kohaliku omavalitsuse üksuse elanike arvamuse küsitluse teel väljaselgitamine haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisel. Elanike kaasamist reguleerib haldusreformi seadus (HRS), mis sätestab haldusreformi eesmärgi saavutamiseks valdade ja linnade haldusterritoriaalse korralduse muutmise alused ja korra. HRS § 30 lg 18 p 1 sätestab muuhulgas, et osavalla või linnaosa eesmärk on ka kohaliku omavalitsuse üksuse elanike kaasamine kohaliku elu küsimuste otsustamisse ning piirkondlike huvide esindamine valla või linna ülesannete täitmisel.
Küsitluste korraldamine
Kohaliku omavalitsuse üksuste volikogude algatatud haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisel võis küsitluse korraldada lisaks küsitluspunktidele ka elektrooniliselt. Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisel tuli küsitlus lisaks küsitluspunktidele korraldada ka elektrooniliselt.
Elanike küsitlus oli kohustuslik protseduur, mis annab elanikele võimaluse arvamust avaldada ja see tuleb seaduse järgi teha enne, kui volikogu langetab otsuse haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmise või mittemuutmise kohta. Küsitluse nõue tuleneb ka Euroopa kohaliku omavalitsuse hartast. Kohaliku omavalitsuse volikogu pole küsitluse tulemusega juriidiliselt seotud ning võib muudest asjaoludest lähtuvalt otsustada küsitluse tulemusele vastupidi.
Elanike kaasamise erisused haldusreformi rakendamisel
2016.–2017. aasta haldusreform tõi kaasa elanike kaasamise erisused. Kohalikel omavalitsustel tekkis õigus muidu ettenähtud kahe nädalase etteteatamise aja asemel teatada küsitluse toimumise aeg ja koht linna veebilehel vähemalt seitse päeva enne küsitluse toimumist. Piirkonna elanikud, kui neid oli vähemalt 1% kohaliku omavalitsuse elanikest, said õiguse taotleda haldusterritoriaalse korralduse menetluse käigus territooriumiosa üleandmise algatamist, kui nad esitasid taotluse enne 2017. aasta 1. jaanuari. Seejärel korraldati territooriumiosa üleandmiseks küsitlus asutusüksuste või asutusüksuste gruppide kaupa, et selgitada välja, kas elanikud toetavad ühinemist mõne muu omavalitsuse üksusega. Nii arvestas Puka vald elanike tahtega ja loovutas kuus küla toona moodustamisel olnud Elva vallale.
Kui kohaliku omavalitsuse üksuse organid ei olnud Vabariigi Valitsuse algatatud haldusterritoriaalse korralduse ja haldusüksuse piiride muutmisel elanike küsitlust korraldanud ega nende arvamust 2017. aasta 15. maiks välja selgitanud, siis läks elanike arvamuse väljaselgitamine küsitluse teel maavanema vastutusse.
Adolf Andruškevitš
Adolf Andruškevitš (ka Adolphe Andruschkewicz; 6. märts 1872 Tallinn – 21. detsember 1933 Tallinn) oli eesti raskejõustiklane ja treener ning spordiajakirjanik.
Ta õppis Peterburis, olles Vene raskejõustiku rajaja Władysław Krajewski õpilane. Naasis aastal 1892 Tallinna. Ta tegutses aastatel 1895–1907 Tallinna Vabatahtliku Atleetide Klubi juhataja ja peatreenerina. Tema õpilasteks olid Georg Hackenschmidt, Aleksander Aberg, Johannes Kalle, Gustav Vahar, Maria Loorberg ja Linda Belling. Lisaks valmistas ta ette tsirkuseatleete, oli aastatel 1907–1917 Peterburi ja teiste Venemaa linnade tsirkustes kohtunik. Aastatel 1892–1907 töötas ta Tallinna-Haapsalu rahukogus kirjutajana. Ta oli ka Eesti esimesi spordiajakirjanikke.
Eesti omavalitsuste haldusreform
Elanike kaasamine Tartu linna, Luunja valla ja Tähtvere valla ühinemisel
Tartu linnale, Luunja vallale ja Tähtvere vallale tegi Vabariigi valitsus ettepaneku ühinemiseks. Haldusreformi seaduse kohaselt pidi kohaliku omavalitsuse üksus pärast vabariigi valitsuse ettepaneku saamist korraldama haldusterritoriaalse korralduse muutmise kohta küsitluse elanike arvamuse väljaselgitamiseks.
Lõpptulemus
Vabariigi Valitsuse 13.07.2017 määrusega otsustati Tähtvere valla liitumine Tartu linnaga. Liitumine jõustus pärast Tartu Linnavolikogu valmistulemuste väljakuulutamist 1.11.2017. Tähtvere valla liitumine Tartu linnaga tähendas, et valla liitumisel Tartu linnaga säilis Tartu linn avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kuid liituv Tähtvere vald omavalitsusüksusena lõppes. Haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena on Tartu linn Tähtvere valla õigusjärglane. Luunja vald Tartu linnaga ei liitunud.
Atviros Lietuvos knyga
"Atviros Lietuvos knyga" ("Avatud Leedu raamat") on 1992. aastast Leedus Avatud Leedu Fondi (Atviros Lietuvos Fondas) toel ilmuv raamatusari, mille eesmärgiks on tuua lugejateni olulisi teoseid humanitaar- ja sotsiaalteaduste vallast. 2011. aastaks oli sarjas ilmunud üle 350 raamatu, sealhulgas poliitikat, kultuuri, ajalugu, filosoofiat, õigust ja majandusteadust käsitlevaid teoseid, enamjaolt 20. sajandi autoritelt.
Sarjas on teiste seas ilmunud Jaan Kaplinski ja Jaan Puhveli teosed.
Katusekate
pisi|Maaülikooli tehnikamaja katusekate, pildistatud 1. märtsil 2017 Katusekate on katust kattev materjal.
Tüüpiline katusekatte paksus sõltub värvikihi paksusest. Katusekate on katuse kõige ülemine kiht, mis peab taluma vihma, rahet, füüsiliselt tekitatud kahju ning infrapuna- ja UV-kiirgust.
Lamekatuseliigid
Kasutuse järgi jagunevad katused kaheks: tavakatusteks, mille kattepinnakalle on 1:40, ja käidavateks katusteks, kuhu kuuluvad katused, kus on ette nähtud inimeste või sõidukite liiklus (terrassid, rõdud, aedkatused), nende minimaalne kalle on 1:100.
Veeäravoolu järgi jagunevad katused samuti kaheks: sisemise veeäravooluga, mille puhul vesi juhitakse katuse pinnalt kogumislehtrite kaudu hoonesisestesse veeäravoolu torudesse, ja välise veeäravooluga, mille korral langeb vesi üle räästaserva või korraldatud veeäravoolu puhul vihmaveerennidesse.
Estêvão Gomes
Estêvão Gomes (1483 Porto, Portugali kuningriik – 1538 Paraguay jõgi), hispaaniapäraselt ka Estevan Gómez või Esteban Gómez, oli portugali päritolu kartograaf ja maadeuurija.
Alla breve
Alla breve (itaalia keeles 'lühendatult') ehk 2/2 ("kaks kahendikku") on muusikas taktimõõt ja noodikirja märk.
Taktimõõt tekib, kui 2-osalises meetrumis vastab ühele osale (löögile) poolnoot. Seda taktimõõtu kasutatakse tavaliselt marsside ja kiire orkestrimuusika puhul.
Noodikirja märk kujutab c-tähte, mis on noodijoonestikul paigutatud teise ja neljanda noodijoone vahele ja millest on läbi tõmmatud vertikaalne sirgjoon.
Noid
Noid on Petroskoist pärit bänd, kes loob ja esitab vepsakeelseid lugusid etno-elektrovõtmes. Bänd loodi aastal 2007.
Minamisanriku
Minamisanriku loodi 2005. aastal Shizugawa ja Utatsu alevi ühendamisel.
Asulat tabas 2011. aasta Sendai maavärina järel tsunami, mis suurema osa hoonetest hävitas. 12. märtsil teatas NHK, et 10 000 linnaelanikku on kadunud.
Asulat läbib Kesennuma raudteeliin.
Kehra Gümnaasium
pisi|Kehra Gümnaasium 2020. aasta lõpus pisi|Kehra Gümnaasiumi fassaad enne 2012. aastat pisi|Kehra Gümnaasiumi algklasside maja, [[Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Kehra)|F. R. Kreutzwaldi tänav 4, 2020. aasta sügisel]] Kehra Gümnaasium on üldhariduskool Harju maakonnas Anija vallas Kehras.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1850, mil loodi Kehra vallakool. Hiljem on kool kandnud nimesid Kehra Algkool (aastast 1920), Kehra Mittetäielik Keskkool (aastast 1944), Kehra Keskkool (aastast 1946). 2007. aastal muudeti kooli nimi Kehra Gümnaasiumiks.
1850–1918 Kehra külakool ja vallakool
1850 ehitati Kehra külasse jõe äärde koolimaja. Koolitöö algas mõni päev enne mardipäeva.
Esimene õpetaja oli Jakob Jäger.
Õpetati lugemist, kirjutamist, laulmist ja rehkendamist.
Kooli pidas üleval mõisahärra.
Juhan Kivirähk
pisi|Juhan Kivirähk (vasakul) ja [[David Vseviov 2014. aasta Arvamusfestivalil]] Juhan Kivirähk (sündinud 2. juulil 1957 Tallinnas) on eesti sotsioloog.
Kehra Gümnaasium
1918–1940 Kehra algkool
1. novembrist 1919 paiknes Kehra 4-klassiline algkool riigimõisalt renditud 1914.a. ehitatud mansardkorrusega puumajas, mis seisis raudteeülesõidust paremat kätt Anija tee ääres. Hoone hävis sõja ajal.
Juhan Kivirähk
Ta töötas Turu-uuringute ASi uuringujuhina.
Kehra Gümnaasium
1918–1940 Kehra algkool
Õpetati emakeelt, kodulugu, matemaatikat, looduslugu, maateadust, ajalugu, saksa keelt, joonistamist, laulmist, käsitööd ja võimlemist.
Juhan Kivirähk
Haridus
Ta on õppinud Tallinna 32. Keskkoolis. Ta on lõpetanud 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal ning on õppinud Eesti Teaduste Akadeemia mittestatsionaarses sihtaspirantuuris Leningradi Sotsiaalmajanduslike Probleemide Instituudis.
Kehra Gümnaasium
1918–1940 Kehra algkool
1928/1929. õppeaastal sai kool 6-klassiliseks algkooliks. Kooli pidaja oli Anija vald.
Juhan Kivirähk
Töö
Avaliku arvamuse uuringuid hakkas ta tegema Televisiooni- ja Raadiokomitee Informatsiooni- ja Arvutuskeskuses, töötades 1984–1988 sealses auditooriumi uuringute osakonnas. Ta on turu- ja arvamusuuringute ettevõtete AS Emor (1990) ja OÜ Uuringukeskus Faktum (2002) asutajaid ning olnud kolme ettevõtte juht: AS Emor asedirektor aastatel 1990–1995, Turu-uuringute AS asedirektor 1998–2002 ja Uuringukeskus Faktum juhataja 2003–2005. Aastatel 1995–1998 töötas Kivirähk pool aastat siseministri nõunikuna, seejärel sama kaua Sõnumilehe arvamustoimetajana ja pisut üle kahe aasta peaministri nõunikuna / valitsuse pressibüroo direktorina. Hiljem on ta olnud Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse sotsioloogilise uurimissuuna vanemteadur.
Ta osales 2001. aastal Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.
Ta kuulub Eesti Sotsioloogide Liitu.
Kehra Gümnaasium
1918–1940 Kehra algkool
Uus koolimaja, F. R. Kreutzwaldi tänav 4 õnnistati sisse 8. oktoobril 1939. See valge maja oli tol ajal suurim ja moodsaim maakoolimaja Harjumaal.
Juhan Kivirähk
Isiklikku
Tema vend on kirjanik Andrus Kivirähk ja õde ajakirjanik Tiina Vapper. Ta on abielus, peres on poeg ja tütar.
Kehra Gümnaasium
1918–1940 Kehra algkool
Õpilasorganisatsioonidest tegutsesid Eesti Noorte Punane Rist, Lootusliit, noorkotkaste ja kodutütarde rühmad.
1940–1944 Kehra 6-klassiline algkool ja üldhariduslik täiendkool
Kooli tüüp oli mittetäielik keskkool, avatud oli 7 klassi.
Sõja ajal kasutati koolimaja ka mobiliseeritute väljaõppe laagrina.
Koolimajas elas kirjanik Richard Roht, kelle abikaasa oli õpetaja.
1944–1946 Kehra mittetäielik keskkool
Kooli oli 7-klassiline.
Uued õppeained olid vene keel, konstitutsioon, sõjaline õpetus.
Sümboolika
Kooli märgi autor on kunstiõpetaja Otti Pille, kes töötas koolis aastatel 1953–1971. Kunagine koolimärk on praeguse logo ja lipu kavandi aluseks. 2011. aastal muudeti autori loal kavandeid praegusele nimele vastavaks. Uue lipu kinkis koolile Kehra kooli vilistlaste ühendus.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2071 võeti ühehäälselt vastu 12. oktoobril 2012. Resolutsioon oli Põhja-Mali konflikti kohta ning sellega anti Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele (ECOWAS) ja Aafrika Liidule (AL) mandaat 45 päeva jooksul koostada teostatav kava Malisse sõjaliseks sekkumiseks.
Hamlet (Blomi film 1910)
"Hamlet" on August Blomi poolt Taanis 1910. aastal loodud tummfilm. Film tugineb William Shakespeare'i samanimelisele näidendile (tragöödia).
Cirrus radiatus
thumb|Cirrus fibratus radiatus Cirrus radiatus (Ci radiatus ehk Ci rad) on kiudpilvede vorm. Pilved moodustavad ribasid, mis näivad koonduvat horisondil ühte punkti või kahte punkti teineteise vastas. Tavaliselt ulatuvad Cirrus radiatuse vöödid kõrgemale kui 45 kraadi; kõrgemal nad tihenevad.
Vanarahva poolt sai see pilvenähtus nime Noalaev.
Cirrus radiatuse ilmumine taevasse näitab, et läheneb tsüklon ja lähiajal hakkab sadama.
I noorte laulu- ja tantsupidu
I noorte laulu- ja tantsupidu (ametliku nimega Eesti NSV koolinoorte laulupidu ja pioneeride V vabariiklik kokkutulek) oli esimene noorte laulu- ja tantsupidu.
See toimus 30. juunist 1. juulini 1962. Ametlikult korraldati see pioneeriorganisatsiooni 40. aastapäeva auks. Idee korraldada koolinoortele üldpidudest eraldi laulu- ja tantsupidu tekkis Ellerheina dirigendil Heino Kaljustel ning rahvatantsujuhil ja tantsupedagoogil Alfred Raadikul.
Toimus üks laulupeokontsert ja tantsupeo etendus. Laulupeol osales 11 000 noort ning tantsupeol 4000 tantsijat.
Noah Sonko Sundberg
Noah Sonko Sundberg (sündinud 6. juulil 1996 Stockholmis) on Rootsis sündinud Gambia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia Levski ja Gambia jalgpallikoondises.
2021. aasta novembris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Sofia Levskiga. Leping jõustus 2022. aasta jaanuaris.
Aastatel 2011–2016 mängis Sundberg Rootsi noortekoondistes. 2013. aastal saavutas ta Rootsi kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel kolmanda koha. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Rootsi olümpiameeskonda. Alates 2020. aastast on ta mänginud Gambia jalgpallikoondises. Ta kuulus Gambia koondisse 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2085 võeti ühehäälselt vastu 20. detsembril 2012, sellega anti luba Aafrika juhitud rahvusvaheliseks Mali toetusmissiooniks (AFISMA). Resolutsioonis peeti meeles ka eelnevaid Põhja-Mali konfliktiga seoses tehtud resolutsioone (2056 ja 2071). ÜRO peasekretär Ban Ki-mooni sõnul oli resolutsiooni eesmärk "taastada Mali põhiseaduslik kord ja territoriaalne terviklikkus".
Straume
Straume on asula Norras Langøya saarel. See on Nordlandi maakonna Bø valla keskus.
2013. aastal oli külas 309 elanikku.
Ilūkste piirkond
Ilūkste piirkond (läti Ilūkstes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Ilūkste piirkonna elanikest lätlasi 63,77%, venelasi 20,53%, poolakaid 8,30%, valgevenelasi 2,68%, leedulasi 2,59% ja teistest rahvustest inimesi 2,14%.
Piirkond moodustati 2003. aastal. 2009. aastal liideti piirkonnaga kaks valda ja Subate linn. 2021. aastal liideti Ilūkste piirkond Augšdaugava piirkonnaga.
Seiðr
Seiðr (vanapõhja keeles 'nöör') oli Põhjamaades peamiselt hilisel rauaajal levinud šamanistlik võlumise ja manamise kombetalitus, milles osalesid enamasti naised.
See oli seotud tuleviku ennustamise ja kujundamisega. Talituste täpne päritolu pole teada ning see hääbus järk-järgult pärast Skandinaavia ristiusustamist. Viiteid seiðr ' ile võib leida saagadest, on ka arheoloogilisi leide.
Ülle Ulla
Ülle Ulla (õieti Ülle-Valve-Oktavie Ulla; 10. november 1934 – 9. aprill (käibel on ka kuupäev 10. aprill) 2016 ) oli eesti näitleja, baleriin, laulja, varieteeartist ja tantsupedagoog.
Ülle Ulla andis elu jooksul 1450 etendust Estonias, 500 draamateatrites ja 600 Leningradi Music Hallis ning esines 3000 õhtul Viru varietees.
1990. aastatel oli ta treener ja tantsuõpetaja Eesti Muusikaakadeemias, Draamateatris ja Estonias.
Oma karjääri jooksul sai Ulla esineda mitmel pool välismaal, sealhulgas Pariisis, Berliinis ja Varssavis, ning oli kolm kuud ansambli Laine koosseisus.
Haridus
1946–1953 õppis Riiklikus Koreograafia koolis, keskeriharidus.
Töö
Ulla Töötas 1953. aastast Estonia teatris balletiartistina. Aastatel 1973–1980 töötas ta Viru Hotellis balletiartistina.
Ühiskondlik tegevus
Koostanud Tallinna Teatri- ja Muusikamuuseumi arhiivi jaoks dokumentaalse käsikirja "Ma armastasin "Estoniat"" (2013).
Isiklikku
Ülle Ulla oli kolm korda abielus. Tema esimene abikaasa oli tantsija Anatoli Hanson, teine abielu oli Ago-Endrik Kergega ja kolmas, ligi 20 aastat kestnud abielu Eri Klasiga.
Põgenemine New Yorgist
"Põgenemine New Yorgist" ("Escape From New York") on 1981. aasta Ameerika Ühendriikide ulmefilm, mille režissöör on John Carpenter ning stsenaristid John Carpenter ja Nick Castle.
Filmis mängivad peaosi Kurt Russell, Lee Van Cleef, Ernest Borgnine, Donald Pleasence ja Isaac Hayes.
Carpenter kirjutas filmi stsenaariumi 1970. aastate keskel reaktsioonina Watergate'i skandaalile. Pärast tema eelmist edukat filmi "Halloween" oli ta piisavalt mõjukas, et filmi tootma hakataks. Filmiti peamiselt Saint Louises ja filmi eelarve oli kuus miljonit dollarit.
Film esilinastus 10. juulil 1981, sai kriitikutelt positiivseid arvustusi ja teenis ligikaudu 25 miljonit dollarit. Film oli nomineeritud neljale Saturni auhinnale. 1996. aastal tehti filmile järg "Põgenemine Los Angelesest" ("Escape from Los Angeles"), jälle koos Carpenteri ja Russelliga, kuid see ei saanud sama populaarseks.
Sisu
1997. aastal, kui president John Harker (Pleasance) on teel Hartfordi rahukonverentsile, kaaperdatakse presidendi lennuk ühe "Rahvavabastusrinde" geriljavõitleja poolt. Presidendile pannakse enne külge jälituskäevõru ja käeraudadega käe külge tema kohver ning saadetakse põgenemiskapslisse, enne kui lennuk Manhattanil alla kukub.
Presidenti saadetakse päästma politsei, kuid New Yorgi jõuguliider Duke (Hayes) hoiatab, et president on röövitud ja ähvardab presidendi tappa, kui veel päästeoperatsioone korraldatakse. Samal ajal saadetakse endine eriväelane, leitnant Bob Plisskin (hüüdnimega Snake) Manhattanile Föderaalreservi röövimise eest. Politseiülem Hauk (Van Cleef) pakub aga Snake'ile kokkulepet, et kui ta päästab presidendi 24 tunni jooksul, lastakse ta vabaks. Et aga Snake nende vastu ei tegutseks, süstitakse talle sisse kaks mikrokiipi, mis tema unearterid õhku lasevad 22 tunni pärast, kui aga Snake on edukas, siis kiibid neutraliseeritakse.
Snake maandub purilennukiga World Trade Centeri tipus ja jälitades presidendi käevõru signaali, jõuab mahajäetud kinno, kus aga selgub, et seda kannab nüüd üks joodik. Kui Snake sellest Haukile teatab, ähvardab Hauk ta alla tulistada, kui ta tuleb tagasi ilma presidendita.
Snake saab kokku taksojuht Cabbiega (Borgnine), kes viib ta tema vana tuttava Harold "Brain" Hellmani (Harry Dean Stanton) juurde, kes on nüüd Duke'i nõunik. Brain ütleb Snake'ile, et Duke plaanib korraldada massilise põgenemise üle Queensboro silla, kasutades presidenti inimkilbina, abiks Braini tehtud maamiinide kaart. Snake sunnib Braini koos tüdruksõbra Maggiega (Adrianne Barbeau) viima ta Duke'i juurde Grand Central Terminalis, kus tal õnnestub president leida, kuid langeb vangi ja sunnitakse surmamatši Slagiga (Ox Baker). Snake võidab ning avastab, et Brain ja Maggie on koos presidendiga põgenenud World Trade Centeri tippu, kust nad plaanivad purilennukiga põgeneda. Kuid kui kurjategijad purilennuki katuselt alla lükkavad, on nad sunnitud tulema tagasi alla, kus nad saavad kokku Cabbiega, kes viib nad üle sinna. Cabbie on endale saanud ka presidenti kohvri, milles on tuumasünteesi info, mida president plaanib kasutada rahukõnelustel. Snake keeldub kohvrit presidendile andmast.
Cabbie, Brain ja Maggie hukkuvad Duke'i eest põgenedes sillal olevate miinide läbi, ning Snake ja president jäävad kahekesi. Neil õnnestub jõuda müürini, kus nad tõstetakse müüri peale, president laseb Duke'i maha, kui ta üritab Snake'i tappa. Hauki doktorid päästavad Snake'i, kui jäänud on vaid loetud sekundid.
Kui president valmistub televisioonis kõnet pidama, lubab ta Snake'ile tema päästmise eest ükskõik mida, kui Snake seepeale küsib presidendi arvamust tema päästmisel hukkunute kohta, kuid presidendi vastus ei rahulda teda, mispeale ta kõnnib minema. Kui president valmistub kõnet pidama, avastab ta, et kassetil mängib hoopis Cabbie lemmiklaul "Bandstand Boogie". Samal ajal eemal tõmbab Snake õigest kassetist lindi välja ja viskab minema.
Tuula mõis
Tuula mõis (saksa keeles Thula) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal.
Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Saue valla Tuula küla territooriumile.
Mõis asutati 1603. Tuula mõisal on olnud palju omanikke, sh von Rentelnid, von Tollid, von Baranoffid, von Rehekampffid, Samson - Himmelstjernad.
Mõisa ühekorruseline peahoone ehitati 1800. Peahoonest on säilinud vaid vasak hoonetiib, mida kasutatakse elamuna.
Tõnu Martin Franzdorf
Tõnu Martin Franzdorf (> Tõnu Martin Aruküla; 28. august 1862 Venevere vald, Virumaa – 22. oktoober 1940 Luunja vald) oli eesti ajakirjanik ja trükikoja omanik.
Peale leeri elas Venemaal, aega teenis Poolas (1886–1888). Pärast Venevere vallakooli täiendas end veel iseõppijana. 1895 asus elama Narva. 1890 avas Uus-Petrovski avenüü 70, kus asus ka Franzdorfi raamatu ja kirjatarvete äri, 1905 enda trükikoja. Pärast mitmekordseid taotlusi sai ta loa asutada Narvas järgmised ajalehed Kaja 1906–1911 (toimetajaks), millel oli mitu lisalehte (Kaja lisaleht (1907–1909), Kaja kirjandusline lisa (1909–1911), Kaja nalja ja pilke-lisa Siil (1910), Ilmarine (1911) ja Uusleht (1912–1918). Avaldas nii algupäraseid kui tõlgitud jutte, romaane ja luuletusi. Lisaks eelnevatele tegi kaastööd ka väljaannetele Valgus, Linda, Eesti Postimees, Olevik, Sakala, Virmaline, Rahva Hääl, Narva Uudised, Virulane.
My So-Called Life
My So-Called Life oli Ameerika Ühendriikide teismeliste elu kujutanud draamasari, mille kirjutas stsenarist Winnie Holzman ning tootsid Edward Zwick ja Marshall Herskovitz. Väljamõeldud Pittsburghi eeslinna gümnaasiumis Liberty High School toimuv oli eetris algselt ABC-s 25. augustist 1994 kuni 26. jaanuarini 1995. Sarja peaosasid täitsid Claire Danes ja Jared Leto ning lisaks Wilson Cruz.
Telesarja on 2000. aastatel näidatud ka Eestis.
Ramón Díaz
Ramón Ángel Díaz (sündinud 29. augustil 1959) on Argentina endine jalgpallur, ründaja.
Ljudmila Petruševskaja
pisi|Ljudmila Petruševskaja (2009) Ljudmila Petruševskaja (vene keeles Людмила Стефановна Петрушевская; sündinud 26. mail 1938 Moskvas) on vene proosakirjanik, luuletaja, näitekirjanik ja laulukirjutaja.
Ramón Díaz
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on Díaz tegutsenud treenerina. Ta on juhendanud muuhulgas Argentina suurklubi River Plate (1995–2000, 2001–2002 ja 2012–2014), Inglismaa klubi Oxford United (2004–2005), Araabia Ühendemiraatide klubi Al-Nasr (2021–2022) ning Saudi Araabia kõrgliigaklubi Al Hilal (2022–2023). Aastatel 2014–2016 oli ta Paraguay jalgpallikoondise peatreener. Alates 2023. aasta juulist on ta Brasiilia klubi Vasco da Gama peatreener.
Koondisekarjäär
Argentinat esindas ta koondiseses aastatel 1979–1982 kokku 22 korda ja lõi 10 väravat.
Ljudmila Petruševskaja
Ta sündis Moskvas, kuid sõja ajal elas sugulaste juures ja veidi aega ka Ufa lähedal lastekodus. Pärast sõja lõppu pöördus ta tagasi Moskvasse. Ta lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna.
Isiklikku
Tema vanaisa Nikolai Jakovlev (1892–1974) oli vene keeleteadlane.
Kim Chŏng-nam
Kim Chŏng-nam (ka Kim Jong-nam; 10. mai 1971 – 13. veebruar 2017) oli Põhja-Korea juhi Kim Chŏng-ili vanim poeg. Aastatel 1994–2001 peeti teda kõige tõenäolisemaks isa järglaseks riigijuhina. Ta langes soosingust välja 2001. aastal, kui ta üritas valepassiga külastada Tokyo Disneylandi.
Kim emigreerus Põhja-Koreast 2003. aastal.
Kim suri 13. veebruaril 2017 Malaisias. USA Riigidepartemangu sõnul tapeti Kim VX-närvimürgiga.
Madona piirkond (2009–2021)
Madona piirkond (läti keeles Madonas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Madona piirkonna elanikest lätlasi 86,14%, venelasi 9,29%, valgevenelasi 1,26% ja teistest rahvustest inimesi 3,31%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Madona rajooni 14 vallast ja Madona linnast. 2021. aastal moodustati senisest Madona piirkonnast ning Cesvaine, Ērgļi ja Lubāna piirkonnast uus Madona piirkond.
Locke'i lisatingimus
pisi| John Locke Locke'i lisatingimus (inglise keeles Lockean provioso) on John Locke'i omandi tööpanuse teooria osa, mis ütleb, et kuigi üksikisikutel on õigus midagi omastada seda enda töö ja panusega sidudes, saab seda teha ainult "seal, kus sama head jääb piisavalt ka teistele".