cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Wedding and Funeral Orchestra
Lauluesitusi orkestri kontsertvideotest
pisi|220px| Ansambli vokaalsolistid [[Muharem Redžepi ja Goran Bregović (2022)]]
Patoloogia
Meditsiinis
Patoloogid tegelevad haiguste diagnoosimisega makroskoopilisel, mikroskoopilisel ja ultrastruktuuri tasandil rakkude ja kudede haiguslike muutuste kirjeldamisega elupuhuselt (biopsia) või surmajärgselt (patoanatoomiline lahang) organismist eemaldatud rakkudes ja/või kudedes.
Patolooge koolitatakse vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eestis tegutseb patoloogide erialaseltsina Eesti Patoloogide Selts.
Saue mõis
pisi|Mõisa peahoone pisi|Peahoone tagantvaates pisi|Ait pisi|Park pisi|Valitsejamaja
Saue mõis (saksa keeles Friedrichshof) oli mõis Harjumaal Keila kihelkonnas, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Saue linna territooriumile Harju maakonnas.
Looduskaitsealune park, pargiskulptuurid ja looklev teedevõrk moodustavad Saue mõis peahoonele sobiva tausta. Varaklassitsistlik park (ca 15 ha) on esi- ja tagaväljaku osas kujundatud regulaarstiilis, metsapargi osas vabakujuline.
Saue mõisa järgi on nime saanud Keila lademe Saue kihistik.
Ajalugu
Saue varasem ajalugu on tihedalt seotud sellest 8 kilomeetrit idas asuva Sausti mõisaga (saksa k Sauß), millele Saue ümbruse alad kuulusid. 1620. aastatel eraldasid Sausti mõisa omanikud von Scharenbergid oma valduste lääneosa eraldiseisvaks mõisaks, mis sai nimeks Väike-Sausti (saksa k Klein-Sauß). 1453. aastal esmamainitud Sausti mõisat hakati sellest ajast peale nimetama Suure-Saustiks (saksa k Groß-Sauß). Johan Holmbergi 1693. aasta kaardil kirjelduses on mainitud, et Väike-Sausti küla 7 adramaad on olnud kaua tühi, nüüd on seal 4 talu ja 2 vabadikukohta.
Eksimus (karistusõigus)
Eksimus (inglise keeles error) on karistusõiguses süüteokoosseisule vastava asjaolu mitteteadmine, ekslik ettekujutus asjaoludest või asjaoludest mittearusaamine. Karistusseadustik liigitab eksimused kolmeks: koosseisueksimusteks, eksimusteks õigusvastasust välistavas asjaolus ja keelueksimusteks.
Saue mõis
Ajalugu
Mõisal olnud palju valdajaid:
Eksimus (karistusõigus)
Eksimus õigusvastasust välistavas asjaolus
Eksimus õigusvastasust välistavas asjaolus on mitteteadmine või ekslik arusaam teo õigusvastasust välistavatest asjaoludest. Õigusvastasuse eksimused on koosseisueksimuste ja keelueksimuste vahepealsed juhtumid.
Saue mõis
Mõisa peahoone
Barokkstiilis kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis 18. sajandi viimasel veerandil. Peahoone projekteeris arvatavasti Eestimaa kubermangu arhitekt Johann Schultz.
Pärast 1919. aasta mõisate sundvõõrandamist kinkis Eesti Vabariik mõisa Vabadussõjas silma paistnud Johannes Ermile. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid mõisa peahoones mitmed asutused: vanadekodu, kroonikute haigla, masinatraktorijaam, Eesti Põllumajandus Tehnika kontor (restaureerimistööd), lasteaed, Saue linnavalitsus ja Saue linnavalitsusele kuuluv firma SAUREM. Samuti kunstide kool ja EPT osakond. 1995. aastast on Saue mõis eraomanduses. 1981. aasta filmiti mõisas osa kaheosalisest Tõnis Kase telefilmist "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust". Täpsemalt stseenid, kus Kingissepp ja Erast Meister võtavad J. Poskalt kubermangu valitsemise üle.
Eksimus (karistusõigus)
Õigusvastasust välistava asjaolu intellektuaalne külg
Õigusvastasust välistava asjaolu olemasolu hinnatakse objektiivsest ja subjektiivsest küljest. Õigusvastasust välistava asjaolu korral ei piisa ainult asjaolu eksisteerimisest ehk objektiivsest küljest. Lisandub isiku teadlikkuse element: isik peab teadma õigusvastasust välistava asjaolu olemasolust. Teo õigusvastasusest teadmise alusel liigituvad õigusvastasust välistava asjaolu eksimused kaheks.
Lubatavuseksimus
Lubatavuseksimuse korral paneb isik teo toime tahtlikult ja hindab selle õigustatuks, arvates, et leiduvad sellised faktilised asjaolud, mis välistavad teo õigusvastasuse. Tegu ei ole tegelikult lubatud, sest õigusvastasuse välistamiseks vajalikke asjaolusid ei eksisteeri.
Wałbrzych
Wałbrzych (saksakeelne nimi Waldenburg) on maakonnaõigustega linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas.
Eksimus (karistusõigus)
Lubatavuseksimus
Lubatavuseksimuse puhul on teo süüteokoosseis täidetud, kuid tegu on eksimuse tõttu õiguspärane. Isik ei vastuta seega tahtlikult toime pandud süüteo eest. Seaduses sätestatud juhtudel vastutab isik siiski ettevaatamatusest toime pandud süüteo eest. Kui isik paneb teo toime ettevaatamatusest, on ta rikkunud oma hoolsuskohustust. Käibes vajaliku hoolega tegutsedes oleks isik pidanud aru saama, et õigusvastasust välistavat asjaolu ei eksisteeri, ja jõudma järelduseni, et tegu on õigusvastane. Kui karistusseadus ettevaatamatuse korral vastutust ette ei näe, tuleb isik õigeks mõista.
Wałbrzych
pisi|left|Vaade Wałbrzychile
Eksimus (karistusõigus)
Ümberpööratud lubatavuseksimus
Ümberpööratud lubatavuseksimuse korral paneb isik toime süüteokoosseisule vastava teo ja peab seda õigusvastaseks, kuigi eksisteerivad tegu õigustavad asjaolud. Isik ei tea õigusvastasust välistavatest asjaoludest.
Olemasolu eksimuse eristamine lubatavuseksimusest
Lubatavuseksimusest tuleb eristada olemasolu eksimust, mida kontrollitakse keelueksimuse all. Nii lubatavuseksimuse kui olemasolu eksimuse korral arvab isik ekslikult, et eksisteerivad õigusvastasust välistavad asjaolud. Lubatavuseksimuse puhul on asjaolud tegelikkuses õigusvastasust välistavad. Konkreetsel juhul neid asjaolusid lihtsalt ei esine. Olemasolu eksimuse korral ei ole aga asjaolud tegelikult õigusvastasust välistavad – õiguskord ei näe ette, et sellised asjaolud õigusvastasust üldse välistada saaks. Seega ei seisne olemusolu eksimuse korral küsimus õigusvastasuses ja seda kontrollitakse süüd tuvastades.
Kodasoo oja
Kodasoo oja on oja Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas.
Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 11,8 km². Oja suubub paremalt poolt Kaberla ojasse.
Olümpiarekord
Olümpiarekord on olümpiamängudel (kas suve- või taliolümpiamängudel) püstitatud rekord: spordiala parim tulemus, mis olümpiamängude võistlustel on saavutatud.
Rein Ole
Rein Ole (sündinud 19. aprillil 1939 Tartus) on eesti arstiteadlane ja radioloog.
Elulugu
Lõpetas 1957 Tartu 3. Keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna.
Oli 1963–1965 Nõukogude armees, 1966–1968 Räpina haigla peaarst ja röntgenoloog, 1968–1975 Tartu Riikliku Ülikooli sisehaiguste propedeutika kateedri assistent, 1976–1977 Tartu Linna Onkoloogia Dispanseri ning 1977–1987 ja 1989–1995 ka kiiritusravi osakonna juhataja, ühtlasi 1975–1981 TRÜ sisehaiguste kateedri õppeülesande täitja, 1992–2004 Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogia ja radioloogia kliiniku ning hematoloogia ja onkoloogia kliiniku radioloog, 1994–1996 Tartu Ülikooli radioloogia ja onkoloogia kliiniku ning 2000–2004 hematoloogia ja onkoloogia kliiniku assistent, aastast 2005 konsultant.
Teadustöö
Uurinud peamiselt kiiritusravi, kiirguse mõju seedesüsteemile. 18 teadustrükist.
Vähiregister
Eesti Vähiregister on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille pidamise eesmärk on vähijuhtude andmete töötlemine vähi esinemise ja vähihaigete elumuse analüüsiks, tervishoiuteenuse korraldamiseks, vähitõrjemeetmete kavandamiseks ja nende tõhususe hindamiseks, samuti haigestumuse statistika korraldamiseks ning epidemioloogiliseks uurimistööks. Registri peamine ülesanne on arvepidamine Eesti rahvastikus diagnoositud pahaloomuliste kasvajate kohta, et statistiliste näitajate abil iseloomustada võimalikult täpselt vähi esinemist rahvastikus.
Registri andmetel põhineb Eesti vähiseire – vähihaigestumuse ja teiste vähi esinemise indikaatorite pidev hindamine ning ajatrendide analüüs. Lisaks statistilisele ülevaatele on võimalik vähiregistri andmete baasil teha analüüse ravikvaliteedi osas. Vähiregistri andmetega tehtavate uuringute alusel on võimalik välja töötada uusi ravimeetodeid vähiraviks.
Vähiregister võeti kasutusele 16. jaanuaril 1978, kuid registris on andmed kõigi alates 1968. aastast Eestis diagnoositud vähijuhtude kohta. Alates 1994. aastast registreeritakse vähiregistris ka in situ kasvajad ja 1998. aastast peaaju ja kesknärvisüsteemi ning peaaju piirkonnas paiknevate sisesekretsiooninäärmete healoomulised ja ebaselge või teadmata loomusega kasvajad.
1989. aastast kuulub Vähiregister Rahvusvahelisse Vähiregistrite Assotsiatsiooni (IACR) ning Euroopa Vähiregistrite Võrgustikku (ENCR).
Heiki
Heiki on eestipärane mehenimi. Selle variandid on Heik, Eik, Heiko ja Heikko.
Nime soomepärane variant on Heikki.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Heiki 1491 mehel (1. jaanuari 2017 seisuga 1529 mehel). Heiki on Eestis populaarsuselt 118. mehenimi.
Heiki oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 51).
Kõige populaarsem oli eesnimi Heiki vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,95 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,87.
Kunstimälestis
Kunstimälestis on kultuurimälestis, milleks võib olla kujutava või tarbekunsti teos, millel on kunstiline, kultuurilooline, sakraalne, tehnoloogiline või muu väärtus.
Kunstimälestised on nt maalid, skulptuurid, tekstiilid, klaasikunsti tööd, metallehistööd, puitehistööd, sepised, nahkehistööd.
Hiigelnulg
Hiigelnulg (Abies grandis) on igihaljas okaspuu nulu perekonnast.
Kirjeldus
vasakul|pisi|Alumised ja ülemised okkad on erineva pikkusega vasakul|pisi|Tüvi Hiigelnulg kasvab keskmiselt 40–60, harva ka üle 80 m kõrguseks , olles nulu perekonna üks kõrgemaid esindajaid. Vaikse ookeani rannikupiirkonnas kasvavad hiigelnulud üldjuhul kõrgemaks kui sisemaal. Eluiga on tavaliselt kuni 250, harvadel juhtudel ka üle 300 aasta.
Hiigelnulu juurestik on küllaltki plastiline, sügavates ja kuivemates muldades areneb hästi välja peajuurega sammasjuurestik, niiskemates kasvupinnastes aga vaid narmasjuurestik. Kaaspuuliikidega võrreldes ei kasva hiigelnulu juured nii sügavale kui harilikul ebatsuugal, keerdmännil või kollasel männil, kuid areneb sügavamale kui Engelmanni kuuse, läänetsuuga ja hiigel-elupuu juurestik.
Võra on laikoonusja kujuga. Võrsed on helepruunid, nõrgalt karvased. Pungad on purpurjad, rohelised või pruunid, vaigused, ümara kujuga. Okkad on 2–6 cm pikkused, kusjuures alumised okkad umbes poole pikemad kui pealmised, lameda ristlõikega, pealt läikivad, tumerohelised, tipuosas sisselõikega, allküljel kaks heledat õhulõheriba.
Isasõisikud on õitsemise ajal sinakaspunased, purpurjad, oranžikad, kollased või rohekad. Käbid on 5–7 (12) cm pikkused ja läbimõõduga 3–3,5 cm, rohelised, purpurjad, tumesinised või hallid. Seemned on 6–8 mm pikkused, kestast umbes poolteist korda pikema tiivakesega.
Kliima
Hiigelnulu levila kliimat mõjutab oluliselt Vaikse ookeani lähedus, mis muudab talved pehmeks ja sademeterohkeks. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 510–2540 mm, enim sajab Vancouveri saare lääneosas ja kõige vähem Washingtoni osariigi lääneosas. 15–25% sademetest esineb vegetatsiooniperioodil, maist kuni augustini. Lund sajab aastas paarist sentimeetrist rannikupiirkonnas kuni 1,27 meetrini sisemaa mägedes. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus 6...10 °C, kasvuperioodil 14...19 °C. Külmavaba periood on vahemikus 60–250 ööpäeva, sisemaa mägedes võib negatiivseid õhutemperatuure esineda kõikidel kuudel aastas. Jaanuari miinimumtemperatuurid langevad rannikupiirkonnas harva alla −12 ja sisemaapiirkonnas harva alla −20 °C.
Kasvupinnas
Hiigelnulg kasvab oma levilas eelkõige parasniisketel muldadel, kaaspuuliikidest domineerib kuivematel muldadel harilik ebatsuuga ning niiskematel pinnastel läänetsuuga ja hiigel-elupuu. Hiigelnulg kasvab võrdselt hästi muldadel, mis on moodustunud erinevatest lähtekivimitest, mille hulka kuuluvad liivakivi, vulkaanilised kivimid, graniit ja gneiss. Rannikupiirkonnas ja Willamette'i orus Oregonis kasvab ta peamiselt sügavatel, toitaineterikastel jõesetetest moodustunud niisketel muldadel, mis asuvad jõemadalikel ja orgude põhjas. Sisemaal kasvab hiigelnulg kõige paremini parasniisketel orgude põhjas olevatel mineraalaineterikastel muldadel, õhukestel mäeseljandike kasvupinnastel ja puhastel pimsist moodustunud muldadel. Kuigi hiigelnulg eelistab parasniiskeid kasvukohti, talub ta üsna hästi nii kuivemat pinnast kui ka kõrget pinnasevee taset ja üleujutusi.
Hiigelnulu metsad
pisi|Valgepea-merikotkas hiigelnulul pisi|Nulupüüd toituvad hiigelnulu okastest Hiigelnulg kasvab kohati puhaspuistus, kuid sagedamini esineb teda segametsade koosseisus. Kaskaadidest ida pool kasvab temaga koos läänemänd (Pinus monticola), läänetsuuga (Tsuga heterophylla), läänelehis (Larix occidentalis), sinihall ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii var. glauca), hiigel-elupuu (Thuja plicata), keerdmänni teisend (Pinus contorta var. latifolia), kollane mänd (Pinus ponderosa), Engelmanni kuusk (Picea engelmannii), mäginulg (Abies lasiocarpa), karvaseviljaline pappel (Populus trichocarpa), lühiokkaline jugapuu (Taxus brevifolia), hall nulg (Abies concolor), kalifornia lõhnaseeder (Calocedrus decurrens), suhkrumänd (Pinus lambertiana), tore nulg (Abies magnifica) ja oregoni tamm (Quercus garryana).
Hiigelnulg toiduallikana looduses
Suuremad loomad, kes toituvad hiigelnulu võrsetest on hirved ja põdrad. Välupüüd (Tympanuchus phasianellus), kraepüüd (Bonasa umbellus) ja nulupüüd (Dendragapus obscurus) toituvad talvel hiigelnulu okastest. Seemnetest toituvad paljud närilised, nt ameerika punaorav (Tamiasciurus hudsonicus) ja douglase orav (Tamiasciurus douglasii). Seemned on toiduks ka mitmetele lindudele nagu valgekulm-puukoristaja (Sitta canadensis), ruskselg-tihane (Poecile rufescens), mägitihane (Poecile gambeli) jt.
Paljunemine
pisi|vasakul|püsti|Noor [[seemik]] Hiigelnulg on ühekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. Käbikandvus algab tavaliselt 20-aastastel puudel ning suureneb aastatega järk-järgult. Tolmlemine toimub madalatel kõrgustel rannikupiirkonnas märtsi lõpust kuni mai keskpaigani ning sisemaa kõrgematel kasvukohtadel juunis. Käbid valmivad samal aastal augustist septembrini. Seemned hakkavad varisema umbes kuu aega peale käbide valmimist. Valminud käbid lagunevad, vabastades seemned ning neist jääb okstele vaid püstine roots. 80% seemnetest on varisenud oktoobri lõpuks. Head seemneaastad korduvad kahe kuni nelja aasta järel. Ühe seemne mass on vahemikus 15,8–38,2 mg.
Seemnete levitajateks on tuul ning nendest toituvad närilised ja linnud. Tuulega võivad seemned kanduda 120 m kaugusele, enamasti siiski 45–60 m kaugusele puust. Kõdu sees jäävad seemned idanemisvõimeliseks vaid ühe aasta jooksul. Valminud seemnete idanevus ületab harva 50%, sest seemneid kahjustavad tihti kahjurputukad. Seemnete idanemine algab soojemates ja avatud kasvukohtades aprilli lõpus või mai alguses. Lumistes ja varjulistes kohtades aga kuu aega hiljem. Üle 30% seemikutest hukkub erinevatel põhjustel (seenhaigused, ebasoodsad kasvutingimused) esimese eluaasta jooksul, teisel aastal lisandub neile veel 10%. Kasvukiiruse poolest ületab hiigelnulg kõiki Põhja-Ameerika nulgusid, 50-aastane puu võib rannikupiirkonnas saavutada kõrguseks 43 m.
Kasutamine
pisi|Tüve läbilõge pisi|Poolas kultiveeritud puud Hiigelnulu puit on kergesti töödeldav, väiksema survetugevusega kui mändidel, hästi liimitav, väikse kokkutõmbumisega ja kesiste säilivusomadustega. Kasutatakse peamiselt tselluloosi valmistamisel ja kergemates konstruktsioonides, mis ei nõua häid tugevusomadusi. Puid kasvatatakse jõulupuude saamiseks ning teda on kultiveeritud edukalt Kesk-Euroopas, kus puu kasvukiirus on võrdväärne või ületab kohalike puude kasvukiirust.
Puidu füüsikalised ja mehaanilised omadused on toodud alljärgnevas tabelis:
Kasvatamine Eestis
Hiigelnulg toodi Euroopasse 1830. aastal ja Eestisse 19. sajandi lõpus, 20. sajandi alguses. Kesk-Euroopas hästi kasvava hiigelnulu kasvatamine Eesti sisemaal ei ole tema külmakartlikkuse tõttu kuigi perspektiivikas. Külmakahjustused tekivad puudel, kui õhutemperatuurid langevad alla −18...–23 °C. Kasvatamist võiks katsetada Lääne-Eesti saartel ja rannikupiirkonnas. Eestis kasvavad suuremad hiigelnulud Tallinna Botaanikaaias, kus 5-puulise grupi kõige suurema isendi kõrgus on 19 m ja võra laius 4–6 m. Üks 9 m kõrgune (2004. aasta andmed) puu kasvab ka Tartu Ülikooli botaanikaaias.
Pidev protsess
Pidev protsess (continuous process) on ajas katkematult toimuv protsess.
Keemiline, füüsikaline või biokeemiline protsess toimub pidevrežiimis, kui lähtematerjal ei ammendu või seda lisandub pidevalt ja samaaegselt toimub produkti tasakaalustatud väljundvool. Pideva protsessi variatsioon on annusprotsess, kui lähtematerjali (või mingit komponenti) lisatakse süsteemi (reaktorisse) ajas järgnevate annustena ja vastavalt toimub ka väljavõtt, kusjuures kogu protsess ei katke.
Efektiivsust silmas pidades püütakse tööstuslikud protsessid teostada katkematutena. Näiteks kaasaegne rauasulatus või põlevkivi utmine või rektifikatsioon. Siin lisatakse süsteemi (reaktorisse) katkematult lähtematerjali ja pidevalt võetakse välja saadused.
Pideva protsessi alternatiiv on perioodiline protsess (batch process), mis toimub tsüklitena (seeriatena), s.t on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni ja vajadusel alustatakse uut. Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, s.t protsess viiakse praktiliselt lõpuni.
Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt on perioodilised muutused looduses enamasti lokaalsed ning põhjustatud mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.
Fort Wayne
Fort Wayne on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Alleni maakonnas.
Linn asutati 1794. aastal maiamite asula Kekionga kohale ja sai nime kindral Anthony Wayne'i järgi. 1840 sai asula linnaõigused.
Fort Wayne on tööstuskeskus, seal asuvad General Motorsi autotehased.
Conrad Aramis
Kaaterid toodeti 2 põhiversioonis:
Ajalugu
Kaatrid on valmistatud Poolas Gdanskis Josef Konrad-Kozenevski nimelises tehases suurel hulgal alates 1979. aastast.
Tallinna 1980. aasta olümpiaregatiks ehitatud Pirita purjespordikeskuse jaoks osteti tugifunktsioonide täitmiseks Poolast 1979–1980 umbes 10 ühetüübilist töökaatrit Conrad-880 Aramis. Neid sai kasutada abilaevadena purjetamistel või muudeks vedudeks. Kõigil olid algselt punaseks värvitud kered valge pealisehitisega. Pärast olümpiamänge osteti juurde uuemad kaatrid Conrad-900 ja vanu jagati hiljem muudele asutustele. Tänaseks on Aramised läinud enamasti erakätesse. 1 on säilitatud Eesti meremuuseumis töökaatrina.
Kaater on üldiselt väga õnnestunud ja seetõttu on olnud jätkuvalt tootmises vähemalt kuni viimase ajani.
Lisaks valmistati ja olid algselt vähemal määral purjespordiürituste toetamiseks kasutusel ka suuremad kaatrid Conrad-1220 (ilma "Aramis"-liiteta). Seda tüüpi kaatrit kasutati ka filmis Lammas all paremas nurgas.
Kirjeldus
Aramis on väga tugev ja merekindel. Kere on valmistatud plastikust. Vööriotsas asub roolimaja koos kajutiga, kus on ühtlasi 1-2 magamiskohta. Esimesed kaatrid olid väiksema ettekallutatud roolimajaga. Pärast olümpiamänge valmistatud kaatritel on roolimaja tagumine sein püstine.
Lahtine kesk- ja tagaosa on reisijate (8 kuni 10) või lasti paigutamiseks. Algselt oli kaater mõeldud ka kuni 6 purjejahi pukseerimiseks. pisi|Conrad-1220 "Suur Tõll" Pirital, fotol vasakul, küljega, purjeka ja kaatri taga.
Bellac
Bellac [bellak] on linn Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 175–301 meetri kõrgusel üle merepinna.
Kinnapea on proua Corine Hourcade-Hatte.
Linnastu valdade liit koosneb 18. vallast.
pisi|Bellaci plaan ja linna ümbritsevad vallad
Haridusest
Linnas asuvad järgmised haridusasutusedː
Dessantlaev
pisi|Juan Carlos I (L-61) Dessantlaev on sõjaväelaste, relvasüsteemide ja muu sõjatehnika veoks ning hõlpsaks maalesaatmiseks (dessandiks) valmistatud sõjalaev-abilaev.
Kirjeldus
Dessantlaevad on tavaliselt kere ehituselt kas süvislaevad või hõljuklaevad. Valmistatud on ka ekranoplaan-kerega dessantlaev.
Süvis-dessantlaevadel on sageli vähemalt vööriosas väiksem süvis ja tugevam põhi, võimaldamaks sõitu võimalikult kalda lähedale ning vööriluugid ja ramp dessandi maabumiseks. Hõljuklaevad on mõeldud sõiduks otse veekogu laugele kaldapealsele ja seejärel dessandi maaletoimetamiseks.
Dessantlaevadel on tavaliselt kerge relvastus enesekaitseks või ka maismaasihtmärkide ründamiseks dessandi tegevuse toetamise eesmärgil. Merel liiguvad ja dessanti toimetavad maale nad üldjuhul siiski teiste sõjalaevade (hävitaja, fregatt, korvett) kaitse all.
Dessantlaevu võidakse kasutada ka (sõjalise otstarbega) praamidena isikkoosseisu ja tehnika mereülevedudeks sadamate vahel. Sageli kasutatakse dessantlaevu merejalaväelaste veoks ja maabumiseks.
Ajalugu
Purjelaevade ajastul ja kuni 1. maailmasõjani kasutati laevadelt üksuste kaldale transportimiseks suuremaid sõudepaate.
Harri Kõrvits
Harri Kõrvits (16. oktoober 1915 Paide – 9. aprill 2003 Tallinn) oli eesti helilooja, muusikateadlane ja -tegelane.
Haridus
Orelimängu hakkas ta õppima EELK Türi koguduse organisti Juho Varandi juures, kelle õhutusel läks edasi õppima Tallinna Konservatooriumi kirikumuusika osakonda, konservatooriumi lõpetas 1939. aastal. Orelit õppis Kõrvits Hugo Lepnurme juures, koori- ja orkestrijuhtimist Tuudur Vettiku ja Otto Rootsi juures.
Juba 1935. aastal sooritas ta konsistooriumi juures köster-organisti eksami ja töötas Koeru koguduses köster-organistina. 1938. aasta lõpul valiti ta kolme kandidaadi seast Tallinna Toompea Kaarli koguduse köster-organistiks (tööle kinnitatud 1. veebruaril 1939). Sel kohal oli ta kuni 1940. aasta detsembri sundmobilisatsioonini.
1952. aastal lõpetas ta konservatooriumi veel muusikateaduse alal (juhendaja Artur Vahter).
Töö
Eesti muusikaelu sai ta korraldada mitmel tasandil ja ametikohal: ta oli Eesti NSV Kunstide Valitsuse muusikaosakonna juhataja (1943–1945), Eesti NSV Kunstide Valitsuse muusikaosakonna inspektor (1949–1953), Eesti Heliloojate Liidu vastutav sekretär (1944–1950), Eesti Raadio kunstiline juht (1945–1949), Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor (1953–1959), Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetaja (1970–1975) ja Eesti Raadio muusikasaadete toimetaja (1975–1987). Ta töötas Eesti NSV Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehituse Riikliku Keskarhiivi osakonnaülemana (1959–1962) ning oli ajakirja Eesti Kommunist kultuuriosakonna juhataja (1962–1970).
Looming
Aastatel 1992–1998 kirjutas Harri Kõrvits 15 koraali segakoorile. Ta kasutas lauluraamatu tekste, millel polnud iseseisvaid viise, samuti vaimulikku luulet. Stiililt on need luterlikule traditsioonile toetuvad palvelaulud, laulatuse-, leeripüha- ja leinalaulud. Eriti hindas helilooja ise laule "Halleluuja, Jeesus elab", "Jeesuse käed" ja "Õhtupalve", mis Kirikumuusika Liit 1998. aastal ka ära trükkis. Lisaks nendele on ta loonud veel mitu jõululaulu segakoorile. 1996. aastal pühendas ta Tallinna Kaarli koguduse segakoorile Ps 51 tekstile kirjutatud pikema laulu "Loo mulle, Jumal, puhas süda" ja 1992. aastal abikaasa mälestuseks soololaulu "Requiem aeternam". Sellele lisandus veel 7 soololaulu, mis jäid käsikirja. "Üksnes Jumala juures on mu hing vait" on kirjutatud 11. juunil 1996 ja pühendatud Hella Tedderile tema 75. sünnipäevaks. Nendel aastatel kirjutas Kõrvits ka kahe- ja kolmehäälseid lastelaule, mis on samuti säilinud käsikirjas.
Harri Kõrvits kirjutas artikleid ja retsensioone, koostas raadiosaateid, kirjutas raamatuid. Laiemalt sai ta tuntuks oma heliloominguga.
Isiklikku
1992. aastal abikaasa Leida suri. Õpetaja Avo Üpruse matusekõnest jäi helisema lause: "Sa oled kalli hinnaga ostetud, mine ja ära tee pattu!". See sai Harrile pöördepunktiks. Ta ise on öelnud, et sellest ajast alates püüdis ta nende sõnade järgi elada. Neist tundeist kantuna sündis vaimulik segakoorilaul "Su poole, Issand, südamest ma tõstan oma hääle, mind päästa patu häda seest ja halasta mu peale..." (Martin Lutheri sõnad), kui ta pöördus üle aastate kodukirikusse, Tallinna Kaarli kirikusse, kus ta aastaid ka organistina ja oreliõpetajana töötas.
Liblikujumine
Liblikujumine ehk delfiin on ujumisstiil, kus ujumine toimub kõhuliasendis, kätega tehakse paaristõmbeid. Ka jalad töötavad paaris, tehes kaks delfiini lööki iga käte tõmbe kohta. Ujuja diskvalifitseeritakse, kui kohtunik leiab, et ujuja jalad või käed ei tee üheaegseid liigutusi või kui ujuja ei puuduta pöördes või finišis seina mõlema käega üheaegselt.
Liblikujumine on võistlusalana kasutusel ka ujumisvõistlustel.
Iowa maakond (Wisconsin)
thumb|Asend Wisconsini osariigis Iowa maakond (Iowa County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43°00' N, 90°13' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dodgeville.
Maakonna pindala on 1989 km², millest 14 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 687. Aastal 2000 oli elanike arv 22 780.
Ajalugu
Iowa maakond moodustati 9. oktoobril 1829. aastal Crawfordi maakonna osast. Maakond on saanud nime tšivere (Iowa) rahva järgi.
Manturovo
Manturovo on linn Venemaal Kostroma oblastis, Manturovo rajooni ja Manturovo linnaringkonna keskus.
Manturovo asub Unža jõe ääres, 261 km kaugusel Kostromast.
Manturovo küla on esmamainitud 1617. aastal. 1958. aastal liideti Manturovo ja Jurovski küla Manturovo linnaks.
1906. aastal hakkas tööle Vologda–Vjatka raudtee, mis möödus Manturovo lähedalt. Aastatel 1912–1914 ehitati küla lähedale neli puidutöötlusvabrikut.
Billy Sharp
pisi|Billy Sharp 2017. aastal [[Sheffield United FC|Sheffield Unitedi särgis]] William Louis Sharp (sündinud 5. veebruaril 1986 Sheffieldis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Sheffield United. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta alustas Sheffield Unitedis klubikarjääri 2004. aastal.
Sharp on mänginud paljudes Inglismaa 1.–4. liigatasemel mängivates klubides, suuremalt jaolt Inglismaa esiliigas. Premier League'is on ta mänginud hooajal 2012–13, kui ta pidas Southamptoni meeskonnas kaks mängu, ja hooajal 2019–20 Sheffield Unitedi meeskonnas. 11. augustil 2019 lõi ta mängus Bournemouthi vastu.
League One'is on ta ühel hooajal löönud vähemalt 20 väravat neljal korral: hooaegadel 2005–06 ja 2006–07 Scunthorpe Unitedi meeskonnas ning hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Sheffield Unitedi meeskonnas. Inglismaa esiliigas on ta ühel hooajal vähemalt 10 väravat löönud kuuel hooajal: hooaegadel 2009–10, 2010–11 ja 2011–12 Doncaster Roversi meeskonnas, hooajal 2012–13 Nottingham Foresti meeskonnas ning hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 Sheffield Unitedi meeskonnas; hooajal 2018–19 lõi ta esimest korda esiliigas ühel hooajal üle 20 värava.
Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2005–06, 2006–07 ja 2016–17 on ta valitud League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu (kõikidel neil hooaegadel oli ka liiga suurim väravakütt) ning hooaegadel 2006–07 ja 2016–17 League One'i hooaja parimaks mängijaks. 2011. aastal nimetati ta Doncaster Roversi aasta mängijaks ning 2016. ja 2017. aastal Sheffield Unitedi aasta mängijaks.
Inglismaa liigasüsteemis on ta löönud üle 220 värava, millega on ta 21. sajandil enim väravaid löönud Inglismaal sündinud jalgpallur Inglismaa liigasüsteemis.
Lunda-Katanga platoo
Lunda-Katanga platoo ehk Lunda-Katanga lavamaa on lavamaa Angola kirdeosas, Kongo DV lõuna- ja kaguosas (endises Katanga provintsis) ja Sambia põhjaosas. See piirneb põhjas Kundelungu ja Mitumba mägedega, idas Muchinga mägedega ja läänes Bié platooga.
Platoo eraldab Kongo nõgu põhjas Zambezi jõgikonna tasandikest ja nõgudest.
Platoo põhjaosast saavad alguse Kongo jõe vasakpoolsed lisajõed.
Puurkruvi
pisi Puurkruvi (inglise keeles self-drilling screw) on üks isekeermestavate kruvide liikidest. Erinevalt tavalisest isekeermestavast kruvist on puurkruvil otsmikuks spetsiaalne puurots, mis on kruvile otsa keevitatud kõvemast metallist. Puurkruvi saab lihtsamalt paigaldada, kuna selle saab kinnitada ühe liigutusega, pole vaja ettepuurimist või muid tehnilisi eeltöid. Kõige sagedamini kasutatakse seda tootmisliinidel, katuste paigaldusel või raskesti kinnitavates kohtades.
Lunda-Katanga platoo
Platoo koosneb Lunda lavamaast läänes ja Katanga lavamaast idas.
Vihmaperiood kestab oktoobrist aprillini.
EK(b)P III kongress
EKP III Kongress oli 1922. aasta 24. septembril Nõmme talus Haljava küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas toimunud Eestimaa Kommunistliku Partei organisatsiooni illegaalne kongress.
Osavõtjad
Kuna EKP, kui Eesti riigikorra vastane organisatsioon oli keelatud, siis on kongressil osalenud saadikute andmed täpselt teadmata, kuna osavõtjad kasutasid varjunimesid ning ka kongressist osavõtnute grupipildil, millel on umbes 20 saadikut, kandis osa saadikuid maske. Saadikutest on teada: Juhannes Mänd, Otto Rästas, Anton Raud (Vedru), Hans Rebane, Alma Vaarman, Jaan Kreuks, Peeter Peterson, Jaan Anvelt.
Kongressi otsused
Kongressil valiti EKP Keskkomitee uus 5 liikmeline koosseis: Jaan Anvelt, Hans Pöögelmann, Otto Rästas, Rudolf Vakmann, Jaan Kreuks.
Hiljem koopteeriti KK koosseisu Johannes Lauristin, Jaan Tomp, Sergei Andrejev.
Biograafiad (Er)
Biograafiad (Er) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Er".
Alderi
Alderi on küla (vidējciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Külas asub Mazais Baltezersi järv.
Küla asus endise Alderi mõisa alal. Seda läbib Koiva-Baltezersi kanal (osa Koiva-Daugava veeteest). Seal asub Alderi bussipeatus. Alderis kasvav Kanali tamm on looduskaitse all.
Aastal 2015 oli külas 259 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 391.
Koolioja
Koolioja on oja Tartu maakonnas Tartu vallas.
Bagajevskaja rajoon
Bagajevskaja rajoon (vene keeles Багаевский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Bagajevskaja staniitsa.
Koolioja
Oja on 7,5 km pikk, valgla pindala on 22 km². Oja suubub vasakult poolt Emajõkke.
Bagajevskaja rajoon
Rajoon piirneb põhjas Ust-Donetski rajooniga, kirdes Semikarakorski rajooniga, idas Vesjolõi rajooniga, lõunas Zernogradi rajooniga, edelas Kagalnitskaja rajooniga, läänes Aksai rajooniga ja loodes Oktjabrski rajooniga.
Rajooni pindala on 950,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 629, 2009. aastal 34 615 ja 2002. aastal 35 400.
Bagajevskaja rajoonis on 25 asulat ja nad kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Zapadnõi Manõtš.
Rahvuskultuur
Rahvuskultuur on ühele rahvusele omane kultuur, mis tavaliselt on seotud ühe keele ja ajaloolise paiknemisalaga.
Yohan Benalouane
pisi|Yohan Benalouane 2014. aastal [[Atalanta BC|Atalanta särgis]] Yohan Benalouane (araabia keeles يوهان بن علوان‎; sündinud 28. märtsil 1987 Bagnols-sur-Cèze'is) on Prantsusmaal sündinud Tuneesia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Nottingham Forest.
Ta alustas klubikarjääri Saint-Étienne'is, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Hooajal 2007–08	tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas.
Seejärel mängis ta viis hooaega Itaalias, esmalt kaks hooaega Cesenas, pärast seda üks hooaeg Parmas ja lõpuks kaks hooaega Atalantas.
2015. aasta augustis siirdus ta Inglismaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Leicester City. Hooajal 2015–2016 tuli Leicester City Inglismaa meistriks, kuid kuna Benalouane oli sel hooajal Leicester City meeskonnas väljakule pääsenud vaid neljal korral vahetust, ei pälvinud ta Premier League'i võitjamedalit, sest selle saamiseks on vaja ühe hooaja sees teha vähemalt viis liigamängu.
2019. aasta jaanuaris liitus ta Nottingham Forestiga.
Debüüdi Tuneesia jalgpallikoondises tegi Benalouane 23. märtsil 2018 mängus Iraani vastu. Ta kuulus Tuneesia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tööstus- ja tehnikamälestis
Tööstus- ja tehnikamälestis on kultuurimälestis, milleks võib olla teaduse, tehnika ja tootmise arenguga seotud ehitis, masin, seade või toode, samuti nende asjade kogum, kompleks või maa-ala, kusjuures neil on ühtlasi ka ajalooline, esteetiline, tehniline, kultuurilooline või muu väärtus.
Eesti muinsuskaitse praktikas on tavaks olnud, et tööstusega seotud hooned ja rajatised võetakse kaitse alla kui ehitismälestised.
Kagalnitskaja rajoon
Kagalnitskaja rajoon (vene keeles Кагальницкий район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kagalnitskaja staniitsa.
Rajoon piirneb põhjas Bagajevskaja rajooniga, idas Zernogradi rajooniga, lõunas Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooniga, läänes Azovi rajooniga ja loodes Aksai rajooniga.
Rajooni pindala on 1391 km². Elanike arv oli 2017. aastal 28 188.
Kagalnitskaja rajooni asulad kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.
Kahu külanõukogu
Kahu külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Elva vallas. Külanõukogu keskus asus Kalme külas.
1954 juunis Kahu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Elva ja Rõngu külanõukogu vahel.
Levan Thediašvili
Levan Thediašvili (gruusia keeles ლევან თედიაშვილი; sündinud 15. märtsil 1948 Gegmoubanis) on endine gruusia maadleja, nüüd Gruusia poliitik. Ta oli vabamaadluse olümpiavõitja 1972 ja 1976. Ta püsis võitmatuna 1971–1976. Lisaks vabamaadlusele oli ta ka sambos Nõukogude Liidu ja maailmameister.
1976 sai ta Lenini ordeni.
Raats
Raats ehk linaraats on kammi meenutav riist, millega vanasti eemaldati linataime kupraid varte küljest (kupardamine).
Raats oli tavaline kupardamisriist, kuid kupardati ka vikati teral lõigates või kirvega raiudes. Varased raatsad olid puust, aga ka luust, piid sisse lõigatud. Raats kinnitati ühe otsaga maha toetuva pingi külge, millel teises otsas oli kaks jalga.
Linaraatse oli erinevaid:
Kuprad eemaldati, kui linapeosid mitu korda terade vahelt läbi tõmmati. .
Südaöö Pariisis
"Südaöö Pariisis" (inglise "Midnight in Paris") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Hispaania romantiline komöödiafilm. Linateose stsenarist ja lavastaja on Woody Allen.
Filmis mängivad Owen Wilson, Rachel McAdams, Marion Cotillard, Kathy Bates, Carla Bruni, Adrien Brody ja Michael Sheen.
Julius Albert Elsasser
pisi|Elsasseri maal "Romantische Ruinen" asub Adam Mickiewiczi muuseumis Varssavis Julius Albert Elsasser (13. august 1814 Berliin, Preisimaa – 25. detsember 1859 Rooma, Itaalia) oli saksa maastikumaalija.
Südaöö Pariisis
Eesti kinodesse jõudis "Südaöö Pariisis" 2. septembril 2011.
2012. aastal oli linateos nomineeritud neljale Oscarile, nende seas ka parima filmi, lavastaja ja algupärase stsenaariumi Oscarile, kuid ei võitnud neist ühtki.
Julius Albert Elsasser
Elsasser õppis Preisi Kunstiakadeemias Berliinis Carl Blecheni käe all.
1839. aasta sügisel asus ta oma venna Friedrich August Elsasseri (1810–1845) järel elama Rooma. Seal abiellus ta 14. aprillil 1850 Franziska Kördeliga, kes oli skulptor Johann Werner Henscheli nõbu. Elsasser oli üks Rooma Saksa Kunstiseltsi (Deutschen Künstlervereins in Rom) asutajaist. Teda toetas Preisi kuninganna Elisabeth Ludovika.
Perioodiline protsess
Perioodiline protsess (batch process) toimub tsüklitena (seeriatena) s.t. on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni.
Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, mis tähendab, et protsess viiakse praktiliselt lõpuni.
Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt, perioodilised muutused looduses on enamasti lokaalsed ja põhjustatakse mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.
Madaralised
Madaralised (Rubiaceae) on seltsi Rubiales kuuluv sugukond. Sugukonda liigitatakse 626 kuni 660 taimeperekonda 11 150 kuni 13 150 taimeliigiga.
Klassifikatsioon
Eestis esineb sellest sugukonnast nelja perekonna esindajaid:
Koroonapandeemia Boliivias
Koroonapandeemia Boliivias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Atari küla
Atari on küla (vidējciems) Lätis Ādaži piirkonna Ādaži vallas. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Ādažist 7 ja Riiast 24 km kaugusele.
Seal asub Atari bussipeatus.
Külas asub Atari järv. Ataris kasvav mänd (ümbermõõt 2.51 m) on looduskaitse all.
Aastal 2015 oli külas 113 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 126. pisi|tühi|Atari järv
Rochechouart
Rochechouart [roše'šuar] on linn Prantsusmaal Haute-Vienne'i departemangus. Ta on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 159–313 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linnapea on Jean-Marie Rougier, kes kuulub sotsialistlikku parteisse (PS).
Linnastu valdade liit koosneb viiest vallast.
pisi|tühi|Rochechouarti plaan ja linna ümbritsevad vallad
Kaisma külanõukogu
Kaisma külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kaisma vallas. Külanõukogu pindala oli 154 km² (1977).
Jaakko Rissanen
Jaakko Rissanen (sündinud 12. novembril 1989 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliigaklubis KalPa.
Ta alustas KalPas ka klubikarjääri. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009/10. Aastatel 2012–2014 mängis ta Soome kõrgliigas SaiPa ja 2014–2017 taas KalPa meeskonnas. Hooajal 2016/17 jõudis ta KalPaga Soome meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Tapparale mängudega 2:4. Lisaks valiti Rissanen sel hooajal Soome kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.
Zoltan Sarosy
Zoltan Sarosy (sünninimi Sárosy Zoltán; 23. august 1906 Budapest – 19. juuni 2017 Toronto) oli Ungari päritolu Kanada maletaja.
Sarosy õppis oma sõnade järgi malet mängima 10-aastaselt. Ta nägi pargis poisse malet mängimas ning hakkas ka ise parkides maletamas käima. Ta jätkas maletamist koolis ja Viini ülikoolis, kus ta kaubandust õppis. Pärast ülikooli lõpetamist tuli ta tagasi Ungarisse ja jätkas maleturniiridel osalemist. 1928–1933 elas ta Pécsis. Ta võitis turniiri Nagykanizsas (1929), Pécsis (1932) ja Budapestis (1934). 1943 tuli ta Ungari meistriks. Pärast teist maailmasõda suundus ta Saksamaa põgenikelaagrist Alsace'i ja 1950. aastal Kanadasse.
Ta tuli 4 korda Kanada meistriks kirimales (1967, 1969, 1972, 1981).
Tema naine ja tütar jäid pärast emigreerumist Ungarisse. Tema teine abikaasa oli eestlane Hella Mällo (1930–1998).
Ta mängis malet veel 108-aastaselt.
Gennadi Olenev
Gennadi Olenev (16. august 1955 Tartu – 7. august 2003 Tartu) oli Eesti matemaatik.
Elulugu
Gennadi Olenev oli Sofia Oleneva poeg.
Lõpetas aastal 1972 Tartu 4. Keskkooli, samal aastal asus õppima Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonnas, kuid lõpetas aastal 1978 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna ja 1983 aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1985, TÜ), väitekiri "Динамический изгиб жесткопластических круглых и кольцевых пластинов и цилиндрических оболочек и оптимальное расположение дополнительнх опор к ним". Oli 1983–92 TÜ rakendusmatemaatika labori teadur ja vanemteadur, 1993–95 rakendusmatemaatika instituudi vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elastsete ja plastsete konstruktsioonide arvutamine ja optimeerimine, mehaanikaülesannete matemaatiline modelleerimine. Juhendas 1981–91 Õpilaste Teadusliku Ühingu matemaatika-küberneetika sektsiooni; 1992–93 üks Eesti võistkonna ettevalmistajatest rahvusvaheliseks matemaatikaolümpiaadiks. Üle 30 teadustrükise.
Philip Milanov
2015. aasta suveuniversiaadil võitis ta kuldmedali tulemusega 64.15.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta hõbemedali, püstitades isikliku rekordi 66.90.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta hõbemedali tulemusega 65.71.
Tema isa ja treener Emil Milanov kolis Bulgaariast Belgiasse 1989. aastal.
Tour Hekla
Tour Hekla on 220 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mida ehitatakse Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense. Hoone arhitekt on Jean Nouvel.
Rabamispink
Rabamispink on spetsiaalne pink, mida vanasti kasutati rehepeksul rabamisalusena. Rukkivihu pead löödi vastu pinki, terad veeresid mööda kaldpinda hunnikusse.
Eesti alad
Eestis oli üldtuntud kaldpink, millel rabas üks inimene. Sellel oli üks ots jalgadeta või olid jalad lühemad. Kahele rabajale mõeldud rõhtsad pingid olid 3–4 meetrit pikad ning kasutusel Lääne-Eestis ja saartel. Põhja-Eestis tehti rabamispingi pealispind sooniliseks.
Arvelius
Arvelius oli Soome päritolu Eestimaa pastori- ja literaadisuguvõsa.
Madarik
Madarik (Sherardia arvensis) on Eestis esinev võõrliik sugukonnast madaralised.
Madarik toodi esmakordselt Eestisse (Tartu botaanikaaeda) 1904. aastal, kust hiljem ka loodusesse pääses.
Kraejalad
Kraejalad (ka: raejalad) on jalgadega alus, mida vanasti kasutati erinevate nõude hoidmiseks. Sellel aluse jalgade arv sõltus sellest, mida sellega hoiti. Nt leiva- ja pesuküna hoidmiseks kasutati nelja jalaga alust.
Linda Vilde
Linda Vilde (kuni 1921 Linda Jürman(n); 26. juuli (vkj) / 7. august 1880 Rudissaare talu, Kamari küla, Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 28. mai 1966 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane, Eduard Vilde abikaasa.
Noorus
Ta sündis jõuka talupere ainsa lapsena. Lapsepõlves vanemate majapidamine laostus ning tüdruk anti tädi perekonda kasvatada. Kasvas koos tädipoeg Mihkel Pungaga, kellest hiljem sai tuntud poliitik ja riigitegelane.
Kooliharidust sai ta vaid mõne aasta Põltsamaa aleviku tütarlastekoolis. 15-aastaselt läks Tartusse eraviisiliselt kodumajandust õppima, kuid poole aasta pärast naasis Põltsamaale ja asus tööle müüjana. Seejärel töötas mõnda aega müüjana Venemaal Tšistopolis. Noorena oli ta väga usklik, aga ka väga lugemishuviline. Pärast Charles Darwini lugemist kaotas usu jumalasse.
22-aastaselt naasis Tartusse, kus lõpetas õpingud eksternina. Huvitus poliitikast ning hakkas läbi käima Tartu radikaalsete ringkondadega, kus arutati sotsiaaldemokraatia, naiste õiguste ja revolutsiooni üle. Tegi kaastööd Peeter Speegi toimetatud sotsiaaldemokraatide ajalehele Uudised, kus ilmusid tema pikemad tõlked ja feministlikud jutud nii poliitika kui ka naiste õiguste teemal.
Kooselu Eduard Vildega
1905. aasta sügisel sõlmis Linda Jürmann notariaalselt ilmaliku abielulepingu Eduard Vildega, kellega oli juba mõnda aega lähedases suhtes olnud. Tegelikult oli Vilde juba ilmalikus abielus Antonie Gronauga, kuid kuna tsaari-Venemaal oli seadustatud vaid kiriklikult sõlmitud abielu, siis seaduse silmis olid Vilde mõlemad abielud kehtetud ning seetõttu polnud tal võimalik Gronaust ametlikult lahutada. Vilde ja Jürmann olid esimesed tuntumad eesti seltskonnategelased, kelle kooselu oli tehniliselt vabaabielu.
Ametliku lahutuse Gronaust sai Eduard Vilde alles 1920. aastal pärast Eesti Vabariigi kehtestamist, kui hakati aktsepteerima ilmalikku abielu. Vilde ja Jürmanni kooselu vormistati 24. oktoobril 1921 ametlikult abieluks. Abiellumise järel sai Linda Jürmanni nimeks Linda Vilde.
Poliitiline ja ajakirjanduslik tegevus
Linda Jürmann ja Eduard Vilde võtsid osa 1905. aasta revolutsioonist. Mõlemad olid Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Ühisuse liikmed. Nad võtsid osa nii rahvaasemike koosolekust Bürgermusses kui ka sellest lahku löönud delegaatide aulakoosolekust. Nad käisid maal kõnesid pidamas – Jürmann esines miitingul Saadjärve vallamajas, Vilde Tähtveres.
Pärast revolutsiooni mahasurumist põgenesid Jürmann ja Vilde arreteerimisohu tõttu pagulusse – Soome kaudu Rootsi, Saksamaale ja Šveitsi ning siis tagasi Soome. Eduard Vilde andis pooliseseisvas Soomes välja Vene võimude poolt keelustatud poliitilist pilalehte Kaak, millele tegi kaastööd ka Jürmann. Eduard Vilde oli toimetaja, põrandaaluse levitamise ja volinike võrgustiku loomisega tegeles Jürmann. Korra käis Jürmann valedokumentidega isegi Tallinnas, et isiklikult uus saadetis Kaagi numbreid kohale toimetada. 1906. aasta lõpus sai tsaaripolitsei Vilde asukoha jälile, misjärel Vilde ja Jürmann uuesti pagesid läbi Taani Saksamaale.
1910. aastal suundus Linda Jürmann Peeter Speegi kutsel Ameerika Ühendriikidesse ajalehte Uus Ilm toimetama, Vilde järgnes talle 1911. aastal. Peatselt pöördus paar USA konservatiivsete seaduste (vabaabielupaaril ei lubatud üürikorteris koos elada) ja rünnakute tõttu Uue Ilma vastu tagasi Taani. Tänu Vilde näidendite edule Eesti lavadel pääsesid Vilde ja Jürmann lõpuks suuremast majanduslikust kitsikusest välja.
Veebruarirevolutsiooni järel pöördusid Jürmann ja Vilde pärast 11 pagulusaastat tagasi Eestisse. Jürmann valiti kahel korral sotsiaaldemokraatliku partei esindajana Tallinna linnavolikokku. Hiljem osales ta ka Eesti Naisliidu juhatuse töös. Vildest ja mõneks ajaks ka Jürmannist sai Estonia teatri dramaturg.
1919. aastal lähetati Eduard Vilde Eesti Vabariigi diplomaadina Taani ja Saksamaale. Jürmann jäi edasi Eestisse, kus ta 1919. aastal valiti ühena kahest naisest 101-liikmelisse Tallinna linnavolikokku, kus vastutas orbude ja sotsiaalhoolekande eest. Samuti jäid tema õlule Vilde dramaturgikohustused.
Gustav Sule mälestusvõistlused
Gustav Sule mälestusvõistlused on odaviskaja Gustav Sule auks peetavad kergejõustikuvõistlused.
Linda Vilde
Hilisem elu
1920. aastal pühendus Linda Vilde oma abikaasa Eduard Vilde kogutud teoste toimetamisele ja kirjastajatega suhtlemisele.
Gustav Sule mälestusvõistlused
2018. aastal püstitas võistlustel oma esimese Eesti rekordi Magnus Kirt tulemusega 88.45.
Linda Vilde
Hilisem elu
Linda Vilde suri 28. mail 1966 ja maeti 2. juunil 1966 Tallinna Metsakalmistule Eduard Vilde kõrvale.
Mälestuse jäädvustamine
19. jaanuarist 2021 avati Linda Vilde endises korteris, kus ta ka Nõukogude ajal oli abikaasa päranduse hooldaja, näitus ta tegevusest ajakirjaniku, ühiskonnategelase ja tõlkijana.
Ilmar Pärtelpoeg
Ilmar Pärtelpoeg (24. detsember 1926 Tallinn – 1. august 2013) oli eesti majandus- ja informaatikateadlane, poliitik, sporditegelane, treener ning suusataja.