cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Neeruti Ukukivi
Kivi on väga suurte mõõtmetega ja suhteliselt lapik. Kivi pealispind on tihti porine, kuna kariloomad käivad seal peal.
Viski küla
Viski on küla Venemaa Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas.
Aastatel 1920–1944 oli Viski küla Petserimaa Senno valla koosseisus.
Linte raamatukogu
Linte raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Linte külas Linte külakeskuses. Raamatukogu juhataja on Ester Nagland.
Tarmo Sild
Tarmo Sild (sündinud 9. novembril 1953 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (bariton) ja muusikapedagoog.
1980. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu eriala Jenny Siimoni ja Mati Palmi õpilasena.
Aastatel 1980–2006 oli ta Estonia ooperiteatri solist.
1987. aastast töötas lauluõpetajana Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, 2001. aastast ka Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.
Tüüp 75 MLRS
Tüüp 75 MLRS (75式130mm自走多連装ロケット弾発射機, nana-go-shiki-130mm-jisou-ta-rensou-Rocket-dan-hassya-ki) oli 130 mm Jaapani mitmelasuline raketiheitja, mida kasutasid Jaapani Omakaitsejõudude maaväed. Masin kasutab soomustransportöörilt Tüüp 73 pärinevaid roomikuid, vedrustust ja mootorit. Kere osa konstrueeris ja valmistas Komatsu, relvasüsteem ja raketid pärinesid firmalt IHI Aerospace (nüüd Nissan Aerospace Division). Toodeti 66 raketiheitjat ja 15 ilmavaatlusmasinat, et tagada relvasüsteemile vajalik meteoroloogiline info.
Mootoriks oli 300 hobujõuline Mitsubishi 4ZF diiselmootor.
pisi|Tüüp 75 tagantvaates.
Relvastus
Raketid olid 131,5 millimeetrise läbimõõduga ja 1,86 meetrit pikad. Üks rakett kaalus 43 kilogrammi, millest 15 kilogrammi moodustas HE-FRAG lõhkepea. Salv mahutas 30 raketti ja neid oli võimalik lasta kas ühekaupa või 12 sekundit kestva valanguna. Rakettide laadimine toimus käsitsi ning treenitud meeskonnal kulus selleks 15 minutit. Raketidel olid stabilisaatorid.
Marianne Leibur
Marianne Leibur (sündinud 1. detsembril 1995 ) on eesti laulja ja laulukirjutaja.
Tüüp 75 MLRS
Relvastus
Lisaks rakettidele oli masina katusele paigutatud 12,7 mm kuulipilduja.
Marianne Leibur
2019. aastal osales ta telesaates "Su nägu kõlab varsti tuttavalt".
Tüüp 75 MLRS
Kasutamine
Laadimismeeskond on liikus raketiheitjaga kaasas eraldi veoautol. Iga raketiheitjapatarei juurde kuulusid laadimismasinad, tulejuhtimismasin ja ilmvaatlusmasin. Ilmavaatlusmasin on varustatud mastiga, mis on võimalik tõsta kuni 12,5 meetri kõrgusele ja mis suudab korraga mõõta tuule kiiruse kahest suunas.
Marianne Leibur
Haridus
Marianne Leibur on lõpetanud Gustav Adolfi Gümaasiumi ja Nõmme Muusikakooli. 2018. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise muusikakooli rütmimuusika laulmise eriala. Ta on õppinud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jazzosakonnas ning vahetusõpilasena Stockholmi kuninglikus muusikakõrgkoolis. 2021. aastast õpib ta Sibeliuse akadeemias Soomes.
Tüüp 75 MLRS
Kasutamine
2005. aastal oli veel kasutusel 17 relvasüsteemi ja 5 ilmavaatlusmasinat, aasta hiljem seda tüüpi relvasüsteeme enam kasutusel ei olnud. Jaapan vahetas need USA päritolu 227 mm M270 MLRS süsteemide vastu välja. Uusi süsteem toodeti litsentsi alusel Jaapanis.
Marianne Leibur
Isiklikku
Tema isa on viiuldaja Arvo Leibur, ema löökpillimängija Terje Terasmaa, vend Henrik Leibur on trummar ja trummiõpetaja. Marianne Leiburi vanaisa oli laulja Kalju Terasmaa.
Thetis
right|thumb| Thetis on kreeka mütoloogias kõige tähtsam nereiid ehk merenümf, Nereuse ja Dorise tütar ning Achilleuse surematu ema. Kuna Prometheus hoiatas, et Thetise poeg saab oma isast vägevamaks, loobusid Zeus ja Poseidon Olümposel kõrgelt hinnatud Thetise endale võitmisest, selle asemel seadsid jumalad asjad nii, et Thetis abiellus Phthia sureliku kuninga Peleusega. Neil sündis 7 poega, kellest kõige tuntum ongi Achilleus.
Suuremõisa mõisa tuuleveski
pisi|Tuulik 2013. aasta sügisel Suuremõisa tuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Suuremõisa külas. Hollandi tüüpi tuulik valmis aastal 1840. Eesti Vabariigi ajal veski erastati. Veskis hakati saagima ka laudu. Nõukogude ajal kuulus veski kolhoosile Võitlus. Kuni 1950. aastate lõpuni kasutati hoonet auruveskina. 1960. aastate keskpaigas põhjustas läbisadanud katus varingu ja veski sisustus hävis. Praegu on veski varemetes.
Hõlmikpuud
Ginkgoopsida on hõlmikpuutaimede klass.
Reet Shein
Reet Shein (aastani 1969 Reet Randmu, ka Reet Šein; sündinud 23. oktoobril 1946 Pärnus) on eesti päritolu Iisraeli arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1971 ERKI arhitektina.
Ta töötas aastatel 1970–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta on osalenud Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (aastal 1978 koos Harry Sheiniga).
Aastast 1979 elab ta Iisraelis. Ta on töötanud Haifas ja Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos Harry Shein Architects, aastast 1985 Iisraeli Postivalitsuses (seejuures aastast 1990 projekteerimis- ja disainiosakonna juhatajana). Ta on töötanud välja Iisraeli postiasutuste kujundamise põhimõtteid ning kavandanud postiasutustele tüüpmööblit ja sisseseadet, sai selle eest aastal 1994 komitee Kaunis Iisrael aastaauhinna.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Harry Shein (1947–2013).
Roostepruun sõrmkübar
Roostepruun sõrmkübar (Digitalis ferruginea) on teeleheliste sugukonda sõrmkübara perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Roostepruun sõrmkübar on üks pikaealisemaid sõrmkübarate seas, kasvades optimaalsetes tingimustes viis ja rohkemgi aastat.
Poolvarjulises, parasniiskel ja toitainerikkal pinnasel kasvavad taimed kuni 120 cm kõrguseks ning õitsevad juunist juuli lõpuni pikkade kollakaspruunide õisikutega.
Õisikuvarred on sitked ega murdu tuule käes. Roostepruuni sõrmkübarat kasvatatakse Eestis ilutaimena.
Limburgikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Limburgikeelne Vikipeedia (limburgi keeles Limburgse Wikipedia) on Vikipeedia limburgikeelne versioon.
Limburgikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aasta detsembris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Gorsti lade
Gorsti lade on Siluri ladestu Ludlow'i ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Shropshire'is asuv Gorsty küla. Lademele andsid aastal 1980 nime Charles H. Holland, James D. Lawson, Victor G. Walmsley ja Dennis E. White.
Lademe alumist piiri määratleb märgib graptoliitide Saetograptus (Colonograptus) varians ja Neodiversograptus nilssoni ilmumine Pitch Coppice'i kivimurrus Ludlow lähistel, ent täpsemalt määratleb seda seal Much Wenlocki lubjakivikihistu kõva sõlmja struktuuriga lubjakivi asendumine Lower Eltoni kihistu pehmete kiltadega. Lademe ülempiiri märgib graptoliitide Saetograptus leintwardinensis leintwardinensis ilmumine Sunnyhilli kivimurrus Ludlow lähistel, lisaks veel brahhiopoodide Kirkidium knightii ja Strophonella euglypha ning mitmete koralliliikide kadumine või haruldaseks muutumine. Täpsemalt määratleb seda aga Homeri lademesse kuuluva Upper Bringewoodi kihistu sõlmjate lubjakivide asendumine Ludfordi lademesse kuuluvate litoloogiliselt sarnaste, ent kivististe koosseisult erinevate Lower Lentwardine'i kihistu kivimitega viimase alampiiri moodustava õhukeses kildakihis.
Gorsti lade lasub Homeri lademel ja see lamab Ludfordi lademe all. Lademe vanus on 422,9...421.3 miljonit aastat. Eestis vastab sellele Paadla lade, välja arvatud selle noorim osa.
Gorsti lademe moodustamise ajal leidis aset hapnikuvaegusest ja ookeanide veetaseme langusest tingitud Mulde väljasuremine. Sündmusele vastab Fröeli kihistu moodustumine Gotlandi saarel. Oletatakse aga, et muudatused konodontide faunas on põhjustatud pigem muudatustest settimistingimustes, kui reaalsest liikide kaost.
Argo Arak
Argo Arak (sündinud 19. mail 1976 Viljandis) on Eesti võrkpallitreener ja võrkpallur.
Partsi mõisa tuuleveski
pisi|Tuulik 2011. aastal Partsi tuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Partsi külas. Hollandi tüüpi tuulik valmis aastal 19. sajandi keskel Partsi mõisa tuulikuna.
Veski töötas viimati 20. sajandi alguses. Eesti Vabariigi ajaks oli veski juba täiesti lagunenud. 1925. aastal müüs riik veski eraomandisse. Veski taastati ning veski juurde ehitati saeraam. 1955. aastast kuulus veski kolhoosile Rahu Eest. Hoonet kasutati 1990. aastateni saeveskina.
Kirjandusžanr
pisi|Kirjandusžanri allegooriad, [[Constant Montald]] Kirjandusžanr on ühiste kirjandusajalooliste, stiililiste või kirjanduslike tunnustega teoste rühm. Kirjandus jaguneb põhimõtteliselt ilukirjanduseks ja mittekirjanduslikuks kirjanduseks. Ilukirjandus omakorda jaguneb veel proosaks, luuleks ja draamaks. See jaotus pärineb Aristotelese teosest Poeetika (ποιητικῆς), kus ta jagab kirjanduse lüürikaks, eepikaks ja draamaks, kuna proosa žanr ei olnud veel välja kujunenud.
Eesti ungarlased
pisi|400px| Ungarlased on üks Eestis elavaist vähemusrahvustest. Siinne Ungari rahvusrühm kujunes suuremas osas välja 20. sajandi II poolel. Eesti ungarlaste rahvuse, identiteedi ja tulevikuga seotud küsimusi käsitletakse koguteoses "Eesti rahvaste raamat: rahvusvähemused, -rühmad ja -killud".
Keskaeg
Olgugi et Eesti ungarlaste kogukond oma praegusel kujul on kujunenud välja viimaste aastakümnete jooksul, on ungarlastel olnud mõningaid kokkupuuteid Eesti aladega juba vähemalt keskajast alates:
18. sajand – 20. sajandi I pool
Suhted tihenesid veelgi maailmasõdade vahelisel perioodil, mil pandi alus Eesti ja Ungari diplomaatilistele suhetele. See tõi kaasa koostöö kultuuri, hariduse ja teaduse alal ning Eestis tegutsesid mitmed ungarlasest teadlased, näiteks Elemér Virányi ja István Csekey. Tallinnas tegutses ka Ungari kunstnik Géza Jakó, kellest sai Eesti professionaalse keraamika rajaja. Lisaks sattus ungarlasi Eesti ka muul moel, nt abielude teel.
20. sajandi II pool
Osa Nõukogude Liidu osaks saanud Taga-Karpaatia ungarlastest valisid kõrghariduse saamiseks Baltimaade ülikoolid (või asusid tööle Eesti metsa- või puidutööstuses). Üks põhjus Eestisse õppima tulemiseks oli Eesti kõrgkoolide toetus ungarlastele kui sugulasrahvale. Näiteks võimaldasid Tartu Ülikooli professor Paul Ariste ja ungari keele lektor Paula Palmeos ungarlastel sisseastumiskirjandit ka emakeeles kirjutada. Enim saabus üliõpilasi Eestisse 1970.–1980. aastatel. Pärast Eesti taasiseseisvumist muutus Eesti ja Taga-Karpaatia vaheline liikumine keerulisemaks ja osa ungarlastest pöördus kas tagasi Taga-Karpaatiasse või asus elama Ungarisse.
Koguarv
Aastatel 1881–2011 toimunud rahvaloenduste ajal kõikus Eesti ungarlaste arv vahemikus 2–241. Väikseim oli näitaja 1881. ja suurim 1989. aasta rahvaloenduse ajal.
Emakeel
Valdav osa Eesti ungarlastest on kõigil rahvaloendustel pidanud oma emakeeleks ungari keelt. Siiski on neist paljude emakeeleks muu keel, enamasti vene keel.
1 Ei ole allikas täpsustatud 2 Ukraina keel
Kultuuriline tegevus
Ungari tutvustamise ning Ungari ja Eesti vaheliste suhete arendamisega tegeleb Tallinnas asuv Ungari Instituut, mida käsitletakse 1923. aastal loodud Tartu Ungari Teadusinstituudi järglasena.
Eestis tegutseb ka mitu kohalike ungarlaste kultuuriseltsi:
Zdeněk Jirotka
Zdeněk Jirotka (7. jaanuar 1911 Ostrava – 12. aprill 2003 Praha) oli tšehhi kirjanik ja raadioajakirjanik.
Ta on paljude kuuldemängude, humoristlike romaanide ja följetonide autor.
Elukäik
Zdeněk Jirotka sündis Põhja-Moraavias Ostrava linnas. Õppis algul Ostrava reaalkoolis. Pärast sealt väljaheitmist õppis müürsepaks. Hiljem jätkas õpinguid Ida-Moraavias asuva Hradec Králové kõrgemas tööstuskoolis, mille lõpetas 1933. aastal. Seejärel oli kuni 1940. aastani armees. Pärast Saksa okupatsiooni algust Tšehhoslovakkias likvideeriti armee ning Jirotka asus tööle Avalike Tööde Ministeeriumi veeteede osakonda.
1942. aastal avaldas ta humoristliku romaani "Saturnin", mida saatis menu, ning Jirotkast sai elukutseline kirjanik ja ajakirjanik. Lisaks romaanidele on Jirotka kirjutanud hulga kuuldemänge ning teinud kaastööd sellistele ajakirjandusväljaannetele nagu Lidové noviny (1940–1945), Svobodné noviny (1945–1951) ja Dikobraz (1951–1953 ja pärast 1962. aastat) ning töötanud Tšehhi raadios.
Ahmet II
alt=Ahmet II|pisi|Ahmet II Ahmet II (osmanitürgi keeles: احمد ثانى Aḥmed-i sānī) (25. veebruar 1643 – 6. veebruar 1695) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1691–1695.
Ahmet II sündis Topkapi palees Konstantinoopolis. Ta oli sultan Ibrahimi ja Hatice Muazzez Valide Sultaana poeg ning võttis 1691. aastal võimu üle oma vennalt Süleyman II-lt.
Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
pisi|150px| [[Meghnad Saha, NSAI esimene president (1931–1932) ]] Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India, akronüüm NSAI (National Academy of Sciences, India), on India teaduste akadeemia peakorteriga Allahābādis.
Auksi kivi
Auksi rändrahn on kaitsealune rändrahn Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Auksi külas.
Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
See on India vanim teadusakadeemia, asutatud 1930. aastal.
Akadeemia valib endale presidendi kaheaastaseks ametiajaks. Esimeseks presidendiks sai astrofüüsik Meghnad Saha.
Auksi kivi
Rahnu pikkus on 6,2 m, laius 3,4 m ja kõrgus 2,3 m (mõõdetud 1981.aastal).
Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
Liikmeskond
Akadeemial on üle 1600 kodumaise liikme. Välisliikmeid on 101, nende seas Gro Harlem Brundtland, Anny Cazenave, Claude Cohen-Tannoudji, Vadim Ivanov, Helmut Schwarz, Aleksei Starobinski, Peter John Wyllie ja Shing Tung Yau.
Auksi kivi
Rahn on ümara pätsi kujuline, väheste kinnislõhedega. Pealispinnal on sammalt ja rohttaimi, kirdenurgal seisab rahnu kõrval haab. Kivist 400 m loodes asub veel teinegi suur rahn – Auksi põllukivi, rahnust põhjaloodesse jääb kaitsealune Auksi jalakas. Rahnust 550 m kaugusel läänes asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja Auksi tee rist.
Auksi rändrahn võeti kohaliku tähtsusega objektina kaitse alla 1964. aastal, 1990. aastal võeti rahn riikliku kaitse alla.
Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
Liikmeskond
Varem on akadeemia välisliikmeks valimise au pälvinud teiste seas Hermann Bondi, Paul Dirac, Albert Einstein, Otto Hahn, Robert Herman, Pjotr Kapitsa, Abdus Salam, Erwin Schrödinger ja Carl Woese.
Elustamine
pisi|Täiskasvanu südamemassaaž. pisi|Elustamine kunstliku hingamise ja südamemassaažiga. Video. Elustamine ehk resustsitatsioon (ladina resuscitatio) on tegevuste ja võtete kompleks, mille eesmärgiks on surnud inimese elu taastamine. Elustamisvõtted jaotatakse tinglikult esmaabi võteteks ning põhilisteks ja spetsiaalseteks elustamisvõteteks.
Elustamise kui mõiste tähendus
pisi|Raseda südamemassaaž. Video. pisi|Imiku elustamine. Eesti meditsiinikultuuris mõistetakse elustamise all ravitegevusi kitsalt sellel perioodil kui inimene on surnud. Ingliskeelses meditsiinikirjanduses kasutatakse elustamise (inglise resuscitation) mõistet märgatavalt laiemalt. Tegemist on pigem üldmõistega, mis haarab enesesse raskes ja üliraskes seisundis oleva haige ravivõtteid.
Elustamisvõtete jaotamine
pisi|Käte asend südamemassaažil. Elustamisvõtted jaotatakse põhiosas kolmeks, millest iga järgmine aste sisaldab eelmisest keerukamaid ravivõtteid. Elustamine esmaabi korras on lihtsaim aste ning seda õpetatakse ilma erialase ettevalmistuseta inimestele. Teise astme võtete hulka loetakse põhilised elustamisvõtted. Põhiliste elustamisvõtete rakendamiseks peab omama meditsiinilist haridust. Spetsiaalsed ravivõtted moodustavad kolmanda astme ning on olemuselt kõige keerukamad. Neid kasutavad arstid ja spetsiaalse ettevalmistusega õed.
Spetsiaalsete elustamisvõtete alamliikideks on traumahaigete elustamine, laste elustamine, rasedate elustamine ja uppunute elustamine.
Tegutsemine kriisiolukorras
Kui oled leidnud hädas inimese (trauma, uppumine vms põhjus):
Kui pulssi pole ja kannatanu ei hinga või esineb vaid üksikuid hingetõmbeid, siis tuleb alustada elustamist.
Elustamistsükkel
pisi|Elustamine Elustamistsükkel on 30 korda südamemassaaži ja 2 korda kunstliku hingamise kopsudesse sissepuhumist.
Elustada tuleb seni, kuni saabub professionaalne abi ja elustamise üle võtab või kui kannatanu ise hingama hakkab ja vereringe taastub. Jälgi järgnevat juhendit.
Kunstlik hingamine
Kunstliku hingamise eriärasused kaelatrauma kahtluse korral:
Kahekesi elustamine
NB! Kahekesi elustamine on tunduvalt efektiivsem kui üksinda elustamine.
Tartu linna päev
pisi|Tartu linna päev 2013 pisi|Tartu linna päev 2013 pisi|Tartu linna päev 2013 pisi|Tartu linna päev 2013 Tartu linna päev on Tartu linna kaitsepühakute Peetruse ja Pauluse päev (peeterpaulipäev), 29. juuni. Tartlaste jaoks oli see oluline tähtpäev kuni reformatsioonini, seda hakati uuesti tähistama 2003. aastal.
Kunstnik Tiina Viirelaid on kujundanud Tartu linna päeva logo. Sellel on kujutatud Peetruse ja Pauluse atribuute - võtit ja mõõka, mis on ka linna vapil.
Isabelle
Isabelle on naisenimi.
Sloveenia lauljate loend
Č
Vladimir Čadež
H
Bogdana Herman
K
Danilo Kostevšek (tenor)
R
Dr.Sci.Andrej Rupnik (bariton)
S
Raffanelli Krajnc Simona (sopran)
A
Alya – Berta Ambrož – Peter Andrej – Majda Arh – Meri Avsenak Pogačnik – Vanja Alič – Karli Arhar
B
Jože Babič – Lara Baruca – Matevž Banko – Zvone Bukovec – Janez Bončina - Benč – Helena Blagne – Eva Boto – Pika Božič – Marko Brecelj – Korado Buzetti
C
Frenk Centa – Zoran Cilenšek – Jelka Cvetežar – Zoran Crnković
D
Nuša Derenda – Marjana Deržaj – Anžej Dežan – Ana Dežman – Diona Dim – Zlatko Dobrič - Rebeka Dremelj – Tatjana Dremelj – Dadi Daz – Boštjan Dermol – Pero Dimitrijević – Jernej Dermota – Tomaž Domicelj – Nuška Drašček
G
Sonja Gaberšček – Alenka Godec – Damjana Golavšek – Tina Gorenjak – Bor Gostiša - Alberto Gregorič – Sanja Grohar – Tatjana Gros – Damijana Godnič – Roman Gril – Špela Grošelj
H
Ditka Haberl – Anika Horvat – Eva Hren – Andraž Hribar – Ivan Hudnik – Enzo Hrovatin
J
Peter Januš – Jože Jež – Matjaž Jelen – Branko Jovanović - Brendi – Jernej Jung – Jadranka Juras – Tomo Jurak – Tomislav Jovanović - Tokac – Barbara Jarc
K
Milan Kamnik – Črt Kanoni – Polona Kasal – Katja Klemenc – Sara Kobold – Danilo Kocjančič – Lidija Kodrič – Irena Kohont – Natalija Kolšek – Matjaž Končan – Braco Koren – Franc Koren – Hajdi Korošec – Rok Kosmač – Tinkara Kovač – Jani Kovačič – Moni Kovačič – Tomaž Kozlevčar – Branka Kraner – Ivanka Kraševec – Vlado Kreslin – Branko Krmac – Alja Krušič – Dominik Krt – Domen Kumer
L
Saša Lendero – Lepi Dasa – Lado Leskovar – Lucienne Lončina – Peter Lovšin – Ula Ložar – Martin Lumbar
N
Neisha – Alfi Nipič – Frenk Nova – Omar Naber – Janko Narat - Jenki – Nino
O
Kristina Oberžan – Zlata Ognjenovič – Matjaž Ograjenšek – Nina Osenar – Melita Osojnik
P
Oto Pestner – Milan Pečovnik - Pidži – Alenka Pinterič – Jan Plestenjak – Žana Povše – Zoran Predin – Monika Pučelj – Nina Pušlar – Majda Petan – Marijan Petan – Andrej Plevnik
R
Regina – Marjeta Ramšak – Majda Renko – Vili Resnik – Tanja Ribič – Gianni Rijavec – Ivo Robič – Nino Robič – Janko Ropret – Miran Rudan – Anja Rupel
S
Teja Saksida – Sebastian – Sendi – Majda Sepe – Sergeja – Grega Skočir – Maja Slatinšek – Marijan Smode – Adi Smolar – Eva Sršen – Iva Stanič – Karmen Stavec – Steffy – Jelka Stergar – Jožica Svete
Š
Andrej Šifrer – Manca Špik – Brigita Šuler – Darja Švajger – Miki Šarac – Barbara Šerbec - Šerbi – Matevž Šalehar - Hamo
T
Irena Tratnik – Anja Tomažin – Andrej Trobentar – Dominik Trobentar – Klemen Tičar – Jernej Tozon
V
Stojan Vene – Natalija Verboten – Irena Vidic – Alenka Vidrih – Elda Viler – Brina Vogelnik – Irena Vrčkovnik – Matjaž Vlašič – Marko Vozelj – Marko Vuksanović – Janja Vogrin - Bruno Viler
Z
Marjan Zgonc – Anita Zore – Marta Zore – Matjaž Zupan – Ylenia Zobec
Ž
Žana – Mia Žnidarič – Tanja Žagar
Lootuse tänav
Lootuse tänav (Hoffnungsstraße) on tänav Tartus. Tänav algab Tähe tänavalt ja lõpeb Võru tänaval ning ta pikkus on umbes 350 meetrit.
3. lennuväedivisjon
21. mail 1939 jõustunud koosseisu järgi kuulusid divisjoni koosseisu staap, neli salka, tehnikajaoskond ja divisjonikomando, kokku 111 meest.
Ajalugu
pisi|Bristol Bulldog Divisjon moodustati Lasnamäe lennuväljal 1. juulil 1930 Lennuväerügemendi likvideerimise järel toimunud Õhukaitse ümberkorraldamise käigus. Üksus sai omale lennukeiks hiljuti Suurbritanniast ostetud Bristol Bulldogi hävituslennukid, lenduriteks samal aastal lennukooli lõpetanud noored lendurid. Salgaülemateks määrati nende instruktorid lennukooli päevilt. Lisaks hävituslennukeile olid divisjonis Avro Aviani treeninglennukid ning Armstrong Whitworth Siskini kahekohalised topeltjuhistega nn ülemineku hävituslennukid. Divisjon koosnes kolmest salgast, igas salgas neli Bristol Bulldogi hävituslennukit.
1932. aastal moodustati divisjoni juurde ka 4. salk, mis sai omale Hawker Harti kerged pommituslennukid. Samal aastal oli ostetud kaheksa seda tüüpi lennukit, neist neli olid ujukitel ning neid kasutas Üksik merelennusalk, ülejäänud neli sai 3. lennuväedivisjon. 1934. aastal läks 4. salk täies koosseisus Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjoni.
1938. aastal moodustati divisjonis uuesti ka 4. salk, millel oli küll vaid üks lennuk - 2-mootoriline Avro Ansoni pommituslennuk, mida kasutati mitmemootoriliste lennukite meeskondade väljaõpetamiseks.
1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest üksik ning nii hakkas ka Lasnamäel asunud üksus kandma nimetust 3. Lennuväedivisjon. Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Kåfjord (Nordkapp)
pisi|Sadam Kåfjordis Kåfjordeni idakaldal
Kåfjordi on küla Norras Troms og Finnmargi maakonnas Nordkapi vallas.
Küla asub Kåfjordeni fjordi ida-, lõuna- ja läänekallastel.
Poliitiline vabadus
Poliitiline vabadus (ka poliitiline iseseisvus) on enesemääramise ja isikliku tahte väljendamise õigus. See on ajaloo ja poliitilise mõtte keskne mõiste ning demokraatliku ühiskonna üks olulisem tunnus. Poliitiline vabadus tähendab eneseteostuse võimalusi, vabadust rõhumisest (millestki) ja paternalistliku hoolduse puudumist. Majanduses ja ühiskondlikus elus teeb valikuid inimene ise. Üksikisiku vabadust võib piirata vaid siis, kui tema tegevus hakkab kahjustama teiste isikute vastavaid vabadusi.
Poliitilise vabaduse kontseptsioon sündis võitlusest ühiskonnakorraga, mis piiras üksikisiku eneseteostuse vabadust. Sellisteks piirajateks võivad olla: Isiah Berlinil on üksikisik vaba, kui
Ron Reploge lõi oma filmis „Ühiskondliku lepingu taastamine“ (Recovering the Social Contract) metafoori, mis aitab kaasa poliitilise vabaduse mõistmisele: „Kindlasti ei tähenda see minu vabaduse piiramist, kui te võtate minult auto võtmeid vastu minu tahtmist olukorras, kus ma olen tarbinud liiga palju alkoholi. Seadusega on reguleeritud, teatud (paternalistlik) järelevalve olukorras, kus isiku otsustuspädevus on kaheldav.“ pisi|Antiikse ehk poliitilise vabaduse sümbol Poliitiline vabadus ei tähenda, et üks inimene saaks kõigile teistele dikteerida, mida nad tegema peavad. Elades kogukonnas või ühiskonnas ja sõltudes selle ühistegevuse tulemitest, peab inimene alluma seda esindava institutsiooni otsustele. "Antiikse vabaduse" mõistet kasutades viitab Benjamin Constant Antiik-Kreeka demokraatlikule ühiskonnakorraldusele, milles kõigil kodanikel oli vabadus, kuid mitte sundus osaleda arutelu- ja otsustusprotsessis, millega tema enda vabadusi piirati. Ja kui langetatud otsus teda ei rahuldanud, siis võis ta selles süüdistada vaid iseennast ja oma suutmatust selgitada kaaskodanikele oma nägemust arengutest, mis johtuvad langetatavast otsusest või laiskust, mis takistas tal osalemast selles protsessis.
Inimeste vabadusi piiratakse, kui leidub egoistlikust ahnusest ajendatud inimesi, kes on omakasust ajendatuna valmis petma tehingu osapooli ja kahjustama usaldusel põhinevaid (nt turumajanduse) suhteid. Piirata tuleb selliste inimeste vabadusi, kes tahavad saavutada võimu teiste inimeste üle ja luua oma "toiduahelaid", millega seotakse enda toimetulekuga ise mitte toimetulevaid inimesi. Salastades infot, õhutades usaldamatust ja manipuleerides ühiskondliku arvamusega, püüavad sellised inimesed saavutada kontrolli kogukonna ühisomandi ja riigieelarve vahendite üle ning kinnistada juba saavutatud positsiooni, seda oma järeltulijatele üle andes. Pärilusõigust põhjendatakse võimuvõitluse vältimise vajadusega, mis võib puhkeda peale isevalitseja surma.
Teoreetilised käsitlused
Loomuõiguse (lad ius naturale, lex naturalis) järgi on kõik inimesed sündinud ühtemoodi vabadena. Sellest järeldub, et ühe inimese vabadus lõpeb seal, kust algab teise inimese vabadus. Loomuõiguse põhimõtteid järgides juurutas Ateena riigimees Solon (638–558 e.m.a) oma reformidega uut tüüpi ühiskondliku korra - kodanikuühiskonna. Ateena kindral Perikles (495–429 e.m.a) koostas loomuõigusest lähtudes seadused hädasolijate kaitsmiseks. Ateena filosoof Platon (u 427–347 e.m.a) nõudis õiglust inimestevahelistes suhetes ning Aristoteles (384–322 e.m.a) pidas oluliseks teiste inimeste ja nende vajaduste mõistmist. Loomuõiguse ja ratsionaalse mõtlemise ühendas stoikude filosoofia, mille avaliku moraali tähtsust rõhutavale õpetusele pani aluse Küprose linnast Kitionist pärit Zenon (334–262 e.m.a) Ateenas. Stoitsismil oli suur mõju ühiskondlikule mõtlemisele antiikmaailmas kuni aastani 529 p.m.a, mil Bütsantsi keiser Justinianus I sulges kõik koolid, kus õpetati “paganlikku filosoofiat”.
John Locke (1632–1704), inglise vabamõtleja ja filosoof väitega, et valitsusvõimu teostavad ametnikud võivad piirata üksikisiku eneseteostuse vabadusi vaid siis, kui on saanud selleks oma alamatelt vastava nõusoleku ning seejuures kaitsta nende elu, vabadust ja vara. Kui ametnikud pole selleks volitust saanud, siis on ebaõiglase võimu alla langenud inimestel õigus vastuhakule. Seejuures tegi Locke panuse sisemisele eetikale ja ühiskondlikule moraalile, mille põhimõtted arenevad välja vabade ja arukate inimeste omavahelistest suhetest nende praktilise tegevuse käigus. Sõnastades vabadust negatiivse vabaduse kontekstis väitis ta, et kellelgi ei ole õigust kahjustada teise inimese elu, vara ja vabadust. Seega võib inimest takistada vaid siis, kui tema tegevus kahjustab teiste inimeste vara või ohustab nende elu ja toimetulekut. Kuid kedagi ei pea abistama ega kellelgi pole sundi ohverdada ennast või oma heaolu teiste inimeste heaolu suurendamise nimel.
Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716), saksa filosoof, eristas vabadust rõhumisest ja orjusest (liberté de droit) vabadusest, mis pakub võimalusi enda olukorda parandada (liberté de fait).
Jean-Jacques Rousseau (1712–1778), prantsuse filosoof, mõtestas negatiivset vabadust: inimese võimetusena integreeruda loomulikul viisil ümbritseva keskkonnaga.
Immanuel Kant (1724–1804); preisi filosoof, kirjeldas vabadust väljastpoolt inimolemusest tuleva (transtsendentse) spontaansusena, mis paneb aluse inimese võimele „ise luua oma olekut“. Olemuslikult vastab see negatiivse vabaduse kontseptsioonile, sest ta asetas „meelevalla kõrgemale sensuaalsetest ajenditest“.
Jeremy Bentham (1748–1832), inglise õigusteadlane ja filosoof, kasutas negatiivse vabaduse mõistet, märkides sellega sunduse puudumist.
John Jay (1745–1829), ameerika riigitegelane, väitis väljaandes The Federalist paper no 2: Miski pole püsivam, kui Valitsusele antud vaieldamatud volitused, kuid sama vaieldamatu on see et selle saavutamiseks peavad inimesed loovutama osa oma loomulikest õigustest. Sellega tahtis ta selgitada, valitsuse haldusvõim tekib vaid siis kui inimesed tunnustavad tema poolt kehtestatud vabaduse piiranguid.
Benjamin Constant (1767–1830), šveitsi-prantsuse politoloog ja riigitegelane, sõnastas oma vabaduse kontseptsiooni 1819. aastal Pariisi kuninglikus Athenaeumis peetud kõnes „Antiikse ja modernse vabaduse võrdlus“ (De la liberté des Anciens comparée à celle des Modernes). Antiikse vabaduse mõistega märkis ta „aktiivset ja püsivat osalemist kollektiivse võimu teostamisel“ ning „oma suveräänse õiguse otsest teostamist kollektiivis“. Tähelepanuväärne oli antiikmaailma puhul aga see, et peale Ateena kodanike olid teised valmis leppima „inimese täieliku allutamisega võimukandja tahtele“, s.t et üksikisiku täielik suveräänsus eksisteeris samaaegselt orjusega erasfääris. „Kodanikuna langetab ta otsuseid rahu ja sõja küsimustes, kuid oma igapäevastes liikumistes oli ta vabadus piiratud, tema tegevusvabadust kontrolliti ja mittelubatud tegevusi karistati“. Constant selgitas seda fenomeni sellega, et vana-aja inimestel (v.a Ateena linnriigi kodanikud) polnud aimugi isiklike õiguste olemasolust.
Friedrich Wilhelm Joseph Schelling (1775–1854), saksa loodusfilosoof, leidis, et vabaduse teemat tuleks käsitleda laiemalt: ''Inimesed, kes räägivad valmisolekust surra vabaduse kaitsmisel, peavad silmas inimese sõltumatust loodusest ja peavad selle saavutamist lihtsaks. Kuid inimese sisemine sõltumatust, s.h sõltumatus jumalast on palju raskem saavutada''. Seega inimene peab saavutama kahekordse negatiivse vabaduse seisundi, kuna: ta seisab looduse ja … jumala vahel, peab ta suutma vabaneda mõlemast. „Ta muutub sõltumatuks jumalast, kui ta kujundab looduse ümber oma vajaduste järgi ning ta vabaneb looduse diktaadist, kui ta äratab eneses jumaliku loova vaimu …“
Martin Heidegger (1889–1976), saksa filosoof tõlgendas Schellingi mõtteavaldusi nii, et negatiivne vabadus tähendab „piiranguteta vabadust“ ja positiivset vabadust „siduva, loova vabadusena (Libertas determinis)“.
Erich Fromm (1900–1980), ameerika juudi päritolu humanistlik filosoof, kirjeldas negatiivset vabadust oma 1941. aastal ilmunud teoses „Vabaduse hirm“ (The Fear of Freedom) inimese vabanemisena oma madalatest, loomalikest instinktidest. Ta väitis, et inimene sündis liigina alles siis, kui sai teadlikuks enda olemasolust ja vabanes oma loomalikest instinktidest. Ta selgitas oma mõtet näitega piibliloost, mis kirjeldas inimese pagendamist paradiisiaiast:
''Jumala korralduste vastu tegutsemine tähendab vabanemist sunnist, väljumist loomse elu alateadlikust tasandist ning tõusmist inimese tasandile. Autoriteedi käsu vastu tegutsemine, pattude tegemine on inimlikus aspektis esimene vabaduse toiming. [...] sellest peale ta on vaba paradiisi seostest, kuid tal pole veel vabadust ennast ise valitseda, oma individuaalsust mõista.''
Isaiah Berlin (1909–1997), Lätis sündinud, juudi päritolu inglise filosoofi sõnastuses vastanduvad negatiivse ja positiivse vabaduse (v.t majandusvabadus) õpetused. Negatiivne vabadus on tema arvates olukord, milles ükski teiste inimeste seatud piirang ei takista ega raskenda inimese tegevust. Seega vastandub vabaduse seisund, milles vabaduse võimalust saab kasutada olukorraga (näiteks igaüks võib teoreetiliselt avaldada oma arvamust ilma tsensuurita), milles seda vabadust ka tegelikult kasutatakse (sõnavabaduse kasutamiseks on olemas suhtlusvahendid ja juurdepääs avalikku suhtlust pakkuvatele meediumitele on olemas).
Tibor Richard Machan (1939–2016), ungari päritolu ameerika libertaarne filosoof, leidis: negatiivne vabadus on vajalik moraalsete otsuste tegemiseks ja seeläbi inimkonna jätkuvuse kindlustamiseks. Selle saavutamiseks piisab: kui inimkogukonna üksikute liikmete õigust elule, eneseteostuse vabadusele ja eraomandile tunnustatakse, neid jälgitakse ja kaitstakse.
Harjalatt
pisi|Harjalatt ja sellele toetuvad sarikad Harjalatt ehk harjapärlin on rõhtasendis pruss, mille peale toetuvad sarikad.
Whiteside'i maakond
Whiteside'i maakond (Whiteside County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Morrison.
Ajalugu
Maakond moodustati 1836. aastal.
Pordi peegeldamine
Pordi peegeldamine (inglise keeles port mirroring) on mingis pordis nähtud info kopeerimine teistesse portidesse.
Painduv ekraan
Painduv ekraan on ekraan, mida saab painutada, mis eristab seda enamikus elektroonilistes seadmetes kasutatavatest traditsioonilistest lamekuvaritest. Viimasel ajal on suurenenud huvi painduvate ekraanide vastu mitmetes elektroonikavaldkondades, näiteks e-lugerite, mobiiltelefonide ja muude tarbeelektroonika tootjate hulgas.
Painduvad e-paberi põhised ekraanid
Painduva elektroonilise paberi põhine kuvari tehnoloogiad olid esimesed painduva ekraani kontseptsioonid, mis jõudsid prototüübi valmimiseni. Kuigi sellist tüüpi painduval ekraanil on pikk ajalugu ning paljud firmad on üritanud neid toota, tekkis alles hiljuti kommertsväljund, mis lõi tingimused seadmete masstoodanguks ning kasutamiseks elektroonilistes seadmetes.
Xenox PARC
pisi|288x288px|Painduva elektroonilise paberi prototüüp Painduva kuvari tehnoloogia, mille lõi Xerox PARC (Palo Alto Research Company). 1974. aastal saavutas läbimurde painduvate ekraanide vallas Xerox PARC töötaja Nicholas K. Sheridon ja valmistas esimese painduva e-paberist kuvari. Uut tüüpi painduva kuvari ehk Gyriconi omadused sarnanesid paberi omadega, lisaks võimaldas see kuvada dünaamilisi pilte. Sheridon nägi tehnoloogias tulevikku paberivabade kontorite näol ja otsis võimalusi Gyriconi masstootmiseks. Aastal 2003 loodi Xeroxi tütarfirma Gyricon LLC, mille ülesandeks oli muuta painduv elektrooniline paber massitarbekaubaks. Gyricon LLC tegevus jäi lühikeseks, Xerox sulges selle aastal 2005 ning keskendus pigem painduva elektroonilise paberi litsentside müügile.
HP ja ASU (Arizona State University)
Aastal 2005 avas Arizona Osariigi Ülikool 2,1 hektari suuruse hoone, ASU Flexible Display Center, kus keskendutakse painduvate ekraanide alastele uuringutele. Keskuse ehitamist rahastas Army Research Lab 43,7 miljoni dollariga. Samal aastal oli ka planeeritud prototüübi avalik esitlus, kuid projekti tabasid mitmed tagasilöögid. 2008. aasta detsembris esitleti lõpuks koos Hewlett-Packardiga painduva e-paberi prototüüpi. Hewlett Packard jätkas arendamist ja esitles 2010. aastal veel üht prototüüpi. Ilmnenud tehnoloogia piiratuse tõttu teatas HP, et kuigi kompanii ei näe paneelide kasutamist tõeliselt painduvate ja rullitavate ekraanidena, saab tehnoloogia abil muuta tavalisi ekraane õhukesemaks ja kergemaks.
Plastic Logic
Plastic Logic on kompanii, mis arendab välja ja toodab erineva suurusega mitmevärvilisi ja must-valgeid painduvaid ekraane, mis põhinevad OTFT (Organic Thin-Film Transistor) tehnoloogial. Ekraane toodetakse Dresdenis, Saksamaal, tehases, mis esimesena maailmas oli mõeldud orgaanilise elektroonika tootmiseks suurtes kogustes. Selliseid painduvaid ekraane peetakse purunematuteks, kuna need on tehtud täielikult plastmassist ja ei sisalda klaasi. Ekraanid on ka kergemad ja õhemad kui klaasekraanid ning võtavad vähem voolu. Selliseid ekraane kasutatakse allkirjastamises, käekellades ja kantavates seadmetes, samuti autotööstuses ning mobiilseadmetes.
Organic User Interface ja Human Media Lab
Aastal 2004 arendas meeskond professor Roel Vertegaali juhtimisel Queensi Ülikoolis Human Media Labis Kanadas PaperWindowsi ehk esimese painutatavast e-paberist arvuti prototüübi ja esimese orgaanilise kasutajaliidese (Organic User Interface). 4. mail 2007 esitles prof. Vertegaal loengul Gyriconis Organic User Interface’i mõistet, mis kirjeldab mittelamedate ekraanide tehnoloogiate kasutusalasid tuleviku kasutajaliidestes: paberarvutid, painduvad detailid arvutiseadmetes, igakujuliste mittepainduvate kuvaseadmete asendamine õhukeste volditavate ekraanidega. Mais 2010 lõi Human Media Lab koos ASU Flexible Display Centeriga PaperPhone'i ehk esimese painduva nutitelefoni, millel on painduv elektroforeesekraan. PaperPhone kasutas painutamist kasutajaliideses navigeerimiseks. Hiljem on Human Media Lab sõlminud partnerluse Plastic Logicu ja Inteliga, et luua esimene painutatav tahvelarvuti ning esimene mitme painduva ekraaniga paberarvuti, PaperTab. 2013. aasta aprillis CES-il esitleti maailma esimest nutitelefoni MorePhone, mille kasutajaliides töötab paindumiskäskudega.
Teised
Alates 2010. aastast on painutatavate e-paber-ekraanide arenduse vastu huvi üles näidanud Sony Electronics, AU Optronics ja LG Electronics, kuid ainult LG on teatanud, et planeerib nende masstootmist.
Painutatavad OLED-põhised ekraanid
OLED-painutatava e-paberi ekraanide põhised uurimus- ja arendustööd algasid 2000. aastate lõpul peamise eesmärgiga kasutada neid mobiilseadmetes. Siiski on tehnoloogia viimastel aastatel leidnud ka mõningat kasutust telerites.
Sony
Sony Electronics on väljendanud huvi painduvate ekraanide arendustöö vastu alates aastast 2005. Sony lubas sellise tehnoloogiaga turule tulla aastaks 2010 ning 2010. aasta mais esitletigi rullitavat TFT-põhist OLED-ekraani.
Samsung
2010. aasta lõpus kuulutas Samsung Electronics, et arendab 4,5-tollise painutatava AMOLED-ekraani prototüüpi. Seadme prototüüp nägi päevavalgust 2011. aasta CES-il. 2011. aastal kinnitas Samsungi asepresident Robert Yi, et firma kavatseb kasutada tehnoloogiat käsiseadmetes ja lisas et nad "üritavad tuua [painutatavad ekraanid] välja 2012. aastal, loodetavasti esimeses pooles". 2012. aasta jaanuaris ostis Samsung ära Liquavista, firma millel olid oskused toota painutatavaid ekraane ning teatas, et plaanivad alustada masstoodanguga 2012. aasta teises kvartalis. 2013. aasta CES-i plenaarettekandel esitles Samsung kahte AMOLED-ekraaniga mobiili prototüüpi publikule.
8. oktoobril 2013 esitleti Samsung Galaxy Roundi kui maailma esimest painduva ekraaniga mobiiltelefoni, millel oli 5,7-tolline kaarjas painduvast materjalist puutetundlik ekraan, kuid kuna telefon ise oli jäigast materjalist, ei saanud ekraani painutada. Samsung Galaxy Round oli 7,9 mm paks ja kaalus 154 grammi. Nutitelefonil oli Android 4.3 Jelly Bean operatsiooni süsteem ning seda müüdi 1000 USA dollariga.
ASU
Flexible Display Center Arizona osariigi ülikoolis teatas aastal 2012, et nad jätkavad painduvate ekraanide arendust. 30. mail teatas ASU, et on koostöös Army Research Lab’i teadlastega TFT tehnoloogiat kasutades edukalt valmis saanud maailma suurima painduva OLED-ekraani. ASU kavatseb kasutada ekraani "õhukestes, kergekaalulistes, painutatavates ja väga vastupidavates seadmetes".
Elektrooniline paber
Tavaliselt on e-paberi tehnoloogial põhinevad painduvad ekraanid loodud kasutades kas elektroforees- või elektromärgamise tehnoloogiat. Kuid firmade erinevatest tootmistehnikatest sõltuvalt on e-paberite spetsifikatsioonid erisugused.
AOU e-paber
Arizona Osariigi Ülikoolis loodud e-paberekraan on unikaalne kui ainus painduva ekraani variant, mis töötab päikeseenergial. Kui päikeseenergia pole kättesaadav, saab paigaldada lisaks aku. Spetsifikatsioonid :
LG e-paber
Spetsifikatsioonid :
OLED
Paljud painduvad ekraanid baseeruvad OLED-tehnoloogia variantidel. Kuigi tehnoloogia on e-paberi põhiste painduvate ekraanidega võrreldes suhteliselt uus, on painduvate OLED-ekraanide kasutusalad viimaste aastate jooksul märgatavalt kasvanud.
ASU
Spetsifikatsioonid :
Samsung
Spetsifikatsioonid :
Mobiilseadmed
pisi|287x287px|PaperPhone'i prototüüp. 2011. aastal tutvustas Human Media Lab koos ASU Flexible Diplay Center'iga Queensi ülikoolis Kanadas PaperPhone'i, mis kasutas viit paindumissensorit kasutajaliideses navigeerimiseks. 2013. aasta jaanuaris tutuvstas Human Media Lab koostöös Plastic Logicu ja Intel Labsiga CESil esimest e-paberi põhist tahvelarvutit nimega PaperTab. PaperTab on mitmeekraaniline keskkond, kus iga ekraan tähistab akent, rakendust või dokumenti. Ekraane jälgitakse 3D-s, et oleks võimalik teostada mitme ekraaniga operatsioone. 2013. aasta aprillis avaldasid Human Media Lab ja Plasti Logic järgmise "iseliikuva" nutitelefoni prototüübi MorePhone, mis muudab kuju, kui kasutajale nt helistatakse või saadetakse sõnum.
Nokia esitles Kinetic ideetelefoni 2011. aasta Nokia maailmamessil Londonis. Telefoni painduv OLED ekraan lubab kasutajatel telefonile käske anda ekraani painutades, väänates, pigistades või voltides erinevate liikumistega mõlemal vertikaalsel ja horisontaalsel teljel. Nokia ettekujutuses on sellist tüüpi seadmed kättesaadavad juba kolme aasta pärast ja väitis et nad töötavad praegu välja tehnoloogiat selliste telefonide tootmiseks.
2013. aasta CES-il esitles Samsung kahte seadet, mis kasutasid AMOLED-ekraanitehnoloogiat: Youmi ja ilma nimeta Windows Phone 8 prototüüpe. Youm kasutas staatilist AMOLED-ekraanitehnoloogiat ehk ekraanil oli jäik kurvatuur mööda ühte ekraani külge. Kurvatuur lasi kasutajatel lugeda sõnumeid ja teisi teateid isegi siis, kui ekraani kattis kate. Nimeta Windows Phone 8 prototüübil oli jäik telefoni põhi, millest väljub painduv AMOLED-ekraan. AMOLED-ekraan on painduv ja põhimõtteliselt purunematu, isegi kui see maha pillata. Brian Berkley, Samsungi vanem asedirektor uskus, et ekraani painduvus "muudab drastiliselt seda, kuidas inimesed oma seadmetega suhtlevad, avades nii uusi võimalusi kasutajatele [ning ühtlasi] võimaldab luua uue seadmete ökosüsteemi koos oma partneritega.
Kumerad OLED-telerid
2013. aasta CES-il esitlesid nii LG Electronics ja Samsung Electronic mõnetunnise vahega kumeraid (curved) telereid. Mõlemad tootjad väitsid, et nende OLED-prototüüpi telerid on esimesed omasugused oma painduva OLED-ekraaniga. Tehnoloogia veebiajakiri The Verge märkis, et Samsungi 55-tollise teleri painutatud OLED-ekraan võimaldab "panoraamsemat ja hõlmavamat vaatamiskogemust, samuti paraneb küljelt vaatamine". LG 55-tolline OLED-teler pakkus sama kogemust, kuid toodi välja, et LG teler pakub lisaks painutatud ekraanile ka 3D-võimalust.
Hõlmikpuulaadsed
Ainuke tänapäeval elusolev liik on hõlmikpuu, mis arvatakse sugukonda Ginkgoaceae.
Hõlmikpuulaadsete seltsi arvatakse kuuluvat ka väljasurnud sugukonnad Karkeniaceae, Umaltolepidaceae, Yimaiaceae ja Schmeissneriaceae.
Rõngu kivi
Rõngu kivi (ka Rõugu kivi ja Tääksi Rõugu kivi) on rändrahn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Rahnu mõõtmed 5,0x 3,7x 1,8m, üm 15,5m. Rahn on pealt tasane, lame, läbistatud mitmetest lõhedest. Rõngu kivi on kaitstav loodusmälestis.
Tumso Abdurahmanov
Tumso Abdurahmanov (tšetšeeni keeles Labdurrokhmani Umaltan Tumso ; sündinud 19. detsembril 1985 Groznõi rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSVs) on Tšetšeenia poliitilise ja avaliku elu tegelane. Abdurahmanovi pseudonüüm on Abu-Saddam Shishani.
Ta on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi poliitilise partei Noxçiyçönan Az ('Tšetšeenia hääl ') esimees, poliitikablogija, dissident. Ta on Tšetšeenia iseseisvuse toetaja ja Kadõrovi poliitika kritiseerija Tšetšeenia Vabariigi juhina. Abdurahmanovi kanaleid ja videoid Youtube'is on vaadatud üle 200 miljoni korra.
Elulugu
Tema isa Umalt Abdul-Madžidovitš Abdurahmanov mõisteti Nõukogude režiimi vastu võitlemise eest surma, hiljem asendati karistus pikaajalise vangistusega ning ta viibis 18 aastat range režiimiga koloonias. Džohhar Dudajevi ajal töötas Itškeeria valitsuses, sai esimeses Tšetšeenia sõjas haavata. Suri 2000. aastal. Ema on arst, ta juhtis Groznõi Keskrajooni haigla kardioreanimatsiooni osakonda. Vanemaid vendi oli kaks: üks läks 1980. aastatel nõukogudevastase tegevuse eest vangi ja suri 1996. aastal, teine ​​vend hukkus 2001. aastal Groznõis föderaalvägede operatsiooni tagajärjel. Noorem vend Mohmad Abdurahmanov on poliitiline aktivist, blogija, inimõiguste aktivist ja Tšetšeenia inimõiguste ühenduse VayFond esindaja Saksamaal.
Teismelisena töötas ta turul, müües ja transportides Inguššiast Timur Mutsurajevi kassette. Enda sõnul müüs ta hulkuvaid koeri.
2004. aastal lõpetas Groznõi Informaatika ja Arvutitehnika Tehnikumi ning asus tööle Tšetšeenia riigiettevõtte Elektrosvjaz insenerina, hiljem kuni 2015. aastani asedirektor. 2010. aastal lõpetas Groznõi Riikliku Naftainstituudi.
2015. aastal üritas saada Rootsist varjupaika, kuid 31. oktoobril 2016 jätkas Gruusia Pagulasministeerium talle varjupaika andmast. Seejärel siirdus Poola, kust edasi liikus Rootsi.
26. veebruaril 2020 tehti talle tapmiskatse. Ruslan Mamajev sisenes Abdurahhmanovi korterisse ja ründas teda haamriga, kuid blogijal õnnestus tapja kahjutuks teha ja salvestada video, milles esitab küsimusi vereloigus lebavale mehele. Viimane vastas, et tema nimi on Ruslan ja ta saatis "Abdurahman Groznõist". Rootsi kohus mõistis ründajale pärast määratud tähtajaks kandmist Rootsi vanglas 10 aastaks vangi ja riigist väljasaatmise. Abdurahmanovi sõnul osales tapmiskatses ka tema endine naine, kes mõisteti 8 aastaks vangi.
Väidetavalt lasi rühm tundmatuid inimesi ta ööl vastu 2. detsembrit 2022 maha. Hiljem teatati, et ta on elus ja politsei kaitse all.
Küvett
pisi|Küvett Küvett on ristkülikukujuline või silindriline väike läbipaistev anum, mis on valmistatud klaasist, plastist või kvartsist, ja mis on ette nähtud analüüsitava aine proovi spektromeetrisse paigutamiseks.
Maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumide loend
pisi|Louvre (Richelieu tiib) pisi|Briti Muuseum, London, Ühendkuningriik pisi|Metropolitan Museum of Art, New York, Ameerika Ühendriigid pisi|Rahvusgalerii, London, Ühendkuningriik pisi|Tate Modern, London, Ühendkuningriik pisi|Rahvusgalerii, Washington, Ameerika Ühendriigid pisi|Orsay muuseum, Pariis, Prantsusmaa pisi|Prado muuseum, Madrid, Hispaania pisi|Korea Rahvusmuuseum, Seoul, Lõuna-Korea pisi|Ermitaaž, Peterburi, Venemaa pisi|High kunstimuuseum, Atlanta, Ameerika Ühendriigid
Tabelis on loetletud maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumid (see tähendab kõiki neid muuseume, milles on pandud välja mistahes vormis kunstiteoseid; mõned muuseumid, nagu Loodusloo muuseum, on jäetud välja). Loend tugineb ajalehe The Art Newspaper koostatud ja 2011. aasta aprillis avaldatud arvudele muuseumide külastatavuse kohta. Suurima külastajate arvuga riik loendis on Ühendkuningriik. Kõige enam loendi esisaja muuseume asub Ameerika Ühendriikides.
Tabelist on jäetud välja mõned suuremad kunstimuuseumid, nagu Keelatud linn Pekingis, mida külastab igal aastal 7 miljonit inimest, Prantsuse Ajaloomuuseum Versailles' lossis, 5 659 606 külastajaga aastas (2009), Vatikani muuseumid Roomas, 5 078 004 külastajaga 2011. aastal ja Rahvuslik Paleemuuseum Taipeis, 4 500 678 külastajaga 2013. aastal.
UHF-sagedusala
pisi|Nurkreflektoriga [[Yagi antenn|Yagi-tüüpi välisantenn televisioonisaadete vastuvõtuks detsimeeterlainealas]] UHF-sagedusala (ingl k Ultra High Frequency, ultrakõrgsagedus) ehk detsimeeterlaineala on raadiosageduste vahemikus 0,3–3 GHz (300–3000 MHz). Seda raadiolainete piirkonda nimetatakse detsimeeterlainealaks, sest lainepikkuste vahemik on 1 detsimeetrist 10 detsimeetrini (10 cm kuni 1 m).