cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Steven Hawley
Hawley valiti NASA astronaudiks 1978. aastal ja ta osales viiel Space Shuttle'i missioonil. 1984. aastal lendas ta missioonil STS-41-D, mis oli kosmosesüstik Discovery esmalend. 1986. aastal osales ta missioonil STS-61-C. 1990. aastal lendas Hawley missioonil STS-31, mis viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi. 1997. aastal osales ta Hubble'i teisel hooldusmissioonil STS-82 ja tema viimaseks missiooniks jäi 1999. aastal toimunud STS-93, mis viis orbiidile Chandra kosmoseteleskoobi.
Hawley lahkus NASAst 2008. aastal ja töötab Kansase Ülikooli füüsika ja astronoomia professorina.
Herm
Vana-Kreekas olid hermid kultusobjektid. Hermid paiknesid ristteedel, põllumaade piiridel ja majade sissekäikude juures.
Renessansis hakati hermimotiivi kasutama hermpilastri vormis ehitiste, mööbli ja tarbekunstiesemete kaunistamiseks; mehe asemel võis olla ka naisefiguur.
Michel Vorm
Michel Armand Vorm (sündinud 20. oktoobril 1983 Nieuwegeinis) on endine Hollandi jalgpallur (väravavaht).
Aastatel 2005–2011 mängis ta Hollandi kõrgliiga klubis Utrecht. 2007. aastal valiti ta klubi aasta parimaks mängijaks.
Seejärel mängis ta aastatel 2011–2014 Inglismaa kõrgliiga klubis Swansea City. 2012. aastal valiti ta klubi aasta parimaks mängijaks.
Igor Kolomoiskõi
pisi|Igor Kolomoiskõi (2013)
Whisper (äpp)
Whisper on tasuta saadavalolev Androidi ja iOSi mobiilirakendus. Tegu on anonüümse suhtlusvõrgustikuga, kus kasutajad saavad postitada ja jagada foto- ning videosõnumeid anonüümseks jäädes; anonüümsuse tõelisust on küsimärgi alla seatud, kuna on tekkinud kahtlused, et Whisper pole kasutajate isikuandmete haldamises lõpuni aus. Postitused, mida kutsutakse nimega whispers (inglise keelest sosinad), koosnevad pildist, millele on kirjutatud tekst. Taustpildid leitakse kas automaatselt Whisperi enda otsingumootorist või laaditakse kasutajate poolt üles. 2012. aasta märtsis välja lastud rakendus on meediaettevõtte WhisperText LLC põhiline toode, ettevõtte asutasid tegevdirektor Michael Heyward, meelelahutusjuht Andy Heywardi poeg, ja Brad Brooks, mobiilsõnumiteenuse TigerConnect juht. Alates 2015. aastast on teenus püüdnud saada kaubamärkide reklaamiplatvormiks, reklaampartnerlust on läbi viidud Netflixi, NBCUniversali, Disney, HBO, ja MTV-ga. Väljaande TechCrunch andmetel vaadatakse Whisperi lehti 2017. aasta märtsi seisuga kuus 17 miljardit korda, võrgustikus on 250 miljonit igakuist kasutajat 187 riigis. Whisperi omanik on MediaLab.
Michel Vorm
2014. aasta juulis suundus ta 3,5 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubisse Tottenham Hotspur, sõlmides klubiga lepingu neljaks aastaks.
Ta kuulus Hollandi koondisse 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Igor Kolomoiskõi
Igor Valerijovõtš Kolomoiskõi (ukraina keeles Ігор Валерійович Коломойський; vene keeles Игорь Валерьевич Коломойский; heebrea keeles איגור קולומויסקי; sündinud 13. veebruaril 1963 Dnipropetrovskis) on juudi päritolu Ukraina suurärimees, endine oblastijuht.
Kolomoiskõi oli 2. märtsist 2014 kuni 24. märtsini 2015 Dnipropetrovski oblasti riikliku administratsiooni pea.
Ta on Ukraina Ühendatud Juudi Kogukonna president ja jalgpalliklubi Dnipro president.
2019. aasta 5. detsembri seisuga oli ta Forbesi avaldatavas maailma miljardäride nimistus 1941. kohal. Kolomoiskõile kuulus 2019. aasta 1. aprilli seisuga 70% tulevase Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõiga peaosas linastanud sarja "Rahva teener (seriaal)" tootjafirma 1+1 Media Group osakutest.
Kolomoiskõil on Ukraina, Iisraeli ja Küprose kodakondsus.
Mykolas Alekna
Mykolas Alekna (sündinud 28. septembril 2002) on Leedu kettaheitja.
Välgita ohvrikivi
Välgita ohvrikivi on ohvrikivi Viljandimaal Viljandi kihelkonna Välgita külas.
Mykolas Alekna
Ta heitis 30. aprillil 2022 Stanfordis ketast 67.68, millega parandas 2011. aastast briti Lawrence Okoye nimel olnud U-19 vanuseklassi maailmarekordit viie sentimeetriga. Sama aasta 30. juunil heitis ta rekordiks 69.81.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta tulemusega 69.27 hõbemedali.
Louvignies-Quesnoy
Louvignies-Quesnoy on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
Mykolas Alekna
Isiklikku
Tema isa Virgilijus Alekna on endine kettaheitja, maailmameister ja olümpiavõitja. Kettaheitja on ka ta vend Martynas Alekna.
Louvignies-Quesnoy
pisi|tühi|Louvignies-Quesnoy kirik
Martina McBride
Martina Mariea McBride (neiupõlvenimega Schiff; sündinud 29. juulil 1966 Sharonis, Kansase osariigis) on USA kantrilaulja. Ta on tuntud oma soprani hääleliigi ja kantripopi laulude poolest.
McBride'il on ilmunud neliteist stuudioalbumit, üks kontsertalbum ja mitu kogumikalbumit. Seitse tema albumit on saanud plaatinaplaadi staatuse. USA-s on tema plaate müüdud üle 14 miljoni eksemplari. Country Music Association on valinud McBride'i neljal korral (aastatel 1999, 2002, 2003 ja 2004) ja Kantrimuusika Akadeemia kolmel korral (aastatel 2002–2004) aasta naiskantrilauljaks. McBride on esitatud Grammy auhinnale 14 korral, kuid pole kordagi võitnud. Ta on Grand Ole Opry liige.
Siimusti raamatukogu
Siimusti raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Siimusti asulas.
Raamatukogu juhataja on alates 1996. aasta märtsist Tiina Mihhailov.
Klausen-Leopoldsdorf
Klausen-Leopoldsdorf on vald (Gemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas.
1851. aasta maailmanäitus
pisi|[[Kristallpalee]] pisi|[[Kuninganna Victoria avab Kristallpalees 1851. aasta maailmanäituse]] 1851. aasta maailmanäitus, ka kõikide rahvaste tööstusnäitus (inglise keeles Great Exhibition), mõnikord nimetatud ka Kristallpalee näituseks, oli esimene maailmanäitus, mis toimus Londonis Hyde Parkis 1. maist kuni 15. oktoobrini 1851. Maailmanäitus sai avalöögiks järgmistele kultuuri- ja tööstusteemalistele maailmanäitustele, mis võitsid 19. sajandil suure populaarsuse.
Maailmanäitus korraldati Henry Cole'i ja kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti eestvedamisel. Näitust külastas arvukalt oma aja nimekaid persoone, sealhulgas loodusteadlane Charles Darwin, leiutaja ja ärimees Samuel Colt, kuningliku Orleansi perekonna liikmed ning kirjanikud Charlotte Brontë, Charles Dickens, Lewis Carroll, George Eliot ja luuletaja lord Alfred Tennyson.
Näitus avati kõigile ühiskonnaklassidele, mis tõi kaasa kõrgklassi protesti. Prints Albert jäi oma arvamusele kindlaks. Siiski seati algne piletihind kõrgeks – esimesel kahel päeval maksis päevapilet 1 naela, edasi kuni 22. maini 5 šillingit, sealt edasi juba 1 šilling, välja arvatud reeded – kui pilet maksis kaks šillingit ja kuus penni, ning laupäeva piletihind jäi 5 šillingi peale.
Eik Aab
Eik Aab (sündinud 3. aprillil 1977) on eesti informaatik.
Ta lõpetas 1995. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi.
Edifício Altino Arantes
thumb|280px|Edifício Altino Arantes Edifício Altino Arantes on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos, üks kõrgemaid São Paulo hooneid. Pilvelõhkuja kõrgus on 161 meetrit ja sellel on 36 korrust.
Hoone arhitekt oli Plinio Botelho do Amaral.
Joosep Parktali mälestuskivi
Joosep Parktali mälestuskivi on mälestusmärk Kuusalu kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vanakülas Kuusalu vallas Harju maakonnas.
Kivi avati 20. augustil 1939.
Nõukogude ajal püsis kivi oma paigas, ent peidetud oli kivil olnud tahvel. Kivi koos sellele tagasi pandud tahvliga taasavati 21. juulil 1990.
Jan Simon van der Aa
Ta oli Hollandi justiitsministeeriumi juhtivametnik. Ta aitas koostada muu hulgas 1901. aasta lasteseadusi. Aastatel 1906–1926 oli ta Groningeni ülikooli kriminaalõiguse professor.
Sankt Andrä-Höch
Sankt Andrä-Höch on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas.
thumb|left|Sankt Andrä-Höchi kihelkonnakirik
Sankt Andrä-Höch asub u 35 km Grazist lõunas ja u 15 km Leibnitzist läänes.
Valla pindala on 20,62 km². 2018. aasta alguse seisuga elas seal 1731 inimest.
Marbaix
Marbaix on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|püsti|tühi|Marbaix' kirik
Saastna päevamärk
pisi|Saastna päevamärk (2005)
Saastna päevamärk on endine päevamärk Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaarel.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 748.
Christian II (Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld)
Christian II (22. juuni 1637 – 26. aprill 1717) oli Birkenfeld-Bischweileri hertsog aastatel 1654–1717, Zweibrücken-Birkenfeldi hertsog aastatel 1671–1717 ja Rappoltsteini krahv aastatel 1673 kuni 1699.
Elu
Christian sündis Bischwilleris pfaltskrahv Christian I vanima ellujäänud pojana. Pärast isa surma aastal 1654 järgnes ta talle tema territooriumitel Bischweileri ümber. Aastal 1671 päris ta oma nõolt Karl II Ottolt Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldi. Oma naise pärandi kaudu oli ta ka Rappolsteini krahv, kuni andis tiitli oma pojale Christian III-le.
Abielu
Christian abiellus 5. septembril 1667 Rappoltsteini krahvinna Katharina Agathega ja nad said järgmised lapsed:
Jakutski rahvusvaheline filmifestival
Jakutski rahvusvaheline filmifestival (vene keeles Якутский международный кинофестиваль; inglise keeles Yakutsk International Film Festival) on Jakutskis igal aastal toimuv filmifestival.
Esimest korda toimus festival 2013. aastal. Festivali korraldust toetavad Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium ja Venemaa Kinematografistide Liit. Festivali president on 2013. aastast Eduard Pitšugin. Festivali korraldustoimkonda kuulub ka Venemaa rahvakunstnik Andrei Borissov.
VI Jakutski rahvusvaheline festival pidi toimuma 2018. aasta septembris, kuid Sahha valitsus otsustas selle ära jätta seoses laastavate üleujutustega Jakuutia mitmes piirkonnas.
Hirtenberg
Hirtenberg on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas. Triestingi jõgi voolab valla lõunapiiril. Wienerwaldist laskuv Triestingi org suubub siin Viini nõkku.
Liiklus
Leobersdorfi raudtee, mis ühendab Austria Lõunaraudteed Leobersdorfis Austria Lääneraudteega Sankt Pöltenis, kulgeb valla lõunapiiril. Hirtenbergi raudteejaam asub Enzesfeldi piirkonnas. Peamine maantee vallas on liidumaantee B18 Hainfelder Bundesstraße.
Molyneux' probleem
Molyneux' probleem ehk Molyneux' küsimus on küsimus, kas pimedana sündinud inimene, kes kompimise teel eristab näiteks kera ja kuupi, suudaks neid nägijaks saades kohe nägemise abil eristada.
Küsimuse tõstatas esimesena William Molyneux 7. juuli 1688 kirjas John Locke'ile, inspireerituna Locke'i seisukohast, et kuju idee saab omandada ühe meele põhjal. Locke pani selle küsimuse "Essee inimarust" 1694. aastal ilmunud 2. trükki sisse. Probleemile pöörasid tähelepanu teiste seas George Berkeley, Gottfried Wilhelm Leibniz, Voltaire, Denis Diderot, Julien Offray de La Mettrie, Hermann von Helmholtz ja William James. Küsimus pakub ka tänapäeval filosoofidele ja teadlastele huvi.
Filosoofid pidasid seda esialgu ainult mõtteeksperimendiks, sest seda, et pime saab nägijaks, ei peetud võimalikuks. Argumentidena kasutati tavaliselt nägemis- ja kompimisaistingute suhteid, või kuju visuaalse ja taktiilse mõiste suhet. Berkeley pidas nägemis- ja kompimisaistingute suhet meelevaldseks ja üksnes kogemusel põhinevaks. Mõned autorid pidasid seda suhet paratamatuks ja otseselt tajutavaks, Molyneux ja Locke aga paratamatuks ja kogemusest õpitavaks. Mõned filosoofid leidsid, et on olemas eraldi visuaalne ja taktiilne kera mõiste ning neid saab seostada ainult kogemuse või mõistusega (viimasel seisukohal oli Thomas Reid), teised arvasid, et tegu on sama mõistega või siis neil mõistetel on midagi ühist, ja seda ühist saab kas otseselt vaadelda (Francis Hutcheson) või mõistusega järeldada (Leibniz).
Empiristlikumad filosoofid, nagu Molyneux, Locke ja Berkeley jt, vastasid küsimusele negatiivselt, ratsionalistlikumad positiivselt. Teiste seas ei olnud üksmeelt, osalt ka sellepärast, et probleemi ei tõlgendatud ühtemoodi. Oli küll teada, et kuup ja kera on ühesuurused ning nad on vaatamiseks lauale pandud, kuid polnud teada, kas kasutada võib ka mälu ja mõistust ning kas vaadates võib ümber laua käia, ja kas katsealune teab, et laual on kuup ja kera, mida tal tuleb eristada.
1728. aastal eemaldas William Cheselden pimedana sündinud poisilt kae, ning probleem omandas empiirilise iseloomu. Cheseldeni aruande järgi ei osanud poiss nägijaks saades esemeid eristada, sõltumata nende kuju ja suuruse erinevustest. Mõne filosoofi (Voltaire) arvates kinnitas tulemus ühemõtteliselt, et esemete eristamiseks peab nägijaks saaja kõigepealt nägema õppima, nagu nad Berkeley nägemisteooria põhjal olidki arvanud. Teised (La Mettrie, Diderot) ei pidanud tulemust ühemõtteliseks, sest võib-olla poisi silmad ei töötanud korralikult ja võib-olla Cheselden esitas poisile suunavaid küsimusi. Arvati ka, et tulemused sõltuvad katsealuse vaimsest võimekusest. Korrektse katse jaoks pandi ette, et katsealune valmistataks operatsiooniks ja küsitluseks hoolikalt ette, silmadel lastaks mõnda aega operatsioonist toibuda ning alguses töötada pimeduses. Suunavaid küsimusi ei tohtinud esitada. Johann Bernhard Merian nägi probleemina seda, et kae ei tekita täielikku pimesust. Ent enamik filosoofe leidis, et oluline pole mitte eelnev täielik pimesus, vaid eelnev võimetus kuju nägemise teel eristada ja nägemise põhjal nimetada.
19. sajandil hakkasid silmarstid tegema opereeritud kaega patsientidega katseid, et kindlaks teha, kas nad näevad kuju, suurust, kaugust jne. Mõned tegidki otseselt katseid kera ja kuubiga, et Molineux' probleemile valgust heita. Tulemused olid vastuolulised. Katsetingimused olid nii erinevad, et tulemusi oli raske võrrelda. Mõeldi selle peale, et vastus võib olla keerulisem kui "jah" või "ei". Katseid hakati tegema ka vastsündinud looma- ja inimeselastega. Mõned leidsid, et sündimine on võrreldav nägijaks saamisega. Asjaolu, et mõned loomad näevad kohe pärast sündimist kaugel asetsevaid esemeid, paistis viitavat Molyneux' probleemi positiivsele lahendusele. Näiteks Thomas Brown oli veendunud, et mõlemal juhul on tarvis õppida. Charles Wheatstone'i avastus, et ruumi sügavuse taju on vahetu, tundus rääkivat Molyneux' probleemi jaatava vastuse kasuks. Sama andmestiku põhjal arutati ka küsimust, kas ruumitaju on kaasasündinud või omandatud.
Ka 20. sajandil ei õnnestunud empiiriliste andmete põhjal Molyneux' probleemile otsest vastust leida. On kasutatud näiteks pimedas kasvatatud loomi. Selgus, et kui silmad õigel ajal valgust ei saa, siis hiljem on normaalse nägemise kujunemine väga raske või võimatu. Molyneux' probleemi on püütud lahendada sensoorse asenduse seadmetega, mille abil näiteks nägemisinfo kodeeritakse kuuldavale või kombitavale kujule (Morgan 1977). Katsed näitasid, et asendussüsteemide kasutamine nõudis teatud aega esemete eristamise ja äratundmise õppimiseks. See tundus rääkivat Molyneux' küsimuse negatiivse vastuse kasuks. On märgitud, et tegu ei ole siiski uue modaalsusega nagu Molyneux' kirjeldatud olukorras.
Gareth Evans (1985) pakkus välja järgmise katseidee. Ta küsis, kas sünnist saati pimeda nägemiskeskust saab niiviisi elektriliselt stimuleerida, et katsealune kogeb ruudu- või ringikujulist sähvatuste mustrit. Küsimust on eksperimentaalselt uuritud, kuid lõplikku vastust Molyneux' küsimusele see ei andnud (Jacomuzzi, Kobau, Bruno 2003).
Pawan Sinha jt katsed näitasid, et Molyneux' küsimuse vastus on tõenäoliselt negatiivne. Pärast peaaegu hetkelist nägemisvõime omandamist oskasid katsealused esemeid nägemise järgi sama hästi eristada nagu kompimise järgi, kuid ei osanud eri meelte taju omavahel seostada. See oskus omandati mõne päevaga (Held jt 2011).
Teise astme kohus
Teise astme kohus (inglise keeles court of appeal) on ringkonnakohus. Ringkonnakohtus vaadatakse apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid. Esimese astme kohtud on maa- ja halduskohus. Ringkonnakohus võib peale maa- ja halduskohtute lahendite läbivaatamise täita teisi ülesandeid. Näiteks kui tahetakse kehtetuks tunnistada vahekohtu otsust, siis sellekohase avalduse peab tegema ringkonnakohtule.
Maa- ja halduskohtute otsuste arutamiseks on kaks võimalust. Esiteks on võimalik terve kaasus uuesti läbi vaadata. Sellisel juhul saavad menetluse osalised esitada uusi tõendeid ja nõudeid. Teiseks on võimalik, et kontrollitakse ainult seda, kas esimese astme kohtud on seadusi õigesti kohaldanud ning teinud sisuliselt õige lahendi. Tavaliselt ei ole siis enam tõendite ega nõuete esitamine võimalik.
Tallinna ja Tartu Ringkonnakohus
Ringkonnakohtunike arv määratakse justiitsministri määrusega. Määrusele peab nõusoleku olema andnud kohtute haldamise nõukoda (KHN). Alates 1993. aastast on Eestis ringkonnakohtunike arv jäänud 43 ja 48 vahele. Aastal 2018 on kohtunikke 45. Ringkonnakohtus on haldus-, kriminaal- ja tsiviilkolleegium. Kolleegiumiteks jagunemine ei ole kohustuslik ega seaduses sätestatud. See määratakse ringkonnakohtu kodukorras.
Tallinna Ringkonnakohus
Tallinna ringkonnakohtu aadress on Pärnu mnt 7, Tallinn. Apellatsiooni korras vaadatakse läbi Harju ja Pärnu maakohtu ning Tallinna halduskohtu lahendeid. 2018. aasta seisuga töötab seal 29 kohtunikku. Ringkonnakohtu esimees on Villem Lapimaa ja direktor on Hans Moks.
Tartu Ringkonnakohus
Tartu ringkonnakohtu aadress on Kalevi 1, Tartu. Apellatsiooni korras vaadatakse läbi Tartu ja Viru maakohtu ning Tartu halduskohtu lahendeid. 2018. aasta seisuga töötab seal 16 kohtunikku. Ringkonnakohtu esimees on Kersti Kerstna-Vaks ning direktor on Tiina Ereb. Tartu ringkonnakohus alustas tööd 15. septembril 1993.
Ringkonnakohtu esimees
Esimees valitakse teise astme kohtunike hulgast seitsmeks aastaks, kuid mitte kaheks ametiajaks järjest. Esimehe nimetab ametisse justiitsminister, kes peab kuulama ringkonnakohtu üldkogu arvamust ning saama nõusoleku KHN-lt. Esimehe ülesanne on juhtida ja esindada kohtuasutust. Ta peab kontrollima, et õigust mõistetaks korrektselt, ning justiitsministri nõudmisel selle kohta seletusi andma. Ringkonnakohtu esimees võib kontrollida esimese astme kohtunike tööd ning algatada oma tööpiirkonnas nende kohtunike suhtes distsiplinaarmenetlust. Esimehe volitused lõpevad ennekõike siis, kui tema ametiaeg saab läbi või kui ta kohtunikuametist vabastatakse. Enne ametiaja lõppemist on esimeest võimalik vabastada kolmel juhul (Kohtute seadus § 22 lg 4):
Rootsi praostkond (Eestis)
Rootsi praostkond oli luteri kiriku praostkond Eestis. See eksisteeris rannarootslaste lahkumiseni Eestist.
EELK Rootsi praostkonda kuulus aastal 1939 kolm kogudust:
WebGL
WebGL ehk Web Graphics Library on JavaScripti rakendusliides, mis aitab renderdada interaktiivset 2D- ja 3D-graafikat läbi veebibrauseri ilma pistikprogrammideta.
WebGL-i elemente saab segada kokku HTML-elementidega ning kompositeerida teiste osadega lehest või lehe taustast. WebGL programmid koosnevad kontrollkoodist, mis on kirjutatud JavaScriptis, ning varjutaja koodist, mis on kirjutatud C ja C++ keeltega sarnases ESSL-is (OpenGL ES Shading Language), ning WebGLi käitatakse arvuti graafikakaardi abil. WebGL-i haldab mittetulundusühendus Khronos Group.
WebGL põhineb OpenGL ES-i programmil ning kasutab HTML5 lõuendi elementi, ning sellele pääseb ligi läbi dokumendi objektimudeli (DOM) liideste. Kuna tegemist on JavaScripti rakendusliidesega, pärinevad WebGL-i mälukoristusvahendid JavaScriptist.
Ajalugu
WebGL kasvas välja eksperimentaalsest tarkvarast Canvas 3D, mille arendamisega tegeles Mozillas Vladimir Vukićević. Vukićević demonstreeris Canvas 3D prototüüpi esimest korda 2006. aastal. 2007. aasta lõpuks olid oma implementatsioonid Canvas 3D-st loonud nii Mozilla kui ka Opera.
Canvas 3D põhjal alustas mittetulundusühing Khronos Group 2009. aasta algul töörühma WebGL Working Group, milles osalesid ka Apple, Google, Mozilla, Opera ja teised. WebGL spetsifikatsiooni versioon 1.0 ilmus 2011. aasta märtsis.
Versiooni 2.0 loomine algas 2013. aastal ning spetsifikatsioon ilmus 2017. aasta jaanuaris. Esimesed implementatsioonid WebGL versioonist 2.0 olid Firefoxi versioonis 51, Chrome'i versioonis 56 ja Opera versioonis 43.
Tarkvara
WebGL on tänapäevastes veebibrauserites laialdaselt toetatud. Siiski võib selle kättesaadavus oleneda ka riistvaralistest teguritest, eelkõige seoses graafikakaardiga. WebGL ametlikul veebisaidil leidub lihtne test, mis aitab kindlaks teha, kas WebGL on toetatud. Detailsemat infot WebGL implementatsiooni ja muu kohta leiab kolmandate osapoolte loodud veebilehtedelt.
Tõhususe parandamine
WebGL on iseenesest madaltasemeline, mistõttu on temaga kiire 3D-graafika loomine üpriski keeruline, seetõttu on loodud mitmeid teeke, mis aitavad 3D-graafika loomisele kaasa. Mõned teegid, mis lisavad kõrgetasemelisi funktsioone, on näiteks A-Frame, Babylon.js , PlayCanvas , three.js , OSG.JS ja CopperLicht.
Mängumootorid
WebGL-i jaoks on loodud ka mängumootoreid nii 2D- kui 3D-graafikaga veebimängude loomiseks. Nii Unreal Engine 4 kui ka Unity mängumootor töötavad WebGL-iga, samuti on loodud WebGL-ile spetsiaalseid mängumootoreid, nagu PlayCanvas.
2D-graafikale orienteeritud teekide, näiteks Cocos2d või Pixi.js, eelis on ka see, et neil on võimalik kasutada WebGL-i puudumise korral tagavarana ka HTML5 lõuendi elementi.
Beveren (Alveringem)
Beveren kuulus enne 1971. aastat Stavele halduspiiridesse.
Maresches
Maresches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|tühi|Mareschesi raekoda
Peterburi Peeter-Pauli kirik
Peterburi Peeter-Pauli kirik on saksa luterlik kirik Peterburis. Tuntud ka kui Peterburi saksa luteri kirik, lühidalt ka saksakeelse nimega Petrikirche. Korrapäraselt peetavad jumalateenistused toimuvad pühapäeviti saksa ja vene keeles.
Kiriku juures tegutseb 1709. aastal asutatud St. Petri-Schule, mis on üks Venemaa vanemaid õppeasutusi ja Peterburi vanim kool.
Naabrus
Kiriku läheduses asuvad veel
Ajalugu
Tänapäevane hoone valmis aastatel 1833–1838 arhitekt Alexander Brüllow' projekti järgi.
Aastatel 1937–1994 oli kiriku juures asuva koguduse tegevus peatatud.
1938. aastast alates kasutati hoonet teatridekoratsioonide laona, hiljem juurviljalaona. 1958. aastal algas ümberehitus siseujulaks, mis valmis 1962. aastal. Hoone tagastati kogudusele 1994. aastal
Juhan Lüüs
Juhan Lüüs (1970, Tartu) on Eesti arhitekt. Ta on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja Tartu Ülikooli. Ta on asutanud projekteerimisfirma nimega Häätare OÜ.
Kasutajakonto
Kasutajakonto (ingl user account) on pääsuõiguse identifikaator, mis annab arvuti ja/või võrguteenuse kasutajale õiguse siseneda piiratud juurdepääsuga IT-süsteemi (ehk sellesse sisse logida). IT-süsteemiks võib olla arvuti, arvutivõrk, meilikonto, veebiportaal, e-pood, suhtlusvõrgustik või mõni muu võrgukeskkond.
Et kasutajakontot saada, tuleb kõigepealt end kasutajaks registreerida (kirja panna). Selleks peab taotleja esitama kontaktandmeid (telefon, meiliaadress), sageli ka muid isikuandmeid.
Kasutajakonto tegemiseks on vaja valida kasutajanimi ja luua parool. Kasutajakonto võimaldab süsteemil kasutaja autentida, s.t tema identsust (isikusamasust) kinnitada.
Piibel. Uue maailma tõlge (2014)
Saamislugu
Tõlketöö kestis kaheksa aastat, suvest 2006 kuni 2014. aastani. Tööd alustati ingliskeelse tõlke "New World Translation of the Holy Scriptures" 1984. aasta teksti põhjal, mille tulemusel ilmus 2009. aastal Uue Testamendi raamatuid sisaldav "Piibel. Kreekakeelse osa Uue Maailma tõlge". Pärast pooleaastast pausi jätkati ülejäänud Piibli osa tõlkimisega. Kuna vahepeal hakati ingliskeelse tõlke teksti revideerima, saadeti Eesti tõlkijatele varakult uue tõlke lähtetekste, mis võeti edaspidi aluseks veel tõlkimata osade puhul. Pärast Vana Testamendi valmimist tõlgiti uuesti ka Uue Testamendi tekst. Inglise keel oli siiski vahekeel, hoolega uuriti Piibli algkeeli (heebrea, aramea ja kreeka) ja peaaegu kõiki kättesaadavaid eestikeelseid piiblitõlkeid ja -materjale. Tõlkijatel oli ligipääs Jehoova tunnistajate tõlketalituse ülemaailmsele andmebaasile, kuhu on kokku kogutud eri keeltesse tõlkijate senised küsimused ja vastused. Lisaks küsiti tõlketalituse algkeelte asjatundjatelt üle 1000 küsimuse. Tõlketööd tegi täiskohaga kaks kolmeliikmelist rühma, kellele lisandus sekretär ja ülevaataja. Esmalt koostati umbes 7000 põhilisest sõnast koosnev heebrea-eesti ja kreeka-eesti sõnastik ning hakati seejärel tõlkima raamatuid lausete, salmide, peatükkide ja raamatute kaupa. Valmis töö anti proovilugejatele ja nendelt kogutud tagasiside põhjal tehti vajadusel tekstis muudatusi, kus see võimalik oli. Lõpuks kontrolliti üle, kas Piibli raamatute vahelised tsitaadid on sarnased, ja paralleelkohtade täpsus. Töö sai valmis hiljemalt 2014. aasta kevadeks (esimeses trükis on märge "aprill 2014"), kuid tõlget esitleti esmakordselt avalikkusele Jehoova tunnistajate üldkokkutulekul, mis toimus Saku Suurhallis reedel, 8. augustil 2014. Tõlge tehti pärast seda allalaaditavaks ja sirvitavaks veebisaidi jw.org kaudu, paberkujul saab seda Jehoova tunnistajate käest tasuta. Raamat ei ole mõeldud müügiks.
Tõlke eripärad ja vastuvõtt
"Piibel. Uue maailma tõlge (2014)" on saanud vahelduvat tagasisidet. Tõlge on kaasaegses eesti keeles, mistõttu on loobutud mitmetest traditsioonilistest vaimulikest terminitest. Kuna tegu on uustõlkega, mitte redigeeringuga, ei järgi see seniste eestikeelsete Piiblite tõlke- ja väljaandetraditsiooni, vaid läheneb algtekstile uuest küljest. Kasutusel on inglispärane salmijaotus, mistõttu mõnedes peatükkides erineb salmide numeratsioon senistest väljaannetest (salmide numeratsiooni erinevuste nimekirja leiab tõlke lisast). Mõned tõlkijate otsused on põhjustanud kriitikute pahameelt, sest tekst erineb traditsioonilisest olulistes õpetuslikes nüanssides. Tõlkijad põhjendavad erinevusi teistest tõlgetest muu hulgas ajakohasema akadeemilise uurimuse ja usaldusväärsemate allikate kasutamisega.
Raamatu ülevaade
Tõlkest puuduvad harjumuspärased alapealkirjad, sisukokkuvõte on viidud raamatu etteotsa. Põhjendusena tuuakse, et alapealkirjad teksti sees võivad jätta mulje, et tegemist on algse teksti osaga, ning seda püütakse vältida. Tekstis on 4000 allmärkust, mis selgitavad salmi tausta või toovad ära teisi tõlkevariante ("võib tõlkida ka", "teine võimalik tähendus", sõna-sõnalt"), samuti ligi 60 000 ristviidet salmi selgitavatele kohtadele teistest Piibli osadest. Raamatu lõpus on paarisajaleheküljeline lisa, kus selgitatakse tõlkimise põhimõtteid, piibliaja geograafiat, mõõtühikuid ja muud.
Köide
Paberkujul väljaanne on happekindlal õhukesel paberil, mis ei kolletu, köidis on kindel ega lagune kergesti. Kaaned on pehmest polüuretaanist ja liimitud viisil, mis hoiab neid aja kuludes kaardumast. Köitel on kaks järjehoidjat.
Tekst
Kaasaegse keele kasutamine on leidnud üldiselt positiivset vastuvõttu. Tunnustatakse, et eesmärk tõlkida ladusalt on õnnestunud. Teoloog Vello Salo on öelnud: "Eesti piiblitõlke traditsiooni taustal on tõlge igal juhul väga värskendav, sest meie traditsioon on seni olnud väga täpne ja sõnasõnaline, aga uus tõlge lähtub umbes samasugustest arusaamadest nagu eesti ilukirjanduslik tõlge." Keeleteadlane Kristiina Ross kirjutab: "Uus tõlge seab teadlikult peamiseks eesmärgiks tõlke selguse ja mõistetavuse ning lähtub põhimõtetest, mida tõlketeoorias kirjeldatakse dünaamilise ekvivalentsi mõiste abil. [—] Tulemuseks on ladusas ja mõnuga loetavas tänapäevases eesti keeles piiblitõlge, mis oluliselt rikastab meie tõlkemaastikku." Ta nimetab antud Piiblit (esimeseks eestikeelseks) "luterlikuks piiblitõlkeks", kuna see koostati sarnaselt Martin Lutheri Piibli tõlkimise põhimõtetele, mis pidas kõige tähtsamaks lihtrahvale arusaadava lihtsa keele kasutamist.
Kriitikud on väljendanud muret, et konkordantsest (sõnasõnalisest) tõlkemeetodist loobumine ja ilukirjandusteoste tõlkemeetodi kasutamine võib pikaajalise tõlketraditsiooniga pühakirja tõlke rikkuda. Dotsent Jaan Lahe märgib: "Ladusus ei saa olla omaette eesmärk. See võib viia lamesuseni. Piibli lugemine peaks olema küsiv lugemine." Eesti Jehoova Tunnistajate Koguduste Liidu tõlkeosakonna juhataja Tauno Ernits on siiski märkinud: "Äsja ilmunud tõlget võib võtta sellena, mis see on, ühe tõlkena/tõlgendusena teiste tõlgete/tõlgenduste kõrval. Mitte parem, mitte õigem, ent uusi võimalusi pakkuv tekst." Kristiina Ross märgib: "Tegelikult ei tähendagi rangest konkordantsusest loobumine ilmtingimata kergema vastupanu teed minemist. Seda on võimalik teha ka läbimõeldult ja kaalutletult, tõlkides sõna teatud juhtudel terminina, teatud juhtudel nii, nagu kontekst näib parasjagu nõudvat." Ta toob näiteks heebrea sõna   (võõras ~ võõramaalane ~ muulane) tõlkevastete kasutamise eri tekstides, kus seda tehti iga kord salmi konteksti arvestades, ning järeldab: "Pole kahtlustki, et tõlkimisel on iga vähegi termini staatusele pretendeeriva originaalteksti sõna vasteid põhjalikult kaalutud ja valik on langetatud selguse põhimõttest lähtuvalt, pidades silmas tänapäevast keskmist keelekasutajat. Lisaks näib, et peale inglise lähteteksti on põhjalikult arvestatud ka kogu eesti traditsiooni." Poeetilistes teostes on siiski stiili huvides kohati vana aus hoitud. Tauno Ernits on kommenteerinud: "Poeetilisemates tekstides, eriti lauluraamatus, säilitasime julgemalt traditsioonilisemaid sõnu."
Terminoloogia
Tõlge kasutab mõnigast geograafilist ja ajaloolist terminoloogiat, mida siiani Eesti lugeja ei ole enamasti harjunud Piiblis nägema: näiteks peapreester (van. ülempreester UT-s), prokonsul, proselüüt, sanhedrin, satraap, vadi (kuiv jõesäng), veemahuti (paljudes kohtades kaevu asemel). Koha- ja isikunimede peamise alusena on võetud Piibli 1997. aasta väljaanne kui seni uusim eestikeelne autoriteet selles valdkonnas. Raha- ja mõõtühikute osas kasutatakse sõnu piim (1. Sa 13:21), miin (nael, Lu 19:16), dareik (adarkon, 1. Aj 29:7), kaav (kortel, 2. Ku 6:25), loog (kortel, 3. Mo 14:10) jt. Psalmidest leiab tõlkimata muusikaalaseid termineid, mille tähendust täpselt ei teata, nagu alamot (L 46), gitit (L 8), higajon (L 9:16), jedutuun (L. 39), mahalat (L 53), maskil (L 32), muut laben (L 9), nehilot (L 5), šeminit (L 6).
Isand vs. issand
Märkimisväärse erinevusena senistest eestikeelsetest piiblitõlgetest on sõna "issand" kaotamine. Vana kirjaviisi kujulise  issand  asemel kasutatakse uuema kirjaviisi kuju isand, mida tõlkijad peavad lähedasemaks antiikmaailma arusaamale. Juba UT 2009 tõlke lisas selgitatakse: "Kreeka sõna Κύριος tähendab "isand". Eesti keeles on olnud pikka aega kasutusel vana kirjaviisi vorm "Issand", mis käib nii Jehoova kui ka Jeesuse kohta. Käesolevas tõlkes on kasutatud mõlemat sõna vastavalt kontekstile." Lõppversioonis loobuti sõnast "Issand" täiesti. Tauno Ernits on kommenteerinud: "võtsime julguse panna uuesse tõlkesse "isand", sest seda see kreeka sõna tähendab, ja tänapäeva lugeja saab sellest aru ... me ei taha öelda, et tõlkevaste "issand" oleks kuidagi halb või vale, kaugeltki mitte, aga kuna me tegime värsket tõlget, siis tahtsime anda Eesti lugejale võimaluse näha mingit tuttavat teksti uue nurga alt."
Õpetuslikud eripärad
Mõned tõlkevasted on äratanud suurendatud tähelepanu, kui need puudutavad õpetusi, milles Jehoova tunnistajate teoloogia läheb kristluse peavoolu õpetustest lahku. Oma seisukohti kaitstakse tõlke lisades, kust leiab ka teoloogide, eksegeetikute ja hebraistide kommentaare. Urmas Viilma on öelnud Piibli tõlkimise kohta: "tuleb olla järjekindel selle tagamisel, et uutesse tõlgetesse ei kirjutataks sisse uusi (moodsaid) tõlgendusi või mõne kindla teoloogilise või religioosse käsitluse suunas kallutatud ideoloogiat või õpetust." Seetõttu ei võtvat ka Eesti luterlik kirik tõlget oma põhitekstina kasutusele. Tauno Ernits on tõlke esindajana kutsunud üles kõigepealt tõlget võrdlema teiste piiblitõlgetega. "Selline võrdlemine näitaks, et nii mõnegi 2014. aasta tõlkes esineva "uue" tõlgenduse kasuks on otsustanud ka mõne teise piiblitõlke tegijad." Toomas Paul on tõstnud esile dilemmad "Jehoova vs. Issand" ja "piinapost vs. rist". Tauno Ernits on toonud ise näitena Johannese 1:1, kus kasutatakse fraasi "sõna oli jumal" (väikese tähega). (Eesti keeles on sarnast tõlget kasutanud Jaan Lahe, "Sõna oli jumalik" ).
Jehoova nimi
2017. aastal hakati inglise keeles välja andma Uue Maailma tõlke elektroonilist uurimisväljaannet, kus ääremärkustes põhjendatakse igat Jehoova nime kasutamisjuhtu UT raamatutes.
Rist vs. piinapost
Klassikalises kreeka keeles kuni 4. sajandini e.m.a tähendas σταυρός (stau·ros´) lihtsalt tulpa või posti. Koinee kreeka keeles, milles UT kirja pandi, tähendas see nii tulpa, risti kui T-kujulist hukkamisvahendit. Piibel kasutab Jeesuse hukkamisvahendi kohta ka sõna ξύλον (xyʹlon), mis tähendab posti või palki. Kirjakohtades Ap. t. 5:30; 13:29 ja Gal. 3:13 kasutatakse ka teistes eestikeelsetes Piiblites selle sõna tõlkevastet "puu", mis viitab nende salmide kontekstis Jeesuse hukkamisvahendile. Uue Maailma tõlkijad on järeldanud, et piiblikirjutajad kasutasid sõna stau·ros´ samas tähenduses kui xy´lon. UT 2009 lisa on varustatud mitmete tsitaatidega õpetlastelt, kes on jõudnud sama järelduseni. Näiteks Hermann Fulda kirjutab raamatus "Das Kreutz und die Kreutzigung": "Jeesus suri lihtsal hukkamispostil; selle kasuks kõneleb a) idamaades tol ajal levinud tava kasutada seda hukkamisviisi, b) kaudselt Jeesuse kannatuslugu ja c) varajaste kirikuisade paljud kommentaarid."
Kuna tegu on peavoolust irduva seisukohaga, siis tekib põhjendatud küsimus, kas tõlge tahab juurutada Jehoova tunnistajate teoloogiat. Selle usuvoolu õpetustest selgub, et Jeesuse hukkamisvahendiga ei ole seotud mingit tähtsat õpetust, küll aga taunitakse levinud kommet kasutada risti kristluse sümbolina, mistõttu tegu on teatud laadi seisukohavõtuga: "Me ei taha Jumala kirjapandud Sõnasse midagi juurde lisada ega panna inspireeritud Pühakirja paganliku risti mõistet, vaid tõlgime sõnad stau·ros´ ja xy´lon nende kõige tavalisemas tähenduses."
Audiopiibel
10. oktoobril 2017 teatati veebisaidil jw.org esimesest eestikeelsest "Uue maailma tõlke" piiblisalvestisest, Pauluse esimesest kirjast tessalooniklastele, millele lisandus hiljem Pauluse teine kiri tessalooniklastele ja Pauluse kiri galaatlastele. 21. detsembril 2017 anti välja Matteuse evangeelium, mille puhul oli märkimisväärne, et selles osales 82 näitlejat ja salvestamisele kulus aega kolm kuud. Audiopiibli põhimõte on, et "iga tegelaskuju esitab eri osatäitja". Samas ei ole tegu heliefekte sisaldava kuuldemänguga, vaid täpset algteksti järgiva väga realistliku lugemisega.
Kuna nii suurt vajadust näitlejate häälte järele ei olnud Eestis varem olnud, alustati projekti häälenäidiste kogumise ja analüüsimisega 400-lt hea lugemisoskusega vabatahtlikult, keda kasutatakse vastavalt vajadusele uute raamatute salvestamisel. Iga osaleja valitakse hoolikalt karakteri järgi. Võrdluseks: ingliskeelse audiopiibli salvestamises osales umbes 1000 inimest.
Kasutajanimi
Kasutajanimi (inglise keeles username) on arvutisüsteemi või võrguteenuse kasutaja nimi, mille valib tavaliselt kasutaja. Kasutajanimi koos parooliga moodustab kasutajakonto.
Kasutajanimeks võib kasutaja valida oma pärisnime (ees- ja/või perekonnanime) või pseudonüümi (varjunime), võttes arvesse teenusepakkuja vormistusnõudeid (näiteks ei tohi nimi sisaldada tühikuid ega mõningaid märke).
Krokialaukis
Krokialaukises on keskkool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Kooli juures tegutseb etnograafiamuuseum, vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1872 valminud katoliku kirik.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud XVI sajandil, sama sajandi teisel poolel rajati sinna ka Krokialaukise mõis. Seal tegeleti hobuste tõuaretusega ja kasvatati Leedu sõjaväe tarbeks ratsahobuseid. Aastal 1755 ehitati sinna esimene kirik, neli aastat hiljem sai Krokialaukisest kohaliku kihelkonna keskus. Aastal 1819 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool.
Kahe maailmasõja vahel kandis asula nime Kriokialaukis. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid 31 Krokialaukise elanikku. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1978 rajati asula juurde paisjärv.
Hévízi vesiravila
pisi|Hévízi vesiravila Hévízi vesiravila (ungari keeles Szent András Állami Reumatológiai és Rehabilitációs Kórház) on Ungari Hévízi linnas asuva samanimelise järve kallastel paiknev spaa. Sealsete kuumaveeallikate vett on kasutatud kümblusraviks sajandeid.
Kottingbrunn
Kottingbrunn on vald (Marktgemeinde) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas.
Andrei Melnitšenko (suusataja)
pisi|Andrei Melnitšenko, 2019 Andrei Leonidovitš Melnitšenko (vene keeles Андрей Леонидович Мельниченко; sündinud 21. mail 1992 Krasnojarskis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Evelin Poolamets
Evelin Poolamets (sündinud 21. veebruaril 1974) on Eesti disainer ja poliitik. 2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas ning esialgseil andmeil osutus Riigikokku valituks, kogudes 6. ringkonnast Lääne-Virumaal 970 häält.
Andrei Melnitšenko (suusataja)
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta 50 km vabatehnikas 28. koha.
Evelin Poolamets
Evelin Poolamets on õppinud Nõo Keskkoolis.
Ka tema abikaasa Anti Poolamets on Riigikogu liige.
Maroilles
pisi|tühi|Veski [[Helpe Mineure'i jõel]]
Andrei Melnitšenko (suusataja)
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis osales ta kolmel alal: 15 km vabatehnikas oli ta 14., 30 km suusavahetusegasõidus 29. ja 50 km klassikas 48.
MK-sarjas tegi ta debüüdi 23. jaanuaril 2018, kus sai Nové Městos toimunud etapil 15 km vabatehnikas 22. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 8. detsembril 2018 Beitostølenis, kui sai 30 km vabatehnikas kolmanda koha.
Maailmakarikavõistlustel
Andrei Melnitšenko on (<small style="color:Purple;">seisuga 10. detsember 2018 ) seisuga osalenud 28 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile ühel korral, kuid etapivõitu pole veel saanud.
Tartu laulupidu
pisi|Tartu laulupidu 2014 Tartu laulupeod toimuvad viie aasta takka, samadel aastatel kui ka üle-eestilised laulupeod. Tartu laulupeod peetakse Tartu lauluväljakul.
Samuti on Tartus toimunud väiksemaid laulupidusid, nagu näiteks Tartu vaimulik laulupidu 2010. aastal ja öölaulupidu "Järjepidevus" 2013. aastal.
Ajalugu
Tartu laulupeotraditsiooni algust seostatakse aastaga 1869, mil Tartus toimus esimene üle-eestiline laulupidu. Alates VI laulupeost 1896. aastal on kõik üle-eestilised laulupeod toimunud aga Tallinnas. 1969. aastal, kui esimesest üldlaulupeost möödus 100 aastat, korraldati selle tähistamiseks kaks nädalat enne Tallinnas toimuvat pidu taas Tartus meeste laulupidu.
Tartu laulupidu 2009
Laulupidu peeti 13. juunil 2009 ning seal osales ligi 8000 lauljat, tantsijat ja pillimängijat.
Tartu laulupidu 2014
pisi|Laulupeo publik 2014. aastal 2014. aastal toimus Tartu laulupidu 7. juunil. Selle kunstiline juht oli Riho Leppoja. Peol osales 262 kollektiivi enam kui 8200 esinejaga. Osalejate seas on nii koorid, puhkpilliorkestrid kui rahvatantsijad. Väljastpoolt Eestit osales 10 kollektiivi: puhkpilliorkestrid Lätist, Venemaalt, Tšehhist ja Rootsist ning naiskoor Soomest. Laulupeole eelnes muusikanädal: avakontsert Jaani kirikus, Alo Ritsingu autorikontsert Tartu Ülikooli aulas, Tartumaa tantsupäev, puhkpillimuusika kontsert, Miina Härma laulumängu "Murueide tütar" etendus ja laulupeo eelkontsert Vanemuise kontserdimajas. 2014. aasta Tartu laulupidu on pühendatud helilooja Miina Härma 150. sünniaastapäevale. Peo moto "Enne ja nüüd" pärineb Miina Härma samanimelisest koorilaulust.
Ressursside allokatsioon
Ressursside allokatsioon (lühemalt allokatsioon) on piiratud ressursside jaotamine või suunamine niisugustesse kohtadesse, kus neid saab kasutada kõige tõhusamalt ja tulusamalt.
Peeter Tali
pisi|Peeter Tali 2021. aasta Arvamusfestivalil Peeter Tali (sündinud 6. augustil 1964) on Eesti ajakirjanik, sõjaväelane ja poliitik, aastast 2023 XV Riigikogu liige, reservkolonel.
Haridus
Peeter Tali on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal (õppis 1983–93), Eesti reservohvitseride täienduskursused lahingukoolis ning Soome ja Eesti kõrgemad riigikaitse kursused.
Ametikäik
Tali on endine Eesti Telegraafiagentuuri peatoimetaja (aastani 1994), ajalehe Rahva Hääl peatoimetaja (2004), ajakirja Sõdur peatoimetaja (2005-2006) ja vastutav toimetaja (2009–2010). Ta on olnud ka ajakirjanik ajalehtedes Edasi, Postimees ja Eesti Päevaleht. Seejärel oli Tali Eesti kaitsejõudude peastaabi avalike suhete teenistuse ülem, Kaitseministeeriumi strateegilise kommunikatsiooni juht (2012–2017) ning NATO strateegilise kommunikatsiooni keskuse asedirektor (2017–2020)
Poliitiline tegevus
Peeter Tali oli Eesti Kongressi liige ja Tartu linnavolikogu liige.
Herbert Tomberg
Herbert Tomberg (ka Herbert Thomberg; 1. veebruar 1906 Jõelähtme – 31. detsember 1956 Burladingen) oli eesti-baltisaksa päritolu eesti arst.
Peeter Tali
Poliitiline tegevus
2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta erakonna Eesti 200 nimekirjas (olles erakonna liige 18. jaanuarist 2023) ning osutus valituks Riigikokku 12. ringkonnast Pärnumaal 1157 häälega.
Herbert Tomberg
Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna toomkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1930 arsti astme väärilisena.
Peeter Tali
Tunnustus
2003. aastal pälvis Peeter Tali pressivaenlase tiitli.
Herbert Tomberg
Ta registreeriti kutseõigusliku arstina mais 1930 Tallinnas, kus ta töötas aastani 1933 Diakonisside Asutise haiglas assistendina, mil ta asus Türile ja töötas seal erapraktiseeriva sisehaiguste arstina.
Isiklikku
Dr. Herbert Tomberg oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa oli Karin Dagmar (neiuna Luchsinger, 1905–1938), teine abikaasa oli Hildegard Anna Elisabeth (neiuna Wolff, sündinud 1904). Tema isa Oskar Ernst Emil Tomberg oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, onu Nikolai Adolf Tomberg oli luterlik vaimulik Kamenets-Podolskis, onu Christoph Dietrich Georg Tomberg oli Vaivara koguduse õpetaja. Isapoolne vanaisa Johannes Tomberg oli rentnik Tudulinnas, emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Huntmadu
Huntmadu (Lycophidion) on Lamprophiidae sugukonna maoperekond.
Roomajate andmebaasi klassifikatsioon
Huntmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Neid madusid võib kohata Aafrikas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Lycophidion seisuga 30.08.2014.
Neuville-en-Avesnois
Neuville-en-Avesnois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|tühi|Neuville-en-Avesnois' kirik
Lembit Tepp
Lembit Tepp (29. jaanuar 1930 – 9. august 2008) oli eesti statistik.
1949. aastal lõpetas ta Väike-Maarja Keskkooli. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna kaubanduse ökonoomika erialal kiitusega.
Aastatel 1953–1961 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatukogu juhataja.
1961. aastast töötas ta statistika valdkonnas. 1970.–1980. aastatel oli ta Eesti NSV Statistika Keskvalitsuse juhataja esimene asetäitja. 1990–2000. aastatel oli ta Statistikaameti rahvaloenduse teenistuse nõunik. Ta on korraldanud rahvaloenduste läbiviimist Eestis. Ta oli ka Eesti rahvastikuregistri üks alusepanijaid.
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Küüntelaastust kübar
Küüntelaastust kübar, ka Küüntest kübar, on müütiline võlujõuga kübar eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Seda on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).
Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Vanem piiga mainis, et kui Sarvik saabub, kukub koopauks kinni ja enam välja ei saa. Tuleb võtta küüntelaastust kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja arvas, et kaevab vajadusel uue käigu allilmast välja.
Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega, kes seisis kübar käes ning paistis tavalise mehena. Nüüd ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla, arvas Sarvik. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma ja pani kaabu põue. Mehed katsusid jõudu, kuid võitjat ei selgunud. Üürikesel hingetõmbe hetkel pani Kalevite poeg kübara pähe ja soovis suuremaks kasvamist: Kalevipoeg sasis Sarviku kinni, tõstis kümne sülla kõrgusele ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Sarvik kahanes järsku küünrakaupa, kuni sulas rabasoosse. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa suusse. Koopas olnud leel söed veel miilasid ning mees viskas soovikaabu sütele. Noored piigad hakkasid nutma: Kalevipoeg aga andis teada, et viib piigad hoopis kosjateele, kus poiste silmad põlevad nende palgepuna peale.
Lasa järv
Lasa järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Järv kuulub Lasa hoiuala koosseisu.
Eesti Demokraatlik Liikumine
Eesti Demokraatlik Liikumine (lühend: EDL) oli aastatel 1972–1975 Eesti NSVs tegutsenud vastupanuliikumine, mille eesmärk oli taastada Eesti Vabariik.
Lasa järv
See on umbjärv, kaldad on suuremas osas madalad ja turbased ning kaetud rabamännikuga. Põhi on kaetud turbamudaga ja vesi on oranž kuni punakaspruun, läbipaistvusega 1,3–1,7 m.
Eesti tühistatud navigatsioonimärkide loend
Tühistatud navigatsioonimärkide loend loetleb tühistatud Eesti tuletorne, tulepaake ja päevamärke.
Lasa järv
Tüpoloogiliselt on Lasa järv düstroofne järv. Sealne taimestik on väga liigivaene (1964. aastal oli 9 liiki), kuid leidub haruldast lamedalehist jõgitakjast. Kaladest on järves esindatud haug ja ahven.
Eesti Demokraatlik Liikumine
EDLi ärgitas looma Nõukogude Liidu Demokraatlik Liikumine. EDLi asutati Mati Kiirendi ja Artem Juskevitši eestvedamisel.
Aastal 1972 saatsid EDL ja Eesti Rahvusrinne ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile märgukirja (nimetatud ka memorandumiks), kus palusid ÜRO-lt abi Eestis omariikluse taastamiseks. Märgukirja teksti koostas Tunne Kelam. ÜRO-sse jõudis märgukiri 1974. aastal.
1974. aasta detsembris vahistati mitmed EDLi liikmed (sh Mati Kiirend, Artem Juskevitš, Arvo Varato) ja 1975. aasta kohtuotsuse järgi mõisteti Sergei Soldatovile ja Kalju Mätikule kuus aastat vangilaagrit, Mati Kiirendile ja Artem Juskevitšile viis aastat vangilaagrit ning Arvo Varato (kes ainsana kaitses end advokaadi abil ja esines andekspaluva lõppsõnaga) sai kolm aastat tingimisi. .
Enn Lehepuu
Enn Lehepuu (10. mai 1917 – 24. oktoober 1981) oli Eesti NSV riigitegelane.
Aastatel 1959–1967 oli ta Harju Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VIII koosseisu saadik.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Paldiski maantee (Keila)
Paldiski maantee on tänav Keilas.
Tänav saab alguse ringteelt, kus kohtuvad Haapsalu maantee ja Keskväljak, ning suundub loodesse, kuni lõppeb linnapiiril. Tänava pikkus on umbes 4,2 km.
Tänav sai nime 1940. aastal