cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Johannes Soodla
Eesti Omavalitsuse Politsei ja Omakaitse Valitsuse juhataja
Juba 22. septembril 1941 nimetas Eesti Omavalitsuse sisedirektor Oskar Angelus Soodla Politsei ja Omakaitse Valitsuse juhatajaks. Alates 28. septembrist juhtis ta nende ametkondade koordineerimiseks loodud Politsei ja Omakaitse Valitsuse tööd.
Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
Eesti raudteejaamade loend loetleb Eesti praeguseid ja endiseid raudteejaamu ja raudteepeatusi.
Jaamaks saab lugeda sel juhul, kui jaamahoone on (olnud) olemas ning raudteel on (olnud) peale peatee ka vähemalt üks kõrvaltee.
Väljaspool Eestit asuvaid raudteejaamu loetleb välismaa raudteejaamade loend.
Johannes Soodla
Eesti Leegioni kindralinspektor
Suvel 1943 anti Soodlale esialgu Oberführeri auaste ja ta ülendati Eesti SS-leegioni Eesti SS-leegioni Kindralinspektuuri kindralinspektoriks.
1944. aastal anti talle Saksa väejuhatuse poolt Brigadeführeri (kindralmajori) auaste, millega temast sai ainus eestlane, kes Saksamaa teenistuses nii kõrge aukraadi on välja teeninud.
3. septembril 1944 anti kindralinspektor SS-Oberführer J. Soodlale ja Omakaitse komandörile kindral Arnold Sinkale üle 2. klassi Raudrist. Mõlemad olid eelmistel päevadel paistnud silma isikliku tublidusega.
Pärast Teist maailmasõda
J. Soodla taandus koos Saksa armeega 1944. aastal Saksamaale, elas pärast Teise maailmasõja lõppu vahepeal ka Itaalias ja Ameerika Ühendriikides. Aastatel 1951–1959 oli ta Triestes tegutsenud Ülemaailmse Kirikute Nõukogu kutsekooli direktor. Ta osales ka 1. märtsil 1953 eksiilis kokku tulnud Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu tegevuses.
Heimaey
pisi|Vaade saarele õhust aastal 2009
Johannes Soodla
Isiklikku
Johannes Soodla oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Anna Marie (neiuna Kuusik). Nad laulatati 19. augustil 1922 Tartu Peetri kirikus, nende kaksikud tütred surid kolme päeva vanuselt. Abikaasa vend Paul Voldemar Kuusik oli Maarja-Magdaleena ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja, abikaasa õe Adele Hilda abikaasa oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja Ado Köögardal. Tema teine abikaasa Irene Erika Förster (neiuna Heimberg) oli pärit eesti-saksa-rootsi segaperekonnast; abikaasal oli esimesest abielust poeg Horst-Ivar Förster, kes suri 24-aastaselt (1946. aastal).
Heimaey
350px|pisi|Vaade Heimaey sadamale Heimaey [h'eimaei] on Islandile kuuluv saar Atlandi ookeanis Islandi saarest lõuna pool, Vestmannaeyjari saarestiku suurim saar, ainus asustatud saar saarestikus. Saarel on Vestmannaeyjari linn.
Saare pindala on 13,4 km².
Saare ja linna elanike arv on olnud:
Elanikud tegelevad kalapüügiga.
Saarel on lennujaam ja praamiühendus Islandi saarega.
Ajalugu
1973. aasta jaanuaris purskas Heimaey linna lähedale tekkinud vulkaan Eldfell. Saare rahvastik evakueeriti kiiresti kohaliku laevastiku laevadega. Linn kattus mitmemeetrilise tuha kihiga. Tulikuum laava voolas aeglaselt sadamasse ja tardus, selle tagajärjel tekkis sadamale looduslik lisakaitse ookeani lainete eest.
Pärast seda hakkasid islandlased Heimaey linna "Põhja-Pompeiks" (Pompei Norðursins) kutsuma.
Grööni ansambel Sume on avaldanud loo "Heimaey Erkaivdlugo" ("Ood Heimaeyle").
Lodomeeria
Lodomeeria (ladina Lodomeria, saksa Lodomerien) on keskaegse Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi, st Volõõnia ladinapärane nimi.
Aastatel 1772–1918 nimetati Austria kroonimaade hulka kuulunud Galiitsia alasid Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigiks. Volõõniat, st Lodomeeriat see provints ei hõlmanud.
Como järv
thumb|right|Como järve kaart
Como järv (itaalia Lago di Como) asub Põhja-Itaalias Alpide lõunajalamil. Itaalias tuntakse järve ka Lario nime all.
Como on laevatatav ja kalarohke.
Hargikujulise järve uhkuseks on maalilised mäed ning jõukad linnad Como ja Lecco. Juba sajandeid on Como ümbrus meelitanud ligi turiste ja suvitajaid.
Järve põhjaosa rannik on hõredama asustusega kui lõunaosa rannik.
Järve pindala 146 km², suurim sügavus 410 m. Suuruselt Itaalia kolmas järv peale Garda ja Maggiore järve. Samuti on Como üks Euroopa sügavamaid järvi.
Järve ainus saar Isola Comacina asub järve kõige kitsamas kohas, kuurortlinnade Tremezzino ja Menaggio läheduses.
Järveäärsed linnad ja külad
thumb|left|700px|Como järv [[Como linnast pildistatuna]]
Codename: Panzers
"Codename: Panzers" on arvutimäng Teisest maailmasõjast, mille on loonud Ungari mänguarendaja StormRegion.
Lauri Nebel
Lauri Nebel (sündinud 11. oktoobril 1948) on eesti näitleja.
Pärast kõrgkooli lõpetamist suunati ta tööle Eesti NSV Riiklikku Noorsooteatrisse, kus töötas kuni 2001. aastani.
Muusika
Lauri Nebel laulab ja mängib mitut instrumenti.
Bertold von Plettenberg noorem
Bertoldi isa oli samuti Bertold, tema vanem vend oli aga ordumeister Wolter von Plettenberg. Et tollele valiti poolvaimuliku sõjamehe karjäär ning tema teinegi vanem vend Johann lahkus Liivimaale, siis sai Bertoldist Meyerichi linnuse pärija ning valitseja. Ta abiellus oma sugulase Katharina von Plettenbergiga, kellega sai tütre Anna.
Lauri Nebel
Muusika
Aastail 1965–1968 kuulus ta ansamblisse Peoleo. 1977. aastal esietendus Lauri Nebelil ühemehekava "Luguauk", mille sõnaline osa liitus laulu ja mänguga, osalt omaloodud muusikaga. 1979. aastal moodustas ta koos Eesti Riikliku Noorsooteatri kolleegide Jüri Aarma ja Kaarel Kilvetiga trio Hampelmann.
Poliitika
Ta on Keskerakonna liige alates 11. märtsist 1997.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Tallinnas ning sai 165 häält.
Film
pisi|[[Marko Matvere, Jaan Tätte ja Lauri Nebel 1996. aastal]]
Televisioon
Osatäitmisi on olnud ka telenäidendites:
Jane Austen
Jane Austen (16. detsember 1775 Hampshire, Inglismaa – 18. juuli 1817 Winchester, Inglismaa) oli inglise romaanikirjanik ja novellist.
Elukäik
Jane Austen sündis Hampshire'i krahvkonnas Steventonis pastoripere kaheksast lapsest seitsmendana. Jane alustas juttude kirjutamist 12-aastaselt, esitades neid perele.
Aastal 1801 kolis perekond elama Bathi. Jane, nagu ka tema vanem ja ainuke õde Cassandra, ei abiellunud kunagi. Mõlemad õed elasid vallalistena vanemate juures. Pärast isa surma 1805. aastal kolis perekond Southamptonisse. Hiljem koliti elama Chawtoni külla, rikaste sugulaste poolt lapsendatud venna mõisa.
Jane Austen suri tuberkuloosi Winchesteris, kuhu ta läks elama pärast tervise halvenemist (arvatavasti kannatas ta Addisoni tõve käes). Ta on maetud sealsesse katedraali.
Andrejevka
Andrejevka on mitme asula praegune või endine nimi:
StormRegion
StormRegion on Ungari mänguarendaja, hästi tuntud mängude Rush for Berlin ja Codename: Panzers järgi.
Christoph von Neuhof
Christoph von Neuhof, teise nimega Ley (surnud 1564) oli Liivi ordu maamarssal aastatel 1556–1558.
Neuhof pärines Vestfaalist. Tema isa oli Hermann von Neuhof-Ley ja ema pärines Ense-Vanhageni suguvõsast. Millal Neuhof täpselt Liivimaale saabus ja Liivi ordusse astus, pole teada. Umbes samal ajal astus ordusse ka tema vend Johann von Neuhof. Lisaks sellele oli Liivi ordus ka Christophi samanimeline nõbu, kes oli 1550. aasta paiku Kandava drost.
1530. aastal oli Christoph Neuhof Kuldīga linnusekomtuur (Hauskomtur), sama ametit pidas ta aastatel 1535–1545 ka Riias. Seejärel sai ta aga Kuldīga komtuuriks. Aastal 1556, kui senine maamarssal Jasper von Münster koadjuutorivaenuse ajal tagandati, valiti Neuhof tema asemele. Maamarssalina ei saanud ta siiski kaua tegutseda, sest juba 1558. aastal valiti tema asemikuks Philipp Schall von Bell ja ta pidi koos vana ordumeistri Wilhelm Fürstenbergiga erru minema. Ta sai oma elatismaaks Miitavi (Jelgava), kuhu jäi ilmselt kuni oma surmani 1564. aastal.
Organon
Organon (kreeka όργανον – 'tööriist', 'organ') on Aristotelese peripateetikutest järgijate antud koondnimi ta kuuele loogikaalasele tööle. Nendeks on: "Categoriae" ehk "Kategooriad", "De interpretatione" ehk "Tõlgendusest", "Analytica priora" ehk "Esimene analüütika", "Analytica posteriora" ehk "Teine analüütika", "Topica" ehk "Toopika" ja "De sophisticis elenchis" ehk "Sofistlikud vastuväited".
Aristotelese jaoks polnud loogika iseseisev teadus vaid tööriist (instrument) kõigi teaduste jaoks. Talle endale oli see üksnes programm ja ideaal. "Sofistlikes vastuväidetes" toob Aristoteles välja oma algataja rolli: "Deduktsiooni alal ei olnud varasemast olemas üldse mitte midagi." Kurjad keeled räägivad, et Aristoteles olevat loogika loonud vaid selleks, et aeglase taibuga Aleksander Suurele oma õpetust selgitada. Järgnevalt lõi matemaatik Eukleides sarnastele põhimõtetele ülesehitatud teadusliku teooriana aksiomaatilise geomeetria.
Araablaste maailmapildis oli väike Organon aristotellik dialektika ja suur Organon aristotellik metafüüsika. 17. sajandi alguses kirjutas Francis Bacon "Uue Organoni" (Novum Organum).
Araabia Liiga
thumb|Araabia Liiga liikmesriigid thumb|150px|Araabia Liiga lipp thumb|125px|Araabia Liiga vapp Araabia Liiga (araabia keeles الجامعة العربية‎ al-Jāmi'ah al-'Arabīyah; ametliku nimega Araabia Riikide Liiga) on 1945 asutatud araabia maade ühendus.
Araabia liiga asutasid 22. märtsil 1945 kuus araabia maad: Egiptus, Iraak, Jeemen, Liibanon, Saudi Araabia ja Süüria. Nad soovisid luua araabia maade piirkondliku organisatsiooni, mis keskenduks majanduse arendamisele, tülide lahendamisele ja poliitilise tegevuse kooskõlastamisele. Igal riigil on liiga nõukogus 1 hääl.
Araabia Liiga esimene suur tegu oli Iisraeli sõjaline ründamine pärast seda, kui Iisrael 1948 oma iseseisvuse välja kuulutas. Liiga sai sõjas lüüa ja 1950 sõlmisid liigasse kuuluvad riigid vastastikuse kaitse lepingu.
Araabia Liigat ühendab religioon vähemalt sama palju kui keel. Kõik Araabia Liiga maad on põhiliselt muhameedlikud riigid. Mõnes riigis (Mauritaanias, Saudi Araabias ja Somaalias) on koguni 100% elanikest muhameedlased. Kõige väiksem on moslemite osakaal Liibanonis (59,7%) ja Araabia Ühendemiraatides (76%). Kristlaste osakaal on kõige suurem Liibanonis (40%) ja Kataris (11%). Juutide osakaal oli mitmes Araabia Liiga riigis veel Teise maailmasõja ajal suur, ulatudes näiteks Marokos, Iraagis ja Alžeerias üle 100 tuhande, aga tänapäeval ei ole paljudes Araabia Liiga maades ametlikel andmetel ainsatki juuti, kõige rohkem on neid 2006. aasta andmetel Marokos (3000) ja Tuneesias (1100).
Liikmed
Erinevalt paljudest rahvusvahelistest organisatsioonidest, mille liikmeks on Palestiina omavalitsus, on Araabia Liiga täisliikmeks Palestiina riik.
22. veebruaril 2011 ehk pärast seda, kui Liibüa valitsus kasutas sõjaväge valitsuse vastu protestijate vastu, peatati Liibüa liikmesus Araabia Liigas. Selle peale teatas Liibüa liider Muammar al-Gaddafi: "Araabia Liiga on laiali läinud. Sellist asja nagu Araabia Liiga ei ole enam olemas." Augustis Liibüa liikmesus taastati ning riiki esindab Liibüa üleminekunõukogu.
Datuk
Datuk on traditsiooniline malai aadlitiitel, mis on kasutusel Malaisias, Indoneesias ja Bruneis. See sarnaneb Filipiinide datu'ga.
Dolgoprudnõi
Dolgoprudnõi on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres Moskvast põhja pool. Piirneb põhjas ja läänes Moskva kanaliga.
Töölisasula rajati 1931 raudtee äärde Vinogradovo küla juurde ja kandis 1938. aastani nime Dirižablestroi. 1932 hakkas asulas tööle dirižaablitehas. 1957. aastal sai linnaõigused.
Viisnurk
pisi|Korrapärane viisnurk Viisnurk ehk pentagoon on viie tipuga hulknurk. Korrapärase viisnurga kõik küljed on võrdsed. Sellise viisnurga diagonaali ja külje pikkuse suhe on muutumatu suurus. Diagonaali ja külje suhe on kuldlõige.
Bracero programm
Bracero programm (hispaaniakeelsest sõnast brazo ehk 'käsi') oli ajutise lepingutöö programm, mis käivitus 1942. aasta augustis toimunud Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko vaheliste diplomaatiliste nootide tulemusena.
Ajalugu
Vajadus programmi järele tekkis esmalt II maailmasõja aegu, kui oli nõudlus lihttööliste järele, ning algas sellega, kui Ameerika Ühendriikide valitsus lubas paarsada oskustega Mehhiko põllundustöölist suhkrupeete koristama Stocktoni lähistele California osariigis. Programm levis kiiresti üle kogu Ameerika Ühendriikide ning pakkus põllumajanduse tööturule töölisi. Selle tulemusena, kuid mitte otseselt seotult peeti hiljem läbirääkimised, millega kaubeldi USA raudteedele esmalt oskusteta lihttöölisi rööbaste hooldamiseks, kuid hiljem laienes see ka muudele oskusteta ja oskustöödele. 1945. aastaks oli põllumajandusprogrammi piirmäär enam kui 50 000 töölist, ning raudteeprogrammi piirmääraks oli 75 000.
Raudteeprogramm lõpetati kiiresti II maailmasõja lõppedes 1945. aastal, kuid põllumajandusprogramm jäi alles 1964. aastani, kui Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko valitsused lõpetasid selle tänu karmile kriitikale ja teadetele inimõiguste rikkumistest.
Sündinud 29. aprillil
''Siin loetletakse 29. aprillil sündinud tuntud inimesi.
Aatommassiühik
Aatommassiühik (tähis u) või dalton (tähis Da) on massi mõõtühik, mida kasutatakse aatomite ja molekulide massi väljendamiseks. Alates 1961. aastast on kasutusel ühtne aatommassiühik (ingl unified atomic mass unit, siit ka ühiku tähis u), mis on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist. Aatommassiühik ei kuulu SI-süsteemi, kuid Rahvusvahelise Vihtide ja Mõõtude Komitee liigituse järgi loetakse ta ühikute hulka, mida võib kasutada kõrvuti SI-süsteemi ühikutega ja mille arvväärtus SI-süsteemi ühikutes määratakse katseliselt.
Süsiniku 12C aatomi tuumas on 6 prootonit ja 6 neutronit, kokku 12 nukleoni. Kui nende nukleonide mass 12-ga jagada, saame ühe nukleoni massi. Seega on aatommassi ühikuks ühe nukleoni (prootoni või neutroni) mass. Kuna kõikide keemiliste elementide aatomituumad koosnevad samasugustest prootonitest ja netronitest, siis on nende aatommassid ligikaudu aatommassiühiku kordsed. Elektronide mass on võrreldes nukleonide massiga väga väike, sellepärast seda arvesse ei võeta.
Seos SI-süsteemi ühikutega
Aatommassiühiku väärtus kilogrammides ehk antud mõõtemääramatust arvestades vahemikus 1,660 539 020 ∙ 10−27 kg kuni 1,660 539 060 ∙ 10−27 kg.
Tulenevalt massi ja energia ekvivalentsusest saab aatommassiühiku väärtuse väljendada ka elektronvoltide (eV) kaudu:
Ajaloost
Kui 20. sajandi esimestel aastakümnetel avastati, et algainetel, sealhulgas hapnikul, on mitmeid isotoope ja sellest tulenevalt erisugused aatommassid, võeti füüsikas ja keemias kasutusele teineteisest veidi erinevad ühikud:
Kuna looduslik hapnik sisaldab mõnevõrra isotoope 17O ja 18O, siis osutus, et keemiline ühik oli füüsikalisest 1,000282 korda suurem. Nimetatud ja muudelgi põhjustel kehtestati 1961. aastal süsiniku isotoobil 12C põhinev standard, mis asendab nii füüsikalise kui keemilise aatommassiühiku (amu). Süsinik-12 valiti sellepärast, et tema aatommassi väärtus oli kõige täpsemalt kindlaks tehtud (mõõtetulemuste erinevus väiksem kui teiste elementide puhul).
Ellujäämise õpetus
Tegu on alternatiivmeditsiini valda kuuluva haiguste ravimisega mõtlemise parandamise abil (mõtteravi).
Luule Viilma õpetuse järgi on kõigi haiguste algpõhjuseks stress. Iga haigust põhjustab konkreetne stress. Haigusi saab ravida, vabastades algpõhjusest ehk stressist. Stressist saab vabastada, andestades stressi põhjustajale, andeks paludes oma keha ja haigestunud piirkonna käest ning endale andeks andes.
Sarjas ilmus kaheksa osa.
Jäneda raudteepeatus
pisi|Nüüdseks lammutatud vana jaamahoone Jäneda raudteepeatus on raudteepeatus Lääne-Virumaal Tapa vallas Jäneda külas, Tallinna–Narva raudteel.
Peatus asub Jäneda küla keskusest veidi eemal.
Jänedal peatuvad Tallinna–Narva raudteeliini Elroni kiirrongid, v.a ekspressrongid.
Ajalugu
Jäneda peatus koos ooteruumiga ehitati 1870. aastal Jäneda mõisa keskusse Jäneda mõisaomaniku Benckendorffi soovil, 1876. aastal sai see pooljaamaks.
Seoses Tallinna–Tapa raudteelõigu teise peatee valmimisega muudeti senine Jäneda jaam 1990. aastate alguses uuesti raudteepeatuseks.
Kuni 2005. aastani järgnes Tapa suunal Jänedale Patika raudteepeatus.
Assignaat
pisi|Assignaat aastast 1792: 400 livreed Assignaat on Prantsuse revolutsiooni aegne paberraha.
Eksperiment
Eksperiment (ladina sõnast experimentum 'katse') ehk katse on uurimismeetod, mille käigus kontrollitakse püstitatud hüpoteesi, seejuures tingimusi kontrolli all hoides. Eksperimendi käigus kontrollitakse, kuidas sõltuv muutuja muutub vastavalt sellele, kuidas manipuleeritakse sõltumatu muutujaga. Näiteks: herilaste toitumise (sõltuv muutuja) uurimiseks asetatakse tassile tilk suhkruvett (sõltumatu muutuja). Kontrollimiseks kasutatakse samasuguseid tasse ilma suhkruta.
Majanduseksperimendi korral näiteks vaadeldakse turundusalaste muutujate mõju indiviidide käitumisele. Võimalik on välja selgitada otsesed põhjus-tagajärg seosed. Eksperimentide puudusteks on kallidus ja teatud kunstlikkus. Testida võib näiteks reklaamiideid, tootenimetusi, logo, maitseomadusi, kirjalikke pöördumisi klientide poole ja mitmesuguseid muid turundusmeetmeid. Eksperimendid ja testid võivad olla nii laboratoorsed kui ka reaalsed. Uuringu kavandamine peaks lõppema kirjaliku koondplaani-ettepaneku koostamisega, kus on välja toodud uuritav probleem, uuringu eesmärgid, kasutatavad uurimismeetodid, kontrollitavad hüpoteesid ning uuringu läbiviimise kulud. Uuringut võib läbi viia kas omal jõul või spetsiaalse ettevõtte abil. Kui kasutatakse spetsiaalsete ettevõtete abi, tuleb siiski tunda üldist töö käiku ja peamisi uurimismeetodeid. See aitab täpsemalt püstitada realistlikke ülesandeid ning üksteist paremini mõista. Vastasel korral on uuringu efektiivsus väiksem.
Solonets
pisi|Taimestik solonetsil Austrias Podersdorfis pisi|Solonetsi profiil Solonets on mullatüüp, mille pealmine horisont sisaldab rohkesti naatriumi. Esineb metsastepi-, stepi- ja poolkõrbealadel. Erinevalt solontšakist on solonetsi sooli sisaldav kiht mitte kõige pindmises kihis vaid veidi sügavamal. Pindmises kihis on palju neeldunud naatriumioone, mis jõuavad sinna lessiveerumise teel alumistest kihtidest.
Solonets on selgelt eristuva profiiliga, mis sarnaneb mullahorisondi järjestuselt gleistunud mullaga. A-horisont on hallikas ja sisaldab savijaid lisandeid, 2–20 cm paksune. B-horisont on saviga rikastunud ning aluseline ja on iseloomuliku sambalise struktuuriga. pH tõuseb B-horisondis 9 kuni 10ni.
Solonetsil kasvavad iseloomulikud taimekooslused, mis sisaldavad puju ja teisi sügava juuresüsteemiga taimi. Euraasia stepi- ja metsastepivööndis kasvab neil valdavalt stepp-aruhein ja stepirohi.
Solonets esineb peamiselt Ukrainas, Kaspia merest idas ja Araali mere ümber asuvatel aladel, Kanadas, Austraalias, Somaalias ja Argentinas. Euroopas esineb seda vähestel aladel Rumeenias ja Austrias Burgenlandis.
Ameerika mullataksonoomias vastavad solonetsile naatriumirikas aridisol ja mollisol.
Luule Viilma
Luule Viilma (6. aprill 1950 – 20. jaanuar 2002) oli eesti arst ja parapsühholoog, mõtteraviteemalise raamatusarja "Ellujäämise õpetus" autor.
Viilma lõpetas 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ning praktiseeris pikka aega günekoloogina algul Rapla haiglas, hiljem Haapsalus. Internatuuri akušöör-günekoloogina läbis ta aastatel 1974−1975 Tallinnas Pelgulinna sünnitusmajas.
Aastatel 1975–1983 töötas Rapla rajooni keskhaiglas ja 1983–1991 Haapsalu rajooni keskhaiglas.
1991. aastast pidas ta erapraksist naistearstina. Samal aastal puutus ta esimest korda kokku parapsühholoogiaga. Ajapikku kujundas ta välja isikliku mõtteraviõpetuse, mida kirjeldas raamatusarjas "Ellujäämise õpetus". Aastate jooksul nõustas tervisehädade osas tuhandeid inimesi ja pidas sadu loenguid.
Isiklikku
Sündis 1950. aastal Jõgeval pere viimase, neljanda lapsena. Abiellus Arvo Viilmaga 1971, neil sündis kaks tütart.
Välislingid
Haapsalu inimesed
Felix Mandre
Felix Mandre (sünninimi Felix-Kurt-Eduard Madsen ; 7. mai 1928 Misso – 1. juuni 2014 Tallinn) oli eesti helilooja, orkestrijuht, arranžeerija ja pianist.
Elukäik
Felix Mandre sündis 7. mail 1928 Võrumaal Missos. Alghariduse omandas osaliselt Harjumaal Keila vallas. 1949. aastal lõpetas ta Gustav Adolfi Gümnaasiumi. 1953. aastal lõpetas Tallinna Muusikakooli muusikateooria erialal, tema õppejõud olid heliloojad Villem Kapp ja Els Aarne.
Filharmoonia estraadiorkestrit juhendas Mandre 1969–1976. Kontserdireisid viisid orkestri pea kõikjale tolleaegses Nõukogude Liidus. Selle orkestriga võttis ta osa kolmest kirjandus- ja kunstidekaadist: Gruusias Tbilisis koos Nõukogude Liidu rahvakunstniku Georg Otsaga, Armeenias ja Vene NFSV-s, Irkutskis. Aastatel 1967–1969 juhendas Mandre jälle orkestrit Mickeys.
Elu teine tähtsam etapp oli töö tolleaegses Eesti NSV Rahvaloomingu Majas (1971–1988) esmalt estraadimuusika sektori metoodiku, hiljem estraadimuusika osakonna juhatajana. Mandre põhiline töö oli metoodilise abi andmine, kollektiivide suunamine ja repertuaariga aitamine. Ta organiseeris suviti Pärnus täienduskursusi vokaalansambli juhtidele. Koos Pärnu Kultuuriosakonnaga viidi aastaid läbi vokaalansamblite konkurssi "Pärnaõis". Konkursi raames toimus ka uute Pärnu-teemaliste laulude võistlus. Felix Mandre osales paljudes žüriides, mis hindasid vokaalansambleid, vokaalsoliste, instrumentaalansambleid, puhkpilliorkestreid, rahvamuusikaansambleid.
Tema kultuurialast tegevust märgiti ära nii Pärnu, Haapsalu, Tallinna jt linnade aukirjade ja rahaliste preemiatega. 1987. aastal sai Mandre Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. 1997 pälvis ta Kultuurkapitali elutööpreemia. Mandre 80. sünnipäevaks korraldati kontsert Tallinna Mustamäe Gümnaasiumis, kus kõlas juubilari muusika.
Isiklikku
Felix Mandre poeg on muusikapedagoog Peep Mandre (1951) ja tütar lasteaednik Pirret Mandre (1959–2021).
Looming
Tema loomingut ilmus kogumikes "Laulge kaasa", väljaannetes "Muusikat tantsuks", "Meie repertuaar" ja muidugi ka Mandre kogumikes "Laule" (1971 ja 1981) kirjastuselt Eesti Raamat.
Mandre 75. sünnipäevaks (2003. aastal) ilmus CD-kogumik Eesti Raadiolt 20 lauluga solistidelt ja orkestritelt-ansamblitelt ning Eesti Televisioonilt CD 24 lastelauluga laululaste esituses.
Laul "See on hea" (tekst Heldur Karmo, esitasid Els Himma, Eri Klas, Kalju Terasmaa ja Uno Loop) sai kontsertvõistlusel II koha. Samal kontsertvõistlusel pälvis I koha instrumentaalpala "Allikas". Kitarril soleeris Emil Laansoo ja saksofonil Tiit Varts. Kontsertvõistlustel on esikohti saanud ka palad "Motovõistlus" ja "Sügispäev" – solist trompetil Abi Zeider, laulis vokaalansambel Laine. "Kus on palju pärnaõisi" (tekst Heldur Karmo, esitas naisansambel Sossi klubist. Laul esitati a cappella. Pälvis konkursil "Pärnaõis" II koha). Laul "Kes on Pärnus käinud" (konkursil I koht, esitas Paul Ruudi juhendatud segaansambel), "Sind otsin" (tekst Heldur Karmo, esitas Marju Länik, kontsertvõistlusel IV koht), "Nagu oktoobrikuu hilised hallad" (tekst Vladimir Beekmann, esitas Silvi Vrait), "Päeva sünd" (tekst Heldur Karmo, esitas Silvi Vrait), "Miks suvi mööda läeb" (tekst Heldur Karmo, esitas Mare Väljataga), "Tuleb kord see päev" (tekst Heldur Karmo, esitas Anatoli Krivorukov), "Sügiseleegia" (tekst Heldur Karmo, esitas segaansambel Toomas Volli juhendamisel, solist Liisi Koikson), "Mu süda helises..." (tekst V. Osila, esitas Mare Väljataga). 1965. aastal on kirjutatud instrumentaalpala "Lähme, jalutame!". See on pala orkestrile ja silphäälikutel vokaalile, mis seati hiljem ümber vokaalansamblile Collage (Aarne Vahuri juhendamisel). See pala on Eesti Raadio fonoteegis.
Laululooming
Mandre loomingu hulka kuulub 200–250 laulu, näiteks
Orkaan
pisi|[[Orkaan Catarina Lõuna-Atlandi kohal nähtuna Rahvusvahelisest orbitaaljaamast (ISS) 26. märtsil 2004]] pisi|Orkaanide teekonnad aastail 1985–2005 Orkaan ehk taifuun ehk troopiline tsüklon on ekvaatoriaalsetel aladel tekkinud võimas ulatuslik tsüklon (madalrõhkkond), millega  kaasnevad tugevad orkaanituuled.
Troopiliste tsüklonite keskmes on registreeritud Maa atmosfääris kõige madalamad õhurõhud merepinna tasemel.
Tsüklonis tervikuna valitsevad tõusvad õhuvoolud. Seevastu täpselt orkaani keskpunktis on kitsas langeva kuiva õhu vooluala. Kui orkaan on piisavalt tugev, siis eristub see ala selgelt ülejäänud orkaanist ja seda nimetatakse orkaani silmaks. Orkaani ülejäänud osa on täiesti pilves, aga silmas on taevas selge. Orkaani ülejäänud osas puhuvad ülitugevad tuuled, aga silmas valitseb tuulevaikus, ehkki merelained on silmas endiselt väga kõrged.
Orkaan tugevneb siis, kui ta satub sooja mere kohale. Maismaa kohale jõudes hajub ta kiiresti. Ehkki Kesk-Ameerika maakitsus pole kuigi lai, on teada vaid üksikud juhtumid, kus orkaan on jõudnud Atlandi ookeanilt Vaiksele ookeanile: enamik maakitsusele jõudnud orkaanidest laguneb ja kaob enne. Külma mere kohal ta nõrgeneb samuti.
Eestisse pole teadaolevalt veel ükski orkaan jõudnud, sest soojad, orkaanidele sobivad mered on Eestist liiga kaugel.
476
476. aasta
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand
Aastakümned: 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - 470. aastad - 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad
Aastad: 471 472 473 474 475 - 476 - 477 478 479 480 481
Õigusinformaatika
Õigusinformaatika on teadusharu, mis uurib infotehnoloogia rakendamise võimalusi õigusteaduses.
Võim
pisi|On emotsionaalseid häireid, mis mõjutavad neid, kes teostavad võimu mis tahes vormis, mille hulgas paistab silma hubrise sündroom, megalomaania, hamartia või nartsissism. Võim on inimese "võime sundida oma tahet peale teistele inimestele,” (Max Weber).
Õigusinformaatika
Konverentsid
22.–24. veebruar 2007 IRIS 2007
Võim
Võim on sotsiaalne ressurss, mis on peaaegu igas inimsuhtes, grupis ja ühiskonnas ebavõrdselt jaotunud. Mõni inimene ja grupp omab otsuste tegemisel alati suuremat sõnaõigust kui teine.
Mõjuvõimu saab defineerida kui inimese võimet veenda teisi järgima tema tahet ning ta põhineb peamiselt isiklikel omadustel ja vähem sotsiaalsel staatusel. Tihti on mõjuvõimsal inimesel mingi eriline talent või erilised teadmised või on ta lähedalt seotud mõne autoriteetse inimesega.
Õigusinformaatika
Konverentsid
21.–23. veebruar 2008 IRIS 2008Internationales Rechtsinformatik Symposion Universität Salzburg
12.–13. november 2009 XXIV Nordiske konferanse i rettsinformatikk
Artiklid
Õigusinformaatikast polaarjoone taga. H.Pisuke Eesti Jurist 1992 nr 2.
Gazprom
Gazprom (vene keeles: Газпром) on Venemaa riiklik maagaasi kaevandamis-, töötlus- ja tarneettevõte.
Gazpromi loomine
Gazprom moodustati 1989. aastal NSV Liidu nafta- ja gaasiministeeriumi ühendamisel ja ettevõtte peamiseks tegevusalaks on maagaasi kaevandamine, töötlemine ja tarnimine.
Gazprom kontrollib 60% kõigist Venemaa ja umbes 17% kogu maailma gaasivarudest. Gazpromi tõestatud gaasireservide suuruseks hinnatakse 29 triljonit kuupmeetrit. Tegu on suurima ettevõttega Venemaal ja maailma suurima gaasitootjaga. Ettevõtte tarnitavast gaasist sõltuvad valdava osa Ida-Euroopa ja Kesk-Euroopa riikide energiasüsteemid.
Gazprom Venemaa poliitika tööriistana
pisi| Gazpromi peakorter Moskvas Gazprom asutati 1989. Tänapäeval on tegu avatud aktsiaseltsiga (vene keeles: открытое акционерное общество, OAO), kus viimastel aastatel on taastatud riigi enamusosalus. Riigile kuulub 50% Gazpromi aktsiakapitalist pluss üks aktsia. See võimaldab ettevõtet kasutada majandusliku ja poliitilise surve avaldamiseks Venemaa naaberriikidele, mida on peetud mitme gaasitarnete konflikti põhjuseks 2006. aastast alates. Neist tuntuim on aeg-ajalt uuesti lahvatav Vene-Ukraina gaasitüli. Sarnaseid Venemaa ja tarneriikide vahelistest poliitilistest konfliktidest tingitud konflikte ja Venemaa kütusest sõltumine on teistele riikidele energiajulgeolekuaspektina olnud ka Gruusia, Aserbaidžaani ja Valgevenega.
2010. aasta aprillis avaldatud Forbesi andmete kohaselt oli Gazprom suurimat kasumit teeniv ettevõte maailmas, turuväärtuselt aga alles 31.
Firma juhatuse esimees on 2001. aastast Aleksei Miller, direktorite nõukogu juhtis aastatel 2002–2008 asepeaminister Dmitri Medvedev. (Formaalselt oli Medvedev ametis 2008. aasta juunikuuni, mil aktsionäride koosolek kinnitas ametisse uue esimehe.) Alates 2008. aastast on nõukogu esimeheks Venemaa esimene asepeaminister Viktor Zubkov.
Gazprom ja Eesti
Ka Eesti gaasivajaduse katab 100% liselt Gazpromi tarnitav maagaas, mida Eestis müüb edasi osaliselt Gazpromile kuuluv ettevõte Eesti Gaas. Kuna aga Eestil puudub aletrnatiivne gaasitarneallikas, siis müüdi 2010. aastal gaasi Eestisse kõrgemate hindadega kui neisse Euroopa riikidesse, kellel on võimalus hankida vedelgaasi. Venemaa ajaleht Kommersant kirjutas, et samal ajal kui Euroopa riigid maksid Gazpromile esimeses kvartalis gaasi eest 265–270 dollarit tuhande kuupmeetri eest, siis nii Eesti kui ka teised Balti riigid 318,2 dollarit.
2011. aasta septembris viis Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat mitmes Gazpromilt gaasi importivas Lääne-Euroopa firmas läbiotsimise Kesk- ja Ida-Euroopast gaasi importimise konkurentsi reeglite võimaliku rikkumise uurimisega ning läbiotsimine toimus ka Eesti Gaasis.
Peeter Torop
pisi|Peeter Torop Milanos, märts 2006 Peeter Torop (sündinud 28. novembril 1950) on eesti kirjandusteadlane ja semiootik.
Torop õppis aastatel 1969–1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat ja 1992–1995 Helsingi Ülikoolis ning kaitses 1995. aastal doktoriväitekirja "Тотальный перевод" ("Totaaltõlge").
Peeter Torop on uurinud tõlketeaduse aluseid, eesti keelde tõlkimise ajalugu ja tekstide käitumise semiootikat. Ta on Fjodor Dostojevski tekstide tõlgetest kokku pannud raamatu "Inimene on saladus" ning õpetanud Tartu Ülikoolis vene kirjandust.
Ta on Eesti Semiootika Seltsi esimees ja Tartu Ülikooli kultuurisemiootika professor.
Isiklikku
1969. aasta septembrist alates on Peeter Torop abielus Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõu ja treeneri Tiina Toropiga (neiupõlvenimi Kampus). Neil on kaks last, Liisi (s. 1991) ja Kaarel (s. 1992).
Surnud 1. aprillil
''Siin loetletakse 1. aprillil surnud tuntud inimesi.
Nürnberg (1906)
thumb|Nürnberg Nürnberg (1906) Oli Saksamaa kergeristleja. Valmis 1906 ja kuulus Maximilian von Spee Ida-Aasia eskaadri koosseisu. Hukkus Inglismaa laevastikuga Falklandi saarte juures, toimunud merelahingus 8. detsembril 1914.
Laeva üldandmed
Pikkus: 115,3 m
Laius: 13,2 m
Süvis: 5,3 m
Veeväljasurve: 3400 t
Võimsus: 13 200 hj
Kiirus: 24,1 sõlme
Meeskond: 322 inimest
Ehitusmaksumus: 5 600 000 kuldmarka
Taktika reaalajas
Taktika reaalajas on taktikalise sõjamängu liik, mis simuleerib kaalutlust ja asjaolusid sõjaolukorras ja taktikas, vastandades ennast strateegiale reaalajas.
Lütseum
Lütseum (<ladina keelest) on kool.
Ajaloos
Sõna on kooli tähendusena alguse saanud Aristotelese asutatud õppeasutusest, mis asus Ateenas Lykeionis.
Sündinud 30. aprillil
''Siin loetletakse 30. aprillil sündinud tuntud inimesi.
Sāmiḩ Shukrī
Sameh Hassan Shoukry (araabia keeles سامح شكري; sündinud 20. oktoobril 1952 Kairos) on Egiptuse diplomaat ja poliitik. Ta on 17. juunist 2014 Egiptuse välisminister.
Ta sündis aastal 1952 Kairos. Ta on lõpetanud aastal 1975 juristina Ain Shamsi Ülikooli.
Ta oli aastatel 2008–2012 Egiptuse suursaadik USA-s. 17. juunist 2014 on ta Egiptuse välisminister.
Pärilik motoorne ja sensoorne neuropaatia
Pärilik motoorne ja sensoorne neuropaatia ehk Charcot'-Marie-Toothi tõbi ehk Charcot'-Marie-Toothi haigus on harvaesinev pärilik haigus, mille all kannatav patsient on üldiselt valu- ja temperatuuritundetu, esineb anhidroos, võimalik alaareng ja episoodiline palavik.
RHK-10-s klassifitseeritakse seda haigust koodiga G60.0.
Aragoniit
Aragoniit on karbonaatne mineraal.
Aragoniidi keemiline valem on CaCO3 (kaltsiumkarbonaat). Aragoniit on looduses vähem levinud kui temaga polümorfne kaltsiit.
Aragoniit esineb peamiselt karbonaatsetes sinikildafaatsiese moondekivimeis ja settekivimeis. Normaaltingimustel on aragoniit metastabiilne ning kristalliseerub aja jooksul ümber kaltsiidiks. Aragoniidist ehitavad oma toese paljud merelised organismid. Näiteks pärlid koosnevad aragoniidist.
Alutaguse
Alutaguse võib olla:
Annely Peebo
Annely Peebo (neiuna Annely Sarv; sündinud 16. novembril 1971 Võhmas) on eesti päritolu Austria ooperilaulja (metsosopran).
Haridustee
Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli, kus ta õppis koorijuhtimise eriala ja klaverimängu.
Seejärel õppis ta Viini Muusika ja Lavakunsti Ülikoolis (Universität für Musik und darstellende Kunst Wien) kammerlaulu Gerhard Kahry ja ooperilaulu Curt Malmi juhendamisel.
Karjäär
Aastal 1997 debüteeris ta "Rigolettos" Viini Riigiooperis (Wiener Staatsoper) ja kuulus samast aastast Viini Rahvaooperi (Volksoper Wien) püsikoosseisu. Alates 2005. aastast töötab ta vabakutselise lauljana.
Ta on laulnud ooperirolle koos Plácido Domingo, José Carrerase, Andrea Bocelli, Stefania Bonfadelli, Renato Brusoni ja paljude teistega.
Sügisel 2003 laulis Annely Peebo paavst Johannes Paulus II ametijuubeli – 25. aastapäeva puhul Vatikanis Beethoveni 9. sümfooniat. Teised tähtsündmused olid tema esinemine 2006. aasta jõulude ajal Viinis koos Juan Diego Flórezi ja Grace Bumbryga ning vabaõhu galakontserdid koos Andrea Bocelli (2003) ja José Carrerasega (2013) Tallinnas.
Annely Peebo räägib viit keelt.
Televisioon
Ta on mänginud auhinnatud Prantsusmaa muusikafilmis "Les leçons de ténèbres" ning koos Marko Matverega juhtinud 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust Tallinnas Saku Suurhallis.
Välislingid
‎
Wolter von Plettenberg (ordunõunik)
Wolter von Plettenberg (enne 1518. aastat – pärast 1559. aastat) oli Liivimaa aadlik, ordunõunik.
Wolter oli oma nimekaimust ordumeistri venna Johanni poeg. Ta sündis arvatavasti juba Liivimaal, esimesed teated temast on 1518. aastast. 1530 abiellus ta Kavilda mõisniku Fromhold von Tiesenhauseni tütre Elisabeth von Tiesenhauseniga. 1552. aastal abiellus ta teist korda.
Plettenberg (aadlisuguvõsa)
Plettenbergi aadlisuguvõsa on Vestfaalist pärineva aadlisuguvõsa nimi, mille pärusvaldused asusid tänase Plettenbergi linna kandis.
Wolter von Plettenberg (ordunõunik)
1540. aastal sai Wolterist ordunõunik (ordumeistri nõukogu liige). Ta on laialdasemalt tuntud seetõttu, et Liivi sõja alguses toimusid tema Valgamaal asuvate Lugaži (Luke, Luhde) ja Omuļi (Hoomuli, Homeln) mõisa juures mitmed lahingud (vt Härgmäe lahing) ning teised silmapaistvad juhtumused, mida kirjeldab oma kroonikas Johann Renner. Plettenberg ise lahkus Liivimaalt 1559. aastal, asudes elama Meyerichi, kus ordumeister Wolter von Plettenberg 1450. aasta paiku sündinud oli.
Plettenberg (aadlisuguvõsa)
Suguvõsa esimest teadaolevat liiget on mainitud 1187. aasta Kölni peapiiskopi ürikus. 13. sajandil oli rüütel Heydenricus de Plettenberg Vestfaali maamarssaliks. Kõige tuntum selle nime kandja on ilmselt aga Saksa ordu Liivi haru maameister Wolter von Plettenberg. Tema lähisugulased elasid Liivimaal kuni Liivi sõja alguseni.
Wolter von Plettenberg (ordunõunik)
Tema tütar Barbara abiellus aga Ērgļi (Erla) mõisniku Johann von Tiesenhauseniga, kes hukkus 1577. aastal Võnnus ning oli Jaama asehalduri Dettleff von Tiesenhauseni (1548–1635) ema. .
Palamuse kihelkond
pisi|Palamuse kirik
Palamuse kihelkond (lühend Pal; saksa keeles Kirchspiel St. Bartholomäi) oli kihelkond Põhja-Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.
Plettenberg (aadlisuguvõsa)
Ka Saksamaal jõudsid Plettenbergid mitmetele juhtivatele kohtadele, olles Münsteri piiskopid, Baieri peaministrid ning saades vabahärradeks ja riigikrahvi seisusegi. 1913. aastal sai üks haru keiser Wilhelm II trooniloleku 25. aastapäeva puhul Plettenbergi krahvi (Graf von Plettenberg) tiitli.
Palamuse kihelkond
Piirkonna ajalugu
Kihelkonda on esimest korda mainitud juba 1234. aastal (paavst Gregorius IX mainib oma 20. novembri kirjas Palamuse vaimulikku Theoderici). Tollal moodustas kihelkond lõunapoolse osa Vaiga maakonnast.
Plettenberg (aadlisuguvõsa)
22. märtsil 1806 naturaliseeriti Mengdeni krahvinna ja Plettenbergi paruness Sophie, ka Briti aadlikuks.
Palamuse kihelkond
Piirkonna ajalugu
Palamuse kihelkond kuulus Tartumaale, välja arvatud 1783–1796, mil ta koos Laiuse ja Kursi kihelkonnaga oli Viljandi kreisi osa.
Palamuse kiriku ja kihelkonna kohta on kirjutatud raamat, mis põhineb kahe kohaliku kirikuõpetaja peetud kroonikal ja käsitleb detailsemalt aastaid 1847–1910.
Palamuse kihelkonna mõisad
Kihelkonnas asus 9 mõisat: 1 kirikumõis ja 6 rüütlimõisast peamõisat koos 2 kõrvalmõisaga. Lisandus veel 2 karjamõisat.
Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval jääb Palamuse kihelkonna territoorium tervikuna Jõgeva maakonna aladele. Kihelkonna keskalad hõlmab Jõgeva vald, mis lõunas ulatub kihelkonna piiridest väljagi. Väike ala kihelkonna idaservas (Roela mõis) jääb Mustvee valda.
Neptuun
Neptuun on Päikesesüsteemi kaheksas ja Päikesest kõige kaugemal asuv planeet. Läbimõõdu poolest on see neljas planeet ja massi poolest kolmas. Päikesesüsteemi hiidplaneetidest on Neptuun kõige tihedam. Selle mass on Maa omast 17 korda suurem. Neptuun tiirleb Päikesest keskmiselt 30,1 aü kaugusel. Neptuun nimetati vanarooma mütoloogia vetejumala Neptunuse järgi.
Palja silmaga ei ole Neptuun nähtav ja siiamaani on see ainus planeet, mis on avastatud matemaatilise ennustuse, mitte empiirilise vaatluse põhjal. Prantsuse astronoom Alexis Bouvard järeldas Uraani orbiidi ootamatute muutuste põhjal, et selle orbiit on häiritud tundmatu planeedi tõttu.
23. septembril 1846 vaatles Johann Gottfried Galle Neptuuni teleskoobiga vaid ühe kraadi kaugusel asukohast, kus see Urbain Le Verrier' ennustuse järgi pidi paiknema. Peagi avastati ka Neptuuni suurim kaaslane Triton; ülejäänud 13 kaaslast leiti alles 20. ja 21. sajandil. Neptuuni kauguse tõttu Maast on selle näiv suurus väike, mis teeb ka selle uurimise maapealsete teleskoopidega keeruliseks. Neptuuni on külastanud ainult üks kosmosesond (Voyager 2) ja see toimus 25. augustil 1989. Hubble'i kosmoseteleskoobi ja suurte adaptiivse optikaga maapealsete teleskoopide ehitamine on võimaldanud teha täpsemaid vaatlusi.
Koostiselt sarnaneb Neptuun Uraaniga, mõlemad aga erinevad ülejäänud kahest hiidplaneedist Jupiterist ja Saturnist. Sarnaselt Jupiteri ja Saturni atmosfääriga koosneb ka Neptuuni atmosfäär peamiselt vesinikust ja heeliumist ning sisaldab veel väikeses koguses süsivesinikke ja võib-olla ka lämmastikku. Madala keemistemperatuuriga ainete, nagu näiteks vee, ammoniaagi ja metaani osakaal on aga Neptuuni atmosfääris suurem. Neptuuni sisemus koosneb peamiselt eelmainitud madala keemistemperatuuriga ainetest ning rauast, niklist ja silikaatidest. Planeedi välispinnal leiduv metaan on osaliselt planeedi sinise värvuse põhjustajaks.
Erinevalt Uraani hägusest ja suhteliselt ilmetust atmosfäärist on Neptuuni atmosfääris nähtavad aktiivsed ilmastikumustrid. Kosmosesondi Voyager 2 möödalennu ajal 1989. aastal asus planeedi lõunapoolkeral Suur Tume Laik, mida võiks võrrelda Jupiteri Suure Punase Laiguga. Ilmastikumustreid põhjustavad Neptuunil puhuvad tugevad tuuled, mille kiirus võib ulatuda 2100 kilomeetrini tunnis; need on kõige võimsamad tuuled kogu Päikesesüsteemis. Suure kauguse tõttu Päikesest on Neptuuni välisatmosfäär Päikesesüsteemis üks külmemaid kohti: seal võib temperatuur pilvede ülemisel piiril olla lausa 55 K (−218 °C). Planeedi tuuma temperatuur on umbes 5400 K (5100 °C). Neptuunil on nõrga heledusega killustunud rõngaste süsteem, mis avastati 1968. aastal tehtud fotode järgi 1982. aastal ja mille olemasolu tõestati alles Voyager 2 möödalennuga 1989. aastal.
Avastamine
vasakul|pisi|192x192px|[[Galileo Galilei ]] pisi|vasakul|[[Urbain Le Verrier|201x201px]]28. detsembril 1612 ja 27. jaanuaril 1613 tehtud ühtede esimeste ajaloo teleskoopvaatluste põhjal koostas Galileo Galilei joonised, millel on näha kahte punkti, mis kattuvad nüüdseks avastatud Neptuuni asukohaga. Mõlemal puhul pidas Galilei Neptuuni ekslikult kinnistäheks, kui see paistis öises taevas Jupiteri lähedal, mistõttu ei peeta Galileid ka Neptuuni avastajaks. Esimese vaatluse ajal 1612. aasta detsembris paistis Neptuun taevas peaaegu liikumatu, kuna sel ajal muutus Neptuuni Maalt nähtav liikumissuund vastupidiseks. Sellist nähtust põhjustab asjaolu, et Maal kulub Päikese ümber ühe tiiru tegemiseks vähem aega kui Neptuunil. 2009. aasta juulis avaldas Melbourne'i Ülikooli füüsik David Jamieson uusi tõendeid selle kohta, et Galilei siiski vähemalt teadis, et tema vaadeldud täht liikus kinnistähtede suhtes.
1821. aastal avaldas Alexis Bouvard Neptuuni naabri Uraani orbiidi astronoomilised tabelid. Hilisemad vaatlused ei langenud suures osas tabelitega kokku, mistõttu püstitas Bouvard hüpoteesi, et tundmatu taevakeha gravitatsiooniline mõju häirib Uraani orbiiti. 1843. aastal asus Uraani orbiidi kallal olemasolevaid andmeid kasutades tööle äsja Cambridge'i Ülikooli lõpetanud 24-aastane John Couch Adams. Cambridge'i Observatooriumi juhataja James Challise kaudu palus ta lisaandmeid Briti kuninglikult astronoomilt George Biddell Airylt, kes need 1844. aasta veebruaris üle andis. Adams jätkas aastatel 1845–1846 tööd ja pakkus välja mitu hinnangut uue planeedi kohta.
Aastatel 1845–1846 tegi Pariisi Observatooriumi teadur Urbain Le Verrier Adamsist sõltumatult oma arvutused, kuid ei pälvinud nendega eriti tähelepanu. Kui Airy oli tutvunud Le Verrier' avaldatud arvutustega Neptuuni geograafilise pikkuse kohta ja märganud nende sarnasust Adamsi arvutusega, veenis ta Challist planeeti otsima. Challis otsis Neptuuni asjatult terve augusti ja septembri.
Samal ajal õhutas aga Le Verrier kirja teel Berliini Observatooriumi astronoomi Johann Gottfried Gallet otsima uut planeeti observatooriumi refraktoriga. Observatooriumis tegutsev tudeng Heinrich Louis d'Arres soovitas Gallel planeedi asukoha erisuste leidmiseks võrrelda omavahel hiljuti joonistatud taevakaarti Le Verrier' ennustatud asukohast sel ajal nähtava pildiga taevas, mitte aga kinnistähe asukohaga. 23. september 1846 ehk sama päeva õhtul, mil Galle oli Le Verrier' kirja kätte saanud, avastas ta Neptuuni ühe kraadi kaugusel asukohast, kus Le Verrier oli selle ennustanud olevat, ja 12 kraadi kaugusel Adamsi ennustatud asukohast. Challis mõistis hiljem, et oli planeeti vaadelnud kaks korda 4. ja 12. augustil, kuid ei tundnud selles ära planeeti, kuna tal puudus ajakohane tähekaart ja ta keskendus rohkem oma samaaegsele tööülesandele, milleks oli komeetide vaatlemine.
Avastuse järel tekkis Prantsuse ja Briti avastajate vahel tugev vastasseis, mis lahenes lõpuks rahvusvahelise ühise arvamusega, et Le Verrier ja Adams mõlemad avastasid Neptuuni. Ameerika astronoom ja ajaloolane Dennis Rawlins seadis alates 1966. aastast Adamsi kaasavastaja nõude tõsiseltvõetavuse kahtluse alla ja küsimust arutati uuesti 1998. aastal, kui Greenwichi Kuninglikus Observatooriumis avastati ajaloolised dokumendid "Neptune papers". Pärast dokumentide läbivaatamist otsustati, et "Adams ei vääri Le Verrier'ga sama suurt avastamisau. Au kuulub ainult isikule, kellel õnnestus ennustada planeedi asukoht ja ka veenda astronoome seda otsima".
Nime andmine
Vahetult pärast avastamist nimetati Neptuuni lihtsalt kui Uraanist kaugemal asuv planeet või Le Verrier’ planeet. Esimesena pakkus planeedile nime Galle, kes soovitas vanarooma mütoloogia jumala järgi Janust. Challis pakkus välja nime Okeanos.
Friedrich Georg Wilhelm von Struve pooldas 29. detsembril 1846. aastal Peterburi Teaduste Akadeemias avalikult nime Neptuun. Peagi sai Neptuunist rahvusvaheliselt tunnustatud nimi. Vanarooma mütoloogias oli Neptunus mere- ja jõgede jumal, keda samastati vanakreeka Poseidoniga. Neptuuni nimetamine mütoloogilise tegelaskuju järgi oli kooskõlas teiste planeetide (välja arvatud Maa) nimedega, mis on tuletatud vanarooma või vanakreeka tegelaskujudest.
Enamik keeli, isegi need, millel pole Kreeka-Rooma kultuuriga otsest seost, kasutavad mingit versiooni Neptunuse nimest. Hiina, jaapani ja korea keeles tõlgiti planeet merekuninga täheks (海王星), kuna Neptunus oli merejumal. Uuskreeka keeles kutsutakse Neptuuni aga Poseidoniks (Ποσειδώνας: Poseidonas).
Staatus
Alates avastamisest 1846. aastal kuni Pluuto avastamiseni 1930. aastal oli Neptuun kõige kaugem teadaolev planeet. Pluuto avastamise järel sai Neptuunist kauguselt eelviimane planeet, välja arvatud aastatel 1979–1997, mil Pluuto oli oma elliptilise orbiidi tõttu Päikesele lähemal kui Neptuun. Kuiperi vöö avastamine 1992. aastal tekitas teadlaste seas arutelu, kas Pluutot peaks pidama planeediks või lihtsalt üheks suuremaks taevakehaks Kuiperi vöös. 2006. aastal seadis Rahvusvaheline Astronoomiaunioon esmakordselt paika ametliku planeedi definitsiooni ja nimetas Pluuto ümber kääbusplaneediks, mistõttu Neptuunist sai taas Päikesesüsteemi viimane planeet.
Koostis ja ehitus
pisi|Neptuuni ja Maa suuruste võrdlus Neptuuni mass 1,0243×1026 kg jääb Maa ja suurte hiidplaneetide masside väärtuste vahele. Neptuun on Maast 17 korda massiivsem, aga Jupiterist 19 korda väiksema massiga. Neptuuni pinna gravitatsioonist on suurem ainult Jupiteri pinna gravitatsioon. Neptuuni raadius ekvaatoril on 24 764 km, mis on ligi neli korda suurem kui Maa ekvaatori raadius. Eksoplaneetide otsimisel on Neptuuni nime kasutatud metonüümina, mis tähendab, et sarnase massiga planeete on tihtipeale kutsutud Neptuunideks, mis sarnaneb eri taevakehade Jupiteriks kutsumisega.
Siseehitus
Siseehituselt meenutab Neptuun Uraani. Neptuuni atmosfäär moodustab selle massist umbes 5–10% ja kogu planeedi läbimõõdust umbes 10–20%. Atmosfääri alaosas on rõhk kuni 10 GPa, mis tähendab, et Neptuuni atmosfääri rõhk on Maa omast umbes 100 000 korda suurem. Atmosfääri alaosas kasvab metaani, ammoniaagi ja vee osakaal. pisi|vasakul| Neptuuni siseehitus: 1. Atmosfääri ülemine kiht, ülemised pilved 2. Vesinikust, heeliumist ja metaanist koosnev atmosfäär 3. Vahevöö 4. Silikaatidest, niklist ja rauast koosnev tuum Neptuuni vahevöö on Maa omast 10–15 korda massiivsem ja sisaldab suures hulgas vett, ammoniaaki ja metaani. Planeedi vahevöö on kuum ja vedel ning see on väga hea elektrijuhtivusega. Mõnikord kutsutakse seda ka vee-ammoniaagiookeaniks. Vahevöö ülemine kiht koosneb peamiselt ioniseeritud veest, milles on veemolekulid lagunenud vesiniku ja hapniku ioonideks. Ülemisest kihist allpool asuv vahevöö koosneb superioniseeritud veest, milles on hapnik kristalliseerunud, aga vesiniku ioonid liiguvad hapniku kristallstruktuuris vabalt ringi. 7000 km sügavusel võivad olla sellised tingimused, et metaan moodustab kristalle, mis sajavad allapoole nagu raheterad. Väga kõrgel rõhul tehtud katsetused Lawrence'i Livermore'i Riiklikus Laboratooriumis viitavad sellele, et vahevöö kõige alumine kiht võib olla vedel teemandiookean, kus hõljuvad nn tahked teemandimäed.
Neptuuni tuum koosneb rauast, niklist ja silikaatidest ning mudeli järgi arvutatuna on selle mass umbes 1,2 korda suurem kui Maa mass. Rõhk tuuma keskmes on 700 GPa, mis on kaks korda kõrgem kui Maa keskmes, ja temperatuur võib olla kuni 5400 K.