cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Modernne rahandusteooria
MMT kriitika
Thomas Palley (s. 1956), Ameerika majandusteadlane, esitas väite, et olemuslikult on MMT lihtsustatud ümbersõnastus Keynesi esitatud majandusõpetusest ning poliitilisi riske ja tagajärgi, mis tekivad MMT rakendamisest, on analüüsitud ülemäära lihtsustatult. Palley ei tunnusta MMT pooldajate väidet, et Keynesi standardanalüüs ei hõlma valitsusasutuse raha emissiooni raamatupidamislikust arvestusest tulenevaid piiranguid. Tema arvates on need Keynesi standarditud aktsiavooge kirjeldavate IS-LM mudeliga (tuntud ka kui Hicksi-Hanseni mudel) hõlmatud ning selle koolkonna majandusteadlased on selle olemusest hästi aru saanud. Ta ei tunnusta ka meetodit, kuidas MMT lahendab eelarvepoliitika ja rahanduse vahelise konflikti ning väidab, et kulutusi tegev valitsus võib keelduda koostööst keskpangaga, mis kontrollib ja teeb raha emissiooni. Tema arusaama järgi põhjustaks MMT poliitikast lähtuv, paindlikul vahetuskursil põhinev rahapoliitika tõsist finantsilist ebastabiilsust globaalses majanduskeskkonnas, sel ajal kui fikseeritud vahetuskursside kehtestamine piiraks valitsuse rahaemissiooni ning "õõnestaks MMT peamist väidet, et õigus emiteerida oma valuutat vabastab valitsuse turudistsipliini ja rahanduspoliitika piirangutest". Ta väitis ka, et MMT-l puudub usaldusväärne selgitus inflatsiooni põhjustest, eriti täieliku tööhõive saavutamise kontekstis. MMT probleemideks on samuti valitsuse loodud raha rolli ületähtsustamine ja suutmatus hinnata püsivast nullintressimäära rakendamisest tekkiva ebastabiilsuse mõju. Tema lõppjäreldus on, et MMT on omandanud aktuaalsuse "majandusliku allakäigu aegses poleemikas", kuid see ei paku rahandusteooria seisukohalt uusi teadmisi ning esitab põhjendamatuid väiteid makromajandusliku poliitika kohta.
Robert P. Murphy (s. 1976), Ameerika majandusteadlane ja Austria koolkonna esindaja, märgib, et MMT pooldajate arusaam, et valitsuse eelarvepuudujäägi vähendamine kahjustab erasektori huve, vastab tõele vaid nende "erasäästude" suhtes, mida ei investeerita. Ja näidet, mida MMT pooldajad esitavad riigi majandusarvestuse kirjeldamisel, võib sama hästi kasutada ka arusaama kinnituseks, et valitsuse eelarvepuudujääk tõrjub erasektori investeeringuid. Kokkuvõtlikult väidab ta, et MMT on olemuslikult "surnud vale, mis ei täida antud lubadusi".
Chicago ülikooli Boothi ärikooli 2019. aastal tehtud uuringu tulemuste põhjal tehti järeldus, et MMT väide "Riigid, mille valitsused võtavad laenu omas valuutas, võivad suurendada oma kulutusi nii palju kui tahavad, sest nad võivad alati raha juurde emiteerida ning ei pea seetõttu muretsema eelarve puudujäägi ega ka võlakohustuste tasumise pärast" ei pea paika.
Kommentaar
MMT pooldajad väidavad, et "Valitsuse bilansis ei ole varade poolel ühtegi siseriiklikku rahainstrumenti, s.t tal endal ei ole raha. Kõik valitsuse emiteeritud rahalised instrumendid on tema kohustuste poolel ning need luuakse kulutusi tehes ja hävitatakse maksude kogumise läbi." Seetõttu nimetatakse seda ka "vertikaalseks rahaks". Erasektorile kehtestatud püsiv maksukohustus, trahvi-, litsentsi- jms tasude vormis tekitab nõudluse, mis paneb aluse raha väärtusele.
MMT teoreetikud leiavad, et valitsus võib emiteerida oma valuutat enda vajadustest ja huvidest lähtudes ning kujundada selle turuväärtuse maksunõuetega. Seega riigieelarve puudujääk või ülejääk on vaid instrument, mida poliitika kujundajad saavad kasutada inflatsiooni suuruse ja töötuse määra kujundamiseks. See arusaam on otseses vastuolus võlaraha teooriaga ja praktiliste kogemustega. Vastuolu on põhjustatud asjaolust, et MMT süsteemis emiteerib raha riigikassa ja keskpank kas puudub üldse või siis on see allutatud valitsuse kontrollile ning tegutseb tema antud juhendite järgi.
EL Lissaboni lepingu artikkel 123 ja Eestis õiguskord sätestavad, et keskpank ei või raha emissiooniga finantseerida valitsuse kulutusi. Sellele vaatamata alustas Euroopa Keskpank 2014. aasta märtsis kvantitatiivse lõdvendamise poliitika raames finantsinstitutsioonidelt valitsuste võlakirjade kokkuostmist ning on seda jätkanud juba 8 aastat, rikkudes sellega Lissaboni kokkuleppes sätestatut ning sundides ka Eesti Panka rikkuma valitsevat õiguskorda. 2020. aasta lõpu seisuga on juba enam kui kolmandik EKP bilansilistest varadest valitsuse võlakirjad. Kuna Keskpanga bilanss on selle käigus kasvanud 7 korda, siis on ta oma praktilise tegevusega kinnitanud MMT tõesust. Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv on järginud sama poliitikat veelgi suuremas mahus.
Suveräänse riigi fiat-rahal põhinevas rahandussüsteemis emiteerib keskpank paber- ja metallraha, mis müüakse soovijatele väärismetalli või muu valuuta eest või laenatakse võlarahana krediidiasutustele, kes laenavad selle edasi lõpptarbijatele. Kommertspangad võivad anda ka omal riisikol täiendavalt võlgu (krediiti) lõpptarbijatele, kuid need ei suurenda üldist varalisust, kuna laenude tagatiseks on varalised kohustused. Kuna pangad nõuavad võlarahalt intressi tasumist, põhjustab see turul likviidsuskriisi, sest turg peab pangale tagasi maksma rohkem raha, kui sinna on kunagi üldse välja antud. Sellises rahasüsteemis määravad raha väärtuse turul keskpanga fiat-raha ja kommertspankade krediidiraha emissiooni kogumaht, sel ajal kui haldusvõimu korraldaval valitsusel pole raha emiteerimise õigust ega ka instrumenti, millega kujundada selle väärtust turul. Seetõttu võib väita, et MMT ei saa toimida fiat-/võlaraha süsteemis.
MMT võib toimida postmodernsel e-rahal põhinevas kaduraha süsteemis, milles raha emiteerib ja maksusid kogub üks ja sama täidesaatva võimu valitsuse haldusalas olev institutsioon – riigikassa, mis hõlmab ka keskpanga ja maksuameti funktsioone. Sellises süsteemis saaks rakendada ka Ameerika majandusteadlase Milton Friedmani (1912–2006) pakutud negatiivse tulumaksu kontseptsiooni, mis asendaks kogu praeguse sotsiaalkindlustuse rahaliste väljamaksete süsteemi.
Thomase maakond (Kansas)
Thomase maakond (Thomas County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Colby.
Ajalugu
Maakond moodustati 1873. aastal.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Lääne tänav (Pärnu)
Lääne tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Lääne tänav ristub veel Merimetsa, Väina, Kopli ja Laiu tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 647 meetrit.
pisi|Lääne tänav, 2. märts 2023
Fazlur Khan
pisi|Fazlur Khanile pühendatud mälestustahvel Fazlur Rahman Khan (bengali keeles ফজলুর রহমান খান; 3. aprill 1929 Dhaka Briti Raj – 27. märts 1982 Jiddah Saudi Araabia) oli Bengali-Ameerika ehitusinsener ja arhitekt, kelle algatusel loodi pilvelõhkujate jaoks olulised struktuursed süsteemid. Teda peetakse kõrghoonete "torukujulise disaini isaks", samuti oli ta ka raalprojekteerimise (CAD) teerajaja. Ta oli Willis Toweri ja John Hancock Centeri arhitekt.
Me ei saa kunagi olema vennad
170px|pisi|[[Anastassija Dmõtruk (2015) ]]
"Me ei saa kunagi olema vennad" (vene keeles «Никогда мы не будем братьями», ukraina keeles "Ніколи ми не будемо братами") on Ukraina luuletaja uk 2014. aasta märtsis kirjutatud luuletus.
ни по родине, ни по матери. Духа нет у вас быть свободными — нам не стать с вами даже сводными. ...
Kobratu külanõukogu
Kobratu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tartu külanõukoguga.
Lõhe tänav (Pärnu)
Lõhe tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Haraka tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Lennuki tänaval. Tänava pikkus on ligikaudu 126 meetrit.
pisi|Lõhe ja Lennuki tänava ristmik
Jaan Paalna
Jaan Paalna (aastani 1936 Jaan Rabison, 12. mai 1878 Halliste – 1945 Eesti) oli eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu
Õppis 1899–1903 TVI-s, veterinaarmeditsiini doktor. (1923, Leipzigi Ülikool), väitekiri "Beitrag zur Kenntniss der Hypospadie". Oli 1904–16 Tallinna linna veterinaararst, aastast 1917 kuni Teise maailmasõjani Tallinna tapamaja direktor.
Pidanud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutistes loenguid sõjamajandusest.
Maetud 5. juulil 1945 Tallinna Metsakalmistule.
Teadustöö
Uurinud kusiti anomaaliaid. Oli 1924–26 EKR-i vastutav toimetaja.
Cam Ward
pisi|Cam Ward 2011. aastal Cameron Kenneth ”Cam” Ward (sündinud 29. veebruar 1984 Saskatoon, Saskatchewani provints) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Oma NHL-i karjääri jooksul esindas ta Carolina Hurricanesi ja Chicago Blackhawksi. Ta võitis Stanley karika 2006. aastal.
Ahmet Erdem
Ahmet Erdem (sündinud aastal 1956 Tokatis Tokati provintsis Türgis) on Türgi poliitik. Ta oli 28. augustist 2015 kuni 17. novembrini 2015 Türgi töö- ja sotsiaalminister.
28. augustist 2015 kuni 17. novembrini 2015 oli ta Türgi töö- ja sotsiaalminister.
Arvo Raimo
Arvo Raimo (13. detsember 1940 – 14. oktoober 2015) oli eesti näitleja.
Viljandis sündinud ja Viljandi 1. Keskkooli lõpetanud Arvo Raimo sattus teatritööle otse koolipingist ja pooljuhuslikult. Ugala teatrisse jõudis ta kooli näiteringi juhataja Hilja Varemi kutsel ajutiselt asendusnäitlejaks.
Hiljem õppis Raimo Karl Aderi ja Aleksander Satsi loodud Ugala õppestuudios, mille lõpetas 1960. aastal ja samast aastast töötas näitlejana Viljandi Ugala teatris.
55 teatriaasta jooksul jõudis Arvo Raimo teha üle 200 rolli.
Darja Vorontsova
pisi|Darja Vorontsova [[Nordic Hotel Forumis toimunud Euroopa Parlamendi valimisdebatil "Kuidas tõmmata Euroopa majandus kraavist?" Foto: Ave Maria Mõistlik, 13. mai 2014 ]] Darja Vorontsova (Дарья Николаевна Воронцовa; 15. oktoober 1971 Venemaa) on Eesti fotograaf.
Vorontsova oli 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestimaa Roheliste kandidaat. Ta sai 109 häält ja valituks ei osutunud.
Vjatlag
Vjatlag ehk Vjatka laager (vene keeles Вятский исправительно-трудовой лагерь; Вятский ИТЛ; Вятлаг) oli niinimetatud paranduslike tööde laager Kirovi oblastis Verhnekamski rajoonis; üks GULAG-i laagreid. Asutati 5. veebruaril 1938 NSV Liidu SARK-i käskkirja 020-1938 alusel.
Eesti elektrotehnikateadlased
Eesti elektrotehnikateadlased k.a. kõrgkoolide õppejõud.
Ustus Agur Helmuth Freymuth Juhan Laugis Paul Plakk Uudus Gerhard Randmer Helmut Erik Riikoja Endel Risthein Georg Samolevski (1922-1982) Hugo Tiismus Jaan Tomson Aleksander Voldek Hans Roland Wõrk
Vjatlag
Laager allus kuni 1955. aasta novembrini otseselt NSV Liidu SARK/SM Metsatööstuslaagrite peavalitsusele.
Ketterman
Ketterman on endine asula Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis Pendletoni maakonnas.
Włodzimierz Zawadzki
Włodzimierz Jan Zawadzki (sündinud 28. septembril 1967) on Poola maadleja.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Feliks Press (Oslo Open 1991, Press võitis 2-1).
UDA
UDA või Uda võib tähendada järgmist:
Valdur Jürissaar
Valdur Jürissaar (kuni 1935. aastani Ferdinand Jürrison) (6. märts 1910 Vana-Roela, Tartumaa – 9. aprill 1956 Warrington) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (lipnik, 1933).
1930-ndate lõpul oli noortejuht Noorte Kotkaste Tartu malevas.
Valdur Jürissaar astus 1941. aastal vabatahtlikult 181. Eesti julgestusgruppi, ning teenis järgnevalt 658. Idapataljonis, kus teenis pataljoni adjutandina.
Pärast eestlastest väeosade koondamist 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi nimetati ta 1945. aastal 46. Relva-SS Grenaderirügemendi ülemaks.
Pärast Teise maailmasõja lõppu oli ta Saksamaal Goslari põgenikelaagri eesti kooli õpetaja ning hiljem elas Suurbritannias, kus töötas söekaevurina.
Scott Niedermayer
pisi|Scott Niedermayer Scott Niedermayer (sündinud 31. august 1973 Cranbrook, Briti Columbia) on endine Kanada jäähokimängija. Niedermayer oli kaitsja ning esindas oma 18 hooaega ja enam kui tuhat mängu hõlmanud NHL-i karjääri jooksul New Jersey Devilsi ja Anaheim Ducksi, võites neli korda NHL-i Stanley karika meistritiitli. Oma profikarjääri jooksul NHL-is pälvis ta James Norrise mälestuskarika ja Conn Smythe'i karika, valiti viis korda liiga tähtede mänguks ja 2013. aastal valiti ta Hockey Hall of Fame'i. Niedermayeri mängijanumber oli 27 ning New Jersey Devils, Anaheim Ducks ja Kamloops Blazers ei anna tema auks seda numbrit enam välja.
Valdur Jürissaar
Ta on kirjutanud raamatu "Kahe rinde vahel: kolonel Rebasega idavõitlustes", mis avaldati esmakordselt aastal 1951 kirjastuse Orto poolt Göteborgis.
Scott Niedermayer
Ta võitis Kanada koondisega 2004. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ning olümpiakullad 2002. aastal ja 2010. aastal.
EUS
EUS on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Karjamaa Põhikool
pisi|Karjamaa Põhikool Karjamaa Põhikool on 1964. aastast Tallinnas, Kopli tänav 92 tegutsev kool.
Vene õppekeelega kool kandis 1964–1998 nime ''Tallinna 15. Keskkool''. Aastatel 1998–2014 kandis nime Karjamaa Gümnaasium. 1. septembril 2014 muutus kool põhikooliks.
Kooli direktor on Anna Krõlova.
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)
thumb|Asend Lääne-Virginia osariigis thumb|[[Germany org]] thumb|Mägironimine [[Kettermani lähedal]] Pendletoni maakond (Pendleton County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°68' N, 79°36' W.
Kodasoo külanõukogu
Kodasoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)
Maakonna halduskeskus on Franklin.
Kodasoo külanõukogu
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuusalu vallas. Külanõukogu keskus asus Kodasoo asunduses.
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)
Maakonna pindala on 1808 km². Veekogusid ei ole.
Kodasoo külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kodasoo külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.
1954 juunis Kodasoo külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga.
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7695. Aastal 2000 oli elanike arv 8196.
Ajalugu
Pendletoni maakond moodustati 4. detsembril 1787. aastal Augusta, Hardy ja Rockinghami maakonna osadest. Maakond sai nime Virginia juristi ja poliitiku Edmund Pendletoni järgi.
Kovõlkino rajoon
Kovõlkino rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.
Rajooni keskus on Kovõlkino linn.
Rajoonis on 1 linn ja 21 külaasundust, kus on kokku 109 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 124, 2022. aastal 35 248. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% mordvalased ja 46,6% venelased.
T. M. Aluko
Timothy Mofolorunso Aluko (14. juuni 1918 Ilesha – 1. mai 2010 Lagos) oli Nigeeria kirjanik.
T. M. Aluko oli joruba. Ta õppis muu hulgas Londonis ehitust ning töötas seejärel riigiametnikuna.
Ta kirjutas peamiselt satiirilisi romaane ja autobiograafilisi teoseid.
Gotha G4-61
thumb|Gotha G4-61 704 lisasektsiooniga 12. liinil [[Rostockis oktoobris 1994]] Gotha G4-61 on kolmest sektsioonist koosnev tramm, mida tootis VEB Waggonbau Gotha Saksa DV-s Gothas aastatel 1961–1967. Kokku valmistati 219 eksemplari, neist said Tallinn ja Lviv mõlemad 50 Gotha liigendtrammi.
Hamilton (Ontario)
Hamilton on sadamalinn Kanadas Ontario provintsis. Linnas elab 520 000 elanikku (2011). Linn on tuntud oma ülikooli (McMasteri Ülikool) poolest.
Linnas on olnud tähelepanuväärne eesti kogukond (eestlased Kanadas).
Tristan
Tristan võib tähendada järgmist:
EV
EV on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Wabaunsee maakond
Wabaunsee maakond (Wabaunsee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Alma.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7053.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Lippe-Brake
Lippe-Brake oli krahvkond Saksamaal. See loodi aastal 1613 pärast Lippe krahvi Simon VI surma, kui tema valdus jaotati tema kolme poja vahel, kusjuures tema teine poeg Otto sai Lippe-Brake territooriumi. Pärast krahv Ludwig-Ferdinandi surma aastal 1709 päris Lippe-Brake vanem Lippe-Detmoldi liin.
Lippe-Brake krahvid (1613–1709)
thumb|Brake loss, [[Lemgo ]]
Aastal 1709 läks Lippe-Detmoldile.
Joe Nieuwendyk
pisi|Joe Nieuwendyk 2011. aastal Joseph "Joe" Nieuwendyk (sündinud 10. september 1966 Oshawa, Ontario) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja). Oma NHL-i karjääri jooksul esindas ta Calgary Flamesi, Dallas Starsi, New Jersey Devilsi, Toronto Maple Leafsi ja Florida Panthersi. Ta võitis Stanley karika kolm korda: 1989, 1999 ja 2003.
Lennuki tänav (Pärnu)
Lennuki tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Lennuki tänav ristub veel Käo, Lõhe, Meelise ja Merimetsa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 826 meetrit.
pisi|Lennuki tänav, vaade Meelise tänava ristmikult edelasse. pisi|Lennuki tänav, vaade Meelise tänava ristmikult kirdesse.
Liia
Liia on naisenimi.
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1181 Liia-nimelist inimest.
Karol Linetty
Karol Linetty (sündinud 2. veebruaril 1995 Żninis) on Poola jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Torino ja Poola jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Poola klubis Poznańi Lech, debüteerides Poola kõrgliigas hooajal 2012–13. Hooajal 2013–14 valiti ta Poola kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks. Hooajal 2014–15 tuli ta klubiga Poola meistriks.
Aastatel 2016–2020 mängis ta Itaalia kõrgliigas Sampdoria ridades. 2020. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Torinoga.
Poola jalgpallikoondises tegi Linetty debüüdi 18. jaanuaril 2014 sõprusmängus Norra vastu ja lõi selles mängus ka värava. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 14. juunil lõi ta värava Slovakkia vastu. Ta kuulus Poola koondisse ka 2016. aasta uroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Teleskoopkala
Teleskoopkala ehk teleskoop kuldkala on suurte punnis silmadega kuldkala, kes võib olla must, valge, kuldne või kirju.
Soe oja
Soe oja on oja Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Oja pikkus on 8,3 km, valgla pindala 13,6 km², langus 24,5 m ja lang 2,95 m/km. Oja saab alguse 58,5 m kõrgusel Soe külas ja suubub 34 m kõrgusel Kivilõppe külas Kivilõppe ojasse. Ojale on Soe külas paisutatud Soe paisjärv. Umbes 1,5 km enne oja suuet hargneb ojast Nälgu oja. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Brad Richards
pisi|Brad Richards 2014. aastal Bradley Glenn "Brad" Richards (sündinud 2. mai 1980 Murray Harbour, Prints Edwardi saar) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja). Richards mängis NHL-is 15 hooaega aastatel 2000–2016. Oma karjääri jooksul mängis ta 1126 põhihooaja mängu, kus viskas 298 väravat ja 634 resultatiivset söötu, andes kokku 932 jõupunkti.
Richards võitis oma karjääri jooksul kaks korda Stanley karika: 2004. aastal Tampa Bay Lightningiga ja 2015. aastal Chicago Blackhawksiga.
Lasse Schöne
pisi|Lasse Schöne (2014) Lasse Schöne (sündinud 27. mail 1986 Glostrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis NEC.
Schöne on kogu klubikarjääri mänginud Hollandis. 2002. aastal liitus ta SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. 2006. aastal liitus ta klubiga De Graafschap, kellega võideti hooajal 2006–07 esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Aastatel 2008–2012 mängis Schöne Hollandi kõrgliiga klubis NEC.
2012. aasta aprillis siirdus ta Hollandi kõrgliiga klubisse Amsterdami Ajax. Hooaegadel 2012–13, 2013–14 ja 2018–19 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2014. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.
2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. 2021. aasta veebruaris naasis ta SC Heerenveeni, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta juunis liitus ta taas NEC-iga.
Taani jalgpallikoondises mängis Schöne aastatel 2009–2021 kokku 51 korda ja lõi kolm väravat. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Schöne 12. augustil 2009 sõprusmängus Tšiili vastu, lüües selles mängus kohe ka värava. Ta kuulus Taani koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Lilli Paama
Lilli Paama (1965. aastani Lilli Lipp; sündinud 7. jaanuaril 1941 Tartus) on eesti keemik-analüütik.
Elulugu
Lilli Paama on sidetöötaja tütar ja Mart Paama abikaasa.
Lõpetas 1959 Tartu 1. Keskkooli, 1964 TÜ keemiaosakonna, keemiakandidaat (1968, Läti TA Anorgaanilise Keemia Instituut), väitekiri "Исследование условий и определение микроколичеств хлор- и броморганических соединений в воздухе и сточных водах". Oli 1965–1966 TPI ehitusmaterjalide labori ja EPA maaviljeluse labori nooremteadur, 1966–1979 TÜ analüütilise keemia kateedri nooremteadur, 1979–1989 vanemteadur, 1989–1991 assistent, 1992– keemilise füüsika instituudi lektor. 1990-st töötanud teaduri ja õppejõuna korduvalt Soomes Oulu Ülikoolis, Helsingi Tehnikaülikoolis, Jyväskylä Ülikoolis ja Helsingi Ülikoolis, 1999–2005 täiendas end nimetatud ülikoolides.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: ülipuhaste ainete süntees ja analüüs, kloor- ja broomorgaaniliste ühendite keskkonnakeemia ja analüütika, induktiivse plasma aatomispektromeetria, termoanalüüs ja FTIR spektromeetria. Osalenud rahvusvahelises projektis "The Lapland Forest Damage Project". 95 teadustrükist, 2 patenti.
La Giralda
La Giralda; ka Giralda torn on Sevilla katedraali kellatorn, Sevilla sümbol.
Aastal 1568 ehitas arhitekt Hernán Ruiz torni kõrgemaks ja lisas kellatorni tippu Usu pronkskuju – tuulelipu, mis hispaania keeles on giraldillo ja andis nime endisele minaretile. Tänapäeval on kellatorni kõrguseks 104 meetrit (koos tuulelipuga) ja selle tippu viib nelinurkselt käänduv kaldtee. Vanasti tõusti tippu ka hobustel.
Tornis on 24 kella.
Kellatorn ja katedraal koos Reales Alcázarese kompleksi ja Archivo General de Indiase hoonega kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Kalli Kalde
Kalli Kalde (sündinud 6. septembril 1967 Tartus) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatuillustraator.
Kalli Kalde õppis aastatel 1982–1986 Tartu Kunstikoolis kunstilise kujundamise erialal. Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, joonestamise ja käsitöö õpetajana.
Näitustel esineb oma töödega alates 1988. aastast.
Tartu Kunstnike Liidu liige aastast 1995 ja Eesti Vabagraafikute Ühenduse liige aastast 2013.
Salumetsad
pisi|Sügisene salumets [[Puhtulaiul.]] pisi|Salumets [[Kübassaare maastikukaitsealal.]] Salumets on metsatüüp, mis kuulub arumetsa metsatüübiklassi. Salumetsale on eriti vanemas eas iseloomulik puuliikide mitmekesisus, seejuures laialehiste puuliikide - harilik tamm, harilik pärn, harilik vaher, harilik saar, harilik jalakas esinemine kõrvalliikidena, aga vahel ka peapuuliigina. Samas Eesti salumetsade enamiku moodustavad hüljatud ja metsistunud endised põllumaad, kus kasvab peamiselt pioneerliik hall lepp. Domineerivaks puuliigiks väljakujunemata salumetsas on hall lepp, korralikult majandatud salumetsas aga harilik kuusk või arukask. Liigirikkas põõsarindes kasvavad kuslapuu, sarapuu, toomingas, näsiniin ja muud.
Salumetsade mullastik on viljakas, paksu huumuskihiga ja hea veevarustusega. Salumetsad hakkasid Eestis levima umbes 6500 aastat tagasi, kui kliima oli soe ja niiske. Kliima jahenemisel tõrjusid okaspuud aegamööda laialehised lehtpuud välja. Salumetsade tüübirühma kuuluvad E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide süsteemi järgi naadi ja sõnajala kasvukohatüüp, ning J. Paali taimkattetüüpide järgi naadi, sinilille ja kuukressi kasvukohatüüp. Eesti metsadest moodustavad salumetsad statistiline metsainventuuri andmetel J. Paali järgi u 21% ja E. Lõhmuse järgi üle 10 protsendi. . Salumetsad on tuntud ka lihtsalt saludena.
Mairis Briedis
pisi|Mairis Briedis (2018) Mairis Briedis (sündinud 13. jaanuaril 1985 Riias) on Läti poksija.
Harrastajana
Briedis on vähemalt kolmekordne Läti meister poksis – raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2008, 2009 ja 2011.
Elukutselisena
Briedis jätkas oktoobris 2009 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 2. juuli 2022) pidanud 30 kohtumist ning on võitnud neist 28 (neist 20 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 2 kohtumist.
Ta on alates 22. novembrist 2013 olnud eri poksiorganisatsioonide (IBA, IBO, WBC) eri astmete maailmameister kehakaalus kuni 200 naela ehk 90,7 kg.
Kodijärve külanõukogu
Kodijärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kodijärve külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kambja vallas. Külanõukogu keskus asus Pangodi külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kodijärve külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Kodijärve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium jagati Kambja ja Elva külanõukogu vahel.
Jean-Sébastien Giguère
pisi|Jean-Sébastien Giguère Jean-Sébastien Giguère (sündinud 16. mai 1977 Montréal, Québec) on endine Kanada jäähokimängija (väravavaht). Oma NHL-i karjääri jooksul esindas ta Hartford Whalersi, Calgary Flamesi, Anaheim Ducksi, Toronto Maple Leafsi ja viimasena Colorado Avalanche'i.
Ta võitis Stanley karika 2007. aastal.
ERE
ERE või Ere võib tähendada järgmist:
Vilkija maavald
Vilkija maavald (leedu keeles Vilkijos apylinkių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 149 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2339 inimest. Valla keskus on Vilkija linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Kauno g. 37. Vallavanem on Arūnas Bačiūnas.
pisi|Daugeliškiai pisi|Jaučakiai linnamägi pisi|Krūvandai kalmistu ja kabel pisi|Padauguva pisi|Padauguvėlė mõisa häärber pisi|Saulėtekiai pisi|Vilkija küla
Pavandenė
Pavandenė on alev Leedus Telšiai rajoonis Varniai vallas. Alev asub Varniai regionaalpargi territooriumil. Vene keeles oli alevi kohta kasutusel nimekuju Повондень.
Ajalugu
Asula sai alguse XIV sajandil. Aastast 1596 on teada, et seal asus Pavandenė mõis. Mõisa omanik Jonas Burba Gervydas jagas valduse oma viie poja vahel, küla ise läks neist kahe – Stanislovase ja Mykolase – valdusse.
pisi|tühi|Pavandenė kirik
Lehola tänav (Pärnu)
Lehola tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav on kahes lõigus. Esimene lõik saab alguse Uku puiesteelt, suundub kagusse ja lõppeb Lembitu tänaval. Teine lõik algab tupikust ja lõppeb Hiie tänaval. Lehola tänav ristub veel Vambola, Rävala, Pala, Tarva, Põdra ja Hirve tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 873 meetrit.
Väärtus (täpsustus)
Väärtus on mitmetähenduslik sõna:
TON
TON või Ton võib tähendada järgmist:
EVA
Eva võib tähendada järgmist:
Lippe vürstkond
280px|thumb|Lippe kaart aastal 1918 thumb|280px|Vürstiloss [[Detmoldis]]
Lippe (hiljem Lippe-Detmold ja siis taas Lippe) oli ajalooline riik Saksamaal, mida valitses Lippe vürstlik perekond. See paiknes Weseri jõe ja Teutoburgi metsa kaguosa vahel.
Ajalugu
thumb|Erinevate asjade mõisted Lippe murrakus, tõlge saksa kirjakeelde
Lippe vürstkonna eellasriigi asutas Bernhard I, kes sai territooriumi kingitusena Saksa-Rooma keisrilt ja Saksa kuningalt Lothar III von Supplinburgilt aastal 1123. Bernhard I omandas tiitli Lippe isand. Bernhardi järglased pärisid ja omandasid mitmeid krahvkondi. Isand Simon V oli esimene Lippe valitseja, kes nimetas ennast krahviks.
Pärast Simon VI surma aastal 1613 jagati vürstkond kolmeks krahvkonnaks; Lippe-Detmoldi sai Simon VII, Lippe-Brake sai Otto ja Lippe-Alverdisseni sai Philipp I. Lippe-Brake krahvkond taasühendati Detmoldi pealiiniga aastal 1709. Perekonna teise haru asutas Jobst Hermann, Simon VII poeg, kes oli Lippe-Biesterfeldi liini looja.
Lippe-Detmoldi krahvid said vürstitiitli aastal 1789.
Varsti pärast Saksa keisririigi liiduriigiks saamist aastal 1871 suri Lippe-Detmoldi liin 20. juulil 1895 välja. See tekitas pärimisvaidluse Schaumburg-Lippe ja Lippe-Biesterfeldi liinide vahel. Vaidluse lahendas keiserlik kohus Leipzigis aastal 1905, maad läksid Lippe-Biesterfeldi liinile, kellel seniajani ei olnud territoriaalset suveräänsust.
Lippe vürstkond kaotati 12. novembril 1918 Leopold IV troonilttõukamisega, kui Lippest sai vabariik. Aastal 1947 liideti Lippe Nordrhein-Westfaleni liidumaaga. Vürstiperekonnal on veel valdused ja loss Detmoldis.
Lippe isandad (1123–1528)
Aastal 1528 ülendati krahvkonnaks.
Lippe (aastast 1613 Lippe-Detmoldi) krahvid
Aastal 1789 ülendati vürstkonnaks.
Wallace'i maakond
Maakonna halduskeskus on Sharon Springs.
Ajalugu
Maakond moodustati 1868. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1485.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Lazare Carnot
pisi|Lazare Carnot (1752–1823) Lazare Nicolas Marguerite Carnot (13. mai 1753 – 2. august 1823) oli Prantsusmaa ühiskonnategelane, poliitik, insener ja matemaatik.
Ta jõudis kanda Prantsusmaa Rahvuskonvendi esimehe (1794), sõjaministri (1800) ja siseministri (1815) ametit ning teda teati kui võidu organiseerijat. Carnot uuris ka mehaanilist liikumist ning diferentsiaal- ja integraalarvutuste omadusi. Borda-Carnot' valem, mida kasutatakse vedelike liikumise kirjeldamiseks, sündis Jean-Charles de Borda (1733–1799) ja Carnot' koostööst.
Lazare Carnot on üks 72 inimesest, kelle nimi on graveeritud Eiffeli tornile.
Elulugu
Carnot sündis Prantsusmaal Burgundias Nolay külas. Tema isa Claude Carnot oli haritud mees – küla notar ja kohtunik –, mistõttu hoiti nende peres haridust tähtsal kohal. 1767. aastal saatis Claude 14-aastase Lazare'i koos vennaga Pariisi Ülikooli. Collège d'Autunis veetis Lazare vaid aasta, 15-aastaselt suundus ta Püha Sulpice'i Preestrite Kogudusse õppima matemaatikat, teoloogiat ja filosoofiat. Jäänud õpetajatele oma õppimisvõime poolest silma, soovitati isa Claude'il poeg sõjaväeakadeemiasse saata. Järgmised paar aastat veetis Lazare ettevalmistuskoolis, et akadeemiasse kandideerimine võimalikult sujuvalt läheks.
EVK
EVK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Lazare Carnot
Õpingud
1773. aastal tutvus Lazare Carnot Gaspard Monge'iga, kes sai tema õpetajaks Mézières Sõjaväeakadeemias. Akadeemias tutvus Lazare paljude mõttekaaslastega, kes tulevase revolutsiooni ning hiljem ka Napoleoni võimu ajal talle toeks olid, aidates kõigega École polytechnique'i rajamisest püssirohu tootmiseni Prantsusmaa sõjaväe jaoks. Mézières's omandas Lazare lisaks paljudele olulistele tutvustele ka hea sõjastrateegi hariduse. See, koos mehe kirgliku sooviga luua USA eeskujul vabariiklik Prantsusmaa, tegigi temast hea juhi. Lazare nägi revolutsiooni koldel oma riiki mitte viie ega kümne, vaid viiekümne aasta pärast. Ta mõtles riigile reforme kavandades, mis saab järgmisest ja ülejärgmisest generatsioonist, millistes oludes peavad tema lapselapsed üles kasvama ning milliseid võimalusi suudaks riik neile pakkuda. Carnot kavandas oma reforme ettenägelikult ning üks olulisemaid teemasid tema jaoks oli haridus. Eelkõige (kuigi selle mõtte formaliseerimiseni läks tal veel mõnikümmend aastat aega) tähtsustas Lazare kättesaadavat algharidust ja seda "Prantsusmaal, kus kaks miljonit last vajavad seda."
Enne Prantsuse revolutsiooni jõudis ta algust teha teadustööga, esitledes 1784. aastal Prantsuse Teaduste Akadeemiale (pr Académie des sciences, edaspidi Akadeemia) memot kuumaõhupallide juhtimisest aurumootorite abil. "Järgmise kümne aasta jooksul läidab see imetlusväärseid revolutsioone [mehaanilises] kunstis," kuulutas Carnot.
Karjäär sõjainsenerina
pisi|Carnot u 1790. aastal Saanud 1783. aastal kindraliks, õppis Carnot omal käel tundma Prantsusmaa sõjaväge ja selle tegelikku võimeid. Ta tegi endale selgeks Prantsuse armee võimekuse ning juba 1791. aastal pakkus Carnot välja esimesed reformid armee tugevdamiseks. Carnot tegi seda samal aastal moodustatud Seadusandliku Kogu (pr Assemblée législative) liikme positsioonilt. Kahjuks polnud neil ettepanekutel kohest mõju: järgmisel aastal kannatas Prantsusmaa suurte kaotuste all värskes sõjas Austria ja Preisimaaga. Lisaks ebastabiilsele siseriiklikule olukorrale oli riigi armee kriitilises seisus ning seega kergesti haavatav kõigi väliste jõudude poolt. Kuigi Lazare valiti ka Seadusandliku Kogu järeltulijasse Rahvuskonventi (pr Convention nationale), pidi ta ise suunduma Pürenee mäestikku, et juhtida seal paiknevate vägede ettevalmistust Hispaania võimaliku sissetungi puhuks. Seal olles kirjutas Carnot, et ilma haritud sõdurite ja üldise majandusliku ümberkorralduseta ei ole Prantsusmaal võimalik võita ühtegi sõda.
Suurimaks probleemiks pidas Carnot puudulikku teedevõrgustikku. "Põllumajandusel ja tööstusel on võimatu kasvada," andis ta hinnangu olukorrale riigis. Mõistes, et samad probleemid esinevad üle kogu riigi, pakkus Carnot välja iga-aastase loenduse, mida viiksid läbi teadlased ja oskustöölised kogukonna tasemel. "[Tarvis on] kõike, mida nad suudavad üles kirjutada rahva, põllumajanduse, kaevanduste, manufaktuuride, kommunikatsiooni, tootmise, kaubanduse ja majanduse kohta ning lisaks nende [teadlaste] tähelepanekuid, mõtteid ja ettepanekuid, mis panustaks riigi üldisse heaolusse."
1793. aasta on läbimurdeline nii Lazare'i kui ka Prantsusmaa jaoks. See algab 21. jaanuaril Louis XVI hukkamisega ning Suurbritannia, Madalmaade ja Hispaania vastu sõja kuulutamisega. Kuninga giljotiinimist loetakse Prantsusmaal ka suure terrori (pr la Terreur) alguseks, sest aasta teises pooles algas jakobiinide, eesotsas Robespierre'i hirmuvalitsus. Jakobiinide diktatuuri lõplikuks ajendiks sai Jean-Paul Marat' mõrv, mis tähendas Carnot' jaoks ametit vast loodud Rahvapäästekomitees. Mehe ülesandeks sai sõjaoperatsioonide juhtimine.
Lazare Carnot ei raisanud aega: järgmise poole aastaga suutis ta paremale järjele aidata nii Prantsusmaa sõjaväe, majanduse kui ka haridussüsteemi, jäädes, hoolimata valitsuspartnerite poliitilisest survest, truuks oma põhimõtetele. Ta toonitas riigi kaitsemehhanismi, majandusliku toodangu ja uute tehnoloogiate kasutuselevõtu vahelist seost ning uskus, et ainuke õige viis vastase hävitamiseks on läbi ülema kultuuri.
Selleks, et oma eesmärke ellu viia, vahetas ta välja paljud kindralid, väejuhid ja sõjaväeametnikud, haaras tervikuna enda kätte militaarvõimu Prantsusmaal ning korraldas üleriigilise mobilisatsiooni. Prantsusmaa sõjavägi suurenes ühe miljoni meheni, mis kujutas toona tervelt 4% kogu rahvastikust. Lisaks koondas Carnot enda ümber riigi helgeimad matemaatikud, insenerid, keemikud ja töösturid, kes aitasid sõjaväe reformimise, toitlustamise ja varustamisega ning töötasid välja uut sõjatehnikat.
École polytechnique
Robespierre'i ja tema partei kukutamisega tekkis Carnot'l pisut hingamisruumi ka teadusega tegelemiseks. Prieur de la Côte-d'Or meenutab Carnot' poja Hippolyte'i memuaarides: "Me arutasime su isaga [Lazare Carnot'ga] tihti vajadust luua kool, mis õpetaks välja erinevate oskustega insenere. See oli üks meie lemmikajaviiteid. /…/ Pärast [Robespierre'i kukutamist] rääkisime sellest uuesti. Carnot oli jäänud komitee liikmeks, mina aga juba lahkunud. Ta ütles, et ma kasutaks oma vaba aega selle idee välja töötamiseks, mida ma ka tegin. Kohe, kui see paistis olevat presenteeritav, pidasime nõu [Gaspard] Monge'ga, meie endise professoriga Mézièrest, kes võttis selle tavapärase entusiasmiga omaks..."
Nii loodigi École polytechnique, mis tegutseb Pariisis tänase päevani. Saavutanud arvestatava poliitilise võimu, paistis Lazare'ile aina realistlikum luua Ameerika Ühendriikide eeskujul Prantsusmaa vabariik. Selle võimaldamiseks kujutas Carnot ette üleeuroopalist rahulepingut, mis kehtestaks kõigis riikides kas vabariikliku korra või vabariiklikule majandusele toetuva monarhia. Tema plaan nõudnuks aga eelkõige feodaalse oligarhia lammutamist, mis oli tol ajal mõeldamatu ning omas tugevat vastupanu inglastelt.
Atentaat ja koostöö Napoléoniga
Kahjuks oli Robespierre'i välja vahetanud Paul Barras samuti vastu Carnot' visioonirikastele mõtetele, mistõttu jäi Lazare Carnot' aeg valitsevas positsioonis lühikeseks. 1797. aastal korraldati Carnot'le atentaat, millest mees vaevu pääses. Barras levitas infot, et ta olevat riigireetur ning töötavat koos rojalistidega, mis ilmselgelt tõele ei vastanud. Carnot põgenes esialgu Šveitsi ning hiljem edasi Saksamaale. 1796. aastal sündis Lazare'i esimene poeg Nicolas Léonard Sadi Carnot.
Kahe aasta pärast, 1799. aasta novembris kutsus Napoléon Bonaparte (juba Prantsusmaa esimese konsulina) Carnot tagasi ning nimetas ta sõjaministriks. Hoolimata Carnot' avalikust hoiakust Napoléoni ja tema autoritaarse korra vastu oli strateeg konsuli jaoks piisavalt tähtis, et mees riigi valitsuses ametisse määrata. Carnot pidas seal vastu vaid kuus kuud, kuni ta ametist tagasi astus, sest "Napoléoni arusaam sõjakunstist oli lapselik".
Viimane ja otsustav põhjus lahkumiseks oli tõenäoliselt Napoléoni vastupanu uute tehnoloogiate kasutuselevõtule sõjas Inglismaaga. Carnot oli koos ameerika inseneri Robert Fultoniga välja töötamas uut mereväeüksust, mis kasutanuks Fultoni allveelaevu Inglise mereväe vastu, kuid Napoléon polnud väljapakutuga nõus. Erinevalt temast aga olevat Benjamin Franklin, näinud nende katseid veealuste aurumasinatega, hüüdnud "It is a newborn child!", viidates nende töö erakordsusele.
Elu pärast poliitikat
Tagasi Prantsusmaal ning vaba poliitilistest kohustustest, keskendus Carnot teadustööle. 1801. aastal sündis Lazare'i teine poeg, Lazare Hippolyte Carnot (1801–1888), kelle kirjutatud memuaaridest on pärit suur hulk mälestusi tema isa kohta. 1803. aastal avaldas Carnot mitu tööd, millest kõige tuntumaks sai "Géométrie de position" – pea 500-leheküljeline teos geomeetriast (lisa 1). Lisaks kirjutas ta raamatu "Principes Fondamentaux de l'Équilibre de Mouvement", kus käsitles peamiselt liikuvaid objekte füüsika vaatepunktist.
Carnot naasis avalikku ellu viimast korda 1814. aastal, mil Preisimaa väed olid hakanud idarindel lahinguid võitma. Hoolimata oma vanusest (61 aastat) läks ta tagasi teenistusse ning sai Antwerpeni meeriks, kus Carnot' ülesandeks sai asula kaitsmine Preisimaa vägede eest. Ta tuli oma ülesandega väga hästi toime ning linn püsis sõja lõpuni prantslaste käes, kuni käsk uuelt kuningalt Louis XVIII-lt kohustas Antwerpenit vastasele üle andma.
Napoléoni saja päeva jooksul teenis Carnot taas valitsuses, kuid sel korral siseministri toolil. Ta kutsus kohe tagasi oma sõbrad Mézière akadeemia päevilt ning lõi Tööstuse ja Heaolu Istungi, mille eesmärgiks sai riigi teaduslike ja tööstuslike vahendite haldamine. 1815. aasta mais kiitis Carnot heaks seaduse, mis kutsus rajama uusi koole ning laiendama tol ajal kasutuses olevaid õppekavasid. Lisaks üritas ta käima lükata pensionisüsteemi ja arendada sotsiaalset turvalisust tagavaid riigiteenuseid. Tema unistused jäid aga teostamata, sest samal aastal kaotas Napoléon võimu ning uus valitsus pagendas Carnot' Magdeburgi.
Preisimaal võeti Carnot hästi vastu. Seal olles kohtas ta paljusid mõttekaaslasi, kes lootsid Saksamaa Ameerika Ühendriikide eeskujul vabariigiks ümber ehitada. Vastupidi Prantsusmaale jagati Preisimaal Carnot' mõtteid haridusest meelsamini ning neid hakati ellu viima. Juba 1816. aastaks oli Preisimaa teistest Euroopa riikidest haridussüsteemi poolest ees.
Carnot suri Magdeburgis 1823. aasta augustis, jättes endast maha 2 poega. Nende ema nime, eluaastate ega päritolu kohta ei ole teavet säilinud.
Poliitilised tõekspidamised
Kuigi Carnot oli oma eluajal nii Seadusandliku Kogu, Rahvuskonvendi, Rahvapäästekomitee kui ka direktooriumi liige, ei jäänud ta oma poliitiliste saavutustega eriti silma. Ta oli mitmete seisukohtade tõttu vastuolus juhtivate revolutsionääridega – näiteks Maximilien Robespierre'i, Paul Barras' ja Georges Dantoniga – kellest osad kasutasid, Lazare arvates, revolutsiooni käigus haaratud võimu omakasuks. Eriti vihkas Carnot Robespierre'i, sõnades ühes 1789. aasta kirjutises, et "[Robespierre'i] fraktsioon, vastupidi vabariiklikule süsteemile, tõstab enda huvid riigi omadest kõrgemale."
Lazare Carnot'l oli kaks seisukohta, mis põhjustasid enamiku konfliktidest teiste revolutsionääridega. Esimene oli hariduse tähtsustamine ning teine sügav usk, et Ameerika Ühendriikides omaks võetud vabariiklik kord on parim valik ka Prantsusmaa jaoks. Vahel käisid need kaks käsikäes: 1815. aastal Carnot' toetatud seaduses (pr Enseignement Mutuel), mis käsitles riigi haridussüsteemi, kirjutati järgmiselt: "Kui ameeriklased otsustasid rajada linna või küla, oli õpetaja toomine asulasse sama tähtis kui põlluharimisvahendite soetamine, sest nemad – asjalikud mehed, Franklini ja Washingtoni õpilased – mõistsid, et inimese jaoks on esmajärgulise tähtsusega maaharimise, kodu rajamise ja enese riidesse panemise kõrval ka enda harimine."
Carnot omandas sügavama austuse ameeriklaste vastu, sest lisaks pelgale teadmisele, kuidas Ameerika Ühendriigid loodi, on ta isiklikult kohtunud Benjamin Frankliniga. Viimane teenis Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Prantsusmaal aastatel 1776–1785, samal ajal, kui Lazare õppis Mézières akadeemias. Samas mainib nende tutvust vaid Dino de Paoli artikkel, seega sulatõena seda võtta ei saa.
See-eest on kindel Carnot' kalduvus ameeriklaste ideaalide poole. Revolutsiooni algusest peale jagunes idee demokraatlikust Prantsusmaast kaheks: üks pool, kelle hulka kuulusid näiteks Lafayette ja Carnot, soovis Ameerika Ühendriikide näitel rakendada täiesti uut majanduslikku ja sotsiaalset mudelit. Nende jaoks polnud niivõrd oluline uue režiimi kehtestamine – see sai oluliseks teise, brittidest mõjutatud suuna jaoks, kelle hulka kuulusid näiteks Danton ja Marat.
Enamik Carnot' kõnedest Seadusandlikus Kogus, Rahvuskonvendis ja mujal keskendusid eeskätt vajalikele majanduslikele reformidele. Tema jaoks oli ebainimlik, et terve vaimulikkond ja aadliseisus elab kolmanda seisuse arvelt. Oma 1784. aastal välja antud teoses "Vaubani auks" (pr "Eloge de Vauban") kirjeldab ta talupoja ebaõiglast elu: "[Vaubani] arvutuste järgi harib kuningriigis maad vaid üks inimene 24 kohta. Seega on tema see, kes toidab ära 23 ülejäänut. Milline erinevus mehe, kes toidab oma isamaad, ja õukondliku vahel! Viimane saab kasulikuks alles siis, kui ta sureb... Ta lisab oma maale väärtust alles mulda naastes. Ometi on õukondlik ainsana see, kes naudib teiste töö vilju."
Lisaks varandusliku ebavõrdsuse kaotamisele uskus Lazare ka, et ühiskond saab areneda vaid tehnoloogilise innovatsiooni teel.
Venterspos
Venterspos on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas.
Lazare Carnot
Teadustöö
Carnot' avaldatud teosed võib laias laastus jagada kahte rühma: mõtisklused sõjandusest ja teadustööd. Enim kogus Carnot tuntust oma sõjanduseteemaliste tööde arvelt, näiteks 1810. aastal avaldatud "Kindluste kaitsmisest" (pr "De la défense des places fortes") või 1784. aasta "Vaubani auks" (pr "Éloge de M. le Maréchal de Vauban"). "Kindluste kaitsmisest" osutus eriti menukaks raamatuks, sest selle ingliskeelne tõlge "A treatise on the defence of fortified places" ilmus juba 1814. aastal, hoolimata inglaste ja prantslaste eriti tulistest suhetest.
Teadustöid pidi Carnot kirjutama poliitikuelu kõrvalt, milleks Prantsuse revolutsiooni keerises tihti aega ei jätkunud. Esimene suurem kogumik mõtisklusi ilmuski tal 1797. aastal, kohe pärast ebaõnnestunud atentaati. Selleks oli "Infinitesimaalarvutuste metafüüsilistest põhitõdedest" (pr "Réflexions sur la métaphysique du calcul infinitésimal"), mis sai ingliskeelse tõlke alles pärast autori surma, aastal 1832.
Venterspos
Venterspos on asutatud 1937. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersposi elanikest valgeid 63,60%, mustanahalisi aafriklasi 35,06% ja värvilisi 1,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,07% inimestest, inglise keelt 12,74%, tsvana keelt 11,01%, koosa keelt 6,37%, sotho keelt 5,74%, suulu keelt 4,48%, tsonga keelt 2,20% ja pedi keelt 2,12%.
Lazare Carnot
Teadustöö
Pärast sajandivahetusel avalikust elust taandumist keskendus Carnot kirjutamisele, jäädvustamaks kõik oma mõtted ja õpetused nii sõjandusest kui matemaatikast. 1801. aastal ilmus "Geomeetriliste kujundite seostest" (pr "De la corrélation des figures de géométrie") ja kaks aastat hiljem 500-leheküljeline raamat "Positsioonigeomeetriast" (pr "Géométrie de position"). Lisaks avaldas Carnot 1803. aastal raamatu "Liikumise põhitõed" (pr "Principes fondamentaux de l'équilibre et du mouvement"), mis oli tema eelnevate tööde edasiarendus. Tegemist oli teoreetilise analüüsiga mehaanikast ning see sisaldas ka üht poolikuks jäänud energia jäävuse seaduse sõnastust.
Carnot' mälestuse jäädvustamine
Oma märkimisväärsete saavutuste ja innovatsiooni eest nii sõjanduses, eriti strateegias, kui ka matemaatikas ja füüsikas graveeriti Lazare Carnot' nimi Eiffeli tornile. Ta on üks 72 inimesest, keda sel moel tunnustati. 1882. aastal püstitati Carnot' kodukülla Nolaysse tema pronksist kuju.
1900. aastal avati Carnot' järgi nime saanud Alžeeria külakeses tema pronkskuju, mis 1962. aastal viidi Prantsusmaale Obernai linna.
Yāsir al-Ḩabīb
Yāsir al-Ḩabīb (araabia keeles ياسر الحبيب, sündinud 1979) on Kuveidist pärit šiiidi vaimulik. Alates 2004. aastast elab ta Suurbritannias. Ta arreteeriti novembris 2003, süüdistatuna Abū Bakri, ‘Umar ibn al-Khaţţābi ja ‘Ā'ishah' needmises.
Ta on lindistanud kaks ingliskeelset loengut Who killed the Prophet Muhammad? ("Kes tappis prohvet Muḩammadi") ja Why do Shiites hate Umar Ibn al-Khattab ("Miks šiiidid vihkavad ‘Umar ibn al-Khaţţābi").
Eva (eesnimi)
Eva on naisenimi.
Selle nimega on seotud nimed Eeva, Eve, Eevi, Evi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eva 1691 naisel. Eva on Eestis populaarsuselt 107. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Eva vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,7 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,44. Eva on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 36).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Eva 3077 inimesel.
Ülo Paap
Ülo Paap (17. oktoober 1932 Tõravere, Tartumaa – 21. veebruar 1999 Ervistu, Pärnumaa) oli eesti geoloog.
Elulugu
Ülo Paap oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1960 Alatskivi Keskkooli, 1965 TÜ geoloogiaosakonna, 1972 aspirantuuri GI-s, geoloogia-mineraloogiakandidaat (1974, TA), väitekiri "О методах обработки и интерпретации данных гранулометрии (на примере четвертичных отложений Северо-Восточной Эстонии)". Töötas 1965–67 ENSV Geoloogia Valitsuses (EGV) Kohtla-Järve töökonnas geoloogilisel kaardistamisel, oli 1967–90 (vaheajaga) GI teadur, seejärel töötas teadusliku konsultandina Pärnu Kaluris ja AS-is Sapropeel.