cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Slavofiilid
Slavofiilid olid veendunud isevalitsuse pooldajad.
Sõltuvushäire
pisi|[[Modell Christy Turlington räägib 2000. aasta telereklaamis kopsuvähist ja nikotiinisõltuvusest]] Sõltuvushäire on psüühikahäire, kus inimesel on korduv vajadus mingi aine või tegevuse järgi, hoolimata sellest, et vajaduse rahuldamisel on talle kahjulikud tagajärjed – probleemid tervise ja sotsiaalsete suhetega. Sõltuvushäire all kannataval inimesel on tugev ja vastupandamatu soov mingit ainet tarvitada või tegevust sooritada. Sageli püütakse oma sõltuvust varjata või valetada, et seda tehakse harvem ja väiksemates kogustes kui tegelikult. Inimene mõtleb oma ihaldatud tegevusele ka siis, kui teeb midagi muud ning otsib võimalusi kuidas, kus ja millal oma vajadust rahuldada.
Inimesel võivad tekitada sõltuvust näiteks: alkohol, marihuaana, amfetamiin, kokaiin, nikotiin, opioidid, mingi söök, šokolaad, kohv, videomäng, arvutimäng, hasartmängud, seks, ostlemine. Oluline erinevus uimastisõltuvuse ja teiste sõltuvushäirete vahel on see, et uimastisõltuvus on häire, mille korral uimastite tarbimise lõpetamine põhjustab väga ebameeldiva võõrutusseisundi, mis võib panna uuesti uimasteid tarbima.
Kas inimesel tekib sõltuvus või mitte, on raske ette ennustada – mõnel inimesel tekib sõltuvus kergemini, teisel raskemini. Inimesel ei pruugi tekkida sõltuvust ühe aine või tegevusega, aga tekib teisega. Sõltuvusprobleemi tekkimise riski võivad suurendada pereliikme sõltuvusprobleem, lapsepõlvetraumad (hooletusse jätmine, kuritarvitamine, vaimne ja füüsiline vägivald ja/või nende pidev nägemine kodus jm), vaimse tervise probleemid (depressioon, ärevus) jne. 2018. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuring näitas, "et on otsene seos vaimse tervise häiretel ja sõltuvusainete tarbimisel" ja suur osa vaimse häirega inimestest tarbivad: 38% alkoholi, 44% kokaiini ja 40% suitsetavad sigarette.
Ravimine
Lisaks ravimitele on sõltuvushäire ravis oluline koht ka inimese rehabilitatsioon ühiskonda, teraapiad (nii individuaalsed kui ka grupiteraapiad), strateegiad, kuidas inimese käitumist muuta ja sellega seotud mitmeastmelised tegevusprogrammid.
Naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused
Naiste jalgpalli maailmameistrivõistlused on FIFA poolt korraldatavad maailmameistrivõistlused jalgpallis, kus osalevad naiste rahvuskoondised ja mida peetakse iga nelja aasta tagant alates aastast 1991.
Lillemets
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lillemets 408 inimesel: 208 mehel ja 200 naisel. Perekonnanimede levikult on Lillemets meeste puhul 275. kohal ja naiste puhul 342. kohal. Nimi Lillemets on levinuim Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,48.
Vistjärve-Jalametsa soo
Vistjärve-Jalametsa soo on soo Järva maakonnas Imavere lähedal. Soo pindala on 2853 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 7,7 m.
Meteliai regionaalpark
pisi|Regionaalpargi administratiivhoone Meteliai regionaalpark (leedu keeles Metelių regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Alytuse ja Lazdijai rajoonis.
Meteliai regionaalpark asub Leedu edelaosa suurte järvede ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealseid järvi ja nende ümbruse maastikke, ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Sealsed järved on Dzūkija tähtsaim rändavate veelindude peatuspaik. Sealsete loodusväärtsute hulka kuuluvad veel kivitamme metsad ja sookilpkonna elupaigad.
Kultuuriväärtustest on seal kaitse all Meteliai kirik, kaks muinaskalmet, kaheksa jatvingite linnamäge, kümme kiviaegset asulakohta legendidega seotud Laumė kivi ja mitmed vanad lahingupaigad.
Kalniškėse metsas esineb pärna-pöögi segametsa. Seal kasvavad õõnes lõokannus, seahernes Lathyrus laevigatus, laialehine kareputk, varjuluste, hiirehernes Vicia pisiformis ja salutakjas. Trakai mets on Leedu ainus kivitammede mets. Seal kasvavad ka kaunis kuldking, mägi-naistepuna, purpurristik, lõhnav maarjalepp, Lathyrus laevigatus, laialehine kareputk ja südame-emajuur, sealses rabas aga Russowi sõrmkäpp, sookäpp ja sale villpea. Girukė mets on loodusreservaat ja seal kasvavad ohtetu luste, kõrge maasikas, kadakkaer Cerastium sylvaticum, Lathyrus laevigatus ja siiltarn; seal elab ka must toonekurg. Statiškėse metsas kasvavad mägiarnika ja harilik ungrukold, Širvintose metsas Cerastium sylvaticum ja õõnes lõokannus, järvedel aga valge vesiroos.
Regionaalpargile alluvad mitmed kaitsealad - Barčiai maastikukaitseala, Kalniškėse maastikukaitseala, Meteliai maastikukaitseala, Teizai maastikukaitseala, Žagarise geomorfoloogiline kaitseala, Dusia hüdroloogiline kaitseala, Rinkotase botaaniline kaitseala, Juodabalė zooloogiline kaitseala ja Trakai botaanilis-zooloogiline kaitseala. Reservaatidest alluvad sellele lisaks Girukė metsale veel Obelytė ja Trakai reservaadid.
Meteliai regionaalpargi halduskeskus asub Meteliais aadressil Seirijų g. 2.
Perekonnanimi
Perekonnanimi (ka perenimi) on inimesele tavaliselt isalt päritav nimi. Perekonnanime järgi võib tuvastada sugulasi.
Meteliai regionaalpark
Meteliai regionaalpargi pindala on 17 721 hektarit. Sellest 36 % võtavad enda alla kolm Leedu edelaosa suurt järve - Obelija, Metelys ja Dusia. 11 hektarit võtavad enda alla reservaadid ja 12 508 hektarit erinevad kaitsealad.
Perekonnanimi
Perekonnanimi võib pärineda ka emalt, mõnelt vanavanemalt või olla suvaliselt valitud.
Perekonnanimed Eestis
Eestimaal pandi talurahvale perekonnanimed peale 8. hingerevisjoni 1835. aastal, Liivimaal 1826. aasta vaherevisjoni ajal. Tol ajal pandi umbes 31 000 perekonnanime, millest 24 000 oli ainult ühes kohas pandud. Seni eesnime (ristinime) ees omastavas käändes kasutatud talu-, elukutse-, isa- või muu lisanime hakati kirjutama eesnime järel nimetavas käändes või võeti täiesti uus, varasema lisanimega mitte seostuv, perekonnanimi. Pärilikke perekonnanimesid ei olnud 19. sajandil ka Alpides ja friisidel.
1930. aastatel, eriti teisel poolel toimus massiline perekonnanimede eestistamine. Nime vahetas ligi viiendik elanikkonnast.
2019. aasta seisuga oli Eestis kokku ligemale 146 tuhat eri kujuga perekonnanime.
Levinumad perekonnanimed Eestis
Nimesid, mida rahvastikuregistri andmetel kannab 500 või rohkem isikut, ei lubata inimese enda soovil uueks perekonnanimeks võtta. Vastav nimekiri kehtestatakse iga kolme aasta tagant regionaalminister määrusega. 2013. aasta seisuga kuulus sellesse 222 perekonnanime.
Seisuga 1. jaanuar 2018 olid Eesti levinuimad perekonnanimed järgmised:
Lielmežnieki
Lielmežnieki asub valla edelaosas Meirāni kanali ääres.
Perekonnanimi
Levinumad perekonnanimed Eestis
Seisuga 1. jaanuar 2019, 2020, 2021, 2022 ja 2023 olid Eesti levinuimad perekonnanimed:
Lielmežnieki
Aastal 2008 oli külas 15 elanikku.
James Earl Ray
pisi|James Earl Ray James Earl Ray (10. märts 1928 Alton, Illinois – 23. aprill 1998) oli Ameerika Ühendriikide kurjategija, Martin Luther Kingi tapja.
Happe dissotsiatsioonikonstant
Happe dissotsiatsioonikonstant ehk Ka (tuntud ka kui happelisuse konstant või happe-ionisatsiooni konstant) väljendab happe kvantitatiivset tugevust lahuses. Tegemist on tasakaalukonstandiga, mis iseloomustab happe dissotsiatsiooni hape-alus-reaktsioonis. Seda väljendatakse negatiivse kümnendlogaritmina pKa, kus pKa = -logKa.
James Earl Ray
Ray sündis vaeses peres. 15-aastaselt lahkus ta koolist ja osales Saksamaal teises maailmasõjas.
Happe dissotsiatsioonikonstant
Vesilahuses on tasakaal väljendatav:
Kus HA on hape ning dissotsieerub A-, mis on selle happe konjugeeritud alus, ning vesinikiooniks H+, mis kombineerub veega hüdrooniumiooniks H3O+. HA, A- ja H3O+ on tasakaalus, kui nende kontsentratsioon ei muutu. Dissotsiatsioonikonstant kirjutatakse üldiselt tasakaalukontsentratsioonide (ühik on mol/L) jagatisena, milles kontsentratsioonid on tähistatud [HA], [A-] ja [H3O+].
Kuna vee kontsentratsioon on nii suur, et reaktsiooni lõppedes sisuliselt ei muutu, võib vee kontsentratsiooni lugeda konstantseks (välja arvatud suure happe kontsentratsiooniga vesilahustel). Võrrand lihtsustub kujule
James Earl Ray
Teekond vanglapõgenikuna
1959. aastal sooritas Ray Saint Louise'is relvastatud röövi, kust sai kätte 120 dollarit. Selle eest mõisteti ta vangi 20 aastaks. 17. märtsil 1960 viidi ta Jefferson Citysse Missouri osariigi vanglasse, kust ta 23. aprillil 1967 leivaautos põgenes.
Ray põgenes Alabamasse, hankis seal endale kohaliku juhiloa ja ostis 1966. aasta Ford Mustangi. Ta sõitis Mehhikosse Puerto Vallartasse, kus ta üritas Eric Starvo Galti nime all saada pornofilmi režissööriks. Ta hankis endale filmikaamera ja hakkas kohalikest prostituutidest filme tegema. Kuid ettevõtmine ei olnud edukas ning 16. novembril 1967 lahkus Ray Mehhikost.
19. novembril jõudis Ray Los Angelesse. Talle avaldas väga muljet Alabama kuberneri George Wallace'i presidendikampaania. Ray hakkas segregationistiks. Talle avaldas muljet ka Rodeesia riik (tänapäeval Zimbabwe), kus oli võimul Ian Smithi valgete vähemus. Ta plaanis Rodeesiasse emigreeruda (see plaan oli tal ka peale Martin Luther Kingi tapmist).
Happe dissotsiatsioonikonstant
Mida suurem on pKa väärtus, seda väiksem on dissotsiatsiooni ulatus kõigil pH väärtustel, mis tähendab, et hape on nõrgem (vaata Hendersoni-Hasselbachi võrrand). Nõrga happe pKa väärtus on vesilahuses umbes −2 kuni 12. Happed, mille pKa väärtus on alla −2 on tugevad happed, sest nende hapete dissotsiatsioon on nii ulatuslik, et mittedissotsieerunud happe kontsentratsioon ei ole enam mõõdetav. pKa väärtusi on siiski võimalik tugevatele hapetele omistada teoreetiliste arvutuste abil. Seda definitsiooni saab laiendada ka veevabadele solventidele, näiteks atsetonitriil või dimetüülsulfoksiid. Tähistades solvendi molekul S tähega
James Earl Ray
Martin Luther Kingi tapmine
5. märtsil 1968 tegi Ray läbi ninaoperatsiooni ning 18. märtsil alustas teed Atlantasse Georgia osariigis. 24. märtsil jõudis Ray Atlantasse, kus rentis endale toa. 30. märtsil sõitis ta Birminghami Alabama osariigis, kus ta ostis Harvey Lowmeyeri nime all endale Remington Gamemaster 760 vintpüssi, 20 .30–06-kaliibrist padrunit ning 2x7 optilise sihiku.
Happe dissotsiatsioonikonstant
Kui solvendi molekuli kontsentratsiooni saab võtta konstandiks, taandub võrrand lihtsustatud kujule nagu eelnevalt näidatud.
Teoreetiline taust
Happe dissotsiatsioonikonstant on otseselt seotud dissotsiatsiooni reaktsiooni termodünaamikaga. pKa väärtus on proportsionaalne standard Gibbsi vabaenergia muutusele reaktsioonis. pKa väärtus muutub koos temperatuuriga ning on kvalitatiivselt mõistetav Le Chatelier' printsiibi järgi: kui reaktsioon on endotermiline, kahaneb pKa väärtus temperatuuri kasvades ning vastupidine kehtib eksotermiliste reaktsioonide puhul.
James Earl Ray
Martin Luther Kingi tapmine
Siis sõitis Ray tagasi Atlantasse. Ta sai ajalehest "Atlanta Constitution" teada, et Martin Luther King läheb Memphisesse Tennessee osariigis. 2. aprillil sõitis Ray Memphisesse.
4. aprillil kell 6 õhtul tulistas Ray Lorraine'i motellis teise korruse rõdul olnud Martin Luther Kingi ja põgenes. King suri tund aega hiljem St. Josephi haiglas.
Põgenemine mõrvarina
Ray põgenes Torontosse Kanadas ja hankis seal endale Kanada võltspassi, mida toona oli lihtne saada, Ramon George Sneydi nimele. 6. mail ostis ta BOACi (British Overseas Airways Corporation) edasi-tagasi pileti Londonisse. Londonis vahetas ta oma tagasilennu Kanadasse hoopis Lissaboni lennuks. Ray üritas lõpuks jõuda Rodeesiasse ja seal palgasõduriks hakata, sest Rodeesial ei olnud USA-ga väljaandmislepet. Portugali jõudes oli ta aga Aafrikasse väljuvale laevale kaks päeva hiljaks jäänud.
Vigala mõis
Vigala mõisa all võidakse mõelda järgmist:
Happe dissotsiatsioonikonstant
Teoreetiline taust
Aluste ja hapete arvulist käitumist lahustes on võimalik määrata alles pKa väärtuse teadmisel. Nimelt saab lahuse pH väärtust ennustada, kui analüütilised kontsentratsioonid ning pKa väärtused kõikidele hapetele ja alustele on teada. Vastupidi on võimalik arvutada tasakaalukontsentratsioone lahuses, kui pH on teada. Neid arvutusi kasutatakse bioloogias, keemias, geoloogias ning meditsiinis. Näiteks paljud ühendid ravimites on nõrgad happed või alused ning teades oktanooli-vee jaotuskoefitsienti, on võimalik ennustada, kui palju ravimist jõuab verre. Hapete dissotsiatsioonikonstandid on olulised ka veekeemias ning ookeani uurimisel, kus vee happelisus mängib suurt rolli. Elusorganismides sõltuvad happe-aluse homöostaas ning ensüümkineetika organismis asuvate hapete ja aluste pKa väärtustest. Keemias on pKa oluline puhverlahuste valmistamisel. Eksperimentaalselt on võimalik pKa määrata potentsiomeetriliselt (pH) tiitrimise abil, kuid väärtused alla 2 ja üle 11 vajavad spektrofotomeetrilist või tuumamagnetresonants meetodiga määramist, kuna pH määramine praktiliselt võib olla keeruline.
Definitsioonid
Svante Arrheniuse esialgse definitsiooni järgi on hape ühend, mis vees lahutudes dissotsieerub ning eraldub vesinikioon H+:
James Earl Ray
Põgenemine mõrvarina
16. mail sai Ray endale Lissabonis Kanada konsulaadist uue võltspassi, vahetades perekonnanime Sneyd Sneyaks. Järgmisel päeval lendas ta Londonisse tagasi, üritades leida uut viisi Rodeesiasse pääsemiseks. Mõnda aega elas ta Londonis Victoria, Pimilico ja Earl's Courti linnaosade odavates hotellides, kuid siis otsustas röövida juveelipoodi.
Happe dissotsiatsioonikonstant
Definitsioonid
Tasakaalukonstant sellele reaktsioonile on tuntud kui dissotsiatsioonikonstant. Vaba vesinikioon liitub vee molekulile, et moodustada hüdrooniumioon H3O+, seetõttu pakkus Arrhenius hiljem välja, et reaktsiooni võiks kujutada hape-alus-reaktsioonina:
pisi|Äädikhape loovutab oma prootoni (vesinikuiooni) veele. Tekib tasakaaluline reaktsioon, mille saadusteks on atsetaatioon ja hüdrooniumioon. Punased aatomid on hapnikud, mustad süsinikud ning valged ja roheline vesinikud (loovutatakse reaktsioonis)
Johannes Nicolaus Brǿnsted ja Martin Lowry üldistasid teooriat ainult prootonite vahetusreaktsiooniks:
alus + hape ⇌ konjugeeritud hape + konjugeeritud alus
Hape jääb prootonist ilma ja tekib konjugeeritud alus. Alusele liitub prooton ja tekib konjugeeritud hape. Vesilahuses on happe HA puhul vesi aluseks. Konjugeeritud alus on A- ja konjugeeritud hape on hüdrooniumioon. Brǿnstedi-Lowry definitsioon kehtib ka teistele lahustitele, nagu näiteks dimetüülsulfoksiid. Lahusti S käitub alusena ja võtab prootoni omaks. Tekib konjugeeritud hape SH+:
Vesilahustes kasutatakse H+ tähist sageli hüdrooniumiooni lühendina, selle asemel et prootonit tähistada. See, kas hape või alus on konjugeeritud või mitte, oleneb reaktsiooni käigust ja suunast. Konjugeeritud hape BH+ võib dissotsieeruda
Mis toimub vastupidises suunas reaktsioonile H2O (hape) + B(alus) ⇌ OH- (konjugeeritud alus) + BH+(konjugeeritud hape).
Hüdroksiidioon OH-, mis on tuntud alus, on seega konjugeeritud alus veele, mis käitub selles reaktsioonis happena. Vesi võib käituda ka alusena, siis tekib mõne happe dissotsieerumise tulemusel happe konjugeeritud alus ja hüdrooniumioon H3O+. Seetõttu vaadatakse happeid ja aluseid vastavalt prootoni doonorite ja prootoni aktseptoritena.
Veel laiem definitsioon happe dissotsiatsioonist hõlmab ka hüdrolüüsi, millest saadakse prootoneid vee molekuli lõhkumisel. Näiteks boorhape (B(OH)3) reageerimisel veega tekib hüdrooniumioon nagu tegemist oleks prootoni doonoriga, kuid Ramani spektroskoopia on kinnitanud, et tegemist on hüdrolüüsi tasakaaluga:
Lewise esialgse definitsiooni järgi on happed ühendid, mis aktsepteerivad elektronpaari, et moodustada koordinatiivset kovalentset sidet.
Indikaatorid
Indikaator on nõrk hape või alus, mis muudab oma värvi pH ülemineku alas, mis on umbes pKa± 1. Universaalindikaatori valmistamisel on oluline, et ainete pKa väärtused erineksid umbes kahe võrra, et nende üleminekud kattuksid natuke.
Puhverlahused
pKa väärtused on kasulikud puhverlahuste loomisel. Kui on vaja spetsiifilise pH väärtusega puhverlahust, on kõige lihtsam lähtuda Hendersoni-Hasselbachi võrrandist:
Kui happe ja selle konjugeeritud aluse kontsentratsioonid on võrdsed, on viimase liikme väärtus null ning pH ~ pKa. Seega on kõige lihtsam leida nõrka hapet, mille pKa väärtus on lähedane vajalikule pH väärtusele. See mitte ainult ei anna korrektset pH väärtust, vaid garanteerib ka puhversüsteemi efektiivsuse, mille üheks tingimuseks on happe ja selle konjugeeritud aluse sarnased kontsentratsioonid.
Puhverlahused on kasulikud ka analüütilises keemias. Neid kasutatakse siis, kui on vaja mingit kindlat pH väärtust. Võrreldes tavalise vesilahusega muutub puhverlahuse pH väikese koguse happe või aluse lisamisel vähe. Lihtsa lahuse puhvermahtuvus on suurim, kui pH=pKa. Happe-aluse ekstraheerimisel saab optimeerida ekstraheerimise efektiivsust orgaanilises faasis (näiteks eeter) sobiliku puhvri lisamisel vee faasi, et muuta pH väärtust. Optimaalse pH juures on elektriliselt neutraalsete ühendite kontsentratsioon maksimaalne: ühend lahustub paremini orgaanilises lahuses kui vees, kuna orgaanilisel ühendil on madalam dielektriline läbitavuse konstant. Seda võtet kasutatakse nõrkade aluste ja hapete puhastamisel.
Biokeemia
pKa väärtuste teadmine on kvantitatiivsetel arvutustel oluline süsteemides, kus esineb aluse-happe tasakaal. Paljud rakendused on olemas biokeemias; näiteks valkude ja nende külgrühmade pKa väärtused mõjutavad oluliselt ensüümide aktiivsust ning valkude stabiilsust. Valkude pKa väärtusi ei ole võimalik alati otse määrata, kuid neid saab määrata arvutuslikel meetoditel. Puhverlahuseid kasutatakse rohkelt, et viia lahused füsioloogilise lahuse pH lähedale. Nõnda saab uurida biokeemilisi reaktsioone. Lahuseid valmistatakse nendes sisalduvate ühendite pKa väärtusi arvestades. Puhverdamine on oluline happe-aluse füsioloogias ja happe-aluse homöostaasis ning on abiks häirete uurimisel, näiteks happe-alus tasakaalutuse puhul. Isoelektriline punkt on molekulis sisalduvate pKa funktsioon, mis tõttu see on igal molekulil erinev. See võimaldab kasutada isoelektrilist fokuseerimist, mis on meetod valkude eraldamiseks 2-D geeli polüakrüülamiid geelelektroforeesil.
James Earl Ray
Põgenemine mõrvarina
27. mail üritaski ta Paddingtonis üht juveliiriäri röövida, kuid selle omanik hakkas vastu, millega Ray polnud arvestanud, ning ta põgenes. 4. juunil üritas Ray Fulhamis röövida panka, kuid kui panga teller lõi kogemata jalaga ühte metallkasti, mis tekitas tulistamise sarnase heli, põgenes Ray pangast kõigest 95 naelaga (~240 USA dollarit).
5. juunil kolis Ray Pax Hoteli aadressil 126 Warwick Road. Järgmisel päeval helistas ta ajalehe The Daily Telegraph vanemreporterile Ian Colvinile ja palus talt kontaktisikut, kes aitaks tal saada palgasõduriks. Colvin andis talle aadressi Brüsselis.
Belgiasse Ray aga ei jõudnud.
Tabamine ja kohtuprotsess
Laupäeval, 8. juunil 1968 kell 11 hommikul, kui ta üritas Heathrow' lennujaamas osta piletit British European Airwaysi lennule Brüsselisse, vahistati ta. Nimelt kasutas ta jälle Sneydi nime, mis oli tagaotsitavate nimekirjas. Kuigi ta ei tunnistanud end süüdi Kingi tapmises, oli Scotland Yardile selge, et Ray on Martin Luther Kingi tapja. Kohe käivitus väljaandmisprotsess.
Ray ei soovinud, et ta USA-le välja antaks. 11. juunil soovis Ray saada F. Lee Baileyt (Francis Lee Bailey Jr.), kes oli kuulus Massachusettsi osariigi advokaat, enda advokaadiks. Bailey oli varem olnud paljude kurikuulsate kurjategijate advokaat ja neid kohtus edukalt kaitsnud, kuid ta keeldus olemast Ray advokaat. Nii antigi 3. juulil Ray USA-le välja ning 19. juulil saabus ta Memphisesse tagasi, kus kohe algas ka kohtuprotsess.
Kohtus soovitas Ray advokaat Percy Foreman tal mõrv üles tunnistada, et vältida süüdimõistmist ja surmanuhtlust. Toona oleks Tennessees surmanuhtlus täide viidud elektritoolil. Ray tunnistaski teo üles, mispeale ta mõisteti 99 aastaks vangi. Ray aga arvas, et 1968. aasta presidendivalimised võidab Wallace ja ta vabastatakse varsti vanglast. Tema kahjuks võitis hoopis Richard Nixon.
Vanglaelu ja põgenemiskatsed
Ray viidi Brushy Mountaini vanglasse.
Vanglasoleku ajal tegi Ray mitmeid põgenemiskatseid. 1971. aasta mais pani Ray vanglavoodisse mannekeeni ja üritas aurutunnelite kaudu põgeneda, kuid põgenemiskatse ebaõnnestus. 1972. aasta veebruaris üritas Ray töö ajal lakke auku lõigata, kuid ta tabati jälle teolt.
10. juunil 1977 põgenes Ray koos kuue teise vangiga vanglast, kuid kolm päeva hiljem nad tabati ning viidi vanglasse tagasi. Tema 99 aasta pikkusele karistusele lisati veel üks aasta.
9. novembril 1979 nurjus Ray järgmine põgenemiskatse.
23. aprillil 1998 suri 70-aastane James Earl Ray vanglas C-hepatiiti, mille ta sai ilmselt peale pussitamist talle tehtud vereülekandega. Tema vend Jerry Ray teatas CNN-ile, et James Earl Ray ei soovinud, et teda maetaks USA-sse, kuna valitsus olevat teda halvasti kohelnud. Ray põrm tuhastati ja ta tuhk viidi Iirimaale, kust Rayd pärinesid.
Voose rahvamaja
Voose rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Anija vallas Voose külas.
Rahvamaja haldab Anija valla kultuurikeskus.
Rahvamaja eesotsas on Anna Nilisk.
Pehme kibuvits
Pehme kibuvits (Rosa mollis) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv põõsaste liik.
Taim kasvab näiteks männikutes, põõsastikes, parkides, teeservades. Taim on Eestis paigutise levikuga.
Liepsalas
Liepsalas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Ošupe vallas.
Liepsalas asub valla lääneosas. Külas on Oskars Kalpaksi muuseum.
Seli raba
pisi|Seli raba Seli raba (ka Seli soo) on soo Järva maakonnas Paide vallas, üks Epu-Kakerdi soostik soodest. Seli soos asub jäänukjärv, mille pindala on 20 ha ja sügavus 1,5 m.
Soo turbakihi paksus on kuni 2,5 m.
Hiislar
Hiislar on taarausuliste vaimulik.
Hiislar on vaimulikuna mainitud Härjapea ning Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koja põhikirjas.
Ilukirjanduses
Mihkel Aitsam on kirjutanud ajaloolise jutustuse "Hiislari tütar".
Aachen
pisi|püsti|Koht [[Vaalsi vald|Vaalsi vallas, kus Hollandi, Belgia ja Saksamaa piir kokku saavad]] Aacheniga piirnevad järgmised linnad ja vallad (päripäeva alates loodest): Herzogenrath, Würselen, Eschweiler, Stolberg ja Roetgeni vald (kõik Aacheni linnaregioonis), Raereni vald, Kelmise vald ja Plombièresi vald (Liège'i provints Belgias) ning Vaalsi vald, Gulpen-Wittemi vald, Simpelveldi vald, Heerlen ja Kerkrade vald (kõik Limburgi provintsis Hollandis).
Aacheni pindala on 160,85 km². Linnapiiri pikkus on 87,7 km, sellest 23,8 km moodustab piir Belgiaga ja 21,8 km piir Hollandiga. Suurim ulatus põhja-lõuna suunas on 21,6 km, lääne-ida suunas 17,2 km.
2011. aasta rahvaloenduse baasil arvutatud elanike arv oli 2013. aasta 31. detsembri seisuga 241 683, rahvastiku tihedus 1503 in/km².
Tähised ja sümbolid
Suunakoodid on 0241, 02403, 02405, 02407 ja 024080241.
Autode linnatunnused on AC ja MON.
Ametlik vallakood on 05 3 13 000.
pisi|Vaade [[Lousbergilt Aachenile. Keskel toomkirik ja raekoda]]
Aachenil on oma vapp ja lipp.
Nimi
Linna nimi on Oche murdes Oche, prantsuse keeles Aix-la-Chapelle [eks-la-šap'el], hollandi keeles Aken ['aaken] või ['aake], hispaania keeles Aquisgrán [akisgr'an] ja itaalia keeles Aquisgrana [akisgr'ana].
Tervisveeallikate koha algne ladinakeelne nimi oli Aquae Grani või Aquis-Granum (Aquisgranum, Aquis Granum). See tähendab 'Granuse veed' ehk 'Granuse allikad'. Nime teine pool on nähtavasti keldi vee- ja tervisejumala ladinapärane nimi. Granuse nime kannab üks mineraalvee mark. Nime esimene pool tuleb sõnast aqua, 'vesi'. Saksakeelne nimi tuleb tüvest âh-, mis samuti tähendab 'vesi'. Prantsuse keeles on sõna aquas (mitmuse akusatiiv sõnast aqua) võtnud vormi aix. Sama vorm esineb ka Aix-en-Provence'i, Provence'is asuva Vana-Rooma tervisvetekoha nimes. Kuurortlinnana tohiks Aachen kasutada ka nime Bad Aachen, kuid ametlikult seda enamasti ei kasutata, kuna praeguse nimekujuga on Aachen tähestikulises nimekirjas eespool või lausa esimene.
Asend
Aachen asetseb kirde poole avatud orukatlas, kuhu kogunevad Wurmi lisajõed (sh Johannisbach) ja voolavad Ruri jõe poole. Linna territoorium asetseb seega Maasi jõgikonnas otse Reini kiltkivimäestiku (Eifeli) põhjaservas, umbes 30 km Hohes Vennist põhja pool.
Pinnamood
Linna kõrgeim punkt (410 m üle merepinna) paikneb linna äärmises kaguosas. Madalaim punkt (125 m) asub linna põhjaosas Hollandi piiri ääres. Linna keskmine kõrgus on 191 m üle merepinna.
Aachenist lõuna pool algab Eifeli mäestik.
Haldus
Aachen on kreisivaba linn Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonnas, Aacheni linnaregiooni keskus.
Linnarajoonid
Aachen jaguneb 7 linnarajooniks. Igas linnarajoonis on linnarajooniesindus, linnarajoonipea ja linnarajooniamet. Linnarajooniesinduse valivad linnarajooni elanikud kohalikel valimistel.
Linnarajoonid on:
Poliitika
Ülemlinnapea on Marcel Philipp (Kristlik-Demokraatlik Liit). Valitsev partei on Kristlik-Demokraatlik Liit.
2002. aasta 31. detsembri seisuga oli linna võlg 618 miljonit eurot.
Elanike arv
pisi|püsti|Skulptuur Aachenis Elanike arv on 240 100 (2012).
Rahvastiku tihedus on 1492 inimest ruutkilomeetri kohta.
Varasemad elanike arvud:
Töötus
Töötuid oli 2003. aasta 30. juuni seisuga 12,5% ja 2012. aasta 30. aprilli seisuga 9,7%.
Välismaalased
Välismaalaste osakaal oli 17,7%.
Keel
Kohalik murre on Oche murre ehk Aacheni murre, mis kuulub ripuaari murderühma.
Majandus
Aachen asub söekaevanduspiirkonnas. 19. sajandi lõpuks arendati Aachen lähedal asuvate mägede söevarude kasutuselevõtuga tööstuskeskuseks ja raudteesõlmeks. Valmistati rauda raudtee tarbeks, nööpnõelu, nõelu, nööpe, tubakatooteid ning villast, siidist ja nahast tooteid.
Aachen on olnud juhtival kohal kalevi, nõelte ja vihmavarjude tootmises.
Tööstus
Aachen on suur tööstuskeskus. Seal toodetakse rauda, terast, tekstiiltooteid, klaasi, masinaid, rööbassõidukeid, nõelu, nööpnõelu ja maiustusi. Tehnikaülikooli RWTH Aachen ümber on tekkinud arvuteid, tarkvara ning muud kõrgtehnoloogiat tootvad ettevõtted.
Liiklus
Aachen on suur raudteesõlm, mis teenindab ka ülikiirete rongide võrku Thalys. Kiirrong Thalys sõidab Kölnist läbi Aacheni, Liège'i ja Brüsseli Pariisi. Peale peavaksali on veel vaksalid Aachen-West ja Aachen Rothe Erde.
Umbes 30 km kaugusel kesklinnast Hollandi territooriumil on lennujaam Maastricht Aachen Airport, mida teenindab muuhulgas lennukompanii KLM.
Aachen on maanteesõlm, kus ristuvad maanteed A4, A44 ja A544. A4 viib Kölni ja Hollandisse, A44 Düsseldorfi ja Belgiasse. A544 ühendab A4 ja A544 ristumiskohta Europaplatziga Aacheni idaosas.
1974 lõpetati liiklus viimasel Aacheni trammiliinil. Linnasisene ühistransport piirdub sellest ajast bussidega. Viimastel aastatel on küll püütud taastada trammi- ja linnaraudteeliiklust, kuid projekt on seni takerdunud kulukuse taha ja 1999. aastal see seiskus.
Haridus
Aachenis on suur tehnikaülikool (RWTH Aacheni Ülikool), mis paistab silma eriti mehaanika ja inseneriteaduste alal. Selle ülikooli osa on Klinikum Aachen, mis on suurim ühekorpuseline haigla Euroopas.
Ajalugu
Roomlased ehitasid kuumade väävliallikate ümber luksuslikud saunad, kuhu nad juhtisid kanalite kaudu allikad. See kanalite süsteem on praegugi kasutusel.
Pärast Rooma aega oli see koht kuni 8. sajandini unaruses. 8. sajandil on kohta mainitud Aquis' villa nime all. Aastal 768 külastas Aachenit Frangi riigi kuningas Karl Suur, kes võib-olla ka sündis seal. Koht meeldis talle ning kakskümmend aastat hiljem hakkas ta sinna paleed ehitama. Selle palee suurejoonelisest kabelist sai hiljem Aacheni toomkirik (toomkirikut hakati ehitama 796). Karl Suur veetis seal kuumaveeallikate tõttu suurema osa talvedest 800–814. Aastal 814 ta Aachenis ka suri. Ta maeti kabelisse, kus tema haud on tänaseni säilinud. Aachenist sai Karl Suure ajal Euroopa kultuuri keskus ning Alpidest põhja pool asuvate maade pealinn. Karl vabastas linna elanikud sõjaväeteenistusest, maksudest ja isegi vangistusest.
Aastal 936 krooniti toomkirikus Saksa-Rooma kuningaks Otto I. Järgneval 600 aastal krooniti seal kõik Saksa-Rooma riigi kuningad, viimasena Ferdinand I aastal 1531.
Pärast Karl Suure surma purustasid normannid osaliselt toomkiriku. Otto III taastas selle 983. Pärimuse järgi olevat Otto III avanud Karl Suure haua ning näinud, et Karl istub sirgelt hiigelsuurel marmortoolil, valge rüü seljas, skepter käes ja kroon peas. Hirmununa lasknud Otto haua uuesti sulgeda. Haud jäi puutumatuks, kuni Friedrich I Barbarossa selle 169 aastat hiljem uuesti avas. Neid kasutati järgmise 32 Saksa-Rooma riigi keisri kroonimisel.
Keskajal oli Aachen üks Saksa-Rooma riigi suuremaid linnu. Ta jäi vabalinnaks (vaba riigilinn Aachen) Saksa-Rooma riigi koosseisus. 14. sajandil oli Aachen tähtis Hansa Liidu liige ning hoidis enda kontrolli all Maasi ja Reini jõe vahelist ala. Kui 1495 moodustati Wormsis riigireformiga riigiringkonnad, siis Aachen läks Alam-Rein-Vestfaali ringkonna koosseisu.
Pärast kolmekümneaastast sõda kaotas Aachen üleeuroopalise tähtsuse.
Aachenis peeti kolm Euroopa suurriikide kongressi. Aastal 1668 toimunud kongress lõpetas Prantsusmaa ja Hispaania vahelise devolutsioonisõja. Teine Aacheni kongress määras 1748 Austria pärilussõja rahutingimused. Kolmas Aacheni kongress 1818 pidi tooma korra Napoleoni sõdade järgsesse segadusse.
Esimese maailmasõja alguses alustas Saksamaa Aachenist üllatusrünnakut Belgiale.
Teise maailmasõja ajal sai linn rängalt kannatada. 1940 oli see üks kohtadest, kust Saksamaa alustas Belgia ja Hollandi vallutamist. Liitlasväed vallutasid selle 2. oktoobril või 20. oktoobril 1944 esimesena suurtest Saksamaa linnadest. Adolf Hitler ei lubanud linna kaitsvatel sõjavägedel linna loovutada. Sellepärast oli linn enne vallutamist USA suurtükiväe tugeva tule all.
Aacheni toomkirikust olid reliikviad evakueeritud. Pärast sõja lõppu oli toomkirik üks vähestest hoonetest, mis püsti oli.
Toomkirik
pisi|Aacheni toomkirik Karl Suure palee ei ole säilinud, kuid toomkirik on ikka veel linna peamine vaatamisväärsus. Pärast kiriku rajamist oli ta 400 aasta vältel Euroopa suurim kirik Alpidest põhja pool. Kirikus on Karl Suure ja Otto III haud. Keskosa pärineb karolingide ajast, ümbritsev osa on gooti stiilis. Kirikut on 19. ja 20. sajandil restaureeritud. Näha on Karl Suure troon ja aardekamber. Aacheni toomkirik on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Teised vaatamisväärsused
pisi|Karl Suure kuju raekoja ees pisi|Klinikum Aachen
Kirjandus
Aachenist on juttu Robert Browningi luuletuses "How they brought the good news from Ghent to Aix".
Karl Suure auhind
Aastast 1950 annab Aacheni linn välja iga-aastast Karl Suure auhinda isikutele, kellel on erakordseid teeneid Euroopa ühendamisel. Aastal 2003 sai auhinna Valéry Giscard d'Estaing. Aastal 2004 anti paavst Johannes Paulus II-le välja esimene erakorraline Karl Suure auhind.
Voore mõis
Mõisat on esimest korda mainitud 1569. aastal.
Sirli Hiius
pisi|Sirli Hiius [[Ringvaade (saade)|Ringvaate Eesti Laulu salvestusel Foto: Ave Maria Mõistlik, 3. veebruar 2013 ]] Sirli Hiius (esinejanimega Sarah; sündinud 15. aprill 1974) on eesti laulja.
Sirli Hiius õppis laulmist Georg Otsa nim. muusikakoolis Kare Kauksi juhendamisel. Ta sai laiemalt tuntuks 1990ndatel koos laulja Koit Toomega moodustunud ansamblist Code One. Produtsent ja helilooja Mikk Targo palus Hiiuse ansamblisse esialgu pigem taustalauljaks, kuid stuudiotöö käigus moodustus Koit Toomega duett. Code One'i esimene aktiivsem loome- ja lavaperiood lõpes 1998. aastal, kui Sirli Hiius lahkus seoses lapseootusega suurema publiku eest.
Aastal 2012 valiti laul "Taevas valgeks läeb" lauluvõistluse "Eesti Laul 2013" poolfinaali. Laul ei pääsenud finaalvõistlusele.
Aasta õppija
Aasta õppija on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andrase tunnustus isikule,
Tunnustamiseks võivad kandidaadi esitada kõik juriidilised ja füüsilised isikud või isik ise kahe soovitaja olemasolekul.
Aasta õppijat tunnustatakse alates 1999. aastast.
Force Publique
Force Publique (prantsuse keelest Avalik Vägi; hollandi keeles Openbare Weermacht) oli sandarmeeria ja sõjavägi tänapäeva Kongo Demokraatliku Vabariigi aladel aastast 1885 (kui seal asus Kongo Vaba Riik) aastani 1960 (kui seal lõppes Belgia Kongo aeg). Pärast Kongo Demokraatliku Vabariigi iseseisvumist nimetati Force Publique ümber Kongo rahvusarmeeks.
Mini Zoo
Loomaaia avas 2002. aastal Edvardas Legeckas. 2,5-hektarisel maa-alal elutseb umbes 600 liiki erinevaid loomi.
Loomaaias elab Tallinna Loomaaia amuuri tiigri Bronto järglane Banga.
Jena ülikool
pisi|Jena ülikooli logo Jena ülikool (ka Jena Friedrich Schilleri ülikool, saksa keeles Friedrich-Schiller-Universität Jena) on ülikool Saksamaal Tüüringi liidumaal Jenas.
Ülikooli asutamise plaaniga tuli 1547. aastal välja endine Saksimaa kuurvürst Johann Friedrich (1503–1554). Plaani viisid ellu tema kolm poega, kes asutasid 19. märtsil 1548 Jenas "kõrgkooli" (Hohe Schule). Ülikooliõigused andis sellele Saksa-Rooma keiser Ferdinand I 15. augustil 1557, õppetööd alustas ülikool 1558 (seda peetakse ka ametlikuks asutamisaastaks).
1934. aastal nimetati ülikool Friedrich Schilleri järgi, kes oli seal 19. sajandil ajalooprofessor.
Jena ülikoolis on töötanud teiste hulgas Karl Leonhard Reinhold, Johann Gottlieb Fichte, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Friedrich von Schlegel jpt. Jena oli 19. sajandi Saksa idealismi ja rahvusromantismi keskus.
Maarika Järvi
Õpingud
Maarika Järvi õppis flööti Tallinna Muusikakoolis Kaljo Westi juhendamisel. Pärast emigreerumist jätkas õpinguid Bostoni ja New Englandi konservatooriumis. Muusikamagistri kraadi sai ta Carnegie Mellon Universitys.
Töö
Maarika on töötanud esiflötistina kolmes Hispaania orkestris. Solistina on esinenud veel mitme nimeka kollektiiviga, sealhulgas Inglise Kammerorkestri, Detroiti Sümfooniaorkestri ja Göteborgi Sümfoonikutega Rootsis, kammerorkestriga Lyra Borealis Torontos, Ankara Presidendi Sümfooniaorkestriga Türgis, ERSO, Tallinna Kammerorkestri ja Moskva Kammerorkestriga.
Isiklikku
Ta on Neeme Järvi tütar ning Paavo Järvi ja Kristjan Järvi õde.
Voka seltsimaja
Voka seltsimaja on kultuurikeskus Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka külas.
Seltsimajas tegutseb teiste seas memmede tantsurühm.
Võileivatort
pisi|Võileivatort Võileivatort (rootsi keeles smörgåstårta) on leivast või saiast ja mitut sorti võileivakatetest valmistatud tort.
Võileivatort on Rootsi päritolu. Peale Rootsi on see populaarne ka Eestis, Soomes ja Islandil.
Võileivatort võib olla nii iseseisev eine kui ka näiteks õhtusöögi eelroog.
Venevere mõis
Venevere mõis (saksa keeles Wennefer, Torwendahl ) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Venevere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.
Lauciene vald
pisi|Pļavase mõisa peahoone Lauciene vald (läti keeles Laucienes pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Strazde, Laidze, Vandzene, Mērsragsi ja Ķūļciemsi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene vallaga.
Valla pindala on 180 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Lauciene küla, vallavanem on Juris Upmalis.
Ajalugu
Nurmuiža mõisast moodustatud Nurmuiža vald nimetati aastal 1939 ümber Lauciena vallaks. Selle vana saksakeelne nimekuju oli Nurmhusen. Aastal 1935 oli valla pindala 182,6 km². Aastal 1945 moodustati Lauciena vallas Pļavase, Odre, Dzedri ja Lauciene külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Odre külanõukogu, aastal 1965 aga Okte külanõukogu. Aastal 1971 arvati osa külanõukogu territooriumist Balgale külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Lauciene külanõukoguga likvideeritav Pļavase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Kultuurimälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nurmuiža mõisa keskus (sealhulgas häärber, tallid, ait,luteri kirik ja torniga värav, peahoone kamin-ahi, rohelise saali, muusikakabineti, sammassaali ja trepikoja interjöör), Nurmuiža ordulinnus, Nurmuiža luteri kiriku juures asuvad Firckside hauaplaadid ning Bergide hauaplaat, kiriku kantsel, orel, orelirõdu maalingud, kaheksa vapimaalidega kirikuliste pinki, 22 kirikuliste pinki ja nende kinnitused, altar, ja selle külgaedik, Kapurkalnsi muinaskalmed, Hiiumäe linnamägi, Mežīte linnamägi ja selle ümbruskond, Mežīte Puuslikumäe hiiekoht, hiiepaik Odre Kuradikivi ja selle juures kasvav tamm ning Kalnenieki muinaskalmed.
Kohaliku kaitse all on Klapene kalmistu kellatorn, Nurmuiža mõisa lehmalaut, aednikumajake ja teenijate maja, Nurmuiža luteri kiriku uksed, Mīļajase muinaskalmed ehk Kääpaküngas, hiiepaik Ratnieki Puuslikumägi, Laukstibase keskaegne kalmistu ehk Puuslikukalmed ja Kauliņi keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed.
Loodus
Valla suurim jõgi on Okte jõgi. Valla lääneosa jääb Talsi küngastiku maastikukaitsealale, ka on looduskaitse all Vāverese tamm, Lauciene Kalniņi valgepöök (tegelikult harilik pöök) ja kakskümmend kolm nimetut põlispuud.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1588 lätlast, 99 venelast, 23 valgevenelast, 13 ukrainlast, 9 poolakat ja 12 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
Kirsti Akkermann
Kirsti Akkermann (sündinud 18. augustil 1975) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli kliinilise psühholoogia kaasprofessor.
Tema peamised uurimisteemad on geenide ja keskkonna koosmõju psühhopatoloogia kujunemisel; söömishäirete biomarkerid, söömishäirete riskifaktorid ja arengulised trajektoorid, psüühikahäirete dimensionaalne käsitlus; liigsöömise ja emotsionaalse söömise mehhanismid, pidurduslik kontroll ja tähelepanukalle häirunud söömiskäitumise ja kehataju püsimisel; emotsioonide regulatsiooni roll toimetuleku kujundamisel, psühholoogiline heaolu ja elukvaliteet krooniliste haigustega lastel, tervisetehnoloogiad, psühholoogiliste sekkumiste mõju hindamine.
Haridustee
Akkermann lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia eriala, 2003. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2010. aastal kaitses Tartu Ülikoolis psühholoogia doktorikraadi teemal "Serotonin-related Biomarkers and Symptoms of Eating Disorders" ("Serotoniinisüsteemi talitluse biomarkerid ja söömishäirete sümptomid", juhendajad Jaanus Harro, Anu Aluoja).
Kaalepi soo
Kaalepi soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 51 ha.
Kirsti Akkermann
Töökäik
Kirsti Akkermann alustas praktiseeriva psühholoogina aastatel 2000–2001 Lõuna-Eesti Haiglas, töötas 2001–2010 Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliinikus ja aastatel 2009–2016 Ambromed Kliinikus kliinilise psühholoogina. Alates 2017. aastast jätkab ta kutselist tegevust Kognitiivse ja Käitumisteraapia Keskuses(www.kkt-keskus.ee}
Kaalepi soo
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Kirsti Akkermann
Töökäik
Aastatel 2004–2014 töötas ta Tartu Ülikooli kliinilise psühholoogia lektori ja neuropsühhofarmakoloogia teadurina. Alates 2014. aastast on ta Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi kliinilise psühholoogia kaasprofessor ja osakonna juhataja, kliinilise psühholoogia kutseaasta programmijuht,ning 2020-2021 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna teadus-arendusprodekaan.
Ta on litsentseeritud kliiniline psühholoog-psühhoterapeut, superviisor.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Kirsti Akkermann on alates 2003. aastast Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsiooni juhatuse liige ja rahvusvaheline esindaja, aastatel 2019–2021 assotsiatsiooni president. Ta on Eesti Käitumis- ja Tervisteaduste Keskuse, Eesti Psühhiaatrite Seltsi, Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Kliiniliste Psühholoogide Ametiühingu liige. Ta osaleb VATEK-i eksperdigrupi töös.
Zürichi loomaaed
pisi|Zürichi loomaaia peasissepääs. Zürichi loomaaed (saksa Zoo Zürich) on loomaaed Šveitsi linnas Zürichis.
Loomaaed asutati aastal 1929. Seda juhatas pikka aega zoosemiootik Heini Hediger, tehes loomade pidamistingimustes rea uuendusi, mis arvestasid loomade omailma vajadustega.
Sherardi kibuvits
Sherardi kibuvits (Rosa sherardii) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv põõsaste liik.
Taim kasvab näiteks männikutes, lagendikel, parkides, teede ääres. Taim on Eestis haruldane.
Tunneli venitamine
pisi
Tunneli venitamine on tahtlik augustuse venitamine, eesmärgiks kanda tavalisest kõrvarõngastest erinevaid silindrikujulisi ehteid – tunneleid. Kõige tuntumad venitatavad augustused on kõrvarõngaaugud, kuid neediauke venitatakse ka ninas, keeles, põskedes ja huules. Kuigi kõiki augustusi saab venitada teatud suuruseni, on kõhre augustuse venitamine tavalisest palju keerulisem ja jätab suurema tõenäosusega taastumatuid arme, kui venitatakse liiga kiiresti.
Venitamist alustatakse väikeste koonusekujuliste venitusvahenditega (umbes 2 mm) ja liigutakse suuremateni, et vähendada augustuse rebenemise riski. 10 mm suurust tunnelit peetakse taastumatuks, kõik suurused alla 10 mm võivad kinni kasvada.
Terviseriskid
On vähe terviseriske, mis on seotud konkreetselt augustuse venitamisega. Enamik meetodeid ei tekita haavu, kui just ei venitata liiga kiiresti. Kui inimese naha elastsus lubab, on augustusi võimalik venitada väga palju suuremaks algsest suurusest. Vahemikus 6,5–13 mm on auk veel taastuv, suurematel venitustel tekib aga risk, et auk ei kasva kunagi tagasi originaalsuurusse. Augustuse taastumist mõjutavad mitmed asjaolud, näiteks aeg, mille vältel venitati ja kui kaua kulus venitatud augustusel paranemiseks. Siiski on iga inimene unikaalne ning mõnel ei taastu ka 5 mm läbimõõduga tunnelid kunagi. Venitatud augustuse kinnikasvatamist kiirendab näiteks E-vitamiini hõõrumine venitatud alale.
Ehted venitatud augustustele
Tunnelitele on väga palju erinevaid ehteid, neid valmistatakse kivist, metallist, puidust, kontidest, sarvedest, plastikust, akrüülist, merevaigust, bambusest, silikoonist, klaasist. Mõned materjalidest lasevad kõrval paremini "hingata" kui metallid või plastik, mistõttu ei satu mustus ega mäda äsja venitatud augustuse sisse. Akrüülist, kivist, puidust, bambusest, sarvedest ja kividest ehetel on tihti mikroskoopilised praod, mis ei võimalda tunnelit enne kõrva asetamist korrektselt puhastada ja seetõttu jäävad sinna mustus ja bakterid, mis on eriti ohtlikud värskelt venitatud augustuse puhul. Parimad materjalid äsja venitatud augustustele on titaan ja klaas, sest need ei ole rabedad ja kannatavad kuuma ega mõrane, kui neid korralikult puhastada.
Tunneli venitamise võimalused
Venitusvahend – see on spetsiaalselt venitamiseks ette nähtud koonusekujuline ehe. Enne venitamist venitusvahend puhastatakse, õlitatakse ja lükatakse läbi augustuse, mida soovitakse venitada. Pärast seda surutakse sama suur tunnel läbi venitatud augu. Venitusvahendid on keskmiselt 5,1–7,6 cm pikkused. Enamik neist on tehtud metallist või akrüülist. Kodus venitades kasutatakse tihti venitusvahendite asemel ka kudumisvardaid, okkaid või kõrsi. Venitusvahendiga augustuse venitamine on kõige soovituslikum viis seda teha, kuid samuti liiga kiiresti venitades võib see tekitada valu ja verejooksu.
Dead stretching – protsess, mil lükatakse tunnel olemasolevasse venitatud auku abivahendeid (venitusvahend, õli) kasutamata. See viib augustuse veritsemise ja rebenemiseni. Dead stretching on ohutu ainult siis, kui soovitud suurusega ehe liigub lihtsalt paika, ilma et seda peaks lükkama.
Teflonteibiga venitamine – protsess, kus olemasoleva ehte ümber kleebitakse õhuke kiht teipi. See teeb venitusvahendi suuremaks ja uuesti kõrva asetades võimaldab venitada olemasoleva augustuse mõne millimeetri võrra suuremaks.
Venitamine skalpelli abil – seda meetodit kasutades tehakse kõhre sisselõige, et augustuse diameetrit suurendada. Põhiliselt kasutatakse seda siis, kui on olemas kaks kõrvarõngaauku ja neid tahetakse üheks suureks tunneliks ühendada.
Skalpell ja teip – pärast skalpelliga tunneli sisselõikamist pannakse suur venitusvahend äsja lõigatud augustusse, et nahk veniks sellele järgi. Selline meetod on väga haruldane ja väga valus.
Silikoonist tunnelid – sellised tunnelid on pehmed, võimaldades natuke suuremaid ehteid olemasolevasse tunnelisse asetada. Kokku surudes ja augustusest läbi pannes need taastavad originaalsuuruse, mis omakorda venitab auku. Ka see variant on väga ohtlik, sest silikoon võib paisudes kõrva seest puruks teha ja sinna baktereid viia, mis omakorda verre saavad liikuda.
Tunnelite venitamise ajalugu ja kultuur
pisi
Augustuse venitamine pärineb indiaani rahvastelt ja seda on praktiseeritud üle terve maailma. Eri Aafrika, Euraasia ja Ameerika indiaanlaste hõimud venitavad augustusi kultuurilistel, religioossetel või traditsioonilistel põhjustel. Venitatud augustused võeti kasutusele selleks, et hõimud teineteisest erineksid ning ka lihtsalt ilu eesmärgil. Spetsiaalseid venitusvahendid valmistati kontidest, sarvedest, puidust ja kivist, hiljem võeti kasutusele naturaalselt koonusekujulised esemed – kihvad, hambad, merekarbid.
Paljud lääneriikide noored võtsid üle augustuste venitamise, eesotsas selleks, et välja paista või erineda ülejäänud kultuurist. Seetõttu võib jääda mulje, et tunnelite venitamine on tänapäeva modernse maailma tava, kuigi see pole tõsi. Venitamine, samamoodi nagu tätoveerimine, armistamine, põletamine ja juukselõikused on sama vanad kui inimeste ajalugu. Varem kasutati neid näitamaks kogukonna või hõimu saatust, et võõraid sõjas hirmutada ja ka ilu pärast. See oli ja on siiani populaarne nii meeste kui ka naiste seas. Ajaloos näitasid mehed venitatud augustuste kaudu oma kuulumist mõnesse hõimu või omaenda võimu – mida suurem venitus, seda kõrgemal positsioonil mees oli. Naiste jaoks oli tunnelite venitamine pigem ilu eesmärgil ning näitemaks seda, kunas tüdrukust sai naine. Mõned kultuurid ja hõimud kasutavad sellist määratletust siiani.
Näited eri hõimudest ja kultuuridest, kes on praktiseerinud tunnelite venitamist:
Kuningas Tutanhamon