cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ararati tasandik
Ararati tasandik ning Sevani vesikond asuvad rikkaliku päikesepaiste käes – päike paistab seal ligikaudu 2700 tundi aastas. Ka Egiptuses Aleksandria linnas ei kohta oluliselt rohkemat päikesepaistet. Lühim on päikesepaiste kestus metsase ala keskmäestikupiirkonnas (ligikaudu 2000 tundi aastas). Vahemikus juunist oktoobrini leiab mägede jalamitel vaevalt mõne päikseta päeva.
700px|pisi|center| Panoraamvaade Ararati tasandikule, vaadatuna [[Aghtshkhi linnast Armeenias. ]]
Galerii
<Gallery> Pilt:Khor Virap.jpg|Khor Virapi klooster ja Ararat </Gallery>
Kamal
pisi|Puidust kamal Kamal on navigatsiooniseade laiuskraadi mõõtmiseks.
Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing (lühend: EBMÜ) on aastal 1994 Tallinnas asutatud ühing.
EBMÜ põhiülesanded on põhikirja alusel järgmised :
1) teha tervis- ja loodushoiualast selgitustööd;
2) toetada teaduse ja tehnika arengut oma valdkonnas;
3) koordineerida arstide ja tehnikaala spetsialistide koostööd;
4) korraldada publitseerimisalast tööd oma valdkonnas;
5) korraldada ameti- ja täienduskoolitust;
6) teha koostööd, vahetada kogemusi ja informatsiooni teiste kutsealade ning asutuste ühendustega, samuti välisriikide ja rahvusvaheliste analoogiliste organisatsioonidega.
Koplimetsa (Kadrina)
pisi|Maaparandusobjekti tähistav kivi Koplimetsa on ajalooline Kadrina kihelkonna küla, mis moodustati 1877. aastal ja kaotati 1977. aastal.
See on 1877. aastal rajatud saunaküla. Kadrina Katariina koguduse pastor Friedrich Wilhelm Treueri memoriaali visitatsioonide tabelis on 1865–70 aastatel Koplimetsas (Koblimetsa) Jaani hajatalu kohta märge. Aastal 1804 selle kohta andmeid ei ole, mistõttu pidi see talu kui üks esimesi Koplimetsa talusid end 19. sajandi esimesel poolel sisse seadma. Tegu on arvatavasti Jaan Kotka taluga.
Imastu mõisa valdustes algas talude kruntiajamine aastal 1861. Kruntide väljamõõtmisega tekkis Imastu mõisa alla kaks uut küla, milleks oli Koplimetsa ja Pankase. Koplimetsa (saksa keeles (Dorf Koplimetsa; vene keeles ''Дер. Коплимеца; (д.) Коплиметса'') oli saunaküla ja kui sealsed maad 1877. aastal välja mõõdeti, oli seal juba 38 perekonda. Kruntide väljamõõtmine põhjustas 1877. aastal Imastu mõisa ning Koplimetsa elanike vahel konflikti, mida tunti Imastu sõja nime all.
Sant'Angelo Limosano
Sant'Angelo Limosano on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis. Sant'Angelo Limosano on paavst Coelestinus V üks võimalikke sünnikohti.
Sant'Angelo Limosano kõrgus merepinnast on 894 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sant'Angelo Limosano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Fossalto, Limosano, Lucito, Salcito, San Biase, Trivento. pisi|left|Sant'Angelo Limosano – kaldtee<br style="clear:left" />
Ülle
Ülle on eesti naisenimi. 13. sajandil oli Ylle Eesti mehenimi.
1. jaanuari 2019. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Ülle 4364 naisel. Ülle on populaarsuselt 19. naisenimi.
Ülle on keskmiselt 56 aasta vanune (mediaanvanus on 57). Kõige populaarsem on eesnimi Ülle vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 118,41.
Kõige populaarsem on eesnimi Ülle Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 58,60.
Vanalinna Advokaadibüroo
Vanalinna Advokaadibüroo on Tallinnas tegutsev advokaadibüroo. Büroo eesotsas on Leelo Viil.
Büroo ajalugu ulatub 1950. aastatesse, mil see tegutses nime all Tallinna II Õigusnõuandla. 1991 nimetati see ümber Vanalinna Advokaadibürooks.
Pardon my French
pisi|1921. aasta filmi "[[Pardon my French (1921. aasta film)|Pardon my French" poster]] "Pardon my French" või "Excuse my French" (eesti keeles 'vabandage minu prantsuse keelt') on levinud ingliskeelne fraas, mis väidetavalt vabandab roppusi. Seda väljendit öeldakse selleks, et lennult vabandada solvatute juuresolekul kommenteerijat, solvajat, sõimajat või vandujat, teeseldes, et sõnad kuuluvad võõrkeelde. Kuigi seda fraasi kasutatakse sageli ilma otsese või kaudse kavatsuseta prantslasi või nende keelt solvata, võib frankofoonne kõneleja seda siiski pidada solvavaks ja halvustavaks.
Kamalutäis
Kamalutäis (ka: kamal; lõunaeesti murretes ruhim, ruhimik, ruhimetäis, ruhik) on rahvapärane mahumõõt, mis tuleneb kahe kõrvuti kokkupandud kumera pihu mahutavusest. Kamaluga mõõdeti tavaliselt mingit puisteainet (nt teravilja).
Ligikaudse mõõduna kasutatakse kamalutäit ka tänapäeval: nt toidu valmistamisel mingi komponendi koguse määramisel.
John Jacob Astor IV
Surm
Astor suri Titanicu uppumisel 1912. aasta 15. aprilli esimestel tundidel. Ta oli laeva rikkaim reisija, kelle netoväärtus oli surres ligikaudu 87 miljonit dollarit (võrdub 2,33 miljardi dollariga aastal 2020).
Kauge Kodu
Kauge Kodu oli mitme väliseestlaste väljaande nimi:
That Don't Impress Me Much
"That Don't Impress Me Much" on Kanada kantri- ja poplaulja ning laulukirjutaja Shania Twaini kirjutatud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
Video
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:That Don't Impress Me Much seisuga 2.04.2015.
Hiidhai
pisi|Isane hiidhai pisi Hiidhai (Cetorhinus maximus) on kõhrkalade klassi kuuluv kalaliik.
Hiidhai on vaalhai järel maailma suuruselt teine kala. Suurima mõõdetud isendi pikkus olnud 12,3 m. See kaalus hinnanguliselt 19 tonni. Keskmine hiidhai pikkus on 6–8 m ja kaal umbes 5 tonni.
Hiidhai on planktontoiduline. Nad toituvad planktonist ja selgrootutest, libisedes aeglaselt veepinna lähedal, filtreerides vett läbi lõpuste sõelaparaadi. Päevas vajab täiskasvanud hiidhai umbes 500 liitrit planktonit. Talvel laskuvad nad kuni 900 meetri sügavusele.
Inimesele on hiidhai ohutu.
Mehhiko jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Mehhiko jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Robert Hart
pisi|Robert Hart Robert Adrian de Jauralde Hart (1. aprill 1913 – 7. märts 2000) oli inglise metsaaednik.
Madis Vasser
pisi|Madis Vasser 2021. aasta Arvamusfestivalil Madis Vasser (sündinud 18. juulil 1988) on eesti psühholoog, informaatik ja keskkonnakaitsja.
Ta kaitses doktoritöö teemal "Arvutusliku ajuteooria testimine virtuaalreaalsuse abil" Tartu Ülikoolis 2020. aastal.
1939. aasta Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1939 peeti Norras Oslos.
Aguli keel
Aguli keel on Venemaal Dagestani lõunaosas räägitav keel, mis kuulub nahhi-Dagestani keelte Kagu-Dagestani rühma. Vähesel määral on aguli keele kõnelejaid ka Aserbaidžaanis.
Aguli keele lähimad sugulaskeeled on lesgi ja tabassaraani keel, mida koos nimetatakse ka idalesgi keelteks.
1990. aastate alguses loodi kirillitsapõhine kirjakeel. Aguli keelt kasutatakse alghariduses ja agulikeelseid artikleid ilmub 1993. aastal asutatud ajalehes Vesti Agula.
Kammipill
Kammipill on kamm, mille piid on kaetud õhukese paberi või puulehega. Kui kammi vastu huuli surudes viisi ümiseda, hakkab paber või puuleht võnkuma. Kammipill on rahvakultuuris tuntud eelkõige laste musitseerimisvahendina.
Quick Reaction Alert
Quick Reaction Alert on õhujõududes kasutusel olev valmisolekuaste, kus häire saanud piloodid stardivad mõne minuti jooksul, et reageerida ohule.
Ajalooline kasutus
Terminit kasutati esimest korda Suurbritannia õhulahingu ajal, kui piloodid ootasid maapinnal, kuni radarid tuvastasid vaenuliku lennuki. Pärast seda helistati eraldi igale lennuväljale ja anti vabadele lenduritele häire. Häire ajal pidid lendurid kiiresti startima, sest iga kaotatud minut oli vaenlasele kasuks.
Külm sõda
Külma sõja ajal pidid paljude NATO riikide õhujõudude lendurid olema valmis startima mõne minutiga, kui keegi õhuruumi tungis. Kiiresti startimiseks pidid valmis olema nii hävituslennukid, kui ka tuumarelvadega pommitajad ja seetõttu pidid nende piloodid olema lennukite läheduses või olema lennukis.
Madeleine Astor
Madeleine Astor (sünninimega Madeleine Talmage Force; 19. juuni 1893 Brooklyn, New Yorgi osariik – 27. märts 1940 Palm Beach, Florida osariik) oli Ameerika Ühendriikide sotsialiit. Ta jäi John Jacob Astor IV-st leseks pärast Titanicu hukku, kust pääses oma viiendal raseduskuul eluga.
Bernard Katz
Bernard Katz (26. märts 1911 – 20. aprill 2003) oli Saksa päritolu Inglise arst ja biofüüsik, kelle põhierialaks oli närvide füsioloogia uurimine. 1970. aastal sai ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Katz sai Nobeli auhinna koos Paul Fattiga tehtud avastuse eest, mille kohaselt neurotransmitteri vabanemine sünapsides toimub alati kindlas koguses või selle koguse korrutises. Bernard Katz löödi 1969. aastal rüütliks.
Elukäik
Katz sündis Saksamaal Leipzigis vene-juudi perekonnas. Ta sai hariduse Leipzigi Alberti gümnaasiumis aastatel 1921–1929 ja läks õppima Leipzigi ülikooli arstiteadust. Ta lõpetas 1934. aastal ja põgenes 1935. aasta veebruaris Suurbritanniasse.
Abora
Abora oli antiikaegne väikelinn provintsis Africa proconsularis (praegune Tuneesia põhjaosa).
Bernard Katz
Elukäik
Katz läks tööle Londoni Ülikooli kolledžisse. Ta sai doktorikraadi 1938. aastal ja siirdus õppima Sydney meditsiinikooli Kanematsu instituudis. Ta sai Suurbritannia kodakondsuse 1941. aastal. Alates 1952. aastast oli ta biofüüsika professor University College Londonis.
Katz abiellus 1945. aastal Marguerite Penlyga. Ta suri Londonis 20. aprillil 2003 92-aastaselt. Tal on kaks poega, David ja Jonathan Katz.
Rummu karjäär
pisi|Rummu karjäär [[Rummu tuhamägi|Rummu tuhamäelt vaadatuna (oktoober 2013)]]
Rummu karjäär on mahajäetud karjäär Harju maakonna lääneosas Lääne-Harju vallas. Karjäärist kaevandati paekivi, sealhulgas Vasalemma paekivi, mida tuntakse paremini Vasalemma marmorina.
Abora
Abora piiskopkond kuulus Kartaago kirikuprovintsi. Praegu on olemas Abora titulaarpiiskopi tiitel.
Rummu karjäär
Kuna vee ärajuhtimine karjäärist 1990. aastatel lõpetati, hakkas põhjaveetase tõusma. Murru vangla suleti 2012. aasta lõpus.
Denveri kunstimuuseum
pisi|Denveri kunstimuuseum Denveri kunstimuuseum (inglise keeles Denver Art Museum ehk DAM) on 1893. aastal asutatud kunstimuuseum, mis asub Colorado osariigi pealinnas Denveris.
Rummu karjäär
Karjääri kõrval on kaevandamisest üle jäänud osast tekitatud Rummu tuhamägi.
Karjääri pikkus on 2,5 kilomeetrit, laius 40-75 meetrit. Murru seinas paljandub vee kohal 3 meetri ulatuses paas, vee all esineb veel 4 meetrit paljandit. Paljanduv osa on puhas Vasalemma kihistu lubjakivi, mille stratotüübiks karjäär ka on. Vee all paljandub veel meetri jagu lubjakivi, edasi tuleb kahe meetri ulatuses mikrokihilist mergli ja puhta lubjakivi vahekihtidega paasi. Paljandi alumise osa moodustavad meetri ulatuses Pääsküla või Saue kihistiku lubjakivid.
Karjääris on 88 ha suurune tehisjärv (Rummu järv). Varem oli keskkonnaregistrisse kantud nüüdse tehisjärve kohal kaks eraldi veekogu: Läänekarjäär ja Idakarjäär.
pisi|tühi|Rummu karjäär
Homosfäär
Homosfäär on atmosfääri osa kõrguseni 95–100 km, kus õhu koostis (välja arvatud argooni, süsihappegaasi, osooni ja veeauru) on peaaegu muutumatu. Selles kihis on ülekaalus õhu turbulentne segunemine ja seepärast ei toimu gaasimolekulide gravitatsioonilist jaotumist. Keskmine õhu molekulmass on selles kihis 28,966.
Gex
Gex (hääldus že'ks) on vald ja asula Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Aini departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.
Homosfäär
Homosfääri kohal paikneb heterosfäär, nende piiriks on turbopaus.
Gex
Ta kuulub Šveitsi linna Genfi suurlinnastusse ja on ühendatud TPG linnaliiniga mis kannab nimetust liin F.
Linna territoorium asub 532–1614 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|tühi|Gex plaan ja teda ümbritsevad vallad
Vilja
Vilja on eesti naisenimi. 13. sajandil oli see Eesti mehenimi.
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 185 Vilja-nimelist inimest.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vilja 175 naisel. Vilja oli populaarsuselt 565. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Vilja vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,19.
Kammits
Kammits on väädist, nöörist või raudlülidest koosnev ese, mida vanasti kasutati karjatamisel selleks, et takistada hobust või veist ära jooksmast. Kammitsaga võidi ühendada kas looma esijalad või esijalg koos peaga (peakammits).
Eesti murded
"Eesti murded" on 9-osaline raamatusari, mida andis välja Eesti Keele Instituut (varasema nimega Keele ja Kirjanduse Instituut), ja mis sisaldab eesti murdetekste. Sarja peatoimetaja oli Mari Must.
Ilmunud raamatud:
Pugal
Pugal või pugalik on karvavärvus, mis tähistab lapilist või vöötidega kirjut karvkatet, kuid ka sellise karvkattega looma. Mulgi murdes on pugal punane valgete külgedega veis.
Värvinimetust kasutatakse veiste kohta eelkõige, aga on kasutatud ka suure seateo mantlikilbi , haugi  , puumakutsikate , samuti teatud kassitõugude värvuse kirjeldamiseks.
Pugalaks või pugalpilviseks taevaks nimetatakse karvavärvuse eeskujul pilvekirjut, väikeste pilvelappidega taevast.
Arvutinägemine
pisi|Arvutinägemist kasutatakse igapäevaelus inimeste töö lihtsustamiseks Arvutinägemine on teadusharu, mis üritab anda arvutile inimese omaga sarnase või kohati paremagi nägemisvõime.
Hague'i neem
pisi|Hague'i neem, vasakul kauguses paistab [[Cherbourg]] pisi|Goury tuletorn Hague'i neem on Cotentini poolsaare loodepoolseim neem Manche'i departemangus Prantsusmaal.
Arvutinägemine
Arvutinägemine on eelkõige huvitatud pildil oleva info automaatse eraldamisega muust, konkreetse ülesande jaoks kasutust infost ning kättesaadud info analüüsimisest. Arvutinägemise puhul kasutatakse nii staatilisi ühekordseid pilte kui ka videolõike või reaalajas sissetulevat videomaterjali, mille abil üritatakse arvutile anda võime efektiivselt tajuda, analüüsida ning mõista visuaalseid andmeid.
Arvutinägemist võib käsitleda kui inverteeritud versiooni arvutigraafikast. Kui arvutigraafika puhul loob inimene arvuti abil stseeni, teades, mida stseeni soovitakse ning mis omadused erinevatel objektidel on, siis arvutinägemise puhul on ette antud stseen ning tuleb piiratud infokogusest tuletada objektide kirjeldusi ning omadusi.
Tehisnägemine
pisi|Inimesele nähtav valgus on vaid väike osa kogu elektromagnetilisest spektrist Arvutinägemise süsteemid üritavad emuleerida inimese silma ja aju koostööd ning kohati on võimalik arvutil inimese võimetest ka üle olla. Tehislikel süsteemidel on võimalik kasutada palju enam erinevaid andureid kui inimesel. Inimesele nähtav valgus on vaid väike osa kogu elektromagnetilisest spektrist, mida on elektrooniliselt vähemalt teoreetiliselt võimalik mõõta. Kui inimese puhul on eelkõige infoallikaks meile harjumuspärane värvi- ning tänu kahele silmale ka sügavusinfo, siis masinatel on lisaks tavapärasele kaamerale kasutada näiteks soojus- või kiirgusandureid. Seeläbi on masinatel võimalik mõõta ning kujutada palju suurem kogus infot, mis jääks inimvaatlejale nähtamatuks. Kõige levinumaks näiteks selles vallas oleks lisaks soojusinfole röntgenipilt. Arvutinägemine on äärmiselt lai teema, mille alla kuulub kõik, mida arvutil on võimalik lahendada "vaatamise" teel. Selle alla kuuluvad muuhulgas teemad nagu pildi taastamine, pildikvaliteedi tõstmine, automaatne visuaalne inspektsioon, robotnägemine, arvutil põhinev kolmedimensioonilise stseeni mõistmine.
Bioloogiline ja tehisnägemine
Inimestena on visuaalne info meie jaoks kõige suurem infoallikas ning selle töötlemine meie peas paistab toimuvat lihtsasti ning hetkega. Vaadates näiteks kapil asuvat vaasi lilledega ei paku meile mingisugust väljakutset kapi, vaasi ega lillede tuvastamine. Me saame lihtsasti ja intuitiivselt aru, milline osa meie vaateväljast on lilled, milline osa vaas ning milline kapp. Raskust ei paku ka see, kui toas on erineva eredusega valgusteid ning vaas on näiteks läbipaistev. Me saame aru, mis värvi on lill erinevates valgustingimustes ning võime lihtsasti kokku lugeda lillede arvu vaasis ning ennustada, mis juhtuks lillede või vaasiga näiteks maha kukkudes. Me saame hetkega intuitiivse arusaama objektidest ning nende omadustest ilma selleks eriliselt pingutamata. Sellise ülesande lihtsus meie jaoks paneb meid alahindama sellise süsteemi tegelikku keerukust, mida üritatakse arvutinägemise puhul jäljendada.
Probleemid sensorite ja kogutud infoga
Arvutisüsteemides taandub igasugune info binaarsele kujule ning sellest ei pääse ka visuaalsete andmete kogumisel. Kaamera kui elektrooniline süsteem on alati piirangutega. Piiranguteks võib olla näiteks eraldusvõime ehk kogus piksleid, mille abil kaamera esitab tehtud pilti. Päris maailmas ei ole teadupärast pikslitelaadset diskreetset süsteemi ning üks piksel kaamera puhul hoiab endas tegelikult keskmist pildisensorile jõudnud valgusest. Kui elektroonilised süsteemid on nii-öelda astmelised (diskreetselt), siis reaalses maailmas toimuvad protsessid on pidevad ehk sujuvad. Tihtipeale ongi arvutinägemise sisuks kadumaläinud informatsiooni taastamine.
Lisaks reaalse valgusinfo muundumisega tuleb arvestada veel lisaks ka sügavusinfo kadumisega. Et pikslid sisaldavad mustvalge pildi puhul ühte värvikanalit väärtustega 0–255 ning värvilise pildi puhul kolme värvikanalit samade väärtustega, siis ei ole võimalik pikslite infost üksinda taastada kolmedimensioonilist stseeni. Küll aga on sügavusinfot võimalik taastada stereokaamera abil, mis sisaldab kahte täpselt kalibreeritud kaamerat ning millest sügavusinfo eraldamine toimub analoogselt bioloogilise nägemissüsteemiga.
Samuti on jätkuvalt mureks ka sensoritel tekkiv müra, mis annab mingisugusele osale kogutud infost teistsuguse väärtuse kui see reaalsuses oli. Müra võib väljenduda kui vale värvi- või heledusinfo ning põhjustada kasutatavates algoritmides segadust või valepositiive ja valenegatiive.
Probleemid saadud info tõlgendamisega
Arvutinägemise kõige põhilisemad probleemid on seotud sensoritelt saadud info tõlgendamisega. Suureks probleemiks on näitseks stseenis kasutatud valgustus. Olenevalt valgustuse kogusest, asukohast ja temperatuurist võib üks ja sama objekt arvuti jaoks välja näha sootuks erinevalt. Üks ja sama objekt võib omada väga palju erinevaid väljanägemisi olenevalt sellest, mis nurga alt või kui suures koguses talle valgust peale paistab. Lisaks sellele muudab valguse temperatuur väga oluliselt kogu stseeni värviinfot. Külma valguse puhul saab näiteks inimese nahk küllaltki tugeva sinise tooni ning ei pruugi enam arvuti poolt olla tuvastatav nahatoonina. Just seoses valgustuse probleemidega on arvutinägemine kõige efektiivsem kontrollitud tingimustes. Siiski on tehtud edusamme valgustusega seonduvate probleemide lahendamisega, näiteks on laialdaselt kasutust leidnud Gabori lained, mis võimaldavad minimeerida valgustuse mõjud objektile.
Sarnaselt valgusega on probleemiks ka vaadeldava objekti poos. Näiteks ei näe tool kõrvaltvaates välja samasugune nagu see on eest- või ülevaltvaates. Seepärast ei ole võimalik tooli pildil lihtsalt ära tunda, vaid tuleb leida tooli matemaatiline esitus ehk numbrilisel kujul see, mis teeb ühest toolist tooli. Samal ajal tuleb meeles pidada, et maailmas on väga palju väga erinevaid toole. Tihtipeale ei ole mõistlik või võimalik inimesel sellist universaalset matemaatilist esitust tuletada ning appi võetakse masinõppe algoritmid, mis leiavad sellise esituse iseenesest.
Madalatasemeline nägemine
Madalatasemeline nägemine hõlmab meetodeid, mis on kogu arvutinägemise alustaladeks ning selle eesmärk on töödelda pilt järgmistele tasemetele kasutatavamaks. Eesmärgiks on maksimeerida kasuliku info hulk ning minimeerida kasutu info. See on kõige põhilisem tasand, ilma milleta on võimatu lahendada keerulisemaid probleeme. Madala taseme operatsioonide hulka kuuluvad näiteks pilditüüpide teisendamine must-valgeks või binaarseks, müra vähendamine, ääretuvastus ja nurgatuvastus. Lisaks kuuluvad selle alla veel pikseloperatsioonid nagu kopeerimine, inverteerimine, künnisfilter (ingl thresholding). Künnisfiltri puhul on tegu pildiinfo binaarseks muutmisega. Sellisel puhul on võimalikud, vaid kaks olekut – must ja valge. Meid huvitav info muundatakse künnisfiltris üheks ja kasutu info teiseks väärtuseks ning seetõttu on tegu ühe kõige kasulikuma filtriga arvutinägemises. pisi|293x293px|Nurgatuvastus – kesktaseme nägemise meetod
Kesktaseme nägemine
Kesktaseme puhul on tegu juba keerukamate ülesannetega, mis hõlmavad madala taseme operatsioonide kasutamist. Kesktasemel ei olda niivõrd mures enam piksliinfo muutmisega või info leidmisega päris maailma kohta, vaid soovitakse saada pildi kohta abstraktset infot. Otsitavaks infoks võib olla näiteks huvipunktide või -objektide orientatsioon ja positsioon. Lisaks kuuluvad kesktasemele ka sellised funktsioonid, mis leiavad infot näiteks ringi või nelinurga olemasolu kohta pildil. Tüüpiliste meetodite hulka sellel tasandil kuuluvad kujutuvastus-, mustrituvastus-, joonetuvastusmeetodid.
Kõrgtaseme nägemine, 3D-nägemine
Kõrgtaseme puhul on eesmärgiks saada infot päris maailmas toimuva kohta. Selle tasandi eesmärgiks oleks eelkõige sügavusinfo leidmine stereonägemist kasutades või taastamine ning liikumisinfo leidmine ja analüüs. Sellele tasandile jõuab üldiselt maksimaalselt töödeldud info, sest kõrgtasemelised algoritmid on tihti väga keerukad ning kulutavad suurte andmehulkade puhul väga palju aega.
Klassifitseerimine
Tehisnägemise üheks haruks võib lugeda ka objektide klassifitseerimise, mille juures võetakse enamasti abiks masinõpe. Klassifitseerimine viiakse tavapäraselt läbi tehisnärvivõrkude, Support Vector Machine või mõne muu klassifitseerimisalgoritmi abil. Näiteks tehisnärvivõrkude puhul antakse algoritmile ette kogumik näiteid ning andmed näidete kohta, et algoritm saaks aru, milline on õige ja milline on vale näide. Algoritm käib andmed mitmekordselt läbi ning kohandab ennast iga korraga ning on piisava treeningmahu korral pärast võimeline uusi näiteid klassifitseerima. Selline operatsioon on aga väga ajakulukas, nõuab suurt andmebaasi näidetega ning ei ole sajaprotsendilise täpsusega. Siiski on olenevalt ülesandest võimalik saavutada tulemusi, mis konkureerivad inimestega või on inimestest juba natuke ees.
Kasutusalad
Automaatne käekirjatuvastus: käsikirjalist teksti on arvutil võimalik suhteliselt lihtsasti lugeda ning teisendada tavaliseks trükitud tekstiks.
Automaatne tooteinspektsioon: masinnägemist kasutatakse väga laialdaselt tööstuses toodete kvaliteedi kontrolliks ning tooteliinide juhtimiseks tänu arvuti võimele teha väga suur hulk tööd väga kiiresti ilma väsimata ning ühtlase kvaliteediga. Masin võib märgata olukordi, mida inimene ei pruugiks.
Automaatne sõiduki juhtimine: teadupärast on Google car üks esimesi täiesti ise sõitvaid autosid. Automaatne sõiduki juhtimine on äärmiselt keeruline probleem ning nõuab väga kõrgekvaliteedilist arusaamist sõidukit ümbritsevast maailmast. Kuigi ladudes on kaupade transpordiks kasutatud täisautomaatseid süsteeme juba ammu, on edukas ja turvaline auto juhtimine täiesti kontrollimatutes olukordades hüppeline edasiminek selles valdkonnas.
Turvatööstuses: inimesi, objekte ja nende liikumist on tänapäeval võimalik jälgida edukalt ka olukordades, kus inimesele oleks samasugune ülesanne üle jõu käiv. Samuti kasutatakse masinnägemist sõrmejälgede lugemisel ja võrdlemisel ning üritatakse lahendada ka töökindlat isiku identifitseerimise probleemi, kuid selles vallas on mitmete probleemide tõttu veel väga pikk maa minna.
Hulín
Hulín (saksa keeles Hullein) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Kroměříži ringkonnas. Hulín asub Kroměřížist umbes 5,5 km idakirdes ja Zlínist ligikaudu 18 km loodes.
Hulínit on esmamainitud 1224. aastal.
Vinchiaturo
Vinchiaturo on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis.
Vinchiaturo kõrgus merepinnast on 620 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sibulakasvatus
Sibulakasvatuse all peetakse silmas põllumajanduses ja väikekasvatajate aiamaadel sesoonselt läbiviidavaid agrotehnilisi võtteid ja selleks vajalike põllumajandusseadmete (olemasolul) ja -hoonete ning tööjõu ja vajaliku oskusteabe kogumit ja rakendamist, mille eesmärgiks on hariliku sibula kui köögiviljana kasvatatava kultuurtaime paljundamisele ja viljakusele kaasa aitamine nii sibulapõlluks töödeldud mullapinnal, kasvuhoonetes, kui kodusel aiamaal ning tema saaduste paljudele inimestele kättesaadavaks tegemine.
Vinchiaturo
Vinchiaturo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Baranello, Busso, Campobasso, Campochiaro, Colle d'Anchise, Guardiaregia, Mirabello Sannitico, San Giuliano del Sannio.
Sibulakasvatus
Sibulat on kultiveeritud rohkem kui 5000 aastat.
Osadest seemnesortidest saadakse sobivate kliima- ja kasvutingimuste korral söögisibul, teistest esimese aasta sügise hakul aga tippsibul (nii sordiaretuse kui põllumajanduse tarbeks).
Paljundusmaterjaliks sibulakasvatuses on kas sibulaseemned, sibulaistikud või tippsibulad.
Aastane sibulasaak maailmas on ligi 45 miljonit tonni, see tõstab sibula tomati kõrval majanduslikult üsna tähtsaks köögiviljakultuuriks.
2009. aastal toodeti maailmas 72,31 miljonit tonni sibulaid ning sibulakasvatuse alla jäävate põldude kogupindala oli 3,69 miljonit hektarit. Viimase 40 aastaga on toodangu maht tõusnud natuke üle nelja korra.
Kristjan Kannukene
pisi|Kristjan Kannukene esinemas [[rahvusvaheline muusikapäev|rahvusvahelisel muusikapäeval Kodakondsus- ja Migratsiooniameti Tammsaare teenindusbüroos. Foto: Ave Maria Mõistlik, 1. oktoober 2018 ]] Kristjan Kannukene (sündinud 18. juulil 1996) on eesti muusik.
Ta õpib Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias vioolat ja kompositsiooni. Aastal 2018/19 õppis ta vioolat Rivka Golani juhendamisel Londoni Trinity Labani konservatooriumis.
Isiklikku
Tema vanaisa oli teoloog ja vaimulik Robert Kannukene, tädi on brüoloog Leiti Kannukene.
Sittensen
Sittensen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Valla pindala on 18,55 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5901 inimest. Vald asub umbes 20 km Rotenburgist kirdes ja 45 km Hamburgist edelas.
Sittensen kuulus – selle valitsusena – 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Kuid religioosses mõttes moodustas Sittensen osa Verdeni piiskopkonnast, kuni 1566. aastal kaotasid senised piiskopid paavsti tunnustamise, peale viimase katoliku piiskopi aastatel 1630–1631. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
pisi|tühi|püsti|St. Dionysiuse kirik talvises Sittensenis
Tiste
Tiste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Valla pindala on 23,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 895 inimest.
Mehmet Şimşek
pisi|Mehmet Şimşek (oktoobris 2008) Mehmet Şimşek (sündinud 1. jaanuaril 1967 Gercüşis Batmani provintsis Türgis) on kurdi päritolu Türgi poliitik. Ta oli alates 1. maist 2009 kuni 24. novembrini 2015 Türgi rahandusminister. 24. novembrist 2015 kuni 9. juulini 2018 oli ta Türgi asepeaminister.
Ta lõpetas aastal 1988 Ankara Ülikooli majandusteaduse bakalaureuse astmega. Aastal 1990 sai ta stipendiumi Inglismaal õppimiseks ja ta kaitses aastal 1993 Exeteri ülikoolis majandusteaduse magistri väitekirja.
Kandepuud
Kandepuud on vanasti heina või vilja vedamisel kasutatud kaks 3–4 m pikkust sirget siledat teivast.
Mehmet Şimşek
Seejärel töötas ta mitmes panganduskontsernis: UBS-is, Deutsche Bankis ja Merrill Lynchis.
Kandepuud
Eesti alal kasutati neid vähe ja vaid lõunaosas.
Mehmet Şimşek
2007. aasta Türgi parlamendivalimistel kandideeris ta Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas Türgi Suure Rahvuskogu ridadesse. Ta oli aastatel 2007–2009 Türgi riigiminister. 1. maist 2009 kuni 24. novembrini 2015 oli ta Türgi rahandusminister. 24. novembrist 2015 kuni 9. juulini 2018 oli ta Türgi asepeaminister.
Isiklikku
Ta on teist korda abielus, tema abikaasa Esra Kara on arhitekt. Tal on nii Türgi kui ka Suurbritannia kodakondsus.
Drupiai
Drupiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Šatėse vallas Šata jõe ääres. Külas on Drupiai kalmistu.
1992. aasta Kuldgloobuse auhinnad
Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Robert Mitchum.
Lääne-Pikklaug
Pikklaug (ka Lääne-Pikklaug, Kaksiklaugas) on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.
Soissons
Soissons [soa'sson] on linn Prantsusmaal Aisne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka kahe kantoni keskuseks.
Linna territoorium asub 38–130 meetri kõrgusel üle merepinna.
Linna tähtsaim ehitismälestis on gooti stiilis ehitatud Soissonsi katedraal.
Käsundusleping
Käsundusleping on võlaõigusseaduse (VÕS) §-i 619 kohaselt kahe osapoole vaheline leping, mille järgi üks isik (käsundisaaja) kohustub osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.
Eeldatakse, et käsundisaaja peab täitma käsundi isiklikult. Käsundisaaja võib käsundi täitmisel kasutada kolmanda isiku abi.
Käsunduslepingu kohta kohalduvad VÕS §-id 619–634 (2017. aasta järgi).
Lohu paisjärv
Lohu paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195 m. Järves on kolm saart.
Sinuhe, egiptlane
pisi|Mika Waltari kuus aastat enne "Sinuhe" ilmumist. "Sinuhe, egiptlane" (soome keeles "Sinuhe egyptiläinen") on soome kirjaniku Mika Waltari 1945. aastal ilmunud ajalooline romaan Vana-Egiptuse arsti Sinuhe elust ja seiklustest Egiptuses, Süürias, Mitannis, Babüloonias, Kreetal ja Hetiidi impeeriumis. Romaani aluseks on vanaegiptuse kirjandusteos "Sinuhe jutustus".
"Sinuhest" kujunes Waltari rahvusvaheline läbimurdeteos, ehkki Soome kirjandusringkonnad pidasid seda pikka aega kergekaaluliseks. Raamat on tõlgitud enam kui 40 keelde, selle järel kirjutas Waltari veel mitmeid rahvusvaheliselt menukaid ajaloolisi romaane.
Kriitikas on tõstetud esile nii romaani filosoofilist sügavust, mis ühendab seda ajaloolise alustekstiga, kui ka egüptoloogilist täpsust, mis üksikutele vigadele vaatamata küündib märksa kõrgemale kui on ajalooliste romaanide puhul tavapärane. Silmapaistvaima erinevusena "Sinuhe jutustusest", mis pärineb 19. sajandist eKr, tõi Waltari teose tegevuse 14. sajandisse eKr, nii et ta sai ühe tegelasena kujutada Egiptusse monoteismi juurutada üritanud vaarao Ehnatoni. Mitmed teisedki "Sinuhe" tegelased on ajaloolised isikud, ehkki peategelast ennast peetakse fiktiivseks.
1954. aastal valmis romaanist Hollywoodis filmiversioon "The Egyptian" ("Egiptlane"), mille menu jäi küll romaanile oluliselt alla.
Eesti keeles on "Sinuhest" ilmunud kaks tõlget: 1954. aastal Johannes Aaviku "Sinuhe" Stockholmis kirjastuses Orto ning 2009. aastal Piret Saluri "Sinuhe, egiptlane: viisteist raamatut arst Sinuhe elust u. 1390-1335 e. Kr." Tallinnas kirjastuses Varrak. Uue tõlke põhjuseks olid nii vana tõlke keeleline aegumus kui ka Soome kirjastaja ja Waltari pärijate keeld selle kordustrükiks.
Enda elust "Sinuhe" kirjutamise ajal avaldas Waltari 1949. aastal allegoorilise romaani "Neli päevaloojakut" ("Neljä päivänlaskua"), mis eesti keeles ilmus 1996. aastal Tiiu Kokla tõlkes. "Nelja päevaloojakut" kui ""Sinuhe" kirjutamise lugu" ja "romaani raamatu kirjutamisest üleüldse" on kriitik Hille Saluäär võrrelnud Karl Ristikivi romaani "Hingede öö" vahele lisatud fiktiivse kirjaga proua Agnes Rohumaale.
Richard Simcott
Richard William Simcott (sündinud 27. jaanuaril 1977 Chesteris Inglismaal) on briti päritolu hüperpolüglott, kes elab Põhja-Makedoonia pealinnas Skopjes.
Ta valdab vabalt 16 keelt. Teda on nimetatud "üheks kõige mitmekeelsemaks inimeseks Ühendkuningriigis". Lisaks keeltele, mida ta räägib, on ta õppinud veel rohkem kui 50 keelt.
Daphnis (kuu)
Daphnis ehk Saturn XXV (esialgse nimega S/2005 S 1) on Saturni kaaslane, planeedile läheduselt teine.
Ta tiirleb ümber Saturni selle A-rõngas olevas Keeleri lõhes.
Daphnise läbimõõt on umbes 8 km. Tõenäoliselt on ta tekkinud Saturni rõnga materjali kokkukogunemisel ühe suurema jääkamaka külge, koosnedes samast materjalist millest rõngaski.
Nimi
Oma nime sai ta 2006. aastal vanakreeka mütoloogiast pärit titaanide järeltulija, karjuse, torupillimängija ja poeedi Daphnise järgi. Titaanide ja nende järeltulijate järgi on nimetatud ka teisi Saturni kaaslasi. Saturni kuud Daphnis ja Pan on nimetatud mütoloogiliste karjuste nimedega, sest nad tiirlevad Saturni rõngaste sees ja koos nendega ning mõjutavad neid oma gravitatsiooniga ehk "karjatavad" neid. Need kuud hoiavad ümber Saturni tiireldes enda orbiidiga külgnevate rõngaste materjali selgepiiriliselt ja servi selgelt eristuvatena nagu oma karja kooshoidvad karjused.
Avastamine
pisi|vasakul| Üks esimesi fotosid Daphnisest. Tehtud 2005. aastal kosmosesondi Cassini poolt Daphnis avastati 6. mail 2005 Cassini tehtud fotosid uurinud meeskonna poolt. Ta leiti 1. mail 2005. aastal mehitamata kosmosesondi Cassini abil Saturni A-rõnga välimisest servast 16 minutit kestnud 0,180-sekundilise säriajaga tehtud fotoseerialt. Hiljem leiti, et see Saturni kaaslane oli olnud nähtav ka juba samal aastal 13. aprillil F-rõngast tehtud 32 fotol, samuti ka 2. mail 2005 tehtud kahel kõrglahutusega (3,54 km/piksel) fotol. Daphnise olemasolust oldi teadlik juba enne, kui seda taevakeha selgelt pildistada õnnestus. Esmalt märgati ta gravitatsiooni tekitatud lainetusi Saturni rõngastes, millest järeldati, et lainetuste põhjustajaks võiks olla üks Saturni rõngaste vahel tiirlev kaaslane. Oletust tõestasid kosmosesondi Cassini tehtud fotod.
Lained Saturni rõngastes
pisi|vasakul| Daphnise tekitatud lained Saturni A-rõngas Daphnise tekitatud lained Saturni rõngastes tekivad selle kaaslase gravitatsiooni mõjul ja tema orbitaalkiiruse erinevusest Saturni rõngaste orbitaalkiiruste suhtes (sisemine rõngas liigub kiiremini kui Daphnis, lainetus jääb ettepoole, välimine rõngas on aeglasem, lainetus jääb taha). Need lained, mis jäävad Keeleri tühimiku Saturni-poolsema serva poole, liiguvad Daphnise liikumissuuna suhtes sellest kaaslasest eespool, ning need lained, mis jäävad Keeleri tühimiku Saturnist kaugema serva poole, järgnevad Daphnisele. Daphnis tekitab Saturni rõngastes nii radiaalsuunalist lainetust kui ka laineid, mis levivad rõngaste tasandi suhtes. Rõngaste tasandi suhtes levivad lained ulatuvad oma laineharja kõrguse maksimumis natuke üle kilomeetri üle Saturni rõngaste orbitaaltasandi ning on paremini märgatavad, kuna heidavad rõngale varje.
Orbiit
Daphnise orbiidi kalle ja ekstsentrilisus on väga väikesed. Daphnise orbiidi ekstsentrilisuse tõttu varieerub tema kaugus tiirlemisel ümber Saturni umbes 9 km ühe tiiru jooksul ja orbiidi kalde tõttu kõigub Daphnis ühe tiiru jooksul Saturni ekvaatori tasandi suhtes umbes 17 km ulatuses üles-alla.
Keeleri tühimik, milles Daphnis ümber Saturni tiirleb, on läbimõõduga ligikaudu 42 km.
Vierden
Vierden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Vierden kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Vierdenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Pirgu paisjärv
Pirgu paisjärv on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Pirgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 557 m.
Põltsamaa vald
Põltsamaa vald on vald Jõgeva maakonnas. See moodustati 2017. aastal Põltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla ühinemisel.
Valda läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ning Jõgeva–Põltsamaa, Põltsamaa–Võhma ja Viljandi–Põltsamaa maantee. Valla tõmbekeskus Põltsamaa linn asub Tallinnast 127 km kaugusel, Tartust 59 km kaugusel ja maakonnakeskusest Jõgeva linnast 30 km kaugusel.
Ajalugu
pisi|Põltsamaa kirik pisi|Eesti Aleksandrikooli hoone
Praeguse Põltsamaa valla alad kuulusid muinasajal peamiselt Mõhu maakonda. Maakond sai nime seal asuva Mõhküla järgi. Põltsamaa vallas Umbusi küla mesoliitilisel asulakohal Võrtsjärve kaldal elasid inimesed samaaegselt Kunda Lammasmäe ja Sindi Pulli küla asukatega.
Põltsamaa piirkonna olulised ajaloolised sündmused:
Loodus
pisi|Põltsamaa jõgi Roosisaarelt pisi|Põltsamaa linnus ja loss üle vallikraavi
Põltsamaa vald asub suures osas Ida-Eesti vesikonnas (Peipsi alamvesikond ja Pandivere põhjavee alamvesikond). Läänepoolses servas paikneb osa vallast Lääne-Eesti vesikonnas (Pärnu alamvesikond). Suur osas valla territooriumist paikneb Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikul alal, kus kehtivad piirangud põllumajanduslikule tegevusele. Suur osa valla territooriumist paikneb kas kaitsmata või nõrgalt kaitstud põhjaveega alal, kus kehtivad ranged nõuded reoveekäitlusele.
Põltsamaa valla tähtsaim maavara on lubjakivi (dolokivi), mida kaevandatakse Rõstla, Kalana, Sopimetsa ja Pudivere külas asuvates karjäärides. Umbusi küla lähedal asuvad savi leiukohad, mille teadaolevad varud on 10 miljonit m³. Savikihi paksus on keskmiselt 3,5 m, savi on hinnanguliselt madala kvaliteediga. Vallas on mitmeid uuritud ja hinnatud turbamaardlaid, turba kaevandamine toimub Pikknurme ja Tapiku külas.
Valla maa-alast on metsaga kaetud umbes 44%, suur osa sellest jääb looduskaitsealade piiridesse. Haruldastest taimeliikidest leidub soomurakat ja mitmeid käpalisi.
Haruldastest linnuliikidest leidub seal musta toonekurge, merikotkast, väike-konnakotkast. Põltsamaa valla piiresse jäävad osaliselt rahvusvahelise tähtsusega märgalad: Alam-Pedja looduskaitseala ja Endla looduskaitseala. Väiksemad looduskaitsealad on Aidu looduskaitseala, Altnurga looduskaitseala ja Kirikumetsa looduskaitseala.
Suuremad Põltsamaa valda läbivad jõed on Põltsamaa jõgi, Pedja jõgi, Navesti jõgi ja Kaave jõgi.
Asustus
Põltsamaa vallas on üks linn, kolm alevikku ja 58 küla.
Külad
Aidu, Alastvere, Altnurga, Annikvere, Arisvere, Esku, Jüriküla, Kaavere, Kablaküla, Kalana, Kaliküla, Kalme, Kauru, Kirikuvalla, Kose, Kuningamäe, Kursi, Kõpu, Kõrkküla, Laasme, Lahavere, Lebavere, Loopre, Luige, Lustivere, Mõhküla, Mõisaküla, Mõrtsi, Mällikvere, Neanurme, Nurga, Nõmavere, Pajusi, Pauastvere, Pikknurme, Pilu, Pisisaare, Pudivere, Puduküla, Puiatu, Rõstla, Räsna, Sopimetsa, Sulustvere, Tammiku, Tapiku, Tõivere, Tõrenurme, Tõrve, Umbusi, Uuevälja, Vitsjärve, Vorsti, Võhmanõmme, Võisiku, Vägari, Väike-Kamari, Väljataguse
Juhtimine
Põltsamaa valda juhib 21-liikmeline volikogu ja 6-liikmeline vallavalitsus. Volikogus on moodustatud 8 alatist komisjoni: haridus-, keskkonna- ja korrakaitse-, sotsiaal-, eelarve-, arengu- ja ettevõtlus-, kultuuri- ja spordi-, maaelu- ning revisjonikomisjon.
Sümboolika
Põltsamaa valla vapikilbi jagab pooleks vasakult ülalt paremale alla kulgev diagonaalne kuldne jõgi. Ülemine väli on sinine ja alumine roheline. Taevasinisel väljal on kuldne kroon ja rohelisel väljal kolm kuldset viljapead. Kroon tähistab Põltsamaa linna ja kolm viljapead liitunud valdu: Põltsamaa, Pajusi ja Puurmani valda. Põltsamaa valla lipp on samades heraldilistes värvides valla vapiga. Sümboolika autor on Heino Prunsvelt.
Sõprusomavalitsused
Põltsamaa vallal on sõprussuhted järgmiste välisriikide omavalitsusüksustega:
Kärdla linnaraamatukogu
Kärdla linnaraamatukogu on raamatukogu Hiiumaa vallas Kärdla kultuurikeskuses.
Mika Waltari Selts
Seltsil on üle 500 liikme, kelle seas on arvukalt kirjandusteadlasi ja tõlkijaid. Selts korraldab Waltari-teemalisi kirjandusõhtuid ja kultuurireise ning annab välja aastaraamatut "Illusioni".
Kärdla linnaraamatukogu
Kärdla linnaraamatukogu on maakonnaraamatukogu. Lasteosakonnas toimuvad regulaarselt mitmesugused üritused põhikooli klassidele. Noored leiavad sobiliku kirjanduse noortenurgast. Lugemissaalis saab lugeda ajalehti ja ajakirju, läbi viia üritusi. Vaba WIFI-ühendus võimaldab raamatukogu külastajal kasutada internetti oma sülearvutis või nutitelefonis. Avalike arvutite kaudu saab kasutada e-teenuseid ja mujal asuvaid andmebaase.
Mika Waltari Selts
2014. aastal kutsus Mika Waltari Selts enda auliikmeks eesti Waltari-tõlkija Piret Saluri.
Kärdla linnaraamatukogu
Raamatukogu juhataja on Annely Veevo.
Raamatukogu tegutseb 1871. aastast. Aastatel 2015–2019 tegutses see vallaraamatukoguna (Hiiu Valla Raamatukogu), millel oli kaks haruraamatukogu (Kõrgessaare raamatukogu ja Lauka raamatukogu) ning üks teeninduspunkt (Kõpu teeninduspunkt).
Vodňany
Vodňany (saksa keeles Wodnian) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas. Vodňany asub Strakonicest ligi 24 km kagus ja České Budějovicest umbes 29 km loodes.
Vodňanyt on esmamainitud 1336. aastal. Juba 1400. aasta loeti Vodňany kuuluvaks kuningalinnade hulka.
Lindiseade
pisi|DDS-lindiseade. Selle peal asuvad (vasakult paremale): DDS-4 lint (20 GB), 112m Data8 lint (2.5 GB), QIC DC-6250 lint (250 MB) ja 3.5" [[diskett (1.44 MB)]] Lindiseade ehk striimer (ingl streamer või tape drive) on andmete salvestamise seade, kus andmed salvestatakse magnetlindile. Tänapäeval kasutatakse linte põhiliselt andmete varundamiseks, kuna lintide eluiga on vähemalt 10 aastat. Samas nõuab seade regulaarset puhastamist ja on küllat ebamugav kasutada.
Lindiseade võimaldab andmetele ligipääsu, kasutades järjestikpöördust, erinevalt kettaseadmetest, mis võimaldavad suvapöördust. Suvapöördus tähendab, et kettaseade võib lugemispead liigutada ükskõik millisesse ketta piirkonda väga lühikese ajaga. Lindiseade kulutab küllalt palju aega, et andmete lugemiseks vajalik koht ette kerida ja seetõttu on lindiseadmetel väga madal keskmine otsimiskiirus. Sellele vaatamata võib andmeid lindilt lugeda või sinna kirjutada väga kiiresti. Näiteks saavutavad moodsad LTO seadmed andmevahetuskiiruse 80 MB/s, mis on sama hea kui enamikul 10 000 pööret minutis töötavatel kõvaketastel.
Ehitus
Lindiseadmete mälumaht ulatub mõnest megabaidist sadade gigabaitide tihendamata andmeteni. Turundusmaterjalides eeldatakse lindiseadme, et tihendatud ja tihendamata andmete mahutavus on suhtes 1:2. See tähendab, et kui lindi mälumahuks on märgitud 80/160, siis tõeline mälumaht on 80, tihendatud andmete puhul aga 160. Sony ja IBM on kasutanud ka suuremat tihendamise koefitsienti. Tegelik mälumaht sõltub andmete tüübist.
Paraguay jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Paraguay jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Lindiseade
Kest
Magnetlint on tavaliselt paigutatud ümbrisesse, mis võib olla valmistatud näiteks plastmassist. Sellist ümbrist nimetatakse tavaliselt kassetiks. Plastikust väliskest lihtsustab käsitlemist ja kaitseb õrna magnetlinti välistingimuste eest.
Tõnis
Tõnis on eesti mehenimi. Nimi on tuletatud nimest Antonius.
Kõige populaarsem oli eesnimi Tõnis vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,22 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 37,71.
Advokaadibüroo COBALT
Advokaadibüroo COBALT OÜ on Eesti advokaadibüroo. See büroo on Baltimaade advokaadibüroode keti COBALT Eestis tegutsev üksus.
Eestis tegutsev büroo asutati 1990. See büroo on kandnud eri nimesid:
Johann Renatus Kampmann
Johann Renatus Kampmann (2. august 1748 Herrnhut – 2. detsember / 14. detsember 1834 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.
Ta sai hariduse Herrnhuti ja Großhennersdorfi asutustes. Aastatel 1766–1773 oli ta kirjatoimetaja Barby vennastekoguduse seminaris. Aastatel 1773–1778 oli ta õpetaja Loitis (praeguse haldusjaotuse järgi Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal); 1778–1779 oli ta õpetaja Humptrupis (praeguse haldusjaotuse järgi Südtonderni maakonnas, Põhja-Friisimaa kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal) ning1779–1783 oli ta õpetaja poeglasteasutuses Nieskys. Aastatel 1783–1786 oli ta õpetaja Straupe pastoraadis (pastor Christian Hermann Frobrigi juures), aastatel 1786–1788 Straupe lähedal Kūdumsis (Pārgauja piirkonnas). Ordineeriti 10. juulil / 21. juulil 1788 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1788–1800 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, olles samaaegselt Kuressaare linnakooli õpetaja ja rektor. Aastast 1797 oli ta provintsiaalkooli (Prov.-Schule) rektor ja aastatel 1800–1834 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja; aastast 1822 oli ta veel Saaremaa Konsistooriumi assessor. Jäi märtsis 1834 emerituuri.
Lelle staadion
Lelle staadion on jalgpallistaadion Lelles, klubi FC Lelle kodustaadion.
Staadion on muruväljak suurusega 100×64 meetrit.
Istekohti on 50, seisukohti 100 pealtvaatajale.
Pazardžik
Pazardžik (ka Pazardzhik; bulgaaria keeles Пазарджик) on linn Bulgaarias, Pazardžiki piirkonna ja Pazardžiki valla keskus. Asub Maritsa jõe ääres.
Linna asutasid 1485. aastal Bessaraabiast pärit tatarlased ja selle nimi oli algselt Tatar Pazarcik ('tatari turuke'). Linn oli kuni 15. sajandist 1980. aastateni riisikasvatuse keskus. 1830. aastatel tekkis linnas bulgaarlaste kogukond ning 1865. aastal moodustasid bulgaarlased juba 57 % linna elanikest.
Pärast Vene-Türgi sõda (1877–1878) läks Pazardžik Ida-Rumeelia koosseisu, mis liideti 1885 Bulgaaria vürstiriigiga.
Linna 18 mošeest on säilinud vaid 1667. aastal ehitatud Kuršumlu mošee.
2020. aasta lõpus oli linnas 66 690 elanikku.
Võru Pank
AS Võru Pank oli aastatel 1922–1940 Eesti Vabariigis tegutsenud krediidiasutus.
AS Võru Pank alustas tegevust 1905. aastal Võru Vastastikuse Krediit-Ühisusena, 1922. aastal sai sellest AS Võru Pank.
Panga asutasid Võru Vastastikuse Krediit-Ühisuse juhatuse- ja nõukogu liikmed.
Robert Aug
Robert Aug osales Suures Isamaasõjas Nõukogude Liidu poolel.
Hariduselu (õpiaastad)
1929/30. õppeaastal alustas Aug õpinguid Kunda alevi algkooli I. klassis.
1935/1936. kooliaastal õppis Aug Rakvere Linna Keskkooli IIIa klassis.
6. oktoobrist 1947 kuni 20. detsembrini 1947 õppis Aug Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu Kooperatiiv-Kaubanduse koolis tarbijate kooperatiivide juhatuse esimeeste täienduskursusel.
1951–1952 õpingud Moskvas Tsentrosojuzi koolis (Московская Высшая кооперативная школа Центросоюӡа).
1953–1954 õpingud Vabariikliku Kaugõppe-Keskkoolis (Eesti NSV Haridusministeeriumi seitsmeaastase kooli lõputunnistus nr 3, Tallinnas, 3. juuni 1954).