cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik
Õigeusu koolid
Juba usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juurde õigeusu kihelkonnakoolide asutamist. Aastatel 1847–1852 rajati õigeusu kihelkonnakoolid Jaani, Karja, Pöide ja Muhu kihelkonda. Lisaks nendele asutati hulgaliselt õigeusu abikoole, sh ka Tornimäe koguduse juurde.
Ilkka Remes
Remese loomingu paremiku moodustavad tänapäevaprobleeme käsitlevad põnevusromaanid nii noortele kui ka täiskasvanutele, kus sageli mängivad olulist osa poliitilised motiivid. Tema teoste populaarsus on suur ning romaanide läbimüük ületas 2006. aasta keskpaiku miljoni eksemplari piiri. Kirjaniku romaane on tõlgitud paljudesse keeltesse.
Voltveti mõis
pisi|300px|Voltveti mõisa peahoone pisi|Von Stryckkide armastatud disainielement – kuldne lõvi Voltveti mõis ehk Tihemetsa mõis (saksa keeles Tignitz) oli rüütlimõis Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisa alad Pärnu maakonda Saarde valla territooriumile.
Ilkka Remes
Elukäik
Ta on lõpetanud Turu kõrgema kaubanduskooli, täiendanud end kommunikatsiooni alal Londonis ning töötanud sel erialal Soomes ja teistes riikides. Pärast vabakutseliseks kirjanikuks jäämist on ta elanud peamiselt Belgias ja Soomes.
Voltveti mõis
Ajalugu
Voltveti mõisa on esmamainitud 1601. aastal. 17. sajandil olid omanikeks Wilferingid (ka nimekuju Wifferling või Weferling, kelle perekond pärines Saksamaa põhjaosast Braunschweigist ja Brandenburgist), kelle nimest tuleb ka mõisa eestikeelne nimi. Järgnevalt kuulus mõis Tiesenhauseni aadliperekonna valdusse, mõisa omandas Caspar von Tiesenhausen (surn. pärast 1618), kellele kuulus ka Läti alal Odziena mõis.
Caspar von Tiesenhauseni tütre Hedwig von Tiesenhauseni naitumisega Saksamaalt Vestfaalist pärit Rootsi sõjaväelase, Mihkli kihelkonna Maima mõisaomaniku Dietrich Wolffeldtiga, läks Voltveti mõis päriluse kaudu Wolffeldti perekonnale. Wolffeldtid tõsteti 1651. aastal Rootsi aadli seisusse ja 1723. aastast kuulusid nad Rootsi rüütelkonna hulka, kellel oli Rootsi riigipäeval hääleõigus. Wolffeldtidele kuulus ka Tartumaal Tabivere ehk Voldi mõis, Äksi kihelkonnas. Mõisa päris Dietrichi ainus poeg, Rootsi sõjaväelane kapten ja hiljem erus, Riia linnusekohtu assessor ja hiljem Pärnu maakohtu assessor Heinrich Wolffeldt (1631–1693). Mõisate reduktsiooni ajal mõis riigistati ja anti Heinrichile tertsiaalrendile, mille korral tohtis mõisa rendivaldaja kolmandiku rendisummast endale jätta. Heinrich Wolffeldti surma said Voltveti rendivaldajateks tema pärijad.
Ilkka Remes
Looming
Romaanis "Pääkallokehrääjä" kujutab Remes fiktiivset kommunistlikku riiki Soomet, mis sündis seoses sellega, et Nõukogude Liit vallutas Soome 1944. aastal. Romaani "Karjalan lunnaat" põhiteemaks on küsimus Karjala omastamisest Nõukogude Liidu poolt ja Karjala tagastamise probleem. "Pedon syleily" kujutab seda, kuidas vene salakuulaja plaanitseb Carl Gustaf Emil Mannerheimi salamõrva. Romaanis "Ruttokellot" külvab vene kurjategijate rühm Soome presidendivalmiste aegu segadust. "Uhrilento" peategelane satub suurriigi salajaste operatsiooni keskele. Romaanis "Itäveri" põimuvad Venemaa presidendiga seotu ja Soome poliitikute nn soometumine. Romaanis "Ikiyö" (eesti k. “Ürgöö”) üritavad Venemaa relvaarsenali kasutavad looduskaitsjad oma ideede nimel terroriakti. "Hiroshiman portti" jutustab arhiivis leidunud disketist, millel leidub Soome presidendi mineviku kohta diskrediteerivaid andmeid ja see viib suurriikide salajase operatsioonini. "Nimessä ja veressä" käsitleb paralleelselt Pudasjärvis toimunud lestaadiuslaste mõrvade ja Iraagis toimunud inimröövi väljaselgitamist. Romaanis "6/12" võtab serblaste kuritegelik rühmitus pantvangiks vippide peole kutsutud külalised. Romaan "Pyörre" käsitleb avalikkuse eest varjatut Läänemere piirkonnas ja sealhulgas ka parvlaeva Estonia uppumisega seotud saladusi. Remese noorteromaanid räägivad Aaro Korpi nime kandva poisi seiklustest. Poiss on mitmes Remese täiskasvanutele mõeldud romaanis esineva uurija Antti Korpi poeg ja seikleb vahel ka nendes teostes.
Voltveti mõis
Ajalugu
Põhjasõja järel, 1711. aastal restitueeriti Voltveti mõis Heinrich Wolffeldti pojale Carl Ernst Wolffeldtile (1677–1740), kes 19. augustil 1737 müüs mõisa Krüdeneride aadlisuguvõsale, Martin Friedrich von Krüdenerile. Aastal 1786 läks Voltveti mõis Riidajast pärit Strykide valdusse, kelle kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimaseks omanikuks enne võõrandamist oli Heinrich von Stryk.
Pärast võõrandamist läks mõisahoone Tihemetsa Põllumajandustehnikumi omandusse. Kui põllumajandustehnikum 2003. aastal suleti, haldas hoonet Pärnumaa Kutsehariduskeskus. 1. septembril 2016 suleti ka seal tegutsenud Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Tihemetsa õppekoht ja 2020. aasta keskpaigas pani Riigi Kinnisvara AS mõisa müüki.
Mõisakompleks
Suurem osa säilinud hoonetest pärineb 19. sajandist. Hilisklassitsistlik kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis aastal 1830. Hoone keskosas paikneb nelja sambaga portikus koos sellel lebavate lõvifiguuridega. Säilinud on mõisasaali sisekujundus: ruumi lagi on kujundatud rikkaliku kips- ja maalitud ornamendiga, seintel on näha medaljone musitseerivate haldjatega ning Korintose sammastega kaunistatud valge kahhelahi.
Pärast võõrandamist hoonesse asunud põllumajandustehnikumi tarbeks ehitati hoonele kolmas korrus ning lisati külg- ja tagatiib.
Popovka jõgi (Kolõma)
pisi|400px|Kolõma jõgikond Popovka jõgi (vene keeles Поповка) on Kolõma jõe vasakpoolne lisajõgi. See asub Venemaal Sahhas ja Magadani oblastis.
Alexander Brückner
pisi|Alexander Brückner (1894) Alexander Brückner (5. august 1834 Peterburi – 16. november 1896 Jena) oli Venemaal elanud baltisaksa ajaloolane.
Elulugu
Keskkoolis käis Peterburis, 23-aastaselt siirdus Saksamaale ülikooli ajalugu õppima Johann Gustav Droyseni juurde, samuti sai mõjutusi Leopold von Rankelt. 1860. aastatel naasis Venemaale, kus sai tõsiseltvõetava ajaloolase maine uurimustega Venemaa euroopastumisest. Saksamaal olita mõnevõrra uurinud ka Euroopa keskaega.
1869. aastal vallandati Carl Schirren Tartu Ülikooli Venemaa ajaloo professori kohalt, vakantsele kohale kandideeris koos Kljutševskiga, valiti aga Brückner, kuna Kljutševskil polnud nõutavat kraadi. Selleks ajaks oli Brückner kahekordne doktor, kuna Saksamaal saavutatud kraadi Venemaal ei tunnustatud. Venemaal tehtud töö oli Katariina II ajast.
Töötas Tartu Ülikoolis aastatel 1872–1891, olles pikaajalisim Vene ajaloo professor selles asutuses. Ta õpetas Venemaa ajalugu, allikaõpetust ning keskaega.
Paistis silma huvitatusega Lääne-Euroopa ja Venemaa vahelistest seostest, uuris eriti romaani ja germaani rahvaste mõju Venemaale, sealhulgas ka baltisakslaste tegevust. Tema vaated ajaloole erinesid mõnevõrra Ranke omadest, sest ta pidas ajalooteooriat ehk kuidas ja millistelt positsioonidelt seda uuritakse sama oluliseks kui ajaloopraktikatki.
Ta suhtles tihedalt tollase Tartu Ülikooli üldajaloo professori Richard Hausmanniga, kes oli ta hea sõber. Koos Hausmanniga tegutses Brückner ka Õpetatud Eesti Seltsis ning uuris peamiselt teiste baltisaksa ajaloolaste tegevust.
1891. aastal suunati Brückner ootamatult ümber Kaasani Ülikooli, mis tema jaoks sisuliselt võrdus pagendamisega. Ilmselt oli see seotud venestuspoliitikaga. Seejärel siirdus Brückner elama Saksamaale, kus ta viis aastat hiljem ka suri.
John Hicks
Ta sai 1972. aastal koos Kenneth Arrow'ga Nobeli majandusauhinna.
Ordos
Ordos (mongoli 15px Ordus, hiina 鄂尔多斯 È'ěrduōsī) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Asub Ordose lavamaal.
Haldusüksuse keskus on Dongshengi linnarajoon.
Haldusjaotus
Ordos jaguneb 8 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 hošuuniks ja 1 linnarajooniks:
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 88,2% hiinlased, 11,4% mongolid ja 0,2% mandžud.
Adelboden
Küla keskus asub 1353 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 88,2 km². Elanike arv on 3618 (26. detsember 2006).
Adelboden on talispordikuurort.
Külas on mägiraudteed.
Austraalia dollar
Austraalia dollar (AUD) on Austraalia rahaühik. Seda kasutatakse ka Kiribatis, Naurul ja Tuvalus.
1992. ja 1996. aasta vahel vahetati paberrahatähed polüpropüleenist rahatähtede vastu välja.
Austraalia dollari kurss on kõikuv, mistõttu see on üks valuutaspekulantide lemmikuid.
Eesti Panga 28. novembri 2006 kursi järgi maksis 1 Austraalia dollar 9,27847 Eesti krooni ja 1. jaanuaril 2011 11,925 Eesti krooni.
Övörhangaj aimakk
Övörhangaj aimakk on 1. järgu haldusüksus Mongoolias.
🇲🇳
Urmas Podnek
Urmas Podnek (sündinud 8. juulil 1966) on eesti laulja.
Urmas Podnek laulis ansamblis Metallist aastatel 1982–1985 ja 1987–1990. Laulnud ka ansamblis Vanemõde.
Laulis Juuda osa rokkooperi "Jeesus Kristus superstaar" kontsertettekandes.
Aastal 1992 valiti lauljate poolt parimaks meeslauljaks.
Balti soojuselektrijaam
Balti soojuselektrijaam (lühendatult Balti SEJ, ametlik nimi Balti Elektrijaam) on 100-protsendiliselt ettevõttele Eesti Energia kuuluva aktsiaseltsi Narva Elektrijaamad osa. See on suuruselt teine põlevkivil töötav soojuselektrijaam Eestis. Elektrijaam asub viie kilomeetri kaugusel Narvast.
Ajalugu
pisi| 1956. aastal alustati Balti Elektrijaama (vene k. Прибалтийская ГРЭС ) ehitust. 30. detsembril 1959 käivitati esimene katel ja turbiin. Sellega algas Eestis suurenergeetika ajajärk. Tegu on maailma esimese suure võimsusega kõrgrõhuelektrijaamaga, mis põletab suure tuhasisaldusega kütust. . 1962. aastal alustati põlevkivituha müüki tarbijatele. 1966. aastal alustas Leninliku Komsomoli nimeline Balti Soojuselektrijaam Narva linna varustamist soojusenergiaga.
Elektrijaama ehitati kokku neljas ehitusjärgus. Esimeses kuni kolmandas ehitusjärgus paigaldati 18 katelagregaati aurutootlikkusega 53 kg/s, kaheksa 100 MW turbogeneraatorit ja kaks 12 MW vasturõhuturbiini. Neljandas ehitusjärgus paigaldati neli energiaplokki, mille katelde aurutootlikkus on 78 kg/s ja turbogeneraatorite võimsus 200 MW. pisi|220px|Legendi kohaselt ehitati Balti Elektrijaama korstnad algul plaanitust kõrgemaks, kuna nende ehitamise ajal toodi kohale liiga palju ehitusmaterjali ja seda ei tahetud hakata enam tagasi viima. Algselt oli korstnaid kokku kuus, millest kaks viimastena püstitatut on ka umbes 30 meetrit kõrgemad. Pildil on näha viis korstent, 2006. aastast on alles kaks 1. aprillist 2002 kuni 9. maini 2005 renoveeriti Balti Elektrijaamas 11. energiaplokk. Selle käigus paigaldati kaks uut põlevkivi keevkihttehnoloogial töötavat katelt, moderniseeriti turbiin ja generaator, paigaldati lisaseadmed ja uuendati juhtimissüsteemi. Energiaploki tootmisvõimsus kasvas 200 MW-lt 215 MW-ni. Uued seadmed võeti käiku 30. mail.
Balti elektrijaamas on kolm energiaplokki, sh üks 2004. aastal ehitatud keevkihttehnoloogial põhinev koostootmisplokk, kus põlevkivi kõrval on võimalik kasutada ka biokütust.
Vanade seadmete kasutuseltvõtmine
Pärast 11. energiaploki renoveerimist sai võimalikuks täies mahus loobuda elektri- ja soojusenergia tootmisest esimeses kuni kolmandas ehitusjärgus paigaldatud seadmetes (kasutusse võetud vahemikus 1959–1963), mis olid oma ressursid ammendanud. Kokku toodeti esimese kuni kolmanda järgu seadmetega nende kasutusaja jooksul 154,7 miljardit kWh elektrienergiat ja 47,8 miljardit kWh soojusenergiat.
Koos kasutuks muutunud seadmetega muutusid ebavajalikuks ka neli 150 meetri kõrgust korstent, mis otsustati demonteerida, et vältida edaspidi vajadust nende hoolduseks raha kulutada. Ühe korstna lammutamiseks kulub ligi viis miljonit krooni. Esimene neljast korstnast lammutati aastal 2005, teine 2008 ja ülejäänud kaks aastatel 2010–2011.
Balti elektrijaama neljanda korstna lammutas firma Irbistero 2005. aasta oktoobris–novembris.
Balti elektrijaama teise korstna lammutas Läti firma – piiratud vastutusega osaühing Spetsenergo. Kõik korstna lammutustööd, mis näevad ette korstna demonteerimist kõrgusmärgist +150 m kõrgusmärgini +40 m, pidid olema lõpule viidud hiljemalt 1. detsembril 2007.
Iseloomustus
Balti Elektrijaam on üks maailma võimsamaid põlevkivil töötavaid elektrijaamu. 2013. aasta seisuga oli Balti Elektrijaamal installeeritud elektriline võimsus kokku 765 MW ja soojusenergia installeeritud võimsus 400 MW. Soojusenergia kulub Narva linna küttesüsteemide varustamiseks sooja veega ja kõigi lähikonna suurimate tööstustarbijate varustamiseks 15-atmosfäärilise auruga.
Balti Elektrijaam kasutab kütustena põlevkivi ja maagaasi. Põlevkivi tuuakse Estonia kaevandusest ja Narva karjäärist. Aasta jooksul kasutatakse 2,2 miljonit tonni põlevkivi.
Eesti Energia Narva Elektrijaamades, kuhu lisaks Balti soojuselektrijaamale kuulub ka Eesti soojuselektrijaam, töötas 2014. aasta lõpus 693 inimest.
Muuseum
Balti Elektrijaama peahoone esimesel korrusel asub muuseum, kus kõigil soovijatel on võimalik tutvuda Balti Elektrijaama ajalooga.
Kaur
Kaur (Gavia) on veelindude perekond, kauriliste seltsi kaurlaste sugukonna ainuperekond, kuhu kuulub 5 liiki.
Kaurid on levinud Põhja-Ameerikas ja Põhja-Euroopas.
Kauride suurus on võrreldav kas suure pardi või väikese hanega, välissiluett sarnaneb eriti viimastega, kui kaur ujub. Kauride sulestik koosneb mustadest ja valgetest toonidest, pea ja kael on mõnel liigil hallikas. Kõikidel liikidel on nokk odakujuline.
Kaurid on veelise keskkonnaga hästi kohanenud linnud. Kogu nende elu möödub vees, välja arvatud emaste haudeperiood. Nad on väga head sukeldujad, toiduks püüavad muu hulgas kalu ja limuseid. Kaurid suudavad vee all olla 3-5 minutit järjest ning läbida selle aja jooksul 500-800 meetrit.
Kaurid elutsevad püsivate paaridena, pesa teevad nad otse veepiiril asuvatele mätastele. Poegi on ainult kaks korraga.
Hispaania vapp
pisi Hispaania vapp on Hispaania Kuningriigi riigivapp.
Praeguse vapi juured ulatuvad sajandite taha, kuid ametlikult kinnitati see 1981. aastal.
Jaak Sirkel
Jaak Sirkel on Jaan Krossi alter ego tema teostes, sealhulgas romaanis "Wikmani poisid" ning paljudes novellides.
Teleseriaalis "Wikmani poisid" kehastas Jaak Sirkelit Mait Malmsten.
Šelihhovi laht
thumb|Šelihhovi lahe asendikaart Šelihhovi laht (vene keeles залив Шелихова) on Ohhoota mere laht Venemaa kirdeosas Euraasia mandriosa ja Kamtšatka poolsaare põhjaosa vahel.
Lahe pikkus on 650 km, laius suudmeosas 130 km, suurim laius 300 km, sügavus kuni 350 m. Lahe edelapiiri moodustab Pjagini poolsaarel oleva Tolstoi neeme ja Kamtšatkal oleva Južnõi neeme vahele tõmmatud mõtteline joon.
Taigonossi poolsaar eraldab lahe põhjaosa Gižiga ja Penžina laheks. Lahe lääneosas on väiksem Jama laht.
Lahte suubuvad Gižiga, Penžina, Jama, Pustaja jõgi ja Tigili jõgi.
Šelihhovi lahe edelaosas asub väike saarestik Jama saared.
Šelihhovi lahe kaldad on sageli mägised. Lahe loodekaldal asub Kolõma mägismaa, mille kõrgeim tipp on 1903 m. Taigonossi poolsaare kõrgeim tipp küündib 1422 m kõrgusele. Põhjakaldal asub Itšigeemi ahelik, kirdes Penžina ahelik (kõrgeim tipp Lõnnai on 1059 m kõrge), idas Korjaki mägismaa ja kagus Kesk-Kamtšatka mäestik, mille kõrgeim lahe lähedal olev tipp Huvhoitun on 2613 m kõrge. Paljudes kohtades ei ulatu mäed täiesti mereni, vaid mägede ja mere vahele jääb soine madalik.
Šelihhovi lahe kaldad kuuluvad kõikjal Venemaale. Loode- ja põhjarannik (Gižiga laht ja enamik Taigonossi poolsaarest) kuulub halduslikult Magadani oblastisse. Enamus Penžina lahe kaldaist ja Šelihhovi lahe kagurannik kuuluvad Kamtšatka oblastisse, täpsemalt selle koosseisus olevasse Korjakkiasse.
Suuri asulaid lahe kaldail ei ole. Tähtsaim neist on Korjakkia halduskeskus Palana.
Šelihhovi laht on kaetud jääga detsembrist maini.
Looded Penžina lahes on Vaikse ookeani kõrgeimad: kuni 14 meetrit.
Pierre Curie
Pierre Curie (15. mai 1859 Pariis – 19. aprill 1906 Pariis) oli prantsuse füüsik, Nobeli füüsikaauhinna laureaat 1903.
Ta avastas koos abikaasa Marie Curiega raadiumi ja polooniumi.
George Dawe
George Dawe (8. veebruar 1781 London – 15. oktoober 1829 London) oli inglise portreekunstnik.
Ta töötas alates aastast 1819 Peterburis, kus maalis koos abiliste Wilhelm August Golicke (1802–1848) ja Aleksandr Poljakoviga (1801–1835) 1812. aasta Isamaasõjas silma paistnud 329 väejuhi portreed. Need portreed on eksponeeritud Ermitaaži sõjagaleriis.
Volk
Volk
Eesti Jalgpalli Liit
EJLi eelkäija oli Tallinna Jalapalli Liit.
EJL astus 1997. aastal Eesti Spordi Keskliidust välja.
Ajalugu
Eesti Jalgpalli Liidu asutamiskoosolekul 14. detsembril 1921 oli esindajaid kolmest ühingust: Bernhard Abrams, Karl Akel ja William Fiskar Kalevist, Julius Reinans, Oskar Raudsep ja Otto Silber Tallinna Jalgpalli Klubist ning Hans Roost, Verner Eklöf ja Vladimir Tell Spordist.
Eesti astub FIFA-sse
1922. aasta suvel lähetas Eesti Jalgpalli Liit vormikohase avalduse FIFA-le. 1. novembril 1922 andis FIFA EJL-ile eeltunnustuse ning Genfi kongressil 1923 arvati Eesti FIFA liikmeks (samal kongressil võeti vastu ka Läti ja tunnustati Leedu Spordiliigat). Tollal oli FIFA liikmeiks 20 maad. 1924. aastal Pariisis toimunud FIFA kongressist võtsid Eesti Jalgpalli Liidu esindajad juba hääleõiguslikena osa. 27 maa 76 delegaadi hulgas olid Eestist William Fiskar, Aleksander Lugenberg, Otto Silber, Bernhard Rein ja Harald Kaarmann.
Baotou
Baotou (mongoli 15px Buɣutu, hiina 包头 Bāotóu) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Linna läbib Huang He.
Haldusjaotus
Baotou jaguneb 10 maakonna tasemel haldusüksuseks: 2 hošuuniks, 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks:
Uvsi aimakk
Uvsi aimakk on 1. järgu haldusüksus Mongoolias.
Aimakk on nime saanud Uvsi järve järgi.
Välislingid
🇲🇳
Claude Berri
Claude Berri (õieti Claude Berel Langmann; 1. juuli 1934 Pariis – 12. jaanuar 2009 Pariis) oli juudi päritolu Prantsusmaa filmirežissöör, filminäitleja, filmiprodutsent ja stsenarist.
Berri oli üks Prantsusmaa mitmekülgsemaid ja menukamaid filmirežissööre ja -produtsente. Tema mõju Prantsuse filmitööstusele oli nii suur, et teda on nimetatud prantsuse kino ristiisaks, keisriks, tugisambaks ja perekonnapeaks.
Åmål
Åmål on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Åmåli valla keskus. Asub Vänerni läänekaldal.
Linnaõigused sai 1643. aastal. 1901. aastal hävis tulekahjus suurem osa linnast.
Nizār Rayān
Nizār Rayān (نزار ريان; ka Nizar Ghayan; 6. märts 1959 Jabāliyā – 1. jaanuar 2009 Gaza) oli palestiina sõjapealik, üks kümnest Ḩamāsi juhist.
Väidetavalt tegi Rayān 2002 oma pojale ülesandeks enesetapurünnaku tollases juudi asunduses Elei Sinais Gaza tsooni põhjaservas. Kahekordse enesetapul rünnakuga 14. märtsil 2004 tapeti kokku 11 inimest. Väidetavalt oli Rayān vastutav mitme rünnaku eest Iisraelis. Ta oli Qassāmi Brigaadide juhi Aḩmad al-Ja‘abarī lähedane usaldusalune. Peale selle kavandas ta võimu vägivaldse ülevõtmise Fataḩilt juulis 2007.
Stiftifoogt
Stiftifoogt (saksa keeles Stiftvogt) oli tähtsaim ilmalik võimukandja piiskopkonnas.
Saare-Lääne piiskopkonnas oli kaks stiftifoogti ehk lossifoogti, üks Haapsalus ja teine Kuressaares.
Vince Carter
Vincent Lamar Carter (sündinud 26. jaanuaril 1977) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA rekordiliselt 22 hooaega, sealhulgas ainsa mängijana neljal kümnendil. NBA läbi aegade parimate pealtpanijate sekka arvatud Carter tuli USA koondisega 2000. aastal olümpiavõitjaks.
Keskkool
Vince Carter sündis Daytona Beachil Florida osariigis. Noorena mängis ta Mainlandi keskkooli võistkonnas. Pärast keskkooli mängis Carter kolm aastat Põhja-Carolina ülikooli meeskonnas. Ülikooli ajal olid Carteri keskmised näitajad 15,6 punkti ja 5,1 lauapalli mängus. 1995. aastal sai Carterist ülikooli teine sportlane, kellele avati avalik veebileht; see on siiani avatud.
Toronto Raptors
Carteri valiti 1998. aasta NBA draft'ist viiendana Golden State Warriorsi, kuid vahetati Antawn Jamisoni vastu edasi Toronto Raptorsisse. Kiiresti peatreeneri poolehoiu pälvinud ja end Raptorsi algrivistusse murdnud Carter valiti debüüthooajal NBA parimaks uustulnukaks. Juba 2000. aastal osales Carter NBA tähtede mängu pealtpanekuvõistlusel, mille efektsete sooritustega ka võitis.
Kahel esimesel aastal mängis Carter koos oma nõo ja NBA superstaari Tracy McGradyga. Suuresti just nemad aitasid Toronto meeskonnal jõuda 2000. aasta väljalangemismängudele, kus kaotati seeria 0 : 3 New York Knicksile.
Hooajal 2000/01 karjääri parimad 27,6 punkti mängus toonud Carter pikendas 2001. aastal Torontoga lepingut.
2003. aastal andis Carter oma NBA tähtede mängu algviisikukoha legendaarsele Michael Jordanile, kes osales tol aastal oma viimases NBA tähtede mängus.
2004. aasta detsembris vahetati Carter Alonzo Mourningu vastu New Jersey Netsis.
New Jersey Nets
15. aprillil 2005 naasis Netsi rivistusse kuulunud Carter esmakordselt Torontosse, kus vikas kohalike fännide pahameele kiuste 39 punkti ja viis Netsi 101 : 90 võidule. 2005. aasta väljalangemismängudes saadi kohe esimeses ringis lüüa Miami Heati käest. Carteri näitajad selles seerias olid 26,8 punkti, 8,5 lauapalli ja 5,8 tulemuslikku söötu mängus.
2005/06. hooajal viis Carter koos Jason Kiddiga meeskonna 49 võiduni. Sellel hooajal olid Carteri näitajad 24,2 punkti, 5,8 lauapalli ja 4,3 tulemuslikku söötu mängus. Väljalangemismängudes kogus Carter keskmiselt 29,6 punkti, 7 lauapalli ja 5,3 korvisöötu mängus, kuid Nets sai teises ringis taas Miami Heati käest lüüa.
1. veebruaril 2007 nimetati Carter ja Kidd NBA tähtede mängu võistkonda. Carter oli aga varumees, sest algrivistuses alustas Gilbert Arenas. Nii Carterile kui ka Kiddile oli see kaheksas kord NBA tähtede mängus osaleda.
7. aprillil 2007 mängus Washington Wizardsi vastu tegid Carter ja Kidd mõlemad kolmikduubli. Viimati kogusid meeskonnakaaslastena ühes mängus kolmikduubli Michael Jordan ja Scottie Pippen 1989. aastal. Carter lõpetas mängu 46 punkti, 16 lauapalli ja 10 tulemusliku sööduga ning Kidd sai kirja 10 punkti, 16 lauapalli ja 18 resultatiivset söötu.
1. juulil 2007 pikendas Carter Netsiga neljaks aastaks lepingut.
Orlando Magic
2009. aastal vahetati Carter Orlando Magicusse, kus ta tõi hooajal 2009/10 keskmiselt 16,6 punkti, 3,9 lauapalli ja 3,1 resultatiivset söötu mängus.
Phoenix Suns
2010. aasta detsembris kaubeldi Carter Phoenix Sunsi. Sunsi meeskonnas 51 kohtumist kaasa teinud Carter viskas keskmiselt 13,5 punkti mängus.
Dallas Mavericks
2011. aasta detsembris sõlmis Carter kolmeaastase lepingu NBA toonase valitseva meistri Dallas Mavericksiga. Dallases selgelt vahetusmehe rolli taandunud Carter tõi kolme hooajaga keskmiselt 12 punkti, 3,7 lauapalli ja 2,4 tulemuslikku söötu mängus.
Memphis Grizzlies
2014. aasta suvel liitus mitmeaastase lepingu sõlminud Carter Memphis Grizzliesega, kus tõi kolme hooajaga keskmiselt ligi 20 minutiga 6,9 punkti, 2,5 lauapalli ja 1,3 resultatiivset söötu mängus.
Sacramento Kings
2017. aasta suvel siirdus Carter Sacramento Kingsi ridadesse, kus tõi hooajal 2017/18 keskmiselt 5,4 punkti ja 2,6 lauapalli mängus.
Atlanta Hawks
Carteri rekordiliselt pika NBA karjääri viimaseks peatuseks jäi Atlanta. Kaks hooaega Atlanta Hawksi esindanud Carter, kel vanust juba üle 40 eluaasta, kogus keskmiselt 6,3 punkti ja 2,3 lauapalli mängus.
Carter lõpetas 22 aastat väldanud NBA karjääri 25. juunil 2020.
USA korvpallikoondis
Carter tuli USA korvpallikoondisega 2000. aastal Sydneys olümpiavõitjaks. Carteri pealtpanek mängus Prantsusmaa vastu oli mälestusväärne: ta tegi vaheltlõike, jooksis korvi alla, hüppas kõrgele õhku üle vastase kaitsemängija ja pani palli pealt. Meeskonnakaaslase Jason Kiddi sõnul oli see üks paremaid sooritusi, mis ta on eales näinud.
Okasnahksete loend
Okasnahksete loend loetleb okasnahkseid.
Selles nimekirjas on okasnahksete liigid ja teised -taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid.
Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis:
Vallakool
pisi|[[Heimtali vallakooli hoone]] Vallakool (teised nimetused: luteri usu vallakool, külakool, talurahvakool, ministeeriumikool) oli 19. sajandi algusest kuni 1920. aastani Eestis tegutsenud esimese (madalama) astme talurahvakool, mida peeti ülal vallakogukonna kulul.
1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti vallakoolid algkoolideks.
Koolide juhtimisorganid
Eestimaa 1816. aasta talurahvaseadus ja Liivimaa 1819. aasta talurahvaseadus pani vallakoolide asutamise ja ülalpidamise kohustuse talurahvakogukondadele, kes pidi asutama ühe kooli iga 1000 liikme kohta Eestimaal ja iga 500 meesliikme kohta Liivimaal. Saaremaal pidi 1844. aastast alates kooli asutama iga vald, kus oli üle 100 meeshinge. Eestimaa kubermangu 1856. aasta talurahvaseadus nõudis Põhja-Eestisse vallakooli asutamise iga 300 mõlemast soost hinge kohta.
Vallakoolide võrk kujunes lõplikult välja Lõuna-Eestis 1850. aastatel ja Põhja-Eestis 1870. aastatel. Kuni 1838. aastani allusid luteri usu talurahvakoolid formaalselt Tartu õpperingkonna kuraatorile. Alates 1838. aastast allutati kõik talurahvakoolid rüütelkondade ja konsistooriumide juhtimisele. Kõrgemal tasandil kuulusid talurahvakoolid siseministeeriumi haldusalasse.
Koolide arv
Vallakoole (koos mõisakoolidega) kokku oli Eestis 1834. aastal 580, 1852. aastal 784 ja 1887. aastal 1238. Alates 1880. aastate lõpust hakkas vallakoolide arv vähenema. 1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil oli Eestis 965 vallakooli 33 232 õpilasega.
Õppeaeg
Laste koolikohustus algas kümnendast eluaastast. Koolis käies või koduõpetuse teel tuli omandada lugemisoskus ja katekismuse tundmine. Koolitööd ja koduõpetust kontrollis kirikuõpetaja. Alates 19. sajandi viimasest veerandist oli vallakool üheklassiline ja kolme jaoga, õppetöö pidi kestma kolm talve ja oli 10–13 aasta vanustele lastele kohustuslik.
Vallakooli lõpetamine andis õiguse õpingute jätkamiseks luteri usu kihelkonnakoolis või mõnes muus teise astme koolis. Kes õpinguid ei jätkanud, pidid kuni leeriminekuni käima kord kuus vahekoolis õpitut kordamas.
Õppeained
19. sajandi esimesel poolel olid vallakoolide õppekavas lugemine, katekismus ja kirikulaul. 19. sajandi keskpaigast algas ka kirjutamise, arvutamise ja piiblilugemise õpetamine. 1870. aastatel lisandusid geograafia ja vene keel. Kuni venestamisreformideni oli õppekeeleks eesti keel.
Ministeeriumikoolid
Kuni venestamisreformideni oli vallakoolides õppekeeleks eesti keel, kuid edaspidi võis vallakoolis eesti keeles õppida vaid kahel esimesel õppeaastal. Alates kolmandast kooliaastast tuli kõiki aineid (v.a emakeel, usuõpetus ja luterlastele kirikulaul) õpetada vene keeles. 1917. aasta sügisest alustasid kõik vallakoolid õppetööd ainult eesti keeles.
Ministeeriumikoolid olid jaotatud vastavalt õpiajale klassidesse: 1. klassi ministeeriumikoolis õpiti järgmisi õppeaineid: usuõpetust, vene keelt, ilukirja, aritmeetikat ja kirikulaulu. 2. klassi ministeeriumikoolis õpiti täiendavalt ka järgmisi õppeaineid: ajalugu, algteadmisi loodusteadusest, füüsikast, geograafiast ning kuna kooli õppekeel oli vene keel, siis ka eesti keelt.
1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti vallakoolid avalikeks algkoolideks.
Pütlased
Pütlased (Podicipedidae) on pütiliste seltsi ainusugukond veelinde. Sugukonda kuulub 6 perekonda 22 liigiga.
Pütlased on laialdaselt levinud mageveelinnud, kes rändel ja talvel viibivad ka mererannikutel.
Manşūr ar-Raḩbānī
Manşūr ar-Raḩbānī (منصور الرحباني; ka Mansour Rahbani; 1925 – 13. jaanuar 2009 Beirut) oli Liibanoni helilooja, muusik, luuletaja ning produtsent, üks vendadest Raḩbānīdest.
Årsta loss
thumb|Årsta loss
Årsta loss on loss Rootsis Haninge vallas. Selle rajas 14. sajandil Liivi ordu.
Küprose vapp
Küprose vapp on Küprose Vabariigi riigivapp.
Regina-Nino Mion
pisi|Regina-Nino Mion 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Regina-Nino Mion (neiupõlvenimega Kurg; sündinud 20. veebruaril 1979) on eesti kunstiteadlane ja filosoof.
Küprose vapp
Vapikilbil on kuldsel taustal tuvi, kes hoiab nokas oliivioksa, mis sümboliseerib rahu. Arv 1960 tähistab iseseisvumise aastat. Kuldne värvus sümboliseerib riigi rikkalikke vasemaagi varusid.
Regina-Nino Mion
Töökäik
Ta töötas 2008. aastani Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis akadeemilise sekretärina.
Ta on töötanud 2017. aastast Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi teadurina ja 2021. aastast vanemteadurina.
Isiklikku
Tema isa on teoloog Ingmar Kurg, vanaisa oli soomepoiss ja baptisti vaimulik Ilmar Kurg.
Almnäsi loss
thumb|Almnäsi loss
Almnäsi loss asub Rootsis Västergötlandis, 5 km kaugusel Hjost.
Loss asub Vätterni järve abaja kaldal ning on ümbritsetud suure uhke pargiga.
Južne
Južne (ukraina Южне) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Odessa oblastis. Linn asub 35 km Odessast kirde pool Musta mere ääres. Seda ümbritseb maismaalt Lõmani rajoon.
Otsus sadama- ja tööstuasula rajamise kohta Grõgorivski limaani äärde võeti vastu 1973. aastal. Ehitus algas detsembris 1976. 1978. aastal sai Južne aleviks ja 1993. aastal linnaks.
Linnas on üks Ukraina suurimaid kaubasadamaid Odessa ja Tšornomorski kõrval.
2001. aastal olid 65,9% elanikest ukrainlased, 29% venelased.
Roraima osariik
Roraima on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb Venezuela ja Guyanaga.
Roraima territoorium eraldati Amazonase osariigist 1943. aastal Rio Branco territooriumina. 1962. aastal sai nime Roraima mäe järgi. 1988. aastal sai osariigi staatuse.
Luksemburgi vapp
Luksemburgi vapp on Luksemburgi riigivapp. Vapi kujundus põhineb keskaegsel Limburgi hertsogkonna vapil.
Victoria Niilus
Victoria Niilus (inglise Victoria Nile) on Niiluse 400 km pikkuse lõigu nimi Victoria järvest Alberti järveni.
Lõigul on palju koski ja kärestikke. 1954. aastal ehitati lõigule Ugandale kuuluv hüdroelektrijaam.
Energia (skulptuur)
pisi|[[Balti soojuselektrijaama juures paiknev skulptuur "Energia"]] "Energia" (nimetatud ka "Energeetika") on Balti soojuselektrijaama ees paiknev skulptuur, mille autor on Riho Kuld.
Sümboolika
Skulptuur, mis peaks kujutama inimest, kes on end Maa külgetõmbejõust lahti rebinud ning kosmosesse sööstnud, näib tahtvat öelda, et inimene on võimeline oma tööga kõike saavutama.
Maksumus
Skulptuur läks maksma 20 000 rubla.
Florida laht
Florida laht on madal laht Põhja-Ameerika kaguosas Florida poolsaare lõunatipus. See eraldab Florida poolsaart Florida Keysi saarestikust. Lahe pindala on 2100–2600 km2. Peaaegu kogu Florida laht kuulub Evergladesi rahvuspargi koosseisu.
Boa Vista
Boa Vista on linn Brasiilias, Roraima osariigi keskus. Asub Rio Branco jõe orus.
Linn on asutatud 1890. aastal.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12.–26. veebruarini Pragelatos.
Suusarajad asusid 1530–1620 m kõrgusel merepinnast. Ette oli valmistatud kaks suuremat ringi: "Punase" pikkus oli ligi 6200 m ja "Kollase" pikkus umbes 3800 m. Ringide kombineerides oli võimalik koostada vajaliku pikkusega võistlusradu. Suusastaadioni läheduses oli ka soojendusrada ja kaks nõlva suuskade testimiseks.
Suusavahetusega sõit oli olümpiakavas esimest korda. 1992, 1994, 1998 ja 2002. aastal oli kavas jälitussõit. Kolmel esimesel korral sõitsid esimese osana mehed 10 km klassikat ja teisena 15 km vabatehnikaga ning naised vastavalt 5 km ja 10 km. Salt Lake City OM-il oli mõlema distantsi pikkus meestel 10 km ja naistel 5 km.
Medalitabel
Murdmaasuusatamises jagatud medalid riigiti.
= Tulemused =
1,4 km sprint vabastiilis
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 80 Ametlikud tulemused: finaal <br style="clear:both;" />
Sprinditeade (klassika)
Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Ametlikud tulemused: finaal <br style="clear:both;" />
15 km (klassika)
Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 99 Olümpiavõitja 2002: Andrus Veerpalu, Eesti Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika + vaba)
12. veebruar Osavõtjaid: 77 (stardileht)
Ametlikud tulemused
Radioaktiivsus
Radioaktiivsus ehk tuumalagunemine on ebastabiilse (või suure massiga) aatomituuma iseeneslik lagunemine. Aatomituuma püsivus sõltub prootonite ja neutronite omavahelisest suhtest, kusjuures väikestes stabiilsetes aatomites on neid võrdselt ning suurtes on neutroneid natukene rohkem. Aatomituuma püsivust hinnatakse ka tuuma seoseenergia suurusega. Lagunemisega kaasneb radioaktiivne kiirgus. Samuti nimetatakse radioaktiivsuseks ebastabiilsete elementaarosakeste (nt neutronite) lagunemist.
Tuuma lagunemine võib toimuda kas alfa- või beetalagunemise teel. Esimesel juhul kiirgab tuum alfaosakese (heeliumi aatomi tuuma) ja teisel juhul elektroni. Kui suur aatomituum laguneb suuremateks (enam-vähem võrdseteks) tükkideks, siis nimetatakse seda ka tuumalõhustumiseks. Tuumalõhustumine on radioaktiivne lagunemine, kui see toimub spontaanselt. Muul juhul on tegemist tuumareaktsiooniga.
Yakushima
Yakushima ehk Yaku (jaapani keeles 屋久島) on Jaapani saar Ōsumi saarestikus Kyūshū saarest 80 km lõunas.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
50 km ühisstart (vaba)
Ametlikud tulemused
Radioaktiivsus
Radioaktiivusega seotud ühikud
Radioaktiivsuse suurust on võimalik kirjeldada erinevate füüsikaliste suurustega. Radioaktiivse lagunemise kiirust näitab poolestusaeg. Selle aja jooksul on pool esialgsest radioaktiivsest ainest lagunenud. Ajaühikus 1 sekund toimunud lagunemiste arvu näitab ühik bekrell (Bq), mis on ühtlasi ka radioaktiivsuse ühik SI-süsteemis alates aastast 1975. Varasem ühik radioaktiivsele lagunemisele oli kürii (1 Ci=3,700x1010 Bq) ning oli määratud 1 grammi raadium-226 lagunemise aktiivsusega.
Radioaktiivsust saab iseloomustada ka neeldunud energia kaudu. Neeldunud kiirguse energiat näitavad ühikud grei (Gy) ja siivert (Sv). Mõlemad ühikud näitavad, kui palju ioniseerivat kiirgust neeldub 1 kg aine kohta, kuid need ei ole siiski samad. Siivert näitab ekvivalentdoosi ning võib mõningatel juhtudel osutuda samaks neeldumisdoosi greiga, nt beeta-, gamma- ja röntgenikiirguse korral. Alfakiirguse korral on ekvivalentdoos 20 korda suurem neeldumisdoosist ning neutronitel 5–20 korda suurem sõltuvalt nende energiast.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
4x10 km teatesõit
19. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Norra (Anders Aukland, Frode Estil, Kristen Skjeldal, Thomas Alsgaard) Ametlikud tulemused
Yakushima
Yakushima asub Nansei saarestikus, täpsemalt Satsunani saarestiku põhjaosa moodustavas Ōsumi saarestikus. Saarestikust loodesse jääb Ida-Hiina meri, kagusse Vaikse ookeani see osa, mida ei ole eraldi meredeks jagatud. Ōsumi saari eraldab põhjas olevast Kyūshūst Ōsumi väin ja edelas olevatest Tokara saartest Tokara väin. Ōsumi saarestiku suurimast saarest Tanegast eraldab Yakushimat Tanega väin.
Radioaktiivsus
Radioaktiivsuse uurimise ajaloost
Aastal 1897 märkasid Marie ja Pierre Curie, et uraaniühendite aktiivsus säilib ka pärast metallilise uraani eraldamist. Keemikutena hakkasid nad otsima kiirgusallikat, viies maagijäätmetega läbi keemilisi reaktsioone ja mõõtes saaduste aktiivsust. Sel meetodil õnnestus neil 1898. aasta maagijäätmeist eraldada kaks senitundmatut metalli – polooniumi ja raadiumi – mille aktiivsus ületas uraani oma tuhandeid kordi. Neist aktiivsema – polooniumi – omapäraks on aktiivsuse kiire vähenemine, mida hakati seostama polooniumi aatomituumade muundumisega mittekiirgavaks aineks – pliiks.
Radioaktiivsed elemendid
Kõik vismutist suurema prootonite arvuga elemendid on radioaktiivsed. Radioaktiivse lagunemise käigus muutub sageli üks radioaktiivne element teiseks, mistõttu esinevad "radioaktiivse lagunemise read". Tuntakse kolme radioaktiivse lagunemise rida: Nende lagunemiste lõppsaadusteks on plii stabiilsed isotoobid 208Pb, 207Pb ja 206Pb.
Yakushima
Saare pindala 503 km². Saarel elab umbes 15 000 inimest. Kõige suurem asula saarel on põhjarannikul paiknev Kamiyaku.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Sprinditeade (klassika)
14. veebruar Osavõtjaid: 16 naiskonda (1 stardileht)-(2 stardileht)
Yakushima
Saare kõrgeim punkt Miyanoura on 1935 meetrit kõrge.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Sprinditeade (klassika)
Ametlikud tulemused
Yakushima
Yakushima on Jaapani kõige suurema sademehulgaga paik. Aastane sademehulk on 4175 mm. Kõige rohkem sajab juunis (778 mm) ja mais (437 mm), kõige vähem veebruaris (224 mm) ja detsembris (241 mm). Rahvasuu räägib, et saarel sajab 35 päeva kuus. Suvel esineb aeg-ajalt maalihkeid, mis on põhjustatud pikaaegsetest sadudest.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
10 km (klassika)
16. veebruar Osavõtjaid: 72 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Bente Skari, Norra
Yakushima
Yakushima on ka Jaapani lõunapoolseim punkt, kus talvel on mägedes lumi maas, mõnel aastal seejuures kuude viisi, ehkki ookeani temperatuur ei lange saarel kunagi alla 19 °C.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
10 km (klassika)
Ametlikud tulemused
Yakushima
1980 moodustati saarel 18,958 ha suurune biosfäärikaitseala. 1993 määrati 10 ha suurune ala saarel Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalaks. See on ühtlasi ohustatud merikilpkonna suurim munemispaik Vaikse ookeani põhjaosas.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5 / klassika + vaba)
12. veebruar Osavõtjaid: 67 (stardileht)
Ametlikud tulemused
Radioaktiivsus
Radioaktiivse kiirgusega allikad
Radioaktiivse kiirguse kogudoos, mis inimene aastas saab, on keskmiselt 2,8 mSv ning sellest 85% on looduslikest allikatest. Looduslikust radioaktiivsest kiirgusest suurimat osa omavad radoon (~1,2 mSv/a) ning taustkiirgus, mille vähendamiseks eriti võimalusi pole. See taustkiirgus ehk foon annab aastas umbes doosi 1 mSv ning sisaldab kosmilist kiirgust, gammakiirgust ja inimese enda radioaktiivsete nukliidide kiirgust.
Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
30 km ühisstart (vaba)
24. veebruar Osavõtjaid: 62 (stardileht)
Ametlikud tulemused
4x5 km teatesõit
18. veebruar Osavõtjaid: 17 naiskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Saksamaa (Manuela Henkel, Viola Bauer, Claudia Künzel, Evi Sachenbacher)
Radioaktiivsus
Radioaktiivse kiirgusega allikad
Tehislikest kiirgusallikast põhilise osa annab meditsiinis kasutatav kiirgus, mis moodustab 14% kogudoosist. Valdavalt kasutatakse röntgenikiirgust, kuid ka gammakiirgust ja elektrone ehk beetakiirgust. Tehiskiirguse allikateks on veel tuumakatastroofid, tarbekaubad (nt helendavad numbrilauad kelladel, suitsuandurid), radioaktiivsed heitmed tuumakatsetustest, tuumaenergeetikast, militaarehitistest, tööstusest, meditsiiniasutustest, teadusasutustest.
Osa kiirgusest saadakse tänu elukutsele ning üldjuhul on tegemist loodusliku kiirgusega. Kutsekiiritus esineb eelkõige lennunduses, kaevandustes ja ehitustel. Lennunduses on tavapärasest suurem kosmiline kiirgus, kuna kõrgemas atmosfäärikihis on kosmilise kiirguse intensiivsus suurem ning seega ka kiiritusdoos suurem. Kaevandustes on sageli suurem radoonisisaldus õhus ning väike osa inimestest puutub kokku ka maakidega, millel on keskmisest suurem radioaktiivsus.
Yakushima
Saar on alates 1993 UNESCO maailma looduspärandi nimekirjas, sest seal on säilinud ürgmets, kus kasvab palju krüptomeeriaid (Cryptomeria japonica) ja rododendroneid. Suurtest loomadest elavad saarel jaapani makaak ja hirv. Yakushima on osa Kirishima-Yaku rahvuspargist. Aastas külastab saart umbes 300 000 turisti.
Radioaktiivsus
Radioaktiivse kiirguse mõju inimesele
Inimene ei tunneta radioaktiivset kiirgust ning seetõttu on see üks ohtlikumaid kiirgusi. Rahvusvaheliselt on kehtestatud töötajatele lubatud kiirgusdoosile ülempiir. Maksimaalne kiirgusdoos 50 mSv aastas ja 100 mSv viie aasta jooksul.
Yakushima
Väidetavalt on Yakushima saare mets inspireerinud Hayao Miyazakit filmi "Printsess Mononoke" metsa väljamõtlemisel.
Üle poole Yakushima saarel kasutatavast elektrienergiast on saadud hüdroenergiast. Üle jäävat energiat kasutatakse vesiniku tootmiseks väikeses Kagoshima ülikooli katsejaamas.
Radioaktiivsus
Radioaktiivse kiirguse mõju inimesele
Kiirituse tagajärg sõltub suuresti neeldunud doosist ja selle kestvusest. Kiiritusest tulenev pöördumatu kahjustus võib viia surmani mõne nädalaga, näiteks kui terve keha saab neeldunud doosi 50 greid lühikese aja jooksul, siis on surm vältimatu. Väiksemate dooside korral (5 grei) on võimalik õigeaegse raviga surma vältida, kuid ilma ravita on ilmselt luuüdi ja seedekulgla kahjustus siiski surmav. Üldiselt on nii, et mida väiksemad on doosid ning mida suuremale ajale see doos langeb, seda paremini organism suudab ennast ise ravida. See aga ei välista hilisemat kõrvaltoimete avaldumist. Tagajärjed võivad ilmneda alles mitmekümne aasta pärast või isegi kiiritust saanud inimese lastel.
Kõige sagedasem ioniseeriva kiirguse tagajärg on vähk, mis avaldub alles aastaid hiljem. See on ka põhjus, miks noori inimesi püütakse rohkem säästa kiiritamise eest. Noortel inimestel on elu lõpuni rohkem aega ning seega jõuab kiirituse tagajärjel tekkinud mutatsioon areneda vähiks.
Radioaktiivne kiirgus suudab mutatsioone tekitada ka suguelundites, mistõttu võib sugurakkudes tekkinud muutuste tulemusena sugurakk edasi kanda pärilikke haigusi. Nende haiguste hulgas võib olla nii kergeid ainevahetushäireid kui ka vaimseid häireid ja varajast surma. Võimatu ei ole ka olukord, kus kiirgus põhjustab inimese steriilsuse ehk kaob võimalus laste saamiseks. Sarnaselt sugurakkude kiiritamisega on soovitatav vältida ka raseduse ajal radioaktiivse kiirguse saamist, eriti kõhupiirkonda. Kõige ohtlikum aeg emaüsas olevale lapsele on 8–15 nädalat pärast viljastumist. Selles ajavahemikus kiirituse saanutel on suurim alaarengu võimalus. Looteeas kiiritust saanud kuni 15-aastastel lastel on vähki haigestumise tõenäosus 2 korda suurem.
Siinjuures tuleb rõhutada, et kuigi väikeste dooside korral doosi suurenemine tõstab tõenäosust mingi haiguse avaldumiseks, siis selle raskusaste ei sõltu kiirituse käigus saadud energiakogusest.
Radioaktiivsuse mõõtmine Eestis
Oma Kiirguskeskuse sai Eesti 1. jaanuaril 1996. Selle mõtte käis välja juba 1994. aastal Andres Tarandi juhitav Eesti Vabariigi Valitsus, kui oma korralduses anti Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudile (EMHI-le) ülesanne luua Kiirguskeskus. Keskus moodustati EMHI Radioloogialaboratooriumist ning esimesteks ülesanneteks oli looduskiirguse seire teostamine Eesti riigi territooriumil, radioaktiivsete allikate käitlemise kontrollimine, suhtlemine Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga (IAEA), kiirgusalase informatsiooni levitamine jne. Hiljem lisandus veel mitteioniseeriva kiirguse (nähtav valgus, raadiosageduslik kiirgus jne) osakond.
Kiirguskeskus tegutses 2009. aasta veebruarini, mil see sai osaks Keskkonnaametist. Praegu jälgitakse õhus leiduvate osakeste radioaktiivsust ja üldist gammakiirguse taset, pinna-, mere- ja joogivee radioaktiivsust, Eestimaise toorpiima ja teiste toiduainete radioaktiivsust ning kiirgusohtlike piirkondade kiirgustaset. Proovides huvitavad Keskkonnaametit järgmised radionukliidid: triitium ehk üliraske vesinik, berüllium-7, kaalium-40, strontsium-90, tseesium-137, raadium-226 ja raadium-228.
Radioaktiivsus Eestis
Eestis jääb loodusliku radioaktiivsuse doos aastas vahemikku 2–4 mSv ning sellest 60–70% moodustab radoon. Valdav osa radoonist pärit pinnasest ja ehitusmaterjalidest, kus see tekib uraani isotoopide lagunemise tulemusena. Ehitusmaterjalides eraldumine sõltub eelkõige materjali poorsusest ja lõhelisusest (pragudega ja poorsetes materjalides eraldub radoon paremini). Eestis kõige uraanirikkamad kohad on klindivööndis. Tavaliselt on uraanisisaldus vahemikus 0,9–5,1 mg/kg, kuid diktüoneemakildas 400–800 mg/kg. Tavalisest suurem uraanisisaldus on ka Lõuna-Eestis Devoni liivakivi tumeda savi ja aleuriidi vahekihtides ning tsirkooni sisaldavates kihtides (<30 mg/kg).
Tekkivatest radooni isotoopitest on kõige pikema poolestusajaga (3,82 päeva) radoon-222 ning seetõttu omab see ka suuremat tähtsust (ülejäänud 2-l isotoobil poolestusaeg alla minuti). Radoon on õhust raskem gaas ning koguneb seetõttu pinnaselähedasse kihti. Radoon kiirgab nii alfa-, beeta- ja gammakiirgust (selle edasisel radioaktiivsel lagunemisel tekib stabiilne plii isotoop Pb-206). Seetõttu on Eestis kehtestatud piirmäär 200 Bq/m3, et piirata selle kahjulikku mõju. Välisõhu radoonisisaldus on vahemikus 3–20 Bq/m3, ühekorruseliste elamute siseõhus keskmiselt 92 Bq/m3, kuid äärmuslikematel juhtudel 12 000 Bq/m3. Naaberriikides Soomes ja Rootsis on keskmine radoonisisaldus väiksem, vastavalt 84 ja 78 Bq/m3. Radoonisisaldust siseruumides on võimalik vähendada õhku ventileerides. Seevastu lõhed hoone seintes, vundamendis ja põrandas aitavad radoonil hoonetesse sisse tungida ning seega tõsta siseõhu radoonisisaldust.
Eelmise sajandi tuumakatastroof Tšornobõlis vallandas suuremas koguses radioaktiivseid aineid. Osa neist jõudsid ka Eestisse. Tänapäevalgi veel on võimalik märgata Kirde-Eestis atmosfääris tavapärasest tseesium-137 tasemest suuremat näitu.
Radioonisisalduse suhtes eriti ettevaatlikud peaksid olema suitsetajad. Kõrge radoonitase on Eestis teiseks kopsuvähi tekitajaks suitsetamise järel ning seega suitsetamine muudab organismi radooni suhtes tundlikumaks ning tõenäosus haigestuda kopsuvähki on suurem.
Vesta
pisi|Vesta templi varemed Vesta oli Vana-Rooma jumalanna, kes uskumuse kohaselt kaitses kodu, kodukollet ja perekonda.
Vesta tempel
Vesta templis põles tuli, mis sümboliseeris jumalanna kohalolekut. Tuld valvasid Vesta neitsid ehk vestaalid. Iga aasta 1. märtsil tuld uuendati. Tuli põles templites kuni aastani 391, mil keiser Theodosius I keelas avaliku paganluse kummardamise.
Vesta neitsid
Vesta neitside ülesanded: