cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Slaalom
Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1996: Alberto Tomba, Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 109 Maailmameister 1996: Alberto Tomba, Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 52 Maailmameister 1996: Patrick Ortlieb , Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 6. veebruar Osavõtjaid: 57 Maailmameister 1996: Marc Girardelli, Luksemburg Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 70 Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg , Rootsi Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 9. veebruar Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1996: Deborah Compagnoni , Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ülisuurslaalom
Finaal: 11. veebruar Osavõtjaid: 48 Maailmameister 1996: Isolde Kostner , Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Oulaineni linn
Oulainen on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Kiirlaskumine
Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 37 Maailmameister 1996: Picabo Street , USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Oulaineni linn
Oulainen nimetati linnaks 1977.
1997. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Alpi kahevõistlus
Finaal: 15. veebruar Osavõtjaid: 53 Maailmameister 1996: Pernilla Wiberg , Rootsi Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medali
<br style="clear:both;" />
Oulaineni linn
Oulainen on oluline liiklussõlm, mida läbib Helsingi-Oulu raudtee ja maantee 86.
Nidelva (Agder)
Nidelva on jõgi Norras Agderi maakonnas.
Jõe pikkus on 210 km ja valgla pindala 4000 km².
Nidelva saab alguse Nisserelva ja Fyreselvi ühinemisel.
Jõele on rajatud kuusteist hüdroelektrijaama; Nidelva on üks enim ülespaisutatud jõgesid Norras.
Rygene juures on keskmine vooluhulk 110 m³/s, sügisel 1987 mõõdeti suurimaks vooluhulgaks 1200 m³/s.
Nidelva suubub Arendali vallas Skagerraki väina.
Jüri Kuuskemaa
pisi|[[Toomas Hendrik Ilves ja Jüri Kuuskemaa Eesti riikliku iseseisvuse taastamise aastapäeva vastuvõtul augustis 2012]] Jüri Kuuskemaa (vahepeal perekonnanimi Keevallik; sündinud 25. oktoobril 1942 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane.
Kuuskemaa on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal 1965. aastal. Keskhariduse omandas ta Keila keskkoolis.
Jüri Kuuskemaa töötas alates 1964. aastast Kadrioru kunstimuuseumis, algul teadurina, hiljem kuraatorina. 1. veebruarist 2010 töötab Kuuskemaa Tallinna linnapea nõunikuna, peamisteks töövaldkondadeks muinsuskaitse, vanalinn, arhitektuur ja kultuuriküsimused.
Ta on rahvusvaheliselt hinnatud giid ja turismireiside juht. Kuuskemaa on avaldanud muinsuskaitse- ja ajalooteemalisi raamatuid ning teinud raadiosaateid, sageli kirjutab ta arvamuslugusid ajalehtedesse.
Kuuskemaa on tuntud muinsuskaitselise tegevuse ja harivate raadiosaadete poolest (Kuku Raadios teeb ta saadet "Memoria"). Eriti suurt tähelepanu on ta pööranud Kadriorule, sealsele barokkstiilis lossile ja pargile.
Kuuskemaa on väljendanud arvamust, et kui tuleb valida väärtusliku maja ja puu vahel, eelistab tema igal juhul maja: "Küllap on meie linnas ja maal keskkonda risustavaid inetuid parasiithooneid, mis tuleks maha lammutada, et lasta loodusharuldusest puudel kasvada. Kuid UNESCO maailmapärandisse kuuluvate ürgvanade hoonete puhul ei tohiks olla kahtlust, et puu ja maja, puu ja kiriku, puu ja torni vastuolu tekkides peab taanduma puu. Mis tahes liigist."
Ühiskondlik tegevus
Kuuskemaa oli 1987. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi (EMS) asutaja ning juhatuse liige.
Poliitiline tegevus
1990. aastal oli ta Eesti Kongressi delegaat.
Jüri Kuuskemaa on kandideerinud Keskerakonna nimekirjas 1996., 2013. ja 2017. aasta kohalikel valimistel ning 2015. ja 2019. aasta Riigikogu valimistel, kuid valituks ei ole osutunud.
Isiklikku
Jüri Kuuskemaa on näitlejate August ja Betty Kuuskemaa pojapoeg. Alates 1978. aastast on ta abielus Aet Kuuskemaaga. Tal on neli last.
Keevalliku nime sai Kuuskemaa 1951. aastal, kui vanavanemate soovil adopteeris ta kasuisa Udo Keevallik. Vanavanemad lootsid, et selle nime all on Nõukogude korra ajal kergem, kuna August Kuuskemaa oli langenud jaanuaris 1944 Teises maailmasõjas Saksa vägede poolel võideldes.
Jüri Kuuskemaa poeg on ettevõtja Juhan Kuuskemaa.
2 (Tallinna bussiliin)
2 on Tallinna bussiliin, mis sõidab Mõigu ja Balti jaama vahel, läbides Tallinna reisisadamat ja Tallinna lennujaama.
Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning reisijavedu toimub kõigil päevadel.
Mineraali tänav
Mineraali tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 2015. aastal pikendati tänavat Endla tänavast lõunasse. Seni oli tänav umbes 60 m pikkune ning jäi Endla tänava ja Paldiski maantee vahele.
Tänaval asub kiirtoidukiosk.
Tänav asub Tallinna Lilleküla Gümnaasiumi ja Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi teeninduspiirkonnas.
Ajalugu
Mineraali tänav tekkis 1904, kui Albert Koba hakkas selles piirkonnas krunte müüma.
Tänava varasemad võõrkeelsed nimed on saksa keeles Mineralstraße ja vene keeles Минеральная ул.
Tšehhi kirjandus
Tšehhi kirjandus on tšehhi keeles kirjutatud kirjandus.
Cuenca
Cuenca on linn Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas, Cuenca provintsi ja Serranía Media-Campichuelo y Serranía Baja maakonna halduskeskus. Linn asub 180 km kaugusel Madridist ja 206 km kaugusel Valenciast.
Cuenca on Castilla–La Mancha linnade seas elanike arvult kuues.
Cuenca kindlustatud vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Tuntud vaatamisväärsused on 1182–1270 ehitatud gooti stiilis katedraal, kõrgele Júcari jõe kaldale ehitatud nn rippuvad majad (Las casas colgadas) ja abstraktse kunsti muuseum.
Tõnis Kint
Tõnis Kint (kuni 20. märtsini 1939 Tõnis Kind; 17. august 1896 Paasioja talu, Taevere vald, Viljandimaa – 5. jaanuar 1991 Örnsköldsvik, Rootsi) oli Eesti poliitik, neljas Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis aastail 1970–1990.
Isiklikku
Tõnis Kint oli alates 1927. aastast abielus Salme Redlichiga (7. aprill 1904 – 28. märts 1990 Uppsala), pojad Oole Kint (sündinud 17. juunil 1931) ja Aarne-Tõnis Kint (2. november 1932– 2. august 2005); alates 1953. aastast teises abielus Magda Marianne Rassmanniga (10. oktoober 1906 – 24. juulil 1978 Stockholm). 17. augustil 2013 maeti tema ja Tõnis Kindi säilmed ümber Tallinna Metsakalmistule.
Boole'i algebra
Boole'i algebra on hulk koos sellel defineeritud kahe kommutatiivse, assiotsiatiivse, teineteise suhtes distributiivse ja neelduva binaarse algebralise tehtega, mida nimetatakse konjunktsiooniks (tähis ∧) ning disjunktsiooniks (tähis ∨), ja involutsioon, mis kannab nime eitus või täiend (tähis ¬).
Ignatius Loyola
pisi Íñigo (Ignatius) López de Loyola (1491 – 31. juuli 1556) oli jesuiitide ordu asutaja.
Ta sündis Hispaanias Gipuzkoa provintsis Azpeitias baski aadliku kolmeteistkümnenda lapsena.
1541. aastal määrati Ignatius salajase hääletuse tulemusel ordukindraliks. Tema kui andeka juhi mõju ja kirjavahetus ulatus Indiast Brasiiliani, Aafrikast Iirimaani.
Rio Grande
Rio Grande ('suur jõgi') on mitme objekti nimi:
...
Pont-à-Marcq
Pont-à-Marcq on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.
See on communauté de communes Pévèle Carembault' keskus.
Kinnula vald
Kinnula on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kinnula naabervallad on Kivijärvi, Lestijärvi, Perho, Pihtipudas ja Reisjärvi ning Viitasaari linn.
Külad
Hakkaraniemi, Hiilinki, Jääjoki, Kangaskylä, Kirikuküla, Markokylä, Matkusjoki, Muhola, Myllykylä, Niemenkylä, Rantakylä, Saarenkylä, Silkkiperä, Urpila
Pääsküla kivisild
pisi|Pääsküla kivisild Pääsküla kivisild on kahevõlviline paesild Tallinnas Nõmme linnaosas, mis ületab Pääsküla jõe. Kogu pikkus 21 meetrit ja laius 6,14 meetrit, sellest sõidutee laius 4,8 meetrit. Kuni 1960. aastani kulges üle silla Tallinna–Pärnu maantee.
Kivisilla valmimise aja suhtes ollakse eriarvamusel. Mõnede andmete kohaselt oli praeguse kivisilla kohal juba 1700. aasta paiku üheavaline puitsild, millele 19. sajandi alguses ehitati juurde teine sildeava. Puitsilda on mainitud sellel kohal olevat veel 1857. aastal. Arvatavasti ehitati kivisild puitsilla asemele 1873. aastal ehitusettevõtja Jaan Telleri poolt. Teise maailmasõja ajal sild osaliselt purustati ning taastati alles 1956. aastal. Sild on muinsuskaitse all (registri nr. 3132).
Jaak Põldma
Jaak Põldma (sündinud 16. mail 1988) on eesti tennisist.
Jaak Põldma parimaks ATP edetabelikohaks on 688 (27. juuli 2009).
Paarismängus on kõrgeimaks edetabelikohaks 1076 (7. juuni 2010).
Ta lõpetas 2007. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2011. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja kommunikatsiooni erialal. Pärast ülikooli lõpetamist on ta elanud ja töötanud USAs ja Ühendkuningriigis.
Saavutused
2006. aasta jaanuaris jõudis ta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril veerandfinaali.
Jaak Põldma võitis 2006. aasta septembri alguses Kanadas toimunud Juunioride ITF-i esimese kategooria tenniseturniiri Canadian Open Junior Championship 2006, alistades finaalis kohaliku sportlase Peter Polansky 6:4, 7:5. Kogu turniiri viie kohtumise jooksul kaotas Põldma vaid kaks setti.
Jaak Põldma parimaks saavutuseks täiskasvanute turniiridel on 2008. aasta juulis toimunud 10 000 USD auhinnafondiga ITF turniiri Saaremaa Open võitmine.
Isiklikku
Jaak Põldma vanaisa on Evald Kree, ema tunnustatud tennisetreener Aita Põldma ning õed Kaire ja Kriss mängisid samuti tennist.
Mardalsfossen
thumb|Mardalsfossen Mardalsfossen on juga Norras Mardøla jõel. Joa keskosa koordinaadid on.
Mardalsfossen on üks kõrgeimaid Euroopa jugasid – kogukõrgus Statistika Keskbüroo järgi on 705 m (Ülemaailmse jugade andmebaasi andmetel 657 m). Juga koosneb mitmest astmest. Üldiselt jaotatakse juga kaheks, kuid alumises languses eristatakse mitut lühemat langust. Pikim vertikaalne langus on 358 meetrit.
1970. aastatel ehitati joast läände 15 km kaugusele Grytteni hüdroelektrijaam, mistõttu juga kanaliseeriti ümber. Hüdroelektrijaama tõttu lastakse juga vabalt voolata oma looduslikus sängis aastas ainult kaks kuud: 20. juunist kuni 20. augustini.
Protestiks tammiehituse vastu, mis jättis peaaegu kogu aastaks joa kuivaks, sidus 1970. aastal Norra liikumise Süvaökoloogia asutaja Arne Næss end koos kolmesaja toetajaga kinni. Protesti tulemusena suurendati kahel suvekuul joa vooluhulka 3-lt 45 kuupmeetrini sekundis. thumb|left|Mardalsfossen
Kivijärvi vald
Kivijärvi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Kivijärvi naabervallad on Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kyyjärvi, Perho ja Viitasaari linn.
Külad
Heitjärvi, Hoikanperä, Kirikuküla, Lahdenperä, Lokakylä, Penttilänkylä, Puralankylä, Risuperä, Sompala, Tiironkylä, Talviaislahti.
Sainghin-en-Mélantois
Sainghin-en-Mélantois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.
See on Métropole européenne de Lille'i osa.
Nesi vald
Nesi vald on mitme valla nimi.
Jarno Koskiranta
Jarno Koskiranta (sündinud 9. detsembril 1986 Paimios) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliiga klubis SaiPa.
Soome kõrgliigas debüteeris Koskiranta hooajal 2009–10 SaiPa meeskonnas, kus mängis kuni hooaja 2011–2012 lõpuni. Seejärel mängis ta ühe hooaja Tappara ridades.
2020. aasta mais naasis ta SaiPasse, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.
2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Koskiranta Soome jäähokikoondisega hõbemedali.
Põrsas
pisi|Emis koos põrsastega Põrsas on noor siga, kes ei ole veel kesikuealiseks saanud.
Emane põrsas on emispõrsas, isane põrsas kultpõrsas. Põrsast, keda nuumatakse liha saamiseks, nimetatakse nuumpõrsaks. Piimaga toidetud põrsas on piimapõrsas.
Terminaator (elektroonika)
pisi|SCSI Terminaator Terminaator on riistvarakomponent, mis paigaldatakse juhtme või kaabli lõppu, et vältida signaali tagasipeegeldumist, mis tekitaks interferentsi. Selle asemel terminaator summutab signaali.
Terminaatorite tüübid
pisi|10BASE2 Terminaator
Terminaatorite kasutamine infotehnoloogias
Kõik paralleel-SCSI seadmed kasutavad terminaatoreid. SCSI seadmeid kasutatakse peamiselt salvestamiseks ja varundamiseks.
50-oomisele koaksiaalkaabli Ethernetile rajatud 10Base2 ja 10Base5 arvutivõrgud vajavad kindlasti tööks 50-oomist BNC terminaatorit. Kui arvutivõrgu kaabeldus ei ole korralikult termineeritud, siis toimub tugev signaalide peegeldumine ja põhjustab kõikide võrku ühendatud arvutite omavahelise ühenduse kaotamise.
75-oomisele televisioonikaablile kasutatakse televisiooni (75-oomise) koaksiaalkaabli lõpetamiseks F-konnektoriga. Keermestatud F-terminaator kruvitakse üldiselt otse kaablile. Läbi TV-koaksiaalkaabli jagatakse sageli ka interneti püsiühendust.
Euroopa Parlament
pisi| pisi|Euroopa Parlamendi hoone Brüsselis Euroopa Parlament (mitteametlikult ka europarlament) on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. Euroopa Parlament on Euroopa Liidu parlamentaarne institutsioon, mis koosneb 1957. aasta Rooma lepingu sõnade kohaselt "Euroopa ühenduseks liitunud riikide rahvaste esindajatest". Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud valivad saadikuid Euroopa Parlamenti üldistel ja otsestel valimistel iga viie aasta tagant, alates 1979. aastast. Seejuures on tegemist ainsa Euroopa Liidu otsevalitava organiga. 2020. aastal toimunud Brexiti järel on Euroopa Parlamendil 705 liiget.
Euroopa Parlament asub ametlikult Strasbourgis. Seal toimuvad kord kuus täiskogu nädalapikkused istungjärgud. Parlamendi teised töökohad on Brüssel ja Luxembourg.
Kuigi Euroopa Parlament ei saa ise Euroopa Liidu õiguse eelnõusid algatada, vaid hääletab Euroopa Komisjoni esitatud eelnõude üle, on parlament mitmete lepingute kaudu pidevalt mõju ja võimu omandanud. Need lepingud, eriti 1992. aasta Maastrichti leping ja 1997. aasta Amsterdami leping, on Euroopa Parlamendi muutnud pelgalt nõustavast institutsioonist seadusandlikuks parlamendiks, mis sarnaselt rahvuslike parlamentidega teostab võimu.
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio
pisi|Anton Wilhelm von Zuccalmaglio Anton Wilhelm Florentin von Zuccalmaglio [tsukalm'aljo] (12. aprill 1803 Waldbröl – 23. märts 1869 Nachrodt (praegu Nachrodt-Wiblingwerde vald Altena lähedal) oli saksa rahvalaulukoguja ning muusikakirjastaja.
Euroopa Parlament
Euroopa Parlamendi volitused
Euroopa Parlamendil on kolme liiki põhivolitused:
Tavaline seadusandlik menetlus on kaasotsustamine. See menetlus viib Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi ühisaktide vastuvõtmiseni. Kaasotsustamist kasutatakse töötajate vaba liikumise, siseturu loomise, teaduse ja tehnoloogia arengu, keskkonna, tarbijakaitse, hariduse, kultuuri ja tervise probleemidega seotud küsimuste puhul.
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio
Ta oli üks Jakob Salentin von Zuccalmaglio ja Clara Deycki kuuest lapsest, Vinzenz Jakob von Zuccalmaglioi vend. Ta kasvas üles Leverkuseni külas 2 km kaugusel Lennepist.
Euroopa Parlament
Euroopa Parlamendi volitused
Kuigi kaasotsustamine on standardmenetlus, on tähtsaid valdkondi, nagu maksustamisküsimused või iga-aastane põllumajandustoodete hindade ülevaatamine, mille kohta parlament annab ainult oma arvamuse.
Euroopa Parlament võtab Euroopa Liidu eelarve vastu iga aasta detsembris järgmiseks aastaks. Kui parlament on eelarve vastu võtnud, kontrollib Euroopa Parlament avalike summade kasutamist oma eelarvekontrollikomisjoni kaudu.
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio
Aastatel 1832–1840 oli ta ühe vene vürsti kasvataja Varssavis.
Euroopa Parlament
Parlamendi president, juhatus, esimeeste konverents
Juhatus on regulatiivne organ, mis vastutab parlamendi eelarve, haldus-, organisatsiooniliste ja personaliküsimuste eest. Lisaks presidendile ja 14 asepresidendile kuuluvad selle liikmete hulka ka viis kvestorit, kes osalevad liikmete haldus- ja finantsasjade ning põhikirjaküsimuste aruteludel nõuandva häälega. Juhatuse liikmed valitakse ametisse kaheks ja pooleks aastaks.
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio
Johannes Brahms oli selle kogumiku üle väga rõõmus ja töötles sealt 22 laulu, sealhulgas "Mein Mädel hat einen Rosenmund" ja "Die Blümelein, sie schlafen".
Euroopa Parlament
Komisjonid
Euroopa Parlamendi täiskogu istungite ettevalmistamiseks osalevad liikmed 20 alalises komisjonis. Komisjonid koosnevad 24–76 parlamendiliikmest. Igal komisjonil on esimees, juhatus ja sekretariaat. Lisaks alalistele komisjonidele võib parlament moodustada allkomisjone, ajutisi komisjone konkreetsete probleemide lahendamiseks ja uurimiskomisjone. Komisjonid kogunevad avalikeks aruteludeks Brüsselis üks kuni kaks korda kuus.
Anton Wilhelm von Zuccalmaglio
Aastal 2003 nimetati Waldbrölis Zuccalmaglio sünnimaja lähedal asuv väljak Inselsplatz ümber Zuccalmaglioplatziks. Seal on ka Zuccalmaglio ausammas. Ka Wiedenhofi Bitzewegiga ühendav tänav on nimetatud tema järgi.
Euroopa Parlament
Komisjonid
Parlamendi ühiskomisjonide eesmärgiks on hoida suhteid Euroopa Liiduga assotsieerumislepingute kaudu seotud riikide parlamentidega.
Delegatsioonid
Parlamentidevahelised delegatsioonid teevad koostööd paljude teiste riikide parlamentidega, seejuures ka Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide parlamentidega ning rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Delegatsioone on kokku 41. Liikmete arv delegatsioonides ulatub kaheteistkümnest enam kui 70 liikmeni (parlamentaarsete assambleede puhul).
Sekretariaat
Parlamendi tööd korraldab sekretariaat, mida juhib peasekretär. Sekretariaadis on ligikaudu 3500 töötajat, kellele lisanduvad poliitiliste rühmituste personal ja liikmete assistendid. Kolmandik personalist töötab keeleteenistuses (suuline ja kirjalik tõlkimine).
Parlamendi liikmed
Parlamendiliikme tööaeg jaguneb Brüsseli, Strasbourgi ja oma ringkonna vahel. Brüsselis osaleb ta parlamendikomisjonide ja fraktsioonide koosolekutel ning täiskogu täiendavatel osaistungjärkudel, Strasbourgis täiskogu 12 osaistungjärgul. Paralleelselt põhitegevusega peab parlamendiliige pühendama aega ka oma ringkonnale.
Kohtade jaotus
Parlamendikohad jagatakse reeglina proportsionaalselt, vastavalt iga riigi elanike arvule. Igal liikmesriigil on kindel arv parlamendikohti, mis ei või olla suurem kui 99 ja väiksem kui 5.
Eestist valitud parlamendiliikmed
Eestis toimusid Euroopa Parlamendi valimised esimest korda 2004. aastal pärast liitumist Euroopa Liiduga 1. mail.
2004. aasta valimistel said Eestist kolm kohta SDE (Toomas Hendrik Ilves, Marianne Mikko ja Ivari Padar) ning ühe koha Keskerakond (Siiri Oviir), IRL (Tunne-Väldo Kelam) ja Eesti Reformierakond (Toomas Savi).
2009. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta Keskerakond (Vilja Savisaar (Edgar Savisaare asendusliige, algselt Keskerakond; hiljem Vilja Savisaar-Toomast, Reformierakond), Siiri Oviir (algselt Keskerakond, hiljem parteitu)), ühe koha Reformierakond (Kristiina Ojuland (algselt Reformierakond, hiljem parteitu)), IRL (Tunne Kelam) ja SDE (Ivari Padar) ning üksikkandidaat Indrek Tarand.
2014. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta Reformierakond (Andrus Ansip (volitused lõppesid 1. novembril 2014, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Urmas Paet), Kaja Kallas (volitused lõppesid 5. septembril 2018, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Igor Gräzin)), ühe koha Keskerakond (Yana Toom), IRL (Tunne Kelam) ja SDE (Marju Lauristin (volitused lõppesid 6. novembril 2017, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Ivari Padar (volitused lõppesid 4. aprillil 2019, tema asemel sai Euroopa Parlamendi liikmeks Hannes Hanso)) ning üksikkandidaat Indrek Tarand.
2019. aasta valimistel said Eestis Euroopa Parlamenti kaks kohta SDE (Marina Kaljurand, Sven Mikser), kaks kohta Reformierakond (Andrus Ansip, Urmas Paet), ühe koha said Keskerakond (Yana Toom) ja EKRE (Jaak Madison). Pärast Brexitit sai 1. veebruarist 2020 lisakoha Isamaa (Riho Terras).
Parlamendi fraktsioonid
Parlamendiliikmed jagunevad fraktsioonidesse mitte päritoluriigi või rahvuse, vaid poliitiliste vaadete järgi. Alates 2009. aastast on Euroopa Parlamendi kodukorra kohaselt fraktsiooni moodustamiseks vaja vähemalt 25 parlamendiliiget, kes on valitud vähemalt seitsmest liikmesriigist. Iga fraktsioon valib endale esimehe (või kaks kaasesimeest) ja juhatuse ning moodustab sekretariaadi. Istungitesaalis määratakse parlamendiliikmete kohad liikmete poliitilise kuuluvuse järgi vasakult paremale, vastavalt fraktsioonide esimeeste kokkuleppele.
350px
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimiste tulemusel on Euroopa Parlamendis seitse fraktsiooni:
Kohtade jaotus liikmesriikide vahel
Alates 1. veebruarist 2020 jagunevad Euroopa Parlamendi 705 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt:
2014–2020 jagunesid Euroopa Parlamendi 751 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt:
2011–2014 jagunesid Euroopa Parlamendi 754 kohta liikmesriikide vahel järgmiselt:
2013. aastal liitunud Horvaatia sai 12 kohta ja kohtade koguarv tõusis seega 766-ni.
Drammeni vapp
pisi|Drammeni vapp Drammeni vapp on Norra Drammeni valla vapp. See kinnitati 17. novembril 1960.
Vapil kujutatakse kivivundamendil seisvat hõbedast sammast, mille ees on ristatud võti ja mõõk. Vapp põhineb Bragernesi pitsatil aastast 1723. Bragernesi ladinakeelne moto oli In Fide Et Justitia Fortitudo ('usus ja õigluses on tugevus') ja pitsatil olevad esemed viitavad sellele: võti – usk, mõõk – õiglus, sammas kividel – tugevus.
Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis
thumb|200px|right|Tallinna trammidepoo Vana-Lõuna tänaval mais 2009 Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis ehk TTTK oli Tallinna linna äriühing ning Tallinna Transpordiameti haldusalas olev ühistranspordiettevõte, mis korraldas Tallinna trolliliiklust ning Tallinna trammiliiklust.
Põhja-Mariaanid
Põhja-Mariaanid on Ameerika Ühendriikidega assotsieerunud riik Vaikse ookeani lääneosas. Asub Hawaii ja Filipiinide vahel.
Riigi territooriumi moodustavad Mariaani saarestiku 16 põhjapoolset saart, millest suuremad on Saipan, Rota ja Tinian. Saarte hulgas on kolm tihedasti koos paiknevat saart (Maugi saared), mida mõnikord loetakse üheks saareks, nii et saarte koguarvuks saadakse 14.
Lukas Hofer
Lukas Hofer (sündinud 30. septembril 1989 Bruneckis) on Itaalia laskesuusataja.
2006. aastal liitus ta esmakordselt Itaalia koondisega. Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 2009. aastal Oberhofis sprindis, saades 53. koha. Esimese poodiumikoha MK-etapil, saavutades ta 2010. aastal Kontiolahtis segavõistluse kolmanda kohaga ja  oma esimese võidu saavutas 5. jaanuaril 2012. aastal Oberhofis teatevõistluses koos Christian De Lorenzi ning vendade Markus ja Dominik Windischiga. See oli üle hulga Itaalia laskesuusatamise MK-etapi võit pärast René Cattarinussi võitu Hantõ-Mansiiskis 19. märtsil 2000. aastal, millest oli möödunud 11 aastat ja 10 kuud.
Ta osales kahtedel noorte maailmameistrivõistlustel: Val Martellos 2007. aastal (individuaalsõidus 23., sprindis 29., jälitussõidus 22., teatesõidus 13.) ja Ruhpoldingis 2008. aastal (individuaalsõidus 4., sprindis 15., jälitussõidus 4. koht), pronks teatesõidus) ja ühel juunioride maailmameistrivõistlustel Canmores 2009. aastal (individuaalsõidus 44. koht, kuld sprindis - 31. jaanuar -, kuld jälitamisel - 1. veebruar. Ta osales ka kahtedel Euroopa meistrivõistlustel, võites 2011. aasta Val Ridannas sprindis pronksi.
Hofer on osalenud taliolümpiamängudel kolmel korral: 2010. aastal Vancouveris (sprindis 56. koht, individuaalsõidus 46., jälitussõidus 54. ja teatesõidus 12. koht), 2014. aastal Sotšis (sprindis 12. koht, 14. koht individuaalsõidus, jälitussõidus 17. koht, 5. koht teatesõidus ja 3.koht segateatesõidus) ja 2018. aastal Pyeongchangis  (sprindis 10. koht, 10. koht jälitussõidus, 63. koht individuaalses arvestuses, 18. koht ühisstardiga sõidus, 12. koht teatesõidus, 3. koht segateatevõistluses).
Oma esimese individuaalse medali maailmameistrivõistlustelt võitis ta Hantõ-Mansiiskis 12. märtsil 2011. aasta maailmameistrivõistlustel ühisstardiga sõidus, saades pronksmedali, maailmameistriks tuli norralane Emil Hegle Svendsen venelase Jevgeni Ustjugovi ees. Hofer on veel saanud kolm teatevõistluste maailmameistrivõistluste medalit. Kaks hõbemedalit on ta saanud 2019. aastal Östersundis paaristeatesõidus ja 2020. aastal Anterselvas segateatevõidus ja pronksmedali 2019. aastal segateatesõidus.
Herilasämblik
Herilasämblik (Argiope bruennichi) on ämblikuliik, mida leidub Kesk- ja Põhja-Euroopas, Põhja-Aafrikas ja paiguti Aasias.
Kurisoo
Kurisoo (saksa keeles Kurrisal) on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ambla valda.
Elanike arv 91 (seisuga 1. jaanuar 2013).
Koaanid
pisi|[[Kassi koaanid (punktiirjoonega), mida piiravad sahkluu (sinisega) ja suulaeluu (oranžiga)]] Koaanid on ninaõõne tagasõõrmed, mille varal on ninaõõs ühenduses ninaneeluga.
Kestvusratsutamine
Kestvusratsutamine ehk rännak on ratsaspordi ala, kus pannakse proovile hobuse kiirus ja vastupidavus ning ratsaniku maastikul ratsutamise oskused.
Kurisoo
1977. aastal liideti Kurisoo külaga Aravete-Saunaküla.
Kestvusratsutamine
Ametlikud võistlused toimuvad ühisstardist distantsidel 15–160 kilomeetrit. Võistlused toimuvad maastikul märgitud rada mööda. Rajal võib olla mitmesuguseid looduslikke takistusi, maastik on vahelduv. Olenevalt distantsi pikkusest on võistluse jooksul üks kuni mitu veterinaarkontrolli. Lisaks kontrollitakse hobuse tervist enne ja pärast võistlust.
Kurisoo
Asukoht
Küla asub poolkaares ümber Aravete asula, piirnedes veel Sääsküla, Raka, Rava ja Märjandi külaga. Omab ühist piiri ka Albu valla Orgmetsa ja Ahula külaga. Külal puudub keskus. Küla praegune territoorium on kujunenud osalise Aravete asula ja Kurisoo küla liitmisel. Küla läbivad Piibe maantee ja Sõmeru–Pärnu maantee. Halduskuuluvus läbi aegade: Käravete mõis, Albu mõis, 1866 Seidla vald, 1894 Albu vald, 1945 Aravete Külanõukogu, 1977 Ambla Külanõukogu, 1991 Ambla vald, 2017 Järva vald.
Kestvusratsutamine
Levinuim tõug kestvushobuste seas on araabia hobune.
Kurisoo
Vaatamisväärsused
Kurisoo külas asub Aravete Moto ja Vabaajakeskus, mis on rahva seas rohkem tuntud kui Aravete Kardikeskus. Aravete kardirada on kompleksina üks paremaid Eestis. Seal toimuvad suve jooksul mitu rahvusvahelist spordivõistlust ja kardisõiduvõimalust pakutakse ka tavapuhkajale.
Kestvusratsutamine
Olenemata stardi viisist ja reeglitest, võistleb iga võistleja läbi kogu sõidu nagu ta oleks üksi ja vastane oleks ainult rada, distants, kliima, pinnas ja kell.
Võistluste ajal tuleb eriti hästi hoolitseda hobuse eest ja see on väga tähtis osa kogu võistlusest. Et edu saavutada, peab võistleja omama teadmisi hobuse efektiivsest ja ohutust liikumisest maastikul.
Hobustele tehakse veterinaarülevaatus enne ja pärast sooritust ja ainult need hobused, kes läbivad veterinaarkontrolli edukalt, saavad arvessemineva tulemuse. Üle 40 km võistlused jagatakse nii, et veterinaarkontroll on kuni iga 40 km järel ja samal ajal on ka kohustuslik puhkepaus 30–40 minutit. Puhkepausi ei loeta lõpptulemuse hulka. Igas vahefinišis on hobusele ettenähtud maksimaalne taastumisaeg 20 minutit (lõppülevaatusel 30 minutit). Taastumisaja jooksul peab hobuse pulss olema max 64 l/min. Lisaks pulsile peab ta näitama korrapärast ja ergast traavi, tema organismi vedelikutase peab olema normis ning sooled jm siseelundid toimima. Ka viimases, finišijärgses veterinaarkontrollis peab hobune olema fit to continue seisundis.
Ühepäevastel võistlustel läbitakse kuni 160 km pikkusi distantse. Korraldatakse ka kahe- ja kolmepäevaseid võistlusi.
2014. aastal on Eestis poolsada aktiivselt võistlevat paari (ERL-i edetabel 2012), lisaks neile veel ca 20 paari, kes osalevad kalenderplaani välistel võistlustel (tutvumisklassid). Aastas korraldatakse 6–8 rahvuslikku võistlust, sh meistrivõistlused ponidele, juunioridele, noortele ja seenioridele. Järjest kasvavat populaarsust koguvad nn tutvumisklassid (u 20–30 km). Tutvumisklassis on võimalik saada aimu kestvusratsutamisest kui ratsaspordialast. Järjest enam liigutakse sealt edasi kõrgematele raskusastmetele. Olgu märgitud, et kestvusratsutamises on kvalifitseerumise tingimused küllaltki karmid. Tegemist on ratsaspordialaga mis esitab tõsiseid väljakutseid nii ratsaniku kui hobuse füüsisele. Ettevalmistus 160 km distantsiks võtab aastaid. Selleks, et kvalifitseeruda CEI 1* võistlusele ehk madalamaile tasemele tuleb eelnevalt läbid viis rahvuslikku võistlust etteantud distantsidel ja kiirustel.
Vaatamata eeltoodule on Eesti kestvusratsutajad aktiivsed osalema FEI võistlustel. FEI edetabelist võib leida 11 ratsanikku, kes lõpetanud edukalt sõidu CEI 1*–4* tasemel.
Koer (ansambel)
Koer on Vaiko Epliku ja tema endiste bändikaaslaste taas kokku tulnud punkgrupp, mis loodi tunduvalt varem kui ta ansambel Claire's Birthday. Nimekaim lugu "Maiu on piimaauto".
Chemnitz
pisi|Chamnitzi kesklinn Chemnitz on linn Saksamaa idaosas Saksimaal. Asub Chemnitzi jõe ääres Maagimäestiku põhjanõlval.
Ajalugu
Chemnitz on tekkinud slaavlaste asula ja sinna rajatud benediktiinide kloostri juurde. Linnaõigused sai aastal 1170. Linn sai Teises maailmasõjas tugevasti kannatada, kuid mitmed ajaloolised hooned taastati. 1953–1990 oli linna nimi Karl-Marx-Stadt.
Rahvastik
Elanike arv on 243 733 (2007). Elanike keskmine vanus oli 2010. aastal 47 aastat. 18,3% tööealistest elanikest olid veebruaris 2006 töötud.
Linnaosad
Chemnitzi linna territoorium on jagatud 39 linnaosaks. Linnaosad Einsiedel, Euba, Grüna, Klaffenbach, Kleinolbersdorf-Altenhain, Mittelbach, Röhrsdorf ja Wittgensdorf on Saksimaa vallakorralduse järgi ühtlasi asulad. Nendel asulatel on omaette volikogud, milles on, olenevalt elanike arvust asulas, 10 kuni 16 liiget, samuti linnaosavanem kui volikogu esimees. Volikogud tegelevad peamiselt asulat puudutavate asjade arutamisega. Lõpliku otsuse teeb siiski Chemnitzi linna volikogu.
Linnaosad nende ametlike numbritega:
¹ ühtlasi asula
Roberto Ayala
pisi|Roberto Ayala Roberto Fabián Ayala (sündinud 14. aprillil 1973 Paranás,Entre Ríose provintsis) on endine Argentina jalgpallikoondise kaitsja.
Argentina rahvuskoondises debüteeris Ayala 16. novembril 1994, kui mängiti Tšiili meeskonnaga. Karjääri jooksul on ta koondises mänginud 115 korda ja löönud 7 väravat. Ayala on kuulunud Argentina koondisse kolmedel maailmameistrivõistlustel (1998, 2002 ja 2006). Kõige paremini on koondisel läinud 2006. aastal Saksamaal, kui jõuti veerandfinaali ning kus veerandfinaalmängus Saksamaa vastu lõi Roberto Ayala ka avavärava. Mängu normaalaeg lõppes 1:1 viigiga. Lisaaeg ei toonud selgust ja tuli võtta kasutusele penaltilöömine. Ayala lõi teisena oma penalti, kuid Saksamaa väravavaht Jens Lehmann tõrjus selle. Penaltite löömine lõppes sakslaste võiduga 4:2.
Klubi tasandil on ta mänginud Ferrocarril Oestes (1991–1994), River Plates (1994–1995), Napolis (1995–1998) ja AC Milanis (1998–2000).
Isiklikku
Roberto Ayala on 177 cm pikk.
Araba provints
Provints jaguneb Arabako Ibarraki (Valles Alaveses), Arabako Lautada, Arabako Mendialdea, Errioxa Arabarra, Gorbeia Inguruaki, Kantauri Arabarra (Cantabrica Alavesa) ja Vitoria-Gasteizi maakonnaks.
Kliima
Provintsis on aasta keskmine temperatuur +11,3 °C, jaanuaris +4,3 °C ja augustis +18,6 °C. Aastas sajab 788 mm, neist jaanuaris 87 ja augustis 48 mm. Aastas paistab päike 1718 tundi, sellest jaanuaris 74 ja augustis 208 tundi.
Üliõpilaste Selts Raimla
pisi|Üliõpilaste Selts Raimla maja Veski tänav 42, Tartu Üliõpilaste Selts Raimla (lühend ÜS Raimla) on eesti soost meesüliõpilaste organisatsioon.
Raimla lipp
Lipuvärvid on helesinine ja valge. Lipu tagaküljel on embleem värvides helesinine-valge-kuldkollane. Lipu külgserv on kuldkollaste narmastega, vardale on seotud kahe tutiga kuldkollane nöör. Kanga mõõdud on suhtega 2:3.
Embleem
Raimla embleem (lipul) on värvides helesinine-valge-kuldkollane. Lint ja särp on värvides helesinine ja valge.
Sõrmus
Sõrmusel on kujutatud Raimla embleem.
Tekkel
Tekkel on helesinine, äär valge ja nokk must. Mütsi peal on kuldkollasega kujutatud rosett.
Monika (lumetorm)
pisi|Lumetorm Monika tagajärjed [[Narvas]] Monika oli lumetorm, mis tabas Eestit 2010. aasta 9. detsembril. Selle põhjustas tsüklon Monika, millele pani nime Monika Pfrengle-Sewing. Tsüklon Monika tekkis kaugele lõunasse taganenud frontaaltsoonis Atlandi ookeani 40. laiusel ning ületas Biskaia lahe, Prantsusmaa, Saksamaa, Poola ja Leedu. 8. detsembril põhjustas see Prantsusmaal lumesaju, mille tõttu oli halb nähtavus ja maanteel tekkisid ummikud, häiritud oli ühistransport. Poolteist tundi oli suletud Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, külastajate jaoks oli suletud Eiffeli torn. Prantsusmaal nimetati seda lumetormiks, mis on EMHI seisukohast väike liialdus, sest lund tuli juurde umbes 10 cm ja kirdetuule tugevus küündis vaevu 10 m/s. Skandinaaviast Läänemerele tulvava külma õhuga kohtudes põhjustas tsüklon lumetormi. Energiat lisas sellele Vahemerelt ja Mustalt merelt pärinev soe õhk, mis tõusis kaugele Süda-Venemaale. 8. detsembril ilmunud prognoosi järgi võis üle 24 tunni kestev tuisk lisada Kesk-Eestist lõuna-kagu ja ida-kirde poole kuni 20 cm lumikatet.
9. detsembril päeva keskpaiku ähvardas see Lätit, Riias sadas maha üle 19 cm lund.
Tugeva tuule tõttu kukkusid mõned suured puud maanteedele ja elektriliinidele. Suurim tormituule kiirus mõõdeti Dirhami vaatlusjaamas 10. detsembril kella 6 ja 7 vahel, see oli 26,1 m/s. Veel 24 ilmajaamas registreeriti tuult kiirusega üle 15 m/s. Lääne-Virumaal nähti mitmes kohas äikest, mis on talvel päris harv loodusnähtus.
pisi|Lumesaju tõttu olid tänavad kaetud paksu lumikattega Intensiivse lumesaju tõttu kujunes paks lumikate, mille suurim paksus mõõdeti Väike-Maarjas: 60 sentimeetrit, ööpäeva jooksul oli lumekiht kasvanud 38 sentimeetrit. Üle poole meetri oli lund maas veel Alajõel (54 cm), Jõhvis (52 cm), Viljandis (52 cm), Kuusikul (51 cm) ja Türil (50 cm).
Bussifirma Mulgi Reisid tühistas oma reisid Harjumaal alates 9. detsembri kella 21.00-st.
10. detsembril olid Lääne-Virumaa kõrvalteed lumetormi tõttu läbimatud. Buss liinil Tartu–Rakvere oli 4 tundi Rakvere lähedal lumevangis. Tallinna–Narva maanteel oli liiklus suletud Sämist Varjani.
Tallinna-Narva maanteel Padaorus 119. kilomeetril oli sõiduautodes, reisibussides ja veokites lumevangis hinnanguliselt kokku 600 inimest. Paljud neist olid sunnitud autodesse ööbima jääma. Viru-Nigula spordihoonesse oli evakueeritud üle 90 inimese, kellele anti sooja sööki ja jooki ning pakuti ka pesemisvõimalust (ühe tunnistaja väitel seda polnud). 10. detsembri kella 16-ks oli evakueeritud 153 inimest. Kella 22-ks olid kõik inimesed Viru-Nigula spordihoonest lahkunud, üks inimene jäi Viru-Nigula rahvamajja ööbima.
11. detsembril oli Harjumaal Raasiku-Kostivere teel lumevangis veel 11 autot.
9. detsembril põrkasid Jõgevamaal kokku veoauto ja sõiduk, sai vigastada väiksema masina juht.
9. detsembril jäi Stockholmist saabunud lennuk Ülenurme lennuväljal maandumata ja suundus Tallinnasse.
10. detsembril kell 7.25 põrkasid lumemöllu tõttu Tartumaal Ülenurmel kokku kell 5.53 Oravalt väljunud Orava–Tartu reisirong ja teid lumest puhastanud traktor, traktorijuht sai raskelt viga, traktor rebenes pooleks. Rong seisis pool tundi peatuses, keegi reisijatest vigastada ei saanud.
Kahe päeva jooksul külmus surnuks kaks inimest, üks Tartu- ja teine Valgamaal, Järvamaal jäi üks inimene teadmata kadunuks. 9. detsembril toimunud autoõnnetuses hukkus väidetav allilmaliider Vambola Kivirajuja.
9. detsembril jäi ära Rahvaliidu volikogu koosolek.
pisi|Autod olid õues lume sees 10. detsembril Järvamaal Laupa põhikoolis jõudis kooli kokku 84 õpilasest 30 last ning lapsed saadeti pärast esimest tundi koju.
10. detsembri pärastlõunal lumesadu lõppes, aga jätkus pinnatuisk ja puhus tuul kiirusega kuni 23 m/s.
EMHI prognoosi järgi eemaldus Monika tsüklon Valge mere suunas.
Padaoru sündmuste hilisem kajastus
Padaoru sündmuste üle on hiljem korduvalt arutletud. Kui riigiametite esindajate ja poliitikute hinnangul tehti inimeste lumevangist päästmiseks kõik vajalik ja võimalik, siis avalikkus ei olnud eelneva lumetõrje ja hilisemate päästetöödega rahul ning kohati kõlas isegi nõudmine, et minister Marko Pomerants tagasi astuks. Siseministri nõuniku Jan Trei hinnangul tekitas probleeme ennekõike kriisikommunikatsioon, mis ei võimaldanud eri ametkondadel infot ja tegevust koordineerida. Andres Raid tegi ettepaneku anda taoliste kriiside juhtimine üle kaitseväele. Padaoru juhtumit on kasutatud ka selleks, et kutsuda inimesi üles ettevaatusele talvistes oludes.
Illuminaadid
Illuminaadid (ladina keeles illuminati, 'valgustatud') olid aastatel 1776–1786 tegutsenud salaseltsi enesenimetus. Selts levis hiilgeajal 1780–1783 Saksamaal ja Austrias, kuni varises sisetülides 1784. aastal. Baieris tegutsenud 295 liikme kohta on säilinud põhjalik ülevaade, erinevalt näiteks tollastest loožidest. Enne keelustamist võis seltsil kogu Euroopas olla 1000–2000 liiget. Naiste, munkade ja teiste salaseltside liikmete vastuvõtt polnud lubatud.
Ühing asutati 1. mail 1776 Baierimaal üliõpilaste lugemisringina, keelati aastal 1784 ja lõplikult 1786. Katse ühing taastada aastal 1793, ebaõnnestus. Illiminaatide selts polnud seotus vabamüürlusega.
1. mail 1776 asutas kanoonilise õiguse professor Adam Weishaupt Baierimaal Ingolstadtis katoliku kiriku vastase salajase üliõpilaste rühmituse. Weishaupt kasutas esimesel paaril aastal nimetust perfektilibilisten ('täiustumisvõimelised'). 1779. aastal hakati kasutama illuminaatide nimetust. Ta õpetas vabamõtlejatest üliõpilastele ja hiljem teistele liikmetele ateistliku arusaama inimkonna täiustumisvõimesse, loodusfilosoofiat, vabariigi aluseid ja positiivset kristlust.
On teada mitme väljapaistva liikme nimi, nende seas Johann Wolfgang von Goethe, aga tõenäoliselt ei ulatunud liikmete arv kunagi üle kahe tuhande. Klubi eesmärgiks paistis olevat ratsionaalne, ateistlik valitsus.
Ingolstadt
Ingolstadt on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Doonau kaldal, Münchenist ligikaudu 70 km põhjas.
Illuminaadid
Illuminaatide seltsiga ühines 1. juulil 1780 vabamüürluses pettunud Adolph Knigge. Sel ajal oli organisatsioonil ligikaudu 60 liiget. Erinevalt Weishauptist püüdis Knigge liikmeteks värvata mõjukaid, andekaid ja rikkaid vabamüürlasi. Alates 1780. aastast võisid tekkida üksikliikmetel kontaktid vabamüürlastega. Illuminaadid levisid Adolph Knigge tegevuse tulemusel ka Saksamaa protestantlikele aladele ja naabermaadele. Mõlema organisatsiooni koosolekute salastatus tegi neist suurepärased kohad ohtlike ideede arutamiseks – ideede, mis tõmbaksid riigivalitsuse ja riigikiriku mittesoovitavat tähelepanu, kui neid liiga avalikult välja toodaks. Hirm uute ideede ees, rääkimata veel salaja arutatavatest, ajendas 1785. aastal Baierimaa valitsust nii illuminaate kui ka vabamüürlasi keelustama. Toimusid läbiotsimised, kuid mitte repressioonid. Mujal Saksamaal ei toimunud midagi.
Ingolstadt
Ajalugu
Ingolstadti on esmamainitud juba 806. aastal. Umbes 1250. aastal sai Ingolstadt linnaõigused.
Illuminaadid
Weishaupti ja Knigge vahel tekkis konflikt. Weishaupt ei soovinud vabamüürlaste rituaalide kasutuselevõttu ja ta oli kategooriliselt vastu revolutsioonilisele poliitikale. Kniegge lahkus klubist 1. juulil 1784. Pärast mitme olulise liikme vahistamist klubi lagunes ja kaotas populaarsuse. 1793. aastal tegid järelejäänud liikmed katse klubi taastada. See aga ei õnnestunud ning klubi hilisemast tegutsemisest teateid pole (v.a ilukirjandus). Ateistliku klubi edu Saksa valgustuses oli lühiajaline. Erinevalt vabamüürlusest ei elanud illuminaadid ühenduses puhkenud sisekonflikti ega organisatsiooni keelustamisest põhjustatud ebapopulaarsust üle.
Ingolstadt
Ajalugu
Ingolstadtis asuvad autotootja Audi peakorter ja elektroonikakaubamajade keti MediaMarkt peakorter.
Illuminaadid
Muud samanimelised rühmitused ajaloos
Illuminaatide nime kasutanud liikumistel ajaloos pole omavahelisi seoseid.
Ingolstadt
Ajalugu
Linnas asus 1472. aastal asutatud Ingolstadti ülikool, mis on Müncheni Ülikooli eellane.
Ingolstadt on tähtis liiklussõlm.
Illuminaadid
Ameerika Illuminaatide Ühing
Strang oli innukas polügaamia pooldaja ja ilmselt naiste aluspükste imetleja; üks tema järgija, keda oli avalikult piitsutatud, kuna ta keeldus sundimast oma naist sellist riietuseset kandma, tulistas ja tappis ta. Tema surma järel hävitasid kalurid, kes elasid Koprasaarel Michigani järve põhjaosas, palvemaja (mõlema organisatsiooni peakorteri) ja järelejäänud poolehoidjad läksid laiali.
Harilik kukesaba
Harilik kukesaba (Lythrum salicaria) on rohttaim kukesabaliste sugukonna kukesaba perekonnast.
Taime vars on 30–100 cm pikk ja tugev. Taime õied on roosakaslillad, õitseb juulist septembrini.
Taim kasvab madalsoodes, veekogude kallastel jt.
Levik
Harilik kukesaba on pärismaine Euroopas, Aasias, Aafrika põhjaosas ja Kagu-Austraalias. Eestis tavaline.
Sissetoodud võõrliigina on ta levinud invasiivsena Põhja-Ameerikas ja Uus-Meremaal. Põhja-Ameerikas on tema leviku piiramiseks kasutatud biotõrjemeetodeid.
Ninaõõs
Ninaõõs (ladina keeles cavum nasi) on paljude selgroogsete hingamisteede valdavalt paariline algusosa. Ninaõõnel eristatakse ninaesikut ja pärisninaõõnt.
Ninaõõne anatoomia, morfoloogia, tsütoloogia, füsioloogia ja patoloogia erinevad nii liigiti kui ka indiviiditi.
Nina vahesein
Ninaõõs jaguneb vaheseina varal kaheks sümmeetriliseks pooleks. Nina vaheseina ja karbikute vahele jääb ühine ninakäik.
Ninakarbikud
Ninaõõne külgmisel seinal on kummalgi pool kolm luulist ninakarbikut :
Ninakäigud
Ninakäigud, mis paiknevad ninakarbikute all, jagavad ninaõõne omakorda kolmeks:
Ninaõõne sisesein
Ninaõõne näärmeterikas ripsepiteeliga limaskest sisaldab rohkesti limanäärmeid ja veresooni. Limaskest on paks ja tursub kergesti ärritajate mõjul (keemilised ained, infektsioon jne).
Ninaõõne tagaosa siseseinal paikneb haistmisepiteel.
Madudel
Veelise eluviisiga madudel paiknevad ninaõõne ees ninasõõrmed, mis on varustatud isesuletavate ringiliste klappidega ja klapilaadeste kilbistega (veemadulased), mis sulgevad nii nina kui ka suu kui nad vee all ujuvad. Lisaks paiknevad merevees elavatel madudel ninaõõnes ninanäärmed (inglise keeles salt glands), mille kaudu liigne sool väljutatakse.
Asend
Eest on ta avatud ninasõõrmetega, tagant toimub tagasõõrmete ehk koaanide kaudu ühendus neelu ninamise osaga. Ninaõõne kohale jääb eesmine koljuauk, alla suuõõs, külgmiselt asuvad silmakoopad ja ninakõrvalurked.
Ninaõõs on ühendatud koljuluude (ülalõua-, otsmiku-, kiil- ja sõelluus) õhkusisaldavate urgetega. Ninakõrvalurked on limaskestaga kaetud õhuruumid mis osalevad sissehingatava õhu soojendamises ja on ka hääle resonaatoriteks.
Ilus aeg
"Ilus aeg" on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene jõulualbum.
Album anti välja 10. novembril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. Plaadil teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor Lii Leitmaa juhatusel. Albumilt on välja antud kaks singlit: "Last Christmas" ja "Talve võlumaa".
Plaadil kõlavad peamiselt klassikalised ja kõigile tuntud jõululaulud. Kuigi enamik lugudest on eesti keeles, kõlab seal ka paar ajatut ingliskeelset pala.
Album on olnud mitu nädalat Eesti albumi müügiedetabelite tipus.
Ajalugu
Jõulualbumi tegemise mõte tekkis Birgitil juba 2007. aasta detsembris pärast väljamüüdud kontserti Kaarli kirikus. Albumi lood on arranžeerinud Uku Suviste ja albumi on produtseerinud Ivar Must. Albumi esmaesitlus toimus 11. novembril 2008.
Devante Smith-Pelly
pisi|Devante Smith-Pelly 2018. aastal [[Washington Capitalsi särgis]] Devante Malik Smith-Pelly (sündinud 14. juunil 1992 Scarborough's Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib American Hockey League'is (AHL) klubis Ontario Reign ründajana paremäärel.
Ta alustas karjääri Ontario Hockey League'i klubis Mississauga St. Michael's Majors.
2010. aastal valis Anaheim Ducks ta NHL-i draft'is 42. valikuna. NHL-is debüteeris ta Ducksi meeskonnas hooajal 2011–12. NHL-is on ta mänginud veel Montreal Canadiensi (2015–2016), New Jersey Devilsi (2016–2017) ja Washington Capitalsi ridades (2017–2019). 2018. aastal võitis ta Capitalsiga Stanley karika. NHL-is on tema seni resultatiivseim hooaeg olnud 2014–15, mil ta lõi Ducksi meeskonnas viis väravat ja andis 12 väravasöötu. Smith-Pelly oli silmapaistev ka 2017–18 Stanley karika väljalangemismängudes, mil ta lõi Capitalsi meeskonnas seitse väravat.
Hooajal 2019–20 mängis ta KHL-i klubis Kunluni Red Star, saades kirja kaheksa väravat ja kolm väravasöötu.
2021. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Ontario Reigniga. 21. märtsil 2021 mängis ta ühes ründekolmikus koos Quinton Byfieldi ja Akil Thomasiga, kes mõlemad on samuti mustanahalised. See oli esimene kord alates 1940. aastatel, kui profitasemel jäähokis moodustasid mustanahalised ühe ründekolmiku.
Vaiko Eplik
Vaiko Eplik (sündinud 1. augustil 1981 Raplas) on eesti laulja ja helilooja.
Ta on tegev olnud bändides Claire's Birthday, Ruffus, Koer ning Vaiko Eplik ja Eliit.
Elulugu
Aastal 2004 mängis Vaiko Eplik Vanemuise teatris rokkooperis "Jesus Christ Superstar" Juudast ning 2009. aastal kehastas samas teatris etendunud "Evitas" Che Guevarat.
2010. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel võitis parima meesartisti auhinna. Sama aasta popmuusika aastaauhindade konkursil anti talle aasta esitaja nimetus.
2013. aastal esilinastus kinodes animafilm "Suur maalritöö", mille helindas Vaiko Eplik. Tema kirjutatud muusikat esitavad filmis ning CD plaadil Mari Pokinen, Priit Võigemast ja Rapla laulustuudio lauljad. Sama aasta lõpul ilmus kaks esimest singlit Epliku järgmiselt, 2014. aasta stuudioalbumilt "Nõgesed": "Murelik brünett" ning "Mõtetes mõrudais".
Vaid mõni kuu peale albumi "Nõgesed" ilmumist avaldas Eplik singli "Juulia", mis pärineb 2014. aasta juulis välja antud stuudioalbumilt "Nelgid".
2020. aasta 6.juulil valiti Eplik Eesti autorite ühingu juhatuse esimeheks.