cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Üksküla linnus
Ajalugu
1201. aastal andis uus piiskop Albert linnuse benefiitsiks Konradile, kes sai selle ristisõdijate abi kasutades oma kontrolli alla võtta aga alles 1205. aastal, ja viis piiskopkonna keskuse Ükskülast üle Riiga.
Aastal 1255 läänistati linnus Johannes de Bardewischile või Johan de Bardewisile, kellest sai Uexküllide suguvõsa esiisa.
15. sajandil on linnust mainitud Riia peapiiskopile kuuluvana.
Linnus sai tugevalt kannatada Riia peapiiskopi ja Liivi ordu vahelistes sõdades 15.–16. sajandil, mille jooksul see oli pikalt ka ordu valduses. Lõpliku purustamise aeg ei ole täpselt teada, aga selleks on pakutud 1579. aastat, mil lõhuti maha Riia-lähedasi linnuseid, et takistada pealetungivatel Moskva tsaaririigi vägedel seal enda kindlustamist.
1927. aastal uuris Üksküla kirikut Tartu Ülikooli kunstiajaloo professor Helge Kjellin.
1970. aastatel jäi linnuse ase seoses Riia hüdroelektrijaama veehoidla rajamisega vee alla. Kõrval asunud kiriku varemed tõsteti kõrgemale ja nende ümber moodustati kunstlik saareke.
Valentina Kozlovskaja
pisi|240px| Valentina Kozlovskaja (1968)
Valentina Jakovlevna Kozlovskaja (vene keeles Валентина Яковлевна Козловская; sündinud 18. aprillil 1938 Jessentukis) on vene maletaja, naiste suurmeister (1976).
Kozlovskaja tuli 1965. aastal NSV Liidu naiste malemeistriks. Viiel korral tuli ta naiste meistrivõistlustel nelja parema hulka (1963, 1966, 1972, 1973, 1974).
Ta võitis 1966. aastal naiste maleolümpial Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus kuldmedali.
Kozlovskaja sai FIDE-lt 1965. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Ta oli abielus malesuurmeister Igor Bondarevskiga (suri 1979. aastal).
Suntaži raudteejaam
Suntaži raudteejaam on endine raudteejaam Lätis Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteel. Jaam jäi Ogre piirkonda ja Suntaži valda Suntaži külla.
Jaam asus Riia jaamast 56 km kaugusel.
Jaam avati 26. novembril 1935. Jānis Šarlovsi projekti järgi ehitatud jaamahoone valmis aastal 1937,Tegemist oli kahekorruselise kivihoonega, kus alumisel korrusel asus puhvetiga ootesaal, sinna oli rajatud ka pagasiruum. Aastal 1939 valmis ka veetorn. Jaamas oli kolm teed.
Teise maailmasõja ajal sai jaam tugevasti kannatada, lahingute käigus hävis ka veetorn. Sõja järel rajati uus ja väiksem jaamahoone, mis on säilinud tänapäevani. Teise maailmasõja ajal katkenud rongiliiklus taastati Riiast Suntažini jaanuaris 1949. Viimastel tegutsemisaastatel demonteeriti sealne kolmas tee; varem Kangari raudteejaamas üksteisest möödunud rongid hakkasid seda tegema Suntažis. Aastal 2009 suleti Suntaži jaam seoses raudtee sulgemisega. Sealne jaamahoone jäi jaama sulgemise järel tühjalt seisma.
Bertel van Radiver
Bertel van Radiver oli Luua mõisnik 15. sajandil.
Ta maeti Palamuse kirikusse, hauaplaat mõõtmetega 180 × 111 cm ja tekstiga begraven bertel van radiver bidd unsen herr got vor sine seele on suuremas osas säilinud, daatum puudub, kuna nurk on ära löödud. Dateering on tuletatud stiili sarnasuse põhjal samasse maetud Anders Tuve (1460) ja Johannes Czoie naise Gertrudi (1458) hauaplaadiga. Hauaplaadil on kujutatud vapp: adratera roosiga kummalgi küljel, kilbi kohal palveränduri riietuses mees, kes toetub parema käega kepile ja vasakus hoiab haamrikujulist eset. Palamuse koguduse õpetaja August Westren-Doll pidas hauakivist ettekande Õpetatud Eesti Seltsis 4. veebruaril 1920. Hauaplaat eemaldati algsest asukohast 1929. aastal seoses Palamuse kiriku remondiga ja müüriti uue läänepoolse eeskoja põrandasse. Hauaplaat pole muinsuskaitse all.
Oletatavasti oli Bertel van Radiver Luua mõisnik enne selle nimetamist Ludenite järgi. Tänapäeval eksisteerib Raaduvere küla (Dorf Raddofer).
Randalls and Wards Islands
pisi|Randalls and Wards Islands Randalls and Wards Islands on Manhattani lähistel tehislikult ühiseks saareks ühendatud saared Randalls Island ja Wards Island. Manhattanist eraldab neid Harlemi jõgi ning Long Islandist East Riveri estuaar.
Ajalugu
Kahe saare vaheline kanal (Little Hell Gate) täideti 1960. aastate alguses. Kolmas väiksem saar, Sunken Meadow Island, asus Randalls Islandist idas ja ühendati viimasega 1955. aastal.
Saarel asub tänapäeval suur veepuhastusjaam, kaks psühhiaatriahaiglat ja mitu kodutute varjupaika.
Kristjan Saal
Kristjan Saal (sündinud 10. detsembril 1977 Tartus) on eesti keemik ja materjaliteadlane.
Elulugu
Lõpetas 1996 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2000 Tartu Ülikooli keemiaosakonna, 2002 magistrantuuri, keemiamagister (2002, TÜ), väitekiri "Immobiliseeritud glükoosi oksüdaasi visualiseerimine aatomjõumikroskoobi abil", 2002–2006 TÜ doktorant, PhD (bioorgaaniline keemia, 2006, TÜ), väitekiri "Pindade silüülimine biomolekulide immobiliseerimiseks". Oli 2002–2003 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi (FI) insener, 2003–2005 TÜ anatoomia instituudi teadur, 2005–2006 TÜ materjaliteaduse ja materjalide tehnoloogia doktorikooli teadur, 2006 TÜ FI erakorraline teadur, 2007– madalate temperatuuride labori materjaliteaduse teadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemia ja keemiatehnika: silaanikeemia, sool-geel-tehnoloogia, biomolekulide immobilisatsioon, teravikmikroskoopia. Eesti Materjalitehnika Ühingu liige (aastast 2005). Üle 15 teadustrükise.
Tšernuška
Tšernuška (vene keeles Чернушка) on linn Venemaal Permi krais, Tšernuška linnaringkonna keskus. Tšernuška asub Permist ligikaudu 165 km lõunas.
Linna läbib Moskva–Jekaterinburgi raudtee.
Küla on esmamainitud 1859. aastal. Raudteejaam rajati 1919. aastal ja selle juurde tekkis asula. Aleviks sai Tšernuška 4. juulil 1945. Linnaõigused anti Tšernuškale 1966. aastal. 1950. aastatel avastati piirkonnas nafta ja maagaasi leiukohad.
Matti Maasikas
pisi|Matti Maasikas (2017) pisi|Eesti eesistumise aegne eriesindaja Matti Maasikas (vasakult esimene) Saksamaa ja Baltimaade välisministrite kohtumisel 2016. aastal Matti Maasikas (sündinud 12. juunil 1967 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Euroopa Liidu suursaadik Ukrainas.
Matti Maasikas lõpetas 1985. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajaloolasena.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Eesti Rahva Muuseumi tegevdirektori kohusetäitjana, seejärel kaitseministeeriumi konsultandina. Aastatel 1994–1996 oli ta Isamaa välissekretär, seejärel 1999. aastani Riigikogu kantselei välissuhete osakonna juhataja ning 1999–2001 peaminister Mart Laari büroo juhataja.
Aastatel 2009–2010 töötas ta Euroopa Komisjoni laienemisvoliniku Olli Rehni kabinetis, alates augustist 2010 Euroopa Komisjoni presidendi Jose Manuel Barroso nõunike meeskonnas.
Alates 29. augustist 2011 oli Matti Maasikas Eesti alaline esindaja Euroopa Liidu juures.
Eesti Euroopa Nõukogu eesistumise ajaks 2017. aastal määras valitsus ta Eesti eriesindajaks Euroopa Liidu juures. Tema ülesanne oli esindada Eestit Euroopa Parlamendi plenaaristungitel, kaitstes seal Euroopa Liidu Nõukogu ühiseid seisukohti.
Alates 2018. aastast oli Maasikas Eesti Välisministeeriumi asekantsler. Sügisel 2019 sai Matti Maasikas Euroopa Liidu suursaadikuks Ukrainas.
1992. aastast kuni 2020. aastani oli ta erakond Isamaa (varem Isamaaliit) liige.
Isiklikku
Matti Maasika isa oli ajakirjanik Uno Maasikas.
Tehumardi peitleid
Tehumardi peitleid on peitleid Saaremaalt.
Peitleid on ainulaadne, sest sisaldab nooremast pronksiajast (umbes 8. sajand eKr) pärinevaid pronksesemeid. Arvatakse, et need esemed on pärit Skandinaaviast, kust need toodi siia pronksivalajatele tooraineks.
Luuk de Jong
pisi|Luuk de Jong (2015) pisi|Luuk de Jong 2010. aastal [[FC Twente|Twentega]] Luuk de Jong (sündinud 27. augustil 1990 Aigles Šveitsis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliigaklubis PSV Eindhoven ja Hollandi jalgpallikoondises.
2009. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Twentega. Hooajal 2009–10 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Kui sel hooajal lõi ta liigas veel ainult kaks väravat, siis järgmisel juba 12 ning hooajal 2011–12 koguni 25 väravat. Hooajal 2011–12 oli ta koos ühe teise mängijaga liigas paremuselt teine väravakütt.
2012. aasta juulis sõlmis ta Saksamaa Bundesliga klubiga Mönchengladbachi Borussia viie aasta pikkuse lepingu. Üleminekusumma oli 15 miljoni eurot. Debüüdi Bundesligas tegi ta 25. augustil mängus TSG 1899 Hoffenheimi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 15. septembril mängus 1. FC Nürnbergi vastu. Kokku lõi ta sel hooajal liigas kuus väravat. Hooaja 2013–14 esimese poolega ei suutnud ta liigas ühtegi väravat lüüa ning ta sai ka mänguaega vähem. 2014. aasta jaanuaris suundus ta laenule Premier League'i klubisse Newcastle United. Debüüdi Inglise kõrgliigas tegi ta 1. veebruaril mängus Sunderlandi vastu. Ka Newcastle Unitedis ei õnnestunud ta ülejäänud hooajaga ühtegi värava lüüa.
2014. aasta juulis naasis ta Hollandisse, sõlmides lepingu PSV Eindhoveniga. Hooaegadel 2014–15, 2015–16 ja 2017–18 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Hooajal 2014–15 lõi ta liigas 20 väravat ja hooajal 2015–16 kokku 26 väravat. Mõlemal hooajal jäi ta liigas parima väravaküti arvestuses teisele kohale. Hooajal 2018–19 lõi ta liigas 28 väravat, millega jagas Amsterdami Ajaxi mängija Dušan Tadići liiga hooaja suurima väravaküti tiitlit.
2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Sevilla. 2021. aasta augustis läks ta üheks hooajaks laenule Barcelonasse ning lõi 21 mänguga Hispaania kõrgliigas seitse väravat.
2022. aasta juulis naasis ta PSV Eindhoveni, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.
Hollandi jalgpallikoondises tegi Jong debüüdi 9. veebruaril 2011 sõprusmängus Austria vastu. Esimese värava lõi ta koondises sama aasta 6. septembril EM-i valikmängus Soome vastu. Ta kuulus Hollandi koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta platsile ei pääsenud. 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel pääses ta lõpuminutitel vahetusest väljakule kahes alagrupimängus.
Krimmi eestlased (ajaleht)
Krimmi eestlased (täispealkirjaga Krimmi eestlased: kultuuriuudised Eestist, Ukrainast ja Krimmist, vene keeles Информационная, литературо-художественная газета Крымского эстонского общества культуры) on Krimmi eestlaste ajaleht, mis ilmub aastast 2004 Ukrainas Simferopolis. Ajalehte annab välja Krimmi Eesti Kultuuriselts. Ajaleht ilmub kaks korda aastas.
Ajalehe toimetusse kuuluvad Meeri Nikolskaja, Mare Litnevska,.
Fun with Dick and Jane
"Fun with Dick and Jane" on USA-s laste lugemaõpetamiseks kasutatud raamatute seeria "Dick ja Jane" esimese taseme raamat.
Kristaps Sotnieks
Kristaps Sotnieks (sündinud 29. jaanuaril 1987 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Riia Dinamo.
Fun with Dick and Jane
Seda pealkirja "Fun with Dick and Jane" kannavad ka kaks filmi:
Kristaps Sotnieks
2008. aastal liitus ta samal aastal loodud Riia Dinamoga ning debüteeris hooajal 2008–09 klubiga KHL-is.
Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Togliatti Lada ridades, naastes seejärel Riia Dinamosse. Hooajal 2018–19 oli Sotnieks Maksim Tšudinovi kõrval KHL-is enim lööke blokeerinud mängija (99).
Läti jäähokikoondise koosseisus osales Sotnieks maailmameistrivõistlustel esmakordselt 2009. aastal. Ta kuulus Läti koondisse ka 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Eestlased Titanicul
pisi|Titanicu hukk kujutatuna [[Willy Stöweri 1912. aasta maalil]] Eestlaste seosed ookeaniliinilaevaga Titanic olid teoreetiliselt võimalikud, kuigi seda ei kinnita ükski konkreetne tõend. Oletatavasti võis tollasest Venemaa Keisririigi alla kuulunud Soome Kindralkubermangust pärit 63 soomlasele lisaks laeval viibida ka mõni üksik Eestimaa või Liivimaa kubermangust pärit eestlasest reisija või laevapereliige. Vestelugusid on räägitud ka laeval jõukamat perekonda saatnud eesti soost naisteenijast.
Suurbritannia lippu kandnud kuningliku postiauriku kodusadam oli Liverpool. Titanic uppus oma esimesel reisil 15. aprillil 1912 pärast kokkupõrget märkamatuks jäänud triiviva jäämäega. Uppumatuks peetud üliluksuslik reisilaev ei jõudnud kunagi sihtsadamasse New Yorki. Titanic oleks pidanud silduma Manhattani jõesaare kai nr 59 ääres, et kõrgseltskonnad koos teenijaskondadega saaksid väljuda. Seejärel pidi laev silduma immigratsiooniväravaks ehitatud Ellis Islandi väikesaarel, et tervisekontrolli saaksid suunduda II ja III klassi reisijad.
Laev jõudis peatuda Southamptonis Inglismaal, Cherbourgis Prantsusmaal ja Queenstownis Iirimaal.
Võimalikud eestlased Titanicu pardal
Eestlaste viibimist laeval võib kinnitada eesti keeles trükitud piibel, mis aastakümneid hiljem laevavraki uurimise käigus nelja kilomeetri sügavusest merepõhjast pinnale tõsteti.
Jacob Cook
Jacob Cook oli tõenäoliselt Põhja-Ameerikasse õnneotsinguile suundunud 43-aastane puunikerdajast inglispärastatud nimega III klassi reisija Jakob Kukk. Ta astus Southamptonis laevale 10. aprillil ja hukkus koos sellega. Tema surnukeha, kui see hiljem ka merest välja tõsteti, jäi tuvastamata. Tema pilet numbriga A/5 3536 maksis 8 naela ja 1 šilling.
Hermann Rägastik
Hermann Rägastik on oletatav eluga pääsenud II mehaaniku assistent, kes korjati pärast pikki tunde jääkülmas vees hulpimist – erinevatele väidetele toetudes – kas Saksa või Inglise laevale. Ta viidi tagasi Suurbritanniasse, kus viibis mitu kuud haiglas. Tema nii-öelda meremeheelulugu on siiski vastuoluline. Kirjapandud logid, märkmed, tunnistused tema töö kohta Titanicul on puudulikud.
Kuno Friedrichs
Kuno Friedrichs oli väidetavasti laeva meeskonnaliige.
Tundmatu naisteenija
Eestlased on rääkinud lugusid laeval jõukamat perekonda saatnud eesti soost naisteenijast. Täpsemad andmed, mis seda väidet kinnitaksid, puuduvad.
Jordy Caicedo
Jordy Josué Caicedo Medina (sündinud 18. novembril 1997 Machalas) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib Bulgaaria kõrgliiga klubis Sofia CSKA ja Ecuadori jalgpallikoondises.
Ecuadori kõrgliigas debüteeris ta 2015. aastal Universidad Católica meeskonnas.
2021. aasta veebruaris liitus ta Sofia CSKA-ga.
Ecuadori jalgpallikoondises debüteeris Caicedo 4. juunil 2021 MM-i valikmängus Brasiilia vastu. Samal aastal kuulus ta Ecuadori koondisse Copa Américal.
Meremäe leinapark
Park ja mälestuskivi on pühendatud nõukogude võimu repressioonide ohvritele, ennekõike sealkandis toimunud kolme küüditamise ohvritele. Pargi ja mälestusmärgi rajas oma kinnistule Voldemar Rannaste, kes 16-aastase poisina küüditati koos vanematega Siberisse 1941. aasta juuniküüditamisel. Pargis on ristimärgiga tähistatud väike kivikangur ning küüditatute mälestuseks istutatud kaheksa tamme. Iga puu tähistab 1941. aastal Meremäelt küüditatud perekonda. Leinapargi pühitseti sisse juuniküüditamise 50. aastapäeval 14. juunil 1991. Jumalatalituse viis läbi õigeusu preester isa Jevgeni Petserist. Valla jaoks on tegemist püha paigaga, kuhu viiakse lilli ja kus põletatakse küünlaid ning korraldatakse mälestusüritusi.
Valentin von Meyer
Valentin von Meyer (1601– 9. märts 1674 Jērkule mõis) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (kindralmajor) ja mitmete mõisate omanik Liivi- ja Eestimaal.
Valentin Meyer sündis 1601. aastal Riia kullassepa Eberhard Meyeri ja tema abikaasa Anna Molleri pojana. Oma nime sai ta emapoolselt vanaisalt Valentin Mollerilt, kes oli samuti Riia kullassepp.
Osales Sinise rügemendi (Blå regementet) ooberstleitnandina Kolmekümneaastase sõja Breitenfeldi lahingus.
Osales 30-aastases sõjas ning tõusis 1646. aastaks oobersti aukraadi ning ühe saksa rügemendi ülemaks. 19. juulil 1646 määrati Bröckwörde komandandiks, ning 1648. aastal Vestfaalis Mindeni komandandiks.
Tõsteti 7. augustil 1645 Rootsi aadliseisusse.
Sai 1658. aastal kindralmajori auastme ning oli 1658–1659 Riia komandant. 1659 määrati Miitavi ülemkomandandiks.
1651. aastal omandas riigisekretär Lars Grubbe pärijatelt 10 000 taalri ja 100 tukati eest Lemsalu kihelkonna Nabe mõisa. 16. augustil 1653 omandas ta Tirza kihelkonna Lizumsi, Druviena ja Cesvaine kihelkonna Apeltiene mõisad.
Eestimaal kuulusid talle Vaivara kihelkonnas Suur- ja Väike-Soldina mõisad.
Valentin von Meyer suri 9. märtsil 1674 Jērkule mõisas ning maeti Riia Jakobi kirikusse.
Valentin von Meyeri portreemaal on eksponeeritud Rundāle lossis.
Perekond
Valentin von Meyer abiellus esmakordselt 9. juulil 1635 Justine Eben von Brunneniga (10. september 1616 –23. november 1637 Stralsund), kes oli Breslau kaupmehe ja raehärra Niklas von Eben und Brunneni (1571–1624) ja Dorothea Schäffer von Schaffenbergi (1581–1624) tütar. Justine suri sünnitusel ja maeti Jakobi kirikusse.
Teine abikaasa oli Anna Wolffensköld, kes oli Riia müntmeisteri Heinrich Wolffi (aadeldatuna Wolffensköld) tütar ning Riia admiraliteedifaktori Peter Heltscheri lesk.
Valentin von Meyeri lapsed olid:
Lambakasvatus
Loomade pidamine
pisi|[[Puise nina must lammas]]
Varjupaik ja keskkond
Lambaid peetakse karjadena koplites või laudas. Külmades tingimustes võivad lambad vajada varjupaika, kui nad on värskelt pügatud või poeginud. Eelkõige värskelt pügatud lambatalled võivad olla väga vastuvõtlikud märjale ja tuulisele ilmale ja võivad kergesti haigestuda. Lambad peavad olema enne pügamist üks-kaks päeva kuivas, et vill oleks piisavalt kuiv pressimiseks ega kahjustaks pügamisaparaati.
Tervishoid
Lambad, eelkõige kinnise pidamise puhul, vaktsineeritakse siis, kui nad on vastsündinud talled. Talled saavad oma esimesed antikehad ema ternespiima kaudu elu esimestel tundidel ja siis lisavaktsiini kaudu iga kuue nädala järel kolme kuu jooksul ja seejärel lisaannus iga kuue kuu tagant.
Talunikud töötavad loomade söötjate ja veterinaaridega, et hoida lambad terved ja tulla toime loomade terviseprobleemidega. Lambad võivad olla kohitsetud ja kärbitud sabadega lihtsamaks pügamiseks, puhtuse hoidmiseks ja kärbestõve eest kaitsmiseks. Pügajad või talunikud peavad eemaldama villa kintsudelt ja päraku ümbert, et pabulad ei jääks villa külge kinni.
Vesi, toit ja õhk
Lambad vajavad puhast vett joogikünast või tiigist, välja arvatud mõnedes maades nagu Uus-Meremaa, kus on kasvavas heinas piisavalt niiskust nende joogivajaduse rahuldamiseks.
Pärast ute piimast võõrutamist söövad nad heina, teravilja ja rohtu. Tiheneva konkurentsi tõttu võõrutatakse talled ja utt. Lambad on aktiivsed karjamaal sööjad, kus nad saavad toidu maast kätte. Tavaliselt toidetakse lambaid kaks korda päevas künadest või lastakse neil süüa karjamaal.
Lambad on rahulolevaimad siis, kui temperatuur on mõõdukas, seetõttu võib vaja minna ventilaatoreid, kui lambaid peetakse laudas ka kuumal perioodil. Austraalias on lambad päeval karjamaal tihti 40 °C või enama kraadiga ilma kahjulike mõjudeta. Uus-Meremaal peetakse lambaid karjamaadel lumega 3–4 päeva enne täiendavat toitmist.
Karja pidamise viisid
On olemas neli põhilist lambakasvatusviisi, et katta lambatööstuse ja karjuste mitmesuguseid vajadusi. Tootmistegevustel nagu liha ja villaga varustamisel on tavaliselt kasutusel kas "ulatuslikud ühinenud karjad" või "talukarjad". Ühinenud karjad on suurearvulised (tihti 1000–1500 utte) ning nende eest kannavad hoolt mõni täiskohaga karjus. Karjamaa, mis peab olema väga suur ala, et mahutada palju lambaid, võib olla kas tarastatud või lahtine. Ulatuslikud karjad nõuavad vahel karjuste elamist ja liikumist koos karjaga ja lambakoerte olemasolu ning transpordi kasutamist (hobused või mootorsõidukid). Suured karjad liiguvad hiiglaslikul alal, kus on raskendatud stabiilne teraviljaga varustamine. Selline lambakasvatusviis on levinud Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. pisi|[[Yörüki karjus Tauruses]] Talukarjad on need, mis on natuke väiksemad kui suurkarjad, ja neid peetakse rohkem tarastatud karjamaadel. Talukarjad võivad olla ka teisejärguline prioriteet suures farmis, näiteks talunikud, kes kasvatavad lisaks sööta, et nuumata lambaid, või need, kellel on kasutamata maad, mida nad tahavad ära kasutada. Siiski talukarjad on peamine sissetulek lambakasvatajatele Ühendkuningriigis ja Uus-Meremaal. Talukari on tavaline viis lambakasvatuses neile, kes soovivad kasvatada ise teravilja lihaloomadele.
Kes on spetsialiseerunud puhtatõuliste lammaste kasvatamisele, peavad oluliseks eespool toodud kasvatusviisidest kinnipidamist. Mitmed tootmiskarjad, eelkõige need, kes toodavad liha, kasutavad ristatud loomi. Aretajad kasutavad puhtatõuliste karjade jäärasid selleks ja tihti samaaegselt töötavad, et parandada tõugu ja osaleda näitustel. Üleliigsed lambad müüakse tihti 4-H gruppidele. Viimane lammaste pidamise viis on harrastuskasvatamine. See tüüpi kari on tavaliselt väga väike tootmiskarjade kõrval ja seda võib võtta kui lemmikloomade pidamine. Sellised karjad, mis on mõttes kasulikud, on elatuseesmärgiga või pakuvad väga spetsiaalseid tooteid nagu lõng käsiketrajatele. Päris mitmed inimesed, kes kolivad linnast maale, alustavad harrastuskasvatusega enne laienemist tootmistaluks.
Karjakasvatuse eesmärgid
Talunikud kannavad hoolt selle eest, et hoiavad isas- ja emasloomade suhte normaalse, valides liine tõuaretuseks ja kontrollides ala- ja ülearetust, mis põhineb karja geneetilises mitmekesisuses. Teised ülesanded sisaldavad lamba pügamist, toetamist ja poegimise aitamist.
Lammaste aretajad otsivad selliseid liine oma karjadesse, kellel on kõrge villa kvaliteet, terviklik lihaste areng, kiire suguküpsuse saavutamine (emasloomadel), suur mitmike sündimissagedus ja kiire füüsiline areng.
Talunike mure on ka kariloomade kaitse. Lammastel on palju looduslikke vaenlasi nagu koiotid (Põhja-Ameerikas), rebased ja hundid (Euroopas), dingod (Austraalias) ja koerad. Talled on karjamaal eriti haavatavad, langedes saagiks ka varestele, kotkastele ja kaarnatele. Lisaks on nad mõnes piirkonnas vastuvõtlikud müioosile. Lambaid võib pidada tarastatud põllul või koplis. Talunik peab kindlustama aia nii, et lambad ei pääseks uitama sõiduteele ega naabervaldustele.
Karjus ja lambakoer võivad olla palgatud kaitsma karja. Suurtes farmides hoiavad lambaid koos koerad ja hoburatsanikud või mootorratturid.
Lambaid märgistatakse tihti kõrvamärkidega. Mõnes piirkonnas kasutatakse lammaste identifitseerimiseks täkkeid kõrvadel kasutades kas spetsiaalseid kõrva märgistustange või teisi lõikevahendeid.
Poegimine
Poegimine on termin lambakasvatuses talle sünnitamise kohta. Põllumajanduses nõuab see tihti farmeri või karjuse abistamist kliima, ute tõu või individuaalsete iseärasuste tõttu. Mõnikord ei suuda uted tallesid omaks võtta, eriti pärast kaksikute või kolmikute ilmaletoomist, sel perioodil ei tohi utte häirida.
Elutsükkel
pisi|[[Oinaste viimine turule]] Uttede tiinus kestab alla viie kuu, korraga sünnib tavaliselt 1–3 talle. Mõned uted võivad saada 7–8 talle. Kaksikud ja üksikud on kõige tavalisemad, kolmikud harvemad. Uted võivad poegida üks või kaks korda aastas. Talled võõrutatakse kolmandal elukuul. Lambad on täiskasvanud kaheaastaselt ja kaaluvad 60–125 kilogrammi. Lambad võivad elada 11–12-aastaseks.
Lambakasvatus maailmas
pisi|[[Esimene maailmasõda|Esimese maailmasõja aegne USA plakat, mis julgustab lapsi kasvatama lambaid, katmaks sõja vajadusi]] ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni andmetel on kümme esimest kohaliku lambaliha tootjamaad liha koguse järgi: Hiinas on tegelikult kõige rohkem eluskarja. Kuigi Uus-Meremaa on teisel kohal kohaliku lambaliha tootmise koguses, on seal kõige rohkem lambaid, kuus lammast, inimese kohta (väljaspool Falklandi saari). Simon McCorkindale Christchurchist Uus-Meremaalt hoiab kehtivat Guinnessi maailmarekordit omatavate lammaste arvu (384 143 lammast) põhjal.
Karl Dönitzi poliitiline testament
Karl Dönitzi poliitiline testament on kirjutatud Saksamaa tingimusteta kapitulatsiooni 30. aastapäeval, 8. mail 1975.
Erinevalt Adolf Hitleri poliitilisest testamendist ei sisalda see dokument poliitilist ega maailmavaatelist programmi, vaid määrab ainult Saksamaa riigipea ametijärgluse.
Pärast kapitulatsiooni jäeti riigipresident Karl Dönitz esialgu, kuni vangivõtmiseni 23. mail 1945, täitma Saksamaa riigipea ülesandeid. Tema vabanemisel vangistusest 1. oktoobril 1956 eksisteeris kaks saksa riiki, mis taotlesid taasühendamist. Saksa Demokraatlik Vabariik loobus sellest eesmärgist põhiseaduse muutmisega 7. oktoobril 1974. Kuna nüüd oli jäänud ainult üks saksa riigimõtte kandja, Saksamaa Liitvabariik, loovutas Karl Dönitz Saksamaa riigipea sisu ja ülesande Saksamaa Liitvabariigi liidupresidendile.
Testament jõustus Karl Dönitzi surmaga 24. detsembril 1980 ja saadeti 30. detsembril 1980 liidupresidendile Otto Kranzbühleri poolt, kes oli olnud Dönitzi kaitsja Nürnbergi protsessil. Seejärel on liidupresidendi ametis olnud Karl Carstens (1980–1984), Richard von Weizsäcker (1984–1994), Roman Herzog (1994–1999), Johannes Rau (1999–2004), Horst Köhler (2004–2010), Christian Wulff (2010–2012), Joachim Gauck (2012–2017) ja Frank-Walter Steinmeier (alates 2017). Ükski neist pole riigipresidendi ülesandeid vastu võtnud.
Tsutomu Sonobe
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1978–1981 7 mängu.
Alexander Leopold Paulsen
Alexander Leopold Paulsen (20. september/2. oktoober 1804 Tallinn – 14/26. aprill 1877 Ambla) oli Eestimaa vaimulik.
Kaupmees Peter Friedrich Paulseni poeg.
Õppis aastatel 1817–1822 Tallinna kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827 (lõpetas, grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.
Oli seejärel koduõpetajaks Konoveres. Ordineeriti õpetajaks 13. mail 1834.
Oli aastatel 1834–1877 (kutsuti 11. veebruaril 1834) Ambla Maarja koguduse õpetaja.
Paulsen oli 5. oktoobrist 1841 Õpetatud Eesti Seltsi liige, 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Oli aastast 1843 Ambla abipiibliseltsi juhataja. Oli genealoogiahuviline, kogus baltisaksa suguvõsade andmeid, tema käsikirjad on säilinud Eesti Ajalooarhiivis.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Tallinna raehärra Christian Wilhelm Lutheri (1774–1841) tütar Karoline.
Spektrianalüüs
Spektrianalüüs on toiming, mille tulemusena määratakse füüsikalise suuruse jaotumus üle mingi parameetri vahemiku.
Näiteks võib elektromagnetilise kiirguse puhul spektrianalüüsi eesmärgiks olla kiirguse intensiivsuse (valguse heleduse) jaotumuse määramine inimsilmale nähtavas alas (purpurpunasest violetini) lainepikkuste või sageduste järgi (optiline spektroskoopia).
Heli puhul võib eesmärgiks olla heli (näiteks hääliku) sagedusliku jaotumuse (spektri) leidmine. Seda võidakse tahta näiteks kõne analüüsis formantide määramiseks täishäälikute ja heliliste kaashäälikute puhul (mille puhul varem kasutati ka terminit sonograafia ). Helisalvestuses võib huvi objektiks olla heli spektraalne jaotumus üle kogu inimese kuulmise seisukohast huvipakkuva sagedusala (tavaliselt 20...20000 Hz).
Elektriliste suuruste (vahelduvsignaalide) puhul teostatakse spektri analüüsi väga mitmetel eesmärkidel, näiteks elektrivõrgu pinge harmoonilise koostise (reeglina kõrgemate harmoonikute olemasolu ja/või nende suuruse) kindlakstegemiseks.
Raadiotehnikas on spektrianalüüs abivahendiks mitmesuguste tehniliste probleemide lahendamisel raadiosignaali muundustrakti väljatöötamisel (projekteerimisel) ja raadio- ja sideseadmete ekspluatatsioonis.
Elektriliste ja raadiotehniliste signaalide spektrianalüüs vastab üldjoontes signaali Fourier' teisenduse teostamisele, kuid võib tehnilise teostuse poolest selle matemaatilisest esitusest lahku minna. Näiteks võidakse signaali sageduslikke komponente eristada hoopiski nende väljafiltreerimise teel analoogfiltrite abil või numbriliste meetodite abil (FFT).
Elektriliste signaalide spektrianalüüsi seadmeid nimetatakse spektrianalüsaatoriteks (Spectrum analyzers).
Kiigepüha
Kiigepüha ehk munapüha on maausuliste püha, mida tähistatakse igal aastal esimesel täiskuupühapäeval pärast kevadist pööripäeva. See püha võib olla vahemikus 23. märtsist kuni 26. aprillini. Kiigepühaga kaasneb hulk muistseid kombeid, mis meil tihtipeale on ühised teiste Euroopas elavate või soome-ugri rahvastega. Väidetavasti oli kiigepüha vanadele eestlastele maagiline aeg.
Clemens Esto
Clemens Esto oli Eestimaa vasall 13. sajandil.
Kiigepüha
Neljapäev – suurpuhastus
Neljapäev enne kiigepüha ehk munapühi on suur neljapäev. Siis tuleks vara tõusta ja teha põhjalik kodune suurpuhastus. See on kõige kurja ja soovimatu tõrjumise ning eemalepeletamise päev. Loitsude ja taigadega kaitsti vanasti majapidamine näiteks varblaste, huntide, kahjurputukate, kurja silma jms eest. Kui neljapäeval pole võimalik suurpuhastust ette võtta, sobib selleks ka sama nädala laupäev.
Clemens Esto
Talle kuulusid Vääna poolsaarel neli küla kokku 34 adramaaga: Kienkylæ xii, Seruueræ x, Liqua vii, waſal v (Kiia, Sõrve, Liikva ja Vatsla), kust olid välja aetud Herbarth ja tema kaks venda (concessos Clementi Estonis).
Kiigepüha
Laupäev – ettevalmistused
Laupäeval tuleks valmis keeta munad ja valmistada piduroad. Pühadeõlu tuleks osta valmis laupäeval. Laupäeval tuleks saunas käia, et puhastada inimese ihu ja hing. Pühade-eelsel suurpuhastusel on maagiline tagapõhi. Püha aeg nõuab puhtust ja valgeid rõivaid, et asjad laabuksid soodsalt, inimesel oleks aasta läbi tervist ja õnne.
Clemens Esto
Lisanime tõttu on väljaspool kahtlust, et Clemens oli eestlane. Väljaspool Taani hindamisraamatut tema kohta ajaloolised andmed puuduvad. Temast võib põlvneda kaks Eestimaa vasallisuguvõsa, kellel vapil on kujutatud hundipea: Like ja Watzel. Temast võib põlvneda veel Guldene suguvõsa.
Kiigepüha
Pühapäev – maagiapäev
Kiigepüha hommikul tõustakse enne päikesetõusu. Peremees või perenaine urbib teisi – lööb magajatele kergelt urvaokstega vastu tekki nagu Urbepühal. Urbimine toob majja virkust, jõudu ja tervist. Nooruse säilitamiseks tuleks nägu pesta puhta veega, millesse on pandud toores muna või pajuurbi. Et silmad jääksid selgeks ja terveks, selleks soovitati pesuvette panna hõberaha.
Vanarahvas kinnitas, et kui lihavõttehommikul on katused valged või kaetud härmatisega, siis on oodata veel 40 külma ööd. Ülestõusmispüha härmatis aga tõotavat head vilja-aastat. Õnnetoovaks peetakse tõusva päikese või tantsu vaatamist esimese lihavõttepüha hommikul. Usutakse, et munapüha hommikul päike tantsib. Liivlastel kaasneb sellega lindude tervituslaul.
Kantsler
Kantsler on paljudes riikides erinevate ametnike (sh riigiametnike) nimetus. Euroopa ja Ameerika riikides peetakse kantsleri all silmas mingit kõrget ametnikku (üldjuhul riigiametnikku). Laiemas tähenduses on kantsler kantselei juhataja.
Kiigepüha
Pühapäev – maagiapäev
Kiigepühal küla kogunes kiigemäele. Kiikujad peavad kiigevalmistajatele muna andma. Usuti, et kiikumine puhastab inimest seesmiselt, teeb keha kergeks, loob hea käekäigu. Otepääl on seepärast isegi haiged kiigele viidud. Kiikumist on peetud viljakusmaagiliseks toiminguks vilja- ja linakasvu heaks samamoodi nagu vastlaliu tegemist vastlapäeval. Samuti usutakse, et see hoiab kihulaste ja teiste parasiitide eest. Tütarlapsed ennustasid kiige abil oma tulevikku. Nad kogunesid kiigest veidi maad eemale ja jooksid siis võidu kiigele. Kes kõige enne kiigele jõudis, sel pidavat tulema õnnelik aasta ning ta pidavat teistest varem mehele saama. Külmade ilmade puhul tehti kiik rehe alla, sest kiikuda pidi saama ilmtingimata. Kiikumise juurde kuuluvad kiigelaulud.
Kiigepühal ei tehtud töid peale hädapäraste. Rõhutati kolinaga tööde keeldu. Vastasel korral müristaks kukutata (Uku) suvel liiga palju (Hargla). Sarnaselt teiste tähtsamate pühadega ei lubatud tuba pühkida, et õnne (põrandal olev vägi või hinged) koos sodiga ära ei pühitaks.
Kantsler
Kantsler ajaloos
Kesk- ja varauusaegses Euroopas (sh keskaegsel Liivimaal) nimetati kantsleriks valitseja kantselei juhti, kes sageli oli ka arhiivi ülem ja pitsatihoidja.
Kiigepüha
Muna kui sümbol
Muna värvimine on nõidus ehk taig, mis toob inimesele edenemist. Mune värvides värvime halli kevade värviliseks – tähistame nõnda looduse tärkamist ja taassündi. Muna on iidvana sigivuse, sünni, elu ja õnne seemne sümbol.
Munade värvimine (punaseks) ja erinevad munamängud on iidsed ja laialt levinud taiad, mis toovad inimesele ja tema kodule õnne.
Munade värvimine looduslike vahenditega:
Värvitud on veel vihalehtedega, rukkiorasega, linaseemne aganatega, kuusekäbide ja puukoorega.
Munaveeretus ehk munaloomka. Laudadest rennis või liivast kaldrajal ehk liivast liumäel veeretatakse kordamööda mune. Kelle muna vastu satutakse, selle oma saadakse endale. Munade veeretamine matkib teravilja külvamist ja on tõenäoliselt välja kasvanud külvikombestikust.
Jänes kui sümbol
Kuna jänese sigivus on lausa kõnekäänuline, siis pole ime, et lihavõtte tähiseks on ka jänes. Sarnaselt munale tähistab jänes uue hea sündi. Saksamaal on jänes sigivuse sümbol ja kuulub sigivusjumaluse juurde: antiigis on jänest mainitud seoses Venuse, Afrodite või Bachusega.
Põhja-Makedoonia denaar
Põhja-Makedoonia denaar (ISO-4217 kood MKD, makedoonia keeles Македонски денар) on Põhja-Makedoonia rahaühik. See jaguneb 100 deniks.
Makedoonia kuulutas välja iseseisvuse 8. septembril 1991. Makedoonia Keskpank moodustati 26. aprillil 1992. Makedoonia denaar võeti kasutusele 26. aprillil 1992 kursiga 1 Makedoonia denaar = 1 Jugoslaavia dinaar. Mais 1993 vahetati vanad denaarid uute vastu kursiga 100:1.
Käibel on mündid väärtusega 50 deni, 1, 2, 5 ja 10 denaari ning pangatähed väärtusega 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1000, 2000 ja 5000 denaari.
Denaari kurss 2. mail 2017 oli 1 euro = 61,448 MKD.
Eesti karikavõistlused võrkpallis
Eesti karikavõistlused võrkpallis on Eesti Võrkpalli Liidu korraldatavad karikavõistlused.
Trzcianka
Trzcianka (saksa Schönlanke) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Czarnkówi maakonnas, Trzcianka valla halduskeskus. Trzcianka asub Czarnkówist umbes 17 km põhjaloodes.
Asula oli olemas juba 14. sajandil, linnaõigused sai Trzcianka 1731. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Trzcianka Poola koosseisu tagasi.
Piilsi peitleid
Piilsi peitleid on peitleid, mis 1930. aastal leiti Piilsi jõe suudme lähedalt.
Peitleid sisaldas 5. sajandist pärinevaid pronks- ja raudesemeid.
Margus Saal
Margus Saal (sündinud 20. augustil 1974 Tartus) on Eesti füüsikateoreetik.
Elulugu
Margus Saal on inseneri ja õpetaja poeg.
Lõpetas 1992 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1996 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna, 1998 samas magistrantuuri, füüsikamagister (1999, TÜ), väitekiri "Hamilton-Jacobi formalism for string cosmology". 1999–2004 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna doktorant, Ph.D. (teoreetiline füüsika, 2004, TÜ), väitekiri "Studies of pre-big bang and braneworld cosmology". Oli 2000–03 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste lepinguline lektor, 2003–2006 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi erakorraline teadur, 2007–2008 teadur, 2008– Tartu Observatooriumi järeldoktor.
Petropavlovsk
Petropavlovsk on mitme linna endine nimi:
Seda nime kandis ka sõjalaev (Petropavlovsk).
Uku Hänni
Uku Hänni (sündinud 27. augustil 1943 Kullamaa vallas Läänemaal) on eesti astrofüüsik ja riigiametnik.
Elulugu
Ta sündis kaubandustöötajate peres. Lõpetas aastal 1961 Märjamaa Keskkooli ja 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna.
Töötas Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis inseneri ja teadurina. 1992. aastast töötab Rahandusministeeriumis, kus oli algul peaspetsialist ja 2015. aasta seisuga on riigivara osakonna nõunik. Osalenud omandireformi ja erastamise kontseptuaalses ja seadusandlikus ettevalmistamises.
Ta oli Eesti Maa-Keskerakonna asutajaid, keskvolikogu liige ja sekretär.
Teadustöö
1981. aastal kaitses Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis kandidaadiväitekirja "Energiajaotus erinevate emissioonikarakteristikutega O tähtede spektrites", juhendaja Lauri Luud.
Uurimisalad: kuumade tähtede spektrofotomeetria ja tähtede mitteradiaalsed pulsatsioonid; astrokliima. Avaldanud 10 teadustrükist astrofüüsika alalt. Hiljem avaldanud töid peamiselt omandireformi ja erastamise põhimõtete kohta.
Gubahha
Gubahha (vene keeles Губаха) on linn Venemaal Permi krais, Gubahha linnaringkonna keskus. Gubahha asub Kosva jõe ääres, Permist ligikaudu 120 km kirdes.
Asula tekkis 18. sajandi keskpaiku rauamaagileiukohtade juurde. Kivisöeleiukoht piirkonnas avastati 1821. aastal. Raudteeühenduse sai Gubahha 1879. aastal, selle tulemusel suurenes söetootmine järsult. Alevi staatus anti Gubahhale 1928. aastal. Linnaks sai Gubahha 1941. aastal.
Saint-Remy-Chaussée
Saint-Remy-Chaussée on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis.
pisi|tühi|püsti|Saint-Remy-Chaussée raekoda
Nõmme linnavolinike loend 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Nõmme linnavolinikeks ja kinnitati Siseministri poolt 3. novembril 1939 (RTL 1939, 101):
Hooliv Eesti
Hooliv Eesti (varasema nimega Teataja: Eestimaa Rahvaliidu ajaleht) oli erakonna Eestimaa Rahvaliit häälekandja. Ajaleht ilmus 2000-2010 Tallinnas.
Ajalehe esimene number ilmus veebruaris 2000. Kuni juunini 2008 kandis ajaleht nime Teataja: Eestimaa Rahvaliidu ajaleht. Seejärel ilmus ajaleht aastani 2010 nime all Hooliv Eesti.
Jagaspace
pisi|Jagaspace esinemas [[TEDxTallinn konverentsil 2012. aastal]] pisi|Jagaspace TEDxTallinn konverentsil Jagaspace on 2010. aastal loodud eesti ansambel, mis kombineerib eksootilisi instrumente elektroonilise muusikaga.
Meremäe kaasik
Meremäe kaasik ehk Kärneri kaasik on kaitsealune puistu Setomaa vallas Meremäe külas. Kaasiku pindala on 2,0 ha ja see on riikliku kaitse all. Kaasik võeti kaitse alla Võru rajooni TSN TK 30.03.62 otsusega nr 33 "Looduskaitse ja kultuurimälestiste kaitse korraldamisest Võru rajoonis".
Kaasikut on varem hüütud Kärneri kaasikuks, kuna puistu asus kunagise Kärneri talu maadel. Kaasikut on meremäelased pidanud oma puhkealaks ja silmarõõmuks ning piirkonna sümboliks. Valdavalt on tegemist kasepuistuga, mille alusmetsas domineerib kuusk.
1980. aasta suveolümpiamängude rahvusvaheline boikott
1980. aasta suveolümpiamängude rahvusvaheline boikott oli boikott Nõukogude Liidus Moskvas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängudel, protestiks Nõukogude Liidu sissetungi vastu Afganistanis 27. detsembril 1979.
Kuigi Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) ei taha poliitikat ja sporti segi ajada, ütles USA president Jimmy Carter, et USA boikoteerib Moskva mänge, kui Nõukogude Liit ei vii oma vägesid Afganistanist välja 23. veebruariks 1980. See ei aidanud ja boikotti rakendati.
Riigid, kes avatseremoonial ei osalenud
Seitse riiki otsustas avatseremoonial mitte osaleda:
Riigid, kes osalesid avatseremoonial ainult lipukandjaga
Kaks riiki osalesid avatseremoonial ainult lipukandjatega:
Ettevõtja
pisi|Euroopa ettevõtja [[Emil Jellinek-Mercedes (1853–1918), siin oma Phoenix Double-Phaetoni roolis, aitas välja töötada esimese kaasaegse auto]] Ettevõtja on isik, kes tegutsedes ettevõtte vormis pakub oma nimel tasu eest püsivalt kaupu või teenuseid, kannab ettevõtte tegevusega seotud riske ning omandab ettevõttest saadavat ettevõtjatulu.
Monumentaalmaal
Monumentaalmaal on koondnimetus arhitektuuriobjektide juurde kuuluvatele dekoratiivsetele seina- ja laemaalidele. Nimetust kasutatakse ka sama funktsiooni täitvate mosaiikide puhul.
Kuidas küla koerale, nõnda koer külale
Kuidas küla koerale, nõnda koer külale ehk kuidas küla kutsule, nõnda kuts külale on Eesti vanasõna, mis hoiatab hea- ja pahategude vastastikususe kehtimise eest olukorras, kus enamus ja sellest tulenev jõudude vahekord näib olevat selge. Eesti vanasõnade levinumat loomametafoori ei kasutata siin ühemõtteliselt heas ega halvas tähenduses, kuid markeeritakse küla kui vaikiva enamuse aktiivset rolli ning vastutust koera kui represseeritud vähemuse suhtumise kujundamisel.
Eesti vanasõnade klassifikatsioonis kannab vanasõna tüübinumbrit 5031, rahvaehtsaid üleskirjutusi on dokumenteeritud 18 ning see on paigutatud inimsuhete ning hea ja kurja üldkategooria "hea ja kuri iseloomudes, mõtetes, sõnades ja tegudes" vastastikuse mõju alamkategooriasse 840 "Kuidas sina teisele, nii teine sinule. Kuidas teine mulle, nii mina temale".
Vanasõna on parafraseeritud ka vastupidisel kujul "kuidas koer külale, nõnda küla koerale", kuid selle esinemist rahvapärimuses pole dokumenteeritud.
Rootsi ajaloomuuseum
Rootsi ajaloomuuseum (rootsi keeles Historiska museet ehk Statens historiska museum) on Rootsi riiklik arheoloogia-, kultuuriajaloo- ja kunstimuuseum. Muuseum asub Stockholmis.
Muuseum asutati 1934.
Muuseumihoone projekteerisid Bengt Romare ja Georg Scherman.
Näiteks 2017 külastas muuseumi 165 973 inimest.
Syferskuil
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Syferskuili elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35%, värvilisi 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11%, valgeid 0,03% ja teisi 0,21%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 47,53% inimesi, pedi keelt 27,15%, tsonga keelt 12,17%, sotho keelt 3,53%, ndebele keelt 2,32%, suulu keelt 2,06%, inglise keelt 1,52%, viipekeelt 0,88% ja afrikaani keelt 0,85%.
Anton thor Helle (Tallinna kaupmees)
Anton thor Helle (sündis Lübeckis, suri Tallinnas) Tallinna kaupmees, samanimelise vaimuliku ja piiblitõlkija isa.
Vanemad Lübecki kaupmees ja kodanik Anton thor Helle ja Margaretha Brokes.
Sai Tallinna kodanikuks 26. novembril / 6. detsembril 1680, abiellus 30. novembril / 10. detsembril 1680 Wendula Oomiga (sündinud 1662), nende poeg Anton thor Helle (1683–1748) oli Jüri koguduse õpetaja.
Uusvada ludimägi
pisi|Uusvada Ludimägi
Nimetatud ludimägi on üks kolmest Uusvada küla ludimäest (pühapaigast). Ludimäed olid külarahva kogunemiskohtadeks pühade ajal: jaanipäev, volbripäev. Ludimäel tehti pühade puhul lõkkeid. Nõukogude võimu ajal ehitati Uusvada ludimäele dolokivist kolhoosi kelder, mis oli hiljem kasutuses ka hobusetallina. Tänapäevaks on kelder lagunenud ning alles on ainult paekivist keldri müürid. Uusvada ludimägi asub eravalduses, Ludimäe kinnistul. Ludimägi asub vallateest 100 meetri kaugusel, juurdepääsutee ludimäele puudub ja objektile pääseb ainult jala.
1.59-inch Breech-Loading Vickers Q.F. Gun, Mk II
1.59-inch Breech-Loading Vickers Q.F. Gun, Mk II (inglise keelest '1,59-tolline Tagantlaetav Vickersi Q.F, Püss, Mk II') on Suurbritannia kergsuurtükk, mis konstrueeriti esimese maailmasõja ajal. Algselt oli relv mõeldud kaevikusõjas kasutamiseks, kuid siis hakati katsetama selle õhk-õhk ja õhk-maa võimekust lennukitel. Kuigi sellega lasti mürske ning sellel ei olnud rakettide heitmise võimekust, tuntakse seda laialdaselt nimega Vickers-Crayfordi raketipüss.
Kristjan Kask (psühholoog)
pisi|Kristjan Kask 2018. aastal Tallinna Ülikoolis. pisi|Kristjan Kask räägib proovieksperimendi vajadusest ja järeleksperimendi kasulikkusest Kristjan Kask (sündinud 6. veebruaril 1980) on eesti õiguspsühholoog.
Oskar von Riesemann
pisi|Oskar Arthur von Riesemann 1877. aastal Oskar Arthur von Riesemann (15. (ukj 27. august) 1833 Tallinn – 15. (ukj 27. juuli) 1880 Tallinn) oli Eestimaa poliitik ja esimene Tallinna linnapea (1877–1878).
Kristjan Kask (psühholoog)
Tema teadustöö põhisuund on psühholoogia, täpsemalt lapstunnistajad, uuriv intervjueerimine, isikute identifitseerimine.
Oskar von Riesemann
Päritolu ja haridustee
Von Riesemann põlvnes Lübeckist XVII sajandi 2. poolel Tallinna rännanud rae- ja literaadiperekonnast. Tema isa Heinrich Christoph von Riesemann oli Tallinnas notar ja Eestimaa kubermanguvalitsuse sekretär, ema oli Soomest pärit rootslanna Helena Barbara (sündinud Byström). Oskar sai alghariduse kodus ja õppis seejärel Tallinna Toomkoolis ning aastatel 1851–1855 Tartu ülikoolis õigusteadust. Korporatsiooni Estonia aktiivne liige.
Kubermangu- ja raeametnik
Aastatel 1857−1862 oli ta Tallinnas Eestimaa kubermanguvalitsuse ametnik. Seejärel oli kaks aastat Tallinna rae ülemsekretär. 1864. aastal sai temast Tallinna rae sündik, kellena jäi ametisse 12 aastaks. Samal ajal jätkas ta tegevust advokaadina.
Kristjan Kask (psühholoog)
Kristjan Kasel on kliinilise psühholoogi ning täiskasvanute koolitaja kutsetunnistus. On õpetanud pedagooge, samuti korraldanud küsitlemise koolitusi.
Oskar von Riesemann
Esimene Tallinna linnapea
1877. aastal laiendati Läänemereprovintsidesse (Balti kubermangudesse) Venemaa keisririigi linnaseadus, millega raad kaotas oma senise funktsiooni − see jäi kuni 1889. aastani tegutsema kohtuinstantsina − ning linnades seati sisse volikogud ja loodi linnapea ametikoht. Tallinna Linnavolikogu valimised toimusid 1877. aastal 24.−25. novembril (ukj 6.−7. detsembril). Volikogu kogunes sama aasta 22. detsembril (ukj 3. jaanuar 1878) oma esimesele istungile, kus valiti ametisse esimene linnapea pärast ligi saja-aastast vaheaega. 53 häälega 66-st sai selleks Oskar von Riesemann.
Kristjan Kask (psühholoog)
Tunnustus
2013. aastal kevadsemestri parim loeng Tartu Ülikooli õigusteaduskonna Tallinna osas koos lektor Anna Markinaga loengu „Kriminoloogia ja õiguspsühholoogia eriseminar“ eest
Oskar von Riesemann
Esimene Tallinna linnapea
Oskar von Riesemanni ametiaeg jäi aga lühikeseks: 1878. aasta 28. märtsi (ukj 9. aprilli) ööl voolas Ülemiste järv üle kallaste ja ujutas üle Tartu maantee ümbruskonna kuni Kivisillani. Juhtunust närvivapustuse saanud linnapea linnavalitsuse 30. märtsi (ukj 11. aprilli) koosolekul ei osalenud. 3. (ukj 15.) aprillil esitas ta linnavalitsusele kirja oma ameti mahapanemise kohta.
Kristjan Kask (psühholoog)
Tunnustus
2007. aastal II koht Justiitsministeeriumi kriminaal- ja karistusõiguse üliõpilaste teadustööde konkursil
Oskar von Riesemann
Surm
Ta suri haiguse tagajärjel 46-aastaselt 15./27. juulil) 1880 Tallinnas.
Perekond
1859. aasta jaanuaris abiellus ta Ambla koguduse pastori Alexander Leopold Paulseni tütre Marie Amalie Friederice Paulseniga.
Juhatus
Juhatus (harvem ka eestseisus) on juriidilise isiku (nt organisatsiooni, asutuse, ettevõtte) tegevust juhtiv ja seda esindav valitav organ.
Langemark-Poelkapelle
Langemark-Poelkapelle on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.
Evansville
Evansville on linn Indiana osariigis Ameerika Ühendriikides, Vanderburghi maakonna halduskeskus. Asub Ohio jõe ääres.
Langemark-Poelkapelle
Langemark-Poelkapelle moodustati Bikschote, Langemarki ja Poelkapelle valla ühendamisel.
Leenu Siimisker
Leenu (Helene) Siimisker (27. detsember 1924 Pärnu – 27. november 2012) oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik, üks peamisi Tammsaare-uurijaid.
Langemark-Poelkapelle
Asulad
Langemark-Poelkapelle jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: