cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kirimäe-Konvere vald
Valla alal asus Kirimäe ja Konvere mõis.
Kohalaiit
Kohalaiit on vulkaaniline kivim. Kohalaiidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega andesiiti; kivim paistab silma suure naatriumisisalduse poolest. Kohalaiidi eri vormid erinevad üksteisest päevakivi koguselt ja oliviini sisalduselt. Kohalaiit võib sisaldada päevakivi või oligoklassi fenokristalle.
Kohalaiiti defineeriti esimest korda aastal 1913 ning see sai nimetuse Kohala vulkaani järgi Hawaii saarel. Kivimile pani nime Joseph Paxson Iddings. Lisaks Hawaii saarele esineb kohalaiiti ka mujal; näiteks on seda pursanud Taali vulkaan. Samuti esineb kohalaiiti Raiateal.
Varem on kohalaiidi erivormiks peetud ka mugeariiti, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt.
Praha HC Sparta
Praha HC Sparta on Tšehhi jäähokiklubi, mis tegutseb Prahas. See mängib Tšehhi jäähoki kõrgliigas Extraliga.
Klubi on asutatud 1903. aastal. See on üks vanimaid jäähokiklubisid maailmas.
J.E.P.P.S
J.E.P.P.S. oli Kuressaare Gümnaasiumi noormeestest koosnev ansambel, mis tegutses aastatel 2005–2008.
Saavutused
Arvukatel esinemistel esineti ministritele, Estonia Kontserdisaalis ja mujalgi.
Projektijuhtimise juhised
Projektijuhtimise juhised (inglise keeles project management guidelines) Projekt on ajutine, ning sellel on alati algus, lõpp, skoop, ressursid ja eesmärk. Iga projekt on ainulaadne, sest iga projekti eesmärgist lähtuvalt luuakse eraldi meeskond ning jagatakse vastavalt eesmärgile ka tööülesanded. Kuna projektide puhul on äärmiselt oluline nii ajastus kui ka vajalike tegevuste skoop, siis koostatakse tavapäraselt ja projektijuhtimise juhised.
Projektijuhtimise juhised koosnevad tavaliselt järgmistest osadest:
Aruandluse ja kontrolli eesmärgiks on tagada, et projekt kulgeb plaanipäraselt ning kooskõlas kehtestatud reeglitega. Aruandlus võib olla nii projektiväline (finantseerija või tellijapoolne) kui ka -sisene. Välist vahearuandlust ei pruugi üldse olla, eriti lühiajaliste projektide korral. Ka välist lõpparuannet võib asendada projekti täitmise tulemusena loodud riistvara, tarkvara, metoodika vms koos selle juurde kuuluva dokumentatsiooniga. Lisaks aruannete kaudu toimuvale kontrollile võib toimuda ka projekti vahetu kontroll ehk audit. Viimane võib olla sisuline, kus kontrollitakse tegevuste vastavust kavandatule ja finantsiline, kus kontrollitakse rahaliste vahendite kulutamise sihi- ja õiguspärasust. Mõned finantseerijad nõuavad, et kogu finantsdokumentatsioon tuleb teatud aja jooksul alles hoida, võimaldamaks vajadusel kontrolli teostada ka pärast projekti lõppu.
Gustaf Cederström
Gustaf Olof Cederström (12. aprill 1845 Stockholm – 20. august 1933 Stockholm) oli rootsi kunstnik.
Projektijuhtimise juhised
Projektiplaan
Projekti planeerimine teostatakse pärast positiivset projektiidee analüüsi. Projekti planeerimist juhib ja vastutab projektijuht. Planeerimisse peab kaasama ka need töötajaid või sihtrühmade esindajaid, kelle tegevust projektiga planeeritakse muuta, aga ka kõigi huvitatud osapoolte esindajad.
Projekti plaan on projekti üle otsustamise, projekti käivitamise, teostamise ja kontrollimise aluseks. Projekti plaan on projekti planeerimisdokumentide tähtsaim dokument.
Gustaf Cederström
Ta kuulas loenguid Uppsala Ülikoolis, teenis jäägripolgus ja läks 1866. aastal erru nooremleitnandi auastmes.
Pajusti külanõukogu
Pajusti külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Viru-Jaagupi külanõukoguga.
Gustaf Cederström
Kunsti õppis ta algul August Malmströmi ja Mårten Eskil Winge juures Stockholmis; hiljem töötas Düsseldorfis Ferdinand Fagerlini juhendamisel. Kunstnikuhariduse sai ta Pariisis Léon Bonnat' ja Jean-Louis-Ernest Meissonier' ateljeedes.
Projektijuhtimise juhised
Projektiplaan
Projekti plaani koostamist alustatakse projekti teostamiseks vajalike tegevuste ja väljundite määratlemisega – st millised on need tegevused ja väljundid, mille täitmise ja saavutamisega projekt teostatakse. Projektijuht koos meeskonnaga määratleb tegevused, väljundid ja tegevuste eest vastutajad koos algus- ja lõpptähtaegadega.
Gustaf Cederström
Ta töötas Pariisis, seejärel mõne aasta Itaalias (Firenzes ja Roomas). Seejärel pöördus ta tagasi Stockholmi, kus ta 1878. aastal sai Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia liikmeks.
Rein Raamat (füüsik)
pisi|Rein Raamat IEEE BIBE 2013 konverentsil Kreetal Rein Raamat (16. september 1941 Võru – 21. september 2022) oli Eesti füüsik.
Projektijuhtimise juhised
Ajalugu
Kuni 1900. aastani haldasid tsiviilehituse projekte nende loomingulised autorid: arhitektid, insenerid ja ehitusjuhid, näiteks Vitruvius (1. sajand eKr), Christopher Wren (1632–1723), Thomas Telford (1757–1834) ja Isambard Kingdom Brunel (1806–1859). Alates 1950. aastast hakkasid organisatsioonid keeruliste ehituste puhul süstemaatiliselt rakendama projektijuhtimise vahendeid ja meetodeid. Projektijuhtimist kui distsipliini hakati rakendama erinevatel tegevusaladel, sealhulgas tsiviilehituses kui ka suurte kaitsekuludega seotud valdkondades.
Gustaf Cederström
Isiklikku
Tema isa Carl Emanuel Cederström (1804–1892) oli mereväeohvitser. Tal olid vennad Carl ja Emanuel. 1878. aastal abiellus ta Amalia Katarina Jaederiga, nende tütar Carola Cederström (1878–1954) oli kunstnik.
Rein Raamat (füüsik)
Elulugu
Rein Raamat oli ettevõtja poeg.
Projektijuhtimise juhised
Ajalugu
Projektijuhtimise teiseks loojaks peetakse Henri Fayoli. Ta arendas välja projektijuhtimise 5 funktsiooni, mis moodustavad projektijuhtimiseks loodud sihtasutuse põhitõed:
planeerimine: määrata ettevõtte eesmärgid; korraldamine: delegeerida tööülesanded; juhtimine: anda töötajatele sobivad juhised; koordineerimine: veenduda osakondade vahelises mõistmises, luua ühtne keskkond; kontroll võetud eesmärkide saavutamise ja tegevuste korraldamise üle.
Rein Raamat (füüsik)
Haridus
Ta lõpetas 1960. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ning cum laude 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal, 1974–1977 õppis Leningradi Elektrotehnika Instituudi aspirantuuris, tehnikateaduste kandidaat (1977, samas), väitekiri "Исследование методов и разработка средств термодеструкции для стереотактической нейрохирургии".
Töö
Raamat oli aastatel 1966–1969 Tartu Riikliku Ülikooli eksperimentaaltöökoja insener, 1969–1979 TRÜ biofüüsika labori vanemteadur ja sektorijuhataja, 1979–1989 Teaduste Akadeemia spetsiaalse konstrueerimisbüroo (SKB) Tartu filiaali projekti peakonstruktor, 1989–1993 Tartu Ülikooli ÜMPI biofüüsika labori juhataja, 1993–2008 Tartu Ülikooli füsioloogiainstituudi vanemteadur.
Töötanud meditsiini- ja füüsikalise (ka kosmose-) eksperimendi automatiseerimisel, värvlaserite ja aatomjõudude mikroskoobi juhtimissüsteemide väljatöötamisel, uurinud ja täiustanud vereringe parameetrite mitteinvasiivseid mõõtmismeetodeid. Ta on arteriaalse seisundi hindamise servo-ostsillomeetrilise meetodi üks loojatest.
Rein Raamat on avaldanud üle 100 teadustrükise, tema nimel on 11 autoritunnistust ja 2 patenti.
Liikmesus
Raamat on olnud Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühingu asutajaliige ja juhatuse aseesimees 1994–1999 ning Eesti Füsioloogia Seltsi liige.
Dennis Rasmussen
Dennis Rasmussen (sündinud 3. juulil 1990 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis HC Davos.
2014. aastal suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, sõlmides lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. Esimesel hooajal mängis ta vaid Blackhawksi noorteklubi Rockford IceHogsi ridades AHL-is. Blackhawksi meeskonnas mängis Rasmussen NHL-is hooaegadel 2015–16	ja 2016–17. Hooajal 2017–18 mängis ta veel Anaheim Ducksis.
2018. aasta veebruaris naasis ta Växjö Lakersi, kellega tuli samal hooajal Rootsi meistriks. Aastatel 2018–2021 mängis ta KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg. 2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Davosiga.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Visa hing
"Visa hing" (originaalpealkiri "Die Hard") on 1988. aastal USAs valminud põnevusfilm, esimene "Visa hinge" filmisarjast. Peaosades mängivad Bruce Willis, Bonnie Bedelia, Alan Rickman ja William Atherton.
Filmi stsenaariumi aluseks on Roderick Thorpi romaan "Nothing Lasts Forever".
Filmile on tehtud järjed "Visa hing 2" (1990), "Visa hing 3" (1995), "Visa hing 4" (2007) ja "Visa hing 5" (2013).
Süžee
Jõuluõhtul saabub detektiiv John McClane Los Angelesse, et kohtuda oma naisega, kes töötab Nakatomi Plazas, Nakatomi firma pilvelõhkujas. Ettevõtte juhtkond tähistab õnnestunud miljonitehingut. Pidutsemise katkestavad 12 saksa terroristi, kes võtavad kõik hoones viibijad pantvangi. Vaid McClane jääb tabamata ning asub võitlusse.
Variku tänav
Variku tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Tänav algab Aardla tänavalt, ristub Kraavi, Maasika, Muraka, Sinika, Mesika, Ristiku, Kopli ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kesa tänaval, millest samas suunas edasi kulgeb Voolu tänav.
Variku tänav on 1200 meetri pikkune.
Tekkelugu
I ja II maailmasõja vahelisel ajavahemikul endise Ropka mõisa viljapuuaia maale rajatud tänava äärsed Tartu linnavalitsuse renditud ja peamiselt linnaametnikele edasi renditud aianduskrundid asusid nõukogude võimu ajal Tartu linnaga liitmise eel Soinaste ja seejärel Lemmatsi külanõukogu territooriumil. II maailmasõja ajal piirnes tänav lõunas Tartust Valka ja Petserisse kulgevat raudteeliini ühendanud kitsarööpmelise Tartu ringraudteega. Mõned sõdadevahelisel ja sõja ajal rajatud ehitised kannavad senini (XXI sajandi III kümnendi algus) jälgi möödunud sõjast (mürsukilluaugud katusekivides, hoonete fassaadidel jm).
Urmas Põldma
pisi|Urmas Põldma Estonia teatri 107. hooaja avamisel Urmas Põldma (sündinud 3. juunil 1972 Kiviõlis) on eesti ooperilaulja (tenor).
Ta on lõpetanud 1989. aastal Tõrva Muusikakooli altsaksofoni erialal, 1994. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal ja 2005. aastal Eesti Muusikaakadeemia laulu erialal, õpetajateks professorid Virgilijus Noreika ja Jaakko Ryhänen.
Aastatel 1993–2001 töötas Urmas Põldma RAMis esimese tenori, koormeistri, koorilaulja ja solistina. Aastatel 2002-2014 oli ta Rahvusooper Estonia solist.
Ungari kuningriik (1526–1867)
pisi|Habsburgide osaliselt sõltumatute alade laienemine Ungari kuningriik paiknes aastail 1526–1867 väljaspool Saksa-Rooma riigi piire, kuid oli osa Habsburgide monarhia maadest, mis liideti Austria keisririigiga aastal 1804.
Ābsard
pisi Ābsard (pärsia keeles آبسرد‎) on linn Iraanis Teherani provintsis Damāvandi maakonnas. Linn asetseb umbes 1900 m kõrgusel merepinnast Teherani ja Fīrūzkūhi vahelise maantee ääres 70 km kaugusel Teheranist.
2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 10648 elanikku.
Ābsardi ümbruses on palju puuviljaaedu ja Teherani elanike maamaju.
Corte de' Frati
Corte de' Frati on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Corte de' Fratis.
51 meetri kõrgusel merepinnast asuva Corte de' Frati asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Corte de' Frati piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alfianello (BS), Grontardo, Persico Dosimo, Pontevico (BS), Pozzaglio ed Uniti, Robecco d'Oglio, Scandolara Ripa d'Oglio.
Pakitu-Sorgi külanõukogu
Pakitu-Sorgi külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kadrina külanõukoguga.
Tuzla rahvusvaheline lennujaam
Tuzla rahvusvaheline lennujaam (bosnia keeles Međunarodni aerodrom Tuzla/Међународни аеродром Тузла; IATA: TZL, ICAO: LQTZ) on lennujaam Tuzla linna lähedal Bosnia ja Hertsegoviinas. Tuzla lennujaam on Sarajevo rahvusvahelise lennujaama järel Bosnia ja Hertsegoviina suuruselt teine lennujaam.
Lennujaam on tuntud kui odavlennufirmade keskus Bosnia ja Hertsegoviinas, mida kasutavad peamiselt kohalikud ja naaberriikide reisijad. Lennujaam täidab nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväe lennubaasi ülesandeid.
Ago Rooseste
Ago Rooseste (kuni 1934. aastani Alfred Rosenberg; 6. jaanuar 1900 Aseri – 24. november 1987 Tallinn) oli Eesti spordipedagoog.
Tõnis Tatar
Tõnis Tatar (sündinud 12. mail 1980) on eesti kunstiajaloolane, õppejõud ja tõlkija.
Hariduskäik
Tõnis Tatar õppis Tartu Ülikoolis aastatel 2000–2005 bakalaureuse-, 2005–2008 magistri- ja 2008–2015 doktoriõppes. Ta kaitses 2005. aastal bakalaureusekraadi (kunstiajaloo-alane bakalaureusetöö Joseph Beuysist – "Peatükke Joseph Beuysi loomingust"  ) ja 2008. aastal teadusmagistri (Magister artium) kraadi kunstiajaloos (väitekiri "Olav Marani kunstnikutee"; juhendaja Jaak Kangilaski, retsensent Sirje Helme).
Doktorandina astus Tatar üles kunstiajaloo õppetooli juures magistritööde kaitsmisel 2013. aastal retsensendina ja 2015. aastal juhendajana.
Töökäik
Aastatel 2005–2013 töötas ta Tartu Kunstimuuseumis.
Alates 2012. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Ta oli aastatel 2012–2017 TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudi kunstiajaloo osakonnas referent. Ta töötab 2017. aasta veebruarist Tartu Ülikoolis kunstiajaloo lektorina. .
Teadustöö
Eesti 20. sajandi kunsti ajalugu; Eesti kunstiajalugu nõukogude perioodil; 20. sajandi kunstiteooriad. Lisaks uurib ta neuroesteetikat (kognitiivteaduste haru ).
Lise Kleven Grevstad
Lise Nicoline Kleven Grevstad (sündinud 1954) on Norra diplomaat, kes oli aastatel 2010–2014 Norra suursaadik Eestis.
Ta on lõpetanud Norra Spordikõrgkooli ja Oslo Ülikooli magistrikraadiga politoloogias.
Alates 1990. aastast on ta töötanud Norra välisministeeriumis, sealhulgas suursaatkondades Brüsselis, Helsingis, Lissabonis ja Kopenhaagenis.
Villimardikas
Villimardikas (Meloe) on mardikaliste perekond villimardiklaste sugukonnast.
Eesti liigid
Eestis elab kolm liiki villimardikaid.
Klassifikatsioon
Villimardikate perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:
Mugeariit
thumb|Endine mugeariidist laavavool [[Suurbritannias]] Mugeariit on vulkaaniline kivim. Mugeariidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega põhiliselt apatiidist ja oliviinist koosnevat basalti; kivim võib sisaldada ka pürokseeni.
Mugeariit defineeriti esimest korda aastal 1904 ja see sai nimetuse endise Mugeary asula järgi Skye saarel. Kivimi nimetas Alfred Harker. Vahepeal peeti mugeariiti kohalaiidi erivormiks ning arvati, et tegu on andesiidiga, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt.
Mugeariiti leidub peale Skye saare ka mujal, näiteks Madeiral ja Etnal. Üks Marsi kivimiproov sarnaneb keemiliselt väga mugeariidiga.
Percival Lowell
Percival Lawrence Lowell (13. märts 1855 – 12. november 1916) oli Ameerika Ühendriikide ärimees, kirjanik, matemaatik ja astronoom.
Pärast ülikooli lõpetamist reisis ta 1880. aastatel Kaug-Idas, elades Koreas ja Jaapanis. Ta kirjutas sel ajal mitu raamatut Jaapani kohaliku elu, psühholoogia ja käitumise kohta. Ameerika Ühendriikidesse naasis 1893. aastal.
Seejärel huvitus ta astronoomiast ja eriti Marsi uurimisest. Ta asutas Arizona osariiki Flagstaffi Lowelli observatooriumi ning uuris seal peamiselt Marssi ja Veenust. Lowell uskus, et Marsil on kanalid, ning populariseeris ideed, et Marsil on elu. See teooria lükati lõplikult ümber 1960. aastatel, kui Mariner 4 tõestas, et Marsil pole elu ega kanaleid. Viimased kümme aastat oma elust otsis ta planeeti X, mis pidavat asuma Neptuunist kaugemal. Planeeti X Lowell ei leidnud, kuid 1915. aastal pildistati observatooriumis Pluutot. Pluuto avastati ametlikult 1930. aastal.
Pala külanõukogu
Pala külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Pala valla koosseisus. 1950. aastal Pala vald likvideeriti ja Pala külanõukogu arvati Kallaste rajooni koosseisu. Seoses maarajoonide arvu vähendamisega arvati Pala külanõukogu 1959. aastast Jõgeva rajooni koosseisu.
Külanõukogu pindala oli 164 km² (1977).
Dunalka
pisi|left|Mälestusmärk [[Andrejs Spāģisele]] Dunalka on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Dunalka valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 26 meetri kõrgusel Durbe jõe kaldal.
Lisaks vallamajale asuvad külas põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.
Küla tekkis endise Dunalka mõisa (Dubenalken) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli seal kohaliku kolhoosi keskasula. Aastani 2021 kuulus küla Durbe piirkonda.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Dunalka mõisakompleks (sealhulgas ait ja park), Dunalka muinasasula, Dunalka Puuslikumäe linnamägi, Upesputriņi muinasasula ja Upmaļi muinasasula.
Looduskaitse all on külas kasvavad saared ümbermõõtudega 4.23, 3.7 ja 4.13 meetrit ning mänd kõrgusega 22 ja ümbermõõduga 3.7 meetrit.
Aastal 2005 oli külas 253 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 216, aastal 2020 aga 203.
Narma
Narma on eesti perekonnanimi.
Johannes Varese valitsuse majandusminister Juhan Nihtig muutis 29. juulil 1940 oma perekonnanime Narmaks ja laskis oma uue perekonnanime kanda perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 408 all.
Nime kandjad on olnud:
Vitória F.C.
Vitória Futebol Clube (tuntud ka kui Vitória de Setúbal) on Portugali jalgpalliklubi, mis tegutseb Setúbalis. See mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga.
Vitória mängis hooajal 1934–35 esimestel Portugali meistrivõistlustel. Klubi ajaloo parim koht Portugali kõrgliigas on teine, mis on saavutatud hooajal 1971/72.
Vitória on viis korda võitnud Portugali karikavõistlused, viimati hooajal 2004–05, ja ühel korral, hooajal 2007–08, Portugali liigakarika. 2005. ja 2006. aastal on osaletud Portugali superkarikafinaalis, esimesel korral kaotati Lissaboni Benfical ja teisel korral Portole.
Hooajal 1965–66 osaleti UEFA karikavõitjate karikavõistlustel, mile esimeses ringis kaotati Taani klubile AGF kahe mängu kokkuvõttes tulemusega 2:4. Samast klubide turniirist võeti osa ka hooajal 1967–68, kui esimeses ringis alistati Norra klubi Fredrikstad, kuid teises ringis kaotati Saksamaa klubile Müncheni Bayern üldskooriga 3:7. Hooaegadel 1968–69 ja 1970–71 jõuti Messilinnade karikavõistlustel veerandfinaali. Praeguse UEFA Euroopa Liiga eelkäija UEFA karikavõistlustel jõuti kaheksa parema sekka hooaegadel 1972–73 ja 1973–74.
Klubi kodustaadion on Estádio do Bonfim, mis avati 1962. aastal.
Praegune koosseis
''Seisuga 5. juuli 2019''
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla jaoskond
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla osakond oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee piirkondlik asutus Rapla rajoonis, mis asus Rapla linnas.
Juhtkond ja organisatsioon
Rapla jaoskonna koosseisu kuulus:
Ḩalabjah' kubernerkond
Ḩalabjah' kubernerkond on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis. See moodustati 2014. aastal väikesest osast As-Sulaymānīyah' kubernerkonnast. Piirneb idas ja lõunas Iraaniga.
Ḩalabjah' kubernerkond on osa Iraagi Kurdistanist.
Kubernerkonnas on neli ringkonda.
Viited
🇮🇶
Kohatu vald
Kohatu vald (saksa keeles Kohhat) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kohatu vald Sipa vallaga.
Valla alal asus Kohatu mõis.
Ruup
right|400px|thumb|Ruup
Ruup ehk lootsik on puidust plankudest lamedapõhjaline, teravate täävide ja tüürita paat ranniku ääres ja madalas vees kasutamiseks. Selle pikkus on 3–6 m ja laius kuni 1,5 m.
Ruuba ehitus
Plangutuseks kasutatakse mändi, kuuske ja haaba. Levinum on klinkerplangutus. Kaared, põõnad ja täävid valmistatakse põhiliselt tammest, kuid on teada ka okaspuukaartega lootsikuid. Levinumad kinnitusvahendid on raudnaelad ja poldid. Lootsikuga sõudmiseks kasutatakse kuni 3-meetrist mõla või aere.
Sõiduomadused
Algupärane nooljas kuju teravate täävidega õigustab ennast sageli roostikus sõitmisel. Lameda põhja ja tüüri puudumise tõttu on tegemist äärmiselt tundliku meelelaadiga sõiduvahendiga.
Etümoloogia
Sisemaal nimetati lootsikuteks ka ühepuupaate ning kui 20. sajandi algusaastatel hakkasid üha enam levima lootsikud, mis valmistatud laudadest, siis segaduse vältimiseks hakati esimesi kutsuma ühepuulootsikuteks.
Skiff
Lennart Bodström
Ture Lennart Bodström (20. aprill 1928 Göteborg – 30. aprill 2015 Stockholm) oli Rootsi poliitik, ametiühingutegelane ja diplomaat.
Ta kuulus Sotsiaaldemokraatlikku parteisse.
Aastatel 1970–1982 oli Bodström Rootsi teenistujate keskliidu esimees, seejärel 1982–1985 Olof Palme teise valitsuse välisminister ja 1986–1989 Ingvar Carlssoni esimese valitsuse haridusminister.
Aastatel 1989–1993 oli ta Rootsi suursaadik Norras.
Välisministrina püüdis Bodström juurutada välispoliitilist doktriini, mille järgi ei ole Rootsil õigust avaldada arvamust teiste riikide poliitika kohta. Aastal 1985, kui oli juba aastaid täheldatud allveelaevade liikumist Rootsi ranniku lähedal, väitis Bodström, et Rootsi rannikuvetes ei ole mingeid allveelaevu, ja kui neid ka peaks olema, ei ole need Nõukogude Liidu omad. Selle peale algatasid paremerakonnad Riksdagis Bodströmi vastu umbusaldushääletuse, kuid see kukkus läbi. Peaminister Palme vabastas hiljem siiski Bodströmi ametist.
Ka Lennart Bodströmi poeg Thomas Bodström on sotsiaaldemokraadist poliitik.
Palade külanõukogu
Palade külanõukogu oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pühalepa külanõukoguga.
Endla Reintam
Endla Reintam (sündinud 2. veebruaril 1974 Vasalemma külanõukogus Harju rajoonis) on eesti mullateadlane.
Elulugu
Lõpetas 1992 Keila 1. Keskkooli, 1996 EPMÜ agronoomina ning 1999 samas magistriõppe ja 2006 doktoriõppe; loodusteaduse magister (2000, EPMÜ), väitekiri "Umbrohud kultuurökosüsteemis sõltuvalt muldadest ja mulla tallamisest"; Ph.D. (mullateadus, 2006, Eesti Maaülikool), väitekiri "Muudatused mulla omadustes, suviodra (Hordeum vulgare L.) ja umbrohtude toitumises ning koosluses sõltuvalt mulla tallamisest ja väetamisest liivsavilõimisega pruunil näivleetunud mullal".
Oli 1997–1999 EPMÜ mullateaduse ja agrokeemia instituudi laborant ja vanemlaborant, 1999–2001 assistent, 1999–2001 teadur, 2001– lektor (2005– Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mullateaduse ja agrokeemia osakonnas).
Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla tihendamise mõju mulla omadustele, kultuurtaimedele ning umbrohtudele ja aineringetele, sügavajuureliste looduslike taimede kasvatamine muldade liigtihenemise kõrvaldamiseks. European Society for Soil Conservationi (ESSC) ja International Soil Tillage Research Organisationi (ISTRO) liige, ajakirja Agronomy Research toimetaja.
Viljandi vana veetorn
Viljandi vana veetorn on endine veetorn Viljandi linnas, mis tänapäeval on kasutusel vaatetornina. Torn on Viljandi silueti oluline osa.
Torn asub Johan Laidoneri platsi ja Viljandi raekoja esise väljaku ääres aadressil Johan Laidoneri plats 5c. Torni kõrgus on 30 m, selle alumine osa on punastest tellistest silinder ja ülemine osa puidust kaheksakandiline, väikeste akendega tahukas.
Ajalugu
Viljandi oli üks esimesi Eesti linnu, mis sai veevärgi ja kanalisatsiooni. Veetorn ehitati 1911. aastal ja vett pumbati selle reservuaari Viljandi järve ääres, praeguse linnastaadioni ees asunud 134 m sügavusest puurkaevust. Paagi maht oli 100 m³ ja see valmistati kohalikus Uno Pohrti masinavabrikus. Veetorni aastane läbikäik oli 150 000 m³. Veetorn tegutses kuni 1962. aasta septembrini, mil tegevus anti täielikult üle uuele veetornile Carl Robert Jakobsoni tänaval. Pärast seda seisis torn kasutuseta kuni 1996. aastani, mil amortiseerunud ja viltuvajunud tornikiiver maha tõsteti. 1999. aastal tõsteti annetuste toel valminud uus tornikiiver praegusele asukohale. Veetorni vaatetorniks renoveerimine lõppes 2001. aastal.
Vaatetorn
Alates 2001. aastast on torn kasutusel vaatetornina, sellest avanevad vaated Viljandi vanalinnale ja Viljandi ürgorule koos Viljandi järvega. Torni kolmel korrusel asub püsinäitus linna lähemast ajaloost.
Chris McManus
Ta lõpetas 1972. aastal Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga psühholoogia alal. Magistrikraadi psühholoogias sai samas 1975. aastal. Samal aastal sai ka Birminghami Ülikoolist magistrikraadi meditsiinis. Aastatel 1993–2002 oli ta University College Londonis psühholoogiaprofessor ja 2002. aastast on samas psühholoogia ja meditsiinihariduse professor.
2002. aastal ilmus Suurbritannias ja USA-s McManuse raamat "Right Hand, Left Hand: The Origins of Asymmetry in Brains, Bodies, Atoms and Cultures". Mitme kirjandusauhinnaga pärjatud raamat tõlgiti hiljem hispaania, rootsi, türgi ja hiina keelde.
Telik
pisi|[[Boeing 747 sissetõmmatav põhitelik]] Telik on õhusõiduki veermik. Teliku peamised ülesanded on hoida õhusõidukit stabiilsena ruleerimisel, peale- ja mahalaadimisel. Maandumistelik on vajalik manööverdamiseks ja lennuki osade maapinnast piisavalt kõrgel hoidmiseks. Samuti võtab maandumistelik vastu maandumisel tekkiva löögi.
Ajalugu
Esimene ratastega maandumistelik ilmus aastal 1903 lennukil Santos-Dumont no. 14 bis. Esimese lennu tegi see õhusõiduk 1906. aasta oktoobris Euroopas. Sellele järgnes mitu lendu lennukitega, mille maandumistelik oli ratastega. Näiteks lennuki BleriotXI (1908) [Joonis 1], mille disainis prantsuse lendur, leiutaja ja insener Louis Bleriot. Silver Darti (1909) [Joonis 4] lennuki disainis Kanada lennunduse teerajaja Douglas McCurdy. Samuti olid rattad Roe Triplane'i (1909) [Joonis 2] lennukil, mille disainis inglise piloot ja lennukitootja Alliot Verdon Roe. Need olid nimetatud lennukite esimesed lennud. pisi|Joonis 1. BleriotXI pisi|Joonis 2. Roe Triplane pisi|Joonis 4. Silver Dart
Peale esimese maailmasõja algust oli lennuki disain peamiselt põhinenud sabatelikuga lennukitele. Sabas oli ratta asemel tugi. Samuti oli maandumistelikut täiustatud nõnda, et sel esines ka amortiseeriv võimekus. Selleks kasutati ümber telje seotud bendžiköit.
Sopwith Camel, SPAD VII ja SE5 olid tüüpilised esimese maailmasõja aegsed hävitus- või luurelennukid. Maandumisel kasutati amortisaatorina ümber telje seotud bendžiköit, mis lubas teljel liikuda 7,5–10 cm [Joonis 5]. pisi|330x330px|Joonis 5. Varajased maandumistelikud
Maandumisteliku tüübid
Maandumisteliku disain on lennuki ülddisaini nõuete osa. Selleks, et disainida sobiv telik, tuleb silmas pidada järgmiseid parameetreid: õhusõiduki hind, stabiilsus ja kasutusala ning õhusõiduki hooldatavus ja toodetavus. Kõik eelnevalt loetletud nõuded võetakse arvesse maandumisteliku disainimisel. Põhiliselt on olemas kümme tüüpi maandumistelikuid [Tabel 1].
Tabel 1. Maandumisteliku tüübid pisi|338x338px|Joonis 6. Maandumistelikute tüübid Maandumistelikuid saab liigitada ka rataste paigutuse ja arvu järgi. Telikute tüübi kasutus sõltub peamiselt lennuki kandevõimest ja maandumisel tekkivast löögist [Joonis 7]. pisi|331x331px|Joonis 7. Maandumistelikute tüübid rataste arvu ja paigutuse põhjal
Ehitus
Maandumisteliku disainimisel tuleb silmas pidada mitmeid parameetreid. Esiteks tuleb valida, millise konfiguratsiooniga maandumistelikut kasutatakse. Parima võimaliku konfiguratsiooni leidmisel tuleb silmas pidada järgmiseid parameetreid: hind, kaal, vastupidavus õhkutõusul ja maandumisel, üleüldine stabiilsus ning stabiilsus õhusõiduki ruleerimisel.
Kui maandumisteliku konfiguratsioon on valitud, peab disainer valima, kuidas maandumistelik õhusõiduki külge kinnitada. Selleks on neli peamist tüüpi. Esiteks, kõik telikud kinnituvad lennukikere külge. Teiseks, peamine telik kinnitub tiibade külge, kuid esimene telik on kinnitatud kere külge. Kolmandaks, peamine telik on kinnitatud tiibade külge, sabatelik aga kere külge. Neljandaks, peamine telik on kinnitatud lennuki gondlite külge, ninatelik aga kere külge.
Teliku disainimisel tuleb ka arvestada, mis juhtub telikuga peale starti. Üldiselt on selleks kolm võimalust: maandumistelik eraldub peale starti, telik jääb õhusõiduki alla (fixed landing gear), maandumistelik pakitakse kokku lennuki keresse või telik pakitakse ainult osaliselt kokku.
Järgmise sammuna peab disainer tegema matemaatilised arvutused, et leida teliku parim võimalik kõrgus. Nimelt peab telik olema õhkutõusul piisavalt kõrge, et maksimaalse õhkutõusu nurga puhul saba maapinda ei puudutaks. Sama kehtib ka maandumisel. Samuti tuleb leida lennumasina teliku sobiv laius, et telik oleks ruleerimisel piisavalt stabiilne. Teljevahe peab samuti piisav olema, et suurem osa lennuki raskusest langeks peatelikule, kuid raskuskese peab siiski langema kahe teliku vahele, et vältida ebastabiilsust.
Bernhard Eilman
Bernhard Eilman (ka Bernhard Eilmann; 23. august 1892 Peterburi – 14. jaanuar 1965 ) oli eesti poliitik.
Eilman sündis Peterburis vabrikutöölise pojana ja õppis Kroonlinnas algkoolis.
Kirna vald
Kirna vald (saksa keeles Kirna) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vallamaja asus Kirna külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alal asus Kirna mõis ja Paide kirikumõis.
Bernhard Eilman
Ta töötas Peterburis ja Tallinnas raudtee tehastes lukksepana.
Kirna vald
22. 06/15. 09 1915. aastal nimetati Kirna vald troonipärija auks ümber Aleksei vallaks. 5./28. 04. 1917 uuesti ümber nimetatud Kirna vallaks.
Bernhard Eilman
1910. aastast osales ta sotsialistlikus töölisliikumises, algul Sotsiaaldemokraatliku Partei, hiljem Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei liikmena. Raudtee liidu esimehena mõisteti ta 1920. aastal sõjaväljakohtu poolt 2,5 aastaks vangi. Ta oli ka varem mitu korda poliitilistel põhjustel vangis olnud.
Ta oli Riigikogu II koosseisu liige Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei nimekirjas, III, IV ja V koosseisus aga Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei nimekirjas.
Kasutusmugavuse testimine
Kasutusmugavuse testimine (ka kasutuskogemuse testimine, kasutatavuse testimine) on meetod kasutajakeskse disainiga toote või teenuse hindamiseks tavakasutajate peal. Kasutatavuse seisukohalt on see olulise tähtsusega tegevus, kuna annab selge ülevaate, kuidas reaalsed kasutajad süsteemitarkvara kasutavad. Kasutusmugavuse testimise põhieesmärk on kontrollida, kas saavutatud võimekus ühtib plaanitud eesmärgiga. Testimine hõlmab kasutaja reaalset toote kasutamist ning läbiviijapoolset süstemaatilist vaatlust. Kasutusmugavust testitakse veebilehtede ja -rakenduste, seadmete, ametlike dokumentide jpm kasutajaliidese testimise käigus. Kasutusmugavuse testimisel keskendutakse eelkõige spetsiifilistele objektidele või objektide kogumitele, mitte üldistele printsiipidele.
Meetodid
Kasutusmugavuse test algab stsenaariumi või reaalse olukorra moodustamisest. Testis osalev inimene teostab läbiviija antud ülesandeid, mille käigus läbiviija ja/või vaatleja(d) teda jälgivad ja teevad märkmeid. Tihti on toote kohta info saamiseks lisaks kasutusel ka muid vahendeid: juhendid, paberkandjal prototüübid, testile eelnevad ja järgnevad küsimustikud. Näiteks testimaks konkreetse e-kirja vahendusprogrammi manustamise funktsiooni, koostatakse stsenaarium, milles kirjeldatakse inimese soovi saata e-kiri koos lisatud manusega. Seejärel täidab testis osaleja stsenaariumi järgi sama ülesannet. Eesmärk on saada süsteemi arendajate jaoks andmeid sellest, kuidas tavakasutaja süsteemi kasutamisega hakkama saab, mis on probleemsed kohad, mis inimestele meeldib. Eri tehnikate juures on informatsiooni kogumise võtted sarnased: testitaval palutakse kõva häälega mõelda, jälgitakse silmade liikumist, emotsioonide muutumist jpm.
Koridori testimine
Koridori testimine (ingl hallway testing) on kiire ja odav meetod, kus testi võetakse inimesed juhuslikkuse põhimõttel (n-ö koridoris mööduvad inimesed). See aitab disaineritel juba arendamise algfaasis üles leida toote kriitilised kohad. Kõik peale projektiga seotud inimeste võivad testis osaleda.
Eksperdi analüüs
Eksperdi analüüs põhineb inimestel, kellel on kasutusmugavuse testimise kogemus ning tihti on nad just kasutusmugavusele spetsialiseerunud firmadest. Heuristiline hindamine või kasutusaudit on kasutajaliidese hindamine ühe või mitme eksperdi poolt. Hinnatakse kasutajaliidese kasutatavust, tõhusust ja efektiivsust, lähtudes kümnest 1994. aastal Jakob Nielseni defineeritud kasutusmugavuse printsiibist.
A/B-testimine
Veebiarenduses ja turunduses on A/B-testimine eksperimentaalne lähenemine veebidisainile. Selle eesmärk on tuvastada muutused veebilehel, mis suurendavad lehe külastatavust. Võrreldakse kahte versiooni (A ja B), mis on suures osas identsed, kuid erinevad ühe potentsiaalse kasutaja tegutsemist mõjutava detaili poolest. A-versioon on tihti see, mis on parasjagu kasutusel, ning B-versiooni on mingil moel muudetud. Mõned elemendid, mida B-versioonis muudetakse ja mille muutuse mõju hinnatakse, on tekst, paigutus, pildid ja värvid.
Eesti Kütidiviis
Eesti Kütidiviis (harvemini nimetatud Eestimaa Kütidiviis; vene keeles Эстонская стрелковая дивизия) oli Eesti Vabadussõja ajal Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus moodustatud ning Punaarmeele allunud ETK Eesti Punaarmee koosseisu kuulunud eesti rahvusväeosa.
Moodustamine
Venemaa Nõukogude Vabariigi Revolutsiooniline Sõjanõukogu võttis 1919. aasta septembri lõpus vastu otsuse muuta Eesti Vabadussõjas vähenenud 1. Eesti Kütidiviisi asemel kujunenud 1. Üksik Kütibrigaad taas kahebrigaadiliseks eesti kütidiviisiks. Brigaad vahetati 4. kütidiviisi vägede poolt välja, koondati 1. oktoobriks 1919 Kagu-Lätisse Rušonsi jaama piirkonda ning viidi Läänerinde reservi puhkusele ja ümberformeerimisele. 6. oktoobril 1919 formeeriti Üksik Eesti Kütibrigaad ümber Nõukogude Venemaa Läänerinne 15. armee juhatuse korraldusega N 737/к Eesti Kütidiviisiks. Eesti kütibrigaad suunati samas 15. armee koosseisust Lõunarindele.
5. oktoobril 1919 saadeti eesti brigaadi üksused (1., 2., 3. ja 5. kütipolk, brigaadi staap ja suurtükiväe juhatus, siderood, komandandi komando ning relvade kogumise komando) Lõunarindele Anton Denikini vägede vastu. 1. eesti ratsapolk viidi 10. kütidiviisi käsutusse Petrogradi piirkonda, seal asus juba 4. eesti patarei.
Lõunarindel
Eesti brigaad paiknes 14. oktoobril 1919 Brjanski-Orjoli raudteeliinil Hotõnetsi jaama piirkonnas. Saabus ka kauaoodatud täiendus Kesk-Venemaalt mobiliseeritud meeste näol.
Oktoobri algul 1919 muudeti eesti brigaad taas kütidiviisiks, mille koosseisu kuulusid 1., 2., 3. ja 5. kütipolk, eesti ratsapolk, suurtükiväe valitsus, 1., 2., 3. ja 4. eesti patarei, side ja sapöörirood ning muud tugiüksused. Samuti toodi ülemjuhataja 5. oktoobri 1919. a. korraldusega kütidiviisi koosseisu 86. kütipolk ja 1. Petrogradi polk. Need polgud allusid esialgu diviisile ainult operatiivselt, kuid novembri algul 1919 lülitati need diviisi koosseisu ja nimetati ümber: 1. Petrogradi polk – 4. eesti polguks ja 86. laskurpolk – 6. eesti polguks. Eesti kütidiviisi koosseisus ei olnud ainult ratsapolku ja 4. eesti patareid, mis asusid Läänerindel. Peale ümberformeerimist oli eesti kütidiviis 15. oktoobriks 1919. a. lahinguvalmis ning läks Lõunarinde juhata alluvusse eesmärgiga vallutada Denikini vägede käest Orjol.
Orjol
20. oktoobri 1919 hommikul alustasid Eesti Kütidiviisi üksused pealetungi Orjolile. Löögigruppi määrati 5. eesti kütipolk, keda toetasid soomusautod ja suurtükivägi. Diviisi parempoolse lahingulõigu koosseisu kuulusid II brigaadi juhtimise all 4. (endine 1. Petrogradi) kütipolk ja 2. eesti kütipolk, 3. eesti patarei 3 suurtükiga. Vasakpoolse lahingulõigu koosseisu kuulusid I brigaadi juhtimise all 5. ja 6 (endine 86.) kütipolk, 1. ja 2. eesti patarei ning soomusautosalk nr 22. Reservi jäid 1. ja 3. kütipolk.
Peale 4–5 tundi kestnud lahingut murti vaenlase vastupanu ning diviisi üksused, sealhulgas esimesena 5. Võru kütipolk, sisenesid Orjoli. Peale Orjoli sisenemist saadeti eesti kütidiviis Lõunarinde reservi.
22. oktoobril 1919 alustasid vene valgete väed pealetungi Orjoli tagasivallutamiseks. Rünnaku tõrjumiseks asus vastupealetungile eesti kütidiviisi 5. Võru polk ja 4. kütipolk ning peeti mitmeid vihaseid lahinguid Orjoli piirkonnas külade vallutamiseks.
25. oktoobril 1919 viidi Eesti Kütidiviis üle XIII armee koosseisu ning alustas pealetungi vaenlase kagu suunas tagasipaiskamiseks. Eesti kütidiviisile allutati 9. kütidiviisi II brigaad (76., 77. ja 78. kütipolk). Diviisi parempoolsesse lahingulõiku kuulusid 2. ja 3. kütipolk (kummaski 2 pataljoni) ning 3. eesti patarei (3 suurtükki); keskmises lahingulõigus 1. ja 6. eesti polk (kummaski 2 pataljoni) ning 1. ja 2. patarei (7 suurtükki); vasakpoolne lahingulõik 77. ja 78. kütipolk (6 pataljoni) koos suurtükiväeosadega ning diviisi reservi jäid 4. ja 5. eesti kütipolk ning 76. kütipolk. Ägedad lahingud kestsid kuni 30. oktoobrini 1919, mil diviisi üksused jõudsid ettenähtud Troitskoje-Stepnuška-Barõkova-Glebova küla joonele ning loeti Punaarmee Orjoli-Kurski operatsiooni osa lõpetatuks.
Kursk
1. novembri 1919 hommikul alustasid Eesti Kütidiviisi osad uuesti pealetungi Maloarhangelski linna suunas ning Ponõri jaama piirkonda. 10. novembriks 1919 oli vene valgete rinne murtud ning eesti diviis sai ülesandeks vallutada Kursk. 17. novembril 1919 alustasid kütidiviisi üksused pealetungi Kurski vallutamiseks. Rünnakust võtsid osa parempoolses rindelõigus 1., 5. ja 6. eesti polk ja 1. eesti patarei ning vasakpoolses lõigus 2., 3. ja 4. kütipolk 3. patarei toetusel. 18. novembri ööl murdsid eesti kütid Kurskisse sisse ning vallutasid linna. Eesti kütidiviis jätkas vaenlase jälitamist piki Kurski-Belgorodi maanteed, linna jäi 5. Võru polk garnisoniteenistusse. Kurski esimeseks komandandiks määrati eesti diviisi komissar I. Tamm.
Võitlus mahnolastega
Veebruari algul 1920 suunas XIII armee Eesti Kütidiviisi II brigaadi Nestor Mahno üksuste vastu. II brigaad asus Pologi-Tokmatshka-Vassiljevka-Kirillovka rajoonis. Brigaad koosnes 5. Võru, 6. (endine 86.) ja 4. (endine 1. Petrogradi) kütipolgust. Veebruaris 1920 asusid Anton Denikini väed pealetungile. Krimmi saadeti neile vastu ka eesti kütidiviisi I ja III brigaad. II brigaad koos 3. kütidiviisi 19. polguga määrati XIII armee reservi ja saadeti Orehov-Gaitshuri jaama-Guljai Polje joonele Mahno väeosade vastu. Veebruaris-märtsis 1920 võitles Eesti ratsapolk Nestor Mahno ülestõusnutega, võideldes Guljai Polje, Vassiljeva, Pologi jt piirkondades.
Aprillis 1920 saadeti ratsapolk Perekopi alla Voskressenski külla, kus polk reorganiseeriti ja viidi üle 8. Punakasakate diviisi.
Diviisi laialisaatmine
II brigaadi polgud liideti 46. kütidiviisi 136. brigaadi koosseisu, sealhulgas 5. Võru kütipolk 408. laskurpolguga. Üksused võitlesid hajutatult märtsis 1920 Peter von Wrangelli vägede vastu Krimmis ning hiljem Ukrainas.
Tiit Tralla (vaimulik)
Tiit Tralla (sündinud 2. augustil 1937 Tallinnas) on eesti vaimulik.
Tema koolitee algas Rootsis (vanemad kolme pojaga lahkusid aastal 1944 Rootsi) ja lõppes Torontos (kuhu vanemad emigreerusid aastal 1951) Western Tehnika ja Kommertskooli lõpetamisega.
Tralla töötas aastatel 1958–1976 perefirma Viking Bakery A. Tralla and Sons juhatajana. Aastatel 1976–1981 töötas ta firmas Trallas' Realty Holding Co koos kahe vennaga.
Kogu aja on Tiit Tralla ka kirikuga seotud olnud. Algul teenis ta Toronto Peetri koguduses pühapäevakooliõpetajana ja ka selle juhatajana. Aastal 1969 valiti ta koguduse nõukogusse ning hiljem oli ta kolm aastat ka koguduse juhatuse esimees.
Kui asutati E.E.L.K. Usuteaduslik Instituut, oli ta seal esimesi õppureid ja kuuel aastal ka õpilaskonna vanem. Lisaks lõpetas ta kursuse hingehoiu alal St. Josephi haiglas Torontos. Pärast Usuteadusliku Instituudi lõpetamist oli ta prooviaastal Toronto Vana-Andrese koguduse juures praost Udo Petersoo juhatusel.
17. juunil 1990 ordineeriti ta Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudsepa poolt õpetajaks.
Aastast 1990 on ta teeninud Kanada praostkonna vikaarõpetajana. Samuti on ta vajaduse korral teeninud E.E.L.K. kogudusi USA-s.
Pärast Albert Roosti haigestumist valiti Tralla Kanada praostkonna sinodil 20. märtsil 1999 praostkonna praostiks. Praosti ametis oli ta 2007. aastani. Alates aastast 2007 on Tralla praost emeeritus ja kirikuvalitsuse liige.
Tiina Randma-Liiv
Tiina Randma-Liiv (aastani 2002 Randma; sündinud 8. augustil 1968 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane ja juhtimisspetsialist, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2018).
Haridus
Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1991 Tartu Ülikooli majandusküberneetika erialal, magistritöö avaliku halduse alal kaitses 1993. aastal New Yorgi Ülikoolis ja filosoofiadoktori väitekirja "Civil Service Careers in Small and Large States: The Cases of Estonia and the United Kingdom" 1999. aastal Loughboroughi Ülikoolis Inglismaal.
Töökäik
Detsembrist 2019 on ta Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu liige.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2018. aastal ühiskonna- ja riigiteaduste alal, kuulub akadeemias humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda, on akadeemia juhatuse liige (alates 2019).
Ta on riigi teaduspreemiate komisjoni liige.
Teadustöö
Ta oli Journal of Comparative Policy Analysis, toimetuskolleegiumi liige 2002–2007, Network of Institutes and Schools of Public Administration in Central and Eastern Europe, juhtkomitee liige 1997–2000. Ta on Eur. Group of Public Administration, juhtkomitee liige alates 2007. Parim avaliku halduse õppejõud Kesk- ja Ida-Euroopas 2006 (Alena Brunovská Award). Avaldanud üle 100 teadustrükise.
Teadustöö mujal
United Nations, ÜRO, Majanduse ja sotsiaalarengu osakond, intern 1993; University of Oslo, Oslo Ülikool, külalisteadur 1994; University of Connecticut, Connecticuti Ülikool, külalisteadur 1996; Cabinet Office, Briti Valitsus, Cabinet Office, intern 1997; University of Leiden, Leideni Ülikool, Euroopa Avaliku Halduse Doktorikool, õppejõud 2002–2002; University of Iceland, Islandi Ülikool, Väikeriikide Uuringute Keskus, suvekooli õppejõud 2004–2004; on olnud 2002 Gdanski Ülikooli, 2002–05 Leuveni Katoliikliku Ülikooli (Belgia), 2007 Viini Majandusülikooli külalisprofessor; Florida International University, Florida International University, Fulbright Professor (1,00) 2014–2015.
Isiklikku
Tiina Randma-Liiv on Rein Randma tütar.
Stavanger Oilers
Stavanger Oilers on Norra jäähokiklubi, mis tegutseb Stavangeris. See mängib Norra jäähoki kõrgliigas Fjordkraftligaen.
Palamuse külanõukogu
Palamuse külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuremaa vallas. Külanõukogu pindala oli 247 km² (1977).
Naginata
Meessõdalaste kasutavat naginata tüüpi nimetati ō-naginataks (suur naginata), naised kasutasid peamiselt väiksema teraga ko-naginatat (väike naginata).
Credera Rubbiano
Credera Rubbiano on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis.
Calvini tsükkel
Calvini tsükkel ehk Calvini-Bensoni tsükkel ehk Calvini-Bensoni-Basshami tsükkel on kõrgemate taimede kloroplastides tsükliliselt toimuvate fotosünteesi pimedusstaadiumi ensümaatiliste reaktsioonide jada, mis toimub kloroplasti stroomas. Protsessi käigus seotakse õhulõhede kaudu taimesse sisenenud CO2 ning moodustatakse sahhariide, kasutades valgusstaadiumi reaktsioonide tulemusena tekkinud kõrge energiaga NADPH ja ATP molekule. Ühe Calvini tsükli ringiga fikseeritakse üks CO2 molekul, milleks kulub 3 ATP ja 2 NADPH molekuli, mistõttu ühe glükoosi molekuli loomiseks peab Calvini tsükkel tegema kuus ringi.
Credera Rubbiano
Credera Rubbiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capergnanica, Casaletto Ceredano, Cavenago d'Adda (LO), Moscazzano, Ripalta Cremasca, Turano Lodigiano (LO).
Calvini tsükkel
Pimedusstaadiumiks nimetatakse osa fotosünteesi protsessist, mille juures ei ole valguse olemasolu vajalik. Calvini tsükli kõrvalsaadusena moodustunud hapnik loob obligatoorse keskkonna Maa elusorganismidele, samuti on pimedusstaadiumi jooksul tekkinud monosahhariid glükoos aluseks terve biosfääri toiduahelale, olles püsisoojaste loomade eelistatud energiaallikas.
Credera Rubbiano
Credera Rubbiano halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Cascine San Carlo, Credera, Rovereto, Rubbiano.
Ajalugu
Credera Rubbiano moodustati 1928. aastal Credera ja Rubbiano valla ühendamisega.
Calvini tsükkel
Protsessis eristatakse kolme olulist etappi: karboksüülimine ehk süsiniku sidumine, redutseerimine ning regenereerimine ehk süsiniku taastekitamine. Selle jooksul toimub CO2 fikseerimine RuBisCo reaktsioonis, 3-fosfoglütseraadi redutseerumine suhkruteks ning ribuloos-1,5-bisfosfaadi regenereerimine. Reaktsioonideks vajalikku vesinikku saadakse Calvini tsükli jaoks veest ja väävelvesiniku fotolüüsist.
Ajalugu
Calvini tsükli olemuse tegid kindlaks Melvin Calvin, Andrew Benson ja James Bassham 1950. aastal. Melvin Calvin pälvis tehtud töö ning tsükli mõtestamise eest 1961. aastal Nobeli auhinna. Tema eksperiment nägi ette radioaktiivse süsiniku 14C kasutamist märgisena, eesmärgiga kaardistada süsiniku teekond läbi taime terve fotosünteesi jooksul. Vaadeldi radioaktiivse süsiniku teekonda alates atmosfäärse süsinikdioksiidi absorptsioonist selle muundumiseni süsivesikuteks. Calvini ja tema meeskonna eksperimendis kasutati märgise jälgimiseks Chlorella kultuuri. Esimesi süsinikdioksiidi fikseerimise saadusi analüüsiti paberkromatograafia ja autoradiograafia abil.
Osmanitürklased
Osmanitürklased (türgi keeles Osmanlı Türkleri) olid Osmanite riigi türgi keelt kõnelev elanikkond.
Calvini tsükkel
Karboksüülimine
Karboksüülimise ehk süsiniku sidumise etapi eesmärgiks on süsiniku ja hapniku aatomite sidumine süsivesiku eelühenditesse. Seda protsessi katalüüsib oluline ensüüm ribuloos bisfosfaadi karboksülaas/oksügenaas ehk RuBisCo. Tegemist on levinuima ensüümiga maakeral. Taimedes on RuBisCo multimeerne valk, mille koosseis on L8S8, täpsemalt 8 suurt subühikut (L, 477 aminohappejääki) ning 8 väikest subühikut (S, 123 aminohappejääki). Sealjuures ei ole väikese subühiku spetsiifiline otstarve veel siiani selge, kuid on võimalik, et nende subühikute omavahelised interaktsioonid reguleerivad katalüüsi.
Süsiniku sidumisel toimub süsihappegaasi fikseerimine 5-süsinikulise sahhariidi ribuloos-bisfosfaadi RuBP vahendusel. See seob enda külge ensüümi RuBisCo. Toimub reaktsioon: RUBP + CO2 = 2 3-fosfoglütseraat (3PG). Seega ribuloos-1,5-bisfosfaadi ja CO2 sidumise tulemusena moodustub kuuest süsinikust koosnev labiilne vaheprodukt, mis laguneb vee toimel kaheks fosfoglütseraadi molekuliks.
Regenereerimine
Regenereermisel ehk süsiniku taastekitamisel jääb üks redutseerimise etapis saadud glütseeraldehüüd-3-fosfaadimolekul aldehüüdsesse vormi ning teisel liigutatakse karbonüülrühm otsmise süsiniku aatomi juurest keskmise süsiniku juurde. Seega muutub aldehüüd ketoühendiks, mille tulemusel tekib dihüdroatsetoon-fosfaat. Seejärel ühendab ensüüm aldolaas muudetud (ketoühenditest) ja muutmata (aldehüüdidest) 3-süsinikulised molekulid kokku 6-süsinikuliseks fruktoos-1,6-bisfosfaadiks. Sellest moodustub fruktoos-6-fosfaat, kus üks osa kulub RuBP regenereerimiseks ning teine osa muutub glükoosiks. Fruktoos-6-fosfaat muudetakse ATP energia abil vaheühendi ribuloos-5-fosfaadi kaudu ribuloos-1,5-bisfosfaadiks.