cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Žabinka rajoon
2009. aasta seisuga olid elanikest 88,6% valgevenelased, 5,52% venelased, 4,31% ukrainlased ja 1,57% oli teistest rahvustest. 53,33% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 43,55% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 15,11% elanikke, vene keelt aga 81,34%.
Soolikse järv
Soolikse järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 360 m.
Põhja-tormipääsu
pisi|Põhja-tormipääsu Põhja-tormipääsu (Oceanodroma leucorhoa) on tormipääsulaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Homunkulus
Homunkulus (ladina sõnast homunculus 'väike inimene') on tehisinimene, keda on püütud luua.
Homunkulust püüdsid luua alkeemikud.
Ninaüline kilbis
Ninaüline kilbis paikneb ninakilbise taga. Selles artiklis on kasutatud ladinakeelset artiklit la:Scutum supranasale seisuga 14.01.2014.
Königsbergi ülikool
Königsbergi ülikool (ka Albertina, saksa keeles Albertus-Universität Königsberg) oli aastail 1544–1945 Königsbergis tegutsenud ülikool.
Ülikooli asutas esimene Preisimaa hertsog Albrecht.
Praegune Kaliningradis tegutsev Immanuel Kanti nimeline Balti Föderaalne Ülikool peab end Königsbergi ülikooli järglaseks.
Pukspuulised
Pukspuulised (Buxaceae) on õistaimede sugukond pukapuulaadsete seltsist.
Perekonda kuulub kuus perekonda umbes 123 liigiga.
Jelena Všivtseva
Jelena Všivtseva (aastani 1992 Poljakova; sündinud 13. detsembril 1972 Narvas) on Eesti endine laskesuusataja.
Ta osales 1992. aastal Albertville'i taliolümpiamängudel ja 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel.
Aastatel 1993–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel laskesuusatamises individuaalselt kuld-, hõbe- ja pronksmedali. Ajavahemikul 1988–1998 võitis ta 9 korda Eesti meistrivõistlused laskejooksus.
Hanna Kosonen
pisi|Hanna Kosonen (2019) Hanna Kosonen (sündinud 27. veebruaril 1976 Savonlinnas) on Soome poliitik ja endine suusaorienteeruja, Soome Keskerakonna liige. Ta on 2015. aastast Eduskunna liige. 9. augustist 2019 oli ta Soome teadus- ja kultuuriminister.
Poliitika
Ta osales 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 6600 häält ja ta valiti Eduskunna liikmeks. 2019. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 5583 häält ja ta jäi Eduskunna liikmeks edasi.
9. augustist 2019 oli ta Soome teadus- ja kultuuriminister Antti Rinne valitsuses.
Isiklikku
Ta oli aastatel 2011–2017 abielus, tema abikaasa on diplomeeritud insener. Neil sündis kaks tütart. 2017. aastal nad lahutasid abielu.
Kalju (eesnimi)
Kalju on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kalju 1756 mehel, 1. jaanuaril 2019 aga 1656 mehel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kalju 1470 mehel. Kalju oli populaarsuselt 120. mehenimi.
Kalju oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem oli eesnimi Kalju vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 60,32.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kalju Eestis 1283 mehel. Kalju oli populaarsuselt 140. mehenimi.
Matt Derbyshire
Matthew Anthony Derbyshire (sündinud 14. aprillil 1986 Great Harwoodis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Küprose kõrgliiga klubis AEK Larnaca.
2003. aastal liitus ta Blackburn Roversiga, mille meeskonnas debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas 7. mail 2005 mängus Fulhami vastu. Hooaja 2005–06 esimeses pooles oli ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Plymouth Argyle, kuid ei löönud ühtegi väravat. Hooaja teises pooles läks ta laenule Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubisse Wrexham, lüües kümme väravat. Inglismaa kõrgliigas lõi Derbyshire Blackburn Roversi meeskonnas esimese värava 1. jaanuaril 2007 mängus Wigan Athleticu vastu. Kokku lõi ta sel hooajal Inglismaa kõrgliigas viis väravat, lisaks neli väravat Inglismaa karikavõistlustel.
2009. aasta jaanuaris läks ta laenule Kreeka kõrgliiga klubisse PAE Olympiakós, kellega sõlmis sama aasta juunis püsiva lepingu. Hooajal 2008–09 tuli ta klubiga Kreeka meistriks. 2009. aasta mais toimunud Kreeka karikafinaalis lõi Derbyshire AEK Ateena vastu kaks väravat, sh värava kuuendal üleminutil, mis viis mängu lisaajale ja lõpuks penaltiseeriani, kus Olympiakós võitis. Derbyshire valiti karikafinaali parimaks mängijaks.
Hooajal 2010–11 oli ta Olympiakósest laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Birmingham City, kuid ei löönud liigas ühtegi väravat. 2011. aasta mais sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Nottingham Forest. Hooajal 2012–13 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Oldham Athletic ja esiliiga klubis Blackpool. Aastatel 2014–2016 mängis Derbyshire Inglismaa esiliigas Rotherham Unitedi ridades.
Aastatel 2016–2020 mängis Derbyshire Küprose kõrgliiga klubis AC Omonia. Ta paistis Küprosel eeskätt silma kahel esimesel hooajal, mil oli mõlemal korral liigas suurim väravakütt (vastavalt 24 ja 23 väravat).
Aastatel 2007–2009 mängis Derbyshire Inglismaa kuni 21-aastaste koondises.
Jouko Törmänen
Jouko Sihveri Törmänen (10. aprill 1954 Rovaniemi – 3. jaanuar 2015 Rovaniemi) oli soome suusahüppaja.
Suusahüppeid hakkas ta sihikindlamalt treenima 1971. aastal. 1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel sai ta suurel mäel 5. koha. 1976. aasta taliolümpiamängudel sai ta suurel mäel 10. ja normaalmäel 14. koha. 1978. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel sai ta suurel mäel 6. ja normaalmäel 15. koha.
1980. aasta taliolümpiamängudel võitis ta suure mäe hüpetes kuldmedali.
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas Törmänen Rahvusvahelises Suusaföderatsioonis ning oli pikka aega FISi suusahüpete komitee liige. Ta kuulus ka Soome suusaliidu juhtkonda.
Jüri Kaasik
Jüri Kaasik (17. veebruar 1891 Olustvere vald, Viljandimaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti mehaanik.
Ta õppis Türi paberivabriku lukksepatöökojas, 1912. aastal võeti Vene sõjaväkke, kus teenis telegraafiroodus, õppides selgeks telefoni- ja telegraafiala, lõpetas kolmekuulised telegraafikursused, osales telegraafimehaanikuna Esimeses maailmasõjas.
Päralt lühiajalist töötamist Türi paberivabriku lukksepatöökojas osales Jüri Kaasik sidemehaanikuna Vabadussõjas. Seejärel töötas ta Viljandis oma venna Hans Kaasiku mehaanikatööstuses, seejärel Grünbergi põllutöömasinate tööstuses.
1928. aastal avas ta Viljandis iseseisva mehaanikatöökoja, hiljem selle juurde ka elektri- ja jahitarvete äri, mida pidas kaks aastat. 1933. aastal viis ta töökoja üle enda ehitatud majja Leola 31. Tema töökoda tegi igasuguseid peenmehaanika töid masinate remondi alal ja valmistas uusi masinaosi.
Jüri Kaasik oli Käsitööstuskoja täiskogu ja koja Viljandi esinduse juhatuse liige, Viljandi Tööstus-Ettevõtjate Ühingu juhatuse liige ja Viljandi Käsitööliste Abiandmise Seltsi revisjonikomisjoni liige.
Reintroduktsioon
Reintroduktsioon ehk taasasustamine (inglise reintroduction, reestablishment) on mingi liigi taasasustamine tema kunagisele asualale ja seal endisega sarnase populatsiooni taasloomine.
Kätlin
Kätlin on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 97. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kätlin 1854 naisel.
Puna-harksaba
pisi|Puna-harksaba Puna-harksaba (Milvus milvus) on haugaslaste sugukonda kuuluv lind.
Lääne-Euroopa liik. Eestis on ta eksikülaline.
Jedwabne
Jedwabne on linn Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Łomża maakonnas, Jedwabne valla halduskeskus. Jedwabne asub Łomżast umbes 20 km kirdes.
Jedwabnet on ürikutes esimest korda mainitud 1455. aastal. Jedwabne sai linnaõigused 1736. aastal, kuid kaotas need 1866. aastal. Linnaõigused sai Jedwabne tagasi 1927. aastal.
10. juulil 1941 toimus linnas Jedwabne pogromm.
Augustin-Jean Fresnel
Augustin-Jean Fresnel (10. mai 1788 – 14. juuli 1827) oli prantsuse ehitusinsener ja füüsik, kelle optikauuringud populariseerisid valguse laineteooriat tehes sellest laialdaselt aktsepteeritud teooria. Seejuures jäi 1830. aastate lõpust kuni 19. sajandi lõpuni levinuks Newtoni formuleeritud valguse korpuskulaarne teooria. Lisaks on meresõidu ohutust parandatud tuletornides tema "astmeliste" läätsede kasutuselevõtmisega. Talle kuulub katadioptrilise (peegeldava/murduva) Fresneli läätse leiutamise au. Fresnel leiutas iseseisvalt ka astmelise läätse, teadmata, et krahv Buffon oli lihtsama dioptrilise (puhtalt murdva) astmelise läätse juba leiutanud. Sellist läätse kasutatakse näiteks ekraani suurendusseadmetes ja grafoprojektorite kondensaatorläätsedes.
Sõnastades täiendatud kujul Huygensi sekundaarlainete printsiibi ja Youngi interferentsi printsiibi kvantitatiivsel kujul ning oletades, et värvused koosnevad siinuslainetest suutis Fresnel esimesena anda selgituse valguse hajumise kohta keskkonna servadel ning esimese rahuldava selgituse sirgjoonelise lainelise levi jaoks. Osa tema esitatud argumendist moodustas tõestus, milles ta näitas, et sama sagedusega, kui erineva faasiga sinusoidide liitmine on analoogne eri suundadega jõudude liitmisega. Lisaks eeldades, et valguslained on ristlained, selgitas Fresnel kahe läbipaistva isotroopse keskkonna vahelisel piirpinnal tekkiva valguse polarisatsiooni olemust, kromaatilise polarisatsiooni mehhanismi ning seal esinevaid valgusläbivus- ja peegeldustegureid. Seejärel üldistades suuna-kiiruse-polarisatsiooni suhet kaltsiidi jaoks võttis ta arvesse peegeldunud kiirte suunda ja polarisatsiooni kaksikmurdumisega kristallides, mis kuuluvad kahesuunalise klassi (nendes, milles Huygensi sekundaarlained lainepinnad ei ole telgsümmeetrilised).
Hiljem võttis ta kasutusele mõisted "lineaarne polarisatsioon", "ringpolarisatsioon" ja "elliptiline polarisatsioon" ning selgitas, kuidas optilist aktiivsust võib mõista, kui ringpolariseeritud valguse kahe suuna erinevas levikiiruses ja lubades kompleksarvulist peegeldustegurit selgitas muutust polariseerituses, mis tekib täielikust sisepeegeldusel näiteks Fresneli rombis. Kehtiva korpuskulaarse valguse teooria kaitsjad ei suutnud oma teooriat kasutades sama väheste eeldustega kvantitatiivselt täpselt selgitada nii paljusid nähtusi nagu Fresnel oma teooriaga.
Fresnel kannatas terve elu jooksul tuberkuloosi käes ning suri selle tagajärjel 39-aastaselt. Ta ei saavutanud oma elu jooksul laialdast tuntust, kuid elas piisavalt kaua, et saada tunnustatuks oma kolleegide seas. Näiteks sai oma surivoodil Londoni Kuningliku Seltsi Rumfordi medali ja tema nime leidub laialdaselt kaasaja optika ja lainelevi terminoloogias.
Karl Kraan
Karl Kraan (1. detsember 1899 Undla vald, Virumaa – 1967) oli eesti elektromehaanik.
Ta töötas alates 1912. aastast Tallinnas Vene-Balti tehastes, avas 1918. aastal Tallinnas elektromehaanika töökoja (Vene tänav 10) ja 1937. aasta Eesti esimese neoonvalgustusi valmistava ettevõtte Eesti Neoon (Pronksi tänav 1). Meistri kutsetunnistus alates 1934. aastast.
Ta oli Tallinna Metallitöösturite Ühingu juhatuse liige, Tallinna Tööoskusameti alaline liige ja Tallinna linnavolikogu liige.
Karl Kraan on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Hans Männik
Hans Männik (10. oktoober 1893 Preedi mõis, Koeru kihelkond, Järvamaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti kirjastustegelane.
Ta lõpetas 1924. a. Tartu Ülikooli zooloogina.
Vesilehelised
Vesilehelised (Hydrophyllaceae) on õistaimede alamsugukond Boraginales 'e seltsist. Cronquisti süsteemi järgi käsitleti seda eraldi sugukonnana.
A (jaht)
A on luksusklassi mootorjaht (lõbusõidulaev). Laeva kavandasid Philippe Starck ja Martin Francis, jaht ehitati valmis Blohm+Vossi poolt HDW laevatehases Saksamaal Kielis. Laev telliti 2004. aasta novembris ja anti tellijale üle 2008. aastal. Jahi väidetav maksumus oli 300 miljonit dollarit.
Jaht on saanud nime selle esialgsete omanike, Andrei ja Aleksandra Melnitšenko, eesnime esitähe järgi.
Laev on teeninud ära vastakaid hinnanguid. Jahti on võrreldud allveelaeva ja stealth-tüüpi hävitajaga, alust on nimetatud ka "kõige armastatumaks ja jälestatumaks laevaks merel".
Roheline hiidkupar
Roheline hiidkupar (Buxbaumia viridis) on hiidkupralaadsete seltsi hiidkupraliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim.
Hiidkupra eoskupar on kuni 9 mm pikkune ja kinnitub harjasele, mis tõuseb substraadist kuni 1 cm kõrgusele. Eoskupras on mitu miljonit 12–15 μm läbimõõduga eost.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Väga spetsiifilise kasvukoha ja elupaigakao tõttu kuulub roheline hiidkupar Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimistusse. Kõik tema leiukohad võetakse kaitse alla ja neil aladel on keelatud metsa majandada.
Eestis on ta väga haruldane. Ta kasvab kraavikallastel, karjamaadel nii savikal või liivasel mullal kui ka laialehistes ja segametsades kõdupuidul. Esimest korda leiti ta Eestist 1922. aastal Ruhnu saarelt. Hiljem leiti teda ka Hiiumaalt ja Saaremaalt. Eesti mandriosast leiti teda alles 2015. aastal.
Rohelise hiidkupra eoskupraid söövad teod, linnud ja närilised.
Adam Christian Gaspari
pisi|Adam Christian Gaspari (1804) Adam Christian Gaspari (18. november 1752 Schleusingen – 27. mai 1830 Königsberg) oli saksa geograaf, Tartu Ülikooli õppejõud ja rektor.
Gaspari sai filosoofiadoktoriks 1790, misjärel asus krahv Moltke juurde tööle koduõpetajana. 1795 asus ta Jena ülikooli erakorralise filosoofiaprofessorina. 1797 asus ta Oldenburgi vanas gümnaasiumis tööle erakorralise geograafiaprofessorina, aga töötas seal kõigest ühe aasta ja alates 1798 andis eratunde Wandsbekis, mis tänapäeval on Hamburgi põhjapoolseim linnaosa, aga tol ajal veel Hamburgi alla ei kuulunud.
Sela ajal omandas ta kuulsust oma teadustöödega statistika ja geograafia vallas ning 28. veebruaril 1803 kutsuti ta Tartu ülikooli ajaloo- ja statistikakateedri korraliseks professoriks. Tööd alustas Gaspari 20. märtsil 1803. 1. augustil 1804 valiti ta 1 aastaks Tartu ülikooli rektoriks ja 1. augustil 1806 samuti 1 aastaks filosoofiateaduskonna dekaaniks. Tartu ülikoolis luges Gaspari järgmisi kursusi: Venemaa statistika, peamiste Euroopa riikide statistika, väljaspool Euroopat asuvate maailmajagude geograafia, geograafia ajalugu, heraldika, peamiste Euroopa riikide (välja arvatud Venemaa ja Saksamaa) ajalugu, Läänemereprovintside ajalugu. Kolmel viimasel aastal lisandus neile Venemaa ajalugu. Peale selle andis ta õpetajate instituudis Venemaa ajalugu ja kuulus õppekomisjoni koosseisu.
Aastast 1810 oli ta Königsbergi ülikooli geograafia ja statistika korraline professor.
Gaspari oli vabamüürlane ja 1814–21 kuulus ta Königsbergi looži Zum Phoenix.
Ely (Nevada)
Ely on linn Ameerika Ühendriikide Nevada osariigis, White Pine'i maakonna halduskeskus ja ainus linn.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 3924. 2010. aastal oli seal 4255 elanikku.
Enne eurooplaste tulekut elasid piirkonnas läänešošonid. 1868. aastal avastati Ely lähedal vaske. Ely asutati Poniekspressi ja Central Overland Route'i kaubatee peatuskohana. 1878. aastal ehitati esimene vasesulataja ja avati postkontor. 1887. aastal sai Ely White Pine'i maakonna halduskeskuseks.
20. sajandi alguses algas suurema vasetoodanguga Elys buum. 1902. aastal sai Ely ettevõtte Nevada Consolidated Copper Corporation peakorteriks ning 1906. aastal ehitati Ely ja Cobre'i vahele Nevada Northern Railway raudteeliin. 1907. aastal oli linnas umbes 2000 elanikku, tänavavalgustus ja kaks päevalehte. Terves maakonnas töötas ligi 30 kaevandusettevõtet.
pisi|left|Ely kesklinn
Linn on saanud nime ilmselt Vermontist pärit kaevandusettevõtte presidendi Smith Ely järgi. Linnas asub Nevada Northern Railway muuseum. Linna läbivat maanteed U.S. Route 50 nimetatakse "Ameerika üksildasemaks maanteeks".
Linnas valitseb poolariidne kliima. Ööpäevased õhutemperatuuri muutused on üsna suured. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, mil õhutemperatuur võib tõusta 30 °C, kuid ka suvekuudel võib öösiti esineda miinuskraade. Talvel langeb õhutemperatuur sageli alla –10 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Elys on 38 °C, mis mõõdeti 18. juulil 1998. Madalaim temperatuur mõõdeti 6. veebruaril 1989, mil oli −34 °C külma. Sajab 248 mm/a. Lund sajab aastas 129 cm.
Brahmaloka
Brahmaloka (sanskriti ja paali keeles ‘brahmade maailm’) on mõiste budismis, millega budistlikus kosmoloogias ja mütoloogias viidatakse brahmade ehk kõrgemate jumalate ehk deevade maailmale ehk nende asupaigale (sanskriti keeles ka devaloka).
Brahmalokas on puhaste vormide, kujude ehk kehade vald (paali keeles rūpaloka) ja kujudeta ehk kehatu vald (arūpaloka) ning need on vastavuses teadvusseisundite ehk jhanadega.
Brahmaloka kitsamas mõttes on budistlikus kosmoloogias kolm olekut kujude vallas ehk puhaste vormide olus.
Theravaada järgi on kujude vallas kuusteist erinevat olekut ning kõrgeim neist on Akaniṣṭa.
Vadžrajaana mütoloogias peetakse Akaniṣṭat üldse kõige kõrgemaks olekuks, mis asetseb kujudeta valla kohal ning kus viibib ürgbuda.
Jumalaid, kes asuvad brahmalokas, nimetatakse brahmadeks või brahmaihuga jumalusteks (sanskriti keeles brahmakāyikā-devatā). Budistlikus mütoloogias alluvad ka brahmad teo ja teovilja ehk karma seadusele.
You FM
Narva FM oli venekeelne raadio Eestis.
Narva FM oli kuuldav Narvas 15. augustini 2022 sagedusel 89,8 MHz.
Ribeyrolles 1918 (automaatkarabiin)
Ribeyrolles 1918 oli katse toota Prantsusmaa relvajõududele automaatrelva. See kasutas eksperimentaalset 8×35 mm padrunit, 25-lasulist salve ning selle efektiivne laskeulatus oli 400 meetrit. Selle laskemoon konstrueeriti padruni .351 Winchester Self-Loading põhjal ning see oli mõnede allikate järgi esimene spetsiaalselt ehitatud keskmise suurusega padrun. Teise allika järgi oli selle laskemoon nimega 8×32 mmSR.
Relva ametlik nimi oli Carabine Mitrailleuse 1918 ('masinkarabiin 1918'). Ribeyrollesil oli relva esiosas harkjalg (mis viitas, et seda taheti hakata kasutama jao automaatrelvana) ja samasugune tääk nagu Berthieri vintpüssil 1907/15.
Vassili Petrov
Vassili Ivanovitš Petrov (15. jaanuar 1917 – 1. veebruar 2014) oli NSV Liidu sõjaväelane, Nõukogude Liidu marssal, hiljem Venemaa Föderatsiooni sõjaline nõunik kaitseministeeriumis.
Elukäik
Vassili Petrov sündis 1917. aastal Stavropoli krais Tšernoleskoje külas. 1935. aastal lõpetas kümneklassilise gümnaasiumi ja astus Ordžonikidze-nimelisesse Pedagoogilisse Instituuti.
22. novembril 1939 astus armeesse ning asus õppima sõjakooli. 1941. aastal lõpetas kaks kuud kestnud leitnandikursused. Võttis osa kaitselahingutest Odessa ja Sevastopoli all. Detsembrist 1942 kuni märtsini 1943 oli pataljoni komandör ja motoriseeritud brigaadi staabiülem.
1943. ja 1944. aastal tegi kaasa lahingutes Ukraina tagasivallutamises, Dnepri ja Dnestri forsseerimistel ning lahingutest Rumeenia ja Bulgaaria pärast, osales ka Budapesti vallutamisel 1945. aastal. Pärast sõja lõppu läks õppima Mihhail Frunze nimelisse akadeemiasse.
1953. aasta juunist kuni 1955. aasta detsembrini oli Petrov polgukomandör, seejärel kuni jaanuarini 1957 diviisi staabiülem, siis aga kuni juulini 1961 diviisi komandör ning omakorda kuni juunini 1964 täitis armee staabiülema kohuseid, misjärel asus juhtima armeed ennast, seda kuni 1966. aasta jaanuarini.
Jaanuarist 1966 kuni aprillini 1972 oli Kaug-Ida sõjaväeringkonna staabiülem ning seejärel kuni maini 1976 Kaug-Ida sõjaväeringkonna maavägede ülem. Pärast seda tõusis ta NSV Liidu maavägede ülemjuhataja esimeseks asetäitjaks. Võttis osa Etioopia-Somaalia relvakonfliktist (1977–1978) Etioopia armee sõjalise nõuandjana.
1978. aasta detsembris anti tema käsutada Kaug-Ida sõjaväeringkonna relvajõud, kuni 1980. aasta novembris määrati Petrov NSV Liidu maavägede ülemaks, siis aga NSV Liidu kaitseministri esimeseks asetäitjaks, kus töötas jaanuarist 1985 kuni juulini 1986.
Alates 1986. aasta maist töötas Petrov NSV Liidu Kaitseministeeriumis. Septembris 1992 läks pensionile, kuid tegutses seejärel Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi sõjalise nõuandjana.
Vassili Petrov oli kommunistliku partei liige alates 1944. aastast, 1974. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu saadik ning 1976. aastast ka NLKP Keskkomitee liige.
Alates 31. augustist 2012 oli Vassili Petrov vanim elusolev Nõukogude Liidu marssal.
Byford Dolphin
thumb|Byford Dolphin Byford Dolphin oli Põhjamere naftaplatvorm.
Olaf Mihelson
Olaf Mihelson (sündinud 2. augustil 1968 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.
Ta osales 1994. aastal Lillehammeri taliolümpiamängudel.
Aastatel 1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt 2 hõbedat ja 3 pronksi ning teatesõidus 1 kulla ja 1 pronksi. Ajavahemikul 1990–1992 tuli ta 3 korda Eesti meistriks suvebiatlonis.
Harilik tundrasamblik
Harilik tundrasamblik (Flavocetraria cucullata) on samblik.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Liudsamblikulaadsed
Liudsamblikulaadsed (Lecanorales) on kottseente selts.
Emilcin
Emilcin on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas Opole Lubelskie vallas. Emilcin asub Opole Lubelskiest umbes 5 km idas ja Lublinist ligikaudu 38 km lääneedelas.
Väidetavalt olevat 10. mail 1978 Emilcinit külastanud ufo. Tulnukad olevat viinud kohaliku talupoja Jan Wolski (1907–1990) mõneks ajaks uurimiseks oma lennumasina pardale. 2005. aastal püstitati Emilcinisse tulnukate külaskäigu mälestuseks mälestussammas.
Ŗ
200px|pisi Ŗ (ŗ) on liivi tähestiku ja endine läti tähestiku täht. See on moodustatud r-tähele sedii lisamisega.
Ŗ märgib nii läti kui ka liivi keeles palataliseeritud r-häälikut.
Läti tähestikku lisati Ŗ 1936. aastal ning eemaldati 1946. aastal. Ŗ-tähe kasutamist jätkati paguluses elavate lätlaste väljaannetes. See esineb läti keeles vaid võõrsõnades ja murdesõnades.
Nossurahu
Nossurahu (ka Leegirahu, Nosurahu) on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas.
Ülemiste veepuhastusjaam
Ülemiste veepuhastusjaam (ka Tallinna veepuhastusjaam) on ettevõtte Tallinna Vesi üks kahest veepuhastusjaamast (teine on Paljassaare reoveepuhastusjaam). See asub Tallinnas aadressil Järvevana tee 3. pisi|Ülemiste veepuhastusjaam
Ajalugu
1924. aastal sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks, arhitekt Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal. Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänapäevani. Jaama rajas aastatel 1925–1927 Suurbritannia firma W. Patterson Engineering Co Ltd. Jaam sai lõplikult valmis 1929. aastal.
Tehnilised andmed ja taristu
Veepuhastusjaama võimusus oli 24 000 kuupmeetrit vett ööpäevas, vesi läbis nii mehaanilise kui ka keemilise puhastuse. Kogu protsess kestis kokku umbes kaks tundi.
1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruseline kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud.
Sõjaaegsed purustused
1941. aastal sai Tallinna filterveevärk sõjategevuse tõttu märkimisväärseid purustusi. Õhku lasti ja hukkus täiesti filterveevärgi pumbamaja koos laboratooriumi ja mõne muu ruumiga, terveks jäi filter koos tagavara- ja settimisbasseinidega. Veepuhastusjaama pumbahoone purustati II maailmasõjas hiljem ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal.
Anastassia
Anastassia on venepärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 82. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastassia 2078 naisel.
Trotüül
Trinitrotolueen (tuntud ka kui trotüül või TNT) on keemiline ühend, süstemaatilise nomenklatuuri (IUPAC) järgi 2-Metüül-1,3,5-trinitrobenseen. See on tahke pruunikaskollane aine, mida mõnikord kasutatakse reagendina keemilisel sünteesimisel. Siiski tuntud eeskätt hästi käsitletava lõhkeainena. (Lõhkeaine on aine, mis põhjustab keemilise plahvatuse). TNT plahvatusjõud on võetud standardmõõduks teiste lõhkeainete ja pommide plahvatusjõu iseloomustamiseks.
Ajalugu
Sakslased hakkasid suurtüki mürskudes kasutama trotüüli 1902. aastal. Trotüüliga täidetud soomustläbistavad mürsud plahvatasid pärast briti laevade soomuse läbimist. Brittide lüdiidiga täidetud mürsud kippusid plahvatama soomusega kokkupõrkel, raisates seega enamiku oma energiast väljaspool laeva. Britid hakkasid lüdiiti trotüüli vastu vahetama 1907. aastal.
Ameerika Ühendriigid täitsid oma mürske pikriinhappe derivaatidega (tavaliselt ammooniumpikraat), ka siis, kui mitmed teised riigid olid juba üle läinud trotüüli peale. Siiski hakkasid nad täitma meremiine, pomme ja torpeedosid trotüüliga.
Ohutus ja toksilisus
TNT on mürgine, kontakt nahaga võib tekitada ärritust ja nahk värvub kollakasoranžiks. Töölisi sõjatööstuses, kes selle kemikaaliga kokku puutusid, hakati seetõttu esimese maailmasõja ajal kutsuma kanaaritüdrukuteks (inglise canary girls, paljud töölised olid naised).
Inimestel, kes pikaajaliselt trotüüliga kokku puutuvad, võib tekkida aneemia ja maksa ebanormaalne talitlus. Samuti on täheldatud põrna suurenemist ja immuunsüsteemi kahjustumist. TNT kahjustab meeste viljakust. TNT on võimalik kantserogeen inimestele, kuna katsed rottidel seda näitavad, kuigi inimeste puhul kantserogeensust täheldatud pole. Kui trotüüli süüa, värvub uriin punaseks, seda lagusaaduste, mitte vere tõttu.
EMP ja Norra toetused
EMP ja Norra toetuste aluseks on EMP leping. Selle lepingu kohaselt on Island, Liechtenstein ja Norra osa Euroopa ühtsest turust, mis võimaldab kaupade, teenuste, kapitali ning inimeste vaba liikumist siseturul. EMP lepingus on sätestatud koostöö ühised eesmärgid sotsiaalse ja majandusliku ebavõrdsuse vähendamiseks Euroopas ning Euroopa riikide vahelise koostöö parandamiseks.
Alates EMP lepingu jõustumisest on Island, Liechtenstein ja Norra mitme ELi ning EMP riigi sotsiaalsele ja majanduslikule arengule kaasa aidanud. Toetused on kohale jõudnud finantsmehhanismi (1994–1998), finantsinstrumendi (1999–2003) ning EMP ja Norra toetuste (2004–2009, 2009–2014, 2014–2021) kaudu. Norra, Island ja Liechtenstein on aastatel 1994–2014 järjestikuste toetuskavadega kokku panustanud 3,3 miljardit eurot. Rahastamisperioodil 2014–2021 on lisatoetuseks saadaval 2,8 miljardit eurot. Kolm doonorriiki panustavad oma suuruse ja SKT järgi. Sellest tulenevalt moodustab Norra 97,7%, Island 1,6% ja Liechtenstein 0,7% 2014–2021 EMP ja Norra toetustest. Alates 2004. aastast on kaks eraldi mehhanismi: EMP toetused ja Norra toetused. EMP toetusi rahastavad kolm doonorriiki: Island, Liechtenstein ja Norra ning Norra toetusi rahastab vaid Norra.
Valikukriteeriumid
EMP ja Norra toetuste tingimused on kooskõlas ELi ühtekuuluvusfondi jaoks kehtestatud kriteeriumitega, mis on suunatud liikmesriikidele, mille rahvamajanduse kogutulu elaniku kohta moodustab alla 90% ELi keskmisest. Rahastamisperioodil 2014–2021 on need riigid Bulgaaria, Eesti, Horvaatia, Kreeka, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Tšehhi, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia ja Ungari. Enne 2004. aastat Euroopa Liiduga liitunud riike ei rahastata Norra toetustega; Kreekat ja Portugali rahastatakse seega vaid EMP toetustest.
Kuidas see toimib?
Kõigepealt sõlmivad EL ja kolm doonorriiki vastastikuse mõistmise memorandumi toetuste kogusumma ja rahastamise jaotuse kohta igas abisaajariigis. Riikide eraldised põhinevad elanikkonna suurusel ja SKT-l elaniku kohta, mis teeb Poolast suurima abisaajariigi, millele järgneb Rumeenia. Malta on väikseim abisaajariik.
Seejärel peavad Island, Liechtenstein ja Norra läbirääkimisi iga abisaaja riigiga ning lepivad kokku, milliseid programme luua, nende eesmärgid ja igale programmile eraldatava summa. Kokkulepped põhinevad abisaajariikide riiklikel vajadustel ja prioriteetidel ning doonorriikidega tehtava koostöö ulatusel. Läbirääkimiste käigus konsulteeritakse Euroopa Komisjoniga, et vältida dubleerimist ja tagada, et rahastamine oleks suunatud sinna, kus sellel on kõige suurem mõju. EMP ja Norra toetuste raames rakendatavad programmid peavad vastama inimõiguste, hea valitsemistava, jätkusuutliku arengu ning soolise võrdõiguslikkusega seotud ELi eeskirjadele ja standarditele.
ELi ning EMP ja Norra toetused täiendavad teineteist ning riiklikul tasandil haldab neid harilikult sama korraldusasutus. EMP ja Norra toetused rahastavad sageli projekte valdkondades, kus ELi või riigi toetused on harva kättesaadavad.
Iga riiklik teabekeskus vastutab programmide üldise haldamise eest abisaajariigis. Programmioperaatorid töötavad välja ja haldavad programme (sageli koostöös doonorriikide partneriga) ning otsustavad projektide rahastamise. Projektid valitakse harilikult pärast programmioperaatorite korraldatud taotlusvoore.
Kahepoolse koostöö tugevdamine
Üks kahest EMP ja Norra toetuste peamisest eesmärgist on abisaaja- ning doonorriikide vahelise koostöö ja suhete suurendamine. Abisaajariikide üksuste ja nende vastaspoolte vahelised partnerlused Islandil, Liechtensteinis ja Norras on toetuste põhiosa ning pakuvad ainulaadse võimaluse Euroopa ühiste probleemide lahendamiseks.
EMP ja Norra toetused 2014–2021
pisi|Joonis 1. EMP toetuste kogusumma 2014–2021 pisi|Joonis 2. Norra toetuste kogusumma 2014–2021 Ajavahemikuks 2014–2021 on toetusteks eraldatud 2,8 miljardit eurot. EMP toetusi (1,55 miljardit eurot) rahastavad ühiselt Island (3%), Liechtenstein (1%) ja Norra (96%) ning need jagunevad kõigi 15 riigi vahel. Norra toetusi (1,25 miljardit eurot) rahastab vaid Norra ning need jagunevad 13 riigi vahel, kes liitusid ELiga pärast 2003. aastat. Iga doonorriigi panus sõltub nende sisemajanduse kogutoodangust (SKT).
Toetusvaldkonnad
Ajavahemikus 2014–2021 rahastatud viis prioriteetset valdkonda (PS) ja seotud 23 programmipiirkonda (PA) kajastavad Euroopa 2020. aasta strateegias määratud prioriteete – Euroopa Liidu kümneaastase majanduskasvu strateegia aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks – ning ELi 11 ühtekuuluvuspoliitika eesmärki. Eesmärk on aidata kaasa majanduskasvule ja tööhõivele, võidelda kliimamuutuste ning energiasõltuvusega, vähendades samal ajal vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Need edendavad ka kahepoolset ja rahvusvahelist koostööd.
1. prioriteetne valdkond: innovatsioon, teadus, haridus ja konkurentsivõime
1. Äriarendus, innovatsioon ja VKE-d
2. Teadusuuringud
3. Haridus, stipendiumid, praktikad ja noorte ettevõtlus
4. Töö- ja eraelu tasakaal
5. Sotsiaaldialoog – inimväärne töö
2. prioriteetne valdkond: sotsiaalne kaasatus, noorte tööhõive ja vaesuse vähendamine
6. Euroopa tervishoiu probleemid
7. Romade kaasamine ja võimestamine
8. Riskirühma kuuluvad lapsed ja noorukid
10. Kohalik areng ja vaesuse vähendamine
3. prioriteetne valdkond: keskkond, energia, kliimamuutus ja vähese CO2-heitkogusega majandus
12. Taastuvenergia, energiatõhusus, energiajulgeolek
13. Kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine
4. prioriteetne valdkond: kultuur, kodanikuühiskond, hea valitsemistava ning põhiõigused ja -vabadused
14. Kultuuriettevõtlus, kultuuripärand ja kultuurikoostöö
15. Kodanikuühiskond
16. Hea valitsemistava, vastutustundlikud institutsioonid, läbipaistvus
5. prioriteetne valdkond: justiits- ja siseasjad
18. Varjupaik ja ränne
19. Kinnipidamisasutused ja eeluurimisvangistus
20. Rahvusvaheline politseikoostöö ja kuritegevuse vastu võitlemine
21. Kohtusüsteemi mõjusus ja tõhusus, õigusriigi põhimõtete tugevdamine
22. Koduvägivald ja sooline vägivald
23. Katastroofide ennetamine ja nendeks valmisolek
EMP ja Norra toetuste 2014–2021 uueks funktsiooniks on noorte tööhõive fondi (65,5 miljonit eurot) ja piirkondliku koostöö fondi loomine (34,5 miljonit eurot). Need fondid toetavad Euroopa piiriüleseid ja riikidevahelisi projektialgatusi, et leida lahendusi mõnedele Euroopa ühistele probleemidele.
Kõik EMP ja Norra toetuste 2014–2021 programmid kestavad 30. aprillini 2024.
Koostöö ja välispartnerid
Doonorprogrammi partneritel (DPP-d) on strateegiline roll programmi planeerimisel ja rakendamisel ning projekti partnerluse hõlbustamisel. Rahastamisperioodi 2014–2021 on kaasatud 21 doonorprogrammi partnerit (kaks Islandilt, üks Liechtensteinist ja 18 Norrast).
Doonorprogrammi partnerid on peamiselt avalikud asutused, millel on oma valdkonnas riiklikud volitused ja ulatuslik rahvusvaheline kogemus. Need doonorprogrammi partnerid on määratud doonorriikide algatusel.
Valitsustevahelistel organisatsioonidel ja osalistel on EMP ning Norra toetustes tähtis osa, sest nad jälgivad rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingute järgimist kogu Euroopas. Need organisatsioonid pakuvad abi inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtetega seotud valdkondades. Tagamaks, et EMP ja Norra toetuste programmid ning projektid vastaksid Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele, on doonorriigid loonud strateegilised partnerlused kolme Euroopa partneriga, kes tegutsevad rahastamisperioodil 2014–2021 rahvusvaheliste partnerorganisatsioonidena.
EMP ja Norra toetused 2009–2014
Ajavahemikul 2009–2014 eraldati toetuste raames 1,8 miljardit eurot. EMP toetuseid (993,5 miljardit eurot) rahastasid ühiselt Island (3%), Liechtenstein (1%) ja Norra (96%) ning need jagunesid 16 riigi vahel. Norra toetuseid (804,6 miljardit eurot), mida rahastas vaid Norra, jagunesid 13 riigi vahel, mis liitusid ELiga pärast 2003. aastat. Hispaania sai ajavahemikul 2009–2014 ainult üleminekutoetust. Pärast 2013. aastal ELiga ühinemist sai Horvaatia 2014. aastal EMP liikmeks ning sellest tulenevalt EMP ja Norra toetuste abisaajariigiks.
Allikas: EMP ja Norra toetuste perioodi 2009–2014 lõpu hinnang, kiirhinnang: lõplik aruanne, märts 2019.
Toetusvaldkonnad
pisi|Joonis 3. Eraldatud vahendid prioriteetsete valdkondade kaupa Ajavahemikul 2009–2014 eraldati EMP ja Norra toetused üheksale prioriteetsele valdkonnale (PS) ning 32 programmipiirkonnale (PA), nagu on toodud tabelis 2. Prioriteetsetele valdkondadele eraldatud vahendid on toodud alloleval joonisel.
'''Tabel 2. EMP ja Norra toetuste 2009–2014 prioriteetsed valdkonnad (PS) ning programmipiirkonnad (PA)''' Allikas: Blue Book 2009–2014
Koostöö
Koostöö kahepoolsete programmide ja projektide kaudu annab võimaluse teadmiste vahetamiseks, vastastikuseks õppimiseks parimatest tavadest ning ühiste põhimõtete väljatöötamiseks. Rahastamisperioodil 2009–2014 osales 23 doonorprogrammi partnerit (DPP-d) (20 Norrast, kaks Islandilt ja üks Liechtensteinist). Lisaks oli ka Euroopa Nõukogu mitmes programmis doonorprogrammi partner.
Sel perioodil rahastatud 7000 projektist enam kui 30% osalesid doonorprojekti partnerid. Doonorriikidest osales ligi 1000 partnerit (185 Islandilt, 11 Liechtensteinist ja 780 Norrast).
Tulemused
EMP ja Norra toetuste perioodi 2009–2014 lõpu hinnang heidab valgust toetustele 16 ELi riigis. Rahastamisperioodi 2009–2014 kohta on läbi viidud järgmised sõltumatud hindamised ja läbivaatamised.
EMP ja Norra toetuste tulemuste ja andmeportaalist saab lisateavet ajavahemikul 2009–2014 rahastatud programmide ja projektide kohta.
EMP ja Norra toetused 2004–2009
ELi laienemisega 2004. aastal liitus ELi ja Euroopa Majanduspiirkonnaga (EMP) kümme uut riiki: Eesti, Küpros, Leedu, Läti, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi ja Ungari.
Laienemine nõudis Euroopa ühtekuuluvusse tehtavate panuste märkimisväärset suurendamist. Enamik uutest liikmesriikidest olid ELi keskmisest sotsiaalse ja majandusliku arengu tasemest märkimisväärselt madalamal. pisi EPM ja Norra toetused eraldasid ajavahemikul 2004–2009 1,3 miljardit eurot. EPM toetused (672 miljonit eurot) abistasid 15 abisaajariiki Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Norra toetused andsid 2004. aastal ELiga liitunud kümnele riigile täiendavad 567 miljonit eurot.
Lisaks nendele kahele mehhanismile eraldas Norra 68 miljonit eurot Norra kahepoolsete koostööprogrammide kaudu Bulgaariale ja Rumeeniale, kui need kaks riiki 2007. aastal ELiga ühinesid.
Norra eraldas suurima doonorina ligi 97% 2004.–2009. aasta kogurahastusest.
Toetusvaldkonnad
Aastatel 2004–2009 said 1250 projekti EMP ja Norra finantsmehhanismide kaudu rahalist tuge. Neid projekte rahastati järgmiste toetusvaldkondade raames.
Koostöö
Enam kui üks viiest toetatud projektidest olid partnerlusprojektid abisaajariikide üksuste ning Islandi, Liechtensteini ja Norra vahel.
Tulemused
pisi|EMP ja Norra toetused toetavad jätkuvalt koostöökoda, mis asub ÜRO puhvertsoonis Nikosia südames Küprosel. Kultuuri- ja hariduskeskus on muutunud tähtsaks kohtumispaigaks kogu saare organisatsioonidele. EMP ja Norra toetuste perioodi 2004–2009 lõpu hinnang järeldas, et „EMP ja Norra toetused 2004–2009 on aidanud vähendada erinevusi Euroopas […] ja sellest saadav kohalik kasu on olnud märkimisväärne“ (Perioodi lõpu hinnang, Nordic Consulting Group, jaanuar 2012).
Rahastamisperioodi 2004–2009 kohta on läbi viidud järgmised sõltumatud hindamised ja läbivaatamised.
Finantsinstrument 1999–2003
Ajavahemikul 1999–2003 said Kreeka, Iirimaa, Põhja-Iirimaa, Portugal ja Hispaania EMP EFTA riikidelt (Island, Liechtenstein ja Norra) 119,6 miljonit eurot. Toetati projekte keskkonnakaitse, linnade uuendamise, linnapiirkondade reostuse, kultuuripärandi kaitse, transpordi, hariduse ja koolituse ning akadeemilise uurimistöö valdkonnas. Ligi 93% rahastusest kulutati keskkonnakaitsega seotud projektidele.
Laadige alla finantsinstrumendi 1999–2003 lõpparuanne.
Finantsmehhanism 1994–1998
Finantsmehhanism 1994–1998 hõlmab Hispaaniat, Iirimaad, Kreekat, Põhja-Iirimaad ja Portugali. Toetati projekte keskkonnakaitse, hariduse ja koolituse ning transpordi valdkonnas. Lisaks projekti toetamiseks eraldatud 500 miljonile eurole anti 1,5 miljardit eurot laenude intressitoetuseks Euroopa Investeerimispangas (EIB).
Soome, Rootsi ja Austria, kes olid 1994. aastani EFTA liikmed, lahkusid ühingust ELiga ühinemiseks.
Suukaala järv
Suukaala järv (ka Nihu Mädajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 382 m.
Amélie de Montchalin
pisi|Amélie de Montchalin 2017. aastal Amélie de Montchalin (sündinud 19. juunil 1985 Lyonis) on Prantsusmaa poliitik, ta kuulub erakonda En Marche!.
Ta oli alates 27. märtsist 2019 kuni 6. juulini 2020 Prantsusmaa Euroopa asjade minister.
Kuklakilbis
Kuklakilbis (ladina scutum occipitale, sün occipitale, mitm  scuta occipitalia) on paljudel roomajatel pead katva naha soomus. Kuklakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel paikneb kuklakilbis (olemasolul) ka kuklakilbised kukla osas kiirukilbise taga ja neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. Nii näiteks on kuklakilbis kuningkobral (Ophiophagus hannah) kuid puudub kobral.
Rudolf Russak
Rudolf Russak (26. mai (vkj)/ 8. juuni 1902 Kärsa küla, Kastre-Võnnu vald, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 31. jaanuar 1991) oli eesti puidutööstur.
Voldemārs Ozols
Voldemārs Ozols (17. oktoober 1884 Vitebski kubermangus (tänapäeva Läti) – 12. juuli 1949 Riia) oli Venemaa keisririigi, Eesti, Läti ja Leedu sõjaväelane ning Nõukogude sõjaväeluuraja.
Rudolf Russak
Ta õppis Tartus oma venna Aleksander Russaki juures ametit alates 1922. aastast ja töötas seal kuni 1927. aastani, seejärel asutas ta Tartus mehaanilise puutööstuse "Estonia" (Tähe tänav 22, alates 1935. aastast oma majas Ööbiku tänav 10-A). 17. märtsil 1934 omandas ta Tartu Tööoskusametilt meistri kutsetunnistuse.
Voldemārs Ozols
Voldemārs Ozols omandas üldhariduse Riia linnakoolis, sõjalise hariduse aga Vilno sõjakoolis, mille lõpetas 1907. Kõrgema sõjalise hariduse sai ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemias aastatel 1911–1914.
Rudolf Russak
Tema tööstuses valmistati mööblit, uksi, aknaid, treppe, lava- ja kasvuhoonekatteid, kirjakanga (Soome) telgi, sõidu- ja veoautokeresid, rehepeksu- ja veskimasinate puuosi jne.
Liikmesus
Ta oli Tartu Puutöösturite Ühingu liige, Tartu Kesk-, Väike- ja Käsitöösturite Ühingu juhatuse liige alates 1929. aastast, Tartu Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu liige, Tartu Aed- ja Äärelinna Majaomanikkude Seltsi ning Käsitööstuskoja 2. sektsiooni liige ning viimase revisjonikomisjoni abiesimees.
Voldemārs Ozols
Pärast Esimese maailmasõja algust teenis Ozols 1914. aasta oktoobrist IV ratsakorpuse staabis vanemadjutandina. Kuni üleviimiseni läti kütivägedesse 1916. aasta veebruaris, teenis 4. Turkestani kütibrigaadi ja 55. jalaväediviisi staapides.
1917. aastal oli Ozols 2. Läti kütibrigaadi vanemadjutant, staabiülem ning ülendati kindralstaabi alampolkovnikuks. 1917. aasta septembris viidi ta üle Liivimaal paikneva 12. armee staapi.
19. detsembril 1918 tuli läbi rinde Eestisse, kus võttis osa Vabadussõjast Eesti vägede koosseisus Lõuna-Eestis (01.07–10.10.1919 oli 2. Diviisi staabis Tartus) Landeswehri sõjas ja Läti vabastamises ning Kārlis Ulmanise valitsuse seadusliku võimu taastamises.
1919. aastal teenis ta Läti Kindralstaabi Operatiivosakonna ülemana ning juhtis Läti vägede võitlust Pavel Bermont-Avalovi vägede vastu, pärast edukat sõjategevuse lõppu läks Läti sõjaväest erru ning asus Leedu sõjaväkke.
1936–1937 – Hispaania kodusõjas kindral.
Ozols on maetud Riia Rainise kalmistule.
Kõrgõzstan 2018. aasta taliolümpiamängudel
Kõrgõzstan osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega.
Kõrgõzstani esindasid mäesuusatamises Jevgeni Timofejev ja murdmaasuusatamises Tariel Žarkõmbaev.
Giovanni Santi
thumb|250px|right|Kahe ingli poolt toetatud Kristus, umbes 1490 (Budapesti Kaunite kunstide muuseum) thumb|Neitsi Maarja lapsega, [[Rahvusgalerii, London.]] thumb|Capilla Tiranni freskod, Cagli.
Giovanni Santi (1435 Corbordolo – 1. august 1494 Urbino) oli quattrocento Itaalia maalikunstnik ja sisekujundaja, Raffaello Santi isa. Ta sündis Colbordolos Urbino hertsogiriigis. Mõnda aega oli ta väikekaupmees; seejärel õppis ta Piero della Francesca käe all. Teda mõjutas Fiorenzo di Lorenzo ja arvatavasti oli ta mõnda aega Melozzo da Forlì abiline ja sõber. Ta oli Urbino hertsogi õukonnamaalija ja maalis mitmeid altarimaale.
Tanuseenelaadsed
Tanuseenelaadsed (Phallales) on kandseente selts.
Malaika
"Malaika" (ingel) on Fadhili Williami, Miriam Makeba, Harry Belafonte jmt esitatud suahiilikeelne laul.
Videod
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Malaika seisuga 12.04.2015.
Surnud 19. novembril
Siin loetletakse 19. novembril surnud tuntud isikuid.
Kaeluskotkas
pisi|Kaeluskotkas Kaeluskotkas (Gyps fulvus) on haugaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Väike Nihujärv
Väike Nihujärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m.
Pallimäng
pisi|Pallimäng Pallimäng on sportlik või meelelahutuslik mäng, milles kasutatakse mänguvahendina palli. Lisaks pallile võidakse kasutada muid vahendeid, näiteks reketit, kurikat vms.
Pallimängu mängitakse mitmekesi. Paljud pallimängud on võistkondlikud.
Avène
Avène'ist on pärit ka samanimeline looduslike kosmeetikatoodete kaubamärk.
pisi|Avène'i plaan ja teda ümbritsevad vallad
Vallas asuvad järgmised külad:
Vald asub 350 meetri kõrgusel üle merepinna.
Veistelaid
Veistelaid (ka Oitma laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 2,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit.
Saar on kivise pinnamoega, kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on.
Nahkhiir (operett)
pisi|"Die Fledermausi" väljatuleku plakat 1874 "Nahkhiir" (saksa keeles "Die Fledermaus") on helilooja Johann Straussi operett (Komische Operette) kolmes vaatuses Karl Haffneri (õieti Karl Schlechter) ja Richard Genée libretole, mis põhines Henri Meilhaci ja Ludovic Halévy vodevilli "Le réveillon" ("Vana-aastaõhtu ball", 1872) ainetel. Viimane omakorda lähtus Pariisis tegelikult aset leidnud loo põhjal Julius Roderich Benedixi kirjutatud farsist "Das Gefängnis" ("Vangistus", 1851).
Faktoloogia
Opereti esmaettekanne oli 5. aprillil 1874 Viini Theater an der Wienis.
Rollide esmaesitajad: Marie Geistinger (Rosalinde), Jani Szika (Eisenstein), Ferdinand Lebrecht (Falke), Caroline Charles-Hirsch (Adèle), Irma Nittinger (Orlofsky). Dirigeeris Johann Strauss.
"Nahkhiir" on Viini klassikalise opereti stiilipuhtaim ja täiuslikem esindaja, üks kõigi aegade väljapaistvamaid ja enamesitatumaid muusikalisi komöödiaid. Vokaalselt on tegemist keerulise operetiga, mida on aeg-ajalt ka koomiliseks ooperiks nimetatud. Pole haruldane, et Rosalinde ja Adele rolle esitavad maailma ooperilavade tipplauljad. "Nahkhiir" on olnud ainus omalaadsete hulgas, mis on väljatulekust peale püsinud katkematult maailma tähtsamate ooperiteatrite püsirepertuaaris.