cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paul Thagard
Parim seletus: teooriavaliku kriteeriumid
Analoogilist järeldamist on parem iseloomustada seletuse mõiste abil. Oletame, et A ja B on P, Q ja R-i suhtes sarnased, ning oletame, et on teada, et see, et A-l on omadus S, seletab seda, et tal on omadused P, Q ja R. Siis saab järeldada, et S võib olla selle seletus, miks B-l on omadused P, Q ja R. Ei saa veel järeldada, et B-l on omadus S, sest pole piisavalt tõendeid ja disanaloogiad on liiga ähvardavad. Aga A ja B vahelised analoogiad suurendavad selle seletuse väärtust, mis seletab seda, et A-l on omadused P, Q ja R, sellega, et A-l on omadus S. (Sarnane on Peter Achinsteini analoogilis-seletuslik järeldamine (Law and Explanation)).
Omori
Mängulugu
Sunny, vanem ja pisut pikem kui Omori, kannatab depressiooni ja sotsiaalse ärevuse all. Tal on ka hallutsinatsioonid, millega peab Sunny läbi mängu võitlema. Pärismaailmas kohtub ta 16aastase Keliga, kes on nõus temaga aega veetma, enne kui Sunny kolme päeva pärast ära kolib. Sunny näeb ka Basilit ja Aubreyt, kuid Aubrey on vägivaldsem ning Basil nõrgem ja häbelikum kui neli aastat tagasi. Hero on aga tudeng, kes õpib arstiks. Hero on samuti muutunud. Ta on kurvem ja tagasihoidlikum kui vanasti, kuid ikkagi abivalmis ja töökas.
Mängija avastab, et tegelased on drastiliselt muutunud Mari enesetapu tõttu. Sõbrad ei tea, miks tegi Mari suitsiidi, kuid Basil ja Sunny teavad tõde. Seetõttu ongi nad mõlemad häbelikud, ärevuses ja kannatavad hirmsate hallutsinatsioonide all. Tegelikult ei sooritanud Mari suitsiidi, vaid see oli hoopis traagiline õnnetus, milles on süüdi Sunny. Mari surma avastaja oli Basil.
Paul Thagard
Parim seletus: teooriavaliku kriteeriumid
Analoogia kriteerium võimaldab kaasata parima seletuse järeldamise loogikasse Norwood Russell Hansoni avastuse loogika. Hansoni ("Is There a Logic of Discovery?") väitel on olemas avastuse loogika, mis koosneb argumentidest, et seletav hüpotees on teatud laadi, nii et ta sarnaneb edukates hüpoteesidega lähedastes valdkondades. See, et hüpotees on sobivat laadi, tähendabki, et tal on analoogiaid edukate hüpoteesidega. Darwin ja laineteoreetikud kasutasid parima seletuse järeldamisel analoogiaid. Et parima seletuse valimisel arvestatakse analoogiaid, ei ole avastuse loogikat, mis erineks õigustuse loogikast (Thagard, "The Autonomy of a Logic of Discovery"). Nii saab toetada uniformistlikke, mitte katastrofistlikke, mehaanilisi, mitte teleoloogilisi, deterministlikke, mitte statistilisi hüpoteese, samuti hüpoteese, mis apelleerivad teatud kindlatele mehhanismidele, nagu valik ja laine levimine.
Omori
Mängulugu
Päriselus tahab Sunny oma vana sõpruskonda tagasi saada, mineviku Basiliga silmitsi seista ja rääkida kogu tõe sõpradele ära. Kuigi sündmused ei toimu reaalselt, peab Omori laskma Sunnyl unemaailmas tõega leppida, et oma eluga edasi liikuda. Kui Sunny võitles oma hallutsinatsioonidega või värviliste tegelastega unemaailmas, siis viimaseks sammuks on võitlus Omoriga, kes teda päriselt tagasi hoidis tõe eest.
Paul Thagard
Parim seletus: teooriavaliku kriteeriumid
Nähtustevaheline analoogia ei vii mitte ainult mõttele, et seletavate hüpoteeside vahel on analoogia, vaid ka täiustab seletusi teisel juhtumil, sest esimene seletus annab teisele eeskuju. Me saame mingist nähtustikust paremini aru, kui seletus sarnaneb varem kasutatud seletustega. See tundub Huygensi ja Darwini puhul olevat peamine kasu analoogiast. Gaaside kineetilise teooria seletusväärtusele aitab kaasa mehaaniline piljardipallide mudel.
Indrek Tammeaid
pisi|Indrek Tammeaid 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Indrek Tammeaid on strateegia- ja juhtimisnõustaja, innovatsiooniekspert, ettevõtja ning investor.
Paul Thagard
Parim seletus: teooriavaliku kriteeriumid
Mitte et seletus oleks tuttavale taandamine. Ent kui muud asjad on võrdsed, on seletused paremad siis, kui teooria on tuttav, st kasutab üldtunnustatud seletustes kasutatud mehhanisme, entiteete või mõisted. Tuttavate eeskujude kasutamine ei ole seletamiseks hädavajalik, kuid tuleb kasuks.
Omori
Mängu arendamise ajalugu
Enne mängu avaldamist oli „Omori“ blogi, mille nimi oli „Omori (ひきこもり, hikikomori)“ ning peategelane oli enam-vähem sarnane mängu omaga. Lisaks blogil olid teised tegelased, mis ei ilmu arvutimängus. Blogi ei uuendata enam, kuid seda on arhiivitud Tumblri ja Wattpadi.
Mängu arendaja Omocat alustas Kickstarteri kampaaniat 2014. aastal, et inimesed saaksid mänguarendamist rahaliselt toetada. Omocatil õnnestus koguda piisavalt raha, et avaldada oma mäng Windows-platvormil aastal 2020. Aastal 2022 ilmus „Omori“ nii Nintendo Switchi kui ka Playstation 4 konsoolidele. Konsoolversioonidele oli lisatud mänguloo edenemiseks uut materjali, mis praegusel hetkel ei ole Windows-versioonis saadaval.
Kickstarteri kampaania tõi mängustuudiole mitmeid probleeme. Rahvas arvas, et neile valetakse, kuna Omocat lubas „Omori“ avaldada 2015. aastal, kuid see lükati edasi 2016. aastale. Rahvas muutus aina vihaseks, kui teada sai, et „Omori“ avaldamist lükati veelgi edasi ehk 2019.–2020. aastani.
Indrek Tammeaid
Tammeaid on teadmuse ja teadustulemuste ärisse suunamise valdkonnas töötanud Helsingi Ülikoolis, viis aastat ettevõtlussuhete juhina, olnud välisnõunik Tartu ülikooli rektoraadis, 2019. aastal innovatsiooninõunik majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis. Samuti olnud juhtimis-, strateegia- ja innovatsiooninõustaja teadus- ja arendusmahukatele suurettevõtetele ja Skandinaavia maade ülikoolidele.
Omori
Mängu arendamise ajalugu
Kuigi Omocati toetajad pidid ootama umbes kuus aastat, olid nad siiski mänguga rahul. Inimesed kiitsid mängu kunstistiili ja muusikat, mida kirjeldati nostalgiliseks. Samuti lugu käsitles teemasid nagu suitsiidi väga tõsiselt.
„Omori“ on enamasti positiivset tagasisidet saanud, kuid mõningad arvavad, et unemaailma osa oli pisut aeglane ja igav, kuna päriselu osa oli huvitavam. Loo keskmise osa oleks võinud ära jätta.
Indrek Tammeaid
Indrek Tammeaid on Euroopa teadus- ja arendustegevusintensiivsete ettevõtete liidu EIRMA personaalliige.
Omori
Mängija otsused
Mängijal on võimalik sooritada otsuseid, mis muudavad mängu lugu. Üks esimestest on Keliga kohtumine. Mängijal on valik, kas avada ust või mitte. Kui otsus on tehtud, et Sunny kohtub Keliga, siis mäng jätkub ehk peategelane näeb Aubreyit, Basilit ja Herot ning kogu tõde on välja toodud. Kui mängija valib, et ei tee Kelile ust lahti, siis mäng on peamiselt Sunny unemaailmas, kus tema laseb Omoril võita. Sunny ei lepi tõega ning mängija ei ole kindel, mis saab Sunny sõpradest.
Indrek Tammeaid
Tunnustus
2015 Tartu ülikooli aumärk
2013 Välisministeeriumi aukiri
Omori
Mängija otsused
Lugu võib muutuda, isegi siis, kui mängija otsustas minna Keliga jalutama. Loo lõpus toimub unemaailmas Omoriga viimane võitlus, kus Sunny võib kas alla anda või jätkata. Kui mängija valib, et Sunny ei võida, siis lõppeb lugu peategelase suitsiidiga, kuna ta ei suutnud tõega leppida. Kui Sunny jätkab, siis Omori lahkub ning peategelane suudab rääkida oma sõpradele, mis tegelikult juhtus. Mängu lõppu saab tõlgendada erinevalt, kuna mängija ei näe Hero, Aubrey ja Keli reaktsioone tõe suhtes, kuid Sunny ikkagi liigub edasi ning kolib ära.
Basili lõppu saab samamoodi n-ö manipuleerida. Kui mängija võidab viimase võitluse, siis Basil ja Sunny vabandavad üksteise ees ning hirmsad hallutsinatsioonid kaovad ära. Selleks tuleb Sunnyl aidata Basilit tema muredega, kuna Basil on Mari surma tõttu samamoodi traumeeritud. Mängijal on aga valik mitte aidata Basilit, mis lõpeb Basili enesetapuga ning sellega mäng lõpeb.
Kullamäe paljand
Kullamäe paljand on kaitsealune paljand Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Nii paljand kui sellesse tekkinud Kullamäe koopad on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu.
Viljandi HC
Viljandi HC (täisnimi HC Viljandi Käsipalliklubi) on käsipalliklubi Viljandis.
Klubi loomisaastal oli klubi president Lembit Nelke.
Agaricomycotina
Agaricomycotina on kandseente alamhõimkond, kuhu kuulub umbes 20 000 liiki.
Kalpa
Kalpa (sanskriti keeles kalpa  ‘aegkond’; paali keeles kappa; tiibeti keeles bskal pa; hiina keeles 劫 jie; jaapani keeles kō) on india õpetustes mõiste, millega tähistatakse väga pikka ajaperioodi, mis hõlmab suure hulga ajastuid (sanskriti keeles yuga).
Hinduistlikus mütoloogias on kalpa üks päev Brahma elus, mille jooksul maailm luuakse, kestab ja lõpuks hävib igal õhtul. Pärast seda maailma ei eksisteeri, kuid ta luuakse järgmisel päeval uuesti. Selline kalpade tsükkel on alguse ja lõputa, mistõttu Budismis nimetatakse nende hulka tihti ‘loendamatuks’ (sanskriti keeles asaṃkhyeya).
Budistlikus mütoloogias nimetatakse kalpat, kus buddhasid ei ole, ‘tühjaks aegkonnaks’ (sanskriti keeles śūnyakalpa). Praeguses kalpas on juba olnud neli buddhat (Krakutšanda, Kanakamuni, Kāšjapa ja Gautama) ning üks buddha, Maitreja, on veel tulemas.
Kazackija Bałsuny
Kazackija Bałsuny (transkribeerituna Kazatskija Balsunõ) on küla Valgevenes Homieli oblasti Vietka rajooni Vialikija Niamki külanõukogus. Asula asub oblasti keskusest Homielist 68 ja rajooni keskusest Vietkast 45 kilomeetri kaugusel Vene piiri ääres Biesiedźi jõe kaldal.
Külas on klubihoone.
Azovstal
Azovstal (ukraina keeles Азовсталь) on osaliselt hävitatud metallitööstuse tehasekompleks Mariupolis, mis kuulus ettevõttele PrAT ja kus töötas metallurgiakombinaat Azovstal (ПрАТ «Металургійний комбінат „Азовсталь“»).
Kazackija Bałsuny
Ajalugu
8. detsembrist 1926 16. juulini 1954 oli küla samanimelise külanõukogu halduskeskuseks. Aastal 1926 olid külas postkontor ja kool. Aastal 1930 moodustati seal kolhoos. Toona töötas külas neli tuulikut, seal oli ka sepikoda. Teise maailmasõja ajal asus külas Saksa vägede tugipunkt. 27. jaanuaril 1943 lasid karistussalklased sidemete eest partisanidega maha 18 küla elanikku. Sõjas hukkus 149 küla elanikku. Aastast 1959 kuulus küla Niamki sovhoosi.
Luule Kormašova
pisi|"Põld" (1979) Luule Kormašova (aastani 1955 Luule Aasnõmm; sündinud 20. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1959 keraamikuna ERKI.
Aastatel 1960–1962 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees teostuskunstnikuna ja aastatel 1981–1987 ERKI-s keraamikaõppejõuna; aastatel 1962–1980 ja aastast 1987 on tegutsenud vabakunstnikuna. Kuulus aastast 1960 Eesti Kunstnike Liitu.
Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Nikolai Kormašov. Nende pojad on kunstnikud Andrei Kormašov ja Orest Kormašov. Samuti on kunstnik ka nende minia (Oresti abikaasa) Jaana Kormašov.
ETK Projekt
ETK Projekt on aastal 1956 moodustatud projekteerimis ettevõte.
Ettevõtte nimed
Ettevõte kandis asutamise ajal (jaanuar–detsember 1956) nime Läti Kooperatsiooni Projekteerimise Kontori Eesti grupp. 1956–1961 oli see Üleliidulise Tarbijate Kooperatiivide Keskliidu (Tsentrosojuzi) projekteerimistöökoja (alates aprillist 1960 projekteerimisbüroo) Eesti filiaal. 1961–1992 oli see Tsentrosojuzprojekti Tallinna filiaal. 1992–1994 oli see Projekteerimise Instituut ETK Projekt. 1994–1996 oli see AS ETK Projekt. 1996-1998 oli see AS Eeteprojekt, aastast 1998 OÜ Eeteprojekt.
Ettevõtte projekteerimistöid
ETK Projekt on projekteerinud näiteks Tallinnas asunud kohviku Kadriorg ja Pirita uue Rannahoone.
Reja
Reja (ukraina keeles Рея) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Berdõtšivi rajoonis. Elanike arv on 1080. Pindala on 2,568 km².
Väärinfo
Väärinfo on vale või ebatäpne informatsioon, mida luuakse, avaldatakse ja levitatakse enamasti majandusliku kasu eesmärgil või avalikkuse ettekavatsetud petmiseks, moonutades avalikku arutelu, õõnestades kodanike usaldust institutsioonide ja meedia vastu ning destabiliseerides isegi demokraatlikke protsesse.
Esimene Vabariik
Esimene Vabariik võib tähendada:
Sotsiaalne sahkerdamine
Sotsiaalne sahkerdamine võib viidata:
Savvusanna sõsarad
"Savvusanna sõsarad" on Eesti, Prantsusmaa ja Islandi koostöös valminud dokumentaalfilm.
Filmi režissöör on Anna Hints, produtsent Marianne Ostrat.
Filmi tootsid filmistuudio Alexandra Film ja produktsioonifirma Ursus Parvus.
Film esilinastus 2023. aasta jaanuaris Sundance'i filmifestivalil. Eesti kinolevisse jõuab film 24. märtsil.
Filmi levilepingud on sõlmitud enam kui 20 riigis.
Sisu
Teos vaatleb naiste suitsusaunas käimise traditsiooni, kuna naised on aastasadu suitsusaunades sünnitanud, samuti saunas surnupesija rollis olnud. Režissöör Anna Hints sai inspiratsiooni lapsepõlvest, mil pärast vanaisa surma käis saunas ja vanaema rääkis lahkunust lugusid.
Tunnustus
2023 Sundance'i filmifestivali maailmakino dokumentaalfilmide võistlusprogrammi parim režissöör (Anna Hints)
Living Next Door to Alice
"Living Next Door to Alice" (eesti keeles pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani populaarne laul.
Originaalesitajaks oli Austraalia trio New World. 1972. aastal avaldatud singel jõudis sealmaal edetabelis 35. kohale, mujal jäi aga praktiliselt tähelepanuta. Maailmakuulsaks sai lugu ansambli Smokie esituses.
Smokie versioonid
Inglise ansambel Smokie avaldas singli 1976. aasta novembris. Suurbritannias jõudis laul 5. kohale ning USA-a edetabelis Billboard Hot 100 1977. aasta märtsis 25. kohale. Laul oli aga esikohahitt Saksamaal, Austrias, Iirimaal, Hollandis, Norras, Šveitsis ja Austraalias. 1995. aastal koos koomik Roy Chubby Browniga tehtud paroodiaversioon ("Who The F*ck Is Alice") jõudis Suurbritannia singlimüügiedetabelis isegi 3. kohale. See versioon on ajendatud aga hoopis hollandlaste ansambli Gompie versioonist.
Muud versioonid
1977. aastal avaldas oma versiooni laulust "Living Next Door to Alice" USA kantrilaulja Johnny Carver. See versioon jõudis Billboardi kantriedetabelis 29. kohale.
1982. aastal avaldas punkbänd Chron Gen laulust oma versiooni plaadil "Chronic Generation"
Kevin Wilson avaldas loost paroodiaversiooni "Living Next Door to Alan" oma 1985. aastal ilmunud plaadil "Kev's Back (The Return of the Yobbo)".
1996. aastal andis Jimmy Sturr laulu välja polkana Grammy pälvinud plaadil "Polka! All Night Long".
Muukeelsed versioonid
Tšehhikeelse versiooni "Alenka v říši divů" salvestas Karel Zich.
Vene keeles kannab lugu pealkirja "Кто такая Элис?". Esitanud on seda Mihhail Bašakov ja ansambel Konets Filma (Конец Фильма).
Kapsapea
"Kapsapea" on Oskar Lutsu ühevaatuseline komöödia.
Selle peategelane on taluperemees Saamuel Pliuhkam, kes igatseb näituse auhinda ning püüab seepärast petta välja saunanaise Krõõda hiigelsuurt kapsapead. Näidendi lõpul selgub, et näitus peeti juba eelmisel nädalal ära.
Teose esimene väljaanne ilmus 1913. aastal. Sestsaadik on seda korduvalt lavastatud, näiteks 2011. aastal Võru Linnateatris (peaosas muusik Jaan Pehk).
Kapsapea kuulub Sirgasmäe tsüklisse.
Näidendi põhjal valmis 1993. aastal Riho Undi multifilm "Kapsapea", mille järjed "Tagasi Euroopasse" (1997) ja "Saamueli internet" (2000) puutuvad Lutsu loominguga küll kokku vaid peategelase Saamuel Pliuhkami kaudu. "Kapsapea" instseneeringuid on korduvalt lavastatud Eesti teatrites. Kirjandusloolase Ants Järve hinnangul on see "eesti näitekirjanduse parim ühevaatuseline komöödia".
Pavel Badea
Pavel Badea (sündinud 10. juunil 1967) on Rumeenia jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Rumeenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1992 9 mängu ja lõi 2 väravat.
Eoslavaseened
Eoslavaseened (Hymenomycetes) oli kandseente hõimkonna suurim klass. Tänapäeva mükoloogias seda taksonit enam ei tunnustata.
Klassi kuulus kolm seltsi:
Jaunpiebalga kihelkond
Jaunpiebalga kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Neu-Pebalg, varem Neuhof) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis.
JK Tabasalu
Tabasalu JK Charma (endise nimega Tallinna FC Charma) on jalgpalliklubi mis asutati 2013. aastal. Meeskonna tuumik koosneb peamiselt endistest Nõmme Kalju duubelmeeskonna- ja Tabasalu JK mängijatest.
Klubi eelkäija on Tabasalu Jalgpalliklubi.
Diviisikindral
Diviisikindral on sõjaväeline auaste, kõrgem ohvitser, mis vastab paljudes riikides kindralmajori auastmele.
Diviisikindrali auaste on kasutusel mitmes riigis, sealhulgas Prantsusmaal, Hispaanias, Itaalias ja Poolas.
Diviisikindral on korpusekindralist madalam ja brigaadikindralist kõrgem. Vastab NATO koodile OF-7.
Prantsusmaa
Diviisikindrali auaste (prantsuse keeles général de division) võeti Prantsusmaal kasutusele 1790. aastatel, asendades sellega kuningriigiaegse kindralleitnandi auastme. Napoleoni armees oli diviiskindralist kõrgem vaid keisririigi marssali auaste (korpusekindrali ja armeekindrali auastmed võeti kasutusele hiljem).
Kõrgemäe paljand
Kõrgemäe paljand (ka: Kõrgekalda paljand) on paljand Helme jõe kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Mike Maignan
Mike Peterson Maignan (sündinud 3. juulil 1995 Cayenne'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliigaklubis AC Milan ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.
Ta sündis Prantsuse Guajaanas. Tema ema on Haiti ja isa Guadeloupe'i päritolu.
2009. aastal liitus ta Paris Saint-Germaini noortesüsteemiga. Aastatel 2012–2015 mängis ta klubi reservmeeskonnas Prantsusmaa tugevuselt neljandas liigas, kuid Paris Saint-Germaini põhimeeskonda ta välja ei jõudnud.
2015. aasta augustis liitus ta Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lille. Lille'i esiväravavahiks kerkis Maignan hooajal 2017/18. Hooajal 2018/19 valiti Maignan Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks ja liigahooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2020/21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks.
2021. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu AC Milaniga. Ta sai Milani esiväravavahiks Paris Saint-Germaini siirdunud Gianluigi Donnarumma asemel. Kohe esimesel hooajal tuli Maignan Milaniga Itaalia meistriks. Hooajal 2021–22 sai Maignan Itaalia kõrgliigas kirja enim nullimänge (17) ning ta valiti hooaja parimaks väravavahiks ja liigahooaja sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 2010–2016 mängis Maignan Prantsusmaa noortekoondistes. Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 7. oktoobril 2020 mängus Ukraina vastu. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Georg von Bock
pisi|Georg von Bock Georg von Bock (vene keeles Георгий Тимофеевич Бок) (6. oktoober (ukj 18. oktoober) 1818 – 12. juuni 1876 Schwerin) oli baltisaksa päritolu vene mereväelane, viitseadmiral.
Elulugu
Georg von Bock kuulus nimekasse baltisaksa aadlisuguvõsasse. Ta oli Võisiku mõisniku polkovnik Timotheus Eberhard von Bocki (1787–1836) ja tema eestlannast abikaasa Ewa Catharina (suri 1862) ainus laps. 10-aastaselt kirjutati ta õppima merekorpusesse, mille lõpetas 1835. aastal mitšmani auastmes. Teenis esialgu Musta mere laevastikus, hiljem mereväe peastaabis adjutandina. 1860. aastal arvati 1. järgu kaptenina reservi. 1865. aastal sai temast tiibadjutant, 1866. aastal kontradmiral ja 1872. aastal suurvürst Vladimir Aleksandrovitši õuemeister.
Perekond
Bock naitus 1847. aastal kindralmajor Dmitri Ignatjevi tütre Annaga (1824–1916). Abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanema poja riiginõunik ja kammerhärra Vladimiri (1850–1899) surmaga kustus Bockide suguvõsa Võisiku liin.
Autasud
Teda autasustati Püha Anna II, Püha Vladimiri IV ja III klassi ordeni ning mitmete välismaa ordenitega.
Priit Vellak
pisi|Priit Vellak 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Priit Vellak (sündinud 8. jaanuaril 1992) on Eesti Maaülikooli Metsandus- ja maaehitusinstituudi doktorant ning ettevõtte Milrem AS arendusjuht. Tema teadustöö uurimissuunad on metsakasvatus, metsandus, metsandustehnoloogia ning doktoritöös keskendub robotite kasutusvõimaluste uurimisele metsanduses.
Tunnustus
2017 – RMK preemia parima metsandusliku magistritöö eest
Metssõnajalg (perekond)
Metssõnajalg (Phegopteris) on soosõnajalaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik metssõnajalg (Phegopteris connectilis).
Astrahani valge
pisi|Astrahani valge 'Astrahani valge ' (Malus domestica Borkh) (nimetatakse ka White Astrahan, Valge Astrahan, Weisser Astracan, Belõi Astrahan, White Astrachan) on aed-õunapuu suvisort.
Aretatud Venemaal. Selle vili on keskmise suurusega, mis valmib augustis. Õun on ilusa kujuga ja hea maitsega. Päikese poolt küljest küps-punane. Kooretäpid nähtavad rohelisel või roosal foonil. Viljaliha on valge, koore alt sageli punakas, õrn, mahlane, veinhapu maitsega. Puu on vastupidav, varaviljakas ja viljarikas. Talve- ja põuakindlus suur, niisketel rasketel muldadel nakatub kärntõppe.
Kärner
Kärner on eesti ja saksa perekonnanimi. See tuleneb saksa keelest pärinevast, praeguseks vananenud laensõnast kärner (Gärtner), mis tähendab aednikku.
Nimede eestistamisel anti Kärneri-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aarla, Illissoo, Kannel, Kaseniit, Kändaru, Käreväli, Laul ja Loitloo.
2012. aasta 11. jaanuari seisuga oli rahvastikuregistrisse kantud 538 perekonnanime Kärner kandvat inimest.
2008. aastal koostatud levinumate eesti perekonnanimede tabelis oli Kärner 213. kohal.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kärner 513 inimesel: 237 mehel ja 276 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kärner meeste puhul 222. ja naiste puhul 203. kohal.
Harilik keerispea
Harilik keerispea (Phacelia tanacetifolia) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeliik.
Phacelia on tuletatud vanakreeka keelest ja tähendab "kimpu", viidates kobaras paiknevatele õitele. Liigiepiteet tanacetifolia tähendab soolikarohu [Tanacetum spp.] lehtede sarnane'.
Harilik keerispea looduslik levila on Ameerika Ühendriikides California ja Arizona osariigis ning Mehhikos.
Taime kasvatatakse Eestis meetaimena. Harva võib taim ka metsistuda.
Morfoloogia
Tegemist on lillakate õitega üheaastase taimega, mida looduslikult ei esine. Õitsemine on rikkalik ja kaua kestev. Lehed on kaheli-sulglõhised, 1,5–15 cm pikad, karvased. Sulglehekesed kuni 3 cm pikad. Kellukjad, roosakad kuni helesinised õied lühikestel raagudel, tihedas tipmises keerdunud võnkõisikus. Õiekroon on kuni 8 mm pikk, tolmukatest 2 korda lühem. Õietolm on värvuselt tumelilla. Õitsemine algab 40–50 päeva pärast tärkamist. Kasvukõrgus jääb vahemikku 30–70 cm. Seemned idanevad ainult pimedas. Omab väga head põuakindlust.
Levila
Harlik keerispea on pärit Ameerika Ühendriikide edelaosast ja Mehhiko loodeosast. Ta on kõige rohkem levinud Lõuna-California kõrbetes ning eelistab kasvada kuni 1500 meetri kõrgustel aladel. Siiski on hariliku keerispead leitud ka kõrgematel aladel kui 1500 meetrit.
Kasutamine
Põllumajanduses kasutatakse hariliku keerispead katte- või vahekultuurina ning meetaimena. Vahekultuurina kasvatatakse teda mullaviljakuse parandamise eesmärgil, lisaks pakub ta suurt konkurentsi umbrohtudele. Taim omab võimet muuta teistele taimedele mitteomastatav fosfor kättesaadavaks. Teda võib kasvatada ka ilutaimena. Harilikku keerispead kasutatakse ka viinamarjaistandustes, kuna omab nektaririkkaid õisikuid ja tänu sellele kutsub ligi putukaid, kes aitavad taimi tolmendada. Peamised tolmendajad on kimalased ja mesilased. Meeproduktiivsuse tase jääb 150kg/ha juurde. Keerispea mett hinnatakse võrdseks pärnameega. Kristalliseerudes on hele ja peene kristalliga.
Külv
Harilikule keerispeale sobivad eelkõige parasniisked viljakad mullad, ei talu raskeid savimuldasid. Külvisügavus jääb vahemikku 1–2,5 cm. Puhaskülvi norm 9–12 kg/ha, haljasmassi eesmärgil kasvatades 15 kg/ha. Soovituslik on külvijärgne rullimine.
Waikato jõgi
Waikato on jõgi Uus-Meremaal Põhjasaarel. See on Uus-Meremaa pikim jõgi.
Jõe pikkus on 425 kilomeetrit.
Jõe ääres asuvad Turangi, Taupo, Mangakino, Arapuni, Cambridge, Hamilton, Ngaruawahia, Meremere, Tuakau, Huntly ja Port Waikato.
Jõel on Huka kosk.
Waikato jõgi on andnud nime Waikato ringkonnale.
Tormine tuul
Tormine tuul meres|thumb Tormine tuul ehk väga kõva tuul ehk rajutuul on tuul, mille tugevus on 8 palli Beauforti skaala järgi ehk 8 bofoori. Tuule kiirus võib olla 34–40 sõlme ehk 39–46 miili tunnis ehk 62–74 km/h ehk 17,2–20,7 m/s.
Selle tugevusega tuul liigutab kohalt kinnitamata esemeid ja võib põhjustada kergeid purustusi. Igasugune liikumine vastu tuult on ülimalt raske, autod maanteel kalduvad kõrvale. Tuule mõjul murduvad puuoksad.
Meres tekivad keskmiselt kõrged (5,5–7,5 m ehk 18–25 jalga) pikad suure perioodiga veelained, tuul heidab murduvate lainete harjadelt pritsmeid, vahust on moodustunud triibud vastavalt tuule suunale.
Wicher
Maria Bakalova
Ta sai tuntuks filmis "Borat 2" Tutar Sagdiyevi rollis.
Jelena Ventsel
Jelena Sergejevna Ventsel (sündinud Dolgintseva, kirjanduslik pseudonüüm Irina Grekova; 21. märts 1907 Tallinn – 15. aprill 2002 Moskva) oli vene nõukogude matemaatik ja proosakirjanik, teaduse populariseerija.
Ventsel sündis Tallinnas, kus tema isa oli matemaatikaõpetaja ja ema kirjandusõpetaja. 1929. aastal lõpetas ta Leningradi Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1954. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja, 1955. aastast oli ta professor. Aastatel 1935–1968 töötas ta õppejõuna Žukovski-nimelises Õhujõudude Akadeemias, aastatel 1968–1987 õppejõuna Moskva Transpordiinseneride Instituudi rakendusmatemaatika kateedris.
Jelena Ventseli teaduslikud tööd ja õpikud käsitlevad tõenäosusteooriat, mänguteooriat ja dünaamilist planeerimist. Ta kirjutas jutustusi ja romaane. Tema romaanide põhjal on tehtud filme.
Neljas Vabariik
Neljas Vabariik võib tähendada:
2. kaardiväekorpus (Venemaa keisririik)
2. kaardiväekorpus (vene keeles 2-й гвардейский корпус) oli aastatel 1915−1918 Venemaa keisririigi sõjaväeline üksus.
Ajalugu
Korpus formeeriti I maailmasõja ajal 1915. aasta novembris. Detsembris allutati see Eriarmeele ja arvati Edelarinde koosseisu, kus see sõdis kuni 1916. aasta novembrini. Septembris 1916 oli see 8. armee osa, seejärel taas Eriarmee alluvuses. Seejärel allutati see Läänerinde juhatusele, kuid alates 1917. aasta aprillist oli see taas Edelerinde koosseisus. Aprillist juunini oli see allutatud 11., seejärel 7. armeele. Üksus saadeti laiali 1918. aasta algul.
Artiklid kultuuritüpoloogiast
"Artiklid kultuuritüpoloogiast" ("Статьи по типологии культуры: Материалы к курсу теории литературы") on kaks Juri Lotmani artiklite valimikku, mis ilmusid 1970 ja 1973.
Sissejuhatus
Vähe on tehtud selleks, et määratleda kultuuri konstantse struktuurina, milleta inimkonna olemasolu on võimatu. Kultuuri vaatlemine semiootilise mehhanismina informatsiooni väljatöötamiseks ja talletamiseks on algusjärgus.
Kultuur ja informatsioon
Hoolimata sellest, et vahetute materiaalsete hüvede tootmine on raske, on inimkond alati eraldanud jõudu kunstile, teoreetilisele mõtlemisele, teadmistele ja enesetunnetusele, jättes selle ülesande kõige võimekamatele inimestele. Järelikult on kollektiivi elu ilma kultuurita (tekstid, eriline käitumisviis) võimatu. Ühed inimese vajadused vajavad kohest rahuldamist; teiste rahuldamiseks tuleb koguda reserve, need on geneetikaülese informatsiooni omandamise alus. Ühed võõrstruktuurid vormuvad kiiresti ümber organismi struktuuri, teised säilitavad oma struktuuri või selle struktuuri programmi ning kogunevad tagavaraks. Nii akumuleerub informatsioon. Kultuur on kogu mittepäriliku informatsiooni ja selle organiseerimis- ja säilitamisvahendite summa. Kultuur teeb võimalikuks ka vale, sest grupid püüavad informatsiooni monopoliseerida.
Kultuur ja keel
Kultuur on erilisel viisil organiseeritud märgisüsteem. Claude Lévi-Straussi järgi algab kultuur sealt, kus on reeglid. Loomulik käitumine on alati ainuvõimalik; kultuuriline käitumine eeldab mitut võimalust, mis kõik ei ole õiged. On ka niisugune käitumine, mis ei ole loomulik ega ka kultuuriline, sest kultuur ei reguleeri seda. Kultuur on üldsemiootilises mõttes keel. Kultuur on sekundaarne süsteem, mille alus on mõni loomulik keel ja millel on samalaadne struktuur nagu loomulikul süsteemil. Et kultuur on kommunikatsioonisüsteem, peab ta alluma samadele konstruktsioonireeglitele nagu teised semiootilised süsteemid, mistõttu saab sellele rakendada üldsemiootika mõisteid (kood, teade, tekst, struktuur, kõne, keel, paradigmaatilisus, süntagmaatilisus jt).
Tekstide üleviimine (tõlkimine) teistesse keeltesse, nende erisugususe äratundmine ning kultuuri piiride nihkumine on reaalsuse kultuurilise hõlvamise mehhanism. Igapäevases kultuurilises tegevuses viiakse reaalsuse mõni osa üle mõnda keelde ja muudetakse see tekstiks, millega viiakse informatsioon kollektiivsesse mällu. Müüt ja ajalugu on kollektiivse mälu vorm. Kultuuri hävitamiseks hävitatakse mälu.
Tänapäeva teadvuse jaoks on ajalugu kirja pandud paljudes tekstides, millest igaüks kujutab reaalsust mingist aspektist. Vanavene kroonika on tekst, mis on adekvaatne kogu elu tervikuga. Nagu elul, on sellel algus, lõppu aga pole, vaid seda täiendati lõputult; lõpp tähendas maailma lõppu. Kui jutustuses või romaanis toodi esile lõpp, siis modelleeriti põhjuslikkust, see oli elu tähenduse seletamine. Kroonikas aga viidi elu kollektiivsesse mällu. Rahvuslik mälu märgistas rahvuse olemasolu ühtse organismina; olemasolu märkideks olid peale kroonikate ka mälumärgid (hauad, kirjad mälestusmärkidel, mälestusmärgid, kirjad hoonete seintel, kohanimed, mis ei olnud sündmuste seletus, vaid mälestus nendest.
Maailma hõlvamine selle tekstiks muutmise teel, maailma kultuuristamine, võimaldab kahesugust lähenemist. 1. Maailm on tekst, teade, mille adressant võib olla Jumal, loodusseadused, absoluutne idee jne. Maailma kultuuriliseks hõlvamiseks õpitakse see keel ära, dešifreeritakse see tekst, loetakse ja tõlgitakse looduse raamatut. Sellega on seotud varakeskaegne kujutlus, et kristluse omaksvõtmine (pühendamine tõesse) on seotud pühakirja tõlkimisega rahvuskeelde (maailma seaduste mõistmine on nende tõlkimine inimkeelde). 2. Maailm ei ole tekst. Kultuuristamine on maailmale kultuuri struktuuri andmine. See on kantiaanlik lähenemine. Barbaarne maailm hõlvatakse, viies sinna tsivilisatsiooni. Mittetekst muudetakse tekstiks. See on metsa ja linna erinevus. Tootmisvahendid on kultuuri osa.
Märgi ja märgisüsteemide probleem ja vene kultuuri tüpoloogia XI–XIX sajandil
Kultuuri moodustavate tekstide summa on esiteks teatud teated, teiseks nende koodide realisatsioon, mille abil teade tekstis dešifreeritakse. Kultuuritüüpe saab kirjeldada keeltena. Teksti dešifreerimiseks on tavaliselt tarvis koodide süsteemi, mis võib olla hierarhiline või mehaaniliselt ühendatud. Üks kodeerivatest süsteemidest on siiski domineeriv, sest kommunikatiivne süsteem on ühtlasi modelleeriv süsteem ja kultuur ehitab maailma mudelit ehitades ühtlasi enese mudelit. Uurija võib leida tekstist kodeerivate struktuuride keerulise hierarhia, kaasaegne aga näeb eelkõige üht struktuuri. Tekste luuakse ja mõtestatakse ümber vastavalt ühe või teise kollektiivi maailmamudelile. Kultuuri loomisel toetutakse loomulikule keelele, mis on kõikehaarav semiootiline süsteem. Kultuurikoode saab liigitada selle alusel, milline on nende suhe märgiga. Kultuuriline maailmamudel peab kasutama võimalusi, mida pakuvad semiootilise süsteemi invariantsed elemendid.
Argiteadvuses samastatakse tähendust väärtusega ja isegi tähenduse omamist olemasoluga. Sotsiaalse mudeli (kultuurilise mudeli) ehitamine eeldab reaalsuse jaotamist faktide maailmaks ja märkide maailmaks, mille omavahelisi suhteid hakatakse määratlema. Et nähtus oleks märk, kannaks tähendust, peab tal olema suhe mingi mittemärgi või märgiga. Esmane suhe, asendamissuhe, loob semantilise tähenduse; teisane suhe, ühinemissuhe, loob süntaktilise tähenduse. Et mudelis tähendab märk olemine olemasolu, siis semantilise tähenduse puhul on märk olemas, sest ta asendab midagi endast tähtsamat, ja teisel juhul on märk olemas, sest ta on osa millestki endast tähtsamast. Kultuurisüsteeme (kultuurikoode saab liigitada semantilise ja süntaktilise tähenduse olemasolu või puudumise järgi neljaks: 1) ainult semantiline korrastatus, 2) ainult süntaktiline korrastatus, 3) mõlema koorastatuse eitus, märgilisuse eitus, 4) mõlema korrastatuse süntees. Esimene ja kolmas juhtum on korrastatud mittetekstina (kolmas ka mittesõnana), teine ja neljas on orienteeritud vastavalt muusikalisele ja sõnalisele tekstile. Kuigi reaalsed kultuurid on lihtsamate tüüpide põimingud ning võivad olla eri hierarhiatasanditel erinevalt korrastatud, ehitub kultuuritsükli areng semioosi üldiste võimaluste ammendumisena, kommunikatiivse süsteemi progressiivse rikastamisena. Vene kultuuris Kiievi-Venest kuni 19. sajandi keskpaigani on need neli kultuurikoodi järjestikku vahetunud.
Vaskratsanik
pisi pisi|[[Vassili Surikovi maal "Vaskratsanik". Taustal Iisaku katedraal]] Vaskratsanik (vene keeles Медный всадник Mednõi vsadnik) on Peeter I mälestusmärk Peterburis Senati väljakul. Selle pidulik avamine toimus 7. (18.) augustil 1782.
Ratsamonument on valmistatud pronksist ja graniidist. Monumendi valmistas Prantsuse skulptor Étienne Maurice Falconet Venemaa keisrinna Katariina II tellimusel. Vaskratsaniku nimi kinnistus kujule tänu Aleksandr Puškini poeemile "Vaskratsanik".
Dina Boluarte
Dina Ercilia Boluarte Zegarra (sündinud 31. mail 1962 Chalhuancas) on Peruu jurist ja poliitik, kes on alates 7. detsembrist 2022 Peruu president. Ta vannutati ametisse pärast president Pedro Castillo ebaõnnestunud riigipöördekatset. Ta on esimene naine, kes on saanud Peruu presidendiks.
Vaskratsanik
Kuju on umbes 6 meetrit kõrge, pjedestaal 7 meetrit. Ratsamonumendil on kiri ladina keeles: Petro Primo Catharina Secunda MDCCLXXXII ja vene keeles: Петру перъвому Екатерина вторая лѣта 1782 ('Katariina II Peeter I-le 1782').
Naviseade
pisi|GPS-vastuvõtja Naviseade ehk GPS-vastuvõtja on raadioseade, mis võtab vastu ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi signaale, määrab nende järgi reaalaajas kindlaks mitmesuguseid asukohaandmeid ja teeb need nähtavaks kuvaril, mittesõjalises kasutuses harilikult mere-, teede- või tänavatekaardil. Naviseadme peamised riistvarakomponendid on
Tarkvarasse kuuluvad operatsioonisüsteem, navigeerimisprogramm ja kaardid.
Liigid
pisi|Naviseade autos Naviseade võib olla kaasaskantav, hõlpsalt sõidukisse paigaldatav või kohakindlalt sõidukisse monteeritud.
Autos kinnitatakse teisaldatav naviseade tavaliselt tuuleklaasile või hoidikusse armatuurlaual. Kõige täiuslikumad on sisseehitatud navigeerimisseadmed (autoraadio koosseisus). Niisugune suure kuvariga seade võtab täpsemaks navigeerimiseks arvesse ka auto enda liikumise andmeid. Güroskoopiline elektronkompass koos kiirendusanduritega tagavad seadme töövõime ka raadioühenduse lühiajalise katkemise korral (nt tunneli läbimisel).
Navifunktsioon on samuti enamikul nutitelefonidel. Seadmega kaasasolevad või allalaaditavad programmid ja rakendused võimaldavad nutitelefoniga navigeerida nagu tavalise kaasaskantava naviseadmega.
Kasutamise ja vastuvõtu iseärasused
Naviseadme täpsus ja töötamise kiirus sõltub peale raadiosignaalide vastuvõtu tingimuste olulisel määral ka protsessori ja programmide omadustest.
Asukoha määramise täpsus
Asukoha määramise täpsus sõltub eelkõige sellest, mitmelt GPS-sidesatelliidilt signaalid parajasti vastuvõtjasse jõuavad. Vähim signaalide arv on kolm, mille puhul võib viga ulatuda mitmekümne meetrini ja asukoha andmete arvutus toimub märgatava viivitusega. Kõrgusinfo saamiseks läheb vaja ka signaali neljandalt satelliidilt. Saabuvate signaalide arvu kasvades paraneb ka täpsus kuni mõne meetrini. Naviseade on enamasti suuteline korraga töötlema kuni 12 satelliidi signaale.
Ooteaeg
Ooteaeg sisselülitamisest esimese kohamääramiseni (TTFF, time to first fix) võib ulatuda ühe minutini, A-GPSi signaalide vastuvõtu korral ainult mõni sekund.
Raskendatud vastuvõtt
Tulenevalt satelliitsides kasutatavate mikrolainete levimise iseärasustest võib hoones olla vastuvõtt häiritud. Kõrgete ehitiste ja suurte puude vahel muudab asukoha määrangu ebatäpseks piiratud levi ning signaali mitmekordne peegeldumine. Navigatsiooniseadmete täiustatud kiibistikud tagavad rahuldava vastuvõtu ka rasketes vastuvõtuoludes sel teel, et sisaldavad suure hulga (kiibis SiRF Star III 204 800) paralleelselt toimivaid korrelatsioonvastuvõtjaid ning liidavad peegeldunud signaale. Seejuures suureneb siiski asukoha määramise viga (kuni 10 meetrini), sest lained läbivad mitmekordsete juhuslike peegeldumiste tõttu pikema teekonna.
Pilvitus ja sademed levi kuigivõrd ei mõjuta.
Kasutamisvõimalusi
Olenevalt liigist ja hinnaklassist võib GPS-seade reaalajas määratavate asukohakoordinaatide põhjal näidata kuvaril:
Lisaks võib seade võimaldada käevaba suhtlust, kasutades peakomplekti (Bluetooth-ühenduse abil) hääljuhiste kuulamiseks ja häälkäskude andmiseks.
Liiklusraadio TMC (Traffic Message Channel) tööpiirkonnas on võimalik saada aktuaalset liiklusinfot, näiteks liiklusõnnetuste, teetööde ja raskete teeolude kohta. Ummikute korral võib kuvaril näha ümbersõiduteid.
Puutetundliku ekraani olemasolul (nagu see on igas nutitelefonis) saab hõlpsalt anda käske ja suumida kaarti.
Programmid ja kaardid
Vajalik tarkvara võib olla naviseadmega kaasas või siis tuleb navigeerimisprogramm ja kaardid seadmesse laadida arvuti või nutitelefoni kaudu. Aeg-ajalt vajavad kaardid värskendamist.
Nutitelefoni navigaatori kaardirakendused on sageli veebipõhised: parajasti vajalik tarkvara laaditakse seadmesse reaalajas mobiili andmesideühenduse kaudu. Eri piirkondade kaarte on võimalik ka eelnevalt alla laadida. Kuna kaardid on küllaltki mahukad (iga kaart sadades megabaitides), on neid otstarbekas salvestada mälukaardile WiFi ja arvuti kaudu.
GPS ja GNSS
Navigatsiooniseadmed olid kuni 2012. aastani peaaegu eranditult GPS-seadmed, sest kasutada oli üksnes USA satelliidisüsteemi NAVSTAR GPS signaalid. Seejärel on hakatud tootma ka mitmesüsteemseid vastuvõtjaid, mis on võimelised vastu võtma lisaks teiste GNSS-süsteemide (näiteks GLONASSi) signaale. Neid seadmeid nimetatakse siis GNSS-vastuvõtjateks.
Tootjad
Naviseadmete tuntuimad tootjafirmad on Becker (USA Harman Becker Automotive Systems GmbH), Garmin (USA Garmin Ltd, tooted ka nime all Navigon) ja TomTom (Hollandi TomTom N.V.). Muid tootjaid: GoGlever (Hiina GOCLEVER Technology Limited), Magellan (USA Magellan Navigation, Inc), Prestigio (rahvusvaheline tootemark) jt.
Kollektiivne pöördumine
Kollektiivne pöördumine on Eesti Vabariigi parlamendile, Riigikogule esitatav vähemalt tuhande allkirjaga taotlus, milles avaldajad esitavad oma seisukoha ühiskonnaelu paremaks korraldamiseks.
Kollektiivsele pöördumisele esitatud formaalsed nõuded ning tema menetlemisest Riigikogus reguleerib "Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus" ning "Riigikogu kodu- ja töökorra seadus".
Katrin Poom-Valickis
pisi|Katrin Poom-Valickis (vasakul) 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal pisi|Katrin Poom-Valickis 2022. aasta Arvamusfestivalil Katrin Poom-Valickis (sündinud 24. aprillil 1969) on Tallinna Ülikooli õpetajahariduse professor.
Ta kaitses doktoritööd "Algajate õpetajate professionaalne areng kutseaastal" 2008. aastal Tallinna Ülikoolis. Tema teadustöö keskendubki peamiselt õpetaja erialasele arengule ja seda mõjutavatele teguritele.
Isiklikku
Tema noorem vend on jalgpallur Mart Poom.
Oklo georeaktor
pisi|Gabon pisi|Gabon, Haut-Ogooué provints Oklo georeaktor on Gabonis paiknev uraanimaardla, kus kunagi esines lõhustumisreaktsioon, mis töötas nagu tänapäevane kiire briider-tüüpi reaktor.
Georeaktoriks nimetatakse olukorda, kui pinnases kuhjub piisavas koguses ja kontsentratsioonis uraani (oluline on ka uraani isotoopide suhe), et algaks ahelreaktsioon. Selline olukord tekkis paleosoikumis praeguses Gabonis (Ekvatoriaal-Aafrikas) Haut-Ogooué provintsis. Sobivatel tingimustel algas reaktsioonide ahel, mida kasutavad paljud tuumareaktorid aatomielektrijaamades ja mille tulemuseks on palju kergemaid aatomite tuumi.
Oklo uraanimaardla uurimine
pisi|left|Uraanimaak Esimesena käis loodusliku tuumareaktori idee välja Paul Kuroda 1956. aastal.
Looduses moodustab 238U 99,3% ja 235U 0,7% kogu uraanist. Uraani isotoopide suhe on väga sarnane ka Kuu pinnase proovides ja isegi meteoriidi proovides, seetõttu tõlgendati esialgu tühisena tunduv erinevus olulise anomaaliana. Kõrvalekalded isotoopide suhtest viitavad sellele, et lisaks tavalisele radioaktiivsele lagunemisele on ainega toimunud ka teistsuguseid protsesse. Isotoopide suhe Oklo uraanis sarnaneb tänapäevaste tuumareaktorite lõpp-produktide omaga. Sellest järeldati, et Oklos on kunagi toimunud tuumareaktsioonid. Oklo uraanikaevanduse tsoone, kus uraani isotoopide suhe erineb looduslikust, tuntakse looduslike fossiilreaktoritena. Kokku arvatakse Oklo läheduses olevat 16 reaktoritsooni. Oklo uraanivarude vanust hinnati 1,7 miljardile aastale.
pisi|Oklo georeaktori pinnakihtide läbilõige 1. Reaktori piirkonnad 2. Liivakivi 3. Uraanimaagi kiht 4. Graniit
Georeaktori tööpõhimõte ja võimsus
Tuumareaktsiooni toimumiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:
Reaktorite töötamise algusajal oli 3% sealsest uraanist 235U. See on piisav kontsentratsioon tuumareaktsioonide algamiseks. Väga tähtis on ka vee olemasolu. Nimelt aeglustab vesi neutroneid. Kiired neutronid ei suuda tuumi lõhustada (kuigi on ka reaktoreid, mis töötavad kiiretel neutronitel). Oklos filtreerus vesi maapõues asuvasse uraanilademesse läbi kivimilõhede. Vesi pidurdas neutrone piisavalt, et võiks alata tuumareaktsioon. Selline etapp kestis pool tundi. Tuumareaktsioonide tulemusena eraldus suur hulk soojust. Kui kõrge temperatuuri tõttu vesi aurustus, jäi reaktor seisma. 2–2½ tunni jooksul imbus uus vesi taas uraani ümber ja tuumareaktsioonid käivitusid uuesti. Seega lülitus reaktor iga paari tunni tagant pooleks tunniks sisse. Sellise režiimiga töötasid Oklo georeaktorid umbes poole miljoni aasta vältel. Lõplikult peatusid nad siis, kui 235U kontsentratsioon muutus reaktsioonide toimumise jaoks liiga madalaks.
Tekkinud jäätmed
Washingtoni ülikooli teadlased on uurinud ksenoonisisaldust Oklo reaktoritsooni kivimites. Väärisgaas ksenoon on üks 235U lõhustumisreaktsiooni vahesaadusi. Kivimite perioodilisel jahtumisel jäi gaas neisse lõksu. Washingtoni ülikooli töögrupp määras ksenoonisisaldust, et analüüsida fossiilse reaktori tööperioodi pikkust. Looduslike reaktorite töötamise tulemusena tekkinud radioaktiivsed jäätmed mattusid maa alla. Enamik reaktsioonides tekkinud lõhustusprodukte, sealhulgas kergesti liikuvad radionukliidid, on kahe miljardi aasta möödudes jäänud reaktoritsooni ligidale. Need on kinnistunud graniiti, savisse ja liivakivisse, mis ei lase jäätmetel sattuda kontakti põhjaveega. Plutoonium on kahe miljardi aastaga liikunud umbes kolm meetrit oma tekkekohast. Eriti oluline roll lõhestusradionukliidide kinnistamisel on raual ja savil.
Kui tavalises reaktoris jäävad lõhustumisproduktid kütuseelementidesse, siis muutuvad kütusevardad pikapeale kasutuskõlbmatuks ja need tuleb vahetada uute vastu. Georeaktoris tõusevad lõhestusproduktid, mis on keskeltläbi poole kergemad kui ematuum, selles tihedas keskkonnas kõrgemale ega takista algset reaktsiooni. . Teaduses pakuvad sellised leiud võimalust tuumajaamade jäätmete mõju ja levikut keskkonnas hinnata. See aitab paremini planeerida tuumajaamades tekkivate radioaktiivsete jäätmete ladustamise planeerimist.
Sarnaseid leide
Arvatavasti polnud Oklo reaktorid ainulaadsed ja taolisi looduslikke tuumareaktoreid leidus mujalgi. Praeguseks pole aga suudetud ühtegi teist fossiilreaktorit kindlaks teha. Tänapäeval sellised spontaansed tuumareaktsioonid enam toimuda ei saaks, sest 235U tase looduslikus uraanimaagis on radioaktiivse lagunemise tõttu liiga madalale langenud. Teoreetiliselt oleks georeaktorid võimalikud ka tänapäevase uraani kontsentratsiooni juures, kuid tuumareaktsioonid peaksid sellisel juhul leidma aset tingimustes, kus uraani kõrval asub grafiit.
Daniel Zaitsev
Daniel Zaitsev (sündinud 13. detsembril 1997 Tallinnas) on Eesti ujuja.
Aspekt
Aspekt (ladina sõnast aspectus 'vaade') on seisu- või vaatekoht, millelt käsitletakse mõnda nähtust (asja, sündmuse, objekti, mõistet), nähtuse üks külgi. Sõna on kasutusel ka terminina:
Viies Vabariik
Viies Vabariik võib tähendada:
Taevo Gans
Taevo Gans (sündinud 25. jaanuaril 1941) on eesti sisearhitekt.
Elulugu
Aastatel 1948–1956 õppis ta Pärnu 1. Keskkoolis.
1961 lõpetas Tartu Kunstikooli puidu kunstilise töötlemise erialal ja 1966 lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) sisearhitektuuri eriala.
Pärast kooli lõppu töötas kaks aastat sisustusarhitektina Kommunaalprojektis. 1968–1974 töötas ta EKE Projektis ja siis 1988. aastani kunstnikuna Tallinna Kunstikombinaadis ARS.
1991 asutasid nad koos abikaasa Helle Gansiga büroo Stuudio GaDIS.
Hiljem võttis Stuudio GaDISe juhatuse üle nende tütar Riia Oja, kes on samuti sisearhitekt.
Liikmesus
Ta on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.
Looming
Taevo Gans oli vaieldamatult rahvusvahelises plaanis nõukogude perioodi kõige mõjukam Eesti sisearhitekt. Taevo Gansile ja Mait Summatavetile pakuti tolle aja kohta palju võimalusi üle maailma arvukatel näitustel väljapanekuid kujundada. Üheskoos andsid nad vormi näiteks USAs ja Jaapanis tehtud näitustele. Gans ise oli aga Pakistanis, Indoneesias, Malaisias, Singapuris, Birmas, Kreekas, Jugoslaavias. Türgis, Belgias, Poolas, Venezuelas eksponeeritud väljapanekute peakujundaja.
Märgvaraarvuti
paremal|pisi| Neuronaalsete morfoloogiate mitmekesisus [[Kuulmisajukoor|auditoorses assotsiatsioonikorteksis]] Märgvaraarvuti on orgaaniline arvuti (mida võib nimetada ka tehislikuks orgaaniliseks ajuks või neuroarvutiks), mis koosneb orgaanilisest materjalist "märgvarast", näiteks "elusatest" neuronitest. Neuronidest koosnevad märgvaraarvutid erinevad tavalistest arvutitest, kuna arvatakse, et need on neuronite dünaamilise olemuse tõttu võimelised "ise mõtlema". Kuigi märgvaraarvuti on endiselt üsna kontseptuaalne, on olnud veidi edu ka nende konstrueerimisel ja prototüüpide loomisel, mis on olnud tõestuseks selle kontseptsiooni realistlikust rakendamisest andmetöötluses tulevikus.
Taevo Gans
Looming
Ühiskonna jõukuse ja moeteadlikkuse tõus avaldus toona ka Gansi tegemistes, näiteks tutvustas ta ajakirjas Kunst ja Kodu serveerimislaudade tööjooniseid ja 1968 kodubaari. 1969 "Ruumi ja vormi" näitusel demonstreeris ta šikki punast köökbaari ja 1976/1977 puhke-muusikanurka.