cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarvas
Levila
Oslo Ülikooli paleontoloogiamuuseumi andmeil arenesid tarvad välja 2 miljonit aastat tagasi, migreerudes algul Kesk-Aasiasse ja hiljem teistesse Aasia osadesse ning jõudes umbes 250 000 aastat tagasi Euroopasse.
Eluviis
thumb|Tarvas võitleb hundikarjaga. [[Heinrich Harderi joonistus]] Oma eksistentsi lõpul elasid tarvad soometsades. Tõenäoliselt tegid nad seda sunniviisiliselt, sest kuivadest metsadest oli inimene nad välja tõrjunud. Varem elasid nad metsastepis ja hõrendikes, ilmudes vahetevahel nii steppi kui metsa. Võimalik, et metsa siirdusid nad üksnes talveks, eelistades suvel niite. Nad tegutsesid nii salkades kui üksikuna, koondudes üksnes talveks karjadesse.
Tarvad sõid rohtu, puude ja põõsaste lehti ja võrseid, samuti tammetõrusid.
Jooksuaeg oli septembris, vasikad sündisid kevadel.
Tarvad olid agressiivsed ega peljanud inimest. Looduslikke vaenlasi neil polnud, sest hundid olid nende vastu jõuetud. Liikuvus, kergus ja tugevus muutis nad väga ohtlikuks. Nii vanema kui noorema kiviaja asulapaikadest pole leitud peaaegu üldse tarvaluid ning seda on seletatud tarvajahi keerulisuse ja ohtlikkusega. Vürst Vladimir Monomahh, keda tunti osava jahimehena ja kes jättis endast järele huvitavaid märkmeid, kirjutab nendes, et tarvas heitis teda koos hobusega kaks korda õhku.
Kodustamine
thumb|1556. aasta joonistus tarvast Tarvas kodustati tõenäoliselt 8000 – 10 000 aastat tagasi. Kodustamispaiga kohta on andmed vastukäivad. Nähtavasti kodustati tarvas sõltumatult ja eri aegadel mitmel pool: Vahemere maades, Kesk-Euroopas ja Lõuna-Aasias. Tõenäoliselt kodustati neid algul kultuse-, hiljem veoloomadena. Alles mõnevõrra hiljem hakati lehmi piima saamiseks kasutama.
Tarvast põlvnevad kõik veisetõud. Tänapäevased veisetõud jagatakse piimatõugudeks, lihatõugudeks ja kombineeritud tõugudeks, ehkki leidub ka tõuge, keda ei kasvatata liha ega piima saamiseks, näiteks Ida-Aafrikas kasvatatakse vatussi veist eeskätt vere saamiseks. Indias on sealne küüruga seebutaoline veis püha loom, keda ei tohi tappa ja keda ka eriti ei lüpsta.
Mõned veisetõud, näiteks Camarque'i veis ja hispaania võitlusveis on säilitanud tarva põhilised tunnused. Selgelt on tarva tundemärke näha teistegi primitiivsete veisetõugude, näiteks inglise pargiveise, šoti mägiveise, ungari stepiveise ja ukraina halli veise juures.
Tarvas kultuuris
Eestis asuva Rakvere endisaegne nimi Tarvanpää tuleb tarva nimest. Rakvere Vallimäele on püstitatud tarva skulptuur, mille autor on Tauno Kangro. Tarva nime kannab Rakvere korvpalliklubi BC Rakvere Tarvas ja jalgpalliklubi Rakvere JK Tarvas.
Tarva nimega on seotud Tarvastu Viljandimaal (linnus, vald, küla, jõgi, kirik), seda peegeldab ka valla vapp. Teada on Tarva küla Koonga vallas Pärnumaal. Tallinna Toompea muinasaegne nimi Härjapea võib olla kujund tarvahärja peast (sama mis Tarvanpää).
Tartu linna muinasaegse nime Tarbatu seostamine tarvaga on küsitav. Poolt on tarva populaarsus tootemloomana (vt Tarvastu, Tarvanpää), vastu omastav kääne (tarvas-tarva, mitte tarvas-tarba), samuti linna vanad nimed ladina (Darbete, Tharbata, Tharbete), läti (Tērbata) ja saksa (Dorpat) kirjaviisid, mis vihjavad millelegi muule (tarb-terb-dorp).
Lätis on tarvaga (taurs) seostatud Taurupe, Taurene ja Taurkalne nime.
Wiedemannil on tarwas libahundi nahk.
Taastamine
1920. aasta paiku alustasid kaks zooloogi, vennad Heinz ja Lutz Heck paralleelselt Berliini ja Müncheni loomaaias tarva tagasiaretust. Nad lähtusid seisukohast, et tarva geenid on tema kodustatud järglaste seas olemas ja liigi taastamiseks tuleb need kokku koguda. Tagasiaretuseks kasutati Camarque'i, hispaania, korsika, ungari stepi- ja inglise pargiveiseid ning teisi primitiivseid tõuge. Aretustöö tulemusena õnnestus neil saada loomad, kes väliselt peaaegu ei erine tarvast, on üksnes pisut väiksemad. Pullid on tüüpilist musta värvi, iseloomulike sarvede ja heleda triibuga piki seljaharja, lehmad ja vasikad on aga kõrbjad. On märkimisväärne, et Heckidel õnnestus taastada silmatorkav värvuse suguline dimorfism, mida polnud ühelgi lähtetõul. Kuid sellegipoolest peetakse "taastatud" tarvast ehk Hecki veist ikkagi üksnes koduveisetõuks.
Tänapäeval on Hecki veiseid üle 2000. Näiteks euroopa piisoneid on umbes 3000.
Viimasel ajal on Hecki veiste ja Euroopa piisonite kasvatajate vahel hakanud tekkima pinged. Hecki veiseid on peetud kõige sobivamaks kariloomaks, mida pidada vähese intensiivsusega kasutatavatel karjamaadel. Hecki veised saavad hakkama karmides oludes ega vaja peaaegu üldse inimese hoolitsust. Hecki veiste kasutamist on propageeritud ökosüsteemides väljasurnud megafauna rolli täitmiseks. Kuid sedasama osa soovivad piisonikasvatajad piisonitele. Välja on toodud mõte, et tarvad elasid (ja järelikult Hecki veised peaksid elama) soodes ja tihedates metsades, samas kui piisonid elasid avatud ja poolavatud maastikul. Küsimus on tänapäeval vastamata. On selge, et alates keskajast elasid nii piisonid kui tarvad metsades, sest avatud maastikul jälitas inimene neid rohkem, kuid kas mets ja soo on tarva loomulik elupaik või elas ta seal häda sunnil nagu piison, ei ole teada.
Viited
pisi| Levila
Assiuti kubernerkond
Assiuti kubernerkond (araabia keeles محافظة أسيوط) on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.
Viited
🇪🇬
Tingmärk
Tingmärk ehk leppemärk on kokkuleppeline kujutis näiteks kaardil või skeemil.
Animated Dreams
thumb|Animated Dreams 2015 (kujundus [[Studio Le60)]] Animated Dreams oli Baltimaade suurim animafilmide festival, mis toimus igal sügisel Tallinnas. Animated Dreams alustas Pimedate Ööde Filmifestivali programmis 1999. aastal.
Lisaks rahvusvahelisele võistlusprogrammile ning mitmetele eriprogrammidele toimusid festivalil tudengifilmide linastused ja lasteseansid. Festivali Grand Prix oli alates 2014. aastast Heino Parsi NAEL. Varasem peaauhind kandis nime Wooden Wolf.
Hephaistos
pisi|[[Diego Velásqueze maal "Vulcanuse sepikoda"]] Hephaistos (vanakreeka keeles Ἥφαιστος (Hēphaistos), ladinapäraselt Hephaestus) on vanakreeka mütoloogias sepatöö, vulkaanilise tegevuse ja tulejumal. Rooma mütoloogias on Hephaistose vaste Vulcanus.
Sümbolid
Tema sümbolid olid sepahaamer, alasi ja tangid, ehkki vahel kujutati teda ka kirvega. Kirvega lõi Hephaistos müüdi järgi lõhki Zeusi kolju, et jumalanna Athena saaks sündida.
Legend
Hephaistos oli Zeusi ja Hera poeg, Arese vend ja Aphrodite abikaasa. Hesiodose "Theogonia" järgi oli Hephaistos siiski üksnes Hera poeg, kelle too sünnitas selleks, et Zeusile Athena üksi sigitamise eest kätte maksta.
Zeus andis Aphrodite Hephaistosele naiseks, et teised jumalad ilujumalanna pärast tülli ei läheks. Aphrodite pettis Hephaistost mitme jumala ja surelikuga, sealhulgas sõjajumal Aresega. Kõikenägev päikesejumal Helios rääkis Arese ja Aphrodite afäärist Hephaistosele ning too valmistas lõksu: kui Ares ja Aphrodite voodis olid, vangistas Hephaistos nad purunematusse metallvõrku ning lohistas Olympose mäele, et neid teiste jumalate ees häbistada. Jumalad naersid ning Poseidon veenis Hephaistost vangistatuid vabastama, kui Ares abielurikkumise eest trahvi maksab. "Odüsseias" kuulutas Hephaistos siiski, et tagastab Aphrodite isale ning nõuab pruudiluna tagasi.
Teiste ilusate surematute hulgas on Hephaistos ainuke inetu ja ka lombakas. Hephaistos oli lahke, rahuarmastav ja töökas tulejumal - jumalate kujutamine töötavana oli Kreekas haruldane.
Ühe müüdiversiooni järgi varastas Prometheus inimestele tule Hephaistose ääsilt. Seepärast sepistas Hephaistos ka Prometheuse ahelad, mida ei suutnud purustada keegi peale Heraklese.
Epiteedid
Hephaistosele anti palju epiteete, millest mõned on:
Kultus
pisi|Hephaistose [[tempel Hephaisteion mäekünkal Ateena agoraa kohal]]
Hephaistose kultuse keskus oli Lemnose saar. Lemnose pealinna nimi oli Hephaistias. "Iliase" järgi langes Hephaistos pärast seda, kui Zeus ta Olymposelt alla oli heitnud, Lemnose saarele. Zeus vihastas Hephaistose peale, kui too kaitses Zeusi eest oma ema Herat. Teistel andmetel viskas Hephaistose Olymposelt alla Hera ise, kuna too oli lombakas. Lemnosel elas ta kokku merenümf Kabeiroga, nende kaht seppadest poega nimetati Kabeirideks.
Koos Athenaga oli Hephaistos tähtis jumal Ateena linna elus, sest mõlemad kaitsesid käsitööd ja kunsti. Ateena agoraa kohal mäekünkal linna akropoli vastas on peaaegu täielikult säilinud Hephaistosele ja Athenale pühendatud tempel Hephaisteion, mis ehitati pärast aastat 450 eKr.
"Iliase" järgi Hephaistose sepistatud Agamemnoni skeptrit ja väidetavalt teisi Hephaistose valmistatud esemeid näidati Pausaniasele Boiootia maakonna Chaironeia linnas. Pausanias välistas stilistilise dateerimise kriteeriumide alusel ülejäänud esemed peale skeptri: "Tõenäoliselt on ainult see skepter Hephaistose enda töö."
Hephaistos kultuuris
Hephaistose sepikoda külastas Etna vulkaani kukkudes parun Münchhausen. Külaskäiku on kujutatud ka Terry Gilliami 1988. aasta filmis "Parun Münchhauseni seiklused" – filmis kehastas tulejumalat Oliver Reed ning tema kaasat Uma Thurman.
Hephaistos kosmoses
1978. aastal avastas Nõukogude astronoom Ljudmilla Tšernõhh väikeplaneedi 2212 Hephaistos, mis nimetati tulejumala auks.
Darmstadt
Darmstadt on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal. Asub 30 km Frankfurdist lõunas.
Ajalugu
Darmstadti on esmamainitud 11. sajandi lõpus. 1330. aastal sai see linnaõigused.
20. sajandi alguses oli Darmstadt juugendstiili keskuseks.
Linnas asub Darmstadti Tehnikaülikool.
Selle linna järgi on nimetuse saanud keemiline element darmstadtium (Ds).
Hiina keel
pisi|"Hiina keel" kirjutatuna [[Hiina kiri|hiina kirjas (vasakul traditsioonilises kirjas, paremal lihtsustatud kirjas)]] Hiina keel (traditsioonilises hiina kirjas 漢語; lihtsustatud hiina kirjas 汉语; pinyinis hànyǔ; ka 中文 zhōngwén 'hiina kirjakeel') on hiina-tiibeti keelkonda kuuluv keel, mida kõneleb umbes 1,2 miljardit inimest peamiselt Hiina Rahvavabariigis, Taiwanil, Singapuris (neis maades on ta ametlik keel), Malaisias, Indoneesias ja mujal. Tegemist on kõnelejate arvu poolest maailma levinuima keelega.
Variandid
Hiina keele all mõistetakse enamasti ametlikku keelt, mida Hiina Rahvavabariigis nimetatakse 普通话 putonghua.
Murded
Hiina keelel on rida murdeid, mida saab jagada põhjahiina murderühmaks (mandariini keel) ja lõunahiina murderühmadeks. Lõunahiina murded on lähemal vanahiina kirjakeelele, põhjahiina murded putonghua 'le.
Murded on foneetika ja grammatika poolest nii erinevad, et eri murrete kõnelejad (näiteks mõne põhjahiina murde ja mõne Kantoni murderühma murde kõneleja) peavad üksteiseks arusaamiseks sageli kasutama kirjamärke või putonghua 'd. Mõnel murdel või murderühmal on miljoneid kõnelejaid. Näiteks Shanghai ümbruses kõneldaval Wu murderühma murdeid kõneleb emakeelena umbes 77 miljonit inimest (rohkem kui prantsuse keelt või itaalia keelt). Paljud keeleteadlased peavad hiina keele murderühmi omaette keelteks (vähemalt kuueks eri keeleks).
Kõige suurema kõnelejate arvuga (umbes 850 miljonit) on põhjahiina murderühm (北方话, beifanghua, běifānghuà), millel põhineb ka putonghua.
Teised tähtsamad murderühmad ja murded on
Hiina keele nimetused hiina keeles
Hiina keeles käibib hiina keele kohta mitu nimetust ja mõistet.
Pigem kõneldava keele kohta kasutatakse nimetust 汉语 (hanyu, hànyǔ), näiteks kontekstis "ma räägin hiina keelt". Et mõistemärk 汉 (han, hàn) tähistab hiinlasi kui etnost (han), käivad selle mõiste alla kõik hiinlaste poolt kõneldavad murded.
Morfoloogiline tüpoloogia
Hiina keel on vanemas kirjanduses sageli arvatud isoleerivate keelte hulka. See tähendab, et erinevalt aglutineerivatest ja flekteerivatest keeltest on sõnad muutumatud (ei esine sõnamuutmist ega sõnamoodustust). Isoleerivates keeltes väljendatakse grammatilisi suhteid iseseisvate, grammatilise tähendusega sõnade lisamise teel või sõnajärje abil.
Tegelikult on hiina keeles olemas liitsõnad ja tuletised.
Tuletiste tuntumad näited on:
Kirjamärk on hiina kirjas üldiselt silbi esitus grafeemina. Silp moodustab tavaliselt morfeemi, kuid enamasti mitte sõna.
Sõnapiiride teadvustamine ja sõna mõiste käibeletulek tõi hiina keeleteaduses 1980ndate algusest kaasa eraldi tähelepanu pööramise morfoloogiale. Uuemas kirjanduses koostatakse sageli tuletiste ja liitsõnade liigitusi ning on olemas ka eraldi morfeemisõnastikud.
Hiina keeles puudub tegusõna pööramine ja nimisõna käänamine.
Lojaalse koostöö kohustus
Lojaalse koostöö kohustus (inglise keeles sincere cooperation või loyal cooperation) on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, mis reguleerib liidu liikmesriikide ja institutsioonide vahelist koostööd.
Hiina keel
Morfoloogiline tüpoloogia
Hiina tegusõnadel on hulk sufikseid, mis väljendavad aspekti. Sellised aspektid on näiteks:
Lojaalse koostöö kohustus
Liikmesriigid on andnud Euroopa Liidule volituse teostada teatud määral oma riigile kuuluvat suveräänsust. Ühinedes ELiga on nad võtnud kohustuse järgida Euroopa õiguse üldpõhimõtteid ja austada kogu liidule ning selle liikmesriikidele olulisi printsiipe. Üks selliseid ELi aluspõhimõtteid lojaalsuspõhimõte, mida liikmesriigid peavad järgima ning see seob tugevalt omavahel kogu liitu ja selle liikmesriike. Lojaalse koostöö põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3, millega on liidule ja selle liikmesriikidele pandud vastastikune kohustus aidata üksteist ELi aluslepingutes kehtestatud eesmärkide täitmisel. Liikmesriigid peavad seejuures kasutama meetmeid, mis võimaldavad ELi õigusest tulenevate kohustuste täitmist ning vältima selliste meetmete kasutamist, mis võivad takistada liidu eesmärkide saavutamist.
Tulenevalt art 4 lõikest 3 on lojaalsuspõhimõtte järgi liikmesriikide kohustused jagatud justkui kaheks: aktiivseks positiivseks ja passiivseks negatiivseks. See tähendab, et nad on vastavalt kohustatud tegevuseks, mis aitab kaasa liidu toimimisele, kui ka tegevusetuseks, et hoiduda meetmetest, mis mõjuvad ebasoodsalt Euroopa Liidu ühiste eesmärkideni jõudmisele. Lojaalse koostöö kohustus on olnud kogu Euroopa Liidu õiguse keskseks kujundajaks alates 1960. aastast ning see aitab liidu õigusel areneda veel tänapäevalgi. Seetõttu võib lojaalse koostöö põhimõtet pidada üheks olulisimaks ELi aluslepingu printsiibiks, sest lojaalsus kogu liidu ja teiste liikmesriikide suhtes võimaldab ühiselt ELi õigusaktides paika pandud eesmärkideni jõuda.
Hiina keel
Morfoloogiline tüpoloogia
Vanema hiina keele morfoloogiline uurimine ja tüpoloogiline iseloomustamine on raske. Juba 3.–5. sajandi puhul on täheldatud üksikute morfeemide deleksikaliseerumist ja afiksite kujunemist. Sõnatuletuse algust on aga raske jälgida, sest vanahiina kirjakeel kivistus konfutsiaanliku riigiteooria mõjul ning kõnekeel eemaldus üha enam kirjakeelest. Pealegi pole vanema hiina keele hääldus teada, mistõttu foneetiline rekonstruktsioon on ebakindel.
Lojaalse koostöö kohustus
Lojaalse koostöö kohustuse ajalugu
Lojaalse koostöö kohustuse põhimõte leidis kajastust juba Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artiklist 86. Artikkel kohustas lepinguosalisi võtma kasutusele üld- ja erimeetmed, et täita ühenduse institutsioonide otsuseid ja soovitusi ning aidata oma tegevusega saavutada ühenduse eesmärke. Lojaalse koostöö põhimõte pole võrreldes kehtiva Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3 pärast 1950. aastaid oluliselt muutunud.
Föderatsioon
Föderatsioon ehk liitriik on alamüksuste (föderatsiooni subjektide) ühendus, mille osadel on mõningad iseseisva riigi tunnused.
Võim ja funktsioonid on föderatsioonis jagatud keskvalitsuse ja mitmesuguste alamüksuste valitsuste vahel. Föderatsioonil tervikuna ja igal selle osariigil on oma seadusandlik, täitev-korraldav ja õigust mõistev organ, oma põhiseadus ning harilikult ka kodakondsus. Föderatsiooni põhiseaduses on määratud föderatsiooni ja selle osariikide võimupädevus; väljaspool föderatsiooni võimupädevust on osariigid suveräänsed.
Föderatsiooni äärmuslik variant on konföderatsioon, mille subjektidel on võimalus liidust välja astuda. Föderatsiooni vastand on unitaarriik.
Föderaalsed riigid
Esimene kodanlik föderatsioon oli Ameerika Ühendriigid (1787. aasta põhiseaduse järgi).
Föderatsioonid on ka Araabia Ühendemiraadid, Argentina, Austraalia, Austria, Belgia, Brasiilia, Brunei, Etioopia, India, Kanada, Komoorid, Lõuna-Aafrika Vabariik, Malaisia, Mehhiko, Mikroneesia, Nigeeria, Pakistan, Saksamaa, Venemaa ja Venezuela.
Šveitsi nimetatakse ametlikult Šveitsi Konföderatsiooniks, aga faktiliselt on see föderatsioon.
Hiina keel
Fonoloogiline tüpoloogia
Hiina keel on ka toonikeel: helikõrgusel ja selle muutumisel ühe silbi piires on tähendust eristav iseloom. Toonide arv on hiina keele eri variantides erinev. Putonghuas on neli tooni. Šanghai keeles on ainult kaks selgelt väljendunud tooni, Kantoni murderühmas (kõneldakse Guangdongis ja Hongkongis) on üheksa tooni, Min Nani murdes kaheksa.
Kiri
Hiina kiri, mida kasutatakse kõikide hiina keelte kirjutamiseks, on üle 3500 aasta vanune.
Vanahiina kirjakeele sõnastikes sisaldub üle 40 000 kirjamärgi. Keskkoolis õpitakse tundma 5000 märki, lihtsa teksti lugemiseks piisab 3000 märgi tundmisest.
Kiri on alates esimestest säilinud kirjamärkidest Shangi dünastia ajast muutunud.
Et kirjamärke ei kasutatud üksnes mõistemärkidena, vaid ka võõrkeelsete (näiteks Xiongnu rahva keelsete) nimede ja väljendite transkribeerimiseks, saab teha järeldusi nonde keelte varasema häälduse kohta. Sõnaraamatute ülesehituse, luule rütmi ning hääldust edasiandvate tekstide järgi saab teha järeldusi ka hiina keele varasema häälduse kohta.
Et hiina kiri sobib põhimõtteliselt ka teiste keelte edasiandmiseks, on seda kasutatud ka näiteks kitani keele, tšurtšeni keele, mõne tiibeti-birma keele, korea keele ja jaapani keele puhul.
Peale hiina kirja on nii putonghua kui ka murrete jaoks olemas palju transkriptsioonisüsteeme. Hiina Rahvavabariigis on ametliku latinisatsioonina kasutusel Hanyu Pinyin.
Mõju teistele keeltele
Hiina keel on tugevasti mõjutanud mitut Kaug-Ida keelt, mis ei ole tema suguluskeeled, eriti korea, jaapani ja vietnami keelt. Neil maadel kasutati hiina kirja. Jaapanis ja Lõuna-Koreas kasutatakse hiina kirjamärke oma kirja kõrval tänini.
Tähised
Hiina keele keelekood on standardi ISO 639-1 järgi zh, standardi ISO 639-2 järgi chi ja zho.
Lojaalse koostöö kohustus
Lojaalse koostöö kohustuse ajalugu
Pärast Euroopa Ühenduse asutamislepingu muutmist Nice’i lepinguga oli lojaalse koostöö põhimõte artiklis 10 sõnastatud järgmiselt: “Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad käesolevast lepingust või ühenduse institutsioonide võetud meetmetest. Nad aitavad kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele. Liikmesriigid hoiduvad kõikidest meetmetest, mis võiksid kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist.”
Lissaboni lepinguga tehti järgmine oluline samm lojaalse koostöö kohustuse printsiibi arengus ning põhimõte tõsteti EÜ asutamislepingu 10. artiklist Euroopa Liidu lepingu 4. artikli lõikesse 3. Kui praegu kehtiva Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikest 3 tulenev lojaalse koostöö kohustus oli varem sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 10, siis sellega kehtestati küll ühepoolne kohustus liikmesriikidele, kuid sõnastusest ei ilmnenud, et lojaalsuskohustus oleks kehtinud ka ELi institutsioonidele. Seega tähistas grammatilise tõlgendamise teel EÜ asutamislepingu artikkel 10 liikmesriikide ühepoolset kohustust järgida kõnealust põhimõtet. Uues sõnastuses Euroopa Liidu lepingus sai lojaalse koostöö kohustus tasakaalustatud ja vastastikuse iseloomu: see kehtis nii liikmesriikidele kui ka liidu institutsioonidele.
Mõju Euroopa Liidu liikmesriikidele
Lojaalse koostöö kohustuse adressaadid on Euroopa Liidu lepingu art 4 lõike 3 järgi kõik liidu liikmesriigid, kusjuures on nimetatud kohustusele allutatud kõik liikmesriigi avalikku võimu teostavad institutsioonid. Nii seadusandlik, täidesaatev kui ka kohtuvõim peavad kindlustama Euroopa Liidu õiguse efektiivse rakendamise. Lojaalse koostöö kohustusest tulenevalt peavad liikmesriigid tegema liiduga koostööd kõikides valdkondades, mis on liidu õigusega seotud. Näiteks üks valdkond, kus Euroopa Kohtu seisukoha järgi lasub liikmesriikidel ja liidu institutsioonidel lojaalse koostöö kohustus, on politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades. Järelikult on tegemist vertikaalse koostöö kohustusega, mille järgi peavad liikmesriigid olema oma tegevuses liidule lojaalsed.
Erialakirjanduses on toodud välja kaks peamist viisi, millal üks liikmesriik rikub lojaalse koostöö kohustust. Esiteks, kui liikmesriik käitub pahauskselt takistades ELi eesmärkide saavutamist. Teiseks, kui liikmesriik ilmselgelt ja silmnähtavalt keeldub Euroopa Komisjoniga koostöö tegemisest ega anna nõutud teavet. Näide liikmesriigi käitumisest, mis mõjutab liidu ühiste eesmärkide saavutamist ebasoodsalt, on toodud järgmises peatükis kohtuasjas komisjon vs Luksemburg ja nõutud teabe andmisest keeldumine väljendub kohtuasjas Euroopa Komisjon vs Poola Vabariik.
Lisaks liikmesriikide vertikaalsele kohustusele olla liidule lojaalne kohaldatakse EL lepingu art 4 lg 3 ka liikmesriikidevahelisele suhtlusele – sellisel juhul on tegemist horisontaalse lojaalsuskohustusega. Mõned sätted, mis puudutavad liikmesriikidevahelist koostööd, on leitavad Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELTL). Liikmesriikide koostööd käsitlev säte ELTLis on näiteks artikkel 210, mille järgi tuleb liikmesriikidel (ka liidul) kooskõlastada oma arengukoostöö poliitikat ja konsulteerida abiprogrammide osas. Samuti tuleb liikmesriikidel omavahel kooskõlastada tervishoidu puudutavat poliitikat ja programme ELTLi art 168 lõike 2 järgi. ELTL art 351 paneb liikmesriikidele kohustuse vajaduse korral aidata üksteisel lahendada vastuolud enne ELiga liitumist sõlmitud lepingute ja ELi aluslepingute vahel. Need kolm artiklit väljendavad liikmesriikide ülesandeid, mis on välja kasvanud lojaalse koostöö kohustusest.
Mõju Euroopa Liidu institutsioonidele
Euroopa Liidu lepingus (art 4 lg 3 lause 1) on võrreldes EÜ asutamislepinguga sätestatud, et kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega aitavad liit ja liikmesriigid täielikus vastastikuses austuses üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel. Euroopa Liidu lepingu sõnastuses on seega väljendatud nii liikmesriikide kui ka liidu ja selle institutsioonide kohustust toimida lojaalselt. Ka Euroopa Kohus on nimetatud põhimõtet tõlgendades leidnud, et selle mõju on vastastikune: kogu ühendus koos oma institutsioonidega peab aitama liikmesriikidel oma kohustusi täita, mis on vajalikud ühenduse eesmärkide ellu viimiseks. Järelikult väljendub Euroopa Liidu lepingus sätestatud vastastikune iseloom selles, et lojaalse koostöö kohustus ei laiene mitte ainult liikmesriikidele, kellel lasub kohustus liidu institutsioonidega koostööd teha, vaid ka liidu institutsioonidele, kes omakorda peavad liikmesriikidega koostööd tegema.
Kuivõrd Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikest 3 tulenev lojaalse koostöö kohustus reguleerib ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide vahelist koostööd, võib tekkida küsimus, kas kohustus laieneb ka institutsioonide omavahelistele suhetele. Sellele annab vastuse EL lepingu artikkel 13 lõige 2, kus on selgelt väljendatud liidu institutsioonide kohustust toimida omavahelises koostöös lojaalselt. Euroopa Kohtus lahendatud vaidlused, mille poolteks on institutsioonid, on samuti näide sellest, et ka nende vahel peab olema tõhus koostöö. Seetõttu saab väita, et lojaalse koostöö kohustust kohaldatakse ka suhetele liidu institutsioonide vahel. Näiteks on seda seisukohta kinnitanud Euroopa Kohus kohtuasjas parlament vs. nõukogu öeldes, et institutsioonidevahelisele suhtlusele kohaldatakse lojaalse koostöö kohustust samamoodi, nagu seda kohaldatakse liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahelisele suhtlusele.
Euroopa Komisjon vs. Poola Vabariik (C-29/14)
Euroopa Parlament ja Nõukogu võtsid 2004. aastal vastu direktiivi 2004/23/EÜ, mis reguleerib inimkudede ja -rakkude käitlemist ning lisaks sellele veel kaks direktiivi (2006/17/EÜ; 2006/86/EÜ) eelmainitud direktiivi nõuete rakendamiseks. Poola Vabariik võttis direktiivid oma õiguskorda üle 1. juuli 2005. aasta seadusega peamiselt rakkude, kudede ja elundite eemaldamise, säilitamise ja siirdamise kohta. Sama seaduse artikkel 1 lg 2 p 1 sätestas aga, et seadust ei kohaldata „sugurakkude, sugunäärmete, lootekoe ja embrüonaalse koe ning suguelundite ja nende komponentide eemaldamisele ja siirdamisele”. Nimetatud säte sai aga põhjuseks, miks pärast pikka tulemusteta kirjavahetust Euroopa Komisjon Poola Vabariigi vastu hagi esitas.
Poola Vabariik väitis, et isegi kui kõnealuste kudede ja rakkude reguleerimine jäeti ülevõtmisaktist välja, siis Poola siseriiklikus õiguskorras on olemas kehtivad seadused, mis juba reguleerivad antud meditsiinivaldkonda. Samuti eksisteeris mitu tervishoiuministri määrust, mis riigi arvates toetasid direktiividest tulenevate kohustuste ülevõtmist. Kohus aga antud väitega ei nõustunud ning leidis, et tulenevalt direktiivide olemusest – nimelt äärmiselt tehnilisest sisust – panevad need liikmesriikidele kindlad kohustused ja näevad ette ülevõtmisakti korrektse vastuvõtmise.
Lisaks sellele heitis Euroopa Kohus Poola Vabariigile ette ka lojaalse koostöö kohustuse rikkumist. Just seetõttu, et liikmesriik viitas oma ülevõtmismeetmetele esimest korda alles kostja vastuse esitamise etapis. EK nentis, et liikmesriikidel on EL lepingu artikli 4 lõikest 3 tulenevalt kohustus komisjoni tema ülesannete täitmisel aidata. Samuti peab komisjonile edastatav direktiivi ülevõtmisega seotud informatsioon (nt ajakava) olema konkreetne ja täpne, et oleks üheselt mõistetav, kuidas riik direktiivist lähtuvalt oma kohustusi täidab. Poola Vabariik aga antud kohustust korrektselt ei täitnud, kuna esitas komisjonile ülevõtmismeetmete kohta puudulikku teavet.
Poola Vabariik vs. Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu (C-128/17)
Antud kohtuasjas soovis Poola Vabariik tühistada Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist ning teise võimalusena direktiiv tühistada osas, millega kehtestatakse riiklikud kohustused vähendada neid heitkoguseid aastaks 2030.
Poola Vabariik väitis, et Euroopa Parlament ja Komisjon on rikkunud lojaalse koostöö, läbipaistvuse ja avatuse põhimõtteid ning kohustust põhjendada õigusakte. Seda seetõttu, et liikmesriigi arvamusel olid heitkoguste vähendamisega kaasnevate kohustustega seotud arutelud diskrimineerivad ning läbipaistmatud. Lisaks süüdistati ELi institutsioone selles, et Poola Vabariik jäeti ilma menetlusega seotud tagatistest kui võimalustest tutvuda eeldustega, mis olid kohustuste aluseks.
Euroopa Kohus leidis, et antud väited on alusetud, kuna Poola Vabariigil oli piisav võimalus tutvuda kõigi menetlusprotsessi asjakohaste aktidega ja esitada ka märkusi. EK selgitas kohtuasja, et kui liidu seadusandja on kasutanud oma kaalutlusõigust korrektselt ning esitanud kohtule ka vajalikud alusandmed, siis ei ole lojaalse koostöö põhimõttest tulenevalt võimalik liikmesriigil nõuda väidetavalt puuduvaid dokumente või andmete muutmist. Antud tõlgendus pidurdaks õigusloomeprotsessi ning häiriks institutsioonide kaalutlusõiguse rakendamist. Ehkki lojaalsuskohustus kätkeb endas vastastikuse abistamise kohustust (sealhulgas informatsiooni jagamist õigusloomeprotsessis), siis ei anna see võimalust vaidlustada otsustusprotsessi õiguspärasust vaid põhjusel, et liikmesriik pole nõus kättesaadavate andmete piisavuse, asjakohasuse või täpsusega.
Komisjon vs. Luksemburg (C-266-03)
Euroopa Kohus on lahendanud olukorra, kus üks liikmesriik on rikkunud lojaalse koostöö kohustust seetõttu, et sõlmis kolmandate riikidega lepinguid, mille ratifitseerimise õigus tal puudus. Kaasuse asjaolude järgi oli nõukogu 7. detsembri 1992. aasta otsusega andnud komisjonile volituse, et viimane võib pidada Euroopa Majandusühenduse nimel läbirääkimisi mitmepoolse lepingu sõlmimiseks Poola ja Doonau konventsiooni osalisriikidega. Leping reguleeris reisijate ja kaupade siseveetransporti. Lisaks andis komisjon pärast 1992. aasta otsust korralduse kõikidele ühenduse liikmesriikidele, et viimased ei alustaks uute läbirääkimiste pidamist ega ratifitseeriks juba alla kirjutatud lepinguid Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, mis puudutavad siseveetranspordi küsimusi. Komisjoni sõnul võib selline tegevus kahjustada ühenduse nimel peetavaid läbirääkimisi mitmepoolsete lepingute sõlmimiseks.
Pärast 1992. aastal antud otsust ratifitseeris ja jõustas Luksemburgi Suurhertsogiriik kahepoolsed lepingud, mis reguleerisid lepingupooltevahelist siseveetransporti, Tšehhoslovakkia Vabariigi, Rumeenia ja Poola Vabariigi valitsustega. Probleem seisnes selles, et Luksemburg ei arutanud loetletud lepingute sõlmimist komisjoniga läbi. Taoline teguviis kahjustas ühenduse aluslepingutest tulenevate eesmärkide saavutamist. Komisjoniga koostöö tegemine oli sellises olukorras Luksemburgile kohustuslik, sest nõukogu ja komisjoni vahelise kokkuleppe järgi kohaldati läbirääkimiste kohta džentelmenliku kokkuleppe II osa punkti 3 alapunkti d, mille järgi pidas läbirääkimisi komisjon kogu liidu nimel ning liikmesriikidel oli õigus lepingu ettevalmistamisest osa võtta vaid komisjoni loal.
Kohtujurist märkis oma ettepanekus, et kuigi Luksemburg väljendas pärast lepingute ratifitseerimist valmidust öelda Tšehhoslovakkiaga sõlmitud lepingud üles, oli siiski tegemist lojaalse koostöö kohustuse rikkumisega. Kohtujurist jõudis seisukohale, et Luksemburgi Hertsogiriik rikkus EÜ asutamislepingu artiklit 10 ehk lojaalse koostöö kohustust. Ajendatult kohtujuristi ettepanekust järeldas Euroopa Kohus Luksemburgi Suurhertsogiriigi tegevusest (läbirääkimiste pidamine, kahepoolsete lepingute ratifitseerimine) seda, et liikmesriik ei teinud komisjoniga nõutud koostööd ning rikkus seetõttu lojaalse koostöö kohustust. Kohtuasjast komisjoni ja Luksemburgi vahel saab järeldada, et lojaalse koostöö kohalduvust ei piira liikmesriigi õigus sõlmida kolmandate riikidega lepinguid. Samuti on kohtulahend näide tegevusest, millega liikmesriik takistab liidu ühiste eesmärkide saavutamist, kui ta iseseisvalt ratifitseerib sellise sisuga lepinguid, mille sõlmimiseks on antud volitus kindlale liidu institutsioonile sõlmida kogu liidu nimel lepinguid.
Rakendamine Eesti kohtupraktikas
Euroopa Liidu liikmesriikide kohtutel on teatud kohustused, mis sõltuvad ELi õigussüsteemist. Kuivõrd Euroopa Kohus tõlgendab ELi õigust, siis liikmesriikide siseriiklikud kohtud peavad Euroopa Kohtu selgitusi järgima ja seda õigust kohaldama.
Eesti kohtupraktikas on käsitletud mitmeid küsimusi, mille raames on kohus viidanud lojaalse koostöö kohustusele. Üheks neist oli olukord, kus vaatluse all oli Eesti siseriikliku õiguse sätte võimalik vastuolu nii ELi õiguse kui ka Eesti Põhiseadusega. Sel juhul avaldas Riigi Kinnisvara AS hanketeate ehitustöö jaoks, millele vastas Aspen Grupp OÜ. Ettevõte jäeti aga hankeprotsessist välja, kuna tal esines maksuvõlg, mis oli RHS § 38 lg 1 p-st 4 tulenevalt üheks aluseks hankeprotsessist kõrvaldamiseks. Aspen Grupp OÜ leidis aga, et kõrvaldamise alus pole kooskõlas Eesti Vabariigi Põhiseaduse ega Euroopa parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/18/EÜ, mis reguleeris ehitustööde riigihangete teostamist.
Samas lahendis selgitas Riigikohus, et enne kui saab kontrollida õigustloova akti sätte, mis on ELi õigusega seotud, vastavust EV Põhiseadusele, tuleb esmalt analüüsida selle sätte kooskõla ELi õigusega. Selline tegutsemisviis aitab kolleegiumi hinnangul vältida olukorda, kus Riigikohus hindab liidu õigusega kooskõlas oleva Eesti siseriikliku õigusakti sätte kaudu hoopis ELi õiguse kooskõla põhiseadusega. Põhiseaduslikkuse järelevalve menetluses ei ole Riigikohtul aga võimalik kontrollida liidu õiguse vastavust põhiseadusele. Sellise iseloomuga kontroll ületaks põhiseaduslikkuse järelevalve asja lahendamise piire. Seetõttu peab taolist kontrolli teostama õigusvaidlust lahendav kohus. Kohus nentis, et kontrolli teostamine on oluline, vastasel juhul ei oleks võimalik avastada potentsiaalset vastuolu ELi õigusega, mis omakorda poleks kooskõlas lojaalse koostöö kohustusega ning kohustusega aidata kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele.
Lisaks on lojaalse koostöö kohustusele viidanud riigikohus olukorras, kus isiku suhtes tehakse siseriiklik otsus, mis sõltub ELi õigusaktist ning selle otsuse õiguspärasus võib olla kahtluse all. Riigikohus asus seisukohale, et siseriiklikud kohtud peavad lähtuvalt lojaalse koostöö kohustusest rakendama oma riigis kehtivaid õigusnorme nii, et pärast siseriikliku kohtuotsuse tegemist, mis on seotud ELi õigusaktiga, oleks isikul võimalik pöörduda abi saamiseks Euroopa Liidu Kohtu poole. Pöördumine Euroopa Kohtusse võimaldaks sellisel juhul taotleda isiku suhtes kohaldatud ELi õigusakti kehtetuks tunnistamist ja eelotsuse küsimist.
Tali-Ihantala 1944
"Tali-Ihantala 1944" on Åke Lindmani poolt 2007. aastal lavastatud Soome sõjafilm Jätkusõja käigus toimunud Tali-Ihantala lahingust.
Filmi ülesvõtmine ja produtseerimine algas 2006. aasta suvel ja kestis kuni 2007. aastani.
Filmi ajalugu
Filmis on kasutatud palju Teise maailmasõja aegset sõjatehnikat. Peale selle kasutati filmi eelarve raha ka erinevate lahingmasinate koopiate tarbeks. Koopiana on kasutatud näiteks Saksa lennukit Focke-Wulf Fw 190.
Les Sept-Îles
thumb|Asendikaart
Les Sept-Îles (prantsuse keeles les Sept Îles, bretooni keeles  Jentilez) on Prantsusmaale kuuluv väike saarestik Bretagne'i rannast 10 km põhja pool.
Alaline inimasustus puudub.
Linnukaitseala
Tegemist on Prantsusmaa vanima (asutatud 1912) ja suurima linnukaitsealaga ning Bretagne'i vanima looduskaitsealaga.
Nimi
Saarestiku nimi tähendab küll prantsuse keeles 'seitse saart', kuid tegemist on rahvaetümoloogiaga. Nimi pärineb valesti loetud varasemast bretoonikeelsest nimekujust Sentiles.
Saared
Kõige suurem saar on Enez Bonno (kaartidel mõnikord Île Bono).
Enez ar Breur ehk Jentilez (Île aux Moines) on ainuke saar, kuhu turistid saavad randuda. See oli varem asustatud. Saarel on majakas ja kindluse jäänused.
Kõige põhjapoolsem saar Riouzig (Rouzic) on põhiline lindude elupaik. Seda hüütakse ka Île-de-Oiseaux 'lindude saar'. Kaljuselja järsul saarel pesitsevad tuhanded merelinnud. Kõige silmatorkavam liik on suula, kes on seal esindatud 20 000 haudepaariga. Saarel pesitsevad ka põhjalunnid, algid, lõunatirgud, karikormoranid, meriskid ning mitmed kajaklased. Peale rikkaliku linnustiku on saarel ka väike hallhülgeasurkond.
Ülejäänud suuremad saared on Enez Plat (Île Plate) ja Melbann (Malban).
Et saada täis arv seitse, lisatakse ar Zerr (Le Cerf) ja Kostann (les Costans).
Väiksemate saarte seas on veel Enez ar Razhed (Île aux Rats) ja ar Moudennoù.
Rannale palju lähem saar Taveeg (Tomé) ei ole saarestiku osa.
Turism
Turismihooajal käivad saarestikus mitu korda päevas ekskursioonilaevad Perros-Guirecist, Ploumanac'hist ja Trégastelist. Riouzigi saarest sõidetakse mööda ainult ühelt poolt, et loomad saaksid teisel saarepoolel rahus olla. Turistid saavad käia ainult Enez ar Breuril, millele tehakse tunniajaline ekskursioon. Tagasi sõidetakse piki maalilist roosast graniidist rannikut.
Turismihooajal on saarestik väga populaarne, mistõttu piletid tuleb aegsasti tellida. Parim aeg lindude vaatlemiseks on hommik ja varajane õhtu, sest päeval linnud ei liigu.
Vaikne arvuti
Vaikne arvuti (inglise keeles quiet PC, silent PC) on personaalarvuti, mis tekitab väga vähe müra. Vaikseid arvuteid on sobilik kasutada videotöötluseks, koduserveritena ja kodukinona (HTPC).
Termin "vaikne arvuti" on subjektiivne ja praegu puuduvad definitsioonid, mille järgi saaks otsustada, kas personaalarvutit loetakse vaikseks või mitte. Üldiselt loetakse arvutit vaikseks, kui ta ei tekita ühe meetri kaugusel üle 30 dB müra ning helisagedus on võimalikult ühtlane.
Helitekitajad
Mehaaniliste osade hõõrdumine ventilaatorite ja kõvaketta pöörlemisel tekitab müra, mis võib kanduda edasi arvuti korpuse vibratsioonina.
Müra tekitab ka õhu liikumine ventilatsiooniavade ja radiaatorite vahel, transformaatorite pinin toiteplokkides, emaplaatides, graafikakaartides ja vedelkristallkuvarites.
Arvutite jõudluse kasvuga on suurenenud ka võimsuse kasv. Vähenenud on transistorite mõõtmed ja suurenenud nende arvukus, mistõttu eraldub nendest ka rohkem müra. Arvutikomponendid eraldavad ka rohkem soojust, mida peab sagedamini jahutama aktiivselt. Paremaks jahutamiseks peavad kas ventilaatorite labad olema pikemad või nad peavad kiiremini pöörlema. Ka kõvaketaste ja optiliste ketaste pöörlemiskiirus on kasvanud, mistõttu nad eritavad rohkem müra.
Müra aitab vähendada väiksem elektritarve, sest siis on eralduva soojuse hulk väiksem ja komponente on lihtsam jahutada. Keskprotsessorite energiatõhusus on suurem tänu paremale jõudluse haldamisele, kus keskprotsessorite pinge ja taktsagedus langeb jõudeolekus. Inteli protsessorites haldab taktsagedust EIST (Enhanced Intel SpeedStep) ja C1E (Enhanced Halt State), AMD vastavad tehnoloogiad on Cool'n'Quiet ja PowerNow!. Graafikakaardid võivad jõudeolekus vahetada 3D-režiimilt 2D-režiimile, kus tal on väiksem taktsagedus.
Müra vähendamise võimalused
pisi|Suur radiaator jahutab hästi tänu suurele pindalale
Emaplaat
pisi|Passiivjahutusega põhjasild vähendab müra teket Kuigi emaplaatide võimsustarve on võrreldes keskprotsessori ja graafikakaardiga väga väike, suudavad nad hallata komponente ja vähendada nende elektri tarbimist. Emaplaaditootjad lasevad välja tarkvara (Gigabyte DES, ASUS EPU), mille kasutajaliides laseb mugavalt lasta valida energiasäästlikkuse programmide vahel, mis vähendavad jõudeolekus komponentide energiatarvet.
Kõige kuumem komponent emaplaadil on põhjasild, mis vajab jahutamist. Parematel mudelitelt on kiibistikul parem radiaator või on soojustoruga ühendatud muude komponentidega (tüüpiliselt keskprotsessori radiaatoriga), mis võimaldab loobuda eraldi ventilaatorist.
Uuematel emaplaatidel on PWM toega pesad, mis annab võimaluse kontrollida PWM ventilaatoreid. Keskprotsessori pinge ja taktsageduse vähendamine nõuab emaplaadi tuge.
Keskprotsessor
pisi|Suur vasest radiaator ja kiire voolhulgaga ventilaator jahutamas Pentium 4 Northwood'i Keskprotsessorite mudelid erinevad üksteisest ka nõutava jahutusvõimsuse (TDP) poolest. Kuigi Intel Pentium 4 Prescott töötas väga kõrgetel temperatuuridel, on ta aeglasem tänapäevastest Core2 ja Core i seeria keskprotsessoritest, mis eritavad vähem soojust.
Leidub ka spetsiaalseid keskprotsessoreid, mille väljatöötamisel on põhirõhk pandud energiatarbele, näiteks Inteli ULV (ultra-low voltage) tähisega keskprotsessorid ja Intel Atom seeria.
Graafikakaardid
Graafikakaart eraldab palju sooja, mänguritele mõeldud kiiremad mudelid on kõige suuremad soojatekitajad. Näiteks Nvidia GeForce GTX 295 võib täisjõudlusel kulutada ka 400 W. Kuna graafikakaartidel pole ruumi korralikuks jahutuseks, töötavad nende ventilaatorid kiiremini ning võivad olla väga lärmakad.
Osad emaplaadid on integreeritud videoga, mis tarvitavad eraldi olevatest graafikakaartidest vähem elektrit. Integreeritud videoga ei ole võimalik küll võimsamaid mänge mängida, kuid vanemate arvutimängude ja ka HD-video vaatamiseks on sobilikud versioonid olemas.
Aeglasemad graafikakaardid ei vaja aktiivset jahutust. Uuemad passiivse jahutusega graafikakaardid võimaldavad ka mängida ülekuumenemata. Enamik enne 2000. aastat turustatud graafikakaarte ei omanud ventilaatorit, sest nende võimsustarve oli võrreldes tänapäevaste mudelitega väga väike.
Graafikakaartidel on olemas järelturu (aftermarket) jahutid, mis on võimsamad ja enamasti algselt kaasa antud jahutist ka vaiksemad. Suure radiaatoriga võib olla võimalik jahutada graafikakaart maha ilma ventilaatorita, aga vajadusel võib lisada ka suure aeglase ventilaatori.
Toiteplokk
Toiteplokid võivad olla vaiksemad, kui nende kasutegur on suurem. Paremad mudelid on varustatud 80 PLUS sertifikaadiga, mille kasutegur on üle 80% vähemalt 20% võimsustarbe juures. Kasutegur on väikese võimsustarbe korral väiksem, seetõttu ei ole näiteks maksimaalselt 200 W ja jõudeolekus 70 W tarbiva personaalarvuti varustada 500 W mudeliga, sest 350 W toiteplokid võivad 70 W juures omada suuremat kasutegurit. Enim kasutatavate arvutite maksimaalseks võimsuseks on umbes 200 W ja jõudeolekus alla 100 W. Kuna suurema osa ajast viibivad arvutid väikse koormusega olekus, siis peaks toiteploki valikul pöörama rohkem tähelepanu kasutegurile 100 W tarbimisega olekus.
Toiteplokkide ventilaatoreid on võimalik vahetada vaiksemate vastu, kuid tavaliselt kaotavad nad selle tegevusega garantii.
Väiksema maksimaalse võimsusega mudeleid on võimalik saada ka passiivse jahutusega. Mõned omavad suurt radiaatorit ning loodetakse teiste ventilaatorite poolt tekitatud õhuvoolule, mis ka toiteplokki läbib. Mõned ventilaatorita toiteplokid on korpusest väljas, sarnanedes sülearvutite toiteadapteriga.
Korpus
pisi|Sektsioneeritud Antec P180 Vähest müra tegevate arvutite korpused sisaldavad vaikseid korpuseventilaatoreid ja toiteplokki. Neil on vähemalt 120 mm suurused avad ventilatsiooni jaoks, vahel on küljepaneelil ka suuremamõõtmeline ventilaator. Korpus on sageli organiseeritud – kõvakettad ja toiteplokk võivad olla eraldi sektsioonis kui ülejäänud komponendid, juhtmete jaoks on olemas eraldi kinnitused ja augud, et nad ei jääks õhuvoolu takistama. Emaplaadi taga võib olla eraldi ala, kust saab juhtmeid hoida ja neid viia teisele poole enne vajalikku pesa. Õhu sissevõtu ja väljapuhke avad on avarad – aukudega metalli asemel võib olla suur tühimik, mida kaitseb paarist torust koosnev rest, mis lubab õhul kergemini liikuda.
Sissevõtu avade ees paikneb tolmufilter, mis peab toas leviva tolmu kinni. Tolm ei pääse nii radiaatorite peale ja nende soojuseraldus ei halvene. Õhufiltreid peab puhastama korrapäraselt, sest kui tolm katab filtri, siis ei ole õhul avasid, kust siseneda, ning õhuvool aeglustub. Filtreid kas pestakse veega või puhastatakse tolmuimejaga.
Korpuse sisemuse võib katta heli summutavate materjalidega või suurendada korpuse massi, et korpuse oleks inertsem ja tema võnkumiste amplituud väheneks.
Radiaatorid
Radiaatorid on suured ja paigutatud suurte vahedega, et ka aeglase õhuvooluga saaksid komponendid jahutatud. Sageli on kasutatud soojustorusid, et soojust radiaatoris ühtlasemalt jaotada. Sagedaseks valikuks keskprotsessorite jahutamisel on Scythe Ninja või Thermalright Ultra-120.
Ventilaatorid
Populaarseimad vaiksete ventilaatorite tootjad on Nexus ja Scythe, väga väikese õhuvooluga korpustes saavad väga hästi hakkama ka Noctua ventilaatorid. Väga palju arvustusi ja mõõtmisi ventilaatorite kohta leiab portaalist Silent PC Review ja MadShrimps.
Ventilaatorikontrolleritega saab seadistada täpse soovitud kiiruse, kasutades kas takistit, dioodi või PWM tuge. Takistil põhinev kontroller vähendab pinget, PWM ventilaatorite puhul vaheldub aga täispinge ja nullpinge. PWM toel ventilaatorid omavad 4 juhet, millest neljandast saadakse info emaplaadilt, mis väljastab talle info vastavalt keskprotsessori temperatuurile. Kui neljajuhtmeline ventilaator panna kolmejuhtmelisse pessa, siis ta töötab täiskiirusel.
Ventilaatorite voolujuhtmete vahele võib panna takistusi, mis alandavad pinget ja panevad ventilaatori aeglasemalt tööle. Sama efekti saavutab ka Molexi ühendusi kasutavate ventilaatorite juhtmete vahetamine, kui asendada kollane (+12 V) ja must (maandus) juhe punase (+5 V) ja mustaga (maandus), andes ventilaatori pingeks 5 V, või teha sama asenduse kollase (+12 V) ja punase (+5 V) juhtmega, saades pingeks 7 V. Mõni ventilaator ei hakka 5 V või 7 V korral liikuma ja asendust ei tohi teha. Ventilaatorid töötavad aga edasi, kui nad juba liiguvad, ja nende pinge võib seejärel väheneda. Nii annab mõni kontroller algul ventilaatorile 12 V, aga langetab pinget mõne sekundi järel.
Kummist kinnitustega ventilaatorid vähendavad vibratsiooni levikut.
Kõvakettad
pisi|Silikoonist seib kõvaketta kinnituses vibratsiooni vähendamiseks Saadaval on lauaarvuti mõõdus 3,5" kõvakettad, mis pöörlevad 7200 rpm asemel 5400 rpm, vähendades koos kiirusega ka müra teket. Veel vaiksemad on sülearvutitele mõeldud 2,5" mõõdus kettad, kuigi nad on sama mahtuvuse juures kallimad. Mõlemad kettad on aeglasemad võrreldes 7200 rpm ketastega.
Kõvakettaid võib kinnitada kummist membraanidega, mis vähendab kõvaketta tekitatava vibratsiooni levimist korpusele.
Optilised kettad
Optiliste andmekandjate pöörlemiskiirust saab vähendada tarkvaraga, näiteks Nero DriveSpeed. Optiliste andmekandjate kasutamisest ja nendest tekkivast mürast saab üldse hoiduda, kui kasutada tarkvara (näiteks Daemon Tools), mis suudab avada salvestatud ketaste sisu (näiteks ISO-failid) ja kuvada nende sisu optilise kettana (mount drive).
Texas (täpsustus)
Texas on Ameerika Ühendriikide osariik, endine Texase Vabariik.
Mikael Backlund
Mikael Backlund (sündinud 17. märtsil 1989 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Calgary Flames. Ta on klubi asekapten.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Västerås IK.
2007. aastal valiti ta NHL-i draft'is Flamesi poolt 24. valikuna. NHL-is tegi ta Flamesi meeskonnas debüüdi 8. jaanuaril 2009 mängus New York Islandersi vastu. Ülejäänud hooajast 2008–09 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets, kellega tuli sel hooajal WHL-i meistriks. Esimese värava viskas ta NHL-is 28. jaanuaril 2010 mängus Phoenix Coyotesi vastu. Suurema osa hooajast 2009–10 mängis ta American Hockey League'i klubis Abbotsford Heat. Alates hooajast 2010–11 on Backlund kuulunud Flamesi põhikoosseisu. Hooaja 2012–13 alguses toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta taas oma kunagise koduklubi Västerås IK-i koosseisus Rootsi esiliigas.
2018. aastal tuli Backlund Rootsi jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustel võitnud veel kolm medalit.
Hämmalised
Hämmalised (Solifugae) on selts ämblikulaadseid.