cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Taikse Raamatukogu
Taikse Raamatukogu oli rahvaraamatukogu Türi vallas Taikses. Raamatukogu suleti 2015. aasta 30. novembril.
Raamatukogu avati 1925. aastal.
2014. aastal külastas kogu 70 lugejat.
590
590. aasta
Maris Tammer
Maris Tammer (sündinud 18. juunil 1994 Tallinnas ) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas 2019. aastal Kõrgema Kunstikooli Pallas maaliosakonna.
Ta kuulub Tartu Kunstnike Liitu.
Euronics
Euronicsi kett asutati 1990. aastal ning hõlmas algul kauplusi 5 riigis: Saksamaal, Belgias, Hollandis, Hispaanias ja Itaalias. Tänu pidevale kasvule on Euronicsist saanud Euroopa suurim elektroonikakaupade ostugrupp, olles esindatud 35 riigis ning pakkudes kvaliteettehnikat enam kui 11 000 kaupluses. Olles orienteerunud just Euroopa turule, pakub Euronics elektroonikakaupu, kodutehnikat, telekommunikatsiooni- ja arvutikaupu enam kui 600 miljonile tarbijale. Euronicsi ostugrupi 2011. aasta müügikäive oli 16,2 miljardit eurot.
Pitze
Pitze (ka: Pitzbach) on jõgi Imsti ringkonnas, Tiroolis, Austrias, Inni parempoolne lisajõgi.
Euronics
Euronics Baltikumis
Eesti turule tuli Euronics 2003. aastal ning on nüüd esindatud 19 kauplusega. Lätis töötab 6 ja Leedus 4 Euronicsi kauplust. Baltikumis kokku on Euronicsi kaubamärgi all tegutsevaid kauplusi 29 ning müügipinda on kokku üle 20 000 m2.
Pitze
Pitze voolab läbi Pitztali oru, mis on Inntali lõunapoolne haru. Selle pikkus on umbes 41 km ja selle valgla on 308 km². See suubub Inni 3 km Imsti linnast idas 700 m kõrgusel.
Vermillioni maakond
Vermillioni maakond (Vermillion County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigi lääneosas. See piirneb läänes Illinoisi osariigiga.
Maakonna halduskeskus on Newport.
Rahvastik
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 15 341. Aastal 2010 oli elanikke 16 212.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
589
589. aasta
Johannes Andersen
Johannes Andersen (sündinud 29. augustil 1943) on taani astronoom.
Ta on lõpetanud 1969. aastal Kopenhaageni Ülikooli magistrikraadiga astronoomia alal ja kaitsnud 1991. aastal samas doktoriväitekirja.
Ta töötab alates 1972. aastast Kopenhaageni Ülikoolis.
Aastatel 2002–2012 oli ta Põhjamaade teleskoopi Nordic Optical Telescope haldava ühenduse NOTSA direktor.
Bifurkatsioon (täpsustus)
Bifurkatsioon (harunemine, kahestumine) on mitmetähenduslik sõna:
Jesper Svenningsen
Jesper Svenningsen (sündinud 1966. aastal Aalborgis) on Taani jurist.
Ta õppis õigusteadust Aarhusi ülikoolis, mille lõpuks sooritas ta 1989. aastal õigusteaduse kandidaadi kraadieksami.
Jerry Sandusky
Jerry Sandusky (sünninimi Gerald Arthur Sandusky; sündinud 26. jaanuaril 1944 Washingtonis Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide endine jalgpallitreener ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija.
Jesper Svenningsen
Svenningsen nimetati 7. oktoobril 2013 Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunikuks ja ta täitis neid ametiülesandeid kuni selle kohtu tegevuse lõpetamiseni 1. septembril 2016. Ta nimetati Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunikuks 19. septembril 2016 ja kaaskohtunikud valisid 30. septembril 2019 ta 5. koja presidendiks.
Jerry Sandusky
2012. aastal mõisteti ta süüdi 45 seksuaalse ärakasutamise juhtumis, mis leidsid aset 15 aasta jooksul, kui ta tegutses treenerina. Talle määrati 60-aastane vanglakaristus (minimaalne karistusaeg Pennsylvania seaduste järgi), võimalusega taotleda vanglakaristuse asendamist kriminaalhooldusega pärast 30 aastat.
Venuse sünd (Amaury-Duval)
Vaata ka: Venuse sünd
„Venuse sünd“ (prantsuse keeles „La Naissance de Vénus“) on prantsuse kunstniku Amaury-Duvali õlimaal lõuendil.
Teos oli külastajaile vaatamiseks väljas 1863. aasta Pariisi kunstinäitusel.
1866. aastal omandas maali Lille’i Kaunite kunstide palee.
Adolfo Pérez Esquivel
thumb|Adolfo Pérez Esquivel 2011. aastal
Adolfo Pérez Esquivel (sündinud 26. novembril 1931 Buenos Aireses) on Argentina skulptor, arhitekt, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat (1980).
Ta on tuntud eeskätt Ameerika Vabakaubanduspiirkonna (FTAA) loomise vastaste meeleavalduste juhina ning avalikkuse tähelepanu juhtijana Argentina politsei tegevusele alaealistest paramilitaarse organisatsiooni loomisel, mida ta ise on võrrelnud Natsi-Saksamaa Hitler-Jugendiga.
Jorge Videla juhitud sõjaväelise diktatuuri valitsusajal 1977. aastal võeti ta Buenos Aireses vahi alla, teda piinati ning hoiti 14 kuud ilma kohtuistungita vangistuses.
Ubalehelised
Ubalehelised (Menyanthaceae) on astrilaadsete seltsi kuuluv sugukond.
Sugukonda kuulub umbes 60–70 veelembeliste taimede liiki, mis on jaotatud viide perekonda. Liht- või liitlehed kinnituvad vahelduv vahelduvalt roomavale risoomile. Õied on kas kollased või valged.
Lammas
Nagu kõik mäletsejad, on ka lammas sõraline. Ta saab suguküpseks kaheaastaselt ja võib elada kuni 12 aastat. Lammas kaalub 60–125 kilo. Emasel lambal (ehk utel) on kaks nisa, ta sünnitab korraga 1–3 talle ning tiinus kestab alla 5 kuu. Lammaste värvus varieerub valgest tumepruunini. Nende kõrvad võimaldavad väga head kuulmist.
Lamba vähenõudlikkus on aidanud kaasa tema laiale levikule. Teda kasvatatakse nii tasandikel kui ka mägedes, stepis ja poolkõrbetes. Kokku on lambaid maailmas üle ühe miljardi. Lambail võib olla tähtis roll ka ökosüsteemis: Eestis aitavad lambad säilitada puisniite, mis nendeta kalduvad võsastuma.
Tõenäoliselt põlvneb kodulammas Euroopa ja Aasia metsikutest muflonitest. Lammas oli üks esimesi kodustatud loomi, kellest on jälgi juba varases Mesopotaamia kultuuris: sumerikeelseis tekstides tähendas planeetide ehk rändtähtede kohta kasutatav sõna algselt metslammast (vastandina kinnistähtedele, mis püsisid paigal ja mida võrreldi kodulammastega).
Toitumine
Eestis peetakse lambaid talvel üldjuhul laudas, kus nad söövad enamasti heina või kuivsilo. Lambad võivad süüa päevas 1–2 kg heina või 1–3 kg kuivsilo. Osa heinast võib asendada põhuga, mida lammas sööb 0,5–1 kg päevas, see annab lammastele 15–20% päeva energiavajadusest. Lammastele võib sööta ka juurvilju või kartulit (toorest). Suvel toituvad nad enamasti väljas karjamaarohust, mida söövad täiskasvanud lambad päevas 6–12 kg.
Terminid
thumb|Lambatall Kohitsemata suguküps isane lammas on eesti keeles jäär ehk päss, kohitsetud isane lammas oinas. Emane lammas (vanem kui 1 aasta ) on utt, noorloom on tall või voon. Noort oinast nimetatakse oinikuks või oiniktalleks, noort utte utetalleks. Lammaste rühma nimetatakse lambakarjaks.
Kasutusalad
Eestis peetakse lambaid eelkõige villa ja liha saamiseks. Lambavill on maailmas enim tarvitatav loomne kiud, tavaliselt saadakse seda pügamise teel 1–2 korda aastas.
Mujal tarvitatakse laialt ka suure kaltsiumisisaldusega lambapiima, millest muu hulgas valmistatakse juustu, jogurtit ja kääritatud jooke. Suurim lambapiimatootja oli 2008. aastal Hiina (1 096 000 tonni ehk 12,1% maailma toodangust); kokku toodeti tol aastal 9 069 676 tonni lambapiima. Tuntud lambajuustud on Bulgaarias ja Kreekas toodetav feta, Prantsuse Roquefort, Hispaania Manchego ning Itaalia Pecorino Romano ja ricotta.
Lamba nahka, sarvi, karvu ja konte kasutavad kerge- ja keemiatööstus. Eestis kasutatakse lambanahku tihti vaipade ja mööblikatetena, lambanahkadest on tehtud ka näiteks torupillide õhukotte.
Üks tähtsamaid lambakasvatuse kõrvalsaadusi on lanoliin. Seda veekindlat rasvast ainet valmistatakse lambavillast ning kasutatakse laialdaselt kosmeetikatööstuses.
Lambaliha
Eestis tarvitatakse lambaliha toiduks suhteliselt vähe, samas on sel tähtis roll Kaukaasia, Kesk-Aasia ja Araabia köögis.
21. sajandil tarbitakse kõige rohkem lambaliha Pärsia lahe äärsetes riikides, Uus-Meremaal, Austraalias, Kreekas, Uruguays, Suurbritannias ja Iirimaal. Neis maades süüakse 3–18 kg liha inimese kohta aastas. Lambaliha on populaarne ka Prantsusmaal, Aafrikas (eriti Maghribis), Kariibi mere saartel, Lähis-Idas, Indias ning mõnes Hiina piirkonnas. Sageli tuleneb see lambakasvatustraditsioonist. Samas tarvitab keskmine USA elanik lambaliha aastas vaid pool kilo või vähem, selle asemel süüakse aastas keskmiselt 22 kg sea- ja 29 kg veiseliha.
Eriti just neis riikides valmistatakse levinud või traditsioonilisi toite rupskitest. Mitmel pool maailmas peetakse lamba munandeid delikatessiks. Üks tavatumaid toite on Šoti rahvusroog haggis: lamba siseelundid küpsetatakse koos kaerakruupide ja hakitud sibulatega lambamaos. Norra rahvustoitude hulka kuulub lambapeast valmistatud smalahove. Traditsiooniliselt valmistatakse ka Kesk-Aasias, Kaukaasias ning Lähis-Idas populaarset pilaffi ja šašlõkki just lambalihast.
Lambakasvatus
Eesti kliimas karjatatakse lambaid suvel karjamaal. Talvel söödetakse neile koresööta (heina ja põhku), kuivsilo, märgsilo, juurvilju ja jõusööta.
Tänapäeval kasvatatakse lambaid kõige enam Austraalias, Uus-Meremaal, Briti saartel ning Lõuna-Ameerikas.
thumb|Lambad Soomes
Eesti lambatõud
Kihnu maalammas on Eesti kohalik põlistõug, viimane säilinud haru varem kogu Eestis levinud eesti maalambast. Tema säilitamisega tegeleb Kihnu Maalambakasvatajate Selts. Eestis on aretatud kahte eestimaist lambatõugu: eesti tumedapealist lambatõugu ja eesti valgepealist lambatõugu.
Lammas kultuuris
Lambad on vanades kultuurides levinud ohvriloomad. Sellistena on neid korduvalt kirjeldatud piiblis, kust pärineb ka mõiste "patuoinas" – keegi, kes ohverdatakse või keda karistatakse kellegi teise pattude eest. Samas seostuvad nad kunstis pastoraalse idülliga. Kreeka mütoloogiast on tuntud imetabaste omadustega lambanahk – kuldvillak.
Lammaste järgi on nime saanud Jäära tähtkuju. Samuti on lammas kaheksas Hiina sodiaagi tähtkuju. Selle järgi sai nime Hiina kalendri lambaaasta.
Holland 2022. aasta taliolümpiamängudel
Holland osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 41 sportlasega, kes võistlesid 7 spordialal.
Nordmalingi vald
Nordmalingi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.
Valla keskus ja suurim asula on Nordmaling (2600 elanikku).
Warreni maakond (Indiana)
Warreni maakond (Warren County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Williamsport.
Ajalugu
Maakond moodustati 19. jaanuaril 1827.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8508.
Vigo maakond
Maakonna halduskeskus on Terre Haute.
Ajalugu
Maakond moodustati 21. jaanuaril 1818.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 107 848.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Venuse sünd (Redon)
„Venuse sünd“ (prantsuse keeles „La Naissance de Vénus“) on prantsuse kunstniku Odilon Redoni õlimaal lõuendil.
1912. aastal valminud teos asub New Yorgi moodsa kunsti muuseumi kogudes.
Elva maastikukaitseala
Elva maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu maakonnas Elva ja Nõo vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on säilitada, hooldada ja tutvustada sealseid maastikke, kaitsta esinduslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Kaitseala pindala on 1064 ha.
Kaitseala moodustati 2016.
Bad Windsheim
Bad Windsheim on kuurortlinn Saksamaal Baieri liidumaal.
pisi|püsti|tühi|Bad Windsheim
Vaatmik
pisi|Valik vaatmikke Vaatmik (ingl poster) on (teadus)ettekanne, mis esitatakse stendile vm alusele välja panduna.
Cloneen
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cloneeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41%, värvilisi 0,23%, valgeid 0,07% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,46% inimesi ja inglise keelt 1,08%.
Vaatmik
Terminid
Tuletise vaatmik lõi keeleteadlane Peep Nemvalts 2001. aastal tegusõnast vaatama (nagu lugema : lugemik, astuma : astmik jms).
Vaatmik loodi ingliskeelse postri asemel. Poster võib tähendada nii (reklaam)plakatit kui ka stendiettekannet.
Lisaks postrile ja stendiettekandele kasutatakse vaatmiku sünonüümina ka posterettekannet.
FC Augsburg
FC Augsburg on Saksamaa linna Augsburg jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Bundesliga.
Bundesligas mängis Augsburg esimest korda hooajal 2011–2012. Hooajal 2014–15 saadi klubi ajaloo seni parim koht Saksamaa kõrgliigas – viies. Viies koht kindlustas klubile järgmiseks hooajaks koha UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril. Oma alagrupis saadi teine koht ja pääseti 32 parema sekka, kus tuli kahe mängu kokkuvõttes võtta vastu kaotus Inglismaa klubilt Liverpool.
Aastatel 2012–2016 mängis klubis Ragnar Klavan.
Praegune meeskond
''Seisuga 5. oktoober 2020''
Juunior WRC
pisi|[[Urmo Aava sõitmas Suzuki Ignis S1600-ga Akropolise rallil 2005.]] Juunior WRC (ametlikult Junior World Rally Championship; lühend JWRC) on autoralli maailmameistrivõistluste raames toimuv võistlusklass, mille eesmärk on väiksemate kuludega anda noortele sõitjatele kogemust enne kõrgemale võistlusklassi liikumist. Osalejatele on vanusepiirang, kuid nende kaardilugejatele mitte.
Selles klassis on muuhuulgas sõitnud ka Sébastien Loeb, Sébastien Ogier, Jari-Matti Latvala ja Thierry Neuville. Eestlastest Urmo Aava, Jaan Mölder juunior, Aigar Pärs, Karl Kruuda, Egon Kaur, Miko-Ove Niinemäe, Sander Pärn ja Ken Torn.
Reeglid
Kalendris on 5 (varem 6) rallit. Iga võidetud kiiruskatse eest saadakse lisapunkt. Võistlejatele on loodud sarnased tingimused (identsed autod ning rehvid).
Ajalugu
pisi|[[Sébastien Ogier Citroën C2 S1600-ga Saksamaa rallil 2008]] 2006. ja 2007. aasta lõpetas Urmo Aava teise kohaga.
2011–2012 kandis nime WRC Akadeemia (ametlikult WRC Academy). Sarja üldvõtja sai karjääri edendamiseks 500 000 eurot. Ralli kestis tavaklassi rallidega võrreldes üks päev vähem, pühapäeval ei sõidetud. Pärast iga rallit toimus ühine ralli analüüsimine.
2011
Osalejaid oli 18, võistlusautoks Ford Fiesta R2 koos Pirelli rehvidega. Hooaeg maksis 135 000 eurot.
Esimese WRC Akadeemia etapi võitis eestlane Egon Kaur. Hooaja lõpetas ta iirlase Craig Breeniga samadel punktidel, kuid võidetud kiiruskatsete arv andis võidu Breenile. Kokku võitis Kaur 3 etappi (Portugal, Itaalia ja Soome), Breen 2 (Saksamaa ja Suurbritnnia) ning Alastair Fisher 1 (Prantsusmaa).
2012
Osalejaid oli 11, võistlusautodeks oli taas Ford Fiesta R2. Võitis Elfyn Evans.
2013
Vanusepiirang oli 26, rehvitarnijaks sai Hankook. Sander Pärn lõpetas neljandana, võitis Pontus Tidemand.
2017
Taas hakati andma lisapunkte iga kiiruskatse võidu eest. Citroëni võistlusmasina vahetas välja Ford Fiesta R2 ning sõideti DMACK rehvidega.
2018
Kalendris oli varasema 6 ralli asemel 5. Viimasel etapil, Türgi rallil, anti topelt punkte. Osalemine (Pirelli rehvidel Ford Fiesta R2 autoga) maksis 139 500 eurot, vanusepiirang alla 30. Esmakordselt oli auhinnaks uus Ford Fiesta R5 auto, rehvikomplekt, tasuta kütus ning tasuta registreerimine 2019. aasta WRC-2 klassi rallidele. Eestlastest osales Ken Torn, kes võttis klassivõidu Soome rallil, kuid kokkuvõttes lõpetas viiendana. Võitis Emil Bergkvist.
2019
WRC-3 kategooria kadumisega ei olnud enam paralleelset võistlusklassi. Võitis hispaanlane Jan Solans. Eestlastest sõitis kaasa Roland Poom 4 rallit ja Ken Torn 2. FIA Junior World Rally Championship Trophy for Nations (igal rallil kogub punkte ainult riigi parim rallisõitja) esikolmikus lõpetasid vastavalt Rootsi, Hispaania ja Eesti.
Eesti Geoloogia Selts
Eesti Geoloogia Selts (lühend EGEOS) on Eestis tegutsev ühiskondlik organisatsioon, mis ühendab Eesti geoloogiaasutuste töötajaid ja teisi geoloogiahuvilisi. Selts asutati 1989. aastal 1985. aastast tegutsenud Geoloogide Klubi baasil.
Eesti Geoloogia Seltsi tegevusvaldkond on lai: ta korraldab arutelusid aktuaalsete geoloogiaprobleemide teemal, annab välja seltsi bülletääne, õpetab geoloogiahuvilisi kooliõpilasi, korraldab geoloogiateemalisi ekskursioone.
Noah Wyle
pisi|Noah Wyle, 2010 Noah Strausser Speer Wyle (sündinud 4. juunil 1971 Hollywoodis Californias) on USA näitleja.
Ta on mänginud peategelast Flynn Carsenit teletriloogias "Raamatukoguhoidja" ja doktor John Truman Carter III-t telesarjas "Kiirabihaigla".
1999. aasta filmis "Silicon Valley piraadid" mängis ta Steve Jobsi.
2001. aasta USA psühholoogilises trilleris "Donnie Darko" mängis ta Kenneth Monnitoffi. Sama aasta filmis "Kriminaalsed sidemed" mängis ta Sethi.
Maria José Costeira
1991. aastal sai ta Coimbra ülikoolist õigusteaduskonna diplomi õigusteaduses ja lõpetas 2001. aastal Lissaboni ülikooli õigusteaduskonna kraadiõppe intellektuaalomandi õiguse alal.
Pärast praktikat Coimbra advokatuuris aastatel 1991–1992 asus Costeira ametisse Portugali kohtunike õppekeskuses (Centro de Estudos Judiciários) õigusnõunikuna. 1995. aastal nimetati ta kohtunikuks ja aastatel 1995–1997 mõistis ta õigust Cascaisi piirkonnakohtus (Tribunal Judicial da Comarca de Cascais), Ferreira do Zêzere piirkonnakohTus (Tribunal Judicial da Comarca de Ferreira do Zêzeres) ja lissaboni väärtegude kohtus (Tribunal da Pequena Instância Criminal de Lisboas) ning aastatel 1999–2016 Lissaboni piirkonna kaubanduskohtus (Tribunal do Comércio da Comarca de Lisboas) ja aastal 2016 Coimbra apellatsioonikohtus (Tribunal da Relação de Coimbras). Kohtuniku ametikohal ei tegelenud ta üksnes kohtuasjade läbivaatamisega, vaid osales ka kohtunikkonna esinduskogus, olles aastatel 2012–2015 Portugali kohtunike ühenduse peasekretär ja pärast seda selle ühenduse president 2016. aastani.
Serenaad
pisi|[[Judith Leysteri "Serenaad" (1629)]] Serenaad (itaalia keeles serenata) on tervituseks, ülistuseks või armuavalduseks lauto, mandoliini või kitarri saatel esitatav laul. Serenaadid on üldiselt rahulikud ja kerged palad. Sõna on pärit itaaliakeelsest sõnast "sereno" (selge, pilvitu või helge, muretu) ning on rahvaetümoloogiliselt ühendatud sõnaga "sera" (õhtu).
Maria José Costeira
Alates 2003. aastast õpetab Costeira külalisprofessorina tööstusomandi-, konkurentsi- ja äriõigust mitmes Portugali kõrgkoolis: Lissaboni ülikoolis, Coimbra ülikoolis, Lissaboni uues ülikoolis, Portugali katoliiklikus ülikoolis, Minho ülikoolis ja Portugali kohtunike õppekeskuses.
Costeira nimetati Üldkohtu kohtunikuks 19. septembril 2016 ja kaaskohtunikud valisid ta 6. koja presidendiks 30. septembril 2019.
EAÕK Tartu piiskopkond
pisi|[[Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik]] EAÕK Tartu piiskopkond on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku üks kolmest piiskopkonnast (teised kaks on Tallinna peapiiskopkond ning Pärnu ja Saare piiskopkond), mille keskus asub Tartus.
Piiskopkonna peakirik on Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik.
Piiskopkonda juhib 10. jaanuarist 2009 piiskop Eelija.
Engure järve looduspark
Engure järve looduspark on kaitseala Lätis Kuramaal Talsi piirkonna Ķūļciemsi ja Mērsragsi vallas ning Tukumsi piirkonna Engure ja Zentene vallas. Looduspark asub Liivi lahe läänekaldal ja Engure järve kallastel. Kaitseala (läti keeles Engures ezers) loodi 24. veebruaril 1998. aastal, kaitsmaks olulist lindude elupaika, kus pesitseb ligi 186 liiki linde, ja selle ümbruse haruldasi biotoope, sealhulgas lubjarikkaid madalsoid. Tegemist on Natura 2000 võrgustikku kuuluva märgalaga.
Kaitseala asub Rannikumadalikul. Kaitseala pindala on 12 580 ha. 40,46 km² võtab enda alla Engure järv, lisaks jäävad kaitsealale veel järve ja mere vahelised luited ning Liivi lahe rannaniidud. 7211 hektarit kaitsealast asub merel.
Burlakk
pisi|Burlakid Volgal thumb|[[Ilja Repini maal "Burlakid Volgal"]] Burlakk oli jõel asuvat laeva või lotja kaldalt köiega vedav tööline Venemaal 16.–19. sajandil.
Engure järve looduspark
Loodusparki jäävad ka mõned kultuurimälestised, mille kaitset haldab tänapäeval samuti kaitseala administratsioon. Nendeks on Ķūļciemsi valda jäävad Dzedri Martini kirik ja Dzedri Martini kool, lisaks veel kultuuriväärtuste kaitse inspektsiooniga ühiselt hallatavad Engure valda jäävad Skarase ja Lielkristi kaluritalud.
Geoloogiliselt asub kaitseala Ida-Euroopa platvormil. Kristalne aluspõhi asub seal 1000–1200 meetri sügavusel, sellel lasub kambriumi Deimena lade, millel omakorda lasub 99 meetri paksune beeži kilda kiht, mis eristab seda ordoviitsiumi kivimitest. Ordoviitsiumi detriitsed setted lasuvad 861–1039 meetri sügavusel. Siluri seteteks on mergel, aleuroliit, dolomiit (489–861 meetri sügavusel). Devoni setted koosnevad liivakivist ja dolomiidist, millel lasuvad omakorda kvaternaari setted.
Järvel pesitseb 186 linnuliiki, millest 44 on looduskaitse all. Ka elab seal viis liiki looduskaitsealuseid kalu. Kaitsealalt on leitud 844 liiki soontaimi, millest 40 on Lätis looduskaitse all, lisaks veel kolm Euroopa Liidu direktiividega kaitstavat taimeliiki.
Loodusdirektiivi elupaigatüüpidest esinevad seal metsadest luitemetsad, läänetaiga, soo-lehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad ning lammi-lodumetsad. Ka esinevad seal sinihelmikaniidud, põhjamaised lamminiidud, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga madalikuniidud, rannaniidud ning kuivad liivased rohumaad karbonaatsel mullal. Järv ise kuulub bentiliste mändvetikakooslustrega kalgiveeliste kesk- kunivähetoiteliste veekogude hulka. Soodest esineb seal siirde- ja õõtsiksood, aluselist ja nõrgalt happeiist liigirikast madalsood ning lääne-mõõkrohu ja raudtarnakooslustega karbonaatset madalsood. Randadel esineb üheaastase taimestuga esmaseid rannavalle, püsi-rohttaimestuga kivirandasid ning Läänemere põhja- ja keskosa püsirohttaimestuga liivarandasid.
Sarah Baartmani ringkond
Sarah Baartmani ringkond (kuni 1. septembrini 2014 Cacadu ringkond ) on Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Halduskeskus asub Port Elizabethis, mis aga ise Sarah Baartmani ringkonna koosseisu ei kuulu.
Ringkond on saanud nime bušmani naise Sarah Baartmani (1789–1815) järgi, keda demonstreeriti Suurbritannias vaatamisväärsusena.
Oxfordi-AstraZeneca koroonavaktsiin
Oxfordi-AstraZeneca koroonavaktsiin (koodnimi AZD1222, kaubamärgid Covishield ja Vaxzevria) on koroona ennetamiseks mõeldud viirusvektori vaktsiin. Oxfordi ülikooli ja AstraZeneca välja töötatud vaktsiini manustatakse intramuskulaarselt, kasutades vektorina modifitseeritud šimpanside adenoviirust ChAdOx1. 2020. aastal läbi viidud uuringud näitasid, et vaktsiini tõhusus on 76,0% sümptomaatilise koroona ennetamisel 22 päeva pärast esimest annust ja 81,3% pärast teist annust. Šotimaal tehtud uuringus leiti, et sümptomaatilise koroona korral pärast teist annust on vaktsiin 81% tõhus alfatüve (liin B.1.1.7) ja 61% deltatüve (liin B.1.617.2) vastu.
Vaktsiini ohutusprofiil on hea, kõrvaltoimed, sealhulgas süstekoha valu, peavalu ja iiveldus, lahenevad üldiselt mõne päeva jooksul. Harvemini võib esineda anafülaksia (Ühendkuningriigi Ravimite ja Tervishoiutoodete Reguleerimisametil (MHRA) on 14. aprilli 2021. aasta seisuga 268 teadet umbes 21,2 miljonist vaktsineerimisest). Väga harvadel juhtudel (umbes 1 inimesel 100 000-st) on vaktsiini seostatud verehüübete suurenenud riskiga koos vereliistakute madala tasemega. Euroopa Ravimiameti andmetel oli 4. aprilli 2021. aasta seisuga teatatud 222 verehüübe juhtumist Euroopa Majanduspiirkonnast ja Ühendkuningriigist, kus vaktsiini on saanud ligikaudu 34 miljonit inimest.
30. detsembril 2020 kiideti vaktsiin esimest korda heaks Ühendkuningriigi vaktsineerimisprogrammis ja esimene vaktsineerimine väljaspool uuringut tehti 4. jaanuaril 2021. Pärast seda on vaktsiini heaks kiitnud mitmed ravimiametid kogu maailmas, näiteks Euroopa Ravimiamet (EMA) ja Austraalia Ravimiamet (ajutine heakskiit veebruaris 2021), ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) kiitis vaktsiini heaks erakorralise kasutamise loetelus. Mõned riigid on piiranud selle kasutamist eakatele inimestele, kellel on suurem risk raske kuluga koroona tekkeks, kuna on muresid vaktsiini väga harva esinevate kõrvaltoimete pärast noorematel inimestel.
Meditsiiniline kasutamine
Oxfordi-AstraZeneca koroonavaktsiini kasutatakse SARS-CoV-2 viirusega nakatumise eest kaitsmiseks, et ennetada koroonasse haigestumist 18-aastastel ja vanematel täiskasvanutel. Ravimit manustatakse kahe 0,5 ml (0,017 USA fl oz) annusena, mis manustatakse intramuskulaarselt deltalihasesse (ülemine käsivars). Esialgne ravikuur koosneb kahest annusest, mille vahel on 4 kuni 12 nädalat. Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) soovitab optimaalse tõhususe saavutamiseks annustevahelist intervalli 8–12 nädalat. Puuduvad tõendid, et kolmas kordusannus oleks vajalik.
Tõhusus
Brasiilia Botucatu linnas, kus domineerib gammatüvi, tehtud uuringu esialgsed andmed näitasid, et pärast seda, kui 81% elanikkonnast oli saanud esimese annuse, vähenes sümptomaatiliste juhtude arv 71%.
Vaktsiini peetakse üldiselt tõhusaks, kui hinnanguline näitaja on ≥50%, kusjuures 95% usaldusvahemiku alumine piir on >30%.
Kõrvaltoimed
Kõige sagedasemad kõrvaltoimed kliinilistes uuringutes olid tavaliselt kerged või mõõdukad ja paranesid mõne päeva jooksul pärast vaktsineerimist.
Oksendamine, kõhulahtisus, palavik, turse, punetus süstekohal ja madal vereliistakute tase esinesid vähem kui 1 inimesel 10-st. Suurenenud lümfisõlmede, vähenenud söögiisu, pearinglus, unisus, higistamine, kõhuvalu, sügelus ja lööve esinesid vähem kui 1 inimesel 100-st.
Anafülaksia ja muud allergilised reaktsioonid on ADZ1222 teadaolev kõrvaltoime, mida tuleb manustada tiheda järelevalve all. Euroopa Ravimiamet (EMA) on hinnanud 41 anafülaksiajuhtu ligikaudu 5 miljoni vaktsineerimise puhul Ühendkuningriigis.
Kapillaarilekke sündroom on vaktsiini võimalik kõrvaltoime.
Euroopa Ravimiamet (EMA) loetles Guillain-Barré sündroomi (GBS) kui Vaxzevria väga harvaesineva kõrvaltoime ja lisas hoiatuse tootekirjeldusse.
Farmakoloogia
Oxfordi-AstraZeneca koroonavaktsiin on replikatsioonipuudulik adenoviirusvektor, mis sisaldab SARS-CoV-2 spike'i valgu täispikkuses kodeeritud koodonite järjestust koos koeplasminogeeni aktivaatori (tPA) juhtjärjestusega.
Adenoviirust nimetatakse replikatsioonipuudulikuks, sest mõned selle olulised geenid on kustutatud ja asendatud spike'i valku kodeeriva geeniga. Pärast vaktsineerimist siseneb adenoviirusvektor rakkudesse ja vabastab oma geenid, mis transporditakse rakutuuma; seejärel teostab raku masinavärk transkriptsiooni mRNA-ks ja translatsiooni valkudeks.
Huvipakkuv valk on spike'i valk, mis on väline valk, mis võimaldab SARS-tüüpi koroonaviirusel siseneda rakkudesse ACE2 ensümaatilise domeeni kaudu. Selle tootmine pärast vaktsineerimist paneb immuunsüsteemi ründama koroonaviirust antikehade ja T-rakkude kaudu, kui see hiljem organismi nakatub.
Tootmine
Oxfordi-AstraZeneca koroonavaktsiini viaali, mida toodetakse kohapeal India seerumiinstituudis (SII) "Covishield" koroonavaktsiinina. Vaktsiin on külmkapi temperatuuril stabiilne ja maksab umbes 3-4 USA dollarit annuse kohta. 17. detsembril 2020 ilmnes Belgia eelarve riigisekretäri säutsust, et Euroopa Liit (EL) maksab 1,78 eurot (2,16 USA dollarit) doosi eest, The New York Times viitab, et madalam hind võib olla seotud teguritega, sealhulgas ELi investeeringutega vaktsiini tootmise infrastruktuuri.
Ajalugu
Vaktsiin tekkis Oxfordi ülikooli Jenneri instituudi ja ülikoolist välja kasvanud eraettevõtte Vaccitech koostöös, mida rahastasid muu hulgas Oxford Sciences Innovation, Google Ventures ja Sequoia Capital. Kliinilisteks katsetusteks toodetud koroonavaktsiini esimese partii töötasid välja Oxfordi ülikooli Jenneri instituut ja Oxford Vaccine Group koostöös Itaalias Pomezias asuva tootja Advent Srl-ga. Meeskonda juhivad Sarah Gilbert, Adrian Hill, Andrew Pollard, Teresa Lambe, Sandy Douglas ja Catherine Green.
Varajane areng
2020. aasta veebruaris leppis Jenneri Instituut kokku koostöös Itaalia ettevõttega Advent Srl, et toota 1000 annuse suurune partii vaktsiinikandidaati kliiniliste katsete jaoks. Algselt kavatses Oxford annetada vaktsiini tootmise ja turustamise õigused igale ravimitootjale, kes seda sooviks, kuid pärast seda, kui Gatesi sihtasutus kutsus Oxfordi üles leidma suurettevõtte partnerit, et viia oma koroonavaktsiin turule, taganes ülikool 2020. aasta mais sellest pakkumisest. Seejärel julgustas Ühendkuningriigi valitsus Oxfordi tegema koostööd Euroopas asuva ettevõttega AstraZeneca, mitte aga USAs asuva ettevõttega Merck & Co. (The Guardian teatas, et esialgne partner oli hoopis Saksamaal asuv Merck Group). Wall Street Journal'i anonüümsete allikate sõnul olid valitsuse ministrid mures ka selle pärast, et USAs toodetud vaktsiin ei oleks Ühendkuningriigis kättesaadav. Oxfordi ja kõrvalfirmade rahalised kaalutlused võisid samuti mängida rolli AstraZeneca partnerluse valikul.
Ülikooli ja AstraZeneca PLC vahel sõlmiti 2020. aasta mais esialgu mittetulunduslik litsentsileping, millega on tagatud 1 miljardi annuse potentsiaalne tarne, kusjuures Ühendkuningriigile on reserveeritud juurdepääs esialgsele 100 miljonile annusele. Lisaks sellele reserveeris USA 300 miljonit annust, samuti volitused III faasi uuringute läbiviimiseks USAs. Koostööle eraldati ka 68 miljonit Suurbritannia naelsterlingi ja 1,2 miljardit USA dollarit USA valitsuse rahastamist, et toetada vaktsiini väljatöötamist. 2020. aasta juunis kinnitas USA riiklik allergoloogia- ja nakkushaiguste instituut (NIAID), et vaktsiini katsetuste kolmas etapp algab 2020. aasta juulis. 4. juunil teatas AstraZeneca, et WHO hallatav ning CEPI ja Gavi rahastatav vaktsiini võrdse kättesaadavuse programm COVAX on kulutanud 750 miljonit dollarit, et tagada 300 miljonit vaktsiini annust, mida jagatakse madala sissetulekuga või vähearenenud riikidele.
Esialgsed andmed uuringust, mille käigus rekonstrueeriti vaktsiini rahastamine, näitavad, et rahastamine oli vähemalt 97% ulatuses avalik, peaaegu täielikult Ühendkuningriigi valitsusasutustelt, Briti ja Ameerika teadusasutustelt, Euroopa Komisjonilt ja heategevusorganisatsioonidelt.
Kliinilised uuringud
2020. aasta juulis sõlmis AstraZeneca partnerluse IQVIAga, et kiirendada USAs kavandatavate kliiniliste uuringute ajakava. 31. augustil teatas AstraZeneca, et on alustanud täiskasvanute registreerimist USAs rahastatavasse 30 000 osalejaga hilisfaasi uuringusse.
Vaktsiinikandidaadi kliinilised uuringud peatati kogu maailmas 8. septembril, kuna AstraZeneca uuris võimalikku kõrvaltoimet, mis tekkis ühel uuringus osalejal Ühendkuningriigis. Uuringud jätkati 13. septembril pärast seda, kui AstraZeneca ja Oxford koos Ühendkuningriigi reguleerivate asutustega jõudsid järeldusele, et see on ohutu. AstraZenecat kritiseeriti hiljem selle eest, et ta keeldus andmast üksikasju potentsiaalselt tõsiste neuroloogiliste kõrvaltoimete kohta kahel uuringus osalejal, kes olid Ühendkuningriigis saanud eksperimentaalset vaktsiini. Kui Ühendkuningriigis, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas, Jaapanis ja Indias jätkati katseid, siis USAs jätkati vaktsiini kliinilisi katseid alles 23. oktoobril. Selle põhjuseks oli USA Tervishoiu- ja Teenindusministeerium (HHS) sekretäri Alex Azari sõnul eraldi uurimine seoses patsiendi haigusega, mis põhjustas kliinilise uuringu peatamise.
COV002 II/III faasi uuringu tulemused näitasid, et immuunsus kestab pärast ühekordset manustamist vähemalt ühe aasta.[ebausaldusväärne meditsiiniline allikas?]
III faasi uuringu tulemused
23. novembril 2020 avaldasid Oxfordi Ülikool ja AstraZeneca esimesed vaheandmed vaktsiini käimasolevatest III faasi uuringutest. Vahepealsed andmed teatasid 70% tõhususest, mis põhinesid kombineeritud tulemustel 62% ja 90%, mis saadi erinevatest osalejate rühmadest, kellele anti erinevaid annuseid. Otsus ühendada kahe erineva annuse tulemused põhjustas kriitikat, sest tulemuste sel kujul kombineerimine seati kahtluse alla. AstraZeneca vastas kriitikale nõustudes läbi viima uue, mitut riiki hõlmava uuringu, milles kasutati annust, mis oli viinud 90% väiteni.
Järgnev analüüs, mis avaldati 19. veebruaril 2021, näitas 76,0% tõhusust sümptomaatilise koroona ennetamisel alates 22. päevast pärast esimest annust, mis tõuseb 81,3%-ni, kui teine annus manustatakse 12 nädalat või rohkem pärast esimest annust. Tulemused ei näidanud siiski mingit kaitset asümptomaatilise koroona vastu pärast ainult ühte annust. Alustades 14 päeva pärast teise annuse õigeaegset manustamist, mille kestus oli sõltuvalt uuringutest erinev esimesest annusest, näitasid tulemused 66,7% tõhusust sümptomaatilise nakkuse ennetamisel ning Ühendkuningriigi haru (kus hinnati osalejate asümptomaatilist nakkust) oli asümptomaatilise nakkuse ennetamise osas ebaselge. Efektiivsus oli suurem suuremate annuste vaheliste ajavahemike korral, saavutades ligikaudu 80%, kui teine annus manustati 12 nädalat või kauem pärast esimest annust. Teise uuringu esialgsed tulemused 120 alla 55-aastase osalejaga näitasid, et teise annuse manustamise edasilükkamine kuni 45 nädala võrra suurendab saadud immuunvastust ja et vähemalt kuus kuud hiljem manustatud kordusannus (kolmas annus) annab tugeva immuunvastuse. Boosterdoos ei pruugi olla vajalik, kuid see leevendab muret, et organismis tekib immuunsus vaktsiini viirusvektori suhtes, mis vähendaks iga-aastaste vaktsineerimiste tõhusust.
Joseph Karl Stieler
Joseph Karl Stieler (1. november 1781 Mainz – 9. aprill 1858 München) oli sakslasest maalikunstnik. Aastatel 1820–1885 töötas ta Baieri kuningate juures õukonnamaalijana. Ta on tuntud oma uusklassitsistlike portreede poolest, eriti Münchenis Nymphenburgi lossis asuva Iluduste Galerii poolest. Tema üks kuulsamaid teoseid on aga portree Ludwig van Beethovenist.
Pärnu maastikukaitseala
Pärnu maastikukaitseala on maastikukaitseala Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas ja Pärnu linnas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Pärnu rohelise vööndi metsamaastikku, sealseid metsakooslusi ja liikide elupaiku. Kaitseala pindala on 518,8 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1958, kui kaitse alla võeti Raeküla männikud (Raeküla männikute kaitseala).
Krystyna Kowalik-Bańczyk
Krystyna Kowalik-Bańczyk (sündinud 1976. aastal Gdańskis) on Poola jurist.
1999. aastal sai ta Gdański ülikoolist diplomi õigusteaduses ning 2000. aastal süvendatud õppe diplomi Toulouse'i ülikoolist. Ta jätkas õpinguid Euroopa Kolledžis ja sai 2002. aastal õigusmagistri kraadi Euroopa õiguses. 2004. aastal kaitses ta väitekirja Poola Teaduste Akadeemias ja talle omistati doktorikraad õigusteaduses.
Aastatel 2002–2010 töötas Kowalik-Bańczyk õppejõuna Varssavi ülikooli Euroopa keskuses ning Poola õiguse ja riigiteaduste kõrgkoolis (Wyższa Szkoła Prawa i Administracji). Aastatel 2006–2014 tegeles ta ka teadustööga, olles Poola Teaduste Akadeemia õigusuuringute instituudis lektor (2006) ja kaasprofessor (2014). Aastatel 2010–2016 oli ta rahvusvahelise õiguse ja liidu õiguse lektor Gdański tehnikaülikoolis ning külalisprofessor Pariisi II ülikoolis, Sophia Antipolise Nice'i ülikoolis ja Luksemburgi ülikoolis.
Ta on arvukate Euroopa õigust käsitlevate publikatsioonide autor ning mitme juriidilise väljaande toimetuse liige.
Kowalik-Bańczyk nimetati Üldkohtu kohtunikuks 19. septembril 2016 ja kaaskohtunikud valisid ta 7. koja presidendiks 19. septembril 2022.
Väliskaubandus
Väliskaubandus on kapitali, toodete ja teenuste üle rahvusvaheliste piiride vahetamine. See on toodete ja teenuste vahetamine kõikide maailma riikide seas. Enamikus riikides esindab selline vahetuskaubandus märkimisväärset osa sisemajanduse kogutoodangust (SKP). Kuigi väliskaubandus on eksisteerinud läbi ajaloo, on selle majanduslik, poliitiline ja sotsiaalne tähtsus viimaste sajandite jooksul märgatavalt suurenenud.
Väliskaubanduse eelised
Riik saab tarbeesemeid, mille tootmine selle territooriumil võimalik ei ole. Riik saab neid tooteid, mille tegemine kohapeal oleks väga kallis, odavamalt. Väliskaubandus võimaldab riikidel spetsialiseeruda nende tarbeesemete tootmisele, mille jaoks on riigis sobivad ressursid. See aitab kaasa tööstuse ja põllumajanduse arengule. Välise konkurentsi kartus aitab kaasa kohaliku toodangu kvaliteeti parandamisele ning ennetab kohalikke monopole. Väliskaubandus lähendab eri riikide inimesi.
Ülemaailmse kaubanduse omadused
Ülemaailmselt kauplemine annab tarbijatele ja riikidele võimaluse avastada uusi turge ja tooteid. Väliskaubanduses on peaaegu kõik tooted: toiduained, riided, varuosad, nafta, juveelid, vein, aktsiad, valuuta ja vesi. Kaubeldakse ka teenustega: turism, pangandus, konsultatsioonid ja transport. Toode, mida müüakse globaalsel turul, on eksport ja toode, mis on ostetud globaalselt turult, on import. Importi ja eksporti arvestatakse riigi kontol jooksvalt maksebilansis.
Teine erinevus sise- ja väliskaubanduse vahel on, et tootmistegurid nagu kapital ja tööturg liiguvad kergemini riigisiseselt. See tähendab, et väliskaubandus on põhiliselt piiratud vahetamaks pigem tooteid ja teenuseid kui kapitali, tööjõudu või teisi tootmiseks vajalikke tegureid. Toodete ja teenuste kaubandus saab olla asenduseks tootmistegurite kaubanduse puudumisele. Selle asemel, et sisse tuua tootmistegureid, saab riik importida kaupa, mida tootes intensiivselt kasutatakse. Näiteks võib tuua USA töömahukate kaupade impordi Hiinast. Selle asemel, et sisse tuua Hiina töötajaid, impordib USA kaupa, mis on toodetud Hiina tööjõu poolt. 2010. aasta uuring näitas, et väliskaubandus suurenes, kui riik võõrustas immigrantidest tööjõudu, aga mõju kaubandusele vähenes, kui immigrandid integreerusid võõrustavasse riiki.
Väliskaubandus on ka üheks majandusharuks, mis koos rahvusvahelise rahandusega moodustab suurema haru – rahvusvahelise majanduse.
== Suuremad ekspordiartiklid  ==
Kortikosteroon
Kortikosteroon, mida tuntakse ka kui 17-deoksükortisooli ja 11β,21-dihüdroprogesterooni, on 21-süsinikuline steroidhormoon kortikosteroidide klassist, mida toodetakse neerupealiste koores. See on näriliste ja muude loomade stressihormoon, mis inimese kehas on vähese tähtsusega. pisi|Kortikosterooni molekul
Füsioloogiline roll
Paljudel liikidel, sealhulgas roomajatel, kahepaiksetel, närilistel ja lindudel, on kortikosteroon põhiline glükokortikoid, mis osaleb energia regulatsioonis, immuunreaktsioonides ja stressivastuses.
Inimestel on põhiliseks glükokortikoidiks kortisool, mida toodetakse neerupealiste koore fastsikulaattsoonis (zona fasciculata). Kortikosteroonil on inimese kehas ainult nõrk glükokortikoidne ja mineralokortikoidne mõju ja on oluline peamiselt vahelülina steroidogeenses rajas pregnenoloonist aldosteroonini. Kortikosteroon muudetakse aldosterooniks aldosterooni süntaasi kaudu. See protsess toimub neerupealiste koore glomeruloostsooni (zona glomerulosa) rakkude mitokondrites. Kortikosteroon on seega eellasmolekuliks aldosteroonile, mis mõjutab peamiselt naatriumi ja kaaliumi tasakaalu organismis.
Lindudel
Kortikosteroon inhibeerib valkude sünteesi ning lagundab neid. Linnud, kellel on kortikosterooni tase kõrgem, on sulgimise ajal aeglasema sulekasvuga ja nende lennuvõime taastub aeglasemalt. Paljudel lindudel väheneb sulgimise ajal kehas kortikosterooni tase, et vältida moodustuvate sulgede lagundamist.
Kortikosteroonil on mõju ka lindude arengule. Linnupojad, kelle kortikosterooni tase on kõrgem, nõuavad rohkem toitu ja on agressiivsemad. Lühikeses plaanis tähendab see, et lind saab suurema tõenäosusega süüa, aga pikas perspektiivis mõjub kasvuea kõrgem kortikosteroonitase kahjulikult linnu kognitiivsetele funktsioonidele, sealhulgas probleemide lahendamise oskus, visuaalse signaali ja toidu vahelise seose loomine jne.
Linnu vanemad reageerivad nõudlikule linnupojale, kulutades rohkem aega toidu otsimisele ja on seega pesast kauem eemal, mis jätab linnupojad pikemaks ajaks järelevalveta. Pikema toidupuuduse korral võivad mõnede linnuliikide tibud kortikosterooni kehas maha suruda, vähendades selle kahjulikke mõjusid.
Lääne- ja Kesk-Euroopas on uuringud näidanud, et inimtegevus mõjutab metsiste stressitaset ja et talveturism mõjutab metsise elupaigakasutust. Just talvel on metsis häirimise suhtes eriti tundlik, kuna sellel perioodil toitub metsis okaspuu okstest, millel on väike toiteväärtus. Igasugune stress seedimise ajal takistab toitainete omastamist. Häirimine suurendab metsise energiakulu ka otseselt, sest tekitab vajaduse võimaliku ohu eest korduvalt põgeneda. Eesti uurimuse kohaselt mõjutab metsiste kortikosterooni taset helide tugevus. Teatud perioodi vältel uuriti kahte tüüpi alasid, nn häiringualasid (Kaitseliidu ja Kaitseväe harjutusalasid) ja häirijateta kontrollalasid. Metsiste väljaheidetest mõõdeti nende kortikosterooni metaboliitide kontsentratsiooni. Selgus, et Kaitseliidu ja Kaitseväe harjutusaladel oli metsiste stressitase kõrgem. Oletatavasti häiris linde laskeharjutuste müra. Selgus ka, et kortikosterooni tase erines piirkonniti, näiteks Jõgevamaal oli stressitase madalam kui Harju- ja Võrumaal. See erinevus võib olla tingitud looduslikest häiringutest ja toidubaasist. Samas rasketehnika liikumine lindude stressi oluliselt ei mõjutanud, kuna sellega ei kaasne sellist müra nagu laskeharjutustega.
Närilistel
Kortikosterooni sekreteeritakse närilistel nagu teistelgi imetajatel neerupealiste koores ja seda reguleerib negatiivse tagasiside põhimõttel ajuripatsi adrenokortikotroopne hormoon. See on näiteks rottidel peamine kehas ringlev steroidhormoon, kuna närilised ei ole võimelised sünteesima kortisooli, sest neil puudub ensüüm 17-α-hüdroksülaas (CYP17).
Kortikosteroon reguleerib näriliste kehas süsivesikute, valkude ja rasvade metabolismi. Sellel on mõju ka vereloomele ja see vähendab ringlevate lümfotsüütide ja eosinofiilide koguarvu, kuid teeb seda vähemal määral kui kortisool. Võrreldes kortisooliga on kortikosteroonil väike põletikuvastane toime.
On vaadeldud vere kortikosterooni taset emastel ja isastel rottidel ning võrreldud seda tavaolukorras ja stressi tekitavas situatsioonis. Rottide kortikosterooni taseme vähendamine pakub huvi asutustele, mis viivad läbi neurofüsioloogilisi uuringuid, nagu teadusinstitutsioonid ja farmaatsiatehased, millel on ravimiuuringute osakonnad. Ravimid, mis mõjutavad endokriinsüsteemi, võivad suurendada või vähendada kortikosterooni tootmist. Rottide kortikosterooni tase on seetõttu ravimite kõrvaltoimete indikaator. Mõjusid, mida nähakse rottidel, nähakse tavaliselt ka inimestes. Rottide plasma kortikosterooni ja adrenokortikotroopse hormooni taset kasutatakse tihti koos stressi indikaatorina. Kroonilise stressi mõjud hüpotalamuse-ajuripatsi-neerupealiste süsteemi funktsioonile sõltuvad vanusest. Uuemad uuringud näitavad, et vananemine tõstab ajus kortikosterooni baastaset, aga ei mõjuta stressi tekitatud kortikosterooni.
Madudel
Ebasoodsad tegurid nagu toidunappus, rasked ilmastikuolud või rünnakuoht soodustavad roomajatel hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerudevahelise telje (hypothalamic–pituitary–interrenal e HPI axis) aktiivsust ja põhjustavad glükokortikoidide sekretsiooni. Selle tulemusel toimuvad arvatavasti muutused ka roomajate füsioloogias ja käitumises (sh paljunemiskäitumises).
Ühes uuringus kasutati viie aasta vältel kogutud andmeid, et uurida seoseid vere glükokortikoidide taseme ja elurütmi vahel maoliigi Thamnophis elegans 'i (Baird & Girard, 1853) lähestikku paiknevates kiire ja aeglase elurütmiga populatsioonides USA California osariigis Eagle Lake'is. Täheldati, et kiire elurütmiga tiinetel emastel oli kortikosterooni tase madalam kui aeglase elurütmiga emastel, näidates ökotüüpide erinevusi ka HPI-telje toimimises. Kõikide analüüside tulemused näitasid, et aeglasema elurütmiga madude kortikosterooni tase oli aastate lõikes kõrgem kui kiire elurütmiga madudel.
Muudel loomadel
Ringleva kortikosterooni taseme muutustes öise eluviisiga loomadel, näiteks jänestel, eristub selge tsirkadiaanrütm, kus kortikosterooni tase on õhtul kõrgem ja hommikul madalam. Päevase eluviisiga loomadel on olukord vastupidine ja nende glükokortikoidide tase on kõrgem hommikupoole. Usutakse, et hormoon mängib olulist rolli unerütmi kujunemises.
Mõju mälule
Kortikosteroon mõjutab mitmeid mälu protsesse ja ka üksikmälestusi. Peamised mõjud puudutavad emotsionaalseid mälestusi ja pikaajalist mälu.
Kortikosteroon on seotud hirmu vallandavate mälestuste ära tundmisega. Uuringud on näidanud, et kui hirmu tekitavaid mälestusi meenutatakse, siis kortikosterooni tase tõuseb. Tõusu on seostatud ärevuse leevendamisega. See sõltub hetkest, millal kortikosterooni tase tõusis võrreldes hetkega, millal kogeti hirmu; kortikosteroon kas vähendab või suurendab hirmu.
Kortikosteroon ei mõju vaid emotsionaalsetele mälestustele, vaid ka äratundmismälule ning mälus seoste loomisele. Nende osas on kortikosteroonil varieeruvaid mõjusid. Uuringud näitavad, et modifitseerides keemilisi ja ajuprotsesse, mis mõjutavad kortikosterooni taset, avaldub mõju ka mälule. Rottide peal on näidatud, et kortikosterooni kontsentratsiooni kõikumised väiksemas vahemikus ennetavad stressi põhjustatud kahjustusi äratundmismälule. See toime võib olla seotud stressi toimega hipokampuse CA1 piirkonnas, kus see nõrgestab tekkivaid sünapseid.
Pikaajalise mälu tekkimine paranes kortikosterooni toimel uuringus, kus mälu testiti 24 tunni möödudes, samas pikaajalise mälu püsivust (testitud vähemalt nädal hiljem) soodustas kortikosteroon ainult hilisemates mälu tugevnemise ja taastugevnemise faasides. Stress hõlbustab emotsionaalse mälu tugevnemist, kuid häirib selle taastugevnemist. Pikaajalise mälu püsivus suureneb, kui stressi ja kortikosterooni tase tõuseb hilise faasi ajal pärast mälestuse omandamist. Pikaajalise mälu püsivust saab mõjutada vaid mälestuse omandamise või taastamise vahepealsel ajal. On leitud, et kuigi pikaajalise mälu püsivust saab mõjutada sõltuvalt mälestuse tekkimise faasist, siis selle moodustumine jääb pärast teatud aja möödumist muutumatuks. Praeguseni pole jõutud kindlatele järeldustele kortikosterooni rolli kohta nendes protsessides.
Ene-Silvia Sarv
Ene-Silvia Sarv (sündinud 6. veebruaril 1945 Võrus) on Eesti kasvatusteadlane, õpetaja ja õppejõud.
Haridus
Keskhariduse omandas Tartu 8. ja 7. Keskkoolis, kõrghariduse Moskva Riiklikus Pedagoogilises Instituudis (1969, füüsik, keskkooli füüsika õpetaja). 1990–1992 õppis Ühendkuningriigis Emerson Kolledžis Waldorfi pedagoogikat ja täiskasvanukoolitust. Magistrikraadi kasvatusteaduses omandas 1998. aastal Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Magistritöö "Kümme aastat paradigmamuutust" käsitles Eesti haridusreformi 1987–1997.