cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Harilik kukerpuu
Morfoloogia
pisi|paremal|Harilik kukerpuu Taim on 2–3 meetri, harvemini ka 5 meetri kõrgune hargnev põõsas. Noored võrsed on kollakad või kollakaspunased, vanemad aga hallikad. Taimel on palju lühivõrseid, mis kinnituvad kimpudena. Lehed äraspidimunajad, tipul teritunud, 1,5–3 cm laiused, peensaagja servaga, peenikeste nõeljate hammastega. Lühivõrsete alusel lihtne või kolmehambuline astel. Hariliku kukerpuu muundunud lehed moodustavad astlaid, mis on vanematel võrsetel kolmeharulised, noortel aga hargnemata 1–2 cm pikkused. Õitseb mais, juunis. Taime kollane õisik on kobarjas ning koosneb 15–25 4–6 cm pikkusest õiest, mis sisaldavad mett. Viljaks piklik (0,8–1–2 cm pikkune), ruljas, punane, söödav mari kahe, harvem kolme seemnega. Viljad valmivad septembris, oktoobris. 1000 seemne mass 11–13 g.
Kasutamine
Kollaste õitega ja dekoratiivsete punaste marjadega kukerpuupõõsaid kasvatatakse ilutaimedena. Taime viljad on söödavad, kuid erakordselt hapu maitsega. Vanasti kasutati kukerpuu marjadest aurutatud mahla äädika asemel. Noortest hapudest lehtedest valmistati suppe ja salateid. Võrsetest ja juurte koorest (NB! on teada, et koor on mürgine) saadi kollast värvi, millega värviti villa, nahka ja paberit. Marjade essentsist valmistatakse muu hulgas maiustusi, kõige tuntumad neist on Barbarissi kompvekid. Kesk-Aasias ja Iraanis tuntakse kuivatatud kukerpuumarju zereški ehk sereški nimetusega, need on levinud lisandiks kohalikus köögis.
Harilikku kukerpuud kasutatakse ka ravimtaimena. Droogina kasutatakse lehti (Folium Berberidis) ja juurt (Radix Berberidis). Lehti kogutakse õitsemise ajal, juuri kevadel, kui pungad veel ei puhke või sügisel, kui viljad on küpsenud. Sellistest taime osadest tehakse teed. Kõik hariliku kukerpuu taimeosad sisaldavad alkaloide, neist kõige rohkem berberiini, mida leidub värsketes taimeosades 0,1–1,3%. Berberiin võib peatada verejooksu, alandada vererõhku ning hävitada baktereid. Ka taime kasutatakse maksa ja neerude talitlushäire korral. Taime lehed sisaldavad C- ja E-vitamiini, karotinoide, orgaanilisi happeid (õunhape, sidrunhape) ja mineraalsooli.
2021. aasta Vormel 2 hooaeg
2021. aasta Vormel 2 hooaeg oli Vormel 2 viiekümne viies hooaeg, viies Vormel 2 nime all. Sari asub FIA vormelisarjade teisel astmel. Hooaeg koosnes 24st etapist kaheksal rajal ning oli toetusüritus Vormel 1 Grand Prix'dele. Tegu oli spec-sarjaga, ehk kõik sõitjad ja meeskonnad kasutasid Dallara F2 2018 autot. Hooaeg algas 27. märtsil algusega Bahreinis.
pisi|300x300px|Prema Racing on meeskondade arvestuse tiitlikaitsja. Eelmise hooaja sõitjate tiitli võitja, Mick Schumacher, sõidab alates sellest hooajast Vormel 1-s. Prema Racing on meeskondade tiitlikaitsja.
Jüri Vips teeb antud hooajal oma F2 täiskohalise debüüdi. 2020. aastal osales ta kolmel etapil DAMS-i roolis, asendades vigastatud Sean Gelaeli.
Sõitjad ja meeskonnad
Hooajal osaleb üksteist meeskonda, igas tiimis on kaks sõitjat.
Punktisüsteem
Reedel toimuv kvalifikatsioonisessioon otsustab algusjärjekorra pühapäevaseks põhisõiduks. Kvalifikatsiooni võitja saab neli punkti. Laupäevase esimese sprindivõistluse algusjärjekord saadakse kvalifikatsioonisessiooni esikümne tagurpidi keerates. Teise sprindivõistluse algusjärjekord saadakse omakorda esimese võistluse esikümne tagurpidi keerates.
Põhisõidu punktid
Punkte antakse põhisõidul esikümnele, lisaks antakse kaks punkti kiireima ringi sõitjale (FL). Punkt kiireima ringi eest antakse vaid juhul, kui sõitja lõpetab esikümnes.
Sprindivõistluse punktid
Punkte antakse sprindivõistlustel esikaheksale, lisaks antakse kaks punkti kiireima ringi sõitjale (FL). Punkt kiireima ringi eest antakse vaid juhul, kui sõitja lõpetab esikümnes.
Nettelhorst
pisi|Nettelhorstide vapp Nettelhorst oli Saksamaalt Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis.
Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Kuramaal omas aadlisuguvõsa muu hulgas Īle mõisat.
Harry Bresslau
Ta oli Johann Gustav Droyseni ja Leopold von Ranke õpilane. Aastatel 1890–1918 oli ta Strasbourgi Ülikooli professor. Ta andis Monumenta Germaniae Historica raames välja kroonikaid, pühakuelugusid ning Saksa kuningate ja Saksa-Rooma keisrite ürikuid aastatest 1002–1039. Tema diplomaatika meetod mõjutas Theodor von Sickelit ja Julius von Fickerit.
Ta astus poleemikasse Heinrich von Treitschke juudivastaste kirjutistega. Nii Treitschke kui ka tema enda meelest oli ta assimileerunud juudi näide. Bresslau eesistumisel asutati 1885 Historische Kommission für die Geschichte der Juden in Deutschland.
Primorsk
Primorsk (vene keeles Приморск) on kohanimi:
Kaleva mälestusmärk
pisi|Kaleva mälestusmärk (oktoober, 2006) Kaleva mälestusmärk on Soome lahes Keri saarel asuv mälestusmärk, millega meenutatakse 1940. aastal Nõukogude Liidu sõjalennukite poolt alla tulistatud Soome reisilennukit Kaleva. Mälestusmärk püstitati 14. juunil 1993 Finnairi eestvõttel, selle kavandas arhitekt Ilmar Bork.
Meerscheidt-Hüllessem
pisi|Meerscheidt-Hüllessemide aadlisuguvõsa Kuramaa haru vapp Meerscheidt-Hüllessem (ka Meerscheidt genannt Hüllessem) on Saksamaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis.
Suguvõsa esiisaks loetakse vandekohtunik (saksa Schöffe) Henricus de Merenscede't, keda mainitakse 1325. 1530 rändas Heinrich von Meerscheidt genannt Hillessem Kuramaale, kus tema liin püsib tänapäevani.
Keila Pitbulls
Keila Pitbulls oli Eesti pesapalli klubi, mis tegutses Harju maakonnas Keilas. See oli üks kolmest Eesti pesapalliklubist (teised kaks on Kiili Pantrid ja Keila Sox).
OTs-14 Groza
OTs-14 Groza (vene keeles ОЦ-14 "Гроза", 'äike') on Venemaa bullpup-granaadiheitjaga automaatpüss, padrunile 7.62×39 mm ja 9×39 mm. Relv konstrueeriti üheksakümnendatel Tuula ettevõttes TsKIB SOO. Relva on ka moderniseertud; OTs-14-1A "Groza-1".
Grozat kasutati aastal 1999 vähesel määral terrorismivastases võitluses Tšetšeenias, kuid see muutus kiiresti ebapopulaarseks ning selle tootmine lõpetati.
Tartas
Tartas on linn ja vald (commune) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas Landesi departemangus. Linn on kahe kantoni keskuseks.
Eurajoki vald
Eurajoki (rootsi keeles Euraåminne) on vald Soomes Satakunta maakonnas.
Tartas
Linna territoorium asub 10–68 meetri kõrgusel üle merepinna.
Eurajoki vald
Valla pindala on 1504,96 km2, millest 298,39 km2 moodustavad veekogud.
Naabervallad on Pori linn, Nakkila vald, Eura vald ja Rauma linn.
Majandus
vasakul|pisi|220x220px|[[Olkiluoto tuumaelektrijaam]] Soome neljast tuumareaktorist kaks asuvad Olkiluoto saarel Eurajoki vallas.
Tartas
pisi|tühi|Tartasi plaan ja teda ümbritsevad vallad
Magdalena Pajala
thumb|Magdalena Pajala 2012. aastal Emma Magdalena Sven-Eriksdotter Pajala (sündinud 11. märtsil 1988 Gällivares ) on rootsi murdmaasuusataja.
Gottfried Albert Germanni monument
Gottfried Albert Germanni monument on Tartu Botaanikaaias asuv monument, mis on püstitatud botaanikaaia esimese direktori Gottfried Albert Germanni mälestuseks. Monumendi autor on 2009 skulptor Mati Karmin.
Šamil Serikov
Šamil Serikov (5. märts 1956 – 22. november 1989) oli kasahhi rahvusest NSV Liidu maadleja.
Ta on olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.
1978. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks.
1989. aastal lõpetas elu enesetapuga.
2003. aastast korraldatakse Kasahstanis temanimelist mälestusturniiri.
Derschau
pisi|Derschaude vapp Derschau on endisaegsel Preisimaal ja Kuramaal tegutsenud aadlisuguvõsa, kelle esindajad elavad tänapäevani.
Suguvõsa tõendatud põlvnemisrida (saksa Stammreihe) algab Danzigi kaupmehe ja senaatoriga Bernhard Derschau'ga († 1590).
James Tavernier
pisi|James Tavernier (2018) James Henry Tavernier (sündinud 31. oktoobril 1991 Bradfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ning on klubi meeskonna kapten.
Aastatel 2001–2008 kuulus ta Leeds Unitedi noortemeeskonda. 2008. aastal liitus ta Newcastle Unitediga. Klubi põhimeeskonnas sai ta mänguaega väga harva. Aastatel 2011–2014 oli ta laenul mitmes muus Inglismaa klubis, peamiselt Inglismaa tugevuselt kolmandas liiga League One. Hooajal 2012–13 debüteeris ta Newcastle Unitedi põhimeeskonnas Inglismaa kõrgliigas. 2014. aasta juunis sõlmis ta püsilepingu Inglismaa esiliiga klubiga Wigan Athletic, kuid veetis hooaja 2014–15 teise poole laenul League One'i klubis Bristol City.
2015. aasta juulis sõlmis Tavernier lepingu Rangersiga, mis mängis sel ajal Šotimaa esiliigas. Hooajal 2015–16 võideti esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Hooaegadel 2015–16, 2017–18 ja 2018–19 on ta valitud Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Jassõnuvata
Jassõnuvata asub Donetski keskusest 11 km kaugusel põhjakirdes.
Jassõnuvata asutati 1872. aastal, linna õigused sai 1938. aastal.
2014. aasta 1. jaanuaril elas Jassõnuvatas 35 701 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Kalmiuse ja Krõvõi Toretsi ülemjooksul asuva Jassõnuvata kõrgus merepinnast on 257 meetrit.
XXI sajand
Valitsusväed sisenesid 4. augustil linna, kuid taandusid seejärel linna piiri taha, põhjendades seda vajadusega vältida tsiviilohvreid ja anda rahulikele linnaelanikele aega evakueerumiseks. Separatistid lubasid luua linnaelanikele lahkumiseks "rohelise koridori".
pisi|tühi|Raudteejaam
Piitsaraha küsimine
Piitsaraha küsimine või piitsaraha panemine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas.
Piitsaraha küsimine (põhiliselt Kirde-Eestis) oli peiu poolt pulmalistelt korjatav raha, enne saajarahva pulmarongi sõitmist mõrsja järele. Samuti ka esimese pulmapäeva hommikul pulmavõõrastelt kogutav raha, kui peigmees küsib "Poisid, piitsaraha!" ja pakub raha andjale õlut või viina. Mõnes kohas tulid esimese pulmapäeva hommikul naabrid ja tuttavad peiukoju piitsaraha panema ning peig kostitas neid õlle-viina ja suupistega. Piits oli kas lühike või pikk - nii kuidas raha pandi. Kohati oli tavaks, et piitsaraha eest muretseti pulmapass, mille abil ületati pulmarongi teele tehtud tõkkeid.
Sergijev Possadi rajoon
Sergijev Possadi rajoon (vene keeles Сергиево-Посадский район) oli 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti kirdeosas. Rajooni keskus oli Sergijev Possadi linn. 1. aprillil 2019 munitsipaalrajoon kaotati ning asendati Sergijev Possadi linnaringkonnaga. 16. juunist 2019 kaotati rajoon ka haldusüksusena.
Rajoon piirnes põhjas Tveri oblastiga, kirdes Jaroslavli oblastiga, idas Vladimiri oblastiga, kagus Krasnoarmeiski linnaringkonnaga, lõunas Puškino rajooniga, läänes Dmitrovi rajooniga ja loodes Taldomi rajooniga.
Rajooni pindala oli 2027,17 km². Elanike arv oli 2012. aastal 224 011, 2009. aastal 220 945 ja 2002. aastal 230 481.
Sergijev Possadi rajoonis oli 295 asulat, mis kuulusid kuue linnaasunduse (Sergijev Possadi, Hotkovo, Krasnozavodski ja Peresveti linnade ning Bogorodskoje ja Skoropuskovski alevite) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed olid Kunja, Torgoša, Vorja, Velja, Kubža ja Dubna.
Luxori kubernerkond
Kubernerkond moodustati 2009. aastal Qinā kubernerkonna osast.
Välislingid
🇪🇬
Outi Alanko-Kahiluoto
thumb|Outi Alanko-Kahiluoto Satu Outi Kristiina Alanko-Kahiluoto (neiupõlvenimega Alanko; sündinud 14. juunil 1966 Oulus) on Soome poliitik, kirjandusteadlane ja filosoof. Alanko kuulub Rohelisse Liitu. Ta on Helsingi linnavalitsuse liige alates aastast 2005 ja Eduskunna liige aastast 2007.
2007. aasta parlamendivalimistel sai ta 4622 häält ja 2011. aasta parlamendivalimistel 5240 häält.
Alanko on abielus teatrilavastaja Atro Kahiluotoga. Neil on kaks last.
Muusikud Ismo, Ilkka ja Petri Alanko on Outi Alanko-Kahiluoto nõod.
Taani muusika kuldaeg
pisi|[[Niels Wilhelm Gade, üks olulisemaid 19. sajandi Taani muusika tegelasi, kes mõjutas suuresti ka järgmise põlvkonna heliloojaid eesotsas Carl Nielseniga.]] Taani muusika kuldaeg on osa Taani kultuuri õitsengust 19. sajandil, mis hõlmas loomingulist arenguperioodi sajandi algusest kuni selle keskpaigani.
Taust
Taani muusika kuldaeg jäi perioodi, mil jõudsalt arenesid ka teised kultuurivaldkonnad. 19. sajandi esimese poole Taani kultuuri kuldaega on enim seostatud kunsti arenguga, millele pani aluse Christoffer Wilhelm Eckersberg, keda peetakse moodsa taani kunsti isaks.
Oluline oli ka neoklassitsistliku arhitektuuri esiletõus. Uue välimuse saavutas Kopenhaagen hoonetega, mis disainiti Christian Frederik Hanseni ja Michael Gottlieb Bindesbølli poolt.
Kirjanduses keskenduti romantismile – tähtsamateks esindajateks võib pidada Adam Gottlob Oehlenschlägerit, Bernhard Severin Ingermanni, Nikolaj Grundtvigi ja Hans Christian Anderseni.
Filosoofiat arendas esimeseks eksistentsialistlikuks filosoofiks peetav Søren Kierkegaard. Teaduse poole pealt tõusis esile elektromagnetismiga tegelenud Hans Christian Ørsted, keda on nimetatud ka kogu kuldse aja perioodi liidriks.
Armeenia kliima
pisi|Vaade [[Sevani järvele Sevanavanki kloostrist]]
Taani muusika kuldaeg
Eellugu
1703. aastal avati Kopenhaagenis Frederik IV poolt uus ooperimaja. Esimese etendunud ooperi autoriks oli Kopenhaageni õukonnas töötanud Itaaliast pärit Bartolomeo Bernardi.
Scandinavian Star
pisi|Scandinavian Star Scandinavian Star (endine Massalia) oli 1971. aastal Prantsusmaal ehitatud parvlaev. 1990. aastal oli laeval tulekahju, milles hukkus 159 inimest.
Armeenia kliima
Kuna Armeenia maastik on üsna suurte kõrguseerinevustega (kõrguse amplituud <2800 m), on ka kliima Armeenia piires väga varieeruv. Hoolimata Armeenia asumisest subtroopilises kliimavöötmes võib subtroopilist kliimat kohata riiki läbiva Väike-Kaukasuse mäestiku tõttu ainult Armeenia lõunaosas (Metgri regioonis), mis on piirkond, kus kasvavad ka selliseid vilju nagu apelsinid, sidrunid, oliivid andvad subtroopilised taimed.
Taani muusika kuldaeg
Eellugu
18. sajandi lõpu ja 19. sajandi alguse klassikalises muusikas Taanis domineerisid välismaalased, eelkõige Põhja-Saksamaalt pärit heliloojas. Suurimateks mõjutajateks ja Euroopa muusika tutvustajateks taani publikule olid ka Taani Rahvusliku Teatri peadirigendi ametit pidanud Johann Abraham Peter Schulz ja Friedrich Ludwig Aemilius Kunzen.
Armeenia kliima
Teistes Armeenia regioonides on kliima märkimisväärselt kontinentaalsem. Suved on kuivad ja päikselised ning kestavad juunist septembri keskpaigani. Talved on lühikesed ja suhteliselt külmad ning lumerohked. Mägedes jääb keskmine suvine temperatuur +10 ja +22 °C vahele ning talviti on see +2 kuni −14 °C. Tasandikel on jaanuari keskmine temperatuur −5 °C ja juulis +25 °C.
Scandinavian Star
Ajalugu
Massalia ehitati 1971. aastal firmas Dubegion-Normandie S.A. Laeva omanikuks sai Compagnie de Paquebots ja laev pandi liinile Marseille-Málaga-Casablanca. 1984. aastal vahetusid laeva omanikud ja nimi mitu korda ning lõpuks sai laeva nimeks Scandinavian Star. Laev pandi tegema kruiise Tampa ja Cozumeli vahel.
Taani muusika kuldaeg
Eellugu
pisi|Saksamaal sündinud Taani helilooja Friedrich Kuhlau
Armeenia kliima
Sügiseti ja kevaditi võib esineda üsna madalaid temperatuure ning pinnase temperatuur võib langeda kohati kuni −28 °C. Õhutemperatuur Armeenias sõltub otseselt asukoha kõrgusest merepinnast. Isegi näiteks linna piires võib temperatuur kahe naaberlinnaosa vahel erineda 2–3 °C võrra. Keskmine temperatuur Armeenias, nagu ka teistes mägistes riikides, langeb 1 °C iga 200-meetrise tõusu kohta.
NSV Liidu Side Rahvakomissariaat
NSV Liidu Side Rahvakomissariaat (vene keeles Народный комиссариат связи СССР) oli aastatel 1932–1946 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Vastutas erinevat tüüpi side, sealhulgas posti ja telegraafi korraldamise ja toimimise eest.
Scandinavian Star
Tulekahju
1990. aastal müüdi laev Vognmandsrutenile ja see hakkas sõitma DA-NO Linjeni liinil Oslo-Frederikshavn. 7. aprillil 1990 puhkesid Scandinavian Stari kolmandal tekil kolmes kohas tulekahjud, mis olid püromaani kätetöö. Kui kapten sai põlengust teate, üritas ta tulekindlaid uksi sulgeda, aga sillalt ei olnud see võimalik. Uste sulgemiseks tuli vajutada nuppu uste lähedal. Kapten andis paadihäire ja saatis välja hädakutsungi. Evakuatsioon oli keeruline, sest laevapere ei osanud norra, taani ega inglise keelt. Kapten lahkus laevalt, teadmata, kas kõik laeval olijad on evakueeritud.
Armeenia kliima
Aastane sademete hulk sõltub samuti piirkonna kõrgusest merepinnast, olles keskmiselt 200–800 mm aastas. Üks vihmasem periood Armeenias kestab kevadest varasuveni ning oktoober ja november on samuti vihmased. Talvel esineb mägipiirkondades rohket lumesadu (kuni 100–150 mm), mis kestab kuni märtsi-aprillini mäe nõlvadele, lumesadu on aastaringne mäetippudel.
Armeenia kliima ajalugu
Ajalooliste andmete kohaselt on Armeenias talv varem olnud samasugune nagu on praegu, küllaltki külm nii mägedes kui ka madalamatel aladel. Xenophon kirjeldab oma memuaarteoses "Anabasis" ("Sõjaretk") 10 000 Kreeka palgasõduri naasmist sügisel läbi Armeenia mägede ning märgib, et öösel, kui sõdurid magasid, sadas mägedes maha nii paks lumi, mis kattis mehed ja nende relvad meetripaksuse kihiga. Samas teoses kirjeldab Xenophon, et armeenlased määrisid oma keha rasva või mandliõliga, et kaitsta ennast külma eest. Armeenia ajaloolane Movses Khorenatsi (5. sajand A.D.) kirjeldab suvist Ararati tasandikku kliimat kuuma ja kuivana.
Scandinavian Star
Tulekahju
Õnnetusele reageerinud Rootsi päästjad suutsid põlengu kustutada 10 tunniga.
Järgnenud uurimisega ei oldud rahul ning ikka ja jälle kerkis üles kahtlusi. 2013. aastal otsustas Oslo politsei kohtuda tulekahjuekspertidest uurimisrühmaga, kes oletavad tulekahju põhjusena kindlustuspettust.
NSV Liidu Side Rahvakomissariaat
Jaanuaris 1932 kujundati NSV Liidu Posti ja Telegraafi Rahvakomissariaat ümber Side rahvakomissariaadiks.
Scandinavian Star
Edasine saatus
Pärast katastroofi laev müüdi. Taastati 1994. aastal ja sai nimeks Regal Voyager. Laev lammutati 2004. aastal.
NSV Liidu Side Rahvakomissariaat
Ümberkujundamine
Märtsis 1946 kujundati side rahvakomissariaat ümber NSV Liidu Sideministeeriumiks.
Taani muusika kuldaeg
Eellugu
Christoph Ernst Friedrich Weyset mäletatakse eelkõige tema laulude pärast, kuigi ta komponeeris ka sümfooniaid ja religioosset muusikat.
19. sajandi esimesed kümnendid olid Taani jaoks rasked – Napoleoni sõdades Suurbritanniaga sõdimine tõi kaasa katastroofilised tagajärjed. 1807. aastal pommitati Kopenhaagen varemeteks ja taanlaste laevastik hävitati lahkuvate inglaste poolt. 1813 oli riik lähedal pankrotile. Aasta hiljem loovutati Norra pärast 450 aastat Rootsile. Kuigi riiki tabasid kriisid, oli nõudlus muusika järele suur – kodus ja seltsielulistel kogunemistel oli muusika lemmikajaviide. Kõik need õnnetused ja tagasilöögid äratasid taanlastes patriootlikke tundeid ning lõid soodsa pinnase rahvusromantismile.
Taani muusika kuldaeg
Keskne kuju, kes Taani klassikalise muusika kuldajaga seostub, on Johan Peter Emilius Hartmann (1805–1900), keda inspireeris lisaks rahvusromantismile Skandinaavia mütoloogia. Hartmann lõi muusikat kõigis žanrites. Pika elu jooksul jõudis ta pidada paljusid tähtsaid ameteid, näiteks oli ta Kopenhaageni katedraali orelimängija ja mitme põlve Taani kuningliku perekonna õukonnahelilooja. .
Hartmann oli loominguline helilooja, kes tegi seadeid ka Grundtvigi poeemidele, keda taanlased peavad üheks endi mõjukamaks poeediks. Tema Skandinaavia mütoloogia sugemetega tuntumad tööd on "Guldhornene" (1832) ja "Vølvens Spaadom" (1872). Kesksel kohal on ka ooper "Liden Kirsten" (1846). Lisaks oli ta Kopenhaageni Muusikaakadeemia õppejõud, kelle panust peetakse üheks suurimaks 19. sajandi taani klassikalise muusika arengus.
Hans Christian Lumbye (1810–1874) oli Kopenhaageni lähedal asuva Tivoli pargi esimene muusikaline direktor, kui see 1843. aastal avati. Selle ametiga kaasnes võimalus tutvustada taanlastele palju välismaist ja kodumaist repertuaari, sealhulgas enda loodud valsse, mis olid Johan Straussi stiilist inspireeritud. Aastate jooksul saavutas Lumbye rahvusvahelise kuulsuse, kõik tema loodud teosed olid kohe rahva hulgas menukad ja neid mängiti üle kogu maa. Tema muusikaline ampluaa oli väga lai, ta katsetas palju ning tõi klassikalise muusika lihtrahvale lähemale. Lumbye tuntuimaks teoseks võib pidada "Champagnegaloppenit" (1845).
Niels Wilhlem Gade (1817–1890) komponeeris 8 sümfooniat, lisaks palju klaveripalu ja kammermuusikat ning suutis sellega mõjutada kõiki tulevasi kuulsaid Taani heliloojaid alustades Carl Nielseni ja Rued Langgaardiga. Tema põhiteoseks võib pidada põhjamaise kõlaga "Elverskudi" (1851–1854). Rahvusvahelise tunnustuse saavutas Gade 1840-ndatel oma teostega "Gjenklang af Ossian" (1840) ja "Symphony No.1 C-minor" (1842). Lisaks oli Gade oluline tegelane Musikforeningeni (Muusikaühing) arendamisel ning sai 1850. aastal ka selle juhatajaks, kelle eestvedamisel kõlasid mitmed koorimuusika meistriteosed esmakordselt Taanis.
Ballettmeister ja koreograaf August Bournonville (1805–1879) oli samuti mõjukas liige Taani muusika kuldajal. Aastail 1830–1877 oli ta Taani Kuningliku Balleti koreograaf, kus ta lõi rohkem kui 50 balletti. Lisaks Kopenhaagenile tegutses ta ka mujal Euroopas, et ennast uute trendidega kursis hoida. Tema tuntumateks töödeks on "Faust" (1832), "La Sylphide" (1836), "Napoli" (1842), "Le Conservatoire" (1849), "Kermessen i Brügge" (1851) ja "Et Folkesagn" (1854). Tema ballette etendatakse tänapäeval üle maailma.
Ines Pellegrini
pisi|Ines Pellegrini (1974) Ines Pellegrini‎‎‎‎‎ (sündinud 7. novembril 1954) on Eritrea päritolu Itaalia filminäitleja.
Taani muusika kuldaeg
Taani muusika kuldaeg
Taani muusika kuldajale jätsid jälje ka viiulimängija Johannes Frederik Frøchlich (1806–1860) ja Norra helilooja Herman Severin Løvenskiold (1815–1870), kes komponeeris muusika Bournonville balletile "La Sylphide" (1836).
Taani muusika kuldaeg tõi kaasa rahvusliku alatooniga teoste loomise. Nende avalikkusele esitamisel oli oluline roll Taani Rahvuslikul Teatril, mis avati juba 1748. aastal, kuid tõeliseks kultuurikeskuseks sai alles 19. sajandi alguses. Johan Ludvig Heibergi "Elverhøj", millele Kuhlau muusika kirjutas, saavutas kohe rahva hulgas populaarsuse. Kõrghetkeks võib pidada ka Bournonville balletti "Et Folkesagn", millele kirjutasid muusika Gade ja Hartmann.
Vald (Kreeka)
pisi|Kreeka haldusjaotus [[Kallikratese programmi kohaselt]]
Vald (kreeka keeles δήμοι, dimoi) on 325 Kreeka 3. järgu haldusüksust alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt.
Vallad on jaotatud 74 piirkonnaüksuste vahel ja jagunevad omakorda vallaüksusteks, mis vastavad reformieelsetele valdadele.
Canberra looduspark
Canberra looduspark (inglise keeles Canberra Nature Park) on looduspark Austraalia pealinna alal, kuhu kuulub kokku 33 Austraalia pealinna Canberra piirides asuvat eriilmelist loodusala. Looduspargi haldamisega tegeleb Austraalia pealinna ala parkide ja loodushoiu teenistus.
Linnade ja valdade päevad
Linnade ja valdade päevad on Tallinnas igal aastal toimuv üritus, kus saavad kokku Eesti linnade ja valdade esindajad. Ürituse peakorraldaja on Eesti Linnade ja Valdade Liit.
Ürituse raames toimub muu hulgas mess, töötoad.
Pravo i Pravda
Pravo i Pravda (venekeelse täispealkirjaga Право и Правда : народная политическая газета Центристской партии Эстонии) oli 2001–2006 Tallinnas ilmunud Eesti Keskerakonna venekeelne häälekandja. Ajalehte toimetasid Aleksandr Šegedin ja Allan Alaküla, 2001–2003 toimetas seda Mihhail Petrov.
Biotehnoloogia ajalugu
Biotehnoloogia ajalugu kirjeldab märkimisväärseid sündmusi biotehnoloogia ajaloos.
Andrei Zaliznjak
pisi|Andrei Zaliznjak Andrei Anatoljevitš Zaliznjak (vene Андрей Анатольевич Зализняк; 29. aprill 1935 Moskva – 24. detsember 2017 Tarussa, Kaluga oblast) oli vene keeleteadlane.
Zaliznjak oli tohtkirjade uurija ja keeleteaduse populariseerija.
Ta oli 1997. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia täisliige.
Tema abikaasa Jelena Padutševa ja tütar Anna Zaliznjak on samuti keeleteadlased.
Aziza Brahim
pisi|Aziza Brahim Aziza Brahim‎‎‎‎‎ on Lääne-Saharas teatri- ja filminäitleja.
FK Okžetpes
FK Okžetpes (ametlikult Оқжетпес Футбол Клубы) on 1968. aastal asutatud Kasahstani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kökšetau.
Klubi on korduvalt vahetanud nime, 1997. aastal tegutses Astanas ja aastail 1998–1999 Stepnogorskis.
Okžetpesil puuduvad tiitlid. Esindusmeeskond on mänginud Kasahstani kõrgliigas üle kümne hooaja, NSV Liidus oli parim saavutus teise liiga seitsmes koht (1970).
Klubivärvid on sinine ja valge.
Mende
Mende [mand] on linn Prantsusmaal Lozère'i departemangus. Ta on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Linn on jagatud kahe kantoni vahel ja on ühtlasi nende keskuseks.
Linna territoorium asub 691–1236 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|Mende'i plaan ja linna ümbritsevad vallad
Eesti Bioloogiaõpetajate Ühing
Eesti Bioloogiaõpetajate Ühing on 2004. aastal loodud bioloogiaõpetajate organisatsioon.
Kalju Toim
Kalju Toim (7. jaanuar 1925 Palupera vald – 20. juuni 1996 Elva) oli eesti psühholoog ja pedagoog.
Konstantin Ramuli õpilane.
Elulugu
Kalju Toimi lemmikuks oli Kent-Rosanoffi sõnaassotsiatsioonide test, mis koosneb sõnade nimekirjast, millele inimene on kutsutud vastama esimese pähe tuleva sõnaga. Ta leidis ka mitmeid huvitavaid seaduspärasusi, näiteks sarnanesid erikoolide õpetajate assotsiatsioonid rohkem nende puudega õpilaste kui tavagrupi omadega. Tema tööd ilmusid vaid Tartu Ülikooli toimetistes "Töid psühholoogia alalt" seerias.
Pioneerliik
paremal|pisi| [[Hawaii saar|Hawaiil hiljuti tahkestunud laavavoolu pragudes kasvavad pioneerliigid]] Pioneerliik on vastupidav liik, mis asustab esimesena viljatuid keskkondi või varem bioloogiliselt mitmekesiseid ökosüsteeme, mida on häiritud, näiteks metsatulekahju tõttu.
Pioneer taimestik
pisi|Ülaltoodud diagramm näitab, kuidas pioneeriliigid põhjustavad pinnase moodustumist ja võimaldavad piirkonnas kasvada vähem kohastunud taimestikul. Mõned samblikud kasvavad kaljudel ilma mullata, seega võivad nad olla esimeste eluvormide hulgas ja lagundavad kaljusid taimede jaoks mullaks. Kuna mõnel asustamata maal võib olla õhuke, väheste toitainetega kehv pinnas, on pioneeriliigid sageli vastupidavad taimed, millel on sellised kohandused nagu pikad juured, lämmastikku siduvate bakterite sisaldavad juurestikud ja lehed, mis kasutavad transpiratsiooni. Pioneeriliigid on sageli fotosünteesivad taimed, sest sageli ei ole muud energiaallikad peale valgusenergia kättesaadav.
Taimed, mis on pioneeriliigid, kipuvad samuti olema pigem tuul- kui putuktolmlejad, kuna putukaid on vähem nendes viljatutes tingimustes, kus pioneeriliigid kasvavad; pioneeriliigid paljunevad enamasti siiski aseksuaalselt, kuna olemasolevad äärmuslikud või viljatud tingimused muudavad sugutu paljunemise soodsamaks. Pioneerliigid surevad lõpuks, moodustades uue pinnast sekundaarseks suktsessiooniks.
Mõned näited pioneerliikidest:
Pioneer loomastik
Pioneerloomastik asustab ala alles pärast taimestikku ja seeni. Mullaloomastik, alates mikroskoopilistest protistidest kuni suuremate selgrootute loomadeni, mängib rolli mulla kujunemisel ja toitainete ringluses. Bakterid ja seened on kõige olulisemad rühmad primaarsete taimede poolt maha jäetud orgaanilise materjali lagundamisel. Mulla arenedes muudavad vihmaussid ja sipelgad mulla omadusi.
Kuigi selgroogseid üldiselt ei peeta pioneerliikideks, eksisteerib siiski mõningaid erandeid. Juttselg-kärnkonnad elavad tihti avatud, hõreda taimestikuga elupaikades.
Sekundaarne suktsessioon ja pioneerliigid
pisi| Centaurea maculosa, pioneerliigi näide Pioneerliikide all mõistetakse ka esimesi liike, tavaliselt taimi, mis naasevad alale pärast häireid. Häiringuteks võivad olla näiteks üleujutused, tornaadod, metsatulekahjud või metsade hävitamine.
Mirampéllou laht
pisi|Mirampéllou laht Kreeta idaosa kaardil pisi|Mirampéllou laht Mirampéllou laht (kreeka keeles Κόλπος Μιραμπέλλου, Kólpos Mirampéllou) on laht Kreeka lõunaosas Kreeta saare idaosas, Kreeta mere osa.
Cyril Svoboda
thumb|Cyril Svoboda (2009)
Cyril Svoboda (sündinud 24. novembril 1956 Prahas) on Tšehhi poliitik. 2009. aasta mais valiti ta uuesti Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei (KDU-ČSL) esimeheks (oli sellel ametikohal ka aastatel 2001–2003).
Svoboda õppis 1976–1980 Karli ülikooli õigusteaduskonnas ning töötas peale seda juristi ja notarina. Poliitilist karjääri alustas 1990. aastal asepeaministri nõunikuna. KDU-ČSL-i liikmeks astus 1995. aastal. Oli Mirek Topoláneki teises valitsuses algselt portfellita ja hiljem kohaliku arengu minister. 1998. aastal oli ta Josef Tošovský valitsuse välisminister ja ühtlasi Tšehhi Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise tingimuste üle peetud läbirääkimiste delegatsiooni juht.
Svoboda on avaldanud õigusalaseid seaduste kommenteeritud väljaandeid, õigusõpiku ja õigusalaseid artikleid. Tema abikaasa on arst ja neil on neli poega, sealhulgas kaksikud. Cyril Svoboda äravahetamiseni sarnane kaksikvend Josef töötab rahandusministeeriumis.
Olga Aae
Olga Harriet Aae (sünninimi Olga Harriet Rasmussen; 20. august 1877 Ordrup – 20. detsember 1965) oli taani kunstnik.
Tema vanemad olid hulgikaupmees Carl Christian Rasmussen ja Anna Nicoline Schou.
Ta viibis 1897–1900 Saksamaal (Düsseldorfi Kunstiakadeemias professor Stummeli juures ), 1905–1906 koos abikaasaga Itaalias ja Pariisis, suvel 1922 ja 1932 Londonis, 1924–1925 Ronge stipendiumiga Inglismaal, Prantsusmaal ja Itaalias ning 1929–1931 Itaalias.
Aastatel 1901–1905 õppis ta Kopenhaagenis Harald Fossi käe all. Suviti maalis ta Fossi käe all vabas õhus.
Aastatel 1920–1923 töötas ta maalijana Kuninglikus Portselanivabrikus.
Tal olid isikunäitused Århusis, Horsensis, Odenses ja Kopenhaagenis. Aastal 1942 olid tema tööd Johan Hanseni akvarellioksjonil.
Looming
Ta maalis lilli ja maastikke, peamiselt akvarelle.
Harald Fossi kaudu sai ta mõjutusi Vilhelm Kyhnilt ja P. C. Skovgaardilt.
Isiklikku
15. aprillil 1905 abiellus ta Frederiksbergis maalikunstnik Arvid Aaega.
1963. aasta Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus
1963. aasta Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus  toimusid  mitmes osas. Tänavasõidud peeti Viljandis, Tartus ja Tallinnas 29. aprillist 2. maini, kross 13. oktoobril Rakveres, maanteesõidud 11.–14. juulil Tallinnas.
Maanteesõidud
Võistkondadest võitis Tallinn Tartu ja Narva ees, rajoonidest Viljandi rajoon..
Kross
Meeskondadest oli esimene Jõud koguajaga 5:41.55, järgnesid Lokomotiiv ja Dünamo.
Dudergofi järv
pisi|Dudergofi järv (enne 2011) Dudergofi järv (vene keeles Дудергофское озеро, soome keeles Tuutarinjärvi ('Tuutari järv') või Villasinjärvi) on järv Venemaal Leningradi oblastis Krasnoje Selo rajoonis Dudergofi asula lähedal.
Järve pikkus on 1,3 km ja laius 0,7 km. Järve suurim sügavus on 4 m.
Table d'hôte
Table d'hôte on restorani terminoloogias mitmekäiguline menüü, mida on üks või mitu varianti. Table d'hôte menüüs on kõik serveerimise käigud ja hind fikseeritud. Samuti võib serveerimiskäikudel olla kindel söögiriistade asetus. Tavaliselt on table d'hôte menüü puhul toit valmis kindlal kokkulepitud kellaajal. Table d'hôte on à la carte menüü vastand.
Etümoloogia
Table d'hôte on prantsuse keelest laenatud fraas, mis sõna-sõnalt tähendab võõrustaja lauda. Terminiga tähistatakse neile külalistemaja (chambre d'hôte) elanikele mõeldud lauda, kus arvatavasti istutakse oma võõrustajaga samas lauas. Võõrustaja pere pakub külalistele omatehtud toitu ja kõik külalised istuvad suure laua taga. Tegu ei ole restoraniga, hind on aga fikseeritud ja arvestatud kogu paketi maksumusse. Lihtsamalt öeldes peab table d'hôte menüü olema fikseeritud kindla hinna ja konkreetsete toitudega täpses serveerimise järjekorras. Inglismaal oli table d'hôte menüül selline tähendus juba 19. sajandi algusaastatel, Prantsusmaal aga tuntakse teist tähendust.
Prantsusmaal on table d'hôte pigem lõuna eripakkumine või kindlaks määratud menüü. Tavaliselt võimaldatakse valida toite nimekirjast, kus on eelroad, pearoad, juustud, desserdid, leib ning mõnikord joogid, nagu vein ja kohv. Kõike seda saab fikseeritud hinna eest, mis on tavaliselt 15–55 eurot. Menu du jour on päevamenüü või päevapakkumine, mis on odavam ja kitsama valikuga, koosnedes vaid eelroast ja pearoast. See vahetub iga päev ja jääb hinnaklassi 9–15 eurot.
Hispaania hurt
Hispaania hurt on Hispaaniast pärit koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „Avamaastikul kiire jälitamisega ja nägemismeelest juhinduv jänesejahti pidav tõug. Algselt on teda kasutatud ning on suuteline jahtima ka teisi ulukeid nagu küülikud, rebased ja metssead. Siiski oli ja on tõu peamiseks kasutusalaks jänesejaht avamaastikul.“
Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta: „Tõsine olemus, aegajalt reserveeritud. Jahti pidades tõestab end energilise ja elava jahimehena.“
Mihkel Roos
Mihkel Roos (sündinud 5. oktoobril 1982 Taeblas) on eesti päritolu endine Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpallur, kes mängis terve oma NFL-i karjääri vältel Tennessee Titaanide heaks. Ta valiti Titaanide poolt 2005. aasta NFL-i drafti teises seerias. Ta mängis kolledži jalgpalli Eastern Washington-is.
Isiklikku
Kuigi ta sündis Eestis, ta vanemad on eestlased ja ta õppis paar aastat Taebla Keskkoolis, ei valda ta eesti keelt.
Supernoova (film)
"Supernoova" on 1965. aastal valminud režissöör Veljo Käsperi esimene täispikk mängufilm.
Süžee
Noor, 24-aastane astrofüüsika diplomand Erik Kruus (Ago-Endrik Kerge) peaks minema kooli õpetajapraktikale, kuid ta soovib asuda tööle hoopis observatooriumis. Selle juht professor Kanne (Ants Eskola) tavaliselt üliõpilastega ei tegele, kuid Erik on kursis uuemate teadustöödega, lisaks kostab tema eest professori tütar Ilona (Agnessa Peterson), kes on Erikuga viimase ülikooliajast põgusalt tuttav. Professor Kanne võtab Eriku oma uurimisrühma, ent peagi selgub, et nende arusaamad teadusest on väga erinevad: professorile on see järjekindel pingutus eesmärgile jõudmise nimel, Erikule pigem romantiline seiklus. Ühel ööl avastab Erik supernoova ja otsustab seda koos laborant Mallega (Liina Orlova) tähistada, samal ajal kui uurimisrühm ootab, et ta teeks kontrollmõõtmisi ja -arvutusi. Pärast seda saadab professor ta Venemaale inventari järele. Kui Erik observatooriumisse naaseb, saab ta teada, et tema avastatud täht osutus hoopis noovaks.
Stsenaarium
1962. aasta augustis sõlmiti leping filmi "Helendav komponent" stsenaariumi kirjutamiseks Aigar Vahemetsaga, kes kirjutas sellest kolm varianti, teise ja kolmanda pealkirjad muutusid vastavalt “Noovaks” ja “Super Novaks”. Moskvas lükati stsenaarium tagasi, ent 1964. aastal ostis Tallinna Kinostuudio Aigar Vahemetsalt ikkagi "Super Nova" stsenaariumi ideekavandi ja sõlmis lepingu uute stsenaristide Ilja Averbachi ja Anatoli Romoviga.
Võtted
Filmi välisvõtted toimusid Tõraveres Tartu Observatooriumis. Äsjavalminud observatooriumi filmiti nii seest kui väljast, selle vaatlustorni ja lähiümbrust. Võtted heinaveost, talvisest teest ja Volgaga sõidust toimusid Pangodis, vesiveski stseenid filmiti Kongutal ja Mosinas.
Pannoo "Galaktikad"
Filmis näidatakse mitu korda Tõraveres observatooriumi teise korruse fuajees eksponeeritavat Maie-Ann Rauna pannood "Galaktikad" (1964), mis on 1998. aastast Eesti Vabariigi kunstimälestiste nimekirjas.
Tolmlemissündroomid
Tuultolmlemine (anemogaamia)
Õied on väikesed ja märkamatud, rohekat tooni ja silmapaistmatud. Õites toodetakse suurel hulgal võrdlemisi väikese suurusega tolmuterasid (selle tõttu võivad tuultolmlejad taimed osutuda allergeenideks). Tolmuteradel on hea hõljumisvõime (tolmuterad on peened, kuiv-jahujad, varustatud õhupõitega) ja nad ei ole kleepuvad. Õite emakasuudmed võivad olla suured ja sulgjad tolmuterade paremaks püüdmiseks. Õied ei tooda lõhnaaineid ega nektarit. Tolmukapead toodavad rohkelt õietolmu, tolmukaniit on pikk ja ulatub õiest välja. Tolmu paremaks vallapääsemiseks ripub isasõisik lõdvalt (sarapuu, lepp, tamm) või paneb tuul kogu taime kergesti võnkuma (kõrrelised).
Vesitolmlemine (hüdrogaamia)
Tolmlemisviis, mis esineb veetaimedel ning mille korral õietolm vabaneb vette. Õietolmu vektoriks on seega vesi, vesikeskkonnas kanduvad tolmuterad edasi analoogselt õhuvooludega. Õied on enamasti väikesed ja märkamatud, samuti suure õietolmu produktsiooniga ning suurte emakasuudmetega õietolmu paremaks püüdmiseks. Sõltuvalt õietolmu levimissügavusest vees saab eristada epihüdro- ja hüpohüdrogaamiat. Esimesel juhul kandub õietolm edasi vee peal (sellist tolmlemist kasutavad mitmed liigid perekonnast penikeel – Potamogeton, hüpohüdrogaamia puhul aga vee all (näiteks Posidonia australis, Zostera marina ). Epihüdrogaamia esineb harvem. Vesitolmlemine ei ole veetaimede seas valdav tolmlemisviis – vaid 2% veetaimedest kasutab seda strateegiat (enamik veetaimedest on putuktolmlejad, kelle õied ulatuvad veest välja).
Biootilised tolmlemissündroomid
pisi|150px|[[Helianthus annuus, mida tolmeldavad mesilased ja liblikad]]
Putuktolmlemine (entomogaamia)
Putuktolmlemine on tolmlemissündroom, mille puhul levitavad õietolmu putukad. Tolmeldajateks võivad olla mitmesugused putukate klassi kuuluvad esindajad (näiteks mesilased, herilased, liblikalised (Lepidoptera), sipelgad, mardikad). Mõnede taimeliikide tolmlemine on kujunenud koevolutsiooni käigus koos putukatega (näiteks orhideelised). Teisalt esineb putuktolmlejate taimede seas ka generaliste, mida tolmeldavad erinevate putukate rühmad. .
Entomogaamsetele liikidele on omased mitmed evolutsiooni käigus kujunenud mehhanismid tolmeldajate ligimeelitamiseks (näiteks värvikirevad õied, lõhnavad õied, nektar, putukatele huvipakkuv õie kuju või muster). Putuktolmlejate õietolmuterad on sageli suuremad võrreldes tuultolmlejate omadega, samuti on tolmuterad konarliku või kleepuva välispinnaga (see tagab, et tolmuterad kleepuvad kergesti putukate karvade või jäsemete külge). Tavaliselt on õietolm ka suurema toiteväärtusega, mis võimaldab putukatel õietolmu toiduks kasutada.
Mesilased
Mesilased (Apidae) tolmeldavad taimeliike, mis on suure varieeruvusega nii õite suuruse, värvi kui ka kuju poolest. Õied võivad olla avatud ja kausikujulised (radiaalsümmeetrilised) või keerulisema ehitusega (sügomorfsed), nagu on huulõielistel ja liblikõielistel. Õied on tihtipeale kollased või sinised. Sageli ilmnevad õitel mustrid, mida on näha vaid ultraviolettvalguses (kõrgeltarenenud tolmeldajad nagu mesilased on võimelised nägema ka UV spektriosas). Õied on enamasti lõhnavad, varieeruva nektari ning õietolmu produktsiooniga. Nektari koostises domineerib sahharoos.
Liblikad
Liblikad (Lepidoptera) tolmeldavad õisi, mis on enamasti suured ja silmatorkavad, värvuselt roosad või lavendlivärvi ning tihtipeale lõhnavad. Õites toodetakse rohkem nektarit kui õietolmu, kuna liblikad (väheste eranditega) õietolmu seedida ei suuda. Nektaariumid on tavaliselt varjatud kitsastes torudes või kannustes, kuhu ulatub liblikate imilont.
Ööliblikad
Surulased (Sphingidae) tolmeldavad õisi sarnaselt koolibritele – õie kohal paigal lennates. Enamik on aktiivsed hämaras või öösel. Õisikud, mis surulasi meelitavad, on suured, valgete õitega, silmatorkavad ja avanevad öösel, õiekroon on torujas ning tugevalt ja magusalt lõhnav. Lõhna eritatakse õhtul, öösel või varahommikul. Nektariproduktsioon on suur (kuna ööliblikate lennu iseärasuste tõttu on neil kiire ainevahetus). Teised ööliblikad, kes lendavad aeglaselt ja laskuvad õiele, ei vaja nii suurtes kogustes nektarit. Selliselt tolmeldatavate taimede õied on väiksemad ja võivad olla koondunud õisikutesse.
Kärbsed
Mõned kärbsed toituvad valmikuna nektarist ja õietolmust (nt kägukärblased (Bombyliidae), sirelased (Syrphidae)), regulaarselt taime õisi külastades. Sugukonna Tephritidae isaseid tolmeldajaid meelitavad õite eritatavad spetsiifilised atraktandid. Kärbeste ligimeelitamiseks võivad taime õied olla ka raipelõhnalised ning pruuni või oranži värvi. Tolmeldajatena on kärbsed olulised oma suure arvukuse tõttu oludes, kus teisi tolmeldajaid napib.
Mardikad
Mardikad on tolmeldajatena olulised semiariidsetes piirkondades (Lõuna-Aafrika, Lõuna-California) ja mägirohumaadel. Õied on tavaliselt suured, hallikas- või kollakasvalged või rohekad, tugeva lõhnaga. Õiekuju on enamasti lame või kettakujuline, hõlbustades ligipääsu õietolmule.
Loomtolmlemine
Õietolmu levitavad selgroogsed loomad, peamiselt linnud ja nahkhiired, aga ka kukkurloomad, roomajad (sisalikud), närilised ja primaadid. Enamasti toodavad sellistele tolmeldajatele spetsialiseerunud taimed suurel hulgal nektarit, kuna loomad on eeskätt huvitatud toidu leidmisest.
Lindlevi (ornitogaamia)
pisi|left|Näide lindlevist, Colibri thalassinus Taimeliikide kohastumuste hulka kuuluvad sellised adaptatsioonid nagu lindude ligimeelitamise mehhanismid, putukate eemalepeletamine, kaitse nektari ärasöömise eest valede liikide poolt. Nektarist toituvatest lindudest on enam tuntud koolibrilased (Trochilidae). Koolibrid on võimelised paigallennuks, seega neid meelitavad õied on sageli suured ja õiekate eredavärviline (enamasti punane või oranž). Kroonlehed on sageli tagasi käändunud, soodustamaks juurdepääsu nektarile. Õied eenduvad ja ulatuvad lehestikust välja. Nektariproduktsioon on suur, õied on lõhnatud. Koolibrite tolmeldatavate taimede nektar on tavaliselt kontsentreerituma koostisega, sisaldades peamiselt sahharoosi.
Imetajalevi (teriogaamia)
pisi|left|150px|[[Ahvileivapuu, mille tolmeldajateks on nahkhiired]] Vahendavad näiteks nahkhiired (Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas) ja kukkurloomad (Austraalias). Nahkhiiri tolmeldajatena kasutavate taimeliikide õied on sageli suured, silmapaistvad, heledat värvi, avanevad öösiti ning on tugeva lõhnaga. Kujult on õied tihtipeale kellukjad ja hästi avatud. Nahkhiired tarbivad õites leiduvat nektarit. Õitel võib olla käärinud viljade või roisulõhn.
Bioloogia
Tolmlemissündroomid peegeldavad konvergentset evolutsiooni tolmeldajate arvu limiteerivate fenotüüpide suunas. Tolmlemissündroomide puhul on ilmne taime tolmlemisega seotud funktsionaalsuse spetsiifilisuse suurenemine. Tegemist on vastusega looduslikku valikut põhjustavatele jõududele, mida avaldavad ühised tolmeldajad või abiootilised vektorid. Näiteks kui kaks taimeliiki, mis ei ole lähisuguluses, on tolmeldatud sama tolmeldaja poolt, siis nende õied evolutsioneeruvad konvergentse evolutsiooni käigus tolmeldaja jaoks äratuntavaks.
Generalistide eelised
Tolmeldajate arvukus ja aktiivsus on sõltumatu taimeliikidest, mida nad tolmeldavad. Mõnel aastal võib juhtuda, et konkreetne tolmeldaja osutub ebaedukaks. Seetõttu on taimel kasulik korraga meelitada mitmeid liike, et tagada tolmlemise edukus.
Isetolmlemine
Taimede iseviljastumine, mille puhul õie tolmuterad viljastavad sama õie emaka enne või pärast õie avanemist. Rohkem kui pooled parasvöötme õistaimeliikidest võivad viljuda isetolmlemise järel. Isetolmlejad on näiteks mitmed orhideelised ja liblikõielised. Mõned taimed, nagu näiteks soja, kasutavad isetolmlemist juhul, kui putukad avatud õisi päeva jooksul piisavalt ei tolmelda ning isetolmlemine toimub õhtul õie sulgudes. Looduslikel taimedel, kel isetolmlemine on tavaline paljunemisviis, on muutunud ka õite välimus: risttolmlejatest sugulasliikidega võrreldes on nad väiksemad ja tagasihoidlikuma õiekattega ning tolmukapead painduvad emakasuudmete kohale. Isetolmlemine võib osutuda efektiivseks juhtudel, kus tolmeldajaid on vähe või nende arvukus varieerub. Samuti aitab see taimeliigil levida elupaikadesse, kus tolmeldajad puuduvad.
Turbogeneraator
pisi|300px|Turbogeneraator (kollane) elektrijaama turbiinisaalis Turbogeneraator on elektrigeneraator, mis on ette nähtud käitamiseks gaasi- või auruturbiiniga.Turbogeneraatoreid (võimsusega kuni 1600 MW, nimipingega 0,4–24 kV) kasutatakse peamiselt elektrijaamade turbogeneraatoragregaatides.
Tööpõhimõttelt on turbogeneraator kiirekäiguline (ühe või kahe pooluspaariga) sünkroonmasin. Generaatori rootor on kiirest pöörlemisest (vastavalt 3000 või 1500 1/min) tulenevate mehaaniliste pingete vähendamiseks suhteliselt väikese läbimõõduga ja pikk massiivne terassilinder, mille uuretes paikneb ergutusmähis. Pöörlev rootor (induktor) tekitab staatori mähistes vahelduvpinge.
Ernst Busch
pisi|Ernst Busch (1940) Ernst Bernhard Wilhelm Busch (6. juuli 1885 – 17. juuli 1945 Aldershoti sõjavangilaager Londoni lähedal ) oli Saksa sõjaväelane (kindralfeldmarssal).
Ernst Busch oli kadett, 1904. aastast leitnant. Kasseli sõjakoolis õppis ta aastatel 1912–1913. I maailmasõjas oli kompanii- ja pataljoniülem, hauptman. 1919 Watteri vabakorpuses ja juba 1920. aastast Reichswehris staabikohtadel.
1925. aastast töötas ta Kaitseministeeriumis majori auastmes ja 1928. aastast 2. diviisi staabis. 1930 ooberstleitnant, pataljoniülem. 1935. aastast Wehrmachti kindralmajor, 23. diviisi ülem. 1938 jalaväekindral, VIII armeekorpuse ülem. 1940 kindralooberst, 16. armee juhataja.
1943 kindralfeldmarssal; oktoobrist kuni 1944. aasta juunini väegrupi Mitte ülemjuhataja. Pärast seda arvati juhtide reservi. Juba 20. märtsist 1945 oli ta väegrupi Nordwest ülemjuhataja.
Ernst Busch oli Saksamaa Wehrmachti sõjaväelane, II maailmasõja ajal kindralfeldmarssal.
Ernst Busch oli ka Tammelehtedega Raudristi Rüütliristi (saksa keeles: Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub) kavaler.
Ta langes Briti sõjavangiks 23. märtsil 1945 ja suri seal infarkti tagajärjel.
Vareste kuus
"Vareste kuus" (ingl "Six of Crows") on Jeruusalemmast pärit kirjaniku Leigh Bardugo 2015. aastal ilmunud teos.
Esmatrüki avaldas Henry Holt & Co. kirjastus, sellest saati on raamat ilmunud veel 148 trükis, mille seas on tõlked, pehmed ja kõvad köited jm.
Eesti keeles kirjastas teose "Vareste kuus" 2017. aastal Pegasuse kirjastus. Raamatu on tõlkinud Lii Tõnismann.
Romaan on Leigh Bardugo "Griša" sarja neljas raamat. Koos loo jätku "Kõvera kuningriigiga" (ingl "Crooked Kingdom") moodustub kahest teosest "Vareste kuue" diloogia. Sellele eelneb "Vari ja luu" (ingl "Shadow and Bone") triloogia, järgneb "Nikolai" diloogia.
Süžee
"Vareste kuus" algab Ketterdamis, saareriigi Kerchi pealinnas, kus mõjukas kaupmees Hoede testib alles avastatud narkootikumi, jurda parem’i, oma valdustel elavate grišade ehk üleinimlike võimetega isikute peal. Ravitseja, kellele narkootikum antakse, suudab eksperimendiks kohale toodud köögipoisi lahti lõigatud käe ühe pilguga korda teha, kuid peale seda tapab ta enamiku teisi ruumis kohalolijaid.