cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Richard Saaliste
Suvesõjas
1941. aasta suvel organiseeris Richard kodukandi metsades kohalikest meestest metsavendade rühma, millega osales lahingutes Punaarmee vastu. Pärast kodukandi vabastamist Saksa vägede poolt, liitus Richard Saksa vägedega, et võidelda kogu Eesti vabastamise eest, saartel ja Virumaal.
Haavata saamine
1941. aasta augustis sai leitnant Saaliste Purtse jõe ääres kolmest kuulist paremast käest haavata, mille tagajärjel ta osaliselt invaliidistus ja muutus tegevväeteenistuseks kõlbmatuks.
1941. aasta sügisel määrati ta Hiiumaa Omakaitse ülemaks. Kuna ta ei soovinud vaatamata rängale vigastusele sõjamehe elukutsest loobuda kodumaale nii olulisel ajal, asus ta vigastatud parema käe asemel treenima vasakut kätt. Sihikindla harjutamise ja tugeva tahtejõu tulemusel suutis ta lõpuks kasutada vasakut kätt tulistamisel sama osavalt, kui paremat kätt. Sellelt ametikohalt läkski ta juba rindekõlblikuna vabatahtlikult 1944 mais I piirikaitserügemendi III pataljoni 11. kompanii ülemaks. I piirikaitserügemendi koosseisus osales ta valveteenistusel Pihkva ja seejärel Peipsi järve kaitses.
Lahing Ahja jõe ääres ja teist korda haavata saamine
14. augustil 1944 sattus rügement Räpina ruumis vaenlase haardesse, millest suudeti end suurte pingutustega Võnnu suunas läbi murda. Rügemendi kolmas pataljon major R. Hindpere juhtimisel jäeti Lääniste ruumis Ahja jõe lõunapoolsele kaldale rügemendi taandumist katma. Vaevalt jõudsid pataljoni kompaniid positsioonid sisse võtta, kui juba venelased neid ründasid. Rünnaku pearaskus tuli vastu võtta ltn. Saaliste kompanii lõigus, mida tabas raskerelvade tulelöök koos sellele järgnenud jalaväe otserünnakuga. 11. kompanii antud tõkketuli peatas selle aga peagi. Seejärel vastas vaenlane uue raskerelvade löögiga, mille tulemusel sai kompanii komandopunkt täistabamuse. Raskerelvade tule katte all õnnestus venelastel tungida juba eestlaste kaevikutesse. Puhkes lähivõitlus, mille tulemusel hävitati pealetungiv vaenlane viimseni. Selles lahingus sai Saaliste vaenlase püstolkuulipilduja kuulist raskelt haavata. Kompanii jäi oma positsioonidele ja ühines 18. augustil Võnnus põhijõududega.
Arreteerimine sakslaste poolt Hiiumaal
Haavatud Saaliste viidi tagalasse haiglasse, kust teda taheti üldise taganemise ajal evakueerida Saksamaale. Sellele oli Saaliste aga kategooriliselt vastu. Üle Haapsalu saadeti ta Hiiumaale Kärdla hospidali. Siin aitas ta inimesi Rootsi põgenemistel ja koondas saarele jõudnud eesti sõdureid. Selle tõttu arreteeriti ta sakslaste poolt. Kuna endise Hiiumaa Omakaitse ülemana tundis ta kohalikku sakslasest komandanti, pääses ta tänu sellele tutvusele vabaks.
Rootsis
2. oktoobril maabusid venelased Hiiumaal ja sama päeva õhtul alustas ta teekonda Rootsi. Sinna jõudes paigutati ta põgenikelaagrisse. Peagi aga arreteeriti ta ootamatult Rootsi politsei poolt süüdistatuna natsismis. Ta paigutati Bagga interneeritute laagrisse, kus viibis ees ka teisi sarnase süüdistusega eestlasi (prof. Edgar Kant, Johannes Klesment, kolonel Ago Reio jt). Laagrielu on Saaliste ise hiljem meenutanud järgmiselt: "Aeg möödus kaarte lüües, omavahel vesteldes. Et seal oli rohkesti intellektuaalseid jõude, sai tihti pääle arutatud meie riigi õiguslikku seisundit. Pidasime endi ülesandeks võimalusi mööda kommunismi õige pale maailma avalikkuse ette kanda, nii diplomaatidesse, kui ka rahvahulkadesse." Tal siiski mingit süüd ei leitud ja tänu põllumajanduslikule haridusele siirdus ta valitsejaks väiksemasse mõisa. Kodumaa olukorda ta unustada siiski ei suutnud ja otsustas esimesel võimalusel kodumaale appi naasta. Oma sõbrale ltn Oskar Põdrale saadetud kirjas räägib ta teadetest repressioonidest kodumaal ja lisab: "Kurat, käsi sügeleb relva järele, kui sealt midagi kuuled!"
Ettevalmistused Eestisse naasmiseks
Saalistel tekkisid kontaktid Hiiumaa kaluritega, kes tegid riskantseid merereise Eestist Rootsi, et omakseid ja tuttavaid vabasse maailma viia. Saaliste pani paari sõbraga rahad kokku ja ostis paadi, et Eestisse tulla. Ideed toetasid ka paljud pagulaseestlaste juhtfiguurid (Edgar Kant, Karl Talpak, August Rei, Otto Pukk, kolonel Ago Reio jt). Mingeid suuremaid kontakte Saalistel tol ajal pagulaste luureorganisatsioonidega ja välismaa luureorganitega arvatavasti ei olnud. Tihedam suhtlus oli Puki ja kol. Reioga ja ilmselt neilt ta saigi raadiojaama, šifrid ja tegutsemisülesanded. Ta sai infot "Haukka-Tümleri" luurevõrgust ja Rahvuskomiteele teada olevad Eestisse jäänud eesti ja saksa luurajate kohta. Kaks luurajat koondnimedega "Major" ja "Kapten" olid Eestis tegutsenud maa okupeerimisest alates ja suutnud sisse imbuda nõukogude võimustruktuuridesse.
Saaliste täpsematest ülesannetest Eestis on teada vähe, peamine oli kohalike oludega tutvumine (et koguda andmeid massirepressioonidest, kommunistide tegevusest, sõjaväe ja piirivalve tegevusest ja paiknemisest jms) ja vastupanuliikumisega kontakti loomine. Eestis viibimine pidi olema lühiajaline. Saalistele anti kaasa nimekiri Rahvuskomitee liikmetest, kes tuli Eestist välja tuua. Saaliste ise lootis ära tuua ka oma venna koos perega ja vanemad.
1946. aasta septembris tegi Saaliste esimese katse Eestisse jõudmiseks. Koos sõbraga ettevalmistatud mootorpaadis oli kaasas ka New York Herald Tribune'i ajakirjanik, kes soovis sellest ohtlikust teekonnast ajalehte reportaaži kirjutada. Paraku viis torm nad hoopis Soome randa, otse sealse Nõukogude Liidu sõjaväebaasi külje alla. Sealt õnnestus neil siiski tagasi Rootsi pääseda. Seepeale sõber loobus ettevõtmisest. Saaliste aga mitte.
Saaliste pani kokku uue reisiseltskonna, kuhu kuulusid Läänemaalt pärit lahkusulised, kes soovisid oma Eestis olevaid lähedasi Rootsi tuua.
Metsavend-luurajana Eestis
1. detsembri ööl vastu 2. detsembrit 1946 asuti kõva tormiga teele. Lõpuks jõutigi Sõrve sääre tippu. Randumisel purunes aga üks paat, viies endaga kaasa osa varustusest ja raadiojaama. Kohapealt leiti kaluripaat ja edasi sõideti Muhusse. Siin läks seltskond ka laiali, leppides kokku taaskohtumise koha järgmise aasta kevadel. Nõukogude andmetel toimus maabumisel ka tulevahetus piirivalvega, mis on aga pigem väljamõeldis.
Kuna okupatsioonivõimud olid tõsiselt asunud lahkusulisi survestama, olid mitmed nende seast värvatud julgeoleku kaastöölisteks. Üheks värvatuks oli ka Saalistega koos Eestisse saabunud lahkusuliste päästetavate isikute nimekirjas olnu. Nii oligi Julgeolek teadlik Rootsi tagasipöördujate kohtumiskohast, kust nad pidid tagasi Rootsi minema. Sinna pandi varitsus. Saalistel õnnestus siiski teada saada oma reisikaaslaste arreteerimisest ja hoiatada ka Rootsit. Nii jäid kokkulepitud kohta tulemata nii Saaliste kui ka kaater Rootsist. Saalistel tuli aga jääda Eestisse edasi. Ta asus Rootsiga raadioühendusse. Esimene ühendus saadi 1947 juunis Lelle kandis. Julgeolek sattus sellest konspireeritud raadiosidest ärevusse. Lelle ja Järvakandi metsades teostati laialdasi haaranguid ja läbiotsimisi, teedel liikusid raadiolokatsiooni autod. Saalistel õnnestus siiski haaranguist pääseda.
Kuna raadiojaama ühendus oli väga kehv, oli Saalistel sisse seatud ka muu(d) sidekanalid Rootsiga, millised need täpselt olid, pole teada. Side Rootsiga oli tal aga olemas, umbes paarikuise viivitusega. 1947 teatati talle, et Rootsist saabub uus rühm, kes toob uue raadiojaama, šifrid ja instruktsioonid. Hiiumaal sattusid maabunud mehed aga piirivalve tule alla. Meestel õnnestus põgeneda, kuid raadiojaam jäi piirivalve kätte.
Saalistel oli õnnestunud moodustada mahukas informaatorite võrk, kelle seas oli ka mitmeid üsna kõrgeid Nõukogude ametnikke ja isegi Pagari tänava (NKVD, Julgeolek) töötaja hüüdnimega "Arno", kes informeeris metsavendi julgeoleku plaanidest ja haarangutest.
Vastupanuliikumise Keskuse moodustamine
Julgeolekul õnnestus end aga RVL-i struktuuridesse sisse süüa. See peletas lõpuks ka aktiivselt RVL-is tegutsenud Saaliste sellest eemale. Seepeale hakkas Saaliste end varjama väiksemas rühmas ja kasutama maksimaalseid konspiratsioonivõtteid. Sel ajal olid tema lähimad abilised Erich Järlet ja Elmar Saar. Ühiselt moodustati uus organisatsioon – Vastupanuliikumise Keskus ehk metsavendade rühmade kett, mille struktuur oli sissekukkunud RVL-i omast sootuks erinev. See organisatsioon pidi täiesti loodud ehk avalikuks saama alles tulevase sõja ajal. Muul ajal tehtav üleliigne tegevus pidavat tulema pigem kahjuks kui kasuks lõppeesmärkide saavutamiseks. Peamiseks seati info kogumist okupatsioonivägede, kohalike kommunistlike aktivistide ja reeturite kohta. Üheks oluliseks tegevusvaldkonnaks oli ka metsavendade võitlusvaimu ülalhoidmine, harimine ja kasvatamine. Selleks valmistati mitmeid kirjutisi, neist tuntuimaks oli 1947/1948 kirjutatud ja metsavendade seas levitatud "Metsavendluse ideoloogilised alused", millele järgnes teine osa 1949. aastal. Selle peamiseks autoriks oli Järlet, kuid ka Saaliste aitas tublisti kaasa. Eessõna kirjutas V. Oras. VK avaldas ka almanahhi "Sõjasarv", mis kajastas peamiselt Ameerika Hääle vahendusel saadud välispoliitilist olukorda.
Ebaõnnestunud katse Rootsi naasta
1948 tundus Saalistele, et tema töö Eestis on tehtud. Metsavendade võrk oli moodustatud ja kogutud hulk väärtuslikku infot. Et rannaaladelt leida võimalust sõitmiseks Rootsi, jättis ta maha oma punkri Pärnumaal ja siirdus Läänemaale. Siin ootas teda aga lõks. Nimelt oli julgeolek käivitanud mitmel pool Eestis rannaaladel fiktiivseid salajasi üleveokontoreid. Sinna värvati mitmeid kalureid ja endisi salakaubavedajaid. Julgeoleku eesmärk oli toimetada nende vahendusel Läände omi inimesi (agente) ja teisalt tabada tagaotsitavaid-metsavendi. Selliste libaüleviijate otsa sattus ka Saaliste. Siiski õnnestus tal seatud lõksust pääseda, sest tal kas tekkis endal kahtlus või keegi hoiatas teda. See kõik näitab, kui vähe sai tol ajal metsavend kedagi usaldada.
Küüditamised ärgitavad metsavendi kättemaksudele
1948 tegutses ta jälle Põhja-Pärnumaal. Seal moodustus ta vanadest sõpradest rühma, kellega jäädi talvituma. Talv möödus rahulikult. Kevad seevastu algas metsavendadele suurte kaotustega. Märtsiküüditamine kahjustas tugevasti metsavendade olukorda, sest küüditatute seas oli palju metsavendade abistajaid. Olukorda ei parandanud palju ka see, et küüditamiste eest tuli metsa palju mehi juurde. Arreteeriti ka Saaliste kauaaegne kaasvõitleja Oras, kes viidi kaasa küüditamisele kuulunud naise korterist. Temalt pinnis julgeolek pikkamisi palju olulist infot välja, kuid Saaliste viimast asukohta Oras siiski ei teadnud. Siiski rüüstati peagi Saalistete suur talu (70 ha), millest Richardi vanemad olid juba varem välja aetud. Vanemad surid peagi üleelamiste tõttu. See tõukas ka Saalistet kättemaksudele.
10. juunil 1949 teostas tema rühm rünnaku Nartu kandi suuremate küüditajate Leinpuu ja Lindemanni kodudele. Neile loeti koduhoovis ette metsavendade kohtuotsus ja lasti maha. Nende küüditajate peredele ei teinud metsavennad aga midagi.
Julgeoleku jaht Saalistele
Metsavendade aktsioonid käivitasid omakorda julgeoleku vastuaktsioonid. Saalistet hakkasid otsima julgeoleku parimad jõud. Tema jahtimist juhtis Eesti NSV julgeolekuminister Boris Kumm isiklikult. Saaliste tabamise eest vastutas üks tollaseid kurikuulsamaid Eesti NSV tšekiste polkovnik Eduard Sisas.
Saaliste tabamiseks seati Pärnumaal üles mitmeid lõkse, mille käigus langesid mitmed Saaliste tuttavad metsavennad.
1949. aasta augustis pärast bussiröövi Märjamaal tapeti Jaagu talus Voldemar Lurich, Jüri Ervin ja Karl Leius. Sealt sai julgeolek teateid ka Saaliste kallimast Ilsest, kes töötas muusikaõpetajana. Julgeolek püüdis naist värvata, mis näis ka õnnestuvat. Paraku mängis naine topeltmängu ja pages peagi metsa oma kallima juurde.
1948. aasta 14.–15. oktoobril maabus Lohusalu neemel läänes luurekoolis väljaõppe saanud luurajate rühm, kellel oli kaasas üsna täpne info, kust Saalistet leida. Paraku õnnestus julgeolekul Rootsist saabunud mehed enne tabada, kui nad Saalisteni jõudsid.
1949 suvel püüdis julgeolek Saalistega ühendust saada libalangevarjurite rühma abil. Saaliste taas lõksu ei läinud. Kuna julgeolek kartis, et tõelised Lääne luurajad võivad saadagi lõpuks ühenduse Saalistega, otsustati ta iga hinna eest tabada.
1949 talvel valmistus Saaliste taas järjekordseks talvitumiseks, sedakorda Eidaperes suure soo ääres asuvas punkris. Punkris elasid pidevalt Richard oma naisega ja Artur oma naise ja naiseõega. Ülejäänud elasid ümberkaudsetes taludes. Saaliste külastas sel ajal ka oma kunagist isatalu, sellest kirjutas ta oma päevikusse nii: "Kõnnin kodu põldudel. Vanas isaisade põliskoplis pidutsevad uued omanikud revolutsiooni aastapäeva. Kurbus täidab hinge, mõeldes, et see hallipäine isa, kes on harinud maad, ehitanud ja korraldanud majad, peab peavarju otsima võõrsilt. Miks peab ilmas olema nii palju ülekohut. Millal see kõik lõppeb?"
Julgeolek avastab Saaliste asukoha
1949 sügisel õnnestus julgeolekul Saaliste jälile jõuda. Nimelt suunati julgeoleku poolt Pärnu restorani muusikuna tööle naisagent-provokaator, kes pidi esinema silmatorkavalt rahvuslike vaadetega. Peagi võttiski temaga ühendust noormees, kes väitis end olevat sidemetes Eesti metsavendade juhiga. Agent-muusiku ja noormehe vahel tekkisid soojad suhted. 12. detsembril 1949 kutsus noormees agent-neiu enda sugulaste juurde maale, kus ta külastavat järgmisel päeval metsavendade juhi punkrit. Agent-neiu pani öösel noormehe joogi sisse tugevatoimelist unerohtu ja see ärkas hommikul mitte omas voodis, vaid Pärnu julgeolekus. Pärast intensiivset ülekuulamist saadigi Saaliste punkri täpne asukoht teada. Saaliste tabamise operatsiooni pandi juhtima Vändra Julgeoleku ülem Henno Arus ja sm. Lukjanov, kaasas oli ka polkovnik D. Taevere. 13. detsembril oli Saaliste punker igast küljest ümber piiratud.
Eidapere lahing ja surm
Saaliste punker asus 7 km kaugusel Vändra eelmetsast. Haarangu ajal olid punkris Richard ühes naise Ilse Saalistega, Artur Saaliste kallima Heili Mihkelsoni ja selle õe Erikaga ning Elmar Toomingas, omaaegne Omakaitse pataljoniülem Orajõel. Ainsana haarangust eluga pääsenud Erika on meenutanud, et ümbruskonna teiste metsavendadega, kellega Saalistel oli kontakt, liitus keegi võõras mees, kes rääkis, et oli ka end metsas varjanud, lasi end kutsuda "kapteniks" ja olnud endine Eesti ohvitser (arvatavasti endine soomusronglane ltn. Lõhmus). See mees oli julgeoleku nuhk, kes andis mehi üles. Tema oli seotud ka Saaliste reetmisega. Erika jutu järgi käis mõnikord Saaliste punkris ka külalisi. Erika mäletab metsavendi Elmar Saart ja Sulev Hansenit. Just viimane juhataski Saalistetele sobiva punkrikoha kätte. Talu lähedale, kus elas Sulevi vend Jaan. Veidi enne saatuslikku detsembripäeva jõudis Saalisteteni kuuldus, et Hansen on vahele jäänud. Mujale minna oli juba hilja – tuli vana sõpra usaldada. Ent mees ei pidanud NKVD töötlemisele vastu.
14. detsembril 1949 toimunud Julgeoleku haarangu ajal viibis Saaliste parasjagu punkrist väljas, mil märkas lähenevaid relvastatud julgeolekumehi, avas automaaditule, hüüdis "Venelased tulevad!" ja sai peagi ise haavata. Selle peale avasid ka teised tule punkri akendest. Vend läks Richardile appi, et teda evakueerida, kuid sai samal ajal ka ise haavata. Teised põgenesid punkri tagakülje aknast välja, võttes kaasa haavatu. Julgeolek kutsus ruuporitest punkris olijaid alla andma. Sellele vastati tulega.
Ainus ellujääja Erika Kask viidi Pärnusse, sealt edasi Tallinna Pagari tänavasse ja Patareis määrati talle kümme aastat sunnitööd Siberis. Tagasi Eestisse tuli ta 1957.
Julgeolekutöötaja polkovnik D. Taevere on oma raamatus kirjutanud, et julgeolekulastel oli käsk kasvõi ükski elusana kinni võtta.
Saaliste surmaga ei täitunud julgeoleku eesmärk saada temalt vajalikke andmeid. Ka Saaliste salka ei õnnestunud täielikult hävitada. Ümbruskonnas viibinud E. Saar ja E. Järlet tegutsesid veel aastaid edasi. Saaliste juhikoha võttis üle Järlet.
Tsitaat
Sõbrale saadetud kirjast: "Minu arvates ei ole suurimat ARMASTUST kui SÕDURI ARMASTUS. Ühised ohvrid, ühised kannatused seovad...Olen kaks korda vabatahtlikult astunud kodumaa kaitse eest võitlusse ja kaks korda ka haavata saanud. Ma ei tea, kas sa tead, et 1941. a. augustikuus sain Virumaal Purtse jõe ääres kolme kuuliga paremast käsivarrest haavata. Kui teistkordsest haavatasaamisest oli veel haav lahti, õnnestus mul kuidagi põgeneda."
Elimar Schubbe
Elimar Schubbe (sündinud 1934 Tallinnas) on saksa ajakirjanik.
Diepholzi kreis
Diepholz on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Elimar Schubbe
Olnud aktiivne Eesti–Saksa suhete arendamisel.
Diepholzi kreis
Diepholz külgneb (kirdest ja päripäeva) Verdeni, Nienburgi, Minden-Lübbecke (Nordrhein-Westfalenis), Osnabrücki, Vechta ja Oldenburgi kreisidega ning Delmenhorsti ja Bremeni linnadega.
Venejärv
Venejärv (ka Kullijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 960 m.
Diepholzi kreis
Kreisi pindala on 1987 km². 31. detsembril 2015 elas seal 213 976 inimest.
Kreis ulatub Bremeni lõunaservast Nordrhein-Westfaleni piirini. Lõunas on Dümmeri järv pindalaga 16 km², mida ümbritsevad lodud. Järve ümbruse roostikes elab palju haruldasi linnuliike. Kreisi põhjaosas on metsad ja põllumajandusmaad.
Linnad ja vallad
thumb|Diepholzi kreisi linnad ja vallad
Linnad: Vabad vallad:
Samtgemeinden:
1Samtgemeinde keskus
Ajalugu
12. sajandist 1585. aastani oli Diepholz suveräänne isandkond, hiljem krahvkond Saksa-Rooma riigis, mille üle valitsesid Diepholzi isandad, hiljem krahvid. 16. sajandi alguses oli suur surve võimsa Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna poolt, mis püüdis väikeriike annekteerida. Moodustades liidu naaber Hoya krahvkonnaga ja paludes abi keisrilt endalt, suutis Diepholzi riik mõned aastakümned elus püsida. 1585. aastal valitsejasugu hääbus ja Diepholz annekteeriti lõpuks Braunschweig-Lüneburgi poolt.
1932. aastal loodi Grafschaft Diepholzi kreis, kui ühendati endised Diepholzi ja Sulingeni kreisid. Endine Diepholzi kreis oli laias laastus sama kui keskaegne riik, samas Sulingeni kreis oli olnud osa Hoya krahvkonnast.
Praegune Diepholzi kreis moodustati 1977. aastal, kui ühendati endised Grafschaft Diepholzi ja Grafschaft Hoya kreisid.
Orba
Orba võib tähendada mitut asja.
Kokavälja
Kokavälja oli küla Tartumaal, ajalooliselt Visusti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Visusti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Visusti külaga.
Küla tekkis 19. sajandi lõpus.
Ajajuhtimine
Ajajuhtimine on aja kulutamise teadlik kavandamine, et suurendada tõhusust ja/või tootlikkust. Aja efektiivne kasutamine annab inimesele võimaluse korraldada tegevusi enda valitud ajal ja sobivusel.
See on eesmärgistatud tegevus, et suurendada üleüldist kasu teiste tegevuste koosmõjul piiratud aja jooksul, kuna aega ennast pole võimalik juhtida, sest selle kulgemine on selle enda põhiomadus. Ajajuhtimist võivad toetada oskuste hulk, töövahendid ja tehnikad, mida kasutatakse, et hallata aega, kui sooritatakse teatud ülesandeid, projekte ja eesmärke kindla tähtaja piires.
Algselt viidati aja juhtimisele rääkides äri- või töökohategevustest, nüüdseks on mõiste laienenud ka isiklikele tegevustele. Ajajuhtimise süsteem on disainitud kombinatsioon protsessidest, töövahenditest, tehnikatest ja meetoditest. Tavapäraselt on ajajuhtimine paratamatus ükskõik millise projekti arengus, kuna see määrab projekti lõpuleviimise aja ja mahu.
Peamised teemad, mida kajastatakse kirjanduses aja juhtimise kohta:
Ajajuhtimine on seotud erinevate kontseptsioonidega nagu:
Organisatsiooniline ajajuhtimine on identifitseerimise, hindamise ja raisatud aja vähendamise teadus organisatsioonisiseselt. Organisatsiooniline ajajuhtimine identifitseerib, raporteerib ja hindab majanduslikult jätkusuutlikku aega, raisatud aega ja produktiivset aega organisatsioonisiseselt ning arendab ärimudeli, et muundada raisatud aeg produktiivseks.
Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik
pisi|[[Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik (endine Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik) Narva-Jõesuus]] Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik oli õigeusu kirik Ida-Viru maakonnas Merekülas. 1946. aastal teisaldati see Merikülast Narva-Jõesuusse, kus see pühitseti pühale apostlisarnasele vürstile Vladimirile ja on seal praeguseni.
Ajalugu
Mereküla väike puukirik ehitati 1867. aastal ning oli pühitsetud Jumalaema Kaasani ikoonile. Kiriku ehituse eestvedajaks oli aastatel 1866–1867 Narvas teeninud Peterburi vaimulik Aleksander Gumilevski. Kirik oli ehitatud palkidest ning kaetud liitekohtadest kullatud valge plekiga.
Teisaldamine
1945. aastal palus Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kiriku kogudus luba tuua Narva-Jõesuusse sõjas purustatud kiriku asemele Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik. 1946. aasta anti sellele Tallinna ja Eesti ülempiiskopi Paveli (Dmitrovski) õnnistus, võimud lubasid teisaldada Mereküla kiriku Narva-Jõesuu uue linnaturu juurde, kus see seisab tänapäevani. 1948. aastal pühitseti Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik Tallinna ja Eesti piiskopi Issidori (Bogojavlenski) poolt pühale apostlisarnasele vürstile Vladimirile.
Põlemine
Pühapäeva varahommikul 14. veebruaril 2021 kirik süttis. Päästjatel õnnestus põleng kustutada ja puithoone päästa, kuid tules hävis suur hulk hinnalist kirikuvara.
Kristuse ristimine (Mantegna)
„Kristuse ristimine“ on itaalia kunstniku Andrea Mantegna (1431–1506) teos.
Teos asub Andrea Mantegna matusekabelis Andrease basiilikas Mantovas Itaalias.
Piirissaare kool
pisi Piirissaare kool oli põhikool Piirissaarel, mis andis haridust aastatel 1929–1970.
Koolimaja asub Piiri külas ning on heas seisukorras. Kool oli algul venekeelne, Nõukogude ajal liideti eestikeelne ja venekeelne kool üheks. Algul oli kool 7-, hiljem 8-klassiline. Tegutses ka õhtukool, kus oli võimalik lõpetada 9 klassi.
Kool suleti 1970. aastal õpilaste puuduse tõttu. Viimased kaks õpilast viidi üle Räpinasse.
Harri Russak
Harri Russak (12. august 1927 Tartu – 11. september 2000 Tartu) oli Eesti korvpallur ja treener.
Ta lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna
Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel 1949. aastal kuld-, 1950. aastal hõbe- ja 1951. aastal pronksmedali.
1984–1997 oli ta Tartu korvpallikooli treener.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Aime Russak.
Aktuaar
Aktuaar on kindlustusmatemaatik.
Igal Eesti kindlustusseltsil peab olema vastutav aktuaar.
Eesti aktuaarid on ühinenud Eesti Aktuaaride Liitu.
Jänes šampust ei joo
Jänes šampust ei joo on kujundlik ütlus, mida kasutatakse inimeste motiveerimiseks, et ergutada neid tegema mõnd pealtnäha riskantset sammu või ennast pingutama. Levinud on ka selle teisend kes ei riski, see šampust ei joo.
Tähendus
Seega on ütluse tähendus 'kes riske ei võta, see ka midagi ei saavuta'.
Aedšampinjon
Aedšampinjon (Agaricus bisporus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Jäneslased
Jäneslased (Leporidae) on sugukond jäneseliste seltsis.
Eesti pärismaises faunas kuuluvad sellesse sugukonda vaid kaks liiki – jänese perekonna liigid halljänes ja valgejänes.
Perekonnad
Sugukonda kuuluvad järgmised perekonnad:
Dave Dave
David Rothenberg (18. juuni 1976 Brooklyn, New York – 15. juuli 2014 Las Vegas, Nevada) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja.
Kolgametsa
Kolgametsa (varasema nimega Kolga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Kolga).
Leppsilla Mustjärv
Leppsilla Mustjärv (ka Mustjärv, Leppsilla Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 566 m.
Laurensi maakond (Georgia)
Laurensi maakond (Laurens County) on maakond USA-s Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dublin.
Maakonna pindala on 2120 km². Veepindala on 16 km².
Ajalugu
Laurensi maakond moodustati 10. detsembril 1807. aastal Wilkinsoni ja Washingtoni maakonna osadest. Maakond sai nime kolonelleitnant John Laurensi järgi.
Valgevene Rahvusraamatukogu
Valgevene Rahvusraamatukogu (valgevene keeles Нацыянальная бібліятэка Беларусі) on Valgevene kõrgeim raamatukogundusasutus, mis asub pealinna Minski Pieršamajski rajoonis. Valgevene Rahvusraamatukogu sisaldab suurimat valgevenekeelsete trükiste kogu ja suuruselt kolmandat venekeelsete raamatute kogu Venemaa Riikliku Raamatukogu (Moskva) ja Venemaa Rahvusraamatukogu (Peterburi) järel.
See asutati 1922. aastal.
Dandin
Dandin (Daṇḍin; umbes 7.–8. sajand pKr) oli India kirjanik ja teoreetik.
Tema "Daśakumāracarita" ("Kümne printsi muinasjutt") on sanskritikeelne proosas kunstromaan, mis kirjeldab muinasjutustiilis prints Rādžavāhana ja tema reisikaaslaste tegusid ja vallatusi.
Mõne uurija arvates on nendel teostel eri autorid, kusjuures teoreetik on vanem kui kirjanik.
Joosep Meibaum
Ta astus Gattšina reaalkooli võltsitud küpsustunnistusega Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja õppis seal aastail 1920–1924, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
26. novembril 1928 mõistis Tallinna-Haapsalu Rahukogu ta küpsustunnistuse võltsimise eest kolmeks aastaks vangiroodu. Ta vabastati ennetähtaegselt 1931. aastal.
Ta oli Eesti Rahvusfašistide Kogu asutaja, kuid jaanuaris 1933 heideti ta kogust välja.
27. septembril 1935 mõistis Sõjaringkonnakohus Joosep Meibaumi vaps-terroristide protsessil kuueks aastaks vangimajja.
1941. aastal leidis ta, et Eestil peaks olema oma natsipartei. Partei lipp pidi olema sinine, sellel valgel ringil must haakrist. Hiljem said kavandatava partei liikmed teada, et Joosep Meibaum on NSV Liidu spioonina hukatud.
Edgar Aavik väitis 1970. aastail, et 1941. aastal moodustati Tartus Eesti valitsus, mille peaminister oli Joosep Meibaum, kes olevat saanud selleks volituse Jüri Uluotsalt.
Toode
Toode on mingi vajaduse rahuldamiseks valmistatud ese või osutatud teenus.
Eristatakse pooltooteid (vajavad edasist töötlemist) ja valmistooteid.
Mõnikord räägitakse ka ainetust ja ainelisest tootest.
Toode, mida pakutakse müügiks, on kaup.
Mingis ajavahemikus valmistatud tooteid moodustavad toodangu ehk produktsiooni.
Robin (poplaulja)
Robin Petteri Packalen (artistinimi Robin, sündinud 24. augustil 1998 Turus) on Soome poplaulja.
16. jaanuaril 2012 avaldas Robin singli "Frontside Ollie", mida YouTube'i vahendusel vaadati paari päeva jooksul üle miljoni korra. Muusikavideot on 2014. aasta seisuga vaadatud üle 12 miljoni korra. Tema debüütalbum "Koodi" avaldati 2012. aasta veebruaris. Robini albumeid ja singleid on müüdud rohkem kui 280 000 eksemplari, mis teeb temast kogu ajaloo vältel Soomes 70 müüduima loominguga artisti hulka kuuluja.
Robin elab perega Turus. Talle iseloomulikuks stiilielemendiks on eri värvi jalanõude kandmine nii laval kui ka tavaelus.
Karjäär
pisi|Robin (2012)
2008–2009. "Staraskaba" ja "New Wave Junior Contest"
2008. aastal Robin võitis Soome rahvusvahelise noorte lauluvõistluse "Staraskaba", kui ta oli ainult 10-aastane. 2009. aastal esindas ta Soomet Moskvas võistlusel "New Wave Junior Contest". Seda võistlust jälgis ligikaudu miljon vaatajat.
2012. "Koodi"
16. jaanuaril 2012 andis Robin, keda on nimetatud ka Soome Justin Bieberiks, välja oma esimese singli "Frontside Ollie". See sai otsekohe tuntuks ja menukaks. See oli kaks nädalat edetabelis esikohal. Kolmandal ja neljandal nädalal langes see edetabelist välja, kuid seejärel tõusis jälle edetabelis esikohale ja püsis seal kaks nädalat. Kokku oli singel edetabelis neli nädalat. 22. veebruaril 2012 andis Robin välja debüütalbumi "Koodi". Seda müüdi Soomes üle 100 000 eksemplari. "Koodi" sisaldas selliseid singleid nagu "Frontside Ollie", "Faija Skitsoo" ja "Hiljainen tyttö".
2012–2013. "Chillaa"
2. oktoobril 2012 ilmus teine stuudioalbum "Chillaa". Album jõudis kohe Soome ametlikku muusikaedetabelisse ja selle esimene singel "Puuttuva palanen" kogus ligi kolm ja pool miljon vaatamist YouTube'is (enne veebruari 2013 algust). "Puuttuva palanen" tegi koostööd Brädiga, Soome räppariga, kes rääkis loo oma lapsepõlvest. Osad kuulajad on välja toonud, kuidas Brädi osa on väga sarnane Ludacrisi osaga Justin Bieberi teoses "Baby". Album sisaldas singleid "Luupilla mun korvissa" ja "Haluan sun palaavan".
Oskol
pisi|Oskol Ukrainas [[Krugljakivka lähedal]] pisi|300px|Donetsi jõgikonna kaart Oskol ehk Oskil (vene keeles Оскол; ukraina keeles Оскiл) on jõgi Venemaal ja Ukrainas, Donetsi vasakpoolne ja kõige põhjapoolsem lisajõgi. Selle pikkus on 472 km. Jõgikonna pindala on 14 800 km².
Robin (poplaulja)
2013. "Boom Kah"
pisi|Robin (2014) 30. augustil 2013 ilmus singel "Boom Kah" koostöös Mikael Gabrieli ja Uniikkiiga. Soome edetabelites tõusis laul neljandale kohale, kuid mitte kõrgemale. 2. oktoobril 2013 andis ta välja albumi "Boom Kah", mis tõusis Soome edetabelites esikohale. Teine singel "Erilaiset" anti välja 16. oktoobril 2013. 7. veebruaril ilmus Robini muusikavideo oma uusimale singlile "Onnellinen" ja 25. aprillil loo "Tilttaamaan" muusikavideo.
Oskol
See saab alguse Kesk-Vene kõrgustikult ligikaudu Kurski ja Voroneži linna vahel. See voolab Venemaal läbi Kurski ja Belgorodi oblasti ning Ukrainas läbi Harkivi oblasti, kus see suubub Donetsi. Ukrainas on Oskoli jõele 1958. aastal paisutatud Oskoli veehoidla.
Robin (poplaulja)
2015–2017. "Yhdessä ja paus muusikast"
9. oktoobril 2015 Robin andis välja stuudioalbumi "Yhdessä". Enne albumi väljastamist ilmusid singlid "Yö kuuluu meille" ja "Milloin nään sut uudestaan?". Märtsis 2017 Robinilt ilmus uus singel "Hula Hula". Kevadel 2017 esines Robin telesaates "Vain elämää" (samas formaadis saade kannab Eestis nime "Laula mu laulu").
Augustis 2017 teatas Robin, et võtab 28. novembrist pikema puhkuse, ütlemata aga, kui kauaks. Tema viimane puhkuseelne kontsert "Tää on se hetki" toimub Helsingis Hartwall Areenal.
Oskol
Suurimad Oskoli äärde jäävad linnad on Starõi Oskol, Novõi Oskol ja Valuiki Venemaal ning Kupjansk Ukrainas.
Robin (poplaulja)
2015–2017. "Yhdessä ja paus muusikast"
Robinilt ilmus 23. augustil 2017 singel "Me tehtiin tää". Augustis 2017 ilmus Ruutu.fi lehele viieosaline dokumentaalsari "Tää on se hetki". Robin mängib filmi "Tuntematon sotilas" 2017. aasta versioonis Aku Louhimiest.
Notepad
Notepad on lihtne tekstiredaktor, mis on tavaliselt kaasas Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidega.
Tertsiaalvärvus
Tertsiaalvärvused ehk tertsiaarvärvid (ladina keelest tertiarius 'kolmandikuline' sõnast tertius 'kolmas') on kolmanda astme värvused, mis saadakse mingi primaarvärvuse segamisel naabruses asuva sekundaarvärvusega teatud värviruumis. Varasemates värvisüsteemides on nimetatud tertsiaalvärvusteks ka kahe sekundaarvärvuse või kahe komplementaarvärvuse segusid. Kaasaegses värviõpetuses on need määratlused mõnikord ühendatud.
Notepad
Omadused
Notepad võimaldab kirjutada lihttekstis dokumente. Vaikimisi on salvestatava faili nimelaiend .txt. Kuna aga Notepad toetab ainult lihtteksti, saab Notepadi kasutades kirjutada ka HTML-, XML- või mistahes muid faile. Notepad ei lisa omalt poolt segavaid mittekuvatavaid märgiseid.
Tertsiaalvärvus
Erinevates ajaloolistes värvisüsteemides määravad kasutatud pigmentvärvide omadused tertsiaalvärvuste värvitoonid.
Notepad
Omadused
Notepad ei võimalda kasutada erinevaid kirjastiile, tekstivärve ega muud vormindust. Isegi paks, kursiivis ja allajoonitud kiri on Notepadis võimatud, rääkimata teksti paremale, vasakule või keskele joondamisest.
Tertsiaalvärvus
Värviringi tertsiaalvärvused
Värviringil asetsevad tertsiaalvärvused primaarvärvuste ja sekundaarvärvuste vahel ja kolme primaarvärvusega värviringi korral on neid kuus nii CMY- kui ka RGB-mudelis.
Notepad
Omadused
Notepad ei kuva õigesti Maci ja UNIXi stiilis tekstidokumentide reavahetust.
Jäävaheaeg
Jäävaheaeg ehk interglatsiaal (inglise interglacial period või interglacial) on jääaegade vaheline suhteliselt soojema kliimaga geoloogiline periood.
Notepad
Omadused
Notepadis kirjutatud faile saab salvestada Unicode, ANSI, UTF-8 ja Unicode big endian vormingus.
Jäävaheaeg
Praegune jäävaheaeg (Holotseeni jäävaheaeg) algas pärast Pleistotseeni lõppu ehk umbes 11 400 aastat tagasi.
Tertsiaalvärvus
Sekundaarvärvustest segatud tertsiaalvärvused
Osa värvisüsteeme tuletavad tertsiaalvärvused sekundaarvärvuste paaridest:
Notepad
Omadused
Notepad võimaldab sisestada automaatselt süsteemiaega ("kellaaeg kuupäev") kujul hh:mm dd:MM:YYYY, kus hh tähistab tunde, mm minuteid, dd kuupäeva, MM kuud ja YYYY aastat.
Jäävaheaeg
Kvaternaaris eristatakse sõltuvalt piirkonnast 2–5 jäävaheaega.
Tertsiaalvärvus
Komplementaarvärvustest segatud tertsiaalvärvused
Subtraktiivses värvisünteesis annavad komplementaarvärvused, st kolm primaarvärvust reaalsetes oludes segades kokku mudase pruunika värvitooni. Erinevatest värvipigmentidest ja segamissuhetest sõltuvalt võivad kolmest primaarvärvusest segatud tertsiaalvärvused olla igasugused oliivrohelised, samblarohelised, pori- ja oliivpruunid, kollakashallid, hallikassinised ja kiltkivivärvi varjundid.
Notepad
Notepadi käivitamine
Notepadi avamiseks piisab sellest, kui Start-menüüs valida Run (Windowsi klahvi olemasolul klahvikombinatsioon Win+R) ja sisestada avanenud dialoogiaknasse "notepad". Selle tulemusel käivitatakse fail notepad.exe.
Pisut keerulisem on Notepadi leida Start-menüüst alates otsides. Notepad peaks asuma kaustas "Accessories".
Lehekülje eelhäälestus
Näiteks kood &l &d &r Mina paigutab vasakusse serva kuupäeva ja paremasse märksõna "Mina".
Notepadi isikupärastamine
Notepadi saab teatud määral isikupärastada. Nimelt saab muuta tekstiredaktoris kuvatava kirja laadi. Siiski tuleb tähele panna, et muutused on seotud tekstiredaktori enda ja mitte konkreetse tekstifailiga.
Notepadi isikupärastamiseks tuleb valida "Format"-menüüst "Font". Avanenud dialoogiaknas saab valida Notepadis kuvatava teksti kirja laadi, paksu kirja, kursiivi ja kirja suuruse.
Tobiase Selts
MTÜ Tobiase Selts on Hiiu maakonnas tegutsev selts, mille peaeesmärk on uurida ja tutvustada eesti helilooja Rudolf Tobiasega seotut.
Selts asutati 30. novembril 1993. Seltsi asutamise idee käis välja Evald Teras.
Selts on muu hulgas korraldanud klaveriõpilaste konkurssi, kus esitatakse ka Tobiase loomingut.
Ānandavardhana
Ānandavardhana (9. sajand) oli India kirjanik ja kirjandusteoreetik Kashmirist.
Konnaküla
Konnaküla oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tõikvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõikvere külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Конна).
Kubuvälja
Kubuvälja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Raadivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raadivere külaga.
Raimund
Raimund on mehenimi.
Surnud 29. mail
Siin loetletakse 29. mail surnud tuntud isikuid.
Dabas
Dabas on linn Ungaris Pesti komitaadis, Dabasi kreisi keskus. Asub Budapestist 25 km kagu pool.
Oshkosh (Wisconsin)
Oshkosh on Wisconsini osariigi linn Winnebago järve ääres, Winnebago maakonna halduskeskus. See piirneb põhjas samanimelise väikelinnaga.
Dabas
Linna läbib Budapesti–Lajosmizse–Kecskeméti raudtee.
Linnas on katoliku kirik ja reformeeritud kirik.
I Want It All
"I Want It All" on Briti rokkansambli Queen singel, mis ilmus aastal 1989 stuudioalbumilt "The Miracle".
Elivélton
Elivélton Alves Rufino (sündinud 31. juulil 1971 Serrânias) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 1993. aasta Copa Américal.
Połacki rajoon
Połacki rajoon (transkribeerituna Polatski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Kirdes piirneb rajoon Venemaaga.
Rajooni pindala on 3138 km². 2014. aasta seisuga elas seal 109 016 inimest.
Halduskeskus on Połacki linn. Lisaks asub rajoonis veel Vietryna alev. Rajooni territooriumil asuvad selle koosseisu mitte kuuluvad Navapołacki linn ja Baravucha alev.
Rajooni suurimaks jõeks on Daugava. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Palata ja Ušača. Rajoon asub Połacki madalikul, kõrgused on vahemikus 120–180 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Biełaje, Homiel, Zaščaty, Suja, Turoŭla ja Janova.
2014. aasta seisuga olid elanikest 86,95% valgevenelased, 9,97% venelased, 1,39% ukrainlased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 67,92% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,33% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 35,33% elanikke, vene keelt aga 60,02%.
Üllatus
Üllatus on lühiajaline emotsioon, mida tuntakse ootamatu sündmuse puhul. Üllatus võib olla nii positiivne, negatiivne või neutraalne tunne ja esineda erineva intensiivsusega. Üllatust võib esile kutsuda ootamatu kohtumine, ootamatud sõnad, kingitused. Üllatusega kaasnevad sõltuvalt inimese tüübist ka füüsilised reaktsioonid nagu punetus, "suurenenud" silmad, naermine, avanenud suu, keha või kehaosade liikumine, kontrollimatud hüüatused.
Lühikesele üllatustundele võib ka kohe järgneda hirm, rõõm või segadustunne.
Aniislehtrik
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Elizabeth McCourt Tabor
pisi|Elizabeth McCourt Tabor umbes aastal 1883 Elizabeth McCourt Tabor (hüüdnimega Baby Doe, september 1854 Oshkosh, Wisconsini osariik – 7. märts 1935 Lake'i maakond, Colorado osariik) oli ettevõtja Horace Tabori teine abikaasa. Tema rentslist rikkuriks ja tagasi kaltsudesse elulugu tegi temast omal ajal tuntud tegelase. Tema elul põhinevad Hollywoodi film ("Silver Dollar") ja ooperietendus ("The Ballad of Baby Doe").
Surm
Kunagine Metsiku Lääne parimini riietatud naine suri 81-aastaselt Matchless Mine'i kaevanduse hurtsikus, kus lumetormi tõttu külmus.
Inimese papilloomiviirus
pisi|Papilloomiviiruse [[kapsiid]] Inimese papilloomiviirus (inglise keeles human papillomavirus, lühend HPV) kuulub papilloomiviiruste sugukonda.
Acquaviva d'Isernia
Acquaviva d'Isernia on vald Itaalias Molise maakonnas Isernia provintsis.
Inimese papilloomiviirus
Tänapäevaks on koostatud rohkem kui saja inimese papilloomiviiruse tüübi genoomid ja PCR-andmete töötlemise tulemiks võib olla veel umbes 100 tüübi olemasolu tuvastamine. Inimeste PV-d kuuluvad peamiselt 5 papillomiviiruste klassi: alfapapilloomiviirused, beetapapilloomiviirused, gammapapilloomiviirused, müüpapilloomiviirused ja nüüpapilloomiviirused. Nagu kõik papilloomiviirused, on ka HPV-d suure koespetsiifilisusega, põhjustades viirusinfektsioone epidermises (naha papilloomiviirused) ja limaskestades (limaskestade papilloomiviirused). Nendesse gruppidesse kuuluvad tüübid jagunevad omakorda suure riskiga (inglise high-risk, 18 tüüpi) ja väikese riskiga HPV-deks vastavalt sellele, kas nad on seotud vähi tekkega või mitte.
Acquaviva d'Isernia
Acquaviva d'Isernia kõrgus merepinnast on 730 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Inimese papilloomiviirus
Kõiki inimese papilloomiviiruse tüüpe, sh neid, mida seostatakse hea- ja pahaloomuliste kasvajatega, leidub inimestel sagedasti täiesti tervetel (mitte neoplastilistel) limaskestadel ja epidermisel. Seetõttu on teadlastel raskusi inimese papilloomiviiruse duaalse iseloomu otsese seostamisega vähktõvega, kuna üksnes vähestel viirusetüüpidel on kalduvus kujuneda hea- ja või pahaloomulisteks kasvajateks.
Acquaviva d'Isernia
Acquaviva d'Isernia piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cerro al Volturno, Forlì del Sannio, Montenero Val Cocchiara, Rionero Sannitico.
Inimese papilloomiviirus
Suure riskiga tüübid on näiteks HPV-16, -18 (limaskestade papilloomiviirused) ja HPV-5, -8 (naha papilloomiviirused). Nende põhjustatud epiteelkoeinfektsioonid võivad edasi areneda pahaloomulisteks kasvajateks. Enamik düsplaasiatest siiski taandub. Nende areng vähkkasvajateks on seotud tavaliselt muude riskiteguritega, näiteks nõrgenenud immuunsüsteemi, suitsetamise või kauaaegse rasestumisvastaste tablettide kasutamisega.
HPV uurimise meditsiiniline tähtsus
Inimese papilloomiviiruse suurim meditsiiniline tähtsus seisneb tema potentsiaalis tekitada pahaloomulisi kasvajaid. HPV põhjustatav emakakaelavähk on naiste seas esinemissageduselt teisel kohal rinnavähi järel. Maailmas diagnoositakse ligikaudu 473 000 uut vähijuhtu aastas, millesse sureb umbes 254 000 naist. Näiteks aastal 2008 olid Ameerika Ühendriikides need arvud vastavalt 11 000 ja 3900. Eestis avastatakse 155–170 uut emakakaelavähi juhtu aastas. Põhiosa (85%) vähijuhtumitest avastatakse arengumaades, kus puuduvad efektiivsed kontrollmeetodid ning arstiabi on kehvemini kättesaadav. Lisaks emakakaelavähi põhjustamisele on HPV-sid seostatud veel tupe, päraku, häbeme düsplaasiate ja kasvajate tekkega. Meestel võivad nad tekitada päraku- ja peenisevähki. 99% emakakaelavähi juhtudest on põhjustatud papilloomiviiruste poolt, kusjuures 70% pahaloomuliste kasvajate tekke eest vastutavad HPV-16 ja −18. Kõige sagedasem on HPV-16, talle järgnevad −18, −31, −33 ja −45.
Inimese papilloomiviiruse genoom
Inimese papilloomiviiruse genoom on kaheahelaline DNA rõngasmolekul, mis on umbes 8000 aluspaari pikkune. Erinevatel HPV-del on üldjuhul sarnase ülesehitusega genoom, mis koosneb varajasest ja hilisest kodeerivast alast ning mittekodeerivast piirkonnast (URR – upstream regulatory region või LCR – long control region), kus paiknevad replikatsiooni alguskoht, hiline ja varajane promootor ning transkriptsioonifaktorite seondumiskohad. Varajane kodeeriv ala koosneb varajaste mittestruktuursete valkude (E1, E2, E1^E4, E5, E6, E7) avatud lugemisraamidest (ORF), mis paiknevad ühel DNA ahelal. Hiline kodeeriv piirkond koosneb hiliste valkude L1 ja L2 ORF-idest, mis on viiruse kapsiidivalgud.
HPV elutsükkel
Inimese papilloomiviiruse elutsükkel on seotud epiteelirakkude diferentseerumisega. Eduka infektsioonitsükli algatamiseks peab viirus nakatama epidermise jagunemisvõimelisi basaalkihi rakke, mis tagavad epidermise uuenemise. HPV jõuab basaalkihini nahavigastuse kaudu, kus ta seondub basaalrakkude pinnal olevatele retseptoritele ning siseneb rakku klatriiniga kaetud vesiikuli endotsütoosi teel.
Väike Sillaotsa järv
Väike Sillaotsa järv on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 384 m.
Inimese papilloomiviirus
HPV elutsükkel
Pärast HPV sisenemist peremeesrakku vabaneb viiruse genoom virionist ning see transporditakse rakutuuma, kus alustatakse varajaste geenide ekspressiooni. Esimestena sünteesitakse valgud E1 ja E2, mis käivitavad esialgse amplifikatsiooni. Genoomi koopiaarvu tõusuga kaasneb ka varajaste valkude taseme tõus ning E2 hakkab toimima teatud kontsentratsioonil kui transkriptsooni ja replikatsiooni inhibiitor.
Latentse infektsiooni staadiumis toimub varajaste valkude ekspressioon madalal tasemel, kindlustades genoomi säilimise. Viiruse genoomi paljundamine toimub sünkroonis peremeesraku DNA replikatsiooniga kord rakutsükli jooksul.
Luhačovice
Luhačovice (saksa keeles Bad Luhatschowitz) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Zlíni ringkonnas.Luhačovice asub Slovakkia piirist 15 km kaugusel, Zlínist ligikaudu 15 km lõunakagus.
Inimese papilloomiviirus
HPV elutsükkel
Viiruse peremeesraku basaalmembraanilt lahkumisega kaasneb HPV elutsükli hiliste sündmuste käivitumine. Juhul kui normaalne basaalkihi rakk lahkub basaalmembraanilt, siis alustab ta diferentseerumist ning lõpetab rakujagunemise. Kuna inimese papilloomiviirus kasutab oma DNA amplifikatsioonil peremeesraku replikatsioonisüsteemi, siis peab ta kuidagi takistama rakutsükli peatumist. Selleks ekspresseerib viirus onkovalke E7 ja E6, mis tagavad rakujagunemise ka diferentseeruvates epidermise rakkudes. E6 seondub tuumorsupressor valguga p53 ja suunab selle ubikvitiinsõltuvasse proteolüüsi. p53 on üks tähtsamaid valke, mis takistab kasvajate teket, peatades rakutsükli DNA kahjustuste korral või suunates raku apoptoosi juhul, kui ei suudeta kahjustusi kõrvaldada. Teine onkovalk E7 võimaldab jätkata DNA replikatsiooni diferentseeruvas peremeesrakus. E7 seondub pRb-ga, mis toob kaasa E2F vabanemise inhibeerivast kompleksist ning rakutsükli sisenemise S-faasi, kus toimub DNA replikatsioon.
Luhačovice
Luhačovicet on esmamainitud 1412. aastal. Luhačovice on kuurortlinn, seal on mitmed mineraalvee allikad.
Inimese papilloomiviirus
HPV elutsükkel
HPV virionid vabanevad pindmisest epiteelkihist, mille moodustavad surnud rakud.
Tartu ülikool 350
Tartu ülikool 350 on 6258 meetrit kõrge mägi Kesk-Pamiiris Tanõmasi ahelikus (Tadžikistan).
Inimese papilloomiviirus
HPV integreerumine peremeesraku genoomi
Inimese papilloomiviiruse genoomse materjali integratsioon peremeesraku genoomi ei ole iseloomulik HPV produktiivsele elutsüklile. Integratsiooni tagajärjel jääb tavaliselt esialgsest genoomist alles mittekodeeriv piirkond ning E6 ja E7 valke kodeeriv ala. Kunagi pole integreerunud terve E2 ORF, kuna E2-l on represseeriv mõju E6 ja E7 geenide promootoritele. Seega integratsiooni tagajärjel tõuseb onkogeensete valkude E6 ja E7 tase rakus, mis toob endaga kaasa genoomi ebastabiilsuse ja pahaloomuliste kasvajate tekke. Integratsiooni seost emakakaelavähi tekkes kinnitab ka see, et suure riskiga tüüpide HPV-16 ja -18 põhjustatud emakakaelavähi juhtudes on peaaegu alati viiruse genoom integreerunud.
Meditsiiniline klassifikatsioon
Suure riskiga inimese papilloomiviirused (HPV-16 ja -18) põhjustavad naistel algselt silmatorkamatuid lamerakulisi intraepiteliaalseid vähieelseid seisundeid, mis klassifitseeritakse koekahjustuse alusel madala ja kõrge astme intraepiteliaalseteks kahjustusteks (vastavalt L-SIL ja H-SIL). L-SIL on papilloomiviiruse produktiivse elutsükli kõrvalnähtus, mille tõenäosus areneda pahaloomuliseks haiguseks on väike. H-SIL tekib juhul, kui viirus ei ole võimeline nakatunud rakus oma elutsüklit lõpule viima ning ilma kirurgilise vahelesekkumiseta võib nakatunud kude areneda lamerakuliseks või adenokartsinoomiks. Enamikul nakatunutel suudab immuunsüsteem viiruse taandada 6–12 kuu möödudes, kuid väikesel osal naistest viirusinfektsioon rakus säilib ning L-SIL areneb kõrge astme SIL-iks.
Tartu ülikool 350
1982. aasta ekspeditsioon
Mägi sai nime Tartu Ülikooli 350. aastapäeva auks 1982. aastal, sest see vallutati esmakordselt aastapäeva tähistamiseks korraldatud ekspeditsiooni käigus. Tol ajal peeti mäe kõrguseks 6350 meetrit, millega see oleks olnud NSV Liidu kõrgeim vallutamata mägi. Tippu tõusid Kalev Muru (ekspeditsiooni juht), Anu Kallavus, Kalle Hansen, Andres Paris, Kalle Aedviir ja Jaan Künnap (tõusujuht). Mäetippu ehitati tiputuur ehk kividest püramiid, kuhu jäeti järgmistele tipputõusjatele ülikooli tekkel, tipuplaat ja kiri.