cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ardèche'i departemangu haldusüksuste loend
Tournon-sur-Rhône
Annonay-Lõuna kanton Annonay-Põhja kanton Le Cheylard'i kanton Lamastre'i kanton Saint-Agrève'i kanton Saint-Félicieni kanton Saint-Martin-de-Valamas' kanton Saint-Péray kanton Satillieu' kanton Serrières'i kanton Tournon-sur-Rhône'i kanton Vernoux-en-Vivarais' kanton
Krimulda (ajalooline piirkond)
Krimulda (Cubbesele) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Krimulda paiknes Koiva jõe paremal kaldal, ulatudes samanimelisest keskusest tänapäeva Sigulda linna territooriumil kuni Liivi laheni. Piirkonna keskne linnus asus arvatavasti kas hilisema Krimulda piiskopilinnuse kohal või Suvorovi mäel. Krimuldas asus ilmselt ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Turaida üliku Anno küla või mõis.
Krimuldasse maeti 1217. aastal Kaupo, mis on ajendanud otsima seoseid Cubbesele ja Kaupo nimede vahel ja tekitanud hüpoteese, et ta võis olla Krimuldas sündinud ja et lisaks Turaida muinaslinnusele võis talle kuuluda ka sealne linnus.
Pärast turaidalaste alistumist ristisõdijatele 1206. aastal moodustati Krimuldast omaette kirikukihelkond, mille piirides asus teadaolevalt vähemalt 13 küla.
Raamatupidamiskonto
Raamatupidamiskonto (ladina keeles computus, inglise keeles account, saksa keeles das Konto) (ka arve). Kontosid kasutatakse raamatupidamiskohustuslike majandusüksuste igapäevase raamatupidamisarvestuse pidamisel.
Kahe poolega tabeli (registri) vasakut, plusspoolt, nimetatakse deebetiks ja paremat, miinuspoolt, kreeditiks. Deebeti ja kreediti tähendus bilansi aktivapoole kirjetele avatud kontodel (aktivakontod)ja passivapoole kirjetele avatud kontodel (passivakontod) on erinev. Kõigi raamatupidamises kasutatavate kontode loend moodustab raamatupidamise kontoplaani.
Aktivakonto deebetis näidatakse (kuvatakse) algsaldo, suurenemine ja lõppsaldo; aktivakonto kreeditis näidatakse (kuvatakse) vähenemine.
Passivakonto deebetis näidatakse (kuvatakse) vähenemine; passivakonto kreeditis näidatakse algsaldo, suurenemine ja lõppsaldo.
Aktiva-ka passivakontode pluss-või miinuspoolele kantud summade kokkuvõtted moodustavad käibe (deebetkäive, kreeditkäive) ja nende kokkuvõtete vahe moodustab saldo. Aktivakontod on deebet-ja passivakontod kreeditsaldoga. Perioodi, tavaliselt kuu lõpul, koondatakse nii aktivakontode deebetsaldod kui passivakontode kreeditsaldod bilanssi, mille aktiva –ja passivapoolele kantud saldode summad peavad olema võrdsed.
Aino Põldmäe-Undla
pisi|Rudolf, Jaak ja Aino Põldmäe haud Tartus [[Raadi kalmistul]] Aino Põldmäe-Undla (ka: Undla-Põldmäe, aastani 1935 Krimm, aastast 1935 Undla, abielus Põldmäe, 9. mai (vkj 26. aprill) 1910 Undla vald, Virumaa – 16. veebruar 1992 Tartu) oli Eesti kirjandusloolane.
Elulugu
Aino Põldmäe-Undla oli vallakirjutaja tütar ja Rudolf Põldmäe abikaasa, Jaak, Alo ja Mare Põldmäe ema
Lõpetas 1929 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1936 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna, ühtlasi õppis 1931–1939 (vaheaegadega) Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Täiendas end 1939–1940 Budapestis Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis ja F. Liszti Muusikaakadeemias. Oli 1937–1939 Akadeemilise Kirjandusühingu sekretär, 1941 Riikliku Kirjandusmuuseumi ja 1947–49 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) teadur. Küüditati 1949, oli 1949–1955 Omski oblastis Tšerlakis muusikaõpetaja. Naasis Eestisse 1955, töötas lühemat aega KKI-s, oli aastast 1961 vabakutseline kirjandusteadlane.
Teadustöö
Uurinud Eesti 19. sajandi naiskirjanikke, peamiselt Lilli Suburgi ja Lydia Koidula elu ja loomingut, sh lähemalt läbi töötanud Lydia Koidula Tartu-perioodi. Koostanud kogumikke Lydia Koidula luulest (1948, 1967), Lilli Suburgi kirjatöödest (ilmunud 2002), peatüki Lydia Koidulast "Eesti kirjanduse ajaloo" II köites (1966), kirjutanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ja Koidula kirjavahetuse ainetel dokumentaalnäidendi "Viru laulik ja Koidula" (lavastatud 1967 Pärnu teatris, 1969 ja 1982 Tallinna Draamateatris). Eesti NSV Kirjanike Liidu liige (1987). Juhan Smuuli preemia (1982).
Ajahn Sumedho
Luang Por Sumedho ehk Ajahn Sumedho (tai keeles อาจารย์สุเมโธ, kodanikunimega Robert Karr Jackman; sündinud 27. juulil 1934) on üks vanemaid ja auväärsemaid Tai metsatraditsiooni esindajaid läänemaailmas.
Aastal 1977, külastades koos Ajahn Chah'ga Suurbritanniat ja nähes seal inimeste suurt huvi budismi vastu, julgustas Ajahn Chah teda sinna jäämagi harukloostri rajamiseks. Aastatel 1984–2010 oli Ajahn Sumedho kloostriülem Suurbritannias theravaada budismi kloostris Amaravati Buddhist Monastery.
Ajahn Sumedho õpetused paistavad silma oma lihtsuse ja praktilise maaläheduse poolest. Ta rõhutab vahetu intuitiivse taipamise tähtsust ja selle seostamist igapäevase eluga. Nagu enamus Tai metsatraditsiooni õpetajaid, hoidub ta intellektuaalsetest abstraktsioonidest ja keskendub eeskätt Buddha õpetuse praktilistele rakendustele, olles sealjuures tuntud oma kaasahaarava ja vaimuka stiili poolest.
Helleri ebatähtlehik
pisi|Helleri ebatäheliku kasv Helleri ebatähtlehik (Anastrophyllum hellerianum) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmes metsatüübis.
Leart Paqarada
Aastatel 1998–2003 kuulus ta Bremeni Werderi noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Leverkuseni Bayeriga. Aastatel 2012–2014 mängis ta Leverkuseni reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas.
Aastatel 2014–2020 mängis Paqarada kuus hooaega Saksamaa esiliigaklubis SV Sandhausen.
2020. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Saksamaa esiliigaklubiga St. Pauli.
2023. aasta juulis siirdus ta 1. FC Kölni, kellega ta oli eellepingu sõlminud juba sama aasta jaanuaris.
Aastatel 2009–2011 mängis Paqarada Saksamaa noortekoondistes. 2013. aastal mängis ta ühel korral Albaania kuni 21-aastaste koondises. 2014. aasta septembris kutsuti ta Kosovo jalgpallikoondisse. Kosovo jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. septembril 2014 sõprusmängus Omaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. märtsil 2018 sõprusmängus Burkina Faso vastu.
Tohi Distillery
pisi|Ettevõtte toodang. Tohi Cloudberry Mist Gini pudelid Tohi Distillery OÜ on Rapla maakonnas Kohilas asuv džinnivabrik, mis on rajatud 2017. aastal. Tootmine toimub Tohisoo mõisa 18. sajandi keskpaigast pärinevas viinaköögi hoones.
Ajalugu
Tohisoo mõisa (saksa keeles Tois) asutasid tõenäoliselt 17. sajandil von Burdtid ja see kuulus Saksa aadlikele kuni 1919. aasta mõisate võõrandamiseni. Tolleaegsetel mõisatel oli mitmesuguseid hooneid ja tootmisüksusi. Üks mõisate tulusamaid ettevõtmisi oli viinaajamine. Viina müüdi kohalikele kõrtsidele ja edasimüüjatele Tallinnas, sealt liikus see edasi Euroopasse ja Venemaale. Näiteks oli 1794. aastal oli Tohisoo ümbruskonnas 15 viinakööki ja toodeti aastas 1102 aami ehk 168 000 liitrit viina. Tohisoo panus ei olnud väga suur – 5355 liitrit aastas. 19. sajandi teisel poolel veeti Venemaale kuni 90% viinatoodangust. 1870. aastail hakati viinaköökide asemele rajama moodsaid piiritusevabrikuid ja mõisate viinaköökide arv vähenes suuresti.
1923. aastal ehitasid vennad Salomon ja Hirsch Šimšilevitš (Schimschilewitsch) Tohisoo viinakööki nahaparkimise vabriku, mis töötas seal 1933. aastani. 1933–1964 tegutsesid viinavabrikus, vahelduva eduga, erinevad nahaparkimise ettevõtted, kuni 1964 loodi nahkgalanteriikombinaadi Linda Kohila tsehh, kus valmistati kohvreid, käekotte, kiivrisisusid jms. Parimatel päevadel töötasid majas kuni 150 naist ja mõni mees. 1991. aastal moodustasid galanteriiettevõtte töötajad aktsiaseltsi Loone-Linda. Kogu vara täielikuks omanikuks sai ettevõte 1994, kui lisaks varem omandatud hoonetele osteti ka seadmed RAS Lindalt. Toodeti ligikaudu 1000 keskmise keerukusega kotti kuus. Viimaseks ettevõtteks, mis Tohisool nahast tooteid valmistas, jäi Tricon Grupp OÜ, mis pankrotistus lõplikult 2017.
2017. aastal omandas Tohi Distillery OÜ viinaköögi hoone ja alustas hoone rekonstrueerimist. Esmalt korrastati tootmisruumid esimesel korrusel ja seejärel ülejäänud maja. Vanast hoonest sai kasutada vaid seinu ja lagesid. Ehituse käigus leidsid töömehed põranda seest vana mahuti, mis on arvatavasti vana viinvabriku surve-/aurumahuti. Seda saab näha Tohi Distillery terrassil.
Tohi Distillery džinnid
pisi|TOHI LondonDryGini pudel vürtsidega Tohi Cloudberry Mist Nordic Dry Gin on destilleeritud murakadžinn, milles kasutatakse murakaid, Eesti piiritus Moe Piiritustehasest, kadakamarju, granadilli ja muud. Seda on mitmel korral tunnustatud World Gin Awardsi auhinnaga ja see on valitud Eesti Parimaks Käsitöönapsiks 2020. See on Eesti Joogifestivali 2019 võitja, The Gin Guide Awards 2020 finalist, San Francisco World Spirts Competition 2020 pronksmedalist ja Nordic Spirits Awards 2020 pronksmedalist. Tootja soovitab serveerida seda džinni ja tooniku kokteilina, millesse on lisatud jääd ja apelsiniviilud.
Tohi London Dry Ginger & Sichuan Pepper on destilleeritud London Dry stiilis džinn, mille retseptis on 13 liiki vürtse (kassia, ingver, angeelika, kadakamari, Sichuani pipar, kardemon jm) segatud Eesti piiritusega. Retsept on valminud London Dry džinni reeglite kohaselt. Seda džinni on paslik kasutada džinnikokteilides või lihtsalt koos kvaliteetse tooniku, ohtra jää ja sidruniviiluga.
pisi|Tohi Aronia Infused Gin Tohi Aronia Infused Gin retseptis on musta aroonia marjad pandud kokku pandud džinniga. Arooniamarjad on kogutud Eestimaa aedadest, mahl välja tambitud jalgadega täpselt nagu väikestes veinimajades Euroopas. Seejärel segatakse marjade, kestade ja mahla segu spetsiaalse retsepti järgi valminud džinniga ning jäetakse laagerduma pooleks aastaks. Retsepti pole lisatud suhkrut ega muud kunstlikku. Pärast seda segu filtreeritakse ja rubiinpunane arooniadžinn on valmis pudeldamiseks. Arooniadžinni ja tooniku kokteiliks pane klaasi ohtralt jääd, lisa kvaliteetne toonik ning garneeri apelsiniviiluga.
Lembit Aadusoo
Lembit Aadusoo (nime eestistamiseni Lembit Adoson; 2. august 1932, Tartu – 14. oktoober 2012, Tartu) oli eesti tehnikateadlane.
Ta töötas 1951. aastast Eesti Maaülikoolis, 1994. aastast dotsendina, uurides peamiselt vahetatavust, standardiseerimist ja tehnilisi mõõtmisi. Ta kirjutas teadustöid metallograafiast, sisepõlemismootorite soojusvoogude ümberjaotamisest, metallilõikepinkide ja masinate töökindlusest ja remondist jms, avaldades üle 20 teadustrükise.
Österby (täpsustus)
Österby on kohanimi:
Gérard Genette
Gérard Genette [žer'aar žen'ett] (7. juuni 1930 Pariis – 11. mai 2018) oli prantsuse kirjandusteadlane, strukturalismi ja narratoloogia olulisi teoreetikuid.
Genette õppis Pariisis Lycée Lakanalis ning École normale supérieure'is. Ta töötas aastail 1963–1967 Sorbonne'is Marie-Jeanne Durry assistendina, alates 1967. aastast prantsuse kirjanduse professorina. 1970. aastal asutas ta koos Tzvetan Todoroviga ajakirja Poétique.
Genette tegeles peamiselt strukturalistliku tekstianalüüsi küsimustega. Ta avaldas mõjukaid käsitlusi, muu hulgas autori rolli, intertekstuaalsuse ja paratekstide kohta. Genette on "transtekstuaalsuse" ja mitme teise kirjandusteoreetilise mõiste kasutuselevõtja.
Nudretsuva
Nudretsuva (ka Nudretsova; vene keeles Нутрецово) oli küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saurova nulka.
19. sajandil allus küla Petseri kogudusse. 1970. aastatel jäi küla tühjaks ja 1980. aastatel liideti see küla Kolovina külaga.
Tallinna linnavolikogu
Tallinna linnavolikogu on Tallinna linna omavalitsusorgan (volikogu).
Tallinna linna täidesaatev võimuorgan on Tallinna linnavalitsus.
Moodustamine
Tallinna linnavolikogu valitakse Tallinna linna hääleõiguslike elanike (Eesti kodanike ja mittekodanike) poolt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel üldistel, ühetaolistel ja otsestel valimistel neljaks aastaks. Valimine on salajane.
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valitud Tallinna linnavolikogus 10. koosseisus on esindatud ISAMAA Erakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna, Eesti Keskerakonna, Erakonna Eesti 200, Eesti Reformierakonna ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon. Volikogu volitused algasid 11. novembril 2021.
Töökorraldus
Tallinna linnavolikogu töötab täiskoguna. Linnavolikogu tööorganid on eestseisus, alatised ja ajutised komisjonid ning fraktsioonid.
Linnavolikogu kinnitab alalised komisjonid probleemvaldkondade kaupa, sh revisjonikomisjoni kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 48 järgi. Komisjonid selgitavad välja linnaelu probleeme ja pakuvad neile lahendusi. Revisjonikomisjon kontrollib linnavalitsuse ja linna ametiasutuste tegevust.
Linnavolikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku teenindamise ning linnavolikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö tagab Tallinna linnavolikogu kantselei.
Tough Enough
"Tough Enough" on Vanilla Ninja singel albumilt "Traces of Sadness". Singel ilmus 2003. aastal.
Tallinna linnavolikogu
Töökorraldus
Linnavolikogu annab üldaktidena määrusi ning võtab üksikaktidena vastu otsuseid.
Tough Enough
Laul jõudis mitme riigi muusikaedetabelites kõrgetele kohtadele, nt Saksamaal oli sellel kõrgeim koht 13.
Tallinna linnavolikogu
Töökorraldus
Linnavolikogu ainupädevusse kuulub muuhulgas: linna eelarve vastuvõtmine ja muutmine; kohalike maksude kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine; toetuste andmine; Tallinna arengukava vastuvõtmine; linnaosa moodustamine ja lõpetamine, tema pädevuse kindlaksmääramine ja põhimääruse kinnitamine; linnapea valimine ja ametist vabastamine; linnavalitsuse liikmete arvu ja struktuuri ning kandidaatide kinnitamine.
Tallinna linnavolikogu korralised istungid toimuvad iga paarisnädala neljapäeval.
Hoone
pisi Tallinna linnavolikogu hoone aadressil Vana-Viru 12.
Tallinna linnavolikogu töötab hoones, mis valmis 1879. aastal. Selle vanalinna ja kesklinna piiril aadressil Vana-Viru 12 asuva maja projekteeris toonane linnaarhitekt Nikolai Thamm vanem. Maja peafassaad on uusrenessanss-stiilis, elava liigendusega, rikkalik ja detailirohke.
Aastatel 1911–1920 kuulus maja Soucantonide perele, kes kasutasid seda enda tarbeks. Hiljem oli maja kasutusel ärihoonena, 1947. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei Tallinna linnakomitee hoonena ning 1973. aastast asus majas Eesti NSV Rahvakontrollikomitee.
Tallinna Linnavolikogu esindus- ja tööhooneks sai maja aprillis 1990. aastal.
Organisatsioon
Linnavolikogu teostab võimu läbi linnavolikogu täiskogul vastuvõetud otsuste ja määruste.
Tallinna linnavolikogus esindatud erakonnad võivad moodustada fraktsioone, mille eelduseks on viie või enama erakonnaliikme olemasolu linnavolikogu koosseisus, kes on valitud sama nimekirja järgi. Linnavolikogu liige võib kuuluda samaaegselt ainult ühte fraktsiooni. Fraktsiooni tegevuse organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab linnavolikogu kantselei.
Linnavolikogu tegevust juhib Tallinna linnavolikogu eestseisus, mis on nõuandev organ linnavolikogu esimehe juures ning tegeleb linnavolikogu istungite päevakorra projektide ja töökorralduse muudatusettepanekute läbivaatamisega. Linnavolikogu eestseisusse kuuluvad hääleõigusega Tallinna linnavolikogu esimees või tema asendaja, linnavolikogu aseesimehed, fraktsioonide ja alatiste komisjonide esimehed ning linnaosade halduskogude esimehed.
Ajalugu
26. märtsist 1877 hakkas Tallinnas kehtima üldine Venemaa Keisririigi linnaseadus ja senise Lübecki linnaõiguse alusel moodustatud Tallinna Rae asemel moodustati linnavalitsusorganina, neljaks aastaks valitav duuma (linnavolikogu, vene keeles Ревельская городская дума), kes valis enda seast neljaliikmelise Tallinna Linnavalitsuse (vene keeles Ревельская городская управа) ja linnapea. Esimesed Tallinna linnavolikogu (linnaduuma) valimised toimusid 1877. aastal, valiti 72-liikmeline linnavolikogu. Magistraat ehk Tallinna raad püsis ainult kohtuorganina kohtureformi teostamiseni kuni 1889. aastani.
Linnaseaduse alusel muutus ka senine varalise tsensusega piiratud rae liikmete valimisõigus ning nüüd anti valimisõigus kõigile Vene riigi alamaile, kes olid vähemalt 25-aastased, elanud Tallinna linnas vähemalt 2 aastat ja omasid linnas kinnisvara või ettevõtet. Kuni 1892. aastani jagati valijad varanduse (linnale makstavate maksude suuruse) alusel 3 klassi. 1892. aastast jagati valijad politseijaoskondade järgi 6 osasse ja iga linnajagu valis oma suuruse järgi teatava arvu linnavolinikke. Linnavolikogu valijad jagunesid, varalise seisundi järgi kolme valimisklassi ehk kuuriasse, kellest igaühel oli õigus määrata üks kolmandik linnavolikogu 72 liikmest, kes valiti neljaks aastaks. Tänu laienenud valijaskonnale omandasid, lisaks traditsioonilise linnaeliidile, ligipääsu linnajuhtimisele ka linnaelanikest aadlike, literaatide ja väikekodanluse esindajad, kes vastasid valimisseadusega kehtestatud maksu-, hiljem varanduslikule tsensusele. 1877. aastal detsembris toimunud esimestel Tallinna linnaduuma valimistel kuulus I kuuriasse 86 kodanikku, II – 281 ja III – 1610 kodanikku. Esindatud oli vaid ligi 5% linnaelanikest. I ja II kuuria koosnesid veel üksnes sakslastest, III-s aga oli ka palju jõukaid venelasi ja eestlasi, sh eestlastest kaupmees ja trükikojaomanik Thomas Jakobson, venelastest endine gümnaasiumiinspektor Aleksander Tšumikov (1819–1902), sakslasest Eestimaa mõisnike krediitkassa sekretär ja üks eesti seltsi Lootus asutajaid Johan Julius von Gernet (1827–1903), Eestimaa ülemmaakohtu sekretär Eduard Koch (1829–1884), insener ja Viimsi mõisnik Viktor Karl Jakob von Maydell, advokaat Carl Grünreich (1828–1889), ajaloolane Eugen von Nottbeck jt.
1878. aastast üüris Tallinna linnavolikogu ruume Vene tänav 19 hoones, hoones asus Tallinna linnavalitsuse koosolekute tuba. Väiksemas toas oli Tallinna linnapea vastuvõturuum. Seda vastuvõtutuba jõudis kasutada kolm Tallinna linnapead: parun Alexander Rudolf Karl von Uexküll (linnapea 1878 – 1883), Thomas Wilhelm Greiffenhagen (1883 – 1885) ja ka Viktor Karl Jakob von Maydell (1885–1894). Maja hoovipoolses osas, oli suurem tuba linnakantselei jaoks. 1890/1891. aastal kolis Tallinna linnapea ja linnakantselei tagasi Tallinna raekotta
Esimese eestseisja sai linnaduuma 22. jaanuaril 1903, kui selleks valiti parun Johann Karl Etienne Girard de Soucanton, kes oli sarnaseid kohustusi täitnud ka varem (alates 1892. aastast).
1904. aasta detsembris toimunud 1904. aasta linnavolinike valimistel saavutas eesti-vene valimisblokk esimest korda ajaloos enamuse. 60-liikmelisse linnavolikogusse valiti 37 eestlast, 4 venelast ja 19 sakslast. eestlased liitusid venelastega üheks blokiks ning saavutasid mõningate küsimuste otsustamiseks vajaliku 2/3 enamuse.
Esimeseks eestlasest linnaduuma juhataja oli Jaan Poska (aastatel 1905–1909), kes valiti senise parun Johann Karl Etienne Girard de Soucantoni järglaseks.
1913. aastal toimunud Tallinna linnavolinike valimistel valiti linnavolikokku 47 eestlast, 28 sakslast ja 5 venelast. Aastatel 1913–1917 oli Tallinna linnavalitsuse esimees Jaan Poska. 1917. aasta veebruaril toimunud Tallinna linnavolinike valimistel, valiti linnavolikokku 50 eestlast, 10 venelast ja 20 sakslast.
15. aprillil 1917 Venemaa Ajutise Valitsuse poolt avaldatud uue linnaseaduse põhjal määrati 1917. aasta augustis uued valimised: üldise, ühetaolise, salajase ja proportsionaalse põhimõtte alusel, kuid juba poliitiliste rühmituste kandidaatide kaudu. 19. (6. vkj) augustil 1917 toimunud Tallinna Linnavolikogu valimistel, osalesid ca 70 000 valija seas taas ka Tallinnas asuvad Venemaa armee ja sõjalaevastiku sõjaväelased ning madrused. Tallinna Linnavolikogus said enamuse sotsiaaldemokraadid-enamlased (31 kohta), esseerid (22) ja sotsiaaldemokraadid-vähemlased (12). 101 saadikuga Tallinna Linnavolikogu valis linnavolikogu esimeheks enamlase Jaan Anvelti, kelle abideks said esseer Jakob Ümarik ja vähemlane Nikolai Köstner. Üheksaliikmelise Tallinna Linnavalitsuse esimeheks sai samuti enamlane Voldemar Vöölmann.
1930. aasta Tallinna linnavolinike valimise järel sai volikogu esimeheks Rudolf Paabo (Eesti Tööerakond) asemel August Rei (ESDTP). Volikogu esimehe abideks said Johannes Mürk (Tallinna Majaomanikkude Selts) ja Friedrich Uibopuu (Eesti Rahvaerakond). .
Tomaszów Mazowiecki
Tomaszów Mazowiecki (kuni 1830. aastani Tomaszów) on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Tomaszów Mazowiecki maakonna halduskeskus. Linn asub Pilica jõe ääres, Łódźist umbes 47 km kagus.
Asula on rajatud 1788. aastal, linnaõigused sai 1830. aastal.
Pago del Vallo di Lauro
Pago del Vallo di Lauro on vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
Halduskeskus asub Pago del Vallo di Lauros.
130 meetri kõrgusel merepinnast asuva Pago del Vallo di Lauro asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Pago del Vallo di Lauro piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Domicella, Lauro, Marzano di Nola, Taurano, Visciano (NA).
Pago del Vallo di Lauro halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Pernosano, Sopravia.
Uiguuri keeled
Karluki keeled on turgi keelkonna alamharu, mis arenes välja karlukkide kunagi kõneldud teisenditest.
Paljud kesktürgi teosed kirjutati nendes keeltes. Karahaniidide khaaniriigi keel oli tuntud kui turki, ferghani, kašgari või khaqani. Tšagatai khaaniriigi keel oli tšagatai keel.
Karluki keeli kõneldi Karahaniidide khaaniriigis, Tšagatai khaaniriigis, Jarkandi khaaniriigis ning usbekikeelsetes Buhhaara khaaniriigis, Buhhaara emiraadis, Hiiva khaaniriigis ja Kokandi khaaniriigis.
Emakeelena kõnelejate arv
Turgi keeled on keelkond, mis koosneb vähemalt 35 dokumenteeritud keelest, mida räägivad turgi rahvad. Kõnelejate arv tuletati statistikast või hinnangutest (2019) ja ümardati:
Andruse õnn
"Andruse õnn" on 1955. aastal valminud Lenfilmi mängufilm, mille stsenaarium põhineb Hans Leberechti romaanil "Kaptenid".
Süžee
Rannakülast pärit Andrus on unistanud kapteni ametist, kuid ta ei saa merekooli sisse. Juhuslikult sattub ta tööle Ida-Virumaale suurde gaasitehasesse. Seadistajana töötades näeb ta varsti kitsaskohti töökorralduses. Ta pakub välja uuendusi tööviljakuse suurendamiseks. Tehase peainsener Arulaid ei suuda esialgu noore töötaja plaane ja sekkumist tootmisprotsessi uuendamisse mõista. Samuti on juhtkonnal eriarvamusi noore tehnoloogi Koppeli novaatorlike plaanide suhtes. Andrus asub toetama edumeelse Koppeli uuenduslikke projekte ning astub avalikult välja Koppeli kaitseks. Andruse otsekohene käitumine tekitab kollektiivis vastakaid arvamusi. Vana tööline Vaga ja tema tütar Linda on nii mitmelgi korral tasakaalustajateks. Andrus leiab oma õnne töös, kollektiivis ning vastastikuses kiindumuses Lindaga.
Kill
Perekonnanime Kill on pandud Paenasti ja Võisiku mõisavallas Kolga-Jaani kihelkonnas ning Tarvastu mõisavallas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ürgvete. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kill Eestis 16 mehel ja 12 naisel.
Étienne Capoue
pisi|Étienne Capoue (2015) Étienne René Capoue (sündinud 11. juulil 1988 Niort'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal.
Ta alustas klubikarjääri Toulouse'is, millega liitus 2005. aastal. Hooajal 2007–08 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas. Alates järgmisest hooajast kuulus ta Toulouse'i põhikoosseisu. Hooajal 2011–12 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2013. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Tottenham Hotspur. 29. jaanuaril 2014 lõi ta mängus Manchester City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.
2015. aasta juulis liitus ta äsja Premiere League'i tõusnud Watfordiga. Üleminekusumma oli 6,3 miljonit naelsterlingit, mis oli Watfordi suurim ost. 2019. aastal valiti ta Watfordi aasta mängijaks.
2020. aasta detsembris sõlmis ta kahe ja poole aastas pikkuse lepingu Villarrealiga.
Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Capoue debüüdi 15. augustil 2012 sõprusmängus Uruguay vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 11. septembril MM-i valikmängus Valgevene vastu.
Tema vanem vend Aurélien Capoue oli samuti jalgpallur, kes esindas koondises mitmel korral Guadeloupe'i.
Oru haruraamatukogu
Oru haruraamatukogu on Kohtla-Järve Keskraamatukogu haruraamatukogu Ida-Virumaal, mis asub Oru asulas aadressil Virmalise tänav 10. Raamatukogu asub Muinasjutu lasteaias.
Taani 2016. aasta suveolümpiamängudel
Taani osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 128 sportlasega, kes võistlesid 19 spordialal.
Olümpiavõitjaks tulid Pernille Blume ujumises ja Taani käsipallikoondis. Hõbemedali võitsid Jakob Fuglsang jalgratta maanteesõidus, Taani neljapaadi meeskond sõudmises, Emma Åstrand Jørgensen aerutamises, Mark O. Madsen maadluses, Kamilla Rytter Juhl ja Christinna Pedersen sulgpalli paarismängus ning Sara Slott Petersen kergejõustikus (400 m tõkkejooks).
Urantia raamat
pisi|Urantia tunnusmärk, mis pärineb Melkisedekilt "Urantia raamat" (vahel ka "Viies epohhiline ilmutus") on vaimne, religioosne ja esoteeriline raamat, mis räägib Jumalast, Jeesusest, kosmoloogiast, religioonist, ajaloost ja saatusest ning mis on väidetavalt loodud kanaldamise teel aastatel 1924–1955 Ameerika Ühendriikides, Chicagos. Raamatu avaldamine on seotud paljude spekulatsioonidega.
Sõna "Urantia" on raamatus kasutatud planeedi Maa nimetusena ja raamatu eesmärgiks on "esitada laiemaid arusaamu ja kõrgemaid tõdesid" ning "püüda laiendada kosmilist taipamist ja vaimset tajumisvõimet". Paljude teemade hulgas seletatakse lahti elu tähendus ja päritolu, inimkonna koht universumis, suhted Jumala ja inimkonna vahel ning samuti Jeesuse elu.
Mugnano del Cardinale
Mugnano del Cardinale on asula ja vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
250 meetri kõrgusel merepinnast asuva Mugnano del Cardinale asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Mugnano del Cardinale piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Baiano, Mercogliano, Monteforte Irpino, Quadrelle, Sirignano, Visciano (NA).
Urantia raamat
Ülevaade
Jutustus algab ülimast loodust ning seejärel keskendub kolmes järgnevas osas arutelule meie kohalikust universumist, planeedist Maa (Urantia) ja erilise isiksuse, Jeesus Naatsaretlase elule ning õpetustele. See temaatiline struktuur on kooskõlas ühe lõigu õpetusega: "Nii näiteks ihaldab inimmeel läheneda käesolevates ilmutustes esitatud kosmilisele filosoofiale nõnda, et ta liigub lihtsalt ja piiritletult keerulise ja lõpmatu suunas, inimese põlvnemisprobleemide juurest jumalike saatuste poole. Ent see tee ei vii vaimsele tarkusele. Selline lähenemine on kõige kergem viis teatud liiki geneetiliste teadmiste saavutamiseks, ent parimal juhul võib see selgitada vaid inimese päritolu, aga kõneleb vähe või ei kõnele üldse mitte midagi tema jumalikust saatusest".
Eessõnas tutvustatakse raamatus kasutatud terminoloogiat ning detailsemalt jätkatakse samaga ka I osas. Samuti pakutakse eessõnas selgitusi mõistetele ja sõnadele "millega tähistatakse Jumalust ning mõningaid Jumalusega seostuvaid kõikse reaalsuse ilminguid, tähendusi ja väärtusi".
"Et me peame oma kosmilise teadvuse avardamise ja vaimse vastuvõtlikkuse tõstmise püüetes piirduma üksnes selle maailma vähejõulise keelega, siis on äärmiselt raske esitada laiendatud arusaamu ja kõrgemaid tõdesid. Ent meie ülesanne seab meile kohuseks teha kõik mis võimalik, andmaks oma sõnum edasi inglise keele sõnasümbolite kaudu. Meil on lubatud uusi termineid sisse tuua ainult siis, kui kirjeldatavale mõistele ei leidu ingliskeelset vastet, mida võiks kasutada sellise uue mõiste sisu osalisekski avamiseks, kusjuures lubatud võiksid olla ka suuremad või väiksemad moonutused."
I osa koosneb 31 kirjast, mis käsitlevad kogu loomise algust teemadena nagu "kõikide asjade ja olendite Esimene Allikas ja Kese", igavene ja lõpmatu "Kõikne Isa", tema Kolmsus-suhted Igavese Poja, Lõpmatu Vaimu ning lõputu reaalsuse keskmes oleva Paradiisisaarega. II osa koosneb 25 kirjast, mis puudutavad "kohalike universumite" päritolu, haldamist ja isiksusi, eriti üksikasjalikult käsitletakse kohalikku universumit, mis on meie planeedi koduks. II osas jutustatakse kohaliku universumi elanikest ja nende tööst, mis on koordineeritud olendite, sealhulgas ka inimeste, vaimse tõusu ja arengu plaaniga. Välja tuuakse veel teemad nagu "elukandjad, taevased kunstimeistrid, seitse eluasemeilma, planeetide surelike epohhid, Luciferi mäss". III osa sisaldab 48 kirja, mis jutustavad laiahaardeliselt Maa ajaloost. Muuhulgas pakutakse laiendatud seletusi meie Maa ja selle elanike päritolust, eesmärgist, evolutsioonist ja saatusest. Viimased 15 kirja räägivad mitmesugustel teemadel nagu "religioon inimkogemuses, seeravite valitsus planeedil, ilmutus, kui kingitus, Ülim Jumal, Jumalus ja reaalsus", samuti esitavad kontseptsiooni inimeses elavast Jumalast Mõttekohandaja näol, "Kohandaja ja hing, isiksuse ellujäämine" ja "Kristus Miikaeli annetumised".
IV osas on 77 kirja, mis jutustavad "Jeesuse elust ja õpetustest". Need kirjeldavad Jeesuse lapsepõlve, teismeiga, pereelu, tema tööd puusepa ja kalurina enne, kui ta alustas avalikku teenimist. Antakse ka ammendav ülevaade Jeesuse avalikust teenimisest, sündmustest, mis viisid tema ristilöömiseni, surmast ja ülestõusmisest. Järgnevates kirjades räägitakse Jeesuse ilmumistest pärast ülestõusmist, nelipühast ja viimaks "Jeesuse usust". Jeesuse elu käsitlev IV osa illustreerib paljusid kontseptsioone, millest räägiti ka esimeses kolmes osas. Selle osa koostaja kinnitab järgmist: "Täites oma ülesannet Jeesus Naatsaretlase õpetuste ja tegude uuestiesitamiseks, olen kasutanud ohtrasti kõiki kirjalikke allikaid ja planeedi kohta eksisteerivat informatsiooni. Olen püüdnud eelkõige valmistada dokumenti, mis valgustaks mitte ainult praegu elavat inimpõlve, vaid võiks olla abiks ka kõigile tulevastele põlvedele. Olen valinud mulle esitatud tohutust informatsioonihulgast neid fakte, mis selle eesmärgi täitmiseks kõige paremini sobisid. Ning ma olen püüdnud hankida nii palju teavet kui võimalik just puhtinimlikest allikatest. Alles siis, kui need allikad puudulikeks osutusid, pöördusin üleinimlike ürikute poole. Kui inimmeel oli ideid ja arusaamu Jeesuse elust ja õpetustest vastuvõetaval viisil väljendanud, eelistasin alati neid tüüpilisi inimlikke mõttemustreid."
Autorid väidavad, et inimmeele vaimse arengu tagamiseks edastatakse tõe uusi epohhilisi ilmutusi maailma elanikele regulaarselt: "Tõde on alati ilmutus…" Urantia raamat on meie maailmale antud viiest epohhilise tähendusega ilmutusest viimane. Samas kinnitavad raamatu autorid eessõna lõpus, et nad on kasutanud raamatu koostamisel teatud kaalutlustel ka inimallikaid: "Koostades järgnevaid esitusi, mille sisuks on Kõikse Isa iseloomu ja tema Paradiisi-kaaslaste olemuse kujutamine koos katsega kirjeldada täiuslikku keskset universumit ning selle ümber tiirlevat seitset superuniversumit, peame lähtuma superuniversumite valitsejate juhendist; see näeb ette, et meil tuleb eelistada parimaid olemasolevaid inimarusaamu vaadeldavast teemast, kui püüame tõde ilmutada ja põhiteadmisi kooskõlla viia. Puhtakujulist ilmutust võime kasutada ainult siis, kui inimmõistus pole meie esitatavat kontseptsiooni varem eales piisavalt õigesti adunud. Üksteisele järgnevad jumaliku tõe ilmutused planeedil sisaldavad vältimatult vaimsete väärtuste kõrgemaid olemasolevaid käsitusi kui osakest planetaarse teadmise uuest ja laiemast kooskõlast. Sellest lähtudes oleme neid Jumalat ja tema universumikaaslasi käsitlevaid esitusi ette valmistades kirjade aluseks valinud rohkem kui tuhat inimkontseptsiooni, mis esindavad planeedil kõrgeimat ja arenenuimat teadmist vaimsetest väärtustest ja universumi tähendustest. Kui need, mineviku ja oleviku Jumalat tundvatelt surelikelt kogutud inimomased käsitused pole piisavad kirjeldamaks tõde nii, nagu meile on ülesandeks tehtud seda avada, ei kõhkle me neid täiustamast; selleks kasutame oma sügavamaid teadmisi Paradiisi Jumaluste ja nende transtsendentse asukoha universumi tõelisusest ja jumalikkusest." Sellele autorite väitele tuginedes on avastatud mitmeid 20. sajandi esimese poole inimmõtlejate tekste, mis on paralleelsed mõnede Urantia raamatu õpetustega.
Autorsus
Urantia raamatu täpse päritoluga seotud asjaolud on teadmata. Raamat ise ning samuti kirjastaja ei maini ühtegi inimautorit: selle asemel esitletakse rohkearvulist väidetavalt taevaste olendite seltskonda, kelle ülesandeks oli pakkuda inimkonnale "epohhilist" vaimset ilmutust. Iga kirja lõpus on taevase olendi või olendite grupi nimi, kes on antud kirja koostanud ja esitanud.
Teise erandi puhul on pigem tegemist kummalise psüühilise fenomeni juhtumiga, üks, mida ma ei ole olnud suuteline klassifitseerima ja millest ma väga sooviksin pikemalt jutustada; ometi ei saa ma seda siin teha, sest tunnen end olevat pühalikult kohustatud seda saladust hoidma. Teiste sõnadega – ma olen lubanud seda juhtumit asjaosalise eluajal mitte avaldada. Kunagi ma loodan on võimalik seda lubadust muuta ning rääkida rohkem sellest huvitavast juhtumist. Alustasin antud juhtumiga 1911. aasta suvel ning ma olen seda uurinud vähemal või enamal määral sellest ajast saadik, olles olnud kohal umbes 250 öisel sessioonil, paljudel sessioonidel on osalenud ka stenografist ja teinud rohkelt märkmeid.
''Antud juhtumi põhjalik uuring veenis mind, et tegemist ei ole tavalise transiga. Samal ajal, kui uni paistis olevat üsna tavalist laadi, oli see väga sügav ning kirjeldatud seisundis ei ole me nimetatud subjekti suutnud senini äratada. Samas ei ole keha kunagi jäik ning südamerütm ei muutu, kuigi hingamine on vahel märkimisväärselt häiritud. See mees on täiesti teadvuseta ja tal puuduvad igasugused mälestused juhtunust ning kui just talle seda pärast ei räägitaks, ei teaks ta kunagi, et teda on kasutatud justkui mingi arvelduskojana, kuhu on väidetavalt sisenenud ja väljunud planeedivälised olendid. Tegelikult on ta üsna ükskõikne kogu toimuva suhtes ning ilmutab üllatavalt mõõdukat huvi kogu temaga toimuva afääri vastu.''
Emakakaelavähk
pisi|Emakakaelavähi 0-staadium Emakakaelavähk (ladina keeles carcinoma cervicis uteri) on emakakaela pahaloomuline kasvaja.
Riskitegurid
Emakakaelavähki haigestumise peamisteks riskiteguriteks peetakse varast suguelu algust (<15 aasta vanuses), aktiivset suguelu, paljusid sünnitusi (> 14), paljusid seksuaalpartnereid (> 4 partnerit), suitsetamist ja immunosupressiooni.
Urantia raamat
Autorsus
Sadlerid ja teised kaasatud, nüüdseks kõik siit ilmast lahkunud, väitsid, et raamatu kirjad materialiseeriti aastatel 1925–1935 sellisel moel, mis ei olnud mõistetav isegi neile. Esimesed kolm osa lõpetati aastaks 1934 ja neljas osa aastaks 1935. Viimast korda kogunes Foorum aastal 1942. Sadler eitas kõiki tuntud vastuvõtu meetodeid, kuidas kirjade tekst võidi vastu võtta.
Emakakaelavähk
Riskitegurid
Mõned epidemioloogilised uuringud on näidanud, et osade suukaudsete rasestumisvastaste tablettide pikemajaline (> 5 aastat) manustamine suurendab emakakaelavähi tekke riski.
Sümptomid
Emakakaela düsplaasia (rakkude kasvamise häirumine) tavaliselt varases staadiumis vaevusi ei põhjusta. Sagedasemateks sümptomiteks on vesine tupevoolus, veritsused kahe kuupuhastuse vahel, ka väga suure vereeritusega menstruatsioonid ja veritsemine pärast suguühet. Harvemateks tunnusteks võivad olla urineerimis- ja defekatsioonihäired, neerupuudulikkus, mis viitavad kasvaja hilisemale staadiumile. Kasvaja hilisele staadiumile viitavad ka isutus, kaalukaotus, väsimus, luumurrud, selja-, vaagna- ja jalavalud.
Urantia raamat
Autorsus
Mõnda aega pärast 1935. aastat, kui kogu materjal oli vastu võetud, esitati autoritele soov kirjutada raamatule selgitusteks eessõna. Selle esitas Sadler ja tema poja William (Bill) Sadler Jr. Neile öeldi, et nad ei tohiks seda raamatule lisada, sest "päikesevalguses linna ei saa küünlaga valgustada". Seejärel "võeti vastu" Eessõna. Bill Sadler koostas avaldatud raamatule sisukorra.
Suhtlus jätkus arvatavasti veel järgnevad kaks dekaadi, samal ajal kui Foorumi liikmed uurisid raamatut sügavuti. Sadleri jutu järgi said nad loa raamatu avaldamiseks aastal 1955. Urantia Sihtasutus moodustati 1950. aastal Illinois’s, kui maksuvaba hariduslik mittetulundusühing ning eraannetuste toel avaldati 12. oktoobril 1955 rahvusvaheliste autoriõigustega kaitstud raamat.
Park (hotell)
Park oli hotell Tartus Toomemäe pargis aadressil Vallikraavi tänav 23, hooneni viivad juurdepääsud Juhan Liivi ja Vallikraavi tänavalt.
Urantia raamat
Autorsus
Vaid Kontaktikomisjoni liikmed olid magava isiku tegemiste tunnistajateks ning ainult nemad teadsid, kes ta oli. Nõuti, et antud isik jääks anonüümseks, et ennetada tema soovimatut jumaldamist või sügavat austamist tulevikus. Martin Gardner aga peab märksa usutavamaks seda, et raamat pärineb pigem Kontaktikomisjonilt, eriti William Sadlerilt, kui taevastelt olenditelt. Gardner ütleb lõpetuseks, et tegelikult on magavaks autoriks Wilfred Kellogg, mees, kes edastas selle töö oma alateadvusest ning William Sadler redigeeris seda, olles samas kaasautoriks. Kuid statistilise analüüsi Mostelleri ja Wallace’i stülomeetriameetod osutab vähemalt üheksale kaasatud autorile ning võrdlev analüüs Sadleri raamatuga "The Mind at Mischief" (Üleannetu meel) ei viita Sadleri autorsusele üldse või temapoolsele ulatuslikule toimetamisele. Välistada ei saa siiski mõningaid redigeeringuid.
Emakakaelavähk
Tekkepõhjused
Põhiliseks emakakaelavähki põhjustavaks teguriks on seksuaalsel teel saadud papilloomiviirusinfektsioon. 90%-l juhtumitest põhjustab emakakaelavähki inimese papilloomiviirus (HPV), kuid mitte iga papilloomiviirus ei kutsu esile vähi teket, vaid ainult kindlad tüved. Praegu on turul vaktsiin HPV-16 ja HPV-18 vastu, mis vastutavad enam kui 70% emakakaelavähi juhtude eest.
Urantia raamat
Jumala olemus
Urantia raamatus on Jumal reaalsuse looja ja alalhoidja – kõiketeadev, kõikjalolev, kõikvõimas, lõputu ja igavikuline vaimne isiksus; armastav isa, kellega kõigil võib olla isiklik suhe. „Ja Lõpmatuse nägu, mille ta kõigi universumi isiksuste poole pöörab, on Isa, armastuse Kõikse Isa nägu."
Park (hotell)
Hoone ehitati Tartu linnaarhitekti Arnold Matteuse 1940. aastal valminud projekti järgi Noorte Meeste Kristlikule Ühingule matkakoduks, sõja tõttu valmis see alles 1943. aastal. Hoone paikneb küll miljööväärtuslikul alal, kuid pole muinsuskaitse all.
Schönbergi piiskopilinnus
Schönbergi piiskopilinnus oli endiste Ratzeburgi piiskoppide residentslinnus ja asus tänapäeva Saksamaa Liitvabariigi Meklenburg-Vorpommerni liidumaa Loode-Mecklenburgi maakonnas Schönbergi linnas (vallas). Linnus asetses vanast Schönbergi linnasüdamest põhja pool Maurine jõe vasakkaldal.
Emakakaelavähk
Tekkepõhjused
Inimese papilloomiviirusi on teada üle 100 liigi, kuid vähi seisukohalt loetakse tähtsamaks 16. ja 18. tüüpi. Esimene neist põhjustab lamerakulist vähki (algab emaka väliskaela limaskestast) ja teine adenokartsinoomi (algab emakakaelakanali limaskestast).
Madala riski HPV-d (nt HPV-11 ja HPV-6b) põhjustavad soolatüükaid ja genitaalpiirkonna limaskesta vohandeid ehk kondüloome ning neid peetakse epiteeli normaalse mikrofloora üheks osaks. Nende arenemist vähiks pole kirjeldatud ning immuunsüsteemi toimel kaovad nad mingi aja pärast.
HPV levib sugulisel teel, mistõttu haigestuvad harva emakakaelavähki naised, kes pole seksuaalses vahekorras olnud. Kuigi kondoomid vähendavad viiruse leviku riski, siis mitte alati ei takista nad HPV ülekannet, kuna nakatumine toimub nahakontakti kaudu.
Arvatakse, et ka suitsetamine soodustab emakakaelavähi teket, kuna sigaretisuitsus sisalduv nikotiin muudab emakakaela limaskesta haigustekitajatele vastuvõtlikumaks.
Lisaks eelnevatele soodustavad emakakaelavähi teket veel nõrgestatud lümfoid(-immuun)süsteem, suukaudsete rasestumisvastaste vahendite manustamine rohkem kui viis aastat ja arvukad seksuaalpartnerid.
Histoloogilised vormid
Levinumad emakakaelavähi histoloogilised vormid on
Emakakaela düsplaasia
Emakakaela düsplaasia (inglise CIN (cervical intraepithelial neoplasia, RHK-10 N.87) ehk düsplaasia tähistab emakakaela pindmise koe rakulisi muutusi, mis võivad eelneda emakakaelavähi arengule. Selliseid muutusi soosivad korduvad emakakaelapõletikud, HPV-16 ja −18, suitsetamine, kaasnev genitaalherpes ja seksuaalpartnerite rohkus. Rakumuutused algavad tavaliselt alumistest epiteeli kihtidest, mistõttu on seda raske väliselt avastada.
Vähieelsete düsplaasiastmete morfoloogilises kirjelduses eristatakse järgmisi astmeid:
PAP-test
Emakakaela epiteelkoe muutuste ja vähieelsete seisundite avastamiseks kasutatakse PAP-testi, mis analüüsib koe tsütoloogilisi muutusi.
Tavaliselt kasutatakse emakakaelavähi ja vähieelsete seisundite tuvastamiseks PAP-testi, mille töötas välja kreeka päritolu USA arst ja anatoom George N. Papanicolaou aastal 1928. Test seisneb pindmiste rakkude eemaldamises. Protseduuri võib läbi viia peaaegu iga vastava ettevalmistusega tervishoiutöötaja ja testi võtmine on valutu. Rakuproov saadetakse edasi laboratooriumisse, kus seda uurivad tsütoloogid. Kui proovis täheldatakse emakakaelavähile viitavaid ohumärke, saadetakse patsient diagnoosi kinnitamisele. Positiivse proovi korral ohtlik kude eemaldatakse enne selle vähiks arenemist ning patsiendil tuleb viie aasta jooksul hoolikalt järelkontrollis käia.
Kolposkoopia
Kolposkoopia on uuring emakakaelavähi ja vähieelsete seisundite avastamiseks. Kolposkoop on mikroskoop (võimaldab 10–40-kordset suurendust), mis võimaldab arstil paremini näha rakuliste muutuste asukohta, ulatust ja tõsidust. Tänapäeval on enamik kolposkoope ühendatud videoseadmega, mis võimaldab arstil pildi salvestada ja patsiendil jälgida toimuvat monitoriekraanilt. Uuring tehakse günekoloogilises toolis ja see kestab 15–20 minutit. Tuppe asetatakse vaginaalne peegel ning visualiseeritakse emakakael täies ulatuses. Vajaduse korral võtab arst emakakaelalt mõne millimeetri suuruse proovitüki (biopsia), kasutades selleks spetsiaalseid tange.
Jänesmõtsa
Jänesmõtsa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mutemetsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mutemetsa külaga.
Emakakaelavähk
Kolposkoopia
Positiivse testitulemuse korral püütakse kasvaja levikut täpsustada kompuutertomograafia ja magnetresonantsuuringu põhjal.
Jänesmõtsa
Külast on teateid alates umbes 1900 (Jänesemets).
Urantia raamat
Jumala olemus
Oma olemuselt on Jumal lahke, loomu poolest kaastundlik ja igavesti armuline. Ning eales ei ole Isale vaja mingit survet avaldada, et tema armu ja halastust esile tuua. Loodud-olendi vajadusest piisab, et täiel määral kindlustada Isa õrna armu ja päästvat halastust. Et Jumal teab oma lastest kõike, on tal lihtne andestada. Mida paremini inimene oma ligimest tunneb, seda kergem on talle andeks anda ning teda koguni armastada.
Jumal on nii paljudele olendirühmadele kättesaamatu ainult seepärast, et ta "elab ligipääsmatus valguses, millele ükski aineline loodud-olend ei saa läheneda". Jumaliku isiksuse hiiglaslikkus ja aulisus ületab arenguteel olevate surelike ebatäiusliku meele piirid.
Raamatu järgi on Jumal üks ja ainus Jumalus, kes funktsioneerib erinevatel reaalsustasanditel nii isikulise kui ka ebaisikulisena. Õpetatakse, et Jumal eksisteerib Kolmsusena – kolme täiusliku individuaalse isiksusena, kes on kõiges võrdsed: Jumal Isa, Jumal Poeg ja Jumal Vaim. Neid isiksusi nimetatakse raamatus veel ka teiste tiitlitega, millest peamised on "Kõikne Isa", "Igavene Poeg" ja "Lõpmatu Vaim". Samal ajal, kui väidetakse, et ühe Jumala kontseptsiooni kolmes isiksuses on keeruline täielikult mõista, ütleb raamat, et "Paradiisi-Kolmsuse fakt ei eira mingil moel jumaliku ühtsuse tõde. Paradiisi Jumaluse kolm isiksust on kõikides oma reageeringutes universumi reaalsusele ja kõikides oma suhetes loodud-olenditega otsekui üks".
Isa, Poega ja Vaimu peetakse eksisteerivat lõputust minevikust lõputu tulevikuni. Lisaks Jumaluse kolmele isiksusele kirjeldatakse "kogemuslikke" või mittetäielikke tegelikustumise protsessis olevaid Jumalaid: Ülimat Jumalat, Viimast Jumalat ja Absoluutset Jumalat. Neist kolmest, Ülimat Jumalat või "Ülimat Olendit", on kõige enam kirjeldatud kui Jumaluse arenevat isiksust ajas ja ruumis, lõpliku ja lõpmatu ühendajana. Viimasest Jumalast ja Absoluutsest Jumalast arusaamist peetakse liiga kaugeks ja keeruliseks ning seetõttu on neist kirjutatud vähem.
Raamatus on loetletud palju erinevate taevaste olendite gruppe. Üks eriline neist on Kõikse Isa ja Igavese Poja "ühisjärglaste" grupp "Loojad Pojad". Mainitakse, et Jumalik Looja Poeg kätkeb endas maksimaalset esindatust Kõiksest Isast ja Igavesest Pojast, mida inimene suudab mõista. Jeesus Naatsaretlast kirjeldatakse kui Loojat Poega, kes kehastus Maale ja kelle elu ning õpetusi on kujutatud kui täielikemat ilmutust Jumala isiksusest ja suhtumisest, mis eales inimkonnale antud.
Raamat väidab Jeesuse kohta järgmist:
"Jeesuse järgimine" tähendab tema religioosse usu isiklikku omaksvõttu ja süüvimist Meistri elu olemusse, milleks on inimese isetu teenimine. Üks tähtsamaid asju inimese elus on aru saada, millesse Jeesus uskus, avastada tema ideaalid ja püüda saavutada tema kõrget elueesmärki. Kõigist inimteadmistest kõige väärtuslikum on tunda Jeesuse usuelu ja teada, kuidas ta seda elas.
Schönbergi piiskopilinnus
Ajalugu
XII sajandi lõpuni asustasid piirkonda slaavi päritolu rahvaste polaabide (vendide) hõimud. Varem olid nad liikunud germaani rahvaste järel läände, kuid Euroopa ristiusustamine pööras protsessi vastupidises suunas tagasi. Vendidel tekkisid kokkupõrked taanlaste ja saksidega, kes nad sajandi lõpuks alistasid.
Urantia raamat
Inimene ja Jumal
Jumalat kirjeldatakse kui iga inimese Isa ning läbi Jumala otsese kingituse – lõpmatu vaimu fragmendi – olevat tal võimalik juhtida inimest üha arenevale mõistmisele iseendast. Seda fragmenti kutsutakse "Mõttekohandajaks", "Saladuslikuks Järelevaatajaks", "sisemiseks hääleks", "jumalikuks sädemeks" ja "teednäitavaks valguseks". See kontseptsioon on mõnes mõttes võrreldav hindu aatman 'iga.
Kohandaja on jumalikkuse märk, Jumala kohalolek. "Jumala nägu" ei viita füüsilisele sarnasusele ega ainelise loodud-olendi piiratusele, vaid pigem Kõikse Isa vaimsele kohalolekule tänu Mõttekohandajate taevalikule annetumisele universumite väljapaistmatutele loodud-olenditele.
Schönbergi piiskopilinnus
Ajalugu
1154 asutas hertsog Heinrich Lõvi Ratzeburgi piiskopkonna ja määras sinna etteotsa Magdeburgi prämonstraatide kloostri praosti Evermoduse. Viimane hakkas ehitama toomkirikut ja jutlustama vendidele jumalasõna. Oma aktiivse tegevuse eest kutsuti teda "vendide apostliks".