cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tamsweg
Ajalugu
Peapiiskopid võitlesid oma valdustes reformatsiooni vastu ja vastureformatsiooni käigus laiendati Tamswegi piiskopiresidentsi ning 1587. aastal anti selle kodanikele täiendavad turuõigused, eriti soola ja rauaga kauplemise osas. Esimese koalitsiooni sõja ajal okupeerisid Tamswegi 1797. aastal Prantsuse väed ning pärast Salzburgi vürstliku peapiiskopkonna sekulariseerimist 1803. aastal läks see 1805. aasta Pressburgi rahu kohaselt koos Salzburgi kuurvürstkonnaga Austria keisririigile. Ääremaa majandust soodustati otsustavalt, kui Tamsweg sai Muri oru raudteeliini avamisega 1894. aastal juurdepääsu Austria-Ungari raudteevõrgule.
Tamsweg on tähelepanuväärne oma iga-aastase Simsoni kuju rongkäigu tõttu.
Transport
thumb|Aururong Muri oru raudteel
Tamsweg asub liidukiirteede (Bundesstraßen) ristumiskohas: B95 Turracher Straße Mauterndorfist Predlitz-Turrachisse Steiermargis ning B96 Murtal Straße Sankt Michael im Lungaust ja A10 Tauern Autobahn (Euroopa maantee E55) Muraust.
Selle juurde pääseb ka Murtalbahni kitsarööpmelise raudtee lõppjaamast, mis viib Austria Lõunaraudteeni (Südbahn) Unzmarkt-Frauenburgis.
Wesendorfi ühisvald
thumb|Samtgemeinde Wesendorfi paiknemine Gifhorni kreisis
Wesendorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Selle pindala on 209,04 km². 31. detsembril 2015 elas seal 14,383 inimest. See asub umbes 10 km Gifhornist põhjas.
Badeni markkrahvkond
thumb|Lipp thumb|Vapp thumb|Baden 19. sajandi alguses
Badeni markkrahvkond (saksa keeles Markgrafschaft Baden) oli ajalooline territoorium Saksa-Rooma riigis. Laiudes piki Reini idakallast Edela-Saksamaal, eksisteeris see markkrahvkonnana aastatel 1112–1803, edasi sai sellest kuurvürstkond. Selle valitsejad kuulusid Zähringite dünastiasse.
Kasvamine
12. ja 13. sajandil oli Baden lojaalne ja vankumatu Hohenstaufenite toetaja, isegi oma Zähringi-Švaabi sõltlaste vastu. Vastutasuks teenete eest lubati tal laiendada võimu kogu Edela-Saksamaal, läänes üle Reini jõe Alsace'i, idas Schwarzwaldi servani, põhjas Murgi jõeni ja lõunas Breisgauni. Baden-Badeni neljas markkrahv Hermann V (valitses 1190–1243) asutas Backnangi, Durlachi, Stuttgardi, Ettlingeni ja Pforzheimi linna ning mitu kloostrit, sealhulgas Lichtenthali kloostri, millest sai tema järglaste matmispaik. Aastal 1219 viis ta oma võimukeskuse Pforzheimi. Ta pidi loobuma oma nõuetest Zähringile ja Braunschweigile, kuid sai Ortenau ja Breisgau krahvitiitli kahe oru järgi Lõuna-Badenis. Tema poeg Hermann VI (valitses 1243–1250) ja pojapoeg Friedrich I (valitses 1250–1268) nõudlesid Austria ja Steiermargi hertsogite tiitleid. Austerlased tõrjusid neid, kuna ei tahtnud võõraid valitsejaid.
Kapten (perekonnanimi)
Kapten on perekonnanimi.
Badeni markkrahvkond
Konsolideerumine
Markkrahvkonna konsolideerumine toimus aastal 1442. Sel aastal omandati pool Lahri ja Mahlbergi valdustest, mis lõi sideme kahe põhiterritooriumi vahel: Breisgau lõunas ja Baden-Baden põhjas. Kogu hiliskeskaja vältel kasvatas Baden oma haldust, rahandust ja sõjaväge, kuni muutus üheks suuremaks ja tugevamaks Saksa-Rooma riigi osaks Edela-Saksamaal, eriti pärast Habsburgide valduste omandamist järelejäänud Ortenaus ja Breisgaus.
Kapten (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kapten Eestis 17 mehel ja 26 naisel.
Badeni markkrahvkond
Konsolideerumine
thumb|left|"Badeni Christoph I", [[Hans Baldung, 1515]]
Katsumused
Aastal 1462 viis vaidlus uue Mainzi peapiiskopi valimise üle Karl I (valitses 1453–1475) sõtta Reini pfaltskrahvi Friedrich I vastu. Mainzi peapiiskopi vaenusena tuntud sündmus oli lühike, kestis ainult mõned kuud, kuid selle mõju oli kaotajale Karlile laastav. Ta pidi loovutama mitmeid territooriume Pfalzile ja selle liitlastele. Need territooriumid tõi tagasi tema poeg ja järglane Christoph I (valitses 1475–1515). Aastal 1503 suri Baden-Sausenbergi sugu välja ja Christoph ühendas kõik Badeni maad. Ta püüdis hoida neid ühendatuna ühele oma poegadest, Philippile, kuid tema pingutused nurjas Prantsuse kuningas. Enne surma jagas Christoph markkrahvkonna oma kolme poja vahel. Philipp oli aastast 1515 ta võimujärglane, kuid suri lastetuna aastal 1533 ja tema osa läks ta vendadele Bernhardile ja Ernstile. Aastal 1535 jagasid nad oma pärandi. See oli esimene mitmest jagamisest, mis rajas Badenis kaks põhiliini – Baden-Badeni markkrahvkonna ja Baden-Durlachi markkrahvkonna (aastani 1565 Baden-Pforzheim) – selline jaotus kestis aastani 1771. Siiski ei olnud suhted kahe liini vahel rahumeelsed ja püsiv killustatus ei aidanud.
Reformatsiooni ajal jäid harud, mida juhtis Baden-Baden, katoliiklaste poolele, teised ühinesid koos Baden-Durlachiga protestantide poolega. Kolmekümneaastane sõda tegi olukorra kõigile harudele hullemaks. Paljud neist läksid maapakku. Baden kannatas sõja ajal märgatavalt. 1648. aasta Vestfaali rahu taastas harud ja nende kirikud nende maadel. Tasapisi rivaalitsemine taandus. Prantsusmaa kuningriigi Päikesekuninga Louis XIV sõdades laastati kaks markkrahvkonda Prantsuse vägede poolt. Saksa-Rooma riigi väed, mida juhtis Baden-Badeni markkrahv Türgi Louis (valitses 1677–1707), võitlesid Prantsusmaa kuningriigi vastu.
Taasühinemine
Aastal 1771 sai August Georg viimaseks Baden-Badeni markkrahviks, ta suri poegadeta. Kõik tema territooriumid läksid tema lähimale pärijale – Baden-Durlachi markkrahvile Karl Friedrichile (valitses 1738–1811). Kolmandat ja viimast korda ühendati kõik Badeni maad ühe valitseja alla.
Kuigi Baden oli lõpuks ühendatud, olid tema valdused killustatud ja laiusid Reini ülemjooksu mõlemal kaldal, kogupindalaga 3496,48 km². Kui Karl Friedrich sai aastal 1738 markkrahviks, võttis ta eesmärgiks täita augud oma territooriumis. Tema esimene võimalus tuli aastal 1792, kui puhkes sõda Prantsusmaa ja Austria vahel. Badenlased võitlesid Austria eest ning jätsid Badeni rüüstata, kui nad kaotasid. Karl Friedrich pidi maksma kahjutasu ja loovutama oma territooriume Reini idakaldal Prantsusmaale. Ta sai teise võimaluse mõni aasta hiljem Napoleoni vaenlasena Venemaa tsaari Aleksander I poolel. Aastal 1803 sai markkrahv tsaari jõupingutuste abil Konstanzi piiskopkonna, Reini Pfalzi osi ja mitmeid muid väiksemaid kreise, omandades niimoodi kuurvürsti tiitli.
Markkrahvid
Vaata loendit Badeni markkrahvkonna kõigi harude – Baden-Badeni, Baden-Durlachi, Baden-Hochbergi, Baden-Pforzheimi ja Baden-Sausenbergi – valitsejatest.
Vanaküla Sanksaare ristimets
Vanaküla Sanksaare ristimets on ristimets Võrumaal Põlva kihelkonna Vanakülas.
Helene Tedre
pisi|Helene Tedre 1994. aastal Helene Tedre (sündinud 12. juunil 1972) on eesti kultuuriametnik ja suhtekorraldaja.
Ta on lõpetanud 1990. aastal Pärnu I Keskkooli, 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli infoteaduste alal ja 2000. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal.
1991. aastast töötas ta kaksteist aastat Eesti Televisiooni teadustaja-saatejuhina. 2000. aastast oli ta ametis Tallinna Kultuuriväärtuste Ametis, 2006. aastast kunstinõunikuna Kultuuriministeeriumis ja 2009. aastast kultuurinõunikuna Eesti Suursaatkonnas Moskvas. Seejärel on ta töötanud kommunikatsioonijuhina Eesti Ajaloomuuseumis.
1990. aasta Miss Estonia võistlusel pälvis ta teise printsessi tiitli.
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel edastas ta Eesti antud punktid.
Tema vanemad on näitlejad Peeter ja Lii Tedre.
Xueshani tunnel
pisi|Tunneli idapoolne väljasõit Xueshani tunnel (Xuěshān Suìdào; 雪山隧道) on aastatel 1991–2006 rajatud ligi 13 km pikkune maanteetunnel Taiwanil. Taipeid ja Yilani ühendava National Highway 5 osana läheb ta läbi Xueshani ahelikust saare kirdeosas.
12 917 m pikkusest idatorust ja 12 942 m pikkusest läänetorust ning piloottunnelist (12 941 m) koosnev rajatis on Taiwani pikim tunnel. Hiina Rahvavabariigis paikneva Zhongnanshani tunneli järel on ta Ida-Aasia pikkuselt teine ning maailma pikkuselt viies maanteetunnel. Zhongnanshani tunneli järel on ta maailma pikkuselt teine kahe toruga maanteetunnel.
Tunneli rajamise eesmärk oli parandada Taiwani kirdeosas asuva mägedest ümbritsetud Yilani maakonna transpordiühendust ning edendada saare hõredalt asustatud ja raskesti ligipääsetava idaosa arengut.
Lihula monument
pisi|Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (otse). 31. jaanuar 2021 pisi|Lihula mälestusmärk Lagedi vabadusvõitluse muuseumis (küljelt). 31. jaanuar 2021 Lihula monument on aastast 2005 Harju maakonnas Rae vallas Lagedil asuv mälestusmärk “60 aastat Eesti kaitselahingutest” neile eestlastele, kes võitlesid teises maailmasõjas Saksa sõjaväes Punaarmee vastu.
Ausammas avati 2002. aastal Pärnus, ent võeti valitsuse võimuga üheksa päeva hiljem maha, sest peaminister Siim Kallas oli mõistnud samba hukka. Seejärel püstitati sammas 2004. aastal Lihulas. Ausamba eemaldamine 2. septembril 2004 Lihula kalmistult peaminister Juhan Partsi korraldusel tekitas ühiskonnas suurt poleemikat. Asjaolu, et see toimus öösel ning politsei kasutas ausammast kaitsma tulnud ja korda rikkunud (nt tekitati kehavigastusi kraanajuhile) rahva vastu jõudu, põhjustas paljudes eestlastes pahameelt ning mõjus halvasti nii Partsi kui ka Res Publica populaarsusele.
Monumendi eemaldamise järel toimetati monument Tallinna Üksik-Päästekompanii territooriumile ja taaspüstitati hiljem Eesti Vabadusvõitluse Muuseumis Lagedi, kus avati 15. oktoobril 2005.
Scotti maakond (Kentucky)
Scotti maakond (Scott County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Georgetown.
Ajalugu
Maakond moodustati 1792. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 173.
Vaike Vahi
Vaike Vahi (9. mai 1928 Alūksne – 28. detsember 1998 Tallinn) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.
Juba algkoolis õppides käis klaveritundides Tallinna konservatooriumi õppejõu Aino Kõrbi juures, hiljem Erika Franzi juures. Aastatel 1946–1951 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Bruno Luki klaveriklassis. Töötas õpingute kõrvalt professor Aleksander Arderi lauluklassis klaverisaatjana.
1948–1952 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister. 1952–1978 töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kontsertmeistrina, 1971. aastast oli ühtlasi Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeistriklassi õppejõud. 1977. aastast dotsent.
Isiklikku
Ta oli abielus Kaljo Alakülaga, nende lapsed on telesaatejuht Ruth Alaküla ja laskur Kristjan Alaküla.
PMMP
PMMP oli Soome pop-rock-bänd. Bändi lauljad olid Paula Vesala ja Mira Luoti, kes kirjutasid ka kõik bändi lood. Heliloojana töötas Jori Sjöroos. PMMP albumeid on müüdud üle 370 000 eksemplari (2012). Bändi viimane kontsert oli väljamüüdud Helsingi jäähallis 27. oktoobril 2013.
2005–2009
pisi|280px|PMMP 2006. aasta [[Provinssirockil]] Bändi tõeline läbimurre tuli 2005. aasta kevadel avaldatud albumiga "Kovemmat kädet". PMMP sai kolm Emma muusikaauhinda (aasta album, aasta popalbum, aasta ansambel).
Aastal 2006 ilmus album "Leskiäidin tyttäret" ja PMMP sai kaks Emma auhinda (aasta popalbum, aasta album).
Bändi kontsertpaus algas 2007. aasta augustis. Luoti sai sama aasta novembris oma esimese lapse ja Vesala 2008. aasta aprillis. Novembris 2007 ilmus PMMP neljas album "Puuhevonen", mis sisaldab lastelugusid.
Bändi viies album "Veden varaan" ilmus 25. märtsil 2009. Album võitis Teosto auhinna ja kolm Emma auhinda (aasta album, aasta rock-album, aasta ansambel).
2010–2013
PMMP lasi välja singli "Heliumpallo" aprillis 2012. Bändi kuues album "Rakkaudesta" ilmus 11. juunil 2012. Samal päeval ilmus alumi teine singel "Rakkaalleni", millest sai raadiote kõige rohkem mängitud lugu.
13. mail 2013 PMMP teatas karjääri lõpetamisest. Bändi viimane kontsert oli 27. oktoobril 2013 Helsingi jäähallis, mis oli välja müüdud.
Päärdu vald
Ajalugu
Päärdu vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Päärdu mõisa. Vald kaotati 1891. aastal, mil see liideti Velise vallaga.
Sõrmlaud
pisi|100px|Kitarri krihvidega sõrmlaudSõrmlaud on kaelaga keelpillide pikk ja kitsas osa, mille poole vajutatakse pillikeeli, et määrata keele kõlava osa pikkus ja seega helikõrgus.
Sõrmlaud võib olla varustatud astmetraatide ehk krihvidega, nagu näiteks kitarril.
Tavaliselt on sõrmlaud valmistatud eebenipuidust.
Ilma kaelata keelpillidel asuvad keeled kõlalaua kohal.
Lihula Vabadussõja mälestussammas
pisi|Lihula Vabadussõja mälestussammas (2005) pisi|40 aastat elupuu all peidikus olnud vabadussamba kaks graniittahvlit kaevas 28. augustil 1988 oma koduõuel välja Johannes Kõllamaa. Foto: [[Aleksander Kaasik]] Lihula Vabadussõja mälestussammas (ka Lihula vabadussammas) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas asuv Vabadussõjas võidelnute auks püstitatud mälestusmärk.
Sammas avati 4. augustil 1935. Sammas lasti õhku 1948 ja taastati 1988–1993.
Andres Laur
Ta õppis Eesti Ühistegevuskoolis, viibis õppereisidel Soomes ja Rootsis. Aastast 1935 töötas ta Tallinnas ühistu Tarbija ärijuhina. Saksa okupatsiooni ajal pani ta Tallinnas käima kohvitööstuse Esto.
Aastal 1943 pages ta Soome, asutas aastal 1944 Helsingis kirjastuse Orto ning andis seal välja Karl Ristikivi teose "Tuli ja raud" ja Valev Uibopuu teose "Võõras kodu". Aastal 1944 läks ta Rootsi, jätkates kirjastajategevust Vadstenas ning aastatel 1948–1951 Göteborgis, kirjastades saksa ja rootsi põgenikelaagritesse praktilise väärtusega raamatuid, nagu "Kukeaabits", "Laulik" ja keeleõpikud. Aastal 1947 avaldas ta Eerik Haameri illustratsioonidega "Kalevipoja".
Aastal 1951 siirdus ta Rootsist Kanadasse, kus registreeris taas kirjastuse Orto, olles selle ainuomanik. Lisaks asutas ta aastal 1952 ajalehe Vaba Eestlane, samuti andis ta välja ajakirja Kodukolle.
Badeni valitsejate loend
Baden oli Saksa-Rooma riigi osariik ja hiljem üks Saksa riikidest piki Prantsuse piiri peamiselt piki Reini paremkallast Alsace'i ja Pfalzi vastas.
Territoorium arenes välja Breisgaust, varakeskaegsest krahvkonnast Švaabimaa hertsogkonnas. Krahvide pidev järgnevus on teada aastast 962; krahvid kuulusid Zähringi dünastiasse. Aastal 1061 said krahvid esimest korda täiendava tiitli "Verona markkrahv". Isegi kui nad kaotasid Verona margi varsti pärast seda, säilitasid nad markkrahvi tiitli. Aastal 1112 kasutati esimest korda tiitlit "Badeni markkrahv".
Enamuse varauusajast olid Badeni maad jagatud kaheks osaks, ühte valitsesid katoliiklikud Baden-Badeni markkrahvid ja teist protestantlikud Baden-Durlachi markkrahvid. Aastal 1771 hääbus peamine Baden-Badeni liin ja kõik Badeni maad läksid Baden-Durlachi võimu alla.
Napoleoni ajastu kestel, 1803. aasta keisririigi ümberkorraldamisel omandas Baden suure lisaterritooriumi ja selle valitsejad tehti Saksa-Rooma riigi kuurvürstideks. Siiski kestis see kaalukas tiitel vaid kolm aastat, kuni keisririik augustis 1806, kaheksa kuud pärast Austerlitzi lahingut kaotati. Järelikult võtsid markkrahvid sel aastal Badeni suurhertsogi tiitli ja said lisaks territooriume. Suurhertsogkond, ligikaudu 1806. aasta piirides, eksisteeris kuni Saksa monarhiate kaotamiseni aastal 1918, mil sellest sai vabariik.
Kōki Mizuno
Kōki Mizuno (jaapani keeles 水野 晃樹 Mizuno Kōki; sündinud 6. septembril 1985 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 2007. aastal 4 mängu.
Leevi and the Leavings
Leevi and the Leavings oli Soomes 1978. aastal loodud pop-rokkansambel.
Muusikakollektiivi tuntuim liige oli Gösta Sundqvist, kes kirjutas üksi kõik ansambli laulud ja esitas neid lauljana. Teised ansambli liikmed olid Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund. Ansambel lõpetas tegevuse pärast Gösta Sundqvisti surma 2003. aastal.
Ansambli Leevi and the Leavings ainus avalik esinemine toimus Eurovisiooni lauluvõistluse Soome eelvõistlusel 1981. aastal. Hoolimata sellest, et tegu oli "mitteesineva" ansambliga, oli see Soomes ikkagi populaarne.
Leevi and the Leavings avaldas kokku 16 albumit. Ansambli tuntuimad palad on "Mitä kuuluu, Marja-Leena?", "Poika nimeltä Päivi", "Unelmia ja toimistohommia", "Teuvo, maanteiden kuningas", "Itkisitkö onnesta?" ja "Pohjois-Karjala".
Makseinstrument
pisi|Makseinstrument Makseinstrument (maksevahend) võib olla sularaha või sularahata tehtav ülekanne. Sularahamaksete tähtsus väheneb, samal ajal kui sularahata tehingutel on üha olulisem roll. Sularahatehinguid seostatakse üksikisikute igapäevaste väiksemate ostudega. Sularahata ülekandeid peetakse lihtsaks, usaldusväärseks, kiireks ja odavaks rahaliste vahendite kasutamiseks makseteenuse pakkujalt.
Tehnoloogia areng ja makseinstrumendid
Elektrooniliste kanalite areng pakub võimalust mugavamate, soodsamate ja kiiremate makseinstrumentide loomiseks. Vastu tulles turu ootustele, on pangandussektor töötanud välja elektroonilised makseinstrumendid, mille kasutuselevõtuga on vähenenud sularaha ning paberkandjal maksejuhiste kasutamine. Tänu elektrooniliste kanalite arengule on loodud võimalus tasuda arveid ning teha makseid kodust lahkumata ja tasuda kaupade eest müügikohas.
Mittesularahalised makseinstrumendid
Mittesularahaliste maksevahendite abil tehtud maksete hulk võrreldes sularahamaksetega on Eestis aasta-aastalt kasvanud. Sularahata makseinstrumendid on kreeditmaksed, e-raha, maksetšekid, pangakaardid, virtuaalraha ja vekslid.
Kreeditmaksete puhul annab maksja elektroonilise kanali kaudu juhise raha siirdamiseks oma pangakontolt saaja pangakontole nii pangasiseselt kui ka ühest pangast teise.
Kreeditmaksete võimalused: E-raha (ka elektrooniline raha, elektronraha, digitaalne raha, digiraha, küberraha) on raha või muu maksevahend, mida vahetatakse vaid elektrooniliselt.
Maksetšekid ei ole Eesti makseinstrumentide turul kunagi erilise tähtsusega olnud. Siiski on neilgi kindel kasutajaskond. Maksete üldarvu kasv on vähendanud maksetšekkide osatähtsust muude makseinstrumentidega võrreldes.
Pangakaardid ehk kaardimakse võimalus on sularahaga arveldamisest kiirem, turvalisem ja mugavam. Deebetkaardiga saab kasutada ettevõtte kontol olevat raha, võtta välja sularaha ja maksta kauplustes. Krediitkaarti on mugav kasutada reisil või juhul, kui on vaja lisaraha. Pangakaardid on mugavad maksevahendid nii Eestis, välismaal kui ka internetipoodides. Sularaha saab kätte kõikide pankade sularahaautomaatidest Eestis ja välismaal, ka ülevaate kontojäägist saab soovi korral sularahaautomaadi vahendusel.
Virtuaalraha on digitaalne väärtus, mida ei ole emiteerinud keskpank, krediidi- või e-raha asutus. Seda saab mõnel juhul kasutada raha alternatiivina. Keskpangad ja järelevalveasutused on üldiselt seisukohal, et virtuaalraha kasutamisega kaasnevad riskid.
Veksel (sks Wechsel) on ühepoolne tingimusteta võlakohustus maksta veksli seaduslikule valdajale otse või kolmanda isiku kaudu vekslil märgitud rahasumma kas vekslile kirjutatud tähtajal (käskveksel) või veksli ettenäitamisel (näitveksel). Itaalia linnriigid võtsid esimese maksevahendina kasutusele just võlatunnistused (võlakirjad või vekslid).
Kann (perekonnanimi)
Kann on perekonnanimi.
Dechy
Dechy on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.
pisi|püsti|tühi|Dechy kirik
Jupiter (Florida)
Jupiter on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Palm Beachi maakonna põhjapoolseim linn.
Trükikunst
Trükikunst ehk tüpograafia on viis valmistada kujutisi tekstidest ja piltidest, tavaliselt tindiga paberil trükipressi abil. Sageli toimub see mastaapse tööstusliku protsessina. Trükkimine on oluline osa kirjastamisest.
Trükikunsti esimesteks eelkäijateks võib pidada Mesopotaamias umbes 3500 eKr kasutusele võetud silinderpitsateid, mis rullituna jätsid savitahvlitele jäljendi, ning teisi pitsateid. Varaseim trükikunsti vorm oli puulõige, millest Hiinas on säilinud näiteid ajast enne 220. aastat pKr ja Egiptuses 4. sajandist. Hiljem leiutati trükinduses vahetatavad tähed – esimest korda Bi Sheng Hiinas – ning trükipress, tõhusam trükiseadeldis, mille töötas välja Johannes Gutenberg 15. sajandil.
Trieste (batüskaaf)
pisi|240px|Batüskaaf Trieste
Trieste on Itaalias ehitatud batüskaaf, millega selle meeskond (Jacques Piccard ja Don Walsh) sukeldus 23. jaanuaril 1960 esimestena Mariaani süvikus maailmamere sügavaimasse punkti (laskumissügavus 10 911 m). Tänapäeval on Trieste muuseumieksponaat Washingtonis.
Batüskaaf sai oma nime Trieste linna järgi.
Trieste projekteeris Šveitsi teadlane Auguste Piccard, kes kasutas selle loomisel eksperimentaalse batüskaafi FNRS-2 sukeldumistel saadud kogemusi. Trieste ehitusel oli talle abiks poeg Jacques Piccard. Batüskaaf valmis ja lasti vette 1953. aastal.
Esialgne terasgondel meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks oli arvestatud laskumisega kuni 4 km sügavusele (näiteks gondli seina paksus oli 90 mm ja akrüülklaasist valmistatud illuminaatori paksus 150 mm 10 cm-se läbimõõdu juures).
Riietus
pisi|Riietus eri ajastutel Riietus ehk rõivastus on inimeste mitmesugused kehakatted.
Trieste (batüskaaf)
1958. aastal müüdi Trieste Ameerika Ühendriikide mereväele, mis lasi Saksamaal Essenis valmistada uue vastupidavama terasgondli. See oli arvestatud laskumisega kuni 11 km sügavusele, seejuures gondli seina paksus oli 120 mm ja illuminaatori paksus 180 mm 6 cm-se läbimõõdu juures.
Riietus
Rõivaste kandmine on omane üksnes inimestele ning levinud peaaegu kõigis tänapäeva inimühiskondades. Rõivaste hulk ja laad sõltub niihästi selle otstarbekusest (vajadus soojuse ning kaitse järele ilmastiku eest) kui ka sotsiaalsetest kaalutlustest. Mõnes olukorras võib ühiskonnas piisata minimaalsest rõivastusest (näiteks suguelundite katmisest), teisal aga eeldatakse märksa ulatuslikumat riietust.
Riietus kaitseb inimesi ilmastiku eest. Samuti võivad rõivad parandada ohutust ohtlike tegevuste ajal nagu matkamine ja toiduvalmistamine, luues tõkke naha ja keskkonna vahele. Rõivad võivad olla tähtsad ka hügieeni seisukohast, hoides kehast eemal toksiinid ja piirates pisikute levikut.
Trieste (batüskaaf)
Triestet ekspluateeriti kuni 1963. aastani.
Gabariitmõõtmed
Trieste mõõtmed: pikkus 18,1 m, laius 3,5 m ja kõrgus 5,7 m.
Riietus
Rõivastusel on hulk sotsiaalseid ja kultuurilisi funktsioone: see eristab indiviide, elukutseid ja sugusid ning näitab sotsiaalset staatust. Nii annab vorm märku ühiskonnas olulisest positsioonist, näiteks politseinike ja sõjaväelaste puhul, näitab kuuluvust meeskonda, rühma või poliitilisi sidemeid.
Paljudes ühiskondades peegeldavad riietusnormid sündsuse, religiooni, soo ja sotsiaalse staatusega seotud standardeid. Rõivad võivad olla ka kehakaunistus ning väljendada isiklikku maitset või stiili.
Rõivaid on aegade jooksul valmistatud väga mitmekesistest materjalidest. Rõivaid on tehtud eri materjalidest: lihtsatest nahkadest ja kudumitest keerukate ja eksootiliste looduslike ning sünteetiliste kangasteni.
Mitte kõiki kehakatteid ei peeta riietuseks. Tavaliselt ei nimetata rõivasteks asju, mida pigem kantakse kaasas kui seljas (näiteks rahakott), mida kantakse ühel kehaosal ja mis on kergesti eemaldatavad (sall), kantakse pelgalt ilu pärast (ehted) või millel on muud funktsioonid kui kaitse (prillid). Kas jalanõusid ja mütse rõivaste hulka lugeda või mitte, sõltub tavast ja kontekstist.
Andmeanalüütika
Andmeanalüütika on andmeteaduse meetodite praktiline rakendamine suurandmete automatiseeritud töötlemisel, mille tulemusena valmivad diagrammid, prognoosid ja soovitused aitavad ka ilma programmeerimis- või statistikahariduseta inimestel langetada tõenduspõhiseid otsuseid." Tarmo Toiger on öelnud, et "Andmeanalüütika on sisuliselt andmete parem ja tõhusam kasutamine, rakendades selleks mitmeid analüütilisi mudeleid." Analüütika on ka andmete ettevalmistamine ja modelleerimine paremate otsuste tegemiseks.
Andmeanalüütika meetodid ja tehnoloogiad
Andmeanalüütika meetodeid ja tehnoloogiaid on mitmeid. Pikema ajalooga on näiteks andmekaeve (data mining) ja selle jaoks loodud tarkvaralahendused (nt Weka, RapidMiner). Andmekaeve on arvutiteaduse interdistsiplinaarne alamvaldkond, mis arendab meetodeid ning vahendeid, mille abil on võimalik suurtest andmehulkadest mustreid leida ning seejärel tulemusi inimestele esitada sellises vormis, mida nad mõistavad ja saavad ka ise kasutada.
Üldjuhul ei toimu andmekaeve reaalajas, vaid retrospektiivse uuringuna (ehk kõigepealt andmed kogutakse ja seejärel analüüsitakse), milles kasutatakse masinõppe, statistika ja andmebaaside meetodeid. Andmekaeveks ja andmete visualiseerimiseks kasutatakse teadustöös üha sagedamini spetsiaalselt selleks otstarbeks loodud tasuta tarkvarapaketti Weka ja programmeerimiskeelt R.
Andmeanalüütika visualiseerimine
Andmeanalüütikas pööratakse väga palju tähelepanu analüüsi tulemuste ja keerukate mudelite visualiseerimisele. Need võimalused, mis tekivad andmeid visualiseerides ja mudelitega katsetades, on toonud andmeanalüütika tavakasutajatele varasemast oluliselt lähemale.
Andmeanalüütika rakendusvaldkonnad
Nii ettevõtted kui ka riigiasutused koguvad oma igapäevase töö käigus väga palju erinevaid andmeid, aga nende kasutamine otsustusprotsessides või ärilistel eesmärkidel on kas puudulik või olematu. Andmed on väärtuslik vara ja sellega tuleb osata ümber käia. Andmeanalüütika eesmärk ongi panna kogutud andmed organisatsiooni heaks tööle. On aga tarvis ka inimesi, kellel on nii vajaminevad oskused kui ka tahe kasutada andmestikku oma täies ulatuses ning investeerida süsteemidesse, mis seda ka võimaldavad.
Andmeanalüütikat kasutavad näiteks pangad (ja ka lihtsalt krediitkaardifirmad), et kaardipettuseid tuvastada. Igas minutis teevad pankade kliendid oma krediitkaartidega kümneid tuhandeid tehinguid ja seda nii Eestis, välismaal kui ka Eestis olles välismaa intenetipoodides. Näiteks suudab andmeanalüüsi tarkvara hetkega tuvastada ja blokeerida pangakaardi, mille sooritati viimane tehing kell 10:05 Tallinnas ja juba 10:40 üritab keegi sama kaardiga maksta teisel pool maakera.
Andmeanalüütikat saavad kasutada ka tegelikult kõik ettevõtted ja nende osakonnad, kes tegelevad pidevalt uute töötajate värbamisega. Andmeanalüütika võimaldab progrnoosida värbamise vajadust, valida sobivad töötajad, monitoorida nende soovitust ja analüüsida neid aspekte, mis vajavad parandamist või arendamist. Tulemuste saamiseks ettevõttes on väga oluline koguda võimalikult täpset informatsiooni ja veristada sellest koguinfost mittevajalik.
Maanteeamet kasutab andmeanalüüsi tarkvara Tableau, mis võimaldab otsida trende ja seoseid tuhandete teekatte- ja ilmasensorite kogutud andmete hulgast ning võrrelda neid interaktiivsete graafikute kujul liiklusõnnetuste või ilmaprognooside mudelitega.
Lihtsaim ja tuntuim andmeanalüütika lahendus (eriti veebilehe omanike või haldajate jaoks) on aga Google'i tarkvara Google Analytics, mis pakub mitmekülgset piltlikku ülevaadet veebilehe külastatavuse kohta. Tarkvara suudab jälgida, infot koguda, säilitada ja esitada kõike lehel toimuvat (näiteks külastuste arv, külastuste koht, klikkide arv, lehel liikumise teekond, lehel viibimise aeg ja palju muud).
Soovitusteenused
Andmeanalüütika arengutrendid ja levik järgivad mitut varasemat tehnoloogiat. Headeks näideteks siinkohal on näiteks internet või GPS-süsteem. Kui hetkel on selle peamisteks kasutajateks militaar- ja finantsvaldkondade organisatsioonid, siis juba lähiaastatel ennustavad eriala eksperdid andmeanalüütika lihtsamate teenuste levikut paljudesse erinevatesse valdkondadesse. Üheks lihtsamaks andmeanalüütikal põhinevaks rakenduseks on soovitusteenused (inglise keeles recommender systems), mis kasutaja profileerimise ja mudeldamise põhjal soovitavad talle mõnda toodet või teenust, mis talle tema kohta kogutud informatsiooni põhjal sobida võiks.
Andmekuraator
Andmeanalüütika valdkonna idufirma Dremio looja ja mõjuka Apache Arrow raamistiku arendamise eestvedaja Tomer Shiran ennustab ka andmekuraatori ameti teket. Andmekuraator oleks infovahendajaks Tableau ja R-i rakendusi kasutavate andmeteadlaste ning äritarkvara arendamise ja haldamisega tegelevate tarkvarainseneride vahel. Kuraatorid peaksid tundma mõlema osapoole tegevusvaldkondi ehk nad peaksid valdama nii andmekaeve ja visualiseerimise meetodeid kui ka andmepõhiste rakenduste programmeerimist. Kasvab kiiresti vajadus ka tippjuhtide andmeanalüütika kompetentsi järele, sest andmepõhine otsustamine muutub tulevikus paljude organisatsioonide jaoks väga tähtsaks aspektiks.
Saint-Josse-ten-Noode
Saint-Josse-ten-Noode (lühendatud kujul Saint-Josse, hollandi keeles Sint-Joost-ten-Node ) on üks üheksateistkümnest vallast Brüsseli piirkonnas Belgias.
Tarmo Selter
TARMO SELTER pisi
20.06.1985
Sünnikoht: Väätsa, Järvamaa,
Koolid:
Järvakandi Gümnaasium 1-11 klassid (hiljem Järvakandi Põhikool),
Türi Gümaasium 2005 (Hiljem Türi Põhikool)
Looming:
Omaloomingulisi luuletusi leiab - https://luuletus.ee/@144803
Omaloomingut lauludena leiab Soundcloudis - https://soundcloud.com/pojamusic Omaloomingut leiad Youtubes - https://www.youtube.com/channel/UCdALlgaa0vgXDXPZVi8bleg
TikTokis on luuletused ja fotod videona - https://www.tiktok.com/discover/Selter-Tarmo
Kooriteos
"Eestimaa", seadnud Siret Heinaste - https://www.youtube.com/watch?v=qz5iy459jF0
Tuntumad lood kitarrile:
https://www.ultimate-guitar.com/artist/tarmo_selter_612986
Eestimaa 2020
Homme kuulen Su häält 2021
Need jäljed 2019
Luulekogu
"Lihtsad Sõnad" 2022
Müügikohad:
Hea Tegu Kirjastus - https://fil.ee/uus/toode/lihtsad-sonad/
Rahva Raamat - https://rahvaraamat.ee/p/lihtsad-s%C3%B5nad/1647610/et?isbn=9789916668252
Apollo - https://www.apollo.ee/lihtsad-sonad.html
Barwedel
Barwedel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 19,8 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1000 inimest.
pisi|tühi|püsti|Torn
Jõulueelne öö
"Jõulueelne öö" on Edwin S. Porteri poolt 1905. aastal Clement Clarke Moore'i 1823. aasta teose "See oli öö enne jõule" ("Twas the Night Before Christmas") põhjal loodud tummfilm. Tegemist on teose esimese ekraniseeringuga.
Piateda
Piateda on vald Itaalias Lombardia naakonnas Sondrio provintsis Adda jõe ääres.
Piateda asub merepinnast keskmiselt 304 meetri kõrgusel. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ictineu 3
pisi|240px|Sukelaparaat Ictineu 3
Ictineu 3 on mehitatud sukelaparaat, mis kuulub Hispaania ettevõttele Ictineu Submarins SL.
Ictineu 3-ga võib töötada kuni 1200 m sügavuses. Meeskond on kolmeliikmeline.
Ictineu 3 projekteeriti ja ehitati ettevõttes Ictineu Submarins SL (konstruktorid Pere Fornèsi ja Carme Paradera). Sukelaparaat valmis ja lasti vette 2013. aastal.
Sukelaparaadi mõõtmed: pikkus 4,8 m, laius 1,9 m ja kõrgus 3,0 m. Kaal 5,3 tonni.
Ictineu 3 esiotsas on 120 sentimeetrise läbimõõduga poolsfääriline akrüülklaasist vaateava.
Viljakuivati
pisi| Viljakuivati on seadeldis, mille ülesandeks on kuivatada vilja. Kuivatiks nimetatakse ka hoonet, kus selline seadeldis paikneda võib.
Viljakuivati töö põhineb õhu ja vilja segamisel, kui tugev kuumutatud õhuvool juhitakse läbi kuivatatava vilja. Õhuvool aurustab terade pinnalt vett ja viib seda välisõhku. Kuivatamisõhu temperatuur sellise aurustumise tõttu väheneb.
Šahtkuivatid
Tegu on ühe levinuima teraviljakuivatite tüübiga. Kuivatil on risttahukakujuline kuivatusšaht, mida läbivad horisontaalsed õhujaotuskarbid. See jagab aeglaselt põhja valguva viljamassi ventileeritavateks kihtideks. Õhujaotuskarpide võrk tagab seega vilja kuivenemise terve šahti kõrguses.
Portsjonkuivatid
Portsjonkuivati puhul kuivatatakse vilja koguseliselt ehk portsjoni kaupa. See tähendab seda, et kuivatatakse korraga niipalju, kui palju on võimeline vastuvõtt läbi töötlema. Kuivatusprotsess jaguneb oma olemuselt neljaks osaks, nendeks on: täitmine, kuivatus, jahutus ja tühjendamine. Sõltuvalt portsjonkuivati mudelile on võimalik vilja kuivatuse ajal tsirkuleerida, sellega suureneb kuivatusprotsessi töökiirus. Portsjonkuivati suureks eeliseks on tema võime kuivatada niiskemat vilja, samuti ei pea kuivati tööline pidevalt jälgima kuivatis toimuvat.
Läbivoolukuivatid
Läbivoolukuivatid on maailmas väga populaarsed, neid kasutatakse eeskätt suuremates teraviljakasvatusettevõtetes. Tegu on pidevtoimelise šahtkuivatiga. Samal ajal teostatakse nii vilja pealelaadimist, vilja jahutamist ja ka väljalaadimist. Läbivoolukuivatis on omavahel tihedalt ühendatud kaks tööülesannet, nendeks on kuivatus ja jahutus.
Punkerkuivatid
Punkerkuivati on ventileeritav punker, kus vilja kuivatus temperatuur on kuni 70 °C. Seejuures õhu erikulu on 300–500 m³/h ühe tonni vilja kohta, on omakorda umbes 10 korda väiksem kui šahtkuivatil. Sõltuvalt vilja algniiskusest ja kuivatusõhu temperatuurist kuivab vili punkerkuivatis 1–7 ööpäeva. Punker tüüpi kuivati eelisteks on: lihtne konstruktsioon ja juhtimine, kergelt puhastatav – oluline seemnetootjatele ning lihtne saavutada soovitud lõppniiskust automaatsete niiskuse mõõtjatega. Seda saab kasutada ka atmosfääri õhu kuivatina, lihtsalt eemaldades kütusepõleti.
Valdre
Valdre on eesti perekonnanimi.
MTÜ Tartu Kristlik Noortekodu
MTÜ Tartu Kristlik Noortekodu (lühend TKN) on 2000. aastal loodud organisatsioon (mittetulundusühing), mille eesmärk on aidata lapsi ja noori, kes on kaotanud oma kodu või kelle vanemad ei saa neid mingil põhjusel kasvatada. TKNi hoole all on praegu (2014) 48 last ja noort.
Valdre
Nimede eestistamisel määrati Valdre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Akman, Alliin, Frisch, Kalbas, Kloks, Laasner-Valter, Lasner-Valter, Laurson, Linkolm, Lopato, Lüll, Miter, Olljum, Parsakas, Partsakas, Paschko, Schvalbe, Vaader, Vader, Valden, Valder, Valdhorne, Valdmann, Valdsnep, Valdström, Välkman, Valper, Valter, Valtern, Valther, Valtri, Valtson, Veber, Vekmann, Velberg, Velt, Venikov, Vetrenok, Villemson, Voldov, Voll, Voltri-Volter ja Vrisch. Hugo Valdre palvel kanti Valdre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 400 all (Siseministeeriumi teadaanne 2. aprillist 1940).
MTÜ Tartu Kristlik Noortekodu
TKNil on oma eesmärkide elluviimiseks Tartus Era tänaval asuv maja.
Valdre
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Valdre Eestis 101 mehel ja 108 naisel.
Rebane (perekonnanimi)
Rebane on eesti perekonnanimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rebane 1036 mehel ja 1182 naisel, 2021. aasta 1. jaanuari seisuga 1039 mehel ja 1161 naisel. Perekonnanimede levikult on Rebane meeste puhul 11. ja naiste puhul 10. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 45.
Tareste maastikukaitseala
Tareste maastikukaitsala on Hiiumaa põhjaosas, Kärdla ja Tõrvanina vahelisel rannaalal, asuv maastikukaitseala. Administratiivselt asub kaitseala Hiiumaa vallas Tareste külas ja Kärdla linnas. Kaitseala pindala on 452,5 hektarit, mis hõlmab nii maismaad kui mereala.
Tareste-Tõrvanina piirkond on elupaigatüüpidelt mitmekesine ja vaheldusrikas ala, mida kasutatakse puhke- ja õppe-eesmärkidel. Tareste laht ja rannikuala on rände- ja pesitsuspaigaks rohketele vee- ja rannikulindudele. Alale jäävad ka kaitsealuste taimeliikide kasvukohad.
Kaitsekorraldus
Tareste maastikukaitseala moodustati Eesti Vabariigi Valitsuse 18. mai 2007 määrusega nr 150.
Kaitsealal on moodustatud kaks sihtkaitsevööndit ja üks piiranguvöönd:
Elupaigatüübid
Tareste maastikukaitsealale jäävad valdavalt luitemetsad, kus kuivad luitevallid vahelduvad soiste nõgudega. Ala ilmestavad ka avatud rannaniidud ja roostikud.
Tareste maastikukaitsealal kaitstavad elupaigatüübid on järgmised:
Elustik
Vastavalt kaitse-eeskirjale kaitstakse Tareste maastikukaitsealal linnudirektiivi I lisasse kantud liike rukkirääku ja sookurge, mis on ühtlasi III kaitsekategooria liigid ning I ja II kaitsekategooria linnuliike ning II ja III kaitsekategooria taimeliike.
Linnud
Kaitstavad linnuliigid Tareste maastikukaitsealal:
Taimed
Tareste maastikukaitsealal esineb järgmisi kaitsealuseid taimeliike:
Turism
Tõrvaninal asub liivane supelrand, mida ääristavad nõmme- ja palumännikud. Rand on kuulus oma valgete laulvate liivade poolest.
Raietööd
pisi|Puu langetamiseks mootorsaega on vaja teha kolm sisselõiget. Raietööd ehk puude langetamise mõiste pärineb metsatööstusest. Puude langetamine on ohtlik tegevus, mis võib põhjustada tõsiseid vigastusi või surma. Inimesed on sellest ohust teadlikud ja otsustavad sageli jätta selle ülesande professionaalidele.
Abivahendid
Sageli kasutatakse puude langetamiseks mootorsaagi. Mootorsaag koosneb kolmest põhiosast: mootor, juhtplaat ja saekett. Need kolm osa tuleb kokku panna nii, et nad sobituksid üksteisega ja vastaksid töö iseloomule.
Mootorsaag on kaasaskantav mehaaniline saag, mis lõikab tänu pöörlevale, hammastega kaetud ketile, mis omakorda kulgeb mööda juhtriba.
Lisaks mootorsaele kasutatakse ka kirvest ja käsisaagi.
Töö käik
Kontrollige põhjalikult puu ümbrust, mida soovite langetada. Veenduge, et ei oleks takistusi - inimesi, loomi, hooneid või kaableid. Kontrollida tuleb ala, mis on võrdne langetatava puu kõrgusega. Tuleb otsustada, millisesse suunda puu kukub ning endal tuleb taganeda vastupidises suunas. Puule tehakse kolm sisselõiget: esimesed kaks tekitavad ühele küljele V- kujulise sälgu ning kolmas sisselõige tehakse vastasküljele, et puu langeks. Ärge lõigake puud, mille tüve läbimõõt on laiem kui sae pikkus.
Varustus
Kõik inimesed, kes viibivad piirkonnas, kus puid langetatakse, peaksid olema äärmiselt valvsad nii langetamisega kaasnevate ohtude kui ka muude riskide tõttu. Samuti on oluline, et kõik piirkonnas viibijad kannaksid sobivat kaitsevarustust. Põhiliselt kasutatakse näokaitseekraani ja kõrvakaitsmetega kiivrit; metallist turvaninaga saapaid, pikkade varrukatega särki, kindaid ning kaitsepükse.
Raietööde erinevad liigid
Raietööd on vajalikud metsa uuendamisel, hooldamisel ja maa sihtotstarbe muutmisel. Eestis on lubatud järgmised raied:
1) uuendusraie, mille hulka kuuluvad lage- ja turberaie;
2) hooldusraie, mille hulka kuuluvad valgustusraie kuni 8-sentimeetrilise keskmise rinnasdiameetriga puistus, harvendusraie 8-sentimeetrilise ja suurema keskmise rinnasdiameetriga puistus ning sanitaarraie;
4) trassiraie, mille hulka kuulub kuni nelja meetri laiuselt kvartali- või piirisihi sisseraie või olemasoleva sihi või teeserva, kraavikalda ja kraaviserva puhastamine puudest, mille keskmine rinnasdiameeter ületab kaheksat sentimeetrit;
5) raadamine;
Kirill Käro
vasakul|pisi|496x496px|Kirill Käro Riigikontrollis 7. augustil 2019
Kirill Valerivitch Käro (sündinud 24. veebruaril 1975 Tallinnas) on Eestis sündinud vene teatri- ja filminäitleja.
Ta lõpetas aastal 1992 Tallinna 12. Keskkooli (praeguse Lasnamäe Gümnaasiumi). Õppis B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis Moskvas.
Filmid
Ta on mänginud Eestis filmides "Punane elavhõbe" ja "Rotilõks". Samuti mängis ta Soome-Eesti-Saksamaa koostööfilmis (režissöör Klaus Härö) "Vehkleja" ja Andres Puustusmaa 2017. aasta filmis "Rohelised kassid".
Üks viimaseid olulisi rolle on tal tehtud 10-osalises Vene teleseriaalis "Konsultant", kus ta mängis psühholoog-konsultanti. Seriaal, mis valmis 2016, on filmitud NSV Liidu jõhkraima sarimõrvari Andrei Tšikatilo kuritegude avastamise ainetel.
Näitleja populaarsuse peamine laine langes detektiivisarja "nuusutaja"(Нюхач) ilmumise ajal, milles ta mängis peaosa eriuurimisbüroo (SBR) vabakutselise eksperdina.
Isiklikku
Volli Käro on tema vanaonu poeg.
Bokensdorf
Bokensdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.
Valla pindala on 14,49 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1185 inimest.
Écaillon (Nord)
Écaillon on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.
pisi|tühi|Kirik
Vidnoje
Vidnoje on linn Venemaal Moskva oblasti Lenini rajoonis.
Linn asub 3 km Moskva linna piirist lõunas.
1902. aastal tekkis paika Rastorgujevo suvitusasula. Linnaõigused ja uue nime sai 1965. aastal.
Linnas on kohalik ajaleht ja telekanal.
pisi|left|350px
Tartu Peetri kirik
Tartu Peetri kirik on luteri kirik Tartus Emajõe ürgoru nõlval aadressil Narva maantee 104.
Kirikus tegutseb EELK Tartu Peetri kogudus.
Uusgooti stiilis kirik valmis aastatel 1882–1884 arhitekt Viktor Schröteri projekti järgi. Kirik pühitseti sisse septembris 1884. Lõplikult valmis kirik 1903. aastal, kui valmisid kiriku läänetorn ja tornikiivrid (arhitekt Georg Hellat). Kiriku ehitamine maksis 110 000 rubla, raha koguti suures osas annetustest.
2007. aastal hakkas kogudus ette valmistama kiriku torni remontimist, milleks hakati korjama annetusi. 2010. aasta lõpus lubas Tartu ettevõtja Tiit Veeber toetada torni taastamist ja katuse väljavahetamist vähemalt 5 miljoni krooni (320 tuhande euro) ulatuses ning ehitust alustati 2011. aastal. Kiriku renoveerimine jõudis lõpule 2013. aasta kevadel, tööde kogumaksumus oli üle 10 miljoni krooni.
Mazozoli vald
pisi|Baltiņi muinaskalmed Mazozoli vald (läti keeles Mazozolu pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Meņģele ja Taurupe vallaga, Madona piirkonna Ērgļi vallaga ning Cēsise piirkonna Zaube ja Kaive vallaga.
Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 562 inimest. Valla keskuseks on Līčupe küla. Vallamaja asub aadressil Rīgas iela 5, vallavanem on Dzintars Žvīgurs.
Loodus
Vald asub Vidzeme kõrgustiku piiril. Kõrgeim koht on Eglīškalns (205,6 m). Vallas voolavatest jõgedest suuremad on Ogre jõgi ja selle lisajõgi Līčupe jõgi.
Looduskaitse all on Roplaiņi saar ja veel kuus nimetut põlispuud. Valla keskosa jääb Ogre oru loodusparki.
Ajalugu
Aastal 1945 moodustati Ogre vallas Ogre ja Mazozoli külanõukogud. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Mazozoli külanõukoguga likvideeritav Ogre külanõukogu. Aastal 1963 liideti sellega osa Ogreslīči ja Taurupe külanõukogude aladest, ent aastal 1977 arvati osa valla alasid Ogreslīči ja Sausnēja külanõukogude koosseisu. Aastal 1990 organiseeriti külanõukogu ümber vallaks. 2009. aastal liideti vald Ogre piirkonnaga.
Muinsusmälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ogre linnamägi ja Baltiņi muinaskalmed ehk Kuradisüli. Griguļkalnsi linnamägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Pelīcēni muinaskalmed, Ogre Jaanikünka hiiepaik, Vaukši keskaegne kalmistu ja Vaukši kirikuaseme hiiepaik on regionaalse kaitse all.
Asustus
2011. aasta seisuga elas vallas 523 lätlast, 15 venelast, 5 valgevenelast, 8 ukrainlast, 3 poolakat ja 6 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Shelby maakond (Kentucky)
Shelby maakond (Shelby County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Shelbyville.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 074.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Sankt Valentin
St. Valentin (ka Sankt Valentin) on läänepoolseim linn (Stadtgemeinde) Austria Alam-Austria liidumaal Amstetteni ringkonnas.
Peakonsul
Peakonsul on konsuli ametiaste. Peakonsul juhib peakonsulaati.
Alleni maakond
Alleni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Taeyong
Lee Tae-Yong (korea keeles: 이태용 teatud Taeyongi nime all; sündinud 1. juulil 1995 Seoulis) on Lõuna-Korea räppar, laulja, tantsija ja laulukirjutaja. Teda teatakse NCT liikme ja liidrina. 2016 aastal tegi ta debüüdi grupi esimese allüksuses NCT U's. Ta sai NCT teise allüksuse NCT 127 liidriks 2016. aasta lõpus. 2019 aastal liitus ta SM Entertainment'i supergrupi SuperM'iga. Ta on aidanud kirjutada üle 30 laulu neljas keeles.
Kisseljov
Päritolu küsimus
Kisseljovid lugesid oma põlvnemisliini samast esivanemast nagu Poola aadlisuguvõsa Kisiel ja kasutasid seepärast Poola-Leedu päritolu Kisieli vappi. Kisielide esiisaks oli legendi järgi Kiievi suurvürsti Vladimir Monomahhi vojevood Svjentold Kissel (Swientold Kisiel). Ürikulisi teateid Kisseljovide kohta on kummatigi alles alates XV sajandi keskpaigast.
XVIII–XIX sajandini
Suguvõsa tähtsus hakkas tõusma XVIII sajandi keskpaiku. Ivan Aleksejevitš Kisseljov (1711−1766) teenis välja riiginõuniku teenistusastme ja oli Moskva kuberneri abi. Tema vanem poeg oli ilmselt Fjodor Ivanovitš Kisseljov (1758−1809), kes tegi karjääri sõjaväes ja tõusis kindralleitnandiks. Ivani teine poeg Dmitri Ivanovitš Kisseljov (1761−1820) teenis algul samuti sõjaväes − talle omistati brigadiri auaste −, kuid hiljem astus tsiviilteenistusse, oli Moskva relvapalati valitsuse abi ja lõpetas oma karjääri tõelise riiginõunikuna. Silmapaistvat karjääri tegid ka kolm tema poega. Vanem poeg jalaväekindral Pavel Dmitrijevitš Kisseljov (1788−1872) oli pikka aega esimene Venemaa keisririigi riigivarade minister (1837−1856), kellena viis läbi mitmeid kroonutalupoegi puudutavaid reforme. Ta sai krahvitiitli, nimetati Riiginõukokku ja oli Venemaa saadik Prantsusmaal. Tema vend Sergei Dmitrijevitš Kisseljov (1793−1851) teenis sõjaväeteenistuses välja polkovniku aukraadi, astus siis tsiviilteenistusse, oli esmalt lühikest aega Moskva viitsekuberner ja seejärel Moskva kroonupalati esimees; erru läks ta tõelise riiginõunikuna. Vendadest noorim − tõeline salanõunik Nikolai Dmitrijevitš Kisseljov (1802−1869) − oli diplomaat: ta oli Venemaa saadik Prantsusmaal, Roomas, Toscanas ja Itaalias.
Aadliliin
Kuna krahv Pavel Kisseljovi ainus poeg Vladimir (1822−1824) suri varakult ja tema vennapojal krahv Pavel Sergejevitš Kisseljovil (1831−1906) järeltulijaid ei olnud, jätkus suguvõsaliin viimase noorema venna Aleksei Sergejevitš Kisseljoviga (1840−1910). Viimane ostis aastal 1874 Moskva lähedal Zvenigorodi maakonnas Babkino mõisa, kus aastatel 1885−1887 peatus vene kirjanik Anton Tšehhov. Aleksei järeltulijad jäid elama Nõukogude Venemaale. Tema poeg Sergei Aleksejevitš Kisseljov (1876−u 1929) oli Moskva Suure teatri näitleja. Näitlejakutse valisid ka tema poeg Vladimir Sergejevitš Kisseljov (1915−1983) ja tütar Nadežda (1909−1982), kellest sai VSFSV teeneline kunstnik (1960). Selle liini esindajad elavad siiani Venemaal.