cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
İstanbul
Ajalugu
Konstantinoopol oli Bütsantsi pealinn, kuni osmanite rahvas selle 29. mail 1453. aastal vallutas, mille järel Bütsantsi riik lakkas eksisteerimast. Konstantinoopolist sai Osmanite riigi pealinn ja see nimetati ümber İstanbuliks, kuid paralleelnimena jäi kasutusele ka Konstantinoopol. Näiteks Lääne-Euroopas nimetati seda edasi Konstantinoopoliks ja ka türklased kutsusid linna sagedamini nimega Kostantiniyye. Tänapäeval peavad türklased seda nime poliitiliselt ebakorrektseks ja selle kasutamist isegi ajaloolistes tekstides kohatuks.
Usutakse, et İstanbul oli maailma suurim linn aastatel 340–570 (500. aastal oli rahvaarv umbes 400 000 elanikku), 1127–1145, 1153–1170 ja 1650–1710 (700 000 elanikku).
Esimeses maailmasõjas kaotas Osmanite riik peaaegu kõik oma Euroopa valdused. İstanbul jäi riigi ääremaale. 1923. aastal viidi vastse Türgi Vabariigi pealinn Ankarasse, mis asus rohkem riigi keskel.
Vaatamisväärsused
pisi|Hagia Sophia sisevaade İstanbulis on säilinud paljude hilisantiigi ehitiste (keisripaleede, Theodosiuse obeliskiga hipodroomi, tsisternide ja kindlustiste) varemed, samuti ka Constantinuse sammas. Kõige paremini säilinud antiikaja kindlustis on Marmara merest Kuldsarve laheni ulatuv müür.
Hilisantiigi usulistest hoonetest paistavad lisaks Hagia Sophiale silma Hagia Irene, Püha Sergiose ja Püha Bakchose pühakoda; hilisbütsantsi ehitistest Chora kirik ja Pammakaristose kirik.
Hilisematest rajatistest on kõige tuntumad Topkapı palee, Suleimani mošee, Sinine mošee ja Abdi İpekçi Arena.
Transport
İstabulis asuvad İstanbuli Atatürki lennujaam ja Sabiha Gökçeni lennujaam, mis on saanud nime Türgi riigi rajaja Mustafa Kemal Atatürki ja tema kasutütre, Türgi esimese naislenduri Sabiha Gökçeni järgi.
İstanbuli ühistranspordi moodustavad trammid, mägiraudteed, metroo, bussid, ekspressbussid ja parvlaevad. Lisaks parvlaevadele on Bosporuse väina võimalik ületada kolme rippsilla kaudu. Väina all on 2016. aastal valminud raudteetunnel Euraasia tunnel.
İstanbulis rajati trammiliiklus 1872. aastal. Esialgu töötas see hobujõul, kuid alates 1912. aastast mindi üle elektritrammidele. 1966. aastal trammiliiklus suleti ja asendati trollidega. Trollibusse kasutati 23 aastat. 1990. aastal avati turistidele mõeldud 1,6 km pikkune trammiliin İstanbuli Euroopa poolel ja 2003. aastal avati 2,6 km pikkune trammiliin Aasia poolel. 1992. aastal ehitati Euroopa poolele ka kiirtrammiliin. Ükski kolmest mainitud trammiliinist pole teiste trammiliinidega ühendatud.
Kõrgkoolid
İstanbulis asuvad İstanbuli Ülikool ja Boğaziçi Ülikool.
Oleksandr Safronov
Oleksandr Safronov (ukraina keeles Олександр Олександрович Сафронов; sündinud 11. juunil 1999 Zaporižžjais) on Ukraina jalgpallur, kes mängib kaitsjana Ukraina kõrgliiga klubis SK Dnipro-1.
Ta alustas klubikarjääri Dnipropetrovski Dnipros. 2017. aastal liitus ta SK Dnipro-1-ga, mis mängis toona veel Ukraina kolmandas liigas. 2018. aastal mängis ta laenul Ukraina esiliiga klubis Kropõvnõtskõi Zirka. 2019. aastal debüteeris Dnipro-1-ga Ukraina kõrgliigas. 2020. aastal mängis ta laenul Eesti Meistriliiga klubis FCI Levadia. .
Nadejda Brânzan
pisi|Nadejda Brânzan (juuni 2018) Nadejda Brânzan (29. august 1948, Rezina, Moldaavia – 25. mai 2020) oli Moldova infektsionist ja 1990–1994 parlamendi liige.
1972. aasta lõpetas ta Chișinăus üldmeditsiini eriala õpingud, seejärel töötas arstina, siis osakonnajuhina ja juhi asetäitjana haiglas.
1990. aastal pühendas ta end poliitikale. Näiteks kogus ta allkirju, et saada rumeenia keel riigikeeleks.
Juri Kolomojets
pisi|Juri Kolomojets (2016) Juri Kolomojets (ukraina keeles Юрій Миколайович Коломоєць Juri Mõkolajovõtš Kolomojets; sündinud 22. märtsil 1990 Krõvõi Rigis) on Ukraina jalgpallur, kes mängib ründajana Ukraina esiliiga klubis Lutski Volõn.
Ta alustas klubikarjääri Krõvõi Rigi Krõvbasis. Aastatel 2010–2012 mängis ta Krõvõi Rigi Girnõkis ja 2013–2016 FK Oleksandrijas. Hooajal 2015–16 mängis ta Oleksandrijaga Ukraina kõrgliigas. Seejärel liitus ta Ukraina kõrgliiga klubiga Poltava Vorsklaga. 2017. aastal mängis ta Ungari kõrgliiga klubis MTK Budapest, naastes aasta hiljem Vorsklasse.
2020. aasta veebruaris sõlmis ta üheaastase lepingu Eesti Meistriliiga klubiga FCI Levadia. 24 liigamänguga lõi ta üheksa väravat.
2021. aasta liitus ta Lutski Volõniga.
Ukraina jalgpallikoondises debüteeris Kolomojets 10. novembril 2017 sõprusmängus Slovakkia jalgpallikoondise vastu.
Iseseisvussõda
Iseseisvussõda on sõda, mida peetakse riikliku iseseisvuse saavutamiseks.
Vene-Türgi sõda (1828–1829)
Sõda puhkes pärast seda, kui Osmanite riigi sultan Mahmud II sulges vene laevadele Dardanellid ja tühistas 1826. aasta Akkermani konventsiooni vastumeetmena Venemaa keisririigi osalemisele 1827. aasta oktoobris Navarino lahingus.
1828–1829 Vene-Türgi sõja lõpetanud Adrianoopoli rahulepinguga liideti Venemaa keisririigiga Kaukaasia Tšerkessia Ahhaltsihhe ja Ahhalkhalakhi kindlus ja alad Musta mere rannikul Kubanist Adžaaria põhjapiirini.
Ana Zaninović
pisi|Ana Zaninović (august 2012) Ana Zaninović (sündinud 26. juunil 1987 Splitis Jugoslaavias) on Horvaatia taekwondo sportlane.
Ta kvalifitseerus 2012. aasta suveolümpiamängudele, kuid langes eelringis välja. 2016. aasta suveolümpiamängudel osales ta kaalukategoorias -57kg.
Isiklikku
Lucija Zaninović on tema kaksikõde.
Bomilkar
Bomilkar oli 4. sajandil eKr elanud Kartaago väejuht.
Sürakuusa türanni Agathoklese vägede saabumisel Põhja-Aafrikasse 310 eKr, valiti ta koos Hannoga Kartaago vägesid juhtima. Kartaagolased hukkasid ta 308 eKr pärast läbikukkunud võimuhaaramiskatset.
Afari osariik
Afari osariik on 1. järgu haldusüksus Etioopia kirdeosas. Piirneb kirdes Eritreaga ja idas Djiboutiga.
Osariigi idaosa asub Danakili alangul.
Osariigis asub Yangundu-Rasi rahvuspark. Afari põhjaosas asub Dabbahu vulkaan.
Rahvastikust moodustavad üle 90% afarid.
Ajalugu
Afari osariik loodi 1994. aastal.
1974 leiti väljakaevamistel Hadari küla lähedal 3,18 miljonit aastat vana Australopithecus afarensis skelett, kes sai nimeks Lucy.
Haldusjaotus
Afari osariik on jagatud üheksaks piirkonnaks, mis omakorda on jagatud 28 maakonnaks (woreda) ja Argobba maakonnaks, mis ei kuulu ühtegi piirkonda.
🇪🇹
Skulptorite loend
''Siin on loetletud skulptoreid. Poola skulptorid on loetletud ka Poola skulptorite loendis.
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
Kõik alad toimusid ilma eelujumisteta 11. aprillil Zéa lahes Pireuse lähedal. Veetemperatuur oli 13 °C nagu aprilli algupoole ikka. See on üks põhjusi, miks paljud loobusid võistlemast.
Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is La Plagne'is peeti 10.–14. veebruaril.
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
100 m vabaujumine madrustele oli olümpiamängudel haruldane nähtus, mis hõlmab üldiselt ainult kõigile võistlejatele avatud võistlust; Bill Mallon ütleb oma 1896. aasta mänge käsitlevas raamatus sündmuse kohta, et "selle kaasamine olümpiamängudel on parimal juhul kahtlane". Võistlus on aga kantud Rahvusvahelise Olümpiakomitee olümpiamedalistide andmebaasi ning puuduvad andmed Pierre de Coubertini või mõne muu tänapäevase olümpialiikme alguses tegutseva peategelase kohta, kes oleks vaidlustanud võistluse pidamist olümpiamängudel.
100 m vabalt
Finaal: 11. aprill Osavõtjaid: 10 Riike: 4 100 meetri vabaujumise võistlus oli esimene ujumisvõistlus. Võistlusel osales 10 ujujat. Kaks võistlejat Austria-Ungarist lõpetasid esimese-teisena, ülejäänud kaheksa võistleja tulemused pole teada. Nelja Kreeka ujuja nimesid ka ei teata. Hajós edestas Herschmanni vähem kui kehapikkusega. <br style="clear:both;" />
Kreeka vabadussõda
pisi|[[Osmanid piiramas Ateena akropoli, millel kõrgub veel Frangi torn (Georg Perlbergi maalil)]] Kreeka vabadussõda, tuntud ka kui Kreeka revolutsioon (kreeka keeles: Ελληνική Επανάσταση, Elliniki Epanastasi; kreeklased nimetasid 19. sajandil seda lihtsalt kui Αγώνας, Agonas ehk "võitlust"; osmanitürgi keeles: يونان عصياني Yunan İsyanı "Kreeka ülestõus"), oli aastatel 1821–1830 Kreeka revolutsionääride poolt Osmanite riigi vastu peetud edukas iseseisvussõda. Kreeklasi abistasid hiljem Venemaa Keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik ning restaureeritud Prantsusmaa Kuningriik, osmaneid abistasid aga Põhja-Aafrika vasallid, eriti Egiptuse riik. Sõda viis moodsa Kreeka moodustumiseni.
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
500 m vabaujumine
Finaal: 11. aprill Osavõtjaid:3 Riike:2 Ainult kolm ujujat osale 500 meetri vabaujumises. Neumann lisas Herschmanni hõbedale Austria esimese kuldmedali. 100 m võitnud Alfréd Hajós oli kavatsenud ka sellel distantsil osaleda, kuid 500 m ei võistlenud, sest selle start oli kohe pärast 100 meetrit. Chorophas oli ainus ujuja, kes võistles kõigil kolmel distantsil. <br style="clear:both;" />
Kreeka vabadussõda
Revolutsiooni tähistatakse Kreekas ja kreeklaste seas kogu maailmas iseseisvuspäevaga 25. märtsil.
Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel
Meeste kahekelk
14. veebruar 20 paari
Naiste ühekelk
12. veebruar 24 võistlejat
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel
1200 m vabaujumine
Finaal: 11. aprill Osavõtjaid: 9 Riike: 4 Viimane distant oli pikim. Vaatamata sellele, et ta on juba 100 meetris võitnud, võistles Hajós koos kaheksa teise ujujaga taas 1200 meetris. Ta võitis taas korra, finišeerides ülejäänud ujujatest pea 100 meetrit eespool. 500 meetrit võitnud Neumann ei suutnud 1200 m lõpetada. Williamsi ja nelja kreeklase, kes ei pääsenud esikolmikusse, kohad pole teada, nagu ka kõigi nende nelja kreeklase täisnimed ja nende kolme nimed täielikult. <br style="clear:both;" />
100 m vabaujumine madrustele
Finaal: 11. aprill Osavõtjaid: 3 Riike: 1 100 meetri vabaujumine madrustele oli üks neljast ujumialast 1896. aasta suveolümpiamängude programmis. Teisena peetud ujumisvõistlus oli lubatud ainult Kreeka kuningliku mereväe madrustele. Registreerus üksteist, kuid tegelikult võttis võistlustest osa ainult kolm madrust. Võiduaeg oli ligi 1 minut aeglasem kui sportlste 100 meetri vabaujumises. <br style="clear:both;" /> 500 m ja 1200 m vabaujumine madrustele jäid ära osalejate puudumise tõttu.
Medalid
Korraldajariik
Sylke Otto
Sylke Otto (sündinud 7. juulil 1969 Chemnitzis) on Saksamaa (nais)kelgutaja. Ta on olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja kuuekordne maailmameister.
Olümpiamängudel
Salt Lake City 2002 Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel
Igls 1997 Königssee 1999 Sankt Moritz 2000 Calgary 2001 Sigulda 2003 Nagano 2004 Park City 2005
Isiklikku
Sylke Otto on 170 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Abhe
thumb thumb|Lubjakivisambad Abhe on soolajärv Ida-Aafrikas. Asub Afari alangul Etioopia ja Djibouti piiril.
Järve kallastel on sadu üle 50 m lubjakivisambaid ja palju kuumaveeallikaid.
Järve suubub Awashi jõgi. Väljavool puudub. Järve pindala on 320 km², suurim sügavus 37 m.
Abhe järve kallastel elavad flamingod.
1711
1711. aasta ('MDCCXI) oli 18. sajandi 11. aasta.
Elste raudteepeatus
Elste raudteepeatus on endine raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Gulbene piirkonna Daukstese vallas Elstese külas.
Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 88,2 ja Riia jaamast 200 km kaugusel.
Peatus avati aastal 1924, kuigi sõiduplaanides kajastus see alles järgmisel aastal. Aastal 1926 rajati sinna ka jaamahoone. Peatus suleti 1. jaanuaril 2012. pisi|tühi|Elste raudteepeatus
Jaungulbene raudteepeatus
Jaungulbene raudteepeatus on endine raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Gulbene piirkonna Jaungulbene vallas Jaungulbene külas.
Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 81,2 ja Riia jaamast 193 km kaugusel.
Jaungulbene avati koos raudteega aastal 1903, toona jäi see Gulbene kihelkonda Jaungulbene mõisa maadele. Algselt oli tegemist raudteejaamaga. Samal aastal valmis ka kahekorruseline kivist jaamahoone, mis aga Teise maailmasõja ajal hävis. Hiljem täitis jaamahoone funktsioone jaamatööliste elamu. Säilinud on ka jaama perroon, kelder ja mõned majandushooned. Peatus suleti 30. detsembril 2012. pisi|tühi|Endine jaamahoone
Sorbi lipp
Sorbi lipp (ülemsorbi Serbska chorhoj, alamsorbi Serbska chórgoj) on Saksamaal Lausitzis elavate sorbide rahvuslipp.
Sorbi lipuks on sini-puna-valge panslaavi värvides trikoloor.
Lippu on esimest korda kirjeldatud 1842. aastal. 1848. aastal kasutasid sorbid seda esimesel slaavi rahvaste kongressil. 1935. aastal lipu kasutamine keelati. Seda hakati taas kasutama 1945. aastal. Saksa DV seadusandluses seda ei mainitud, kuid selle kasutamist salliti.
Tänapäeval on Saksimaa ja Brandenburgi seadusandluses lubatud lipu kasutamine sorbide asualadel võrdselt teiste riiklike sümbolitega.
1720
1720. aasta (MDCCXX) oli 18. sajandi 20. aasta.
1721
1721. aasta (MDCCXXI) oli 18. sajandi 21. aasta.
1710
1710. aasta (MDCCX) oli 18. sajandi 10. aasta.
Postmargi eraldamine
pisi|Perforeeritud mark pisi|Sama 1920. aasta Austria mark perforeeritud ja lõigatud kujul pisi|Markide paari keskel on selgelt näha perforatsiooniavade muster. Samuti on näha, et margipaari vasakul küljel on perforatsioon rebenenud, kuna margid on eraldatud käsitsi, paremalt poolt on markide perforatsioon lahti lõigatud kääride või noaga Postmargi eraldamine on meetod, mis võimaldab üksikuid postmarke üksteisest kergesti eraldada.
Eraldamise meetodeid:
Tootsi valla lipp
thumb|Tootsi valla lipp Tootsi valla lipp on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla lipp.
Lipp on kinnitati 21. septembril 1999.
Lipu autor on Priit Herodes.
Lipu kirjeldus
Tootsi valla lipp on vapilipp, mis on jagatud laineliselt kaheks horisontaalseks väljaks. Ülemisel kollasel väljal on must haamer, aga alumisel mustal väljal kaks kitsast valget triipu.
Kandelipu suurus on 105×105 cm.
1748
1748. aasta (MDCCXLVIII) oli 18. sajandi 48. aasta.
Florence Baverel-Robert
Florence Baverel-Robert (sündinud 24. mail 1974 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006).
Olümpiamängudel
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel
Anterselva-Antholz 1995 Ruhpolding 1996 Kontiolahti 1999 Oslo/Lahti 2000 Pokljuka 2006 Anterselva 2007
Isiklikku
Florence Baverel-Robert on 167 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Degase raudteepeatus
Degase raudteepeatus on endine raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonna Dzelzava vallas.
Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 74,8 ja Riia jaamast 186 km kaugusel.
Peatus avati 1931. aastal. Nime oli see saanud peatusest kilomeetri kaugusel asunud Degase talu järgi. Peatus suleti 10. septembril 2001.
1751
1751. aasta (MDCCLI) oli 18. sajandi 51. aasta.
Biostratigraafia
Biostratigraafia on stratigraafia haru, mis keskendub geoloogiliste kihtide (kihi) stratigraafilise korrelatsiooni ja liigestumise uurimisele, kasutades selleks neis kihtides (kihis) leiduvaid fossiile.
1752
1752. aasta (MDCCLII) oli 18. sajandi 52. aasta.
1750
1750. aasta (MDCCL) oli 18. sajandi 50. aasta.
1753
1753. aasta (MDCCLIII) oli 18. sajandi 53. aasta.
Sündmused Eestis
Kartul jõudis Eestisse. Talupoegadele anti seemnekartuleid külviks, aga nad sõid need ära.
Barösund
Barösund [baarös'ünd] (rootsi Barösund, soome Barönsalmi) on saartevaheline väin Soomes Lõuna-Soome lääni Ingå vallas (Uusimaal).
Ta on kitsas, kõrgekaldaline, sügav ja ilus.
Väina pikkus on 5 km.
Üle väina käib praam.
1754
1754. aasta (MDCCLIV) oli 18. sajandi 54. aasta.
1755
1755. aasta (MDCCLV) oli 18. sajandi 55. aasta.
Ohtõrka
Ohtõrka (ukraina Охтирка, vene Ахтырка) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Sumõ oblastis, Ohtõrka rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Ohtõrka asub Sumõst umbes 67 km lõunas.
Ohtõrkat on esmamainitud 1641. aastal, linnaõigused sai 1703. aastal.
Ohtõrka lähedal asub Ukraina õhujõudude treeningbaas, kus ööl vastu 2022. aasta 1. märtsi toimunud Venemaa rünnakus hukkus enam kui 70 Ukraina sõjaväelast. Väidetavalt kasutati rünnakul vaakumpommi.
1756
1756. aasta (MDCCLVI) oli 18. sajandi 56. aasta.
Meghna jõgi
Meghna on Brahmaputra vasakpoolne haru. Meghnasse suubub paremalt Padma jõgi. Mere läheduse tõttu on Meghnas on tugevad looded. Suubub nelja haruna Bengali lahte.
1758
1758. aasta (MDCCLVIII) oli 18. sajandi 58. aasta.
1757
1757. aasta (MDCCLVII) oli 18. sajandi 57. aasta.
Nurlan Novruzov
Nurlan Novruzov (sündinud 3. märtsl 1993 Bakuus) on Aserbaidžaani jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Nepali kõrgliiga klubis Lalitpur City FC.
Ta alustas klubikarjääri Aserbaidžaani klubis FK Bakuu. 2012. aastal võitis ta klubiga Aserbaidžaani karika. Hooajal 2014–15 lõi ta Bakuu särgis Aserbaidžaani kõrgliigas 15 väravat, millega jäi sel hooajal jagama suurima väravaküti tiitlit. Lisaks Bakuule on ta Aserbaidžaani kõrgliigas mänginud veel Sumkajõti (2013–2014), Zira (2015–2017) ja Səbaili (2017–2018) ridades.
Hooajal 2018–19 mängis ta Türgi amatöörliigas ehk Türgi tugevuselt neljandas liigas. 2019. aasta teises pooles mängis ta Moldova kõrgliiga klubis Tiraspoli Dinamo-Auto.
2020. aasta veebruaris liitus ta Eesti Meistriliiga klubiga Narva Trans.
2021. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Lalitpur Cityga.
Dzelzava raudteepeatus
Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 67,2 ja Riia jaamast 179 km kaugusel.
Nurlan Novruzov
Novruzov on kuulunud Aserbaidžaani noortekoondistesse.
Dzelzava raudteepeatus
Dzelzava raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, samal aastal valmis ka jaamahoone. Toona jäi see Cesvaine kihelkonda Dzelzava mõisa maadele. Algne jaamahoone on hävinud. Nõukogude perioodil kasutati jaama turba ümberlaadimiseks; Dzelzava jaamast algas kitsarööpmeline ümbruskonna turbaväljadele viiv raudtee. Toona võeti jaamahoonele kasutusele kõrvalhoone, mis aga tänapäeval on ümber ehitatud elamuks. Hiljem rajati jaama laohoone asemele ootepaviljon. Peatus suleti 1. jaanuaril 2012, avati taas sama aasta 19. oktoobril ja suleti lõplikult 30. detsembril 2012.
Cesvaine raudteepeatus
Cesvaine raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonnas Cesvaine linnas. Jaamahoone asub aadressil Mazā Stacijas 2.
Peatus asub Pļaviņase raudteejaamast 59,4 ja Riia jaamast 171 km kaugusel.
Cesvaine raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, samal aastal valmis ka kivist jaamahoone. Toona jäi see Cesvaine kihelkonda Cesvaine mõisa maadele. Veel enne Esimest maailmasõda ehitati sellele kahekorruseline juurdeehitis. Algne jaamahoone hävis Teise maailmasõja ajal jaama juures peetud lahingutes.
Nõukogude perioodil ehitati reisijate tarbeks jaama uus kahekorruseline silikaattellistest hoone. Jaamas oli kolm teed ja kaks haruteed. Aastal 2009 kõrvalteed demonteeriti ja jaam muudeti peatuseks. Rongid peatuvad Cesvaines harva, sest aastast 2015 on peatus kasutusel ainult erisündmuste puhul. 2019 aastal peatusid rongid seal 18. mail, 27. juulil ja 7. septembril. Kolm reisi on kavandatud ka aastaks 2020.
1759
1759. aasta (MDCCLIX) oli 18. sajandi 59. aasta.
Punalipu orden
Punalipu orden (vene keeles орден Крaсного Знамени, ka орден Боевого Красного Знамени või орден «Красное знамя») oli Vene SFNV ja Nõukogude Liidu autasu sõjaväeliste teenete eest.
Vene SFNV Punalipu ordeni asutamine
Vene SFNV Punalipu ordeni asutas Vene SFNV Kesktäitevkomitee 16. septembril 1918.
Esimesed autasustatud
Esimesed Vene SNFV Punalipu ordeniga autasustamiseks esitatut olid Vassili Blücher, Vassili Panjuškin ja Kuzmitš (parteiline pseudonüüm; tegelik nimi Filipp Mironov) 28. septembril 1918.
Ordeniga autasustamisest teatati avalikult. Sellepärast on üldlevinud arvamus, et Punalipu orden nr. 1 ongi välja antud Blücherile. Kuid Lev Trotskit ei rahuldanud ordenite kvaliteet (oskustööliste sõjaväkke mobiliseerimise tõttu) ja ta esitas Petrogradi mündikojale uue tellimuse. Nii sai Blücher alles 11. mail 1919 oma ordeni kätte. See oli Punalipu orden nr. 114. Aastal 1937 anti Blücherile ordeni number 1 duplikaat. Kuid juba järgmisel aastal Blücher vahistati ja piinati surnuks.
Vassili Panjuškin, kes pälvis Punalipu ordeni nr. 2, oli Smolnõi kaitse juhataja, Venemaa Erakorralise Komitee liige, kes hiilgas Kaasani võtmisel. Panjuškin suri aastal 1960, kui ta oli 23 aastat mitmes vangilaagris karistust kandnud.
Kuid hulk allikaid väidab, et Punalipu ordeniga nr. 2 autasustati 1919 Jona Jakirit Liski, Korotojaki ja Ostrogorski ümber peetud lahingute eest. Võimalik segadus on seotud sellega, et Blücheri autasustamine Punalipu ordeniga oli tollal üldteada, teiste autasustamine mitte nii väga ja Petrogradi mündikojast polnud ordenid veel välja tulnud. Seetõttu võis paljudel inimestel kujuneda arvamus, et Jakir pälvis Punalipu ordeni nr. 2. 1937 Jakir vahistati, mõisteti surma ja lasti maha.
Jossif Stalinit autasustati Tsaritsõni kaitsmise eest 1919. aasta kevadel Punalipu ordeniga nr. 400. See number tundus talle liiga suurena ja ta laskis hiljem endale välja anda duplikaadi, mis kandis Mironovist vabaks jäänud numbrit 3.
NSV Liidu Punalipu orden
Pärast NSV Liidu moodustamist asutati 1. augustil 1924 NSV Liidu Punalipu orden.
Enne Lenini ordeni loomist oli Punalipu orden Nõukogude Liidu kõrgeim (ja praktiliselt ainuke) sõjaliste teenete eest jagatav orden.
Punalipu ordeneid on välja jagatud umbes 580 000.
Patkule raudteepeatus
Patkule raudteepeatus on endine raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Lätis Madona piirkonna Sarkaņi vallas.
Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 54,3 ja Riia jaamast 167 km kaugusel.
Peatus avati 1933. aastal ja suleti 1950. aastatel. Peatuse rajatised on hävinud.
Eduard Michelson
Eduard Michelson (22. november 1845 Vastse-Kasaritsa mõisavald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 1907 Kroonlinn) oli läti päritolu günekoloog.
Õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust.
Abiellus 19. veebruaril 1873 Lydia Emilie Florentine Jannseniga (Lydia Koidulaga).
Praktiseeris tänu äia Johann Voldemar Jannseni abile Tartus günekoloogina ja hiljem Kroonlinnas sõjaväearstina.
Kantrimuusika
Kantrimuusika (ka kantri, country, country and western) on Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide muusikastiil, mis kujunes välja 20. sajandi alguses traditsioonilisest folkloorist, keldi muusikast, bluusist ja gospelist. Mõjukaimad kantrilauljad on Jimmie Rodgers ja Hank Williams.
Kantrimuusika žanrid:
Stella Liebeck
Stella Liebeck (1912 – 4. august 2004) sai tuntuks seoses kohtuprotsessiga McDonald'si vastu.
Juhtum
27. veebruaril 1992 tellis Stella Liebeck McDonald'si söögikohas läbi auto akna, olles esiistmel kaasreisija, tassi kohvi. Autot juhtis Stella Liebecki lapselaps Chris. Kui Stella Liebeck oli kohvi kätte saanud, sõitis Chris parkimisplatsile, et vanaema saaks kohvile suhkrut ja koort lisada. Parkimisplatsil pani Stella Liebeck kohvitassi põlvede vahele ja hakkas tassilt kaant ära võtma, kuid nii õnnetult, et tass läks ümber ja kuum kohv läigatas talle sülle. Kuum kohv imendus naise jalas olevatesse dressipükstesse ja 90 sekundi jooksul, mil kohv oli kokkupuutes nahaga, arenes välja kolmanda astme põletus. Kannatada said reied, tuharad ja kube, mistõttu vajas Stella Liebeck hiljem naha siirdamist. Stella Liebeck viidi haiglasse, kus ta viibis 8 päeva. Järelravi kestis 2 aastat.
Kahjuhüvitisnõue
Stella Liebecki ravikulud olid 11 000 dollarit, kuid ta soovis hüvitise suuruseks 20 000 dollarit. McDonald's pakkus hüvitise suuruseks 800 dollarit, kuid sellega hageja ei olnud nõus, siis S. Liebeck palkas advokaadi, kes koostas kohtu poole pöördumise, süüdistades McDonald'sit "ülemäära ohtliku" ja "praaktoodangu" müügis. "Ülemäärase ohtlikkuse" all pidas advokaat silmas kohvi temperatuuri (82–88 °C), kohtudokumentide järgi oli McDonald's saanud sadu kaebusi liiga kuumast kohvist põhjustatud põletuste kohta.
Kohtulahend
Kohus leidis, et juhtumis lasub McDonald'sil 80% vastutus ja S. Liebeckil 20% vastutus. Kohus tõi välja, et kuigi kohvitassil oli hoiatuskiri, oli see liialt väike. Oma otsuses märkis kohus, et kogu kahjuhüvitis, mida McDonald's peab hagejale maksma, on 2,86 miljonit dollarit, mida hiljem vähendati 640 000 dollarini. Lõplik summa kujunes osapoolte vahelises kokkuleppes ning seda ei ole avaldatud.
Suvorovi orden
Suvorovi orden (vene keelles орден Суворова) oli Nõukogude Liidu ja on Venemaa Föderatsiooni sõjaline autasu.
Nõukogude Liit
Kuulsa Venemaa väejuhi Aleksandr Suvorovi (1729–1800) järgi nimetatud autasu loodi Nõukogude Liidu Ülemnõukogu otsusega 29. juulil 1942. Ordenit anti välja 3 järgus.
Venemaa Föderatsioon
Venemaa Föderatsioon jätkas ordeni väljaandmist.
1. järk
Suvorovi ordeni 1. järku anti armeekomandöridele väljapaistva juhtimise eest lahinguolukordades. Esimesena sai Suvorovi ordeni 1. järgu Georgi Žukov 28. jaanuaril 1943.
1. järgu orden valmistati 55 mm läbimõõduga plaatinatähest ja 30 mm diameetriga plaatinamedaljonist, millele oli lisatud kullast Aleksandr Suvorovi büst, tammepärg ja kiri Александр Суворов. Plaatinatähe ülemisel otsal on väike rubiintäht.
Suvorovi ordeni 1. järku anti välja 391.
2. järk
2. järgu orden valmistati 50 mm läbimõõduga kuldtähest ja 25 mm diameetriga hõbemedaljonist. Kiri Александр Суворов tehti punase emailiga. Samuti puudus ordenilt rubiintäht.
Suvorovi ordeni 2. järguga autasustati muuhulgas ka Eesti Laskurkorpuse komandöri Lembit Pärna.
Suvorovi ordeni 2. järku anti välja 2863.
3. järk
Suvorovi ordeni 3. klassi anti polgukomandöridele, nende staabiülematele ning pataljoni- ja kompaniikomandöridele väljapaistva juhtimise eest, mis tõi kaasa lahingu võidu.
3. järgu orden oli kujunduselt samasugune kui 2. järgu orden, ainult valmistatud üleni hõbedast.
Suvorovi ordeni 3. järku anti välja 4012.
1760
1760. aasta (MDCCLX) oli 18. sajandi 60. aasta.
Bashi väin
Bashi väin (hiina 巴士海峽) on väin, mis eraldab Taiwani Batani saartest ja ühendab Lõuna-Hiina merd Filipiini merega.
Nii Taiwan kui ka Filipiinid peavad väina oma territooriumi osaks.
Väina all jooksevad merealused kaablid, mis vahendavad andme- ja telefonsidet Aasia riikide vahel ning on seega suure tähtsusega internetiühendusele. 2006. aasta detsembris raputas piirkonda 6,7-magnituudine maavärin, mis lõhkus mitmed kaablid ja põhjustas mitmeks nädalaks kommunikatsioonikriisi.
1762
1762. aasta (MDCCLXII) oli 18. sajandi 62. aasta.
1761
1761. aasta (MDCCLXI) oli 18. sajandi 61. aasta.
Vallo Koppel
Vallo Koppel (sündinud 15. juunil 1975) on eesti politseiametnik, alates 2017. aastast Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri prefekt.
1763
1763. aasta (MDCCLXIII) oli 18. sajandi 63. aasta.
1764
1764. aasta (MDCCLXIV) oli 18. sajandi 64. aasta.
1767
1767. aasta (MDCCLXVII) oli 18. sajandi 67. aasta.
1766
1766. aasta (MDCCLXVI) oli 18. sajandi 66. aasta.
Bassi väin
thumb|Bassi väina asukoht Bassi väin eraldab Austraaliat Tasmaaniast ja ühendab Vaikset ja India ookeani.
Väina laius on kuni 240 kilomeetrit. Väin asub mandrilaval, sügavus on 50-70 meetrit.
Vladimir Martõnov
Vladimir Ivanovitš Martõnov (Владимир Мартынов; sündinud 20. veebruaril 1946 Moskvas) on vene helilooja.
Elulugu
Ta lõpetas Moskva konservatooriumis 1970 Nilolai Sidelnikovi kompositsiooniklassi ja 1971 Nikolai Sidelnikovi klaveriklassi.
Tema heliloojaanne avaldus eredalt juba üliõpilaspõlves. 1970. aastatel lõi ta dodekafoonilisi seriaalseid helitöid.
Ta uuris Lääne-Euroopa keskaja ja renessanssmuusikat ning andis 1976–1980 välja sarja monograafilisi vanamuusikaheliloojate kogumikke.
1973. aastast töötas Moskva elektroonilise muusika katsestuudios. Samal ajal süvenes ta idamaade usunditesse ja kultuuridesse ning ida ja lääne kristlikku filosoofiasse. Elektronmuusika stuudios lõi ta elektroonilisi kompositsioone, milles loobus avangardmuusikast ning väljendas oma uusi esteetilisi, eetilisi ja spirituaalseid ideaale.
1976–1978 jõudis ta oma loomingus minimalistliku "uuslihtsuseni", rituaalsuse ja religioossuseni. Ta kasutas peale minimalismi (minimal music) traditsiooni ka ajaloolisi žanreid ja art-rock ' i esteetikat.
1975–1976 mängis Martõnov plokkflööti vanamuusikaansamblis, mis esitas 13. ja 14. sajandi itaalia, prantsuse ja hispaania muusikat.
1976–1977 esines ta pianistina ja elektrooniliste klahvpillimängijana ansamblis, mis esitas avangard-, elektroonilist ja minimalistlikku muusikat (John Cage, Karlheinz Stockhausen, György Ligeti, Valentin Silvestrov, Aleksei Artemjev, Vladimir Martõnov, Arvo Pärt) ning vanamuusikat.
1977–1978 lõi ta oma rokkansambli Forpost, kus ta ise mängis elektroonilisi klahvpille.
1978. aastal Martõnov loobus heliloomingust ning pühendus religioossele teenimisele. 1979. aastast on ta Moskva Vaimuliku Akadeemia õppejõud. Ta dešifreeris ja restaureeris vanavene kirikulaulu mälestisi ning uuris mitmes kloostris vanu laulukäsikirju. Ta lõi vanadele kaanonitele vastavat kirikumuusikat.
1984. aastal tuli ta heliloomingu juurde tagasi. Teda on nimetatud õigeusu minimalistiks, kontseptualistiks ja uuskanoonilise stiili rajajaks.
Martõnov on äraelamiseks kirjutanud ka filmimuusikat filmidele, mis talle ei meeldinud, muuhulgas Sergei -Gerassimovi filmides ning Vadim Abdrašitovi filmides "Слово для защиты" ja "Поворот". Andrei Tarkovski filmis "Stalker", mille muusika kirjutas Aleksei Artemjev, mängis Martõnov sisse flöödisoolo – improvisatsiooni vana hussiitide laulu teemale.
Ta tegeleb kirjandusloominguga, on publitseerinud neli monograafiat ning religioonifilosoofilisi ja kultuuriajaloolisi artikleid.
Jaanuaris 2002 toimus esimene Vladimir Martõnovi teoste festival "ТАНЦЫ КАЛИ-ЮГИ".
Martõnovi muusikat on esitanud Aleksei Ljubimov, Mark Pekarski, Tatjana Grindenko ja ansambel Sirin.
Vaated
Helilooja isiklik algatus peab viidama miinimumini. Tulevates põlvkondades muusika autorsus kaob. Vanades kultuurides sündis muusika arhetüüpidena kollektiivsest alateadvusest. Uus muusikaline muster omistati ilmutusele või kultuuriheerosele. Minimalism on muusika loomulik seisund. Arhailine rahvaluule, kellahelin ja kõik jumalateenistuselaulud on stiihiliselt minimalistlikud.
Muusika algne ülesanne on tekitada harmooniline tasakaal Kosmose ja inimese vahel.
Maatriksi määratus
Maatriksi määratus on matemaatikas teatud reaalsete sümmeetriliste maatriksite ja komplekssete hermiitiliste maatriksite omadus.
1700. aastad
1700. aastad on ajavahemik 1700. aasta algusest kuni 1709. aasta lõpuni.
Maatriksi määratus
Reaalsed maatriksid
Olgu M reaalne n×n ruutmaatriks, x vektorruumi  element ja x^T vastav transponeeritud vektor.
M on positiivselt määratud, kui iga  korral.
M on positiivselt poolmääratud, kui iga  korral.
M on negatiivselt määratud, kui iga  korral.
Komplekssed maatriksid
Olgu M kompleksne n×n ruutmaatriks, x vektorruumi  element ja x^* selle kaasvektor.
M on positiivselt määratud, kui x^* Mx > 0 iga korral.
M on negatiivselt määratud, kui x^* Mx < 0 iga korral.
1600. aastad
1600. aastad on ajavahemik 1600. aasta algusest kuni 1609. aasta lõpuni.
Hiidmanner
thumb|250px|Pangaea lagunemist näitav animatsioon Hiidmanner on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner.
Venemaa linnade loend
Venemaa linnade loend loetleb Venemaa linnu. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli Venemaal 1100 linna. 2014. aastal annekteeritud Krimmis asub 17 linna, mida siin loendis pole.
1700
1700. aasta (MDCC) oli 17. sajandi 100. aasta.
Hiidmanner
Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia.
Venemaa linnade loend
A
Abakan - Abaza - Abdulino - Abinsk - Agidel - Agrõz - Adõgeisk - Ak-Dovurak - Ahtubinsk - Aksai - Alagir - Alapajevsk - Alatõr - Aldan - Aleisk - Aleksandrov - Aleksandrovsk - Aleksandrovsk-Sahhalinski - Aleksejevka - Aleksin - Almetjevsk - Alzamai - Amursk - Anadõr - Anapa - Angarsk - Andreapol - Aniva - Angarsk - Anžero-Sudžensk - Apatitõ - Aprelevka - Apšeronsk - Aramil - Ardatov - Ardon - Argun - Arhangelsk - Arkadak - Armavir - Arsenjev - Arsk - Artjom - Artjomovsk - Artjomovski - Arzamass - Asbest - Assino - Astrahan - Aša - Aznakajevo - Azov - Atkarsk - Atšinsk - Aunus
Hiidmanner
Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast.
Venemaa linnade loend
B
Babajevo - Babuškin - Bagrationovsk - Baikalsk - Baimak - Bakal - Baksan - Balabanovo - Balahna - Balakovo - Balašihha - Balašov - Balei - Baltiisk - Barabinsk - Barnaul - Barõš - Bataisk - Bavlõ - Belaja Holunitsa - Belaja Kalitva - Belebei - Belgorod - Belinski - Beljov - Belogorsk - Belojarski - Belokurihha - Belomorsk - Beloozjorski - Beloretsk - Beloretšensk - Beloussovo - Belovo - Belozjorsk - Belõi - Berdsk - Berezniki - Berjozovski - Berjozovski - Beslan - Bežetsk - Biisk - Bikin - Bilibino - Birjussinsk – Birjutš - Birobidžan - Birsk - Blagodarnõi - Blagoveštšensk - Blagoveštšensk - Bobrov - Bogdanovitš - Bogoroditsk - Bogorodsk - Bogotol - Bogutšar - Bodaibo - Boksitogorsk - Bolgar - Bolhov - Bologoje - Bolotnoje - Bolohhovo - Bolšoi Kamen - Bor - Borzja - Borissoglebsk - Borovitši - Borovsk - Borodino - Bratsk - Brjansk - Bronnitsõ - Budjonnovsk - Bugulma - Buguruslan - Bui - Buinaksk - Buinsk - Buturlinovka - Buzuluk
Hiidmanner
Mandrid lagunevad nii, et algul tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja võib olla vulkaane. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed.
Venemaa linnade loend
D
Dagestanskije Ogni - Dalmatovo - Dalnegorsk - Dalneretšensk - Danilov - Dankov - Davlekanovo - Degtjarsk - Dedovsk - Demidov - Derbent - Desnogorsk - Digora - Dimitrovgrad - Divnogorsk - Djatkovo - Djurtjuli - Dmitrijev-Lgovski - Dmitrov - Dmitrovsk - Dno - Dobrjanka - Dolgoprudnõi - Dolinsk - Domodedovo - Donetsk - Donskoi - Dorogobuž - Drezna - Dubna - Dubrovka - Dudinka - Duhhovštšina - Dzeržinsk - Dzeržinski
Hiidmanner
See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud.
Venemaa linnade loend
E
Elektrogorsk - Elektrostal - Elektrougli - Elista - Engels - Ertil
Hiidmanner
Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaa osad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas.
Venemaa linnade loend
F
Fatež – Fokino - Fokino – Frjazino - Frolovo - Furmanov
G
Gadžijevo - Gagarin - Gai - Galitš - Gattšina - Gavrilov-Jam - Gavrilov Possad - Gdov -  Gelendžik - Georgijevsk - Glazov - Golitsõno - Gorbatov - Gorjatši Kljutš - Gornjak - Gorno-Altaisk - Gornozavodsk - Gorodets - Gorodištše - Gorodovikovsk - Gorohhovets - Graivoron - Gremjatšinsk - Grjazi - Grjazovets - Groznõi - Gubahha - Gubkin - Gubkinski - Gudermess - Gukovo - Gulkevitši - Gurjevsk - Gurjevsk - Gussev - Gussinoozjorsk - Guss-Hrustalnõi - Gvardeisk
H
Habarovsk - Hadõžensk - Hantõ-Mansiisk - Harabali Harovsk - Hassavjurt - Hilok - Himki - Holm - Holmsk - Hotkovo - Hvalõnsk
I
Igarka - Ilanski - Innopolis - Insar - Inta - Inza - Ipatovo - Irbit - Irkutsk - Issilkul - Iskitim - Istra - Išim - Išimbai - Ivanovo - Ivantejevka - Ivdel - Izberbaš - Izobilnõi - Iževsk
K
Kaasan - Kadnikov - Kalatš - Kalatšinsk - Kalatš Doni ääres - Kaliningrad - Kalininsk - Kaljazin - Kaltan - Kaluga - Kambarka - Kamenka - Kamennogorsk - Kamen Obi ääres - Kamenka - Kamensk-Uralski - Kamensk-Šahtinski - Kameškovo - Kamõšin - Kamõšlov - Kamõzjak - Kanaš - Kandalakša - Kansk - Karabanovo - Karabaš - Karabulak - Karassuk - Karatšajevsk - Karatšev - Kargat - Kargopol - Karhumäki - Karpinski - Kartalõ - Kasli - Kaspiisk - Kassimov - Kašin - Kašira - Katav-Ivanovsk - Kataisk - Katškanar - Kedrovõi - Kemerovo - Kemi - Kimovsk - Kimrõ - Kinel - Kinešma - Kingissepp - Kirejevsk - Kirensk - Kirillov - Kiriši - Kirov - Kirov (Kaluga oblast) - Kirovgrad Kirovo-Tšepetsk - Kirovsk (Leningradi oblast) - Kirovsk (Murmanski oblast) - Kirs - Kirsanov - Kiržatš - Kislovodsk - Kisseljovsk - Kizel - Kiziljurt - Kizljar - Kjahta - Klin - Klintsõ - Knjaginino - Kodinsk - Kogalõm - Kohma - Kola - Kologriv - Kolomna - Kolpaševo - Kolpino - Koltšugino - Kommunar - Komsomolsk - Komsomolsk Amuuri ääres - Konakovo - Kondopoga - Kondrovo - Konstantinovsk - Kontupohja - Kopeisk - Korablino - Korenovsk - Korjažma - Korkino - Koroljov - Korotša - Korsakov - Kostamus - Kosterjovo - Kostroma - Kozmodemjansk -  Kotelniki - Kotelnikovo - Kotelnitš - Kotlas -  Kotovo - Kotovsk - Kovdor - Kovrov - Kovõlkino - Kozelsk - Kozlovka - Kozmodemjansk -  Krasnoarmeisk - Krasnoarmeisk - Krasnodar - Krasnogorsk - Krasnojarsk - Krasnoje Selo - Krasnokamensk - Krasnokamsk - Krasnoslobodsk - Krasnoslobodsk - Krasnoturjinsk - Krasnoufimsk - Krasnouralsk - Krasnovišersk - Krasnozavodsk - Krasnoznamensk - Krasnoznamensk - Krasnõi Holm - Krasnõi Kut - Krasnõi Sulin - Krassavino - Kremjonki - Kroonlinn - Kropotkin - Krõmsk - Kstovo - Kubinka - Kudrovo - Kudõmkar - Kuibõšev - Kukmor - Kulebaki - Kumertau - Kungur - Kupino - Kurgan - Kurganinsk - Kurilsk - Kurlovo - Kurovskoje - Kursk - Kurtamõš - Kurtšaloi - Kurtšatov - Kussa - Kušva - Kuvandõk - Kuvšinovo - Kuznetsk - Kõzõl - Kõštõm
L
Labinsk - Labõtnangi - Laduškin - Lagan - Lahdenpohja - Laiševo - Lakinsk - Langepass - Lebedjan - Leninogorsk - Leninsk - Leninsk-Kuznetski - Lensk - Lermontov - Lesnoi - Lessosibirsk - Lessozavodsk - Lgov - Lihhoslavl - Likino-Duljovo - Lipetsk - Lipki - Liski - Livnõ - Ljantor - Ljuban - Ljubertsõ - Ljubim - Ljudinovo - Lobnja - Lodeinoje Pole - Lomonossov - Lossino-Petrovski - Luga - Luhhovitsõ - Lukojanov - Luza - Lõskovo - Lõsva - Lõtkarino
M
Magadan - Magass - Magnitogorsk - Mahhatškala - Maikop - Maiski - Makarov - Makarjev - Makušino - Malaja Višera - Malgobek - Malmõž - Maloarhangelsk - Malojaroslavets - Mamadõš - Mamonovo - Manturovo - Mariinsk - Mariinski Possad - Marx - Mednogorsk - Medõn - Megion - Melenki - Meleuz - Mendelejevsk - Menzelinsk - Meštšovsk - Mezen - Mežduretšensk - Mežgorje - Mglin - Miass - Mihhailov - Mihhailovka - Mihhailovsk - Mihhailovsk - Mikun - Millerovo -  Mineralnõje Vodõ - Minjar - Minussinsk - Mirnõi - Mirnõi - Mitšurinsk - Mogotša - Montšegorsk - Morozovsk - Moršansk - Moskovski - Moskva - Mossalsk - Mozdok - Možaisk - Možga - Mtsensk - Muravlenko - Muraši - Murino - Murmansk - Murom - Mõski - Mõškin - Mõtištši
O
Ob - Oblutšje - Obninsk - Obojan - Odintsovo - Ohha - Ohhansk - Oktjabrsk - Oktjabrski - Okulovka - Oljokminsk - Olenegorsk - Omsk - Omutninsk - Onega - Opotška - Orehhovo-Zujevo - Orenburg - Orjol - Orlov - Orsk - Ossa - Ossinniki - Ostaškov - Ostrogožsk - Ostrov - Ostrovnoi - Otradnoje - Otradnõi - Otšor - Oudova - Ozjorsk - Ozjorsk - Ozjorõ - Ožerelje
P
Pallassovka - Partizansk - Pavlovo - Pavlovsk - Pavlovsk - Pavlovski Possad - Penza - Pereslavl-Zalesski - Peresvet - Perevoz - Perm - Pervomaisk - Pervouralsk - Pestovo - Peterburi - Peterhof - Petropavlovsk-Kamtšatski - Petroskoi - Petrov Val - Petrovsk - Petrovsk-Zabaikalski - Petseri - Petšora - Petuhhovo - Petuški - Pevek - Pihkva - Pikaljovo - Pionerski - Pitkäranta - Pjatigorsk - Plavsk - Plast - Pljoss - Podolsk - Podporožje - Pohvistnevo - Pokatši - Pokrov - Pokrovsk - Polevskoi - Polessk - Poljarnõi - Poljarnõje Zori - Polõssajevo - Porhov - Poronaisk - Pošehhonje - Potšep - Potšinok - Povorino - Pravdinsk - Primorsk (Leningradi oblast) - Primorsko-Ahtarsk - Priozersk - Privolžsk - Prohladnõi - Prokopjevsk - Proletarsk - Protvino - Pugatšov - Pustoška - Puškin - Puškino - Puštšino - Putšež - Puudosi - Põt-Jahh - Põtalovo
R
Radužnõi - Radužnõi - Raitšihhinsk - Ramenskoje - Rasskazovo - Rež - Reutov - Revda - Rjazan - Rjažsk - Rodniki - Roslavl - Rossoš - Rostov - Rostov Doni ääres - Rošal - Rtištševo - Rubtsovsk - Rudnja - Ruza - Ruzajevka - Rõbinsk - Rõbnoje - Rõlsk - Ržev
S
Safonovo - Sajanogorsk - Sajansk - Salavat - Salair - Salehard - Salsk - Samara - Saransk - Sarapul - Saratov - Sarov - Sassovo - Satka - Schlüsselburg - Sebež - Segeža - Seltso - Semjonov - Semikarakorsk - Semiluki - Sengilei - Serafimovitš - Serdobsk - Sergatš - Sergijev Possad - Serdobsk - Serov - Serpuhhov - Sertolovo - Sestroretsk - Severobaikalsk - Severodvinsk - Severo-Kurilsk - Severomorsk - Severouralsk - Seversk - Sevsk - Sibai - Sim - Sjasstroi - Skovorodino - Skopin - Slantsõ - Slavgorod - Slavjansk-na-Kubani - Slavsk - Sljudjanka - Slobodskoi - Smolensk - Snežinsk - Snežnogorsk - Sobinka - Sokol - Soligalitš - Sol-Iletsk - Solikamsk - Solnetšnogorsk - Soltsõ - Solvõtšegodsk - Sorotšinsk - Sorsk - Sortavala - Sossenski - Sosnogorsk - Sosnovka - Sosnovoborsk - Sosnovõi Bor - Sotši - Sovetsk - Sovetsk - Sovetskaja Gavan - Sovetski - Spass-Demensk - Spass-Klepiki - Spassk - Spassk-Dalni - Spassk-Rjazanski - Srednekolõmsk - Sredneuralsk - Sretensk - Staraja Kupavna - Staraja Ladoga - Staraja Russa - Staritsa - Starodub - Starõi Oskol - Stavropol - Sterlitamak - Streževoi - Stroitel - Strunino - Stupino - Sudža - Sudogda - Suhhinitši - Suhhoi Log - Sunža - Suojärvi - Suraž - Surgut - Surovikino - Sursk - Sussuman - Suvorov - Suzdal - Svetlogorsk - Svetlograd - Svetlõi - Svirsk - Svetogorsk - Svobodnõi - Sõktõvkar - Sõssert - Sõtšovka - Sõzran
Z
Zadonsk - Zainsk - Zakamensk - Zaozjornõi - Zaozjorsk - Zapadnaja Dvina - Zapoljarnõi - Zaraisk - Zaretšnõi - Zaretšnõi - Zarinsk - Zavitinsk - Zavodoukovsk - Zavolžsk - Zavolžje - Zeja - Zelenodolsk - Zelenogorsk - Zelenogorsk (Krasnojarski krai) - Zelenograd - Zelenokumsk - Zernogradsk - Zima - Zlatoust - Zlõnka - Zmeinogorsk - Znamensk - Zubtsov - Zujevka - Zvenigorod - Zvenigovo - Zverevo
Ž
Železnogorsk - Železnogorsk - Železnogorsk-Ilimski - Železnovodsk - Žerdevka - Žiguljovsk - Žirnovsk - Žizdra - Žukov - Žukovka - Žukovski
T
Taganrog - Taiga - Taišet - Taldom - Talitsa - Tambov - Tara - Tarko-Sale - Tarussa - Tatarsk - Taštagol - Tavda - Teberda - Teikovo - Temnikov - Temrjuk - Terek - Tetjuši - Tihhoretsk - Tihvin - Timaševsk - Tjukalinsk - Tjumen - Tobolsk - Togliatti - Togutšin - Tomari - Tommot - Tomsk - Topki - Toropets - Toržok - Tosno - Totma - Trjohgornõi - Troitsk - Troitsk - Trubtševsk - Tsimljansk - Tsiolkovski - Tsivilsk - Tšadan - Tšaikovski -  Tšapajevsk - Tšaplõgin - Tšebarkul - Tšeboksarõ -  Tšegem - Tšehhov - Tšekalin - Tšeljabinsk - Tšerdõn - Tšeremhovo - Tšerepanovo - Tšerepovets - Tšerkessk - Tšernjahhovsk - Tšernogolovka - Tšernogorsk - Tšernuška  Tšistopol - Tšita - Tškalovsk - Tšormoz - Tšudovo - Tšuhloma - Tšulõm - Tšussovoi - Tuapse - Tuimazõ - Tula - Tulun - Turan - Turinsk - Tutajev - Tver - Tõnda - Tõrnõauz
Sulamite loend
Siin on loetletud sulameid.
Venemaa linnade loend
V
Valdai - Valuiki - Velikije Luki - Veliki Novgorod - Veliki Ustjug - Veliž - Velsk - Venjov - Vereja - Vereštšagino - Verhneuralsk - Verhni Tagil - Verhni Ufalei - Verhnjaja Põšma - Verhnjaja Salda - Verhnjaja Tura - Verhojansk - Verhoturje - Vesjegonsk - Vetluga - Vidnoje - Vihhorevka - Viiburi - Viljuisk - Viljutšinsk - Vitšuga - Vjazemski - Vjazma - Vjazniki - Vjatskije Poljanõ - Vladikavkaz - Vladimir - Vladivostok - Volgodonsk - Volgograd - Volgoretšensk - Volhov - Volodarsk - Vologda - Volokolamsk - Volossovo - Volsk - Volžsk - Volžski - Voltšansk - Vorkuta - Voronež - Vorsma - Voskressensk - Votkinsk - Vsevoložsk - Vuktõl - Võksa - Võssokovsk - Võssotsk - Võšni Volotšok - Võtegra
Bulgaaria Eurovisiooni lauluvõistlusel
Bulgaaria on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 2005. aastast.
2005. aastal esindas Bulgaariat džässist inspireeritud bänd Kaffe, kes aga lauluga "Lorraine" finaali ei pääsenud. 2006. aastal esindas Bulgaariat Mariana Popova, kes esitas laulu "Let Me Cry". Ka sellel korral ei pääsenud Bulgaaria finaali. 2007. aastal õnnestus Bulgaarial pääseda edasi poolfinaalist ning saavutada kõrge viienda koha. Bulgaariat esindasid Elitsa Todorova ja Stojan Jankulov, kes esitasid loo "Water". Kuna 2008. aastal korraldati kaks poolfinaali, kaotas Bulgaaria oma automaatse finaalikoha ning osales teises poolfinaalis, kus Bulgaarial ei õnnestunud pääseda finaali, vaid ta jäi poolfinaalis 11. kohale.
Pärast kahte aastat eemalolekut naasis 2016. aastal Bulgaaria Eurovisiooni lauluvõistlusele, kus Poli Genova saavutas lauluga "If Love Was a Crime" finaalis neljanda koha, mis oli Bulgaaria parim tulemus Eurovisiooni lauluvõistlusel. Aasta hiljem saavutas Kristian Kostov lauluga "Beautiful Mess" teise koha. 2019. aasta Eurovisiooni jättis Bulgaaria vahele.
2020. aastal pidi Bulgaariat lauluvõistlusel esindama Victoria, aga Eurovisioon jäeti koroonapandeemia puhangu tõttu ära.
Osavõtt
{{legend|gold|Võitja}} {{legend|silver|Teine koht}}
Hääletamise ajalugu (2005–2022 finaalid)
Bulgaaria on andnud kokku kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
The World of the Married
"The World of the Married" on Lõuna-Korea telesari, mille peaosades on Kim Hee-ae, Park Hae-joon ja Han So-hee. See oli eetris JTBC kanalil 27. märtsist kuni 16. maini 2020.
Verssok
Verssok (vene keeles вершо́к) on vana Vene pikkusühik, mille ametlik pikkus kehtestati 18. sajandil Peeter I ajal.
Algselt oli verssok võrdne nimetissõrme pikima lüli pikkusega.
Pärast mõõtühikute ühtlustamist Peeter I valitsusajal võrdsustati üks arssin 28 Inglise tolliga. Seega on üks verssok võrdne 28/16 ehk 13/4 Inglise tolliga.
1 verssok = 1/16 arssinat = 1/4 setverti = 13/4 tolli = 4,445 cm.
Verssoki võrdlus tänapäeva mõõtudega
Verssok on täpselt võrdne püstikuühikuga, mida kasutatakse seadmepüstikutesse paigaldatavate elektroonikaseadmete kõrguse arvestamiseks, sest ka püstikuühiku aluseks on olnud Inglise toll.
Samuti langevad verssokiga täpselt kokku levinud diskettide mõõdud. 3,5- ja 5,25-tolliseid diskette võib nimetada vastavalt 2- ja 3-verssokilisteks.
Christoph Bieler
Christoph Bieler (sündinud 28. oktoobril 1977 Hall in Tirolis) on Austria kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).