cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ime
Imedeks nimetatakse kõnekeeles tihtipeale ka nähtusi, mis on vastuolus meie (füüsikalise) maailmapildiga (nt levitatsioon) või äärmiselt ebatõenäolised, kuid soodsad (nt loteriivõit).
Moedisain
Haute couture
Haute couture kui termin viitas algselt inglase Charles Frederick Worthi töödele, mida ta valmistas 19. sajandil Pariisis, kuna ta lasi oma klientidel ise valida kangaid, värve ja ka detaile, enne kui ta oma disainiprotsessi alustas. Ka tänapäeval on see termin kaitstud ning seda võivad kasutada ainult kindlad ettevõtted, kes on täitnud vajalikud standardid.
Ready-to-wear
Ready-to-wear (pr prêt-à-porter) ehk kiirmood on termin, mida kasutatakse vabrikus valmistatud valmisrõivaste kohta, mida erinevalt rätsepatööst müüakse standardsetes suurustes. Off the peg on termin, mida kasutatakse ka mitterõivaesemete puhul nagu käekotid. Ka mõned haute couture ' i moemajad ja disainerid toodavad ready-to-wear 'i kollektsioone, kuna need toovad suuremat kasumit.
Massimood
Masstööstus on suurtes kogustes rõivaste valmistamine kauplustes või kataloogides müümiseks. Peamiselt on masstööstuse rõivad valmistatud mõne mõõdutabelite järgi, mis on kusagil välja töötatud nn keskmine süsteem. See kui hea tulemus saadakse, oleneb tabelist, mida kasutatakse, ja kui oskuslikud töötajad ettevõttes töötavad. Harva müüvad tehased otse kauplustes oma toodangut, peamiselt on vahel mõni bränd kui tellija.
Ajalugu
pisi|USA 1926. aasta lühidokumentaal tutvustab moodi Pariisist Enne 19. sajandi keskpaika tehti kõik rõivad tellimusel. See oli käsitöö üksikisikutele, kas kodu tootmise või tellimisel õmblus- ja rätsepatöökodadelt. 20. sajandil algus tõi uued tehnoloogiad, näiteks õmblusmasina. Globaalse kapitalismi tõus ja areng lõi tehase süsteemi tootmiseks ja leviku jaekaupluste nagu kaubamajad – tekkis masstoodang ja standardsed rõivaste suurused. Kuigi moetööstus arenes esimesena Euroopas ja Ameerikas, siis täna on see rahvusvaheline ja väga globaliseerunud tööstus.
Sageli juhtub nii, et ühes riigis on tooted välja mõeldud, teises riigis toodetud, kuid müüakse kogu maailmas. Näiteks Ameerika moefirma võib kangamaterjali hankida Hiinast ning lasta rõivad valmistada Vietnamis ja viimistleda Itaalias, kuid lõpuks saadetakse valmistoodang lattu USA-s jagamiseks jaekauplustesse üle maailma. ​Moetööstus on pikka aega olnud üks suuremaid tööandjaid USA-s ja see jääb nii ka 21. sajandil. Samas vähenes tööhõive märkimisväärselt, kui tootmist on üha enam üle viidud välismaale, eriti Hiinasse. Kuid viimaste trendide kohaselt hakkab taas see Hiinast USA-sse tagasi kolima, just peamiselt Hiinas tekkivate tootmishäirete tõttu ja USA valitsuse loodud soodsa ärimaastiku tõttu.
Meedia
Väga oluline osa moe arengul on meedial. Moekriitikat, -trende ja -kommentaare võib leida ajakirjadest, ajalehtedest, televisioonist, moe veebilehtedelt, suhtlusvõrgustikest ja moeblogidest. Ajakirjades kajastatud kuulsustel on suur mõju moevoolude kujunemisel. Kuulsusi on seostatud moega juba sellest ajast peale, kui Hollywood oma filmikaamerad tööle pani. Väga suurteks mõjutajateks on ka muusikud ja nende videod. Selliste mõjutajate kaudu muutub mood väga kättesaadavaks.
Teleülekanded said alguse 1950-ndatel väikeste moe vihjetena. Aastal 1980 hakati edastama moeetendusi. FashionTV oli pioneer selles ettevõtmises ja on nüüdseks kasvanud juhtivaks nii Fashion Televisioon ja uued meediakanalid võrreldes teiste moeväljaannetega. Hoolimata televisiooni ning interneti levialast (sealhulgas blogid) on meediakajastus endiselt kõige olulisem vorm avalikustamise silmis moetööstuses. Viimastel aastatel on ilmunud e-ajakirjad nagu Fashion Network ja Raja Magazine, mida juhtis Nole Marin.
Moeharidus
Eestis annab moedisainialast haridust kolm kõrgkooli:
Turuhhan
Turuhhan (vene Турухан) on jõgi Aasias Siberis. Voolab Lääne-Siberi tasandikul, ülemjooksul lõunasse, alamjooksul itta. Suubub vasakult Jenisseisse. Jõe pikkus on 639 km. Oktoobrist maini on jääs. Laevatatav 270 kilomeetrini suudmest.
Munavööt
pisi Munavööt on munajate lehekujutistega rõhtne ehisliist.
Munavööti kasutati eriti antiikkunstis ja -arhitektuuris.
Palmett
thumb Palmett on lehvikukujuliselt asetunud palmilehti kujutav ornament.
Seda motiivi kasutati juba Vana-Egiptuses. Läbi ajaloo on palmetti kasutatud eelkõige arhitektuuris, näiteks reljeefina või maalitult, aga ka näiteks keraamikal.
Mäesuusatamine 1964. aasta taliolümpiamängudel
right|200px|Olümpiarõngad right|200px|Mäesuusatamine Mäesuusatamine 1964. aasta taliolümpiamängudel toimus 30. jaanuarist 8. veebruarini Innsbruckis Austrias. Ühtlasi olid need ka 18. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. OM-i arvestuses jagati välja 6 komplekti medaleid (kolm ala (slaalom, suurslaalom ja kiirlaskumine) nii meestele kui ka naistele). Lisaks oli maailmameistrivõistluste arvestuses kavas Alpi kahevõistlus.
ROK-i otsuse põhjal võistlesid Saksa DV ja Saksa FV sportlased ühtse võistkonnana.
Suurslaalom
Finaal: 2. veebruar Osavõtjaid: 95 Olümpiavõitja 1960: Roger Staub, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 30. jaanuar Osavõtjaid: 84 Olümpiavõitja 1960: Jean Vuarnet, Prantsusmaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1962: Karl Schranz, Austria Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 1. veebruar Osavõtjaid: 46 Olümpiavõitja 1960: Anne Heggtveit, Kanada Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 3. veebruar Osavõtjaid: 46 Olümpiavõitja 1960: Yvonne Rüegg, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 43 Olümpiavõitja 1960: Heidi Biebl, Saksamaa ÜV Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: ? Osavõtjaid: Maailmameister 1962: Marielle Goitschel, Prantsusmaa Ametlikud tulemused Alpi kahevõistluses võisteldi ainult MM-tiitlile. <br style="clear:both;" />
Medalid OM-i arvestuses
<br style="clear:both;" />
Medalid MM-i arvestuses
<br style="clear:both;" />
Zinkiv
Zinkiv (venepäraselt Zenkov) on linn Ukrainas Poltava oblastis. Linna asutamisaastaks loetakse aastat 1533.
Laskesuusatamine 1984. aasta taliolümpiamängudel
Laskesuusatamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel toimusid 11.–17. veebruarini Igmanis Veliko Poljes.
Eirik Kvalfoss ja Peter Angerer võtsid mõlemad kolm medalit, võites igal alal ühe.
10 km sprint
Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 64 võistlejat Riike: 25 Olümpiavõitja 1980: Frank Ullrich <br style="clear:both;" />
20 km
Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 63 võistlejat Riike: 25 Olümpiavõitja 1980: Anatoli Aljabjev <br style="clear:both;" />
Suur Liivakõrb
Suur Liivakõrb (inglise Great Sandy Desert) on kõrb Austraalias. Piirneb lõunas Gibsoni kõrbega, loodes India ookeaniga ja kirdes Kimberley lavamaaga.
Varaan
Varaanide levila on lai: teda esineb kõikjal Aafrikas peale Maroko, Araabia poolsaarel, Iraanis, Kesk-, Lõuna- ja Kagu-Aasias, Indoneesias, Filipiinidel, Uus-Guineas, mitmel India ookeani ja Lõuna-Hiina mere saarel ning Austraalias. .
"Loomade elu" andmetel on perekonnas 30 liiki. Tänapäevaks on liike avastatud juba 73, neist üks väljasurnud.
Välimus
Varaanide hulka kuulub üks kõige suurematest tänapäevastest roomajatest komodo varaan, mis võib kasvada üle 3 meetri pikaks. Veelgi suurem oli väljasurnud Varanus priscus, mis elas Austraalias ja suri välja 40 tuhat aastat tagasi. Siiski võisid esimesed Austraaliasse saabunud inimesed sellegagi kohtuda. Pisima, Austraalias elava lühisaba-varaani pikkus ei ületa 20 sentimeetritki.
Kõik varaanid on sihvaka lihaselise keha ja hästi arenenud viievarbaliste jalgade, millel on pikad varbad ja suured kõverad küünised. Pea on välja venitatud, ent tömbilt ümardunud, seda katavad arvukad hulknurksed kilbised. Kael on pikk ja jäme. Saba on tugev, külgedelt lamenenud, tavaliselt sama pikk või pisut pikem kui pea ja kere kokku. Keha on kaetud ümarate soomustega, kusjuures iga soomust ümbritsevad rõngana pisemad soomusjad sõmerad. Kõhukilbised on pisemad, nelinurksed ja paiknevad korrapäraste ristiridadena. Mõnel liigil on soomuse all väikesed luuplaadikesed. Silmad on suhteliselt suure ümmarguse pupilliga, neid kaitsevad paksud laud. Keele ehitus on selline nagu madudelgi: see on pikk, tipus sügavalt kaheks lõhestunud ja erilisse tuppe sisse tõmmatav.
thumb|[[Varanus priscuse pealuu]] Hambad on pleurodontsed, koonilised, tahapoole kõverdunud ja alusel laienenud. Mõnel liigil on hamba tagumine, lõikav serv sakiline. Kui hammas välja kukub, siis kasvab selle asemele uus, välja arvatud väga vanadel isenditel. Tiib- ega suulaeluudel hambaid ei ole.
Varaanid on värvunud mitmekesiselt, kuid mitte nii eredalt kui ülejäänud sisalikulised. Tavaliselt on noorloomadel ristridadena ümarad heledad laigud või ringvöödid, aga täiskasvanutel need enamasti kaovad. Mõnel liigil on selge või ähmane võrkjas muster.
Eluviis
thumb|Bengali varaan Elupaiga iseloomu järgi on varaane jagatud puudel, pooleldi vees ja maapinnal elavateks, aga see jaotus on üsna tinglik, sest peaaegu kõik liigid ronivad osavalt puudel ja lähevad võimaluse korral vette.
Varaanid varjuvad puuõõntesse ja maa sees olevatesse sügavatesse urgudesse. Mõni liik on paigatruu, teine hulgueluviisiga.
Kõik varaanid on röövloomad ja söövad mitmekesist toitu. Krobekael-varaan sööb puu otsas sipelgaid, mida ta nopib pika kleepuva keelega. Suuremad varaanid söövad krabisid, kalu, konni, sisalikke, madusid, väikseid kilpkonni ja imetajaid, samuti mune. Suured liigid söövad raipeid.
Saagi otsivad nad üles nägemise abil, hiilivad sellele ligi ja tabavad ta lõppsööstuga. Elusa saagi surmavad nad energilise raputamisega. Arvatavasti võivad nad saaki leida ka jälgede järgi, kasutades selleks suust välja sirutatavat keelt, mis on seotud kõrgeltarenenud Jacobsoni elundiga. Mõnel raibetest toituval liigil on hea haistmine.
pisi|Niiluse varaan Suurt saaki neelab varaan pead püsti ajades. Sealjuures väänleb varaani pikk kael madujalt, soodustades toidu edasiliikumist. See paljudele madudele iseloomulik saagi neelamise viis näitab varaanide ja madude sugulust. Nagu madudel, on ka varaanidel ajukolju altpoolt luudega kaitstud: see hoiab aju suure saagi allaneelamisel tekkida võiva mehaanilise vigastuse eest.
Ohu korral püüavad varaanid põgeneda, kuid lähevad tihti üle pealetungile. Loom tõmbab end õhku täis ja sööstab vaenlase kallale, lõuad pärani. Varaani hammustus on valulik, peale hammaste tekitatud mehaaniliste vigastuste on mitme varaaniliigi sülg mürgine. Varaan võib ka oma sabaga vaenlast valusasti peksta.
Varaanid on tänapäeva sisalikulistest kõige arenenumad. San Diego loomaaias varaanidele toiduks antavate madudega tehtud uuringud näitasid, et Varanus albigularis suudab eristada arve kuni 6-ni. Niiluse varaanid suudavad teha koostööd krokodillimunade jahtimisel: üks neist meelitab emakrokodilli pesalt minema, teine avab pesa ja sööb selle mune. Smithsoni riiklikus loomapargis tunnevad komodo varaanid oma talitajaid ära ja eelistavad oma lemmiktalitajat teistele.
Paljunemine
Sigimisperioodil kaklevad isased omavahel ägedalt. Nad tekitavad sealjuures üksteisele haavu, mis kaua veritsevad.
Kõik varaanid on munejad. Mune on 7–35, aga niiluse varaanil on täheldatud ka 57 muna. Pisikestel liikidel ei ületa nende pikkus 1,5–2 cm, aga komodo varaani muna võib olla kuni 10 cm pikk ja kaaluda kuni 200 g. Munadel on pehme pärgamenditaoline kest. Emased matavad munad maa sisse, puuõõntesse ning isegi termiidi- ja sipelgapesadesse. Munad arenevad väga kaua aega, enamikul liikidel 9–10 kuud.
Emasloomade kopulatsioonielund
1995. aastal teatas dr Wolfgang Böhme seniavastamata kopulatsioonielundist, nimelt leidsid nad emase Varanus salvadorii lahkamisel saba piirkonnas paarilise erektiilse ja väljasopistuva toruja elundi mis meenutas hemipeenise peegelkujutist ja mille osad paiknesid ka kloaagi külgedel. Ta pakkus elundile nimetuseks hemiclitoris.
Nimed marmortahvlil (film)
"Nimed marmortahvlil" on Eesti sõjafilm, mis põhineb Albert Kivika romaani "Nimed marmortahvlil" ainetel. Film keskendub Eesti Vabadussõjas sõdinud koolipoiste saatusele.
Filmi võtted algasid 8. veebruaril 2002 ning kestsid kaks kuud. Film esilinastus Eesti kinodes sama aasta 1. novembril. Film kogus kinodes ligi 168 000 vaatajat, mis oli kuni aastani 2016 Eesti kinokülastuse rekordiks.
Film osales ka Kopenhaageni filmifestivalil, kus Taani rahval oli esimest korda võimalus näha Eesti menufilmi.
Muid fakte
"Nimed marmortahvlil" ilmus raamatusse "100 most impressive films of the world" ("100 kõige muljetavaldavamat filmi maailmas"). Saksa kirjastuse välja antav raamat avaldatakse 25 erinevas keeles. "See on väga sümpaatne, et film sellise raamatu kaudu laia maailma jõuab," tõdes filmi produtsent Kristjan Taska.
Skandinaavia suurim filmitootja Nordisk Film müüs filmi "Nimed marmortahvlil" Jaapani turule. Film linastus ka Jaapani rahvustelevisioonis.
Puri
pisi| Üks kiiremaid klippereid leipurjedega pisi|Hiina üherattalistele [[kärudele on lisatud puri (20. sajandi algus)]] Puri ehk seil on tavaliselt tugevast tihedast riidest, kaasajal ka kilematerjalist valmistatud ja masti külge kinnitatud tuulepüüdur-pind, mis muundab tuule energia veepinnal (või maapinnal) oleva purjega varustatud aluse taglase abil liikumiseks.
Laeva, mis liigub (peamiselt) purjede abil ja tuule jõul, nimetatakse purjelaevaks.
Kirjeldus
Pehmed purjed valmistatakse purjeriidest või kilematerjalist, selliste purjede kumerus on muudetav. Purje tüüp sõltub selle kujust ja kinnitusviisist ning iseloomulikust levikualast, purje nimetus tüübist ja asukohast purjeka purjestuses. Purjestus on taglase külge kinnitatud otste ja liikidega.
On olemas purje konstruktsioone, mis on nagu püsti paigaldatud tiib (jäik puri), kus horisontaalsuunaline aerodünaamiline tõstejõud võimaldab  edasiliikumist. Jäiku purjesid kasutatakse ka võistluspaatidel, mis erinevad kiiluta/sverdita aerupaatidest, sellist purje nimetatakse traditsiooniliselt ikkagi purjeks: jäigaks purjeks või tiibpurjeks.
Kosmoseaparaatidel võib kasutada päikesepurje, mis töötab päikesetuule mõjul.
Jõud
pisi|Õhuvool ümber tiiva-, laba- või purjeprofiili Liikumapanev jõud tekib õhurõhu muutumisest purje ümber Bernoulli seaduse alusel. Sõidukit liigutav jõud tekitatakse keha asetamisega õhuvoolu, mille tulemusena tekib vektoriaalne suurus, mille väärtus sõltub keha kujust ning gaasi omadustest ja liikumise iseloomust.
Purjede tüüpe
Poomi abil purjelaeva masti heisatavate purjede põhilisi tüüpe.
pisi|Suure purjelaeva eespurjed. 1-fokk-taaksel (foka), 2-fokk-tengtaaksel, 3-sisekliiver, 4-kliiver, 5-väliskliiver, 6-fliiger
Ajalugu
Vanima purjedega laeva kujutis on leitud Kuveidi kõrbest (As-Sabiyah). See kujutis on radiosüsiniku meetodil dateeritud aega 5500–5000 eKr ja seda nimetatakse Ubaidi leiuks. Leitud on kõrkjakimpudest paadi põletatud savist mudel ja ketas, millel arvatakse olevat kahe ridvaga masti kujutis.
Egiptlased kinnitasid purje ülalt raa ja alt poomi külge. Foiniiklased ja kreeklased purjetasid pärituules ainult raa külge kinnitatud purjega, mida hoidsid alt mitu prassi. Külgtuules ei purjetatud üldse. Raa sai tormi korral taliga langetada. Kui sooviti ankrusse jääda, tõsteti puri lihtsalt üles ja see jäi voltidena raa külge rippuma. Mast ulatus raast kõrgemale ja mastikand toetus stepsile. Masti sai alla lasta ja vintsiga taas püsti ajada.
Vanas Roomas hakati kasutama kolmnurkseid topsleid, mis kinnitati masti tippu raapurje kohale. Tugeva tuule korral pandi üles väiksem ja vastupidavam puri. Valdavalt kasutati ühemastilisi purjekaid, kuid keisririigi ajajärgul oli ka kolmemastilisi kaldu vöörimasti ja lühikese tagapool asetseva besaanmastiga purjelaevu.
Puri õmmeldi harilikult linasest riidest, harvemini papüürusest või roost. Puunia kalurid triivisid võrkude ees kahe lühikese ridva vahele kinnitatud kõrkjast purje all.
On välja arvutatud, et purjelaeva tavaline sõidukiirus antiikajal oli 2,4–4,6 sõlme. Kiirpurjekate kiirus küündis 5,6–6,5 sõlmeni. Näiteks Trafalgari lahingus polnud isegi admiral Nelsoni laev "Victory" kiirem.
Vaata ka
thumb|Kaasaegne tagant[[tuulepuri spinnaker "tuulelohega" purje kuju hoidmiseks]]
Välislingid
pisi|[[Täispuri|Täispurjes fregatt]]
Nõmme alevivolikogu
Nõmme alevivolikogu oli Nõmme alevi esindusorgan, mille ülesanne oli Nõmme elu korraldamine otsuste vastuvõtmisega. Volikogu tegutses aastatel 1917–1926.
Nõmme nimetati 12. novembril 1926 linnaks. Viimane alevivanem jätkas linnapea kohustuste täitmist ja viimane alevivolikogu linnavolikogu kohustuste täitmist kuni uue volikogu kokkukutsumiseni 17. veebruaril 1927.
Koosseisud
Nõmme alevivolikogul oli neli koosseisu:
Esimene alevivolikogu
Liikmeid oli 40, sellest bolševikke 19, sotsiaaldemokraate 7, Nõmme kodanikke (eestlasi) 8 ja sakslasi 6.
6. jaanuaril 1918 nimetati see volikogu ümber Nõmme Töörahva Nõukoguks.
Riigiõigus
Riigiõigus on avaliku õiguse haru, mis reguleerib põhiseaduslike riigiorganite ülesehitust ja toimimist ning määratleb isikute põhiõigused, vabadused ja põhikohustused. Riigiõiguse olulisim allikas on riigi põhiseadus.
Kamogawa
Kamogawa on linn Jaapanis Chiba prefektuuris. Asub Bōsō poolsaarel.
thumb|left
EFL Cup
EFL Cup ehk English Football League Cup (kutsutakse ka League Cup, varem Football League Cup, praegu sponsorite tõttu Carabao Cup) on Inglismaa liiga jalgpallikarikavõistlused, kus osaleb kokku 92 meeskonda: 20 Premier League ja 72 English Football League (EFL) klubi. Turniirist saavad osa võtta Inglismaa ja Walesi klubid. Karikavõistluste finaal peetakse tavaliselt veebruari viimasel pühapäeval Londoni Wembley staadionil.
Algo Kärp
Algo Kärp (sündinud 13. aprillil 1985 Tarvastus) on Eesti murdmaasuusataja.
EFL Cup
Võitja pääseb UEFA Euroopa Liigasse, kui ta ei ole samal hooajal Euroopa karikavõistlustele (Meistrite või Euroopa liigasse) kvalifitseerunud liiga lõpptabeli alusel. Inglismaa liiga jalgpallikarikavõistlused on suuremate klubide jaoks madalama prioriteediga kui liiga või FA Cupi võit, sellepärast kasutavadki tippmeeskonnad seal rohkem varu- ja noormängijaid. Seetõttu on League Cupis tulnud ette palju üllatustulemusi.
Algo Kärp
Algo Kärp osales esimest korda maailma karikavõistlustel 7. jaanuaril 2006 Otepää MK-etapil 15 km klassikasõidus ja sai 57 startinu seas 50. koha. Ta on osalenud 91 MK-etapil ja jõudnud punktikohale ehk 30 parema hulka kaheksal korral. Esimese punktikoha sai Kärp 16. jaanuaril 2010 MK-etapil Otepääl, kui oli 15 km klassikasõidus 29. kohal. Parim koht MK-etapil on 8. märtsil 2014 Oslos 50 km klassikasõidus saadud 16. koht.
Tour de Skil on ta jõudnud kolm korda 30 parema hulka. 2009. aastal sai ta Val di Fiemmes 20 km ühisstardiga sõidus 21. koha. 2010. aastal sai ta Tour de Ski Dobbiaco etapil 10 km klassikasõidus 22. koha ja Val di Fiemme etapil 20 km ühisstardiga sõidus 29. koha.
2009. aasta Estoloppeti pikamaasuusatajate sarja avanud Tamsalu-Neeruti suusamaratoni võitis Algo Kärp Jaak Mae ja Aivar Rehemaa ees. Samal aastal peetud 25. Viru maratoni lõpetas ta samuti esimesena. Nädal aega hiljem toimunud Haanja maratonil oli Kärp jälle esimesena finišis. Võib veel lisada, et ta jäi teist aastat järjest teistele püüdmatuks.
2019. aasta veredopinguskandaalis tunnistas Kärp veredopingu kasutamist.
EFL Cup
League Cup koosneb seitsmest voorust ja on seatud nii, et 3. vooruks jääb võistlustele 32 meeskonda. Võistlused toimuvad ühemängulises karikasüsteemis, väljaarvatud poolfinaalid, kus võitja selgub kahe mängu järgi.
Aini departemang
thumb|Bourg-en-Bresse'i prefektuurihoone Aini departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Ida-Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Aini jõe ääres.
Aini departemang piirneb idas Šveitsiga. Halduskeskus on Bourg-en-Bresse. Departemangu pindala on 5762 km² ja seal elab 574 400 inimest. Departemang jaguneb 43 kantoniks ja 419 vallaks.
2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.
Ajalugu
Esimesed inimesed jõudsid tänapäeava Aini umbes 15 000 eKr. Simandre-sur-Surani manhir dateeritakse sellesse aega.
Aastal 58 eKr alustas Julius Caesar Gallia sõdu sõjategevusega helveetslaste vastu tänapäeva Aini departemangu maa-alal.
Merovingide ajal kuulus Ain Burgundia kuningriiki. 6. sajandil loodi Belley diötsees (tänapäeval asub Belley vald Aini departemangus) ja sel ajal rajati piirkonda hulk olulisi benediktiinide kloostreid.
15. sajandil ühendati peaaegu kogu piirkond Savoia võimu alla. Sel ajal ehitati palju uusi kloostreid ja kirikuid, enamjaolt gooti stiilis.
1536 vallutas selle piirkonna Francois I. 1559. aasta lepinguga läks see Savoiale tagasi, kes kohe hakkas seda maa-ala kindlustama, kuid varsti pärast seda vallutas Henri IV piirkonna uuesti. 17. jaanuaril 1601 sõlmitud Lyoni leping andis selle piirkonna Burgundiale.
1790 loodi Lémani ja Aini departemang. Aini departemang jagunes 9 piirkonnaks, 49 kantoniks ja 501 vallaks. Juba 1802 piirkonnad keelustati. 1815 toimunud Viini kongressi otsuse põhjal Lémani departemang likvideeriti ja ühendati osaliselt Aini departemanguga.
Prantsuse revolutsiooni ja hiljem Napoleoni võimu ajal hävitati suur hulk kirikuid ja teisi ajalooliselt väärtuslikke ehitisi. Ent 1823 taastati Belley diötsees. Teise keisririigi ajal hakati neid taastama ja departemangu jõudis raudtee.
Maailmasõdade ajal kannatas departemang suhteliselt vähe, sest kõik rinded jäid siit kaugele.
Turism
Turism toob Aini departemangus aastas sisse 300 miljonit eurot. Turism pakub otseselt 10 000 ja kaudselt veel 10 000 töökohta. 2006. aasta seisuga oli 2,9% töökohtadest departemangus turismisektoris.
Külastajate vastuvõtmiseks on 1100 majutuspaika (hotellid, telkimisplatsid, külalistemajad jne) kokku 40 850 kohaga. 2006. aastal veetsid turistid nendes kokku 2,2 miljonit ööd. Senine rekord pärineb 2002. aastast (2,7 miljonit ööd). See teeb majutuspaikade keskmiseks täituvuseks 14,7%.
Poliitika
Prantsusmaa 2008. aasta kohalikel valimistel saavutasid vasakpoolsed absoluutse enamuse. 43-kohalises departemangunõukogus kogus erakondadest kõige enam kohti presidendierakond Rahvaliikumise Liit (14), aga kokkuvõttes saavutasid vasakjõud 23 kohta paremjõudude 20 vastu. Nõukogu juhiks valiti sotsialist Rachel Mazuir, sealjuures Prantsusmaa Sotsialistlik Partei sai nõukogus üksnes 5 kohta.
Departemang jaguneb halduslikult:
Kohila põllumeeste konvent
Kohila põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kohila alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kohila, Hageri, Kernu ja Varbola vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksander Kõrv, Gustav Jänes, August Hammer, Johannes Ausmees, Johannes Raspel, Heinrich Västrik, Martin Liiv, Gustav Reintam, Johannes Ploompuu, August Klapp, Aleksander Rikberg, Aleksander Starkopf, Hugo Soomann, Jüri Treiberg ja Jaan Drell.
Põlluküla (Lääne-Saare)
Põlluküla oli küla Saare maakonnas Lääne-Saare vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Randvere külaga, mille nimeks sai Suur-Randvere.
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Jean Baudrillard
Jean Baudrillard (29. juuli 1929 – 6. märts 2007) oli prantsuse postmodernistlik kultuuriteoreetik.
Anaerobioos
Anaeroobset keskkonda asustavate organismide energia saadakse kas käärimisest või anaeroobsest hingamisest, kusjuures viimasel juhul osutub elektroni lõppaktseptoriks tavaliselt oksüdeerunud mineraalühend, nt nitraat.
Nicole Kidman
Nicole Kidman (sündinud 20. juunil 1967) on nii Austraalia kui ka Ameerika Ühendriikide kodakondsusega filminäitleja.
Elukäik
Nicole Kidman on sündinud Ameerika Ühendriikide Hawaii osariigi Honolulu linnas. Tema isa Tony Kidman oli Washingtonis rinnavähi uurija ja vahepeal Sydney Tehnikaülikooli õppejõud. Nicole elas Ameerika Ühendriikides kuni nelja-aastaseks saamiseni, misjärel kolis koos perega Austraaliasse. Kolmeaastaselt hakkas ta käima balletitundides. Ta õppis St. Martini noorteteatris, Austraalia noorteteatris ja Philip Streeti teatris.
Filmikarjäär
Nicole Kidmani filmikarjäär algas 14-aastaselt filmis "Bush Christmas". Seda filmi näidatakse tänini sageli jõulude ajal. Kui Nicole'i ema haigestus rinnavähki, langes Nicole Põhja-Sydney keskkoolist välja. Pärast ema tervenemist jätkas ta näitlejakarjääri. Ta mängis 1980. aastatel paljudes Austraalia filmides ja telesarjades, millest tuntumad on "BMX Bandits" ja lühisari "Bangkok Hilton".
Nicole mängis peaosa filmis "Tardunud vaikus" (1989) ja hiljem koos Tom Cruise'iga märulis "Kõuepäevad".
Filmis "Billy Bathgate" mängis ta koos Bruce Willise ja Dustin Hoffmaniga ja aastal 1992 mängis ta Ron Howardi filmis "Kaugel eemal". Ta mängis naispeaosa filmis "Batman igaveseks" ja seejärel filmis "Daami portree".
Koos Tom Cruise'iga mängisid nad Stanley Kubricku viimases filmis "Silmad pärani kinni" (1999). Nicole mängis ühte kolmest nõiast filmis "Igapäevane nõiakunst" (1998).
Nicole Kidmani kutsealaselt edukaim aasta oli 2001, mil ta esines Oscarile kandideerinud filmis "Moulin Rouge" ja menukas õudusfilmis "Teised". Ent samal ajal ta lahutas abielu Tom Cruise'iga, mis pälvis kõmuajakirjanduse tähelepanu, ja vigastas "Moulin Rouge'is" mängides põlve nii hullusti, et tema osa filmis "Paanikatuba" sai Jodie Foster.
Isiklikku
24. detsembril 1990 abiellus ta USA Colorado osariigis Telluride'i väikelinnas Tom Cruise'iga. Nicole ja Tom lapsendasid kaks last ning elasid USA-s Los Angeleses, Austraalias, USA Colorado osariigis ja New Yorgi linnas. Nad lahutasid abielu 2001. aastal. 25. juunil 2006 abiellus Kidman Sydneys kantrilaulja Keith Urbaniga.
Suur-Randvere
Suur-Randvere (2017. aastani Randvere) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga järgmised naaberkülad:
Lucas Cranach vanem
Lucas Cranach vanem (saksa keeles Lucas Cranach der Ältere, lühendatult Lucas Cranach d.Ä. või d.Ae.; [ˈluːkas ˈkʁaːnax dɛɐ̯ ˈʔɛltəʁə]; u 1472 – 16. oktoober 1553) oli Saksa renessansiaegne maalikunstnik ja graafik.
Suurema osa oma karjäärist veetis ta Saksimaa valijavürstide õuekunstnikuna. Teda tuntakse peamiselt portreede järgi, mida ta maalis nii Saksa vürstidest kui ka protestantlikest usureformaatoritest, olles ka ise reformatsiooni innukas toetaja ning Martin Lutheri lähedane sõber. Cranach maalis ka usulisi süžeid, alustades katoliiklikust traditsioonist ja püüdes hiljem leida uusi viise luterlike veendumuste edastamiseks kunstis. Kogu karjääri vältel maalis ta ka mütoloogilisi ja religioosseid akte.
Luteri ja episkopaalkiriku liturgilistes kalendrites on tema mälestuspäev.
Pärni
Pärni on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas, 2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Pärni külas asub Saaremaa Pojengide istandus (Saaremaa Puukool OÜ), kus kasvatatakse Eesti suurimas valikus pojenge – 55 sorti (2021. aasta seisuga). Kord aastas toimub Pärni külas Saaremaa Pojengifestival.
Ajalugu
Pärni küla (Perni) kuulus 1790. aastal Kaarma valla koosseisus Randvere mõisale.
Kaarma valla territooriumil on kaheksa väärtuslikku maastikku, mille hulgas on ka kohaliku tähtsusega Pärni maastik (suurusega 905 ha). Maastiku kultuurilis-ajalooline väärtus: väga hästi säilinud maastikustruktuur, kalmistud, ohverdamiskoht ja ohvrikivi; esteetiline väärtus: hästi säilinud küla; kohalik identiteediväärtus.
Põlistalud Pärni külas rajatud 1700–1800: Aiataguse, Anise, Antsu-Tuuliku, Hiie-Möldri, Järvela, Jääraku, Jõngu, Kaarli, Kooli, Kadariku, Nõmme (Nõmme, Paju, Paju-Kaarli, Mäe), Mäe, Marguse, Maakri, Miia, Otsa, Paju-Niidu, Paju-Kaarli, Paju, Saadu, Tooma, Väljaääre, Vaeva, Võusti.
Arheoloogiamälestised:
Devoni saar
thumb|Devoni saare asend thumb|Devoni saare satelliidipilt Devon (inglise Devon Island) on Kanadale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus.
Devonist idas asub Baffini laht. Lõuna pool asuvatest Baffini ja Somerseti saarest eraldab Devoni saart Lancasteri väin. Idas asuvast Cornwallise saarest eraldab teda Wellingtoni väin ja Bathursti saarest Perry väin. Loodes asuvatest Cornwalli ja Grahami saarest eraldab teda Belcheri väin. Põhjas asuvast Ellersmere'i maast eraldavad teda Cardigani ja Jonesi väin. Kirdes asuvast Coburgi saarest eraldab teda Lady Anni väin.
Saar on mägine, kõrgus kuni 1908 meetrit või 1920 m. Kõrgeim tipp asub Devoni jääkilbil. Saare idaosa on kõrge ja kaetud Devoni jääkilbiga. Saare lääneosa on madalam ja seal leidub igijääd vaid kohati. Saare loodeosas asub Grinnelli poolsaar.
Devoni saar koosneb eelkambriumi gneissidest ja paleosoilisest savikildast.
Saare kliima on karm. Vegetatsiooniperiood kestab 40–55 päeva. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva, talvel võib temperatuur langeda kuni –50 °C-ni. Sellepärast on saar kaetud polaarkõrbega. Saarel elab ainult väike muskusveiste populatsioon, pisut on linde ja imetajaid. Kogu loomastik on koondunud saare keskossa, mis on pisut madalam ja tasasem.
Devoni saarel asub Haughtoni meteoriidikraater. Umbes 39 miljonit aastat tagasi langes saare keskossa umbes 2 km läbimõõduga meteoriit. Sel ajal oli Devon kaetud metsadega. Kukkumiskohta tekkis 23 km läbimõõduga kraater, mis oli mitme miljoni aasta jooksul järv.
Nero
Nero (Imperator Nero Claudius Divi Claudii Caesar Augustus Germanicus; sünninimi Lucius Domitius Ahenobarbus; 15. detsember 37 – 9. juuni 68) oli Vana-Rooma keiser 13. oktoobrist 54 kuni surmani.
Devoni saar
Devoni saar kirjanduses
Jules Verne'i raamatus "Kapten Hatterase seiklused" surevad kapten Hatterase vastu mässu tõstnud laevameeskonna liikmed Devonil nälja ja külma kätte.
Nero
Ta oli Gnaeus Domitius Ahenobarbuse ja Agrippina ainus laps. Agrippina oli Caligula õde.
Nero lõpetas elu enesetapuga.
Š
Š-tähe võttis esimesena kasutusele Jan Hus 15. sajandil tšehhi tähestikus. Ljudevit Gaj võttis š-tähe 1830. aastal kasutusele ka horvaadi keele kirjutamisel.
Eesti ja soome keeles kasutatakse š-tähte ainult võõrsõnade kirjutamisel ja võõrnimedes. Tähe š kasutusele võtu ettepanek tehti Eestis hiljemalt 1900. aastal (Ansomardi), lõpliku heakskiidu sai š 1918. a ilmunud "Eesti keele õigekirjutuse-sõnaraamatus".
Täht leiab kasutamist ka kirillitsas kirjutatavate keelte translitereerimisel ladina kirja, vastab ш-tähele.
Arvutikasutajad asendavad š-tähe vahel tähekombinatsiooniga sh; sellist kirjaviisi on esinenud küll vanas eesti kirjasõnas (gooti kirjas ſh), kuid tänapäeval pole selle kasutamine õigustatud.
Sõiduk
pisi|[[Mootorratas]] pisi|[[Jalgratas ja veoauto tänavaliikluses]] Sõiduk (ka sõiduvahend; vananenud kirjanduses ka sõiduriist) on inimese loodud vahend liikumiseks maal, vees, õhus või kosmoses.
Inimkonna arengu algusaegadel olid sõidukid veetavad või kaldpinnast alla libisevad või veerevad, näiteks kelk, regi, saan jms või vähemalt mitme rattaga veeremid. Hiljem näiteks vankrid, kaarikud, tõllad jm. Tänapäeval jalg-, mootorrattad ning üldiselt kõik maastikul, maanteel ja raudteel (rööbastel) paigalt liikuvad ehk sõitvad tehisvahendid (sõidukid).
Sõidukite hooldus
Kui maailma rahvaarv läheneb 8 miljardile, siis sõidukite arv maailmas on juba 2000. aastate alguses üle 1,2 miljardi. Valdkonna spetsialistide arv on pidevas vähenemises, mistõttu innovaatilised lahendused, mis vähendavad müügijärgses teeninduses sõltuvust inimressursist on aktuaalsed.
Hooldust vajavate sõidukite arv Eestis
Eestis on registris umbes 700 000 sõidukit, millest umbes 130 000 on kuni viie aasta vanused. Garantii ja liisinguperiood varieerub Eestis keskmisel 3–5 aastani, mistõttu need sõidukid on hooldatud enamasti hooldeprogrammide alusel.
Hooldussagedus
Valdav osa sõidukeid vajab hooldust Eesti tingimustes aastas korra või iga 15 000 km järel. Sõltuvalt tootjast vaheldub vahehooldus põhihooldusega, mõni tootja kasutab ka termineid väike- ja suurhooldus.
Hooldusprogramm
Vahe- või põhihoolduseks kulub 1-2 tundi. Vahehoolduse tööde hulka kuuluvad mootori- ja salongiõhufiltrite puhastus, mootoriõli vahetus. Lisaks puhastatakse ka pidurid ja vaadatakse üle auto üldine seisukord. Põhihoolduste puhul lisandub ka veel käigukasti ja sillaõli vahetus.
Hooldusprogrammi välised lisateenused
Enamasti ostetakse lisateenusena pesuteenust, tihti võetakse hoolduse ajaks ka rendiauto.
Hoolduskeskuste asukohad
Enamik uue sõiduki ostjaid käib müüja juures ka müügijärgses teeninduses.
Innovatsioon sõidukite müügijärgses teeninduses
Ajaline surve, mis on tingitud erinevatest asjaoludest (suurenenud sõidukite arvust tingitud ummikud) annab tõuke innovatsiooniks ka autode müügijärgse teeninduse valdkonnas. Klientidele on oluline, et nende sõidukid oleksid pidevalt sõidukorras ja et ei esineks kasutuskatkestusi. Lisaks ei ole paljudel inimestel aega ka autoteenindusse tulla ja seal tööde valmimist oodata. Lähitulevik toob turule erinevad lahendused, kuidas autoomanike aega kokku hoida. Üks nendest lahendustest on nüüdisajal USA-s juba katsetamisel Fordi edasimüüja ja Panasonicu poolt.
Müügijärgse teeninduse innovatsiooni võimalused Eestis
Sarnaste lahendustega on tänased pakiautomaadid, mida Eestis kasutatakse laialdaselt. Sarnaste lahenduste tootja on Eestis Cleveron. Lahendus aitaks kiirendada müügijärgse teeninduse protsesse, lisaks hoiaks kokku nii teenusepakkuja kui ka kliendi aega. Selline lahendus tehakse Eestis lähiajal kindlasti teoks.
Roland Barthes
Roland Gérard Barthes (12. november 1915 – 25. märts 1980) oli prantsuse kirjanduskriitik, kirjandus- ja sotsiaalteoreetik ning semiootik.
Saia
Saia on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Lovi
Lovi (Uku Masingul lõvi) on šamanistlikes praktikates kasutatav muutunud teadvusseisund.
Saia
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Dietrich Resler
pisi|Tartu piiskopi Dietrich (Theodoric) Resleri [[pitsatijäljend. Johann Christoph Brotze kogust]]
Saia
pisi|tühi|Saia bussipeatus
Dietrich Resler
Dietrich Resler (surnud 1440) oli Tartu piiskop 1413–1440.
Neoklassikaline koolkond
Neoklassikaline koolkond ehk neoklassikaline majandusteadus on koolkondade rühm majandusteaduses.
Termin "neoklassikaline süntees" sündis 1955. aastal Nobeli majanduslaureaadi Paul Samuelsoni sulest ja viitab teesidele majandusteoorias, millega enamik ökonoomikas teoreetilise ettevalmistuse (hariduse) saanud ökonomiste tänapäeval nõustuksid. Me saame rääkida neoklassikalisest majandusteooriast vaatamata sellele, et John Maynard Keynesi makroökonoomika teesid olnud jätkuvate intellektuaalsete debattide aluseks ökonoomikas alates 1970. aastatest. Seda tänu sellele, et enamik kaasaegseid majandusmõtte koolkondi (välja arvatud neomarksistid) põhineb sarnastel eeldustel.
Neoklassikalise majandusteooria defineerivaks arusaamaks on tõdemus, et ressursid on piiratud samas kui inimeste vajadused on piiramatud. Seega püüab neoklassikaline majandusteooria leida vastust küsimusele, kuidas ühiskond jaotab oma piiratud ressursse inimvajaduste rahuldamiseks.
Neoklassikaliste teooriate keskmes on sageli kasulikkuse ja kasumi maksimeerimine. Kasumi maksimeerimisest lähtuvad neoklassikaline firmateooria, tarbekaupade pakkumiskõverate tuletamine ja tootmistegurite nõudmistegurite tuletamine. Kasulikkuse maksimeerimisest lähtuvad neoklassikaline tarbimisteooria, tarbekaupade nõudmiskõverate tuletamine ning teguripakkumiskõverate tuletamine.
Neoklassikalised majandusteadlased mõistavad majandusteaduse all nappide ressursside alternatiivsete eesmärkide vahel paigutamise uurimist. William Stanley Jevons esitas majandusülesannet järgmiselt: "Antud on teatud populatsioon teatavate vajadustega ja teatavate tootmisvõimsustega, kes omab teatavaid maid ja muid materjaliallikaid; küsitakse nende töö rakendamise viisi, mis maksimeeriks nende toodangu kasulikkuse."
Neoklassikaline majandusteadus paneb rõhku tasakaaludele (individuaalsete maksimeerimisülesannete lahendustele). Majanduste seaduspärasusi seletatakse metodoloogilise individualismiga. See on õpetus, mille kohaselt kõiki majandusnähtusi saab lõppkokkuvõttes seletada indiviidide käitumiste summana. Rõhk on mikroökonoomikal. Rõhku ei panda institutsioonidele, mis võiksid olla individuaalse käitumise suhtes primaarsed ja seda tingida.
Neoklassikalise majandusteooria printsiibid
Kuidas inimesed otsuseid teevad?
Kuidas majandus tervikuna töötab?
Kuidas inimesed omavahel suhestuvad?
Sepa (Saaremaa)
Sepa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Tamma oja
Tamma oja on oja Raplamaal Märjamaa vallas Araste, Sääla ja Vaguja külas.
Afiinne teisendus
Afiinne teisendus on niisugune tasandi või ruumi teisendus, mis kujutab sirged sirgeteks ja tasandid tasanditeks.
Afiinsed teisendused säilitavad paralleelsuse ja lõikumise ning pikkuste, pindalade ja ruumalade suhted.
Tamma oja
Oja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Afiinne teisendus
D'Arcy Thompson näitas, et paljudel juhtudel on organismide vormimuutuste puhul tegu afiinsete teisenduste lähedaste teisendustega.
Tamma oja
Tamma oja keskkonnaregistri kood on VEE1114100.
Pallase peakraav
Peakraavi pikkus on 5,1 km ning see suubub vasakult Velise jõkke (20,8 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,2 km². Peakraavi lähtest lõunasse jääb Selja-Põdra hoiuala. Kraavi ületavad Päärdu–Leibre tee ja Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.
Pallase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114000.
1580. aastad
1580. aastad on ajavahemik 1580. aasta algusest kuni 1589. aasta lõpuni.
Multiintelligentsuse teooria
Multiintelligentsuse teooria on Howard Gardneri poolt 1983. aastal esitatud vaimsete võimete paljususe teooria.
Jaan Kalmus
Jaan Kalmus seenior (25. märts 1958 – 29. oktoober 2022) oli eesti ettevõtja, OÜ Audio-Video asutaja ja omanik, Alo TV juhataja.
Multiintelligentsuse teooria
Gardneri määratluse järgi tähendab intelligentsus inimeste võimeid, mida kasutatakse erinevate probleemide lahendamisel ja millegi uue loomisel. Tema arvates ei ole inimestel ühte üldvõimekust, vaid ta eristas vähemalt seitse üksteist sõltumatut vaimset võimekust: keeleline ehk lingvistiline intelligentsus, loogilis-matemaatiline intelligentsus, muusikaline intelligentsus, ruumiline intelligentsus, kehalis-kinesteetiline intelligentsus, enesetunnetamis- ja suhtlemisintelligentsus.
Jaan Kalmus
Oli helimees ansamblis Suveniir.
Multiintelligentsuse teooria
Eelnimetatud seitsmele lisas Gardner hiljem kaheksanda, naturalistliku inelligentsuse.
Keeleline ehk lingvistiline intelligentsus
Keeleline ehk lingvistiline intelligentsus väljendub võimes kasutada keelt, st väljendada selgesti oma mõtteid, moodustada lauseid, vallata rikast sõnavara, tunda sõnade tähendust, vallata keele foneetilist külge, saada aru kuulatavast tekstist, jutustada lugusid.
Jaan Kalmus
Eraelu
Kalmuse poeg on režissöör Jaan Kalmus jr, kes võttis 2022. aasta algul Alo TV juhtimise üle.
Multiintelligentsuse teooria
Keeleline ehk lingvistiline intelligentsus
Gardneri arvates head eeldused sel alal võivad ilmneda suhteliselt varasemas rääkima hakkamises, rikkas sõnavaras, keerukate lausete moodustamises, lugemishuvis, juttude ja luuletuste loomises.
Loogilis-matemaatiline intelligentsus
Loogilis-matemaatiline intelligentsus väljendub loogiliste operatsioonide edukas sooritamises, seaduspärasuste leidmises, kiires taipamises, probleemide lahendamises, võimes lahendada matemaatikaülesandeid, samuti huvis seda laadi vaimse tegevuse vastu.
Varem peeti seda kõige olulisemaks, mõnikord ka ainsaks andekuse tunnuseks.
Muusikaline intelligentsus
Muusikaline intelligentsus väljendub inimese võimes ära tunda ja jäljendada rütmi, laulda või ümiseda järele meloodiat, luua ise muusikat ja seda esitada, samuti muusikalises kuulmises ja mälus.
Seda on peetud üheks kõige varem avalduvaks intelligentsuse liigiks. (Mõned lapsed hakkavad enne ümisedes meloodiat jäljendama kui esimesi sõnu ütlema). Gardner on muusikalise intelligentsuse puhul toonud näiteks Yehudi Menuhini, kes võeti kolmeaastaselt viiulikontserdile kaasa. Kuuldu vaimustas teda sedavõrd, et ta nõudis sünnipäevakingiks nii viiulit kui ka viiuliõpetust. Õpinguis oli ta niivõrd edukas, et juba kümneaastaselt sai temast rahvusvaheliselt tuntud muusik.
Ruumiline intelligentsus
Ruumiline intelligentsus ilmneb võimes orienteeruda ruumis ja ruumilistes suhetes, ka ruumilises kujutlusvõimes, kaartidel orienteerumises.
Kehalis-kinesteetiline intelligentsus
Kehalis-kinesteetiline intelligentsus seisneb eriti heas kontrollis oma liigutuste üle, aju ja lihaste kiires koostöös. Siia kuulub ka eriti hea võime tööriistu ja aparaate käsitseda ning üldse osavus käelises tegevuses, mida nõuavad paljud käsitööd.
Enesetunnetamisintelligentsus
Enesetunnetamis – ehk intrapersonaalne intelligentsus väljendub võimes mõista iseennast ja oma tundeid, analüüsida, mõista ja juhtida oma käitumist. Kõige sellega kaasneb ka tavaliselt oskus oma tegevust suunata ja plaanida.
Suhtlemisintelligentsus
See intelligentsus on ühtlasi seotud inimese empaatiavõimega.
Kriitika
Multiintelligentsuse teooriat loetakse pseudoteaduse näiteks, kuna selle kinnitamiseks puuduvad empiirilised tõendid ning teooria ei ole falsifitseeritav.
Plastid
pisi|Plaste kasutatakse laialdaselt pakendamisel. Plastist veepudelid plastkastides
Plastid ehk plastmassid on materjalid, mis koosnevad peamiselt kõrgmolekulaarsetest ühenditest – polümeeridest. Üldkeeles nimetatakse plastmaterjali harilikult plastikuks.
Nimetuse kohaselt on plastid soojuse ja rõhu mõjul hõlpsalt vormitavad, kusjuures materjal viiakse plastilisest olekust tahkesse (amorfsesse või kristallilisse) olekusse.
Plastide tootmisel on toormaterjaliks peamiselt nafta ja maagaas.
Peale polümeerse põhiosise sisaldavad paljud plastid materjali struktuuri stabilisaatoreid, kõvendeid, plastifikaatoreid, täite- ja värvaineid. Täitematerjaliks võib olla näiteks sarrustava toimega klaaskiud, mis teeb plastdetailid tugevuselt võrreldavaks terasega. Niisugused kombineeritud plastid kuuluvad plastkomposiitmaterjalide ehk polümeerkomposiitide arvukasse materjalirühma.
Esimene sünteetiline plast oli bakeliit, mida hakati tootma sünteetilisest kõrgmolekulaarsest ühendist – fenoolformhaldehüüdvaigust; selle tootmismenetluse patenteeris 1909. aastal Ameerika Ühendriikides L. H. Baekeland.
Liigitus
Toodetakse enam kui sadat tüüpi plaste, kuid 90 % toodangust võtavad endi alla järgmised kuus plastmaterjali (osakaalu järjekorras):
Mehaanilis-termiliste omaduste järgi liigitatakse plastid termoplastideks, reaktoplastideks ja elastomeerideks.
Rakendusomaduste järgi eristatakse tarbeplaste (PE, PP, PS, PVC), konstruktsiooniplaste (PC, PET, epoksüvaigud) ja eriotstarbelisi plaste.
Plastide kõlblikkus põletamiseks ning taaskasutamiseks
pisi|Surnud albatross, kelle kõhtu täidavad plastijäätmed – sellised pildid on mõjutanud inimeste suhtumist plasti pisi|Niitjad plastikiud merelises keskkonnas. [[Mikroplast on järjest kasvav keskkonnaprobleem]]
Plastidega seotud keskkonnaprobleemid
Ajavahemikus 1950 kuni 2015 toodeti maailmas 8,3 miljardit tonni plastmassi, seega umbes tonn maailma iga elaniku kohta. Jäätmetena läks sellest kogusest taaskasutusse 9 %, põletamisele 12 % ja prügimäele (või jäi loodusesse) 79 %.
Plastjäätmete kuhjumine ja teadlikkuse kasv mikroplasti ohtudest on 21. saj kahel esimesel kümnendil esile kutsunud aktiivse plasti kasutamise vastase liikumise.
Euroopa Parlament kinnitas 2018. aasta 24. oktoobril direktiivi, millega keelatakse Euroopa Liidus 2021. aastaks ühekordselt kasutatavad plastist taldrikud, söögiriistad, joogikõrred, vatipulgad ja õhupallivarred.
Kasutamine
Plastist valmistatakse mitmesuguseid tooteid, kilesid, tekstiilkiude, pakkematerjale ja pakendeid. Plasti eri liike kasutatakse soojustus- jm ehitusmaterjalina, elektrotehnikas isoleermaterjalina, mööblitööstuses polstrina. Metalli asendajana valmistatakse plastist autokeresid ja puidu asendajana paadikeresid.
Välislingid
Polümeerkomposiidid
Otto Reinock
Pärast valla- ja kihelkonnakooli lõpetamist õppis Reinock Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas 1892. aastal.
Teenistuskäik
Pärast seda läks ta pensionile.
Isiklikku
Ta on Andres ja Caroline Reinocki poeg.
23. novembril 1922 suri laste ema Liisa Reinock, keda eelnevalt püüti päästa operatsiooniga Berliinis.
Kergejõustik 1964. aasta suveolümpiamängudel
Kergejõustik 1964. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs. Kergejõustikus võisteldi 14.–21. oktoobrini. Välja jagati 36 komplekti medaleid; meestel oli kavas 24 ala ja naistel 12. Naistel oli esimest korda olümpiamängudel kavas 400 m jooks ja viievõistlus. Võistlustel osales 1016 sportlast 82 riigist.
100 m jooks
Finaal: 15. oktoober Osavõtjaid: 73 Maailmarekord: 10,0 Armin Hary, Saksa FV (21. juuni 1960, Zürich) 10,0 Harry Jerome, Kanada (21. juuni 1960, Saskatoon) 10,0 Horacio Esteves, Venezuela (15. august 1964, Caracas) Olümpiarekord: 10,2 Armin Hary, Saksamaa ÜV (1. september 1960, Rooma) 10,2 David Sime, USA (1. september 1960, Rooma) Olümpiavõitja 1960: 10,2 Armin Hary, Saksamaa ÜV <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 17. oktoober Osavõtjaid: 57 Maailmarekord: 20,2 (1964) Henry Carr, USA Olümpiarekord: 20,5 (1960) Livio Berruti, Itaalia Olümpiavõitja 1960: 20,5 Livio Berruti, Itaalia <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 19. oktoober Osavõtjaid: 50 Maailmarekord: 44,9 (1960) Otis Davis, USA 44,9 (1960) Carl Kaufmann, Saksamaa ÜV 44,9 (1964) Michael Larrabee, USA Olümpiarekord: 44,9 (1960) Otis Davis, USA 44,9 (1960) Carl Kaufmann, Saksamaa ÜV Olümpiavõitja 1960: 44,9 (1960) Otis Davis, USA <br style="clear:both;" />