cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marko Kristal
Treenerikarjäär
Kuigi suure osa sportlaskarjäärist mängis ta FC Floras, siis treeneritööga tegi ta algust FC Flora suurima konkurendi FC Levadia juures. Algul töötas ta Levadias spordidirektorina, aga märtsis 2008, pärast Tarmo Rüütli saamist koondise peatreeneriks, sai senine abitreener Igor Prins FC Levadia peatreeneriks ja Kristal sai abitreeneriks.
2010–2011 töötas Kristal Tartu Tammeka peatreenerina.
Porgand
Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toore porgandi söömisel omastab organism ainult 3% porgandis olevast beetakaroteenist. Porgandi hakkimise, keetmise ja küpsetusõli lisamisega saab seda tõsta 39%-ni.
USA-s Californias asuv Holtville nimetab iseennast maailma porgandipealinnaks ja korraldab igal aastal porgandifestivali.
Porgandisordid
pisi|püsti|Eri värvi porgandid
Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave.
Porgandi juure kuju järgi eristatakse järgmisi sorditüüpe: Pariisi-, Amsterdam-, Nantes-, Touchon-, Chantenay-, Royal Chantenay-, Berlicum-, Flakkee-tüüpe. Meil tuntakse Nantes-tüüpi porgandisorte.
Mujal tuntakse nii vabatolmlemis- kui ka hübriidsorte.
Vabatolmlemissordid: 'Amini', 'Amesterdam', 'Amtou', 'Berjo', 'Duke', 'Express', 'Fina', 'Fancy', 'Flacoro', 'Forto', 'Indu', 'Lange Rote', 'Marktgärtner', 'Nantes Jõgeva', 'Nantes 4', 'Pariisi turg', 'Perfektion', 'Redco', 'Rola', 'Rote Riesen', 'Rondo', 'Shantenee 2461'.
Hübriidsordid: 'Almaro' F1, 'Bergamo' F1, 'Cesaro' F1, 'Chanova' F1, 'Clairon' F1, 'Espredo' F1, 'Flacino' F1, 'Flaron' F1, 'Fontana' F1, 'Jaguar' F1, 'Liberno' F1, 'Mokum' F1, 'Nabora' F1, 'Nantucket' F1, 'Naoli' F1, 'Narbonne' F1, 'Naron' F1, 'Narova' F1, 'Nasha' F1, 'Navarre' F1, 'Nerac' F1, 'Newburg' F1, 'Newmarket' F1, 'Panther' F1, 'Premino' F1, 'Tamino' F1, 'Tourino' F1.
1980. aastatest alates ja 21. sajandi alguses on suurenenud tarbijate nõudlus väiksema juurega porgandite (mida inglise keele mõjul hüütakse vahel beebiporganditeks) järele.
Marko Kristal
Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Kristal 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 77. minutil vahetas ta välja Urmas Kirsi. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Samas mängus tegid debüüdi ka Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs. Mäng lõppes viigiliselt 1:1. Kristal oli selle mängu päeval 19-aastane.
Porgand
Porgandisordid
Tänapäeval on aretatud ja hakatud kasvatama lühema juurega porgandisorte, nn miniporgandeid.
Marko Kristal
Koondisekarjäär
Kristalist sai 28. märtsil 2001 võõrsil Küprose vastu mängides esimene eestlane, kes on esindanud riiki koondises 100 korral.
Porgand
Porgandi söömine
Varem kasutati mitmete toitude valmistamisel mittetäiskasvanud juurega nn värskeid porgandeid, mida saadi lihtsalt aedporgandi harvendamise käigus.
Koolisööklates pakutakse lastele samuti väiksemõõdulisi eeltöödeldud miniporgandeid.
Dieettoiduna
Porgandeid soovitatakse süüa eriti südame- ja veresoonkonna-, maksa- ja neeruhaigetel. Seda määratakse hüpo- ja avitaminoosi ning kehvveresuse ennetamiseks ja raviks. Värske porgand on kasulik A-vitamiini puudusest tingitud nägemishäirete ravimisel. Värske porgandi ja porgandimahla sage tarbimine tugevdab organismi, suurendab vastupanuvõimet nakkushaigustele ja halbadele keskkonnatingimustele. Porgand aktiveerib laktatsiooni, seega soovitatakse seda imetavatele emadele.
Kergelt lahtistava toime tõttu saab porgandimahlaga leevendada kõhukinnisust ja hemorroide. Mahla joomine vahetult enne sööki alandab maomahla happesust, leevendab suus põletikku ja väikelastel esinevat soori (esimese eluaasta lõpuks võiks porgandimahlaga eelnevalt harjutatud laps saada ülepäeviti 5 tl (20 g) porgandimahla).
Suure suhkrusisalduse tõttu kasutatakse porgandeid mõneti samaks otstarbeks kui puuvilju ning mõnes Euroopa Liidu regulatsioonis käsitletaksegi porgandeid koos puuviljadega.
Rahvameditsiinis
Rahvameditsiinis on porgandiseemnete tõmmist ja jahvatatud seemneid kasutatud põie- ja neerukive lahustava vahendina. Samuti peaks seemnepulber toimima lahtistava ja puhitistevastase vahendina. Peeneks riivitud värsket porgandimassi on pandud põletusest, külmumisest või haavanditest kahjustatud nahale. See vähendab põletikku, vaigistab valu, väldib mädanike teket ja kiirendab paranemist.
Rahvameditsiin soovitab asetada porgandi värskeid peenestatud lehti mädanevatele vähihaavandeile või puhastada neid lehtede keeduvee või porgandimahlaga. Metsiku porgandi juurtest pressitud mahla kasutatakse pahaloomuliste nahakasvajate korral välis- ja seespidiselt.
Porgandite ja nende saaduste rohke söömine võib ainevahetus- ja/või pigmentatsiooni- ning teiste häirete korral, nagu hüpotüreoidism (karoteenist eelvitamiinide ja või A-vitamiini metaboliseerimise häirete tõttu), suhkurdiabeet, maksahaigused ja neeruhaigused, naha kollasust põhjustada (karoteneemia).
Porganditest valmistatud mahla ei ole soovitatav tarbida kaskteistsõrmiku haavandtõve ägenemise, peensoolepõletiku ja teiste peensoolehaiguste korral.
Porgandimahlaga ravimise ajal oleks vaja toidusedelist kõrvaldada toidud, mis sisaldavad teraviljajahu, tärklist ja suhkrut.
Kultuuris
Porgand olevat olnud keskaegsete inimeste uskumuste kohaselt härjapõlvlaste – väikeste muinasjutuliste metsinimeste maiustus.
Ajaloolist
Porgandit mainis kultuurtaimena esimesena Vana-Kreeka arst Hippokrates Kosilt.
Bi Nguyen
Bi Nguyen (maadlejanimi Killer Bee ; sündinud 30. oktoobril 1989) on vietnami päritolu Ameerika Ühendriikide sportlik naisvabavõitleja, kes sai tuntuks ka esinemisega telesaates "Survivor". Vietnami külast pärit Bi Nguyen kolis kuue-aastasena koos perekonnaga Vietnamist Ameerika Ühendriikidesse ja asus elama Californiasse. 2014. aastal debüteeris ta sportlikus vabavõitluses ja 2019. aastal sõlmis ta lepingu ONE Championship-ga, mis on suurim sportliku vabavõitluse (MMA) organisatsioon Aasias. Nguyen ei ole abielus. Instagramis on tal üle 100 tuhande jälgija. Bi Nguyen armastab muusikat ja tema ebajumal on Michelle Waterson.
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 12. maailmameistrivõistlused ujumises, mis toimusid 17. märtsist 1. aprillini Melbourne'is Austraalias. Võistlused korraldas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA).
Võisteldi ujumises (meestel ja naistel oli kavas 23 ala), avaveeujumises (meestel ja naistel kavas 5 km, 10 km ja 25 km distants), vettehüpetes (5 ala nii meestele kui ka naistele), kujundujumises (naistele 6 ala) ja veepallis (nii mehed kui ka naised). right|150px right|150px right|150px right|150px
50 m vabalt
Finaal: 31. märts Osavõtjaid: 178 Maailmarekord: 21,64 (2000) Aleksandr Popov, Venemaa <br style="clear:left" />
100 m vabalt
Finaal: 29. märts Osavõtjaid: 169 Maailmarekord: 47,84 (2000) Pieter van den Hoogenband, Holland <br style="clear:left" />
200 m vabalt
Finaal: 27. märts Osavõtjaid: 117 Maailmarekord: 1.44,06 (2001) Ian Thorpe, Austraalia <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 25. märts Osavõtjaid: 76 Maailmarekord: 3.40,08 (2002) Ian Thorpe, Austraalia <br style="clear:left" />
800 m vabalt
Finaal: 28. märts Osavõtjaid: 43 Maailmarekord: 7.39,16 (2001) Ian Thorpe, Austraalia Tuneeslane Oussama Mellouli võitis algselt kuldmedali ajaga 7.46,95 ning sai 400 m vabaujumises hõbemedali tulemusega 3.45,12. Ta pidi oma medalid tagastama, kuna Rahvusvaheline spordiarbitraaži kohus (CAS) karistas teda 11. septembril 2007. aastal 18 kuulise võistluskeeluga. Karistuse põhjus oli selles, et 2006. aasta novembris andis tuneeslane amfetamiini sisaldanud dopinguproovi. Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) nõudis Melloulile kaheaastast võistluskeeldu, kuid CAS lühendas seda kuue kuu võrra. <br style="clear:left" />
50 m selili
Finaal: 1. aprill Osavõtjaid: 98 Maailmarekord: 24,80 (2003) Thomas Rupprath, Saksamaa <br style="clear:left" />
200 m selili
Finaal: 30. märts Osavõtjaid: 55 Maailmarekord: 1.54,44 (2006) Aaron Peirsol, USA <br style="clear:left" />
50 m rinnuli
Finaal: 28. märts Osavõtjaid: 127 Maailmarekord: 27,18 (2002) Oleh Lisohor, Ukraina <br style="clear:left" />
100 m rinnuli
Finaal: 26. märts Osavõtjaid: 117 Maailmarekord: 59,13 (2006) Brendan Hansen, USA <br style="clear:left" />
200 m rinnuli
Finaal: 30. märts Osavõtjaid: 79 Maailmarekord: 2.08,50 (2006) Brendan Hansen, USA <br style="clear:left" />
50 m liblikat
Finaal: 26. märts Osavõtjaid: 152 Maailmarekord: 22,96 (2005) Roland Schoeman, Lõuna-Aafrika Vabariik <br style="clear:left" />
Tšingis-khaan
Tšingis-khaani esivanemate kaugem päritolu pole selge. Hiinlased mainivat ta isa Jesugei-bagaturi punakaid juukseid ja heledaid silmi. Temutšini sünnikoht on praegune Burjaatia.
Mongolite riik
Tšingis-khaan ja ta järglased (tšingisiidid) rajasid Aasias ajaloo suuruselt teise impeeriumi, vallutades-allutades kahekümne aasta jooksul näiteks enamiku Hiinast, Kesk-Aasia (Horezmi), Kaukaasia (Gruusia), Lõuna-Siberi. 1223. aastal põrkasid mongolite ekspeditsioonikorpus ning kolme Vene vürstiriigi ja nende liitlaste polovetside väed kokku Kalka lahingus, mille mongoli väed võitsid. pisi|300px|Mongolite riik 1227. aastal, Tšingis-khaani surma ajal
Tšingis-khaan ühendas enda alla kõik mongolite hõimud ja rajas võimsa impeeriumi, mis oli pindalalt suurem kui NSVL. Siiani on see ajaloos teadaolevalt suurim impeerium, mis hõlmas 22% Maa pindalast. Teisele kohale jääb Briti impeerium. Impeerium hõlmas muu hulgas osa Venemaast, Kaukaasia, Volga-äärsed alad, Tiibeti, Korea, Hiina, Kesk-Aasia, Iraani, Iraagi, Afganistani, Siberi lõunaalad. Riik jäi püsima tänu sõjalisele võimsusele, riiklikele seadustele, kohalike rahvaste seadustele, jumalate austamisele ja elanike julgeoleku tagamisele.
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m kompleksi
Finaal: 29. märts Osavõtjaid: 74 Maailmarekord: 1.55,84 (2006) Michael Phelps, USA <br style="clear:left" />
Tšingis-khaan
Mongolite riik
Tšingis-khaani seadusi (jassat) kasutasid kõik Aasia nomaadid. Tšingis-khaani seaduste kogu räägib: "Tšingis-khaani seadus (jassa) keelab valetada, varastada, kurja teha. Nõuab inimestelt, et nad suhtuksid teistesse sama hästi kui endasse." Jassa loomine oli seadusandluse alus.
Pärast Tšingis-khaani surma (1227) jagati riik tema poegade vahel ulussideks, riigi valitsejaks sai ta kolmas poeg Ugedei (Ögödei) (1227–1241). Ugedei oli teine suurkhaan, kes jätkas edukalt isa vallutuspoliitikat. Ulussid pidid andma ühise sõjakäigu jaoks sõjaväe. Mongolite rahvaarvuks on pakutud 13. sajandi alul ligikaudu 500 000 hinge. Võrdluseks: Hiinas oli rohkem kui 50 miljonit elanikku, Venemaal umbkaudu 5 miljonit, polovetse 400 000 – 500 000, eestlasi 150 000 – 200 000.
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
400 m kompleksi
Finaal: 1. aprill Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 4.08,26 (2004) Michael Phelps, USA <br style="clear:left" />
Tšingis-khaan
Mongolite riik
Neljanda mongolite suurkhaani Munke (Mönkge) (surnud 1260) ajal laiendati nn kollase ristiretkega impeeriumi veelgi, kui vallutati Bagdad ja Süüria. Baalbeki all kaotati siiski otsustav lahing mamelukkidele.
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m vabalt
Finaal: 25. märts Osavõtjaid: 34 võistkonda Maailmarekord: 3.12,46 (2006) USA Michael Phelps, Neil Walker, Cullen Jones, Jason Lezak <br style="clear:left" />
Tšingis-khaan
Mongolite riik
Mongolid olid ususallivad, nende seas leidus ka ristiusulisi. Pühakodade hävitamist pole nad maininud. 13. sajandi keskel olid mongolite jaoks lindpriid üksnes ismaeliidid (islami radikaalne usulahk). Pakutakse, et kui Munke oleks veel elanud või kui poleks riigis kodusõda alanud (pojapoeg Hubilai valiti Hiinas suurkhaaniks), siis oleks islam Aasiast välja tõrjutud. Pärast Munke surma algas kodusõda ja impeerium lagunes erinevateks ulussideks-hordideks.
2007. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x200 m vabalt
Finaal: 30. märts Osavõtjaid: 27 võistkonda Maailmarekord: 7.04,66 (2001) Austraalia Grant Hackett, Michael Klim, William Kirby, Ian Thorpe Ametlikud tulemused: Finaal - Eelujumisee <br style="clear:left" />
4x100 m kompleksi
Finaal: 1. aprill Osavõtjaid: 31 võistkonda Maailmarekord: 3.30,68 (2004) USA Aaron Peirsol, Brendan Hansen, Ian Crocker, Jason Lezak Ametlikud tulemused: Finaal - Eelujumised <br style="clear:left" />
50 m vabalt
Finaal: 1. aprill Osavõtjaid: 138 Maailmarekord: 24,13 (2000) Inge de Bruijn, Holland <br style="clear:left" />
100 m vabalt
Finaal: 30. märts Osavõtjaid: 129 Maailmarekord: 53,30 (2006) Britta Steffen, Saksamaa <br style="clear:left" />
200 m vabalt
Finaal: 28. märts Osavõtjaid: 107 Maailmarekord: 1.56,64 (2002) Franziska van Almsick, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal - Poolfinaal - Eelujumised <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 25. märts Osavõtjaid: 65 Maailmarekord: 4.02,13 (2006) Laure Manaudou, Prantsusmaa <br style="clear:left" />
800 m vabalt
Finaal: 31. märts Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 8.16,22 (1989) Janet Evans, USA <br style="clear:left" />
1500 m vabalt
Finaal: 27. märts Osavõtjaid: 24 Maailmarekord: 15.52,10 (1988) Janet Evans, USA <br style="clear:left" />
50 m selili
Finaal: 29. märts Osavõtjaid: 93 Maailmarekord: 28,19 (2005) Janine Pietsch, Saksamaa 28,19 (2006) Aleksandra Herasimenia, Valgevene Leila Vaziri ujus ka poolfinaalis täpsel sama aja 28,16, mis finaalis. <br style="clear:left" />
100 m selili
Finaal: 27. märts Osavõtjaid: 86 Maailmarekord: 59,58 (2002) Natalie Coughlin, USA <br style="clear:left" />
200 m selili
Finaal: 31. märts Osavõtjaid: 56 Maailmarekord: 2.06,62 (1991) Krisztina Egerszegi, Ungari <br style="clear:left" />
50 m rinnuli
Finaal: 1. aprill Maailmarekord: 30,31 (2006) Jade Edmistone, Austraalia <br style="clear:left" />
100 m rinnuli
Finaal: 27. märts Osavõtjaid: 70 Maailmarekord: 1.05,09 (2006) Leisel Jones, Austraalia <br style="clear:left" />
200 m rinnuli
Finaal: 30. märts Osavõtjaid: 54 Maailmarekord: 2.20,54 (2006) Leisel Jones, Austraalia <br style="clear:left" />
50 m liblikat
Finaal: 31. märts Osavõtjaid: 94 Maailmarekord: 25,57 (2002) Anna-Karin Kammerling, Rootsi <br style="clear:left" />
100 m liblikat
Finaal: 26. märts Osavõtjaid: 74 Maailmarekord: 56,61 (2000) Inge de Bruijn, Austraalia <br style="clear:left" />
200 m liblikat
Finaal: 29. märts Osavõtjaid: 56 Maailmarekord: 2.05,40 (2006) Jessicah Schipper, Austraalia <br style="clear:left" />
200 m kompleksi
Finaal: 26. märts Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 2.09,72 (1997) Yanyan Wu, Hiina <br style="clear:left" />
400 m kompleksi
Finaal: 1. aprill Osavõtjaid: 38 Maailmarekord: 4.33,59 (2000) Jana Klotškova, Ukraina <br style="clear:left" />
4x100 m vabalt
Finaal: 25. märts Osavõtjaid: 27 võistkonda Maailmarekord: 3.35,22 (2006) Saksamaa Petra Dallmann, Daniela Götz, Britta Steffen, Annika Liebs <br style="clear:left" />
4x200 m vabalt
Finaal: 29. märts Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmarekord: 7.50,82 (2006) Saksamaa Petra Dallmann, Daniela Samulski, Britta Steffen, Annika Liebs <br style="clear:left" />
4x100 m kombineeritult
Finaal: 31. märts Osavõtjaid: 29 võistkonda Maailmarekord: 3.56,30 (2006) Austraalia Sophie Edington, Leisel Jones, Jessicah Schipper, Lisbeth Lenton <br style="clear:left" />
Tšingis-khaan
Isiklikku
Tšingis-khaanil oli neli poega:
Oj svijetla majska zoro
"Oj svijetla majska zoro" (serbia keeles "Ој, свијетла мајска зоро") on Montenegro riigihümn.
Hümni meloodia on rahvaviis, mida lauldi erinevate sõnadega. Montenegro riigihümniks kinnitati see 2004. aastal.
Kirillitsas
1.
Ој свијетла мајска зоро Ој свијетла мајска зоро Мајко наша Црна Горо Мајко наша Црна Горо
Синови смо твог стијења Синови смо твог стијења И чувари твог поштења И чувари твог поштења
Волимо вас, брда тврда И стравичне ваше кланце Који никад не познаше Срамотнога ропства ланце
Мајко наша Црна Горо Мајко наша Црна Горо
2.
Док ловћенској нашој мисли Наша слога даје крила, Биће горда, биће славна Домовина наша мила.
Ријека ће наших вала Ускачући у два мора Глас носити океану Да је вјечна Црна Гора
Глас носити океану Да је вјечна Црна Гора Да је вјечна Црна Гора
Ladina kirjas
1. Oj svijetla majska zoro (2x) Majko naša Crna Goro (2x)
Sinovi smo tvog stijenja (2x) I čuvari tvog poštenja (2x)
Volimo vas, brda tvrda, I stravične vaše klance Koji nikad ne poznaše Sramotnoga ropstva lance.
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest on käesoleva artikli teemaks. Võrreldes Euroopa Liidu (edaspidi EL) määrusega ei ole direktiiv adresseeritud liikmesriigile või liikmesriikidele otsekohalduv, vaid selleks, et direktiiv omandaks õigusliku mõju, tuleb see liikmesriigi poolt siseriiklikku õigusesse üle võtta direktiivis sätestatud tähtaja jooksul. Miks on oluline direktiiv õigeaegselt üle võtta? Direktiivi õigeaegse ja sisult nõuetekohase ülevõtmise kohustuse eesmärk on tagada EL õiguse ühetaoline kohaldamine kõikides EL-i liikmesriikides ja on samuti õiguskindluse seisukohast määrava tähtsusega. Kui liikmesriik direktiivi õigeaegselt enda õiguskorda üle ei võta ja direktiivi ülevõtmiseks vajalikest riigisisestest ülevõtmise meetmetest Euroopa Komisjonile (edaspidi komisjon) ei teata, siis on tegemist EL-i aluslepingutest tuleneva kohustuse rikkumisega Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artikli 258 mõttes. Seetõttu on liikmesriigi trahvimisest direktiivi ülevõtmata jätmise tõttu tervikpildi saamiseks oluline järgnevas artiklis käsitleda direktiivi ülevõtmata jätmise kontekstis kogu rikkumismenetluse protsessi (ELTL artiklid 258–260), kuna ka direktiivi ülevõtmata jätmine riigisisesesse õigusesse kujutab endast EL õiguse rikkumist ELTL artikli 258 tähenduses.
Oj svijetla majska zoro
Ladina kirjas
Majko naša Crna Goro (2x)
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest
Kui liikmesriik ei ole õigeaegselt direktiivi riigisisesesse õigusesse üle võtnud, pakub ELTL Komisjonile (ELTL artiklid 258 ja 260) ja samuti teistele liikmesriikidele (ELTL artikkel 259) mehhanismid EL õiguse järgimise tagamiseks direktiivi ülevõtmata jätnud liikmesriigi suhtes, võimaldades esitada hagi Euroopa Kohtule asjaomase liikmesriigi vastu. ELTL artikkel 260 lõige 3 sätestab Euroopa Kohtule võimaluse määrata liikmesriigile rahaline sanktsioon direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamata jätmise tõttu. Rahaline sanktsioon ELTL artikli 260 lõike 3 tähenduses on üldtermin, mis hõlmab nii põhisummat kui ka karistusmakset. Põhisumma on Euroopa Kohtu määratav ühekordne trahv, mille eesmärgiks on hoiatada direktiivi ülevõtmata jätnud liikmesriiki, et direktiivi ülevõtmata jätmisel on tagajärjed ja Euroopa Kohtu otsuse, millega on tuvastatud direktiivi ülevõtmata jätmine, mittetäitmine on igal juhul tõsine rikkumine. Seevastu karistusmakse määramine on õigustatud vaid juhul, kui liikmesriigi kohustuse rikkumine kestab ajani, mil Euroopa Kohus hindab faktilisi asjaolusid. Euroopa Kohtul on ulatuslik kaalutlusõigus tuvastamaks, kas liikmesriik on jätnud direktiivi ülevõtmata, kas liikmesriigile määrata seetõttu rahaline karistus ja kui suures ulatuses. Samuti on Euroopa Kohtul õigus määrata liikmesriigile trahvina korraga nii põhisumma kui karistusmakse.
Oj svijetla majska zoro
Ladina kirjas
2. Oj svijetla majska zoro (2x) Majko naša Crna Goro (2x)
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest
Direktiivi ülevõtmisest
ELTL artikli 288 lõike 3 järgi on "direktiiv saavutatava tulemuse seisukohalt siduv iga liikmesriigi suhtes, kellele see on adresseeritud, kuid jätab vormi ja meetodite valiku selle riigi ametiasutustele". Euroopa Kohus on selgitanud, et viidatud sätet tuleb tõlgendada selliselt, et liikmesriigid on kohustatud direktiivi ülevõtmisel tagama selle täieliku mõju, omades samas ulatuslikku kaalutlusruumi meetodite valiku osas.
Oj svijetla majska zoro
Ladina kirjas
Dok lovćenskoj našoj misli Naša sloga daje krila, Biće gorda, biće slavna Domovina naša mila.
Rijeka će naših vala, Uskačući u dva mora, Glas nositi okeanu, Da je vječna Crna Gora.
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest
Direktiivi ülevõtmisest
Direktiivide õigusloomemenetlus on kaheetapiline. Kõigepealt võetakse direktiiv, mis peab olema kooskõlas EL-i aluslepingutega, vastu EL-i tasandil. Pärast EL-i tasandil direktiivi kehtestamist võtavad liikmesriigid direktiivi üle siseriiklikku õigusesse. Direktiivis on määratud tähtaeg, mis kuupäevaks liikmesriik peab olema direktiivi üle võtnud. Kui direktiivi ei ole nõuetekohaselt (sisuliselt õigesti) või õigeaegselt üle võetud, võib järelmiks olla Euroopa Kohtu määratav rahaline sanktsioon liikmesriigile, millest on juttu ka allpool. Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika järgi ei saa liikmesriik õigustada direktiivi õigeaegset ülevõtmata jätmist ja direktiivides sätestatud kohustuste täitmata jätmist riigisiseses õiguskorras eksisteerivate sätetega, siseriikliku olukorraga või praktikaga. Selline õigustus ei ole aktsepteeritav seetõttu, et liikmesriikide valitsused osalevad direktiivide ettevalmistamisel ja peavad seetõttu olema võimelised direktiivis ettenähtud ajaperioodi jooksul võtma vajalikud meetmed direktiivi sätete ülevõtmiseks. Nii on ka Euroopa Kohus 8. juuli 2019. a otsuses asjas nr C-543/17 sedastanud, et iga liikmesriik peab võtma arvesse neid etappe, mis tema sisemisest õiguskorrast tulenevalt on vajalikud nõutavate õigusaktide vastuvõtmiseks, tagamaks, et direktiivi ülevõtmine toimuks määratud tähtaja jooksul. Peale selle on Euroopa Kohus leidnud 9. juuli 1991. a otsuses asjas nr C-146/89, et liikmesriik ei saa õigustada aluslepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmist sellega, et näitab, et ka teine liikmesriik on jätnud täitmata ja ei ole jätkuvalt täitnud oma kohustusi. See on levinud vastuväide liikmesriikide seas direktiivide ülevõtmata jätmisel, kuid mitte edukas Euroopa Kohtus.
Oj svijetla majska zoro
Ladina kirjas
Glas nositi okeanu, Da je vječna Crna Gora (2x)
Liikmesriigi trahvimine direktiivi ülevõtmata jätmise eest
Direktiivi ülevõtmisest
Kokkuvõttes direktiivi õigeaegne, täpne ja nõuetekohane ülevõtmine on EL õiguse ühetaolise kohaldamise ja õiguskindluse seisukohast määrava tähtsusega. Direktiiv on õigusaktina vahend, millega ühtlustatakse liikmesriikides kehtivaid õigusnorme. Direktiivi ülevõtmist Eesti riigisisesse õigusesse jälgib Eestis Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaat koostöös ministeeriumidega.
Direktiivi ülevõtmata jätmise tagajärg – rikkumismenetlus
Liikmesriikidel on kohustused tulenevalt kuulumisest EL-i. ELTL artiklid 258–260 annavad peaasjalikult komisjonile (artiklid 258 ja 260) ja samuti teistele liikmesriikidele (artikkel 259) EL õiguse jõustamise mehhanismid liikmesriikide vastu, võimaldades esitada hagi Euroopa Kohtule selle liikmesriigi vastu, kes ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust. ELTL artikli 258 sõnastus – "ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust" – on väga abstraktne, mh hõlmates ettenähtud tähtajaks direktiivi ülevõtmata jätmist riigisisesesse õigusse ja ülevõtmismeetmetest teatamata jätmist komisjonile ning mittenõuetekohast ülevõtmist. pisi|331x331px|Euroopa Komisjoni hoone Brüsselis Liikmesriigil tuleb direktiiv riigisisesesse õigusesse üle võtta liidu seadusandja poolt direktiivis määratud tähtaja jooksul ja teavitada komisjoni direktiivi ülevõtmiseks vajalikest riigisisestest meetmetest. Komisjonil on võimalus algatada rikkumismenetlus liikmesriigi suhtes, kui direktiivi ei ole tähtaegselt üle võetud või kui komisjoni ei ole teavitatud direktiivi ülevõtmise meetmetest või kui direktiivi ei ole nõuetekohaselt (sisuliselt õigesti) üle võetud. Rikkumismenetluse eesmärgiks on tuvastada, kas liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust. Komisjoni pädevusse kuulub aluslepingute täitmise kontroll Euroopa Liidu lepingu (edaspidi ELL) artikli 17 lõike 1 järgi. Komisjon kontrollib süsteemselt direktiivide tähtaegset ja nõuetekohast ülevõtmist selleks, et tagada direktiivide ühetaoline kohaldamine kogu EL-is. Seega rikkumismenetluse algatamise võimalus annab komisjonile järelevalvefunktsiooni liikmesriikide üle EL õiguse rakendamisel ja ülevõtmisel, kuid seda üksnes Euroopa Liidu Kohtu kontrolli all.
Kust saab komisjon informatsiooni rikkumismenetluse algatamiseks ELTL artikli 258 alusel? Komisjon algatab rikkumismenetluse ELTL artikli 258 alusel omal initsiatiivil või era- või juriidilise isiku kaebuse põhjal. Kuna komisjonil ei ole eraldiseisvat uurimisorganit rikkumiste avastamiseks, siis ta saab informatsiooni direktiivi ülevõtmata jätmise kohta meediast, Euroopa Parlamendis esitatud küsimustest-vastustest või kui liikmesriik on jätnud teavitamata direktiivi ülevõtmise meetmetest. Komisjon on tunnistanud, et kaebused EL-i kodanikelt on oluliseks rikkumiste tuvastamise allikaks. Selleks töötati 1999. aastal välja spetsiaalne kaebuse vorm. Teiselt poolt on komisjon tõstnud esile enda diskretsiooniõigust rikkumismenetluse algatamisel, öeldes selgelt välja, et rikkumismenetluse peamine eesmärk on viia liikmesriigi tegevus EL-i õigusega kooskõlla, mitte aga rahuldada üksikisikute huve. Seega era- või juriidilised isikud ei saa kohustada komisjoni algatama rikkumismenetlust liikmesriigi suhtes.
Rikkumismenetlus jaguneb järgmisteks etappideks :
Kokkuvõttes toimub esmalt komisjoni eestvedamisel kohtueelne menetlus, millega asjassepuutuvale liikmesriigile antakse võimalus vastata talle esitatud etteheidetele EL õiguse rikkumise kohta, mis seisneb direktiivi ülevõtmata jätmises. Kohtueelses menetluses komisjoni esitataval märgukirjal ja põhjendatud arvamusel ei ole õiguslikult siduvat jõudu liikmesriigi suhtes ja need ei ole iseseisvalt vaidlustatavad ELTL artikli 263 alusel. Siiski võib liikmesriik kostjana esitada kohtumenetluses väite, et komisjoni saadetud põhjendatud arvamus ei olnud piisavalt selge. Ligikaudu 80% rikkumismenetlustest, mis on algatatud ELTL artikli 258 alusel, lahendatakse juba rikkumismenetluse esimestes etappides (märgukirja või põhjendatud arvamuse etapis), mistõttu neil juhtudel asi ei jõuagi üldse Euroopa Kohtusse. Kui aga kohtueelse menetluse raames ei saavutata rahuldavat tulemust, võib komisjon või teine liikmesriik esitada hagi liikmesriigi vastu EL õiguse rikkumise kohta kohtusse. Enamasti on hagejaks siiski komisjon.
Komisjonile ei ole sätestatud ei ELTL artikliga 258 ega ühegi muu sättega kohustuslikku tähtaega, mille jooksul ta peab rikkumismenetluse algatama, lõpetama või esitama hagi Euroopa Kohtusse. Ühes lahendis aastast 1968 märkis Euroopa Kohus, et komisjoni otsustada on, millal ta esitab kohtule hagi ELTL artikli 258 (siis artikkel 169) alusel ja komisjoni kaalutlused sobiva ajahetke valimisel ei mõjuta hagi vastuvõetavust Euroopa Kohtu poolt. Samas ühes teises lahendis, kus Holland väitis, et enam kui 5-aastane ajaperiood alates rikkumismenetluse algatamisest kuni lõpuks komisjoni poolt hagi esitamiseni Euroopa Kohtule on ebamõistlik, leidis Euroopa Kohus, et isegi kui ELTL artikkel 258 (siis artikkel 169) otsesõnu ei kehtesta ajapiirangut rikkumismenetluse algatamiseks, siis on põhimõtteliselt võimalik, et teatud juhtudel kohtueelse menetluse pikk kestus võib raskendada liikmesriigi võimalusi vastuväiteid esitada ning seeläbi rikkuda tema võimalusi efektiivsele kaitsele. Seega võib eksisteerida komisjonile oht, et liiga pikk menetlus toob kaasa kaebeõiguse kaotamise.
Euroopa Kohus on rõhutanud, et kohtueelse menetluse eesmärk on anda asjassepuutuvale liikmesriigile võimalus täita EL õigusest tulenevaid kohustusi või kasutada oma õigust kaitsta ennast komisjoni esitatud kaebuste vastu. Nende eesmärkide realiseerimiseks peab komisjon andma liikmesriigile mõistliku tähtaja komisjoni märgukirjale vastamiseks ja põhjendatud arvamuse järgimiseks. Tähtaja mõistlikkuse kindlakstegemiseks tuleb arvesse võtta kõiki juhtumi asjaolusid. Väga lühike tähtaeg märgukirjale vastamiseks või põhjendatud arvamuse täitmiseks võib olla õigustatud eriti juhul, kui rikkumine tuleb kiiresti lahendada ehk tegemist on kiireloomulise asjaga või kui asjaomasel liikmesriigil oli täielik ülevaade komisjoni seisukohtadest juba ammu enne rikkumismenetluse algatamist.
Tagasivaade ajaloosse, ELTL artiklid 258 ja 260
ELTL artikkel 260, mis näeb ette võimaluse määrata liikmesriigile Euroopa Kohtu otsuse täitmata jätmise eest (sh kohtuotsuse, millega tuvastatakse liikmesriigi rikkumine direktiivi ülevõtmata jätmise või ülevõtmise meetmetest teatamata jätmise tõttu) rahaline karistus, sätestati Maastrichti lepinguga. ELTL artikli 260 kehtestamise eesmärgiks oli motiveerida liikmesriike täitma nende suhtes tehtud kohtuotsuseid. Enne rahalise karistuse võimaluse sätestamist oli ainuke viis, kuidas sundida liikmesriiki täitma ELTL artikli 258 alusel tehtud kohtuotsust, millega tuvastati direktiivi ülevõtmata jätmine või ülevõtmise meetmetest teatamata jätmine kui EL aluslepingutest tuleneva kohustuse rikkumine, esitada riigi vastu hagi kohtuotsuse täitmata jätmise tõttu. Seejärel Lissaboni lepinguga tehti 2009. aastal kaks muudatust ELTL artiklis 260. Esiteks, komisjon ei pea enam andma põhjendatud arvamust enne liikmesriigi kaebamist Euroopa Kohtusse seetõttu, et liikmesriik ei täida eelnevalt ELTL artikli 258 alusel tehtud kohtuotsust. See muudatus kiirendab rahalise karistuse määramise menetlust. Teiseks, täiendati ELTL artiklit 260 lõikega 3, mis näeb ette, et kui liikmesriik rikub direktiivi ülevõtmise meetmest teatamise kohustust, võib kohus juba liikmesriigi kohustuse rikkumist tuvastava esimese kohtuotsusega määrata rahalise karistuse, olemata eelnevalt teinud liikmesriigi rikkumise kohta otsuse ELTL artikli 258 alusel. Direktiivi ülevõtmisega hilinemise rikkumismenetlus muutub sisuliseks kontrolliks, mitte ei algatata enam uut menetlust liikmesriigi vastu.
Rahalised sanktsioonid direktiivi üle võtmata jätmisel
Rahalise sanktsiooni õigusliku aluse direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamata jätmise eest sätestab ELTL artikli 260 lõige 3. Termin "rahaline sanktsioon" on üldmõiste, mis hõlmab nii põhisummat kui ka karistusmakset :
Euroopa Kohus rõhutanud, et komisjoni ettepanekud liikmesriigile määratava rahalise karistuse ja selle suuruse kohta ei ole kohtule õiguslikult siduvad, vaid kujutavad endast ainult tarvilikku lähtepunkti. Samuti ei ole komisjoni teatistes sisalduvad suunised Euroopa Kohtu jaoks siduvad, vaid need aitavad tagada komisjoni tegevuse läbipaistvust, ettenähtavust ja õiguskindlust.
Eesti vastu algatatud rikkumismenetlused seoses direktiivi ülevõtmata jätmisega aastatel 2004–2019
Komisjon algatas Eesti suhtes kokku 477 rikkumismenetlust seisuga 31.12.2019. Seevastu on komisjon Eesti riigi vastu algatatud rikkumismenetluse raames esitanud hagi Euroopa Kohtule ELTL artiklite 258 ja 260 alusel kokku 30 korral seisuga 31.12.2019.
Enne Lissaboni lepingut oli komisjonil selline poliitika, et kui liikmesriik jõudis kohtumenetluse ajal direktiivi üle võtta, siis komisjon võttis liikmesriigi vastu esitatud hagi tagasi. Nagu eelnevalt mainitud, siis komisjon saab alates Lissaboni lepingu jõustumisest direktiivi mitteõigeaegse ülevõtmise ja ülevõtmise meetmetest teatamata jätmise kohtuasjades nõuda trahvi ka juba esimeses kohtumenetluses ja Euroopa Kohus võib juba liikmesriigi kohustuse rikkumist tuvastava esimese kohtuotsusega määrata rahalise karistuse ELTL artikkel 260 lõige 3 järgi. Senimaani Eesti vastu ühtegi hagi ELTL artikli 260 lõike 3 kohaldamiseks direktiivi ülevõtmata jätmise tõttu esitatud ei ole. Välisministeeriumi EL õiguse büroo direktori sõnul komisjon aga viitab ELTL artikli 260 lõike 3 kohaldamise võimalusele kõigis direktiivide mitteõigeaegset ülevõtmist puudutavates rikkumismenetlustes.
Euroopa Kohtu lahendeid direktiivi ülevõtmata jätmise ja trahvimise kohta
pisi|331x331px|Themis, Vana-Kreeka õigluse jumalanna
C-543/17 Euroopa Komisjon vs. Belgia Kuningriik
Miks oluline kohtulahend? Enne kohtuasja C-543/17 ei olnud Euroopa Kohus võtnud seisukohta ELTL artikli 260 lõike 3 kohaldamisala ja tõlgendamise kohta, olenemata sellest, et varem oli olnud kohtumenetluses palju kohtuasju, milles komisjon oli palunud kohaldada nimetatud sätet. Põhjus peitub selles, et eelnevad juhtumid leidsid lahenduse enne, kui jõuti välja kuulutada kohtuotsus asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahel, kuna viimane loobus hagist liikmesriigi vastu kõikides nendes kohtuasjades. Seega kõnealune kohtulahend on märgilise tähendusega, sest andis esimest korda Euroopa Kohtule võimaluse tõlgendada ELTL artikli 260 lõiget 3. Selles kohtuasjas astus samuti Eesti liikmesriigina menetlusse Belgia Kuningriigi nõuete toetuseks.
Belgia Kuningriik ei võtnud hiljemalt 1. jaanuariks 2016 vastu kõiki õigus- ja haldusnorme, mis olid vajalikud direktiivi 2014/61/EL kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta täitmiseks või vähemalt ei teavitanud komisjoni direktiivi ülevõtmise meetmetest. Komisjon saatis Belgia Kuningriigile enne kohtumenetlust nii märgukirja kui ka põhjendatud arvamuse, misjärel Belgia asutuste palvel pikendas komisjon põhjendatud arvamusele vastamise tähtaega 28. veebruarini 2017. Belgia vastas komisjonile 21. veebruaril ja 28. märtsil 2017 saadetud kirjadega ja teatas, et direktiivi ülevõtmine on pooleli. Belgia Kuningriik ei olnud ka enam kui poolteist aastat pärast direktiivis ettenähtud tähtaja möödumist rakendanud kõiki vajalikke meetmeid direktiivi täielikuks ülevõtmiseks – direktiivi ülevõtmiseks tuli veel teatavaid riigisiseseid õigusnorme vastu võtta. Seetõttu otsustas komisjon esitada hagi Euroopa Kohtule, et viimane:
Euroopa Kohtu poolt lahendatavad õiguslikud küsimused
Euroopa Kohtu seisukohad
Kuna Belgia Kuningriik ei võtnud veel selleks ajaks, mil Euroopa Kohus hindas faktilisi asjaolusid, vajalikke meetmeid direktiivi ülevõtmiseks ja ammugi ei teatanud sellistest meetmetest komisjonile, siis jätkas ta osaliselt oma kohustuste rikkumist. Seega leidis Euroopa Kohus, et ELTL artikli 260 lõige 3 oli kohaldatav.
Kohtujuristi seisukohad ELTL artikli 260 lõike 3 tõlgendamisel
Lõppkokkuvõttes oli kohtujurist arvamusel, et käesolevas kohtuasjas ei olnud ELTL artikli 260 lõige 3 kohaldatav ja komisjoni nõue Belgia Kuningriigi vastu ei saanud olla tulemuslik, eelkõige arvestades seda, et kõnealune liikmesriik siiski komisjonile järk-järgult teatas ülevõtmise meetmetest. Seega kohtujuristi seisukoht erines Euroopa Kohtu hinnangust ELTL artikkel 260 lõike 3 kohaldamise osas.
C-387/97 Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Kreeka Vabariik
Miks oluline kohtulahend? C-387/97 on unikaalne kohtulahend seetõttu, et see on esimene Euroopa Kohtu lahend, milles Euroopa Kohus jõudis liikmesriigile trahvi määramiseni direktiivi ülevõtmata jätmise tõttu ja milles kohus pidi rakendama EÜ artiklit 171 (nüüd ELTL artikkel 260). EÜ artikkel 171 tegi võimalikuks rahalise karistuse määramise liikmesriigile, kes ei olnud täitnud EÜ artikli 169 (nüüd ELTL artikkel 258) alusel tehtud kohtuotsust. Kohtujurist Ruiz-Jarabo Colomer’i hinnangul peitub selle kaasuse olulisus selles, et EÜ artikli 171 lakooniline sõnastus tõstatas mitmeid õiguslikke küsimusi selle kohta, kuidas riike sanktsioneerida, näiteks kas seda teha tagasiulatuvalt, mis on Euroopa Kohtu ja Komisjoni roll rahalise karistuse liigi ja suuruse määramisel. Kohtuotsuses on põhjalik analüüs selle kohta, mille alusel otsustati, et Kreeka Vabariik on rikkunud EL aluslepingust tulenevat kohustust. Karistussumma suuruse määramisel tõi komisjon välja kolm kriteeriumi, mida Euroopa Kohus võttis arvesse otsuse tegemisel: rikkumise tõsidus, rikkumise kestus ja karistuse eesmärk hoida ära edasisi rikkumisi.
Kreeka Vabariigile esitati kaebus EÜ artikli 171 (muudetud artikliks 228, nüüdseks ELTL artikkel 260) alusel, kuna Kreeka Vabariik jättis võtmata vajalikud meetmed, et järgida eelnevat Euroopa Kohtu otsust C-45/91, mille alusel pidi Kreeka looma tegevusplaani, et lahti saada jäätmetest (toksilistest ja ohtlikest jäätmetest), mida veeti Chania piirkonnast Kouroupitose jõkke, seejuures ohustamata ning häirimata inimeste tervist ja keskkonda. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks lõid direktiivid 75/442/EMÜ ja 78/319/EMÜ liikmesriikidele kohustuse teatud sätete vastuvõtmiseks.
Kreekale karistusmakse suuruse määramine
EÜ artikkel 171 sätestas, et kui liikmesriik on rikkunud kohustust, peab ta võtma tarvitusele kõikvõimalikud meetmed, et oma kohustust täita. Artikkel 171 aga ei määranud, mis ajaks peab liikmesriik seda tegema. Kohtupraktika järgi on aga liikmesriigil kohustus meetmeid rakendada kohe ja need lõpule viia nii kiiresti kui võimalik.
Endine EÜ artikkel 171 toob välja kaks rahalise karistuse liiki: põhisumma ja karistusmakse. Euroopa Kohus märkis, et karistusmakse peamine eesmärk on, et liikmesriik heastaks kohustuse rikkumise nii kiiresti kui võimalik ja karistusmakse peab olema proportsionaalne võrrelduna tuvastatud rikkumise ja asjaomase liikmesriigi maksevõimega. Euroopa Kohus leidis lõppkokkuvõttes, et võttes arvesse rikkumiste olemust ja seda, et rikkumine kestis veel kohtuistungi ajal, on rahalistest karistustest sobivaim karistusmakse.
Komisjoni suunised: Karistusmakse efektiivsuse seisukohast peab summa olema piisavalt suur, et motiveerida liikmesriiki rikkumist lõpetama ja ära hoida edasisi rikkumisi. Sümboolsete summade määramine ei täida selliste kohtuotsuste tõelist eesmärki, milleks on rikkumise ärahoidmine ja tagamine, et liikmesriigid rakendaksid täielikult EL õigust. Kui on oht, et rikkumine jätkub või kordub, siis tuleb määrata tavalisest kõrgem karistusmakse.
Lõppkokkuvõttes määras Euroopa Kohus Kreeka Vabariigile karistusmakse suuruses 20 000 eurot päevas iga päeva eest, millega oldi viivituses kohtuotsuse C-45/91 täitmiseks vajalike meetmete rakendamisega, kuni kohtuotsuse C-45/91 täitmiseni.
Rassiotsa
Rassiotsa on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Lahnus
Lahnus on linnaosa Espoos Soomes. Kuulub Põhja-Espoo piirkonda.
See on Espoo kõige põhjapoolsem linnaosa ja põhjas on Nurmijärvi valla piir ning selle küljel on selle valla suurim küla Klaukkala.
Roodi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
1965
1965. aasta (MCMLXV) oli 20. sajandi 65. aasta.
F-moll
f-moll ehk fa-minoor on f-ist üles ehitatud minoorne helirida. thumb|580px|left|f-moll [[helirida loomulikus minooris.]]
Malanje provints
Malanje provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.
Huíla provints
Huíla provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.
Kääbus-karihiir
Kääbus-karihiir (Sorex minutissimus) on liik väikesi imetajaid karihiirlaste sugukonnast karihiirte perekonnast. Eestist on teda leitud üks kord, 1971. aastal, kuid kuna kirjeldatud isendi säilmeid pole olnud võimalik kontrollida, pole liigi õige määrang kindel. Ta on Eesti kõige väiksem imetaja ja maailmas kehamassi väiksuselt teine imetaja.
Kääbus-karihiir elab meelsasti mustikametsades.
Keha on 4 cm pikk, saba 2,5 cm, keha mass on 1,5–4 grammi.
Hugo Simberg
thumb|"[[Haavatud ingel", 1903]] thumb|"[[Surma aed" (1906) Tampere toomkirikus]] Hugo Simberg (24. juuni 1873 Hamina – 12. juuli 1917 Ähtäri) oli soome kunstnik.
Christoph Stephan
pisi|Christoph Stephan 2014 Christoph Stephan (sündinud 12. jaanuaril 1986 Rudolstadtis, endises Saksa DV) on Saksamaa laskesuusataja.
Hugo Simberg
Simberg oli Akseli Gallen-Kallela õpilane.
Christoph Stephan
Stephan saavutas 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel teatesõidus pronksmedali. 2007. aastal tuli ta juunioride MM-il maailmameistriks jälitussõidus ja teatesõidus. Esimesel täiskasvanute võistlustel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis sai ta 20 km eraldistardist sõidus hõbemedali. Ta eksis lasketiirus korra esimeses laskmispaigas ja kaotas kuldmedali võitnud Ole Einar Bjørndalenile 14,1 sekundiga.
Hugo Simberg
Tema sümbolistlikest maalidest on tuntumad "Haavatud ingel" ja "Surma aed".
Christoph Stephan
Stephan võistles maailmakarikavõistlustel esimest korda 2005/2006 hooajal Kontiolahtis. Esimese poodiumikoha ja samas ka kohe võidu sai ta Anterselva etapil 25. jaanuaril 2009 15 km ühisstardiga sõidus.
Hugo Simberg
Ta on maalinud Tampere toomkiriku freskod.
Simberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Otto Org
Otto Org (14. aprill 1900 Tapa – 17. mai 1945 Tallinn ) oli eesti insener, Teedeministeeriumi õhusõiduosakonna direktor ning Eesti lennukite PON-1, PON-2 ja PTO-4 üks konstruktoreid.
Elulugu
Otto Org oli raudteelase poeg.
Ta lõpetas 1918 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Gümnaasiumi ning osales Vabadussõjas kooliõpilaste pataljoni koosseisus. 1921–22 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat, alates 1921 Danzigi Tehnikaülikoolis ja Berliin-Charlottenburgi Tehnikaülikoolis, mille lõpetas 1927 masina- ja lennukiehitusinseneri kutsega. Ta oli korporatsiooni Rotalia vilistlane.
Teadustöö
Otto Org osales kohaliku lennukitööstuse rajamisel ja Eestis loodud lennukite biplaan PON-1, monoplaan PON-2 ja õppelendudeks mõeldud PTO-4 arvutamises, konstrueerimises, katsetamises ja valmistamises. Ta oli üks Eesti Aeroklubi asutajaid (1937) ja juhatuse liige (1937–40), Eesti Lennuliinide AS-i "Ago" asutajaliige (1939) ja juhatuse liige (1939–40). Ta oli Eesti Inseneride Ühingu liige ja Insenerikoja revisjonikomisjoni liige. Org avaldas artikleid lennuasjandusest ja lennukitööstusest (lennukite ehitamisest).
Tunnustus
Otto Org pälvis Poola Polonia Restituta ordeni ja Soome Valge Roosi komandöriristi.
Yotsuba
Yotsuba& (よつばと! Yotsuba to!), on Jaapani manga seeria, mis on loodud Kiyohiko Azuma poolt.
Ilmub see alates märtsist 2003 kuni tänaseni. Põhitegelane on 5 aastane tüdruk Yotsuba Koiwai, kelle seiklusi ja naljakaid juhtumeid 14 raamatuga (2018 a. seisuga) manga kirjeldab. Inglise keelde on Yotsuba& tõlgitud ADV Manga poolt.
Manga on võitnud meisterlikkuse auhinna 2006. aastal Jaapani Meedia Kunsti Festivalil värvikate tegelaste, toreda ja õrna atmosfääri pärast.
Salu (Põhja-Pärnumaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.
Jaan Känna
Jaan Känna (sündinud 24. detsembril 1944 Karepal) on eesti kohaliku elu tegelane.
1621
1621. aasta (MDCXXI) oli 17. sajandi 21. aasta.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon
Elektrolüütiline dissotsiatsioon on lahustunud aine ja polaarse lahusti vastastiktoime tulemus.
Jaan Känna
1965. aastal lõpetas ta Kunda Töölisnoorte Kooli.
1970. aastate alguses oli ta Karepa rahvamaja juhataja.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni ulatust iseloomustab dissotsiatsiooniaste ehk ioonideks lagunenud (ioniseerunud) molekulide (valemühikute) arvu suhe lahuses olevate molekulide (valemühikute) üldarvusse.
Jaan Känna
Ta on Karepa ja Tidriku külavanem.
Jaan Känna on Eesti Keskerakonna liige. 2002., 2005., 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Vihula vallavolikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon
Nõrgad happed jagunevad ainult osaliselt ioonideks elektrlüütilises dissotsiatsiooni lahuses.
Jaan Känna
Ta on Kunda Hariduse Toetusseltsi liige.
Elektrolüütiline dissotsiatsioon
Vähelahustuvate ainete puhul laguneb aine osaliselt ioonideks.
Jaan Känna
Episoodilises rollis tegi ta kaasa filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse".
Elektrolüütiline dissotsiatsioon
Tugevad elektrolüüdid – lahustuvad hästi, dissotsieeruvad täielikult ioonideks (KOH, KCl, NaNO³).
Nõrgad elektrolüüdid – lahustuvad halvasti, dissotsieeruvad vaid osaliselt ioonideks (CaCO³, Fe(OH)³).
Happe elektrolüütiline dissotsiatsioon on happe ja veemolekulide vaheline keemiline reaktsioon, milles tekivad hüdrooniumioonid ja (happe) anioonid.
Peeter Liiv
thumb|Peeter Liiv märtsis 2011 Peeter Liiv (sündinud 24. juulil 1953) on publitsist, lektor, ajakirjanik ja alternatiivsete liikumiste aktivist.