cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kirjagarnituur
Tänapäeval on digitaalne revolutsioon põhjustanud ümbervaatamisi ning tähendusnihkeid ka väljakujunenud trükiterminoloogiaga keeltes. Näiteks ingliskeelne termin fount (ameerika font) tähendas algselt metallist valatud trükitähtede kogumit, mis sisaldas ühe kirjatüübi kujuga tähestiku füüsilisi tähti vajaliku ladumisvaru piires, st kirjagarnituuri. Nüüdseks on termin nihkunud digitaalse kirjatüübi tähiseks, säilinud on aga endisele füüsilisele olekule (fount – valatud) viitav nimi. EKSS defineerib fonti kirjagarnituuri sünonüümina, samuti mõned sõnastikud ja õppematerjalid.
Nikolai Kull
Kunstnikku teatakse eriti Tallinna linnavaadete maalijana. Nikolai Kulli hilisemat loomingut iseloomustab pruunikas koloriit ja naivistlik käsitluslaad. Rudolf Paris seadis Kulli uusrealistlikku rühma koos Adamson-Ericuga.
Kuulus Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse.
Priestley medal
Auhinda anti algul iga kolme aasta tagant, alates 1944. aastast sai sellest iga-aastane auhind.
Maamõõtjate ajad
"Maamõõtjate ajad" (läti keeles Mērnieku laiki) on 1879. aastal ilmunud läti kirjanike Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte romaan. See on esimene lätikeelne romaan.
Sisukirjeldus
Romaani tegevus toimub 19. sajandi 60. ja 70. aastatel kahes Vidzeme vallas (Slātava ja Čangaliena), kui seal töötavad maamõõtjad, et välja mõõta ja jagada maatükke.
Romaani põhjal on valminud 2 mängufilmi: 1968. ja 1991. aastal.
Masinakäsk
Masinakäsk (instruction) on masinakeele käsk, mis paneb protsessori tegema ühte elementaartoimingut,  näiteks tehet.
Masinakäsk koosneb käsukoodist (opcode) ja tehte puhul ka operandidest. Käsukood on kahendarv, mida saab tõlgendada bittide jadana.
Tõdva vennastekoguduse palvemaja
alt=Tõdva vennastekoguduse palvela|pisi|270x270px|Tõdva vennastekoguduse palvemaja (juuli 2020) EEVK Tõdva vennastekoguduse palvemaja on palvemaja Harju maakonnas Saku vallas Tõdva külas.
Palvemaja ehitati 1888. Maja kasutavad ka EELK Jüri ja Hageri kogudused.
Piero di Cosimo
Piero di Cosimo, täpsemalt Pietro di Lorenzo (sündinud 1461 Firenzes – surnud 12. aprillil 1522 samas) oli itaalia renessansiaja maalikunstnik.
Piero isa oli kullassepp Lorenzo di Piero (‘Piero poeg Lorenzo’), maalimist õppis Pietro quattrocento maalikunstniku Cosimo Rosselli ateljees, millest ka tema nime esituse levinum kuju, Piero di Cosimo (Cosimo Piero).
1481. aastal osales Pietro õpipoisina Sixtuse kabeli maalingu loomisel.
Aasta ema
Aasta ema on Eesti Naisliidu asutatud aunimetus, mida antakse alates 1998. aastast iga aasta mais emadepäeval Estonia kontserdisaalis Tallinnas. Sümboolse hõbesõle aasta emale annab üle Vabariigi President. Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatud kontsertaktusest teeb otseülekande Eesti Rahvusringhääling. Aasta ema kandidaatide esitamist oodatakse kogu avalikkuselt. Valiku teeb Eesti Naisliidu eestseisus.
Diskussioon emade ebavõrdsest kohtlemisest
2017. aastal algatasid Eesti naisõiguslased avaliku protesti aasta ema statuudi vastu, mille kohaselt võib aasta emaks saada üksnes abielunaine, kuna niisugune nõue diskrimineerib nende hinnangul üksikemasid. Vastuseks sellele teatas naisliidu esinaine, endine Keskerakonna poliitik Siiri Oviir: "Te ei kujuta ju ette, et me valiksime aasta emaks naise, kel on küll, tõesti, jah, palju lapsi, kuid igal jõululaupäeval tutvustatakse uut isa." Kuna selle avalduse peale sai protest ajakirjanduses veelgi hoogu juurde, selgitas Oviir hiljem, et tegu oli sõnavääratusega: "No eks üks minu kahetsusväärne sõnavääratus, mida ma oma eelmist elu arvestades, ma olin ikka pea 25 aastat poliitikas, poleks tohtinud juhtuda." Tema tütar Liisa Oviir ütles, et aasta ema nimetuse eesmärk on algusest peale olnud propageerida abielu. Kui teatati, et Eesti Naisliidu laiendatud juhatuse arutelu järel aasta ema valimise reglementi ei muudeta, küsis Feministeeriumi projektijuht Nele Laos: "Miks väärivad emad avalikke kiidusõnu vaid siis, kui nad on defineeritavad Eesti kodakondsusega (meessoost) abikaasa kaudu? Või millisel alusel kaheldakse samast soost paaride laste tubliduses? Kuidas üldse mõõta lapse tublidust?"
Siiri Oviiri sõnavõtt aasta ema konkursiga seoses sai üheks ajendiks, millest sündis ansambli Naised Köögis laul "Aasta ema" (sõnad Kristiina Ehin). Laul räägib kaheksa lapsega maal elavast üksikemast, kes ka soovib aasta emaks kandideerida. Ehin rõhutas, et lool on aastasadade taust: "Vallasemasid on koheldud väga hullul viisil läbi aastasadade, see puudutas närvi. Kihnus pandi vallasemad aerudeta paati ja lükati merele, Eesti kirikutes on pingid, kus pidid istuma vallasemad, et nende jalad oleks näha. Me ei taha näha, et 19. sajandi patriarhaalne häbistus või kõrvalejäätus tuleks tänapäeva."
Pae kraav
Kraavi pikkus on 8,7 km. Kraav suubub Vilivalla külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,6 km suudmest). Kraavi valgla on 23,4 km². Lähe on Kõmmaste ja Pae küla piiril.
Keila Valla Leht
Keila Valla Leht oli Keila valla uudiseid vahendav ajaleht, mis ilmus aastatel 2013–2017. Ahalehte andis välja Keila vallavalitsus. Aastatel 2013–2016 andis lehte välja Harjumaa Ühinenud Meedia OÜ.
Leht ilmus sagedusega üks kord kuus. Lehte toimetas Andres Kärssin.
Lehe eelkäija oli aastatel 2010–2013 Keila Lehe lisana ilmunud Keila Valla Leht. Pärast 2017. aasta haldusreformi asendab seda lehte Lääne-Harju Valla Leht.
Pae kraav
Pae kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103100.
Virgen
Virgen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1194 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 88,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2198 inimest.
pisi|tühi|Virgen
Kretinga rajoon
Kretinga rajoon on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus endise Klaipėda maakonna aladel. Rajoon piirneb loodes Lätiga.
Rajooni pindala on 989 km². 2014. aasta seisuga elas seal 40 147 inimest.
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Darbėnai, Imbarė, Kartena, Kretinga (maavald), Kretinga (linnavald), Kūlupėnai, Salantai ja Žalgirise vald.
pisi|tühi|Kretinga rajooni omavalitsused
Keskkonnahügieen
Keskkonnahügieen ehk keskkonnatervishoid ehk keskkonnatervis on teadus, mis uurib keskkonnategurite mõju inimese tervisele ja heaolule.
Püü
Eestis on kaks selle perekonna esindajat: laanepüü ja rabapüü.
Kretinga rajoon
Halduskeskus on Kretinga linn. Teised suuremad asulad on Salantai linn ning Darbėnai ja Kartena alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,36% leedulased, 0,75% venelased, 0,12% ukrainlased, 0,08% valgevenelased, 0,07% lätlased ja 0,56% oli teistest rahvustest.
Rajooni suurimad jõed on läänepiiril voolavad Šventoji jõgi ja Dangė ning Minija oma lisajõe Salantasega.
Kretinga rajooni territoorium jääb osaliselt Salantai regionaalpargi territooriumile.
Salme Lott
Salme Lott (aastast 1937 Neumann; 16. oktoober 1911 Kahala küla, Kabala vald – 29. september 1994 Carlisle, Ameerika Ühendriigid; maetud Tallinna) oli eesti näitleja.
Lõpetas 1929 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Õppis Jelizaveta Roseni juures laulmist ning Ida Urbeli ja hiljem Gerd Neggo stuudios tantsu.
Mängis 1932–1933 Ugalas, 1933–1934 Endlas ning 1934–1939 ja 1941–1944 Estonias. Põgenes 1944. aastal Saksamaale, mängis 1945–1948 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris.
Aastast 1949 elas Ameerika Ühendriikides, oli 1950–1980 New Yorgi Eesti Teatri lavastaja ja näitleja.
Tema vanemad olid talupidajad.
Kranciems
Kranciems on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Tīnūži vallas. Küla asub Mazā Jugla jõe ääres. Aastatel 2004–2021 jäi asula Ikšķile piirkonda.
Asula lähistele jääb Kranciemsi dolomiidikarjäär.
Seal kasvav tamm ümbermõõduga 4,41 ja kõrgusega 28 meetrit ning Kranciemsi kadakas ümbermõõduga 1,43 ja kõrgusega 9 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2009 oli külas 40 elanikku.
pisi|tühi|Mazā Jugla jõgi Kranciemsis
Tõnis Laanemaa
Tõnis Laanemaa (sündinud 4. juunil 1937) on eesti graafik.
Aastatel 1952–1957 õppis ta Tartu Kunstikoolis maali erialal ning 1961–1966 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafikat.
Näitustel on ta esinenud 1964. aastast, alates 1970. aastast ka välismaal.
Kuulus kunstirühmitusse ANK '64. 1970. aastast kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu.
Oma Tallinna kunstistuudios õpetab Laanemaa joonistamist, õlimaali, kompositsiooni ja graafikat.
Krimulda kihelkond
300px|pisi|right|Riia kreis [[Ludwig August Mellini kaardil Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)]] Krimulda kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Kremon, läti keeles Krimuldas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Kihelkonnakirik asus Krimuldas ja abikirik Pēterupes; viimane eraldus hiljem iseseisvaks kihelkonnaks.
RFI
RFI võib tähendada järgmist:
Klassijuhataja
Klassijuhataja on õppe- ja kasvatustöö juht oma klassis, sidepidaja õpilaste ja õpetajate, kooli juhtkonna, lastevanemate ja õppenõukogu vahel.
Lihula Kohinad
Lihula Kohinad oli 1932-1933 ilmunud ajaleht, mis vahendas Lihula ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja O/ü B. Piilberg. Lehe vastutav toimetaja oli H. Virkus. Lehest ilmus kolm numbrit.
Õppelaev
pisi|Venemaa õppepurjelaev Sedov, maailma suurim käigus olev traditsiooniline purjelaev ja õppepurjelaev pisi|Tai kuningliku mereväe endine õppelaev HTMS Maeklong pisi|Kunagine [[Tallinna merekooli õppelaev Vega]] pisi|Eraomanduses õppelaev Christian Radich Õppelaev on laevanduse või merendusega seotud väljaõppeks ehitatud või kohandatud eriotstarbeline laev või teenistuslaev.
Liigitus
Riigiasutusele (sealhulgas mereväele) või riiklikule õppeasutusele kuuluv õppelaev, kus on kehtib põhieesmärkide efektiivsemaks saavutamiseks tavapärasest märkimisväärsem sisekord, on liigitatav kui teenistuslaev. Mereväes liigitatakse sõjalaevad-õppelaevad omakorda abilaevade hulka. Rekreatiivsemaks kogemus- või huvipõhisemaks õppetegevuseks rakendatavat õppelaeva võib käsitleda ka kui eriotstarbelist laeva.
Õppelaevad võib liigitada üldfunktsiooni järgi järgmiselt:
Purjetamiseks valmistatud õppelaevu võib nimetada ka õppepurjelaevadeks.
Kirjeldus
Õppelaevadena kasutatakse sageli kas vanemaid ja varem muul otstarbel kasutatud laevu, mis on kohandatud õppetegevusteks või spetsiaalselt õppelaevaks projekteeritud laevu. Õppelaevad on veel tänapäeval sageli ajaloolise taustaga purjelaevad.
Õppelaevad kuuluvad tavaliselt riiklikele mereõppeasutustele, merevägedele aga ka muudele organisatsioonidele. Mõnes riigis on riigiasutusele kuuluv õppelaev käsitletav (tänu üldjuhul kas poolsõjaväelisele või sõjaväelisele sisekorrale) ka teenistuslaevana. Palju õppelaevu on mereõppeasutuste ja eraõiguslike, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide omanduses, kus need on tavaliselt käigus õppetegevusteks rekreatiivsetel eesmärkidel.
Globaalne Aruandlusalgatus
Globaalne Aruandlusalgatus (inglise Global Reporting Initiative, lühendatult GRI) on mitmepoolsel koostööl põhinev iseseisev asutus ja selle tegevus, mis edendab organisatsioonide jätkusuutlikkuse vabatahtlikku aruandlust.
Hedo Türkoğlu
Hidayet Türkoğlu (tuntakse hüüdnime Hedo järgi; sündinud 19. märtsil 1979 Istanbulis) on Türgi endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega ja on hiljem olnud Türgi korvpalliliidu president.
Globaalne Aruandlusalgatus
GRI juhised võimaldavad organisatsioonil hinnata ja aru anda oma tegevuse majandusliku, keskkonna- ja sotsiaalse mõju kohta.
Õppelaev
Kirjeldus
Õppelaeva laevapere on tänu lisanduvaile õpetajaile üldjuhul suurem kui tavapäraselt vajalik. Tavaliselt on efektiivsuse huvides õppelaeva pardal õpetatavaile ette nähtud rohkem kohti kui laevaperele.
Globaalne Aruandlusalgatus
Kogu mõju kohta aruandmine peaks olema sama tavapärane ja võrreldav kui ettevõtete finantstulemuste aruandlus.
Õppelaev
Kirjeldus
Õppelaevapõhine väljaõpe eelneb tavaliselt merepraktikale, selle eelis võrreldes praktikakohaga muud põhiülesannet (näiteks kaubavedu) täitval laeval on, et kõik sõidud ja tegevused pardal toimuvad väljaõppe vajadusi ja algnõudeid järgides. See võimaldab anda kõigile õpetatavaile ühtlasemad baasoskused ja õpetada üldist merekultuuri.
Ajalugu
Õppelaeva mõiste võeti kasutusele 19. sajandil, kuid väljaõppelaevu kasutati palju varem.
Eestis kasutatud õppelaevu
Eesti esimesi spetsiaalseid õppelaevu oli Viljandi, mida kasutati 1923. aastal ajutiselt Eesti mereväes õppelaevana. Mereväes kasutati õppepraktikaks toona ka väiksemaid sõjalaevu.
Aastatel 1952–1978 oli Eesti NSV-s Tallinna Merekooli kasutuses õppepurjelaev Vega.
1960. aastatel toimus Tallinna Kalatööstusliku Merekooli tootmispraktika Riia õppelaevaks kohandatud külmutustranspordilaeval Nikolai Zõtsar
Aastatel 1982–1991 oli Tallinna Kalatööstusliku Merekooli kasutuses suur õppepurjelaev Krusenstern.
Aastatel 1969–1991 oli suuremaid sõitvaid õppelaevu reisilaev Laine, mis kuulus 1969–1972 Tallinna Noorte Meremeeste Klubile ja 1972–1991 Eesti NSV Vetelpäästeühingule. Lõpukümnendil oli Laine kasutuses siiski pigem vetelpäästjate ristluslaevana.
Noorte Meremeeste klubi käsutuses oli eri aegadel mitmeid väiksemaid õppelaevu ja ka mõningaid suuremaid seisvaid õppe-baaslaevu. Neist suurim endine reisilaev Tallinn.
Aastatel 1986–2000 oli Tallinnas BMRT tüüpi kalalaevast ümber ehitatud ja kai ääres pääste-avariitõrje harjutamiseks kohandatud õppe-baaslaev Korall.
Aastatel 1993–1996 kasutas Eesti Merehariduskeskus Soomest kingiks saadud õppelaeva Linda. Seoses rahanappusega jäi alus edaspidi piirivalvele, kus seda kasutati osaliselt samuti veel mõnda aega õppelaevana.
Aastatel 1994–2000 kasutas Eesti Merehariduskeskus õppetööks Eesti Noorte Mereklubi õpilastele mõeldud väikesi õppelaevu Junga ja Juku. Hiljem läksid mõlemad Tallinna linnale (üks müüdi, teist rakendati reisilaevana).
2004. aastal püüdis Eesti Mereakadeemia õppelaevana ebaõnnestunult kasutusele võtta Taanist ostetud sõjalaeva Kristiina, mis tuli lõpuks rahapuudusel ära anda Mereväele. Hiljem pole Eesti mereharidusasutused ega teised riigiasutused kas suutnud või näinud vajadust omada spetsiaalset õppelaeva.
Hedo Türkoğlu
Karjäär NBA-s
Türkoğlu värvati 2000. aasta NBA draft'i 16. valikuna Sacramento Kingsi, kelle eest tõi ta debüüthooajal keskmiselt 5,3 punkti ja 2,8 lauapalli mängus. Järgmisel, 2001/02. hooajal kerkisid tema keskmised näitajad 10,1 punkti ja 4,5 lauapallini mängus.
Pärast kolme hooaega Kingsis vahetati Türkoğlu 2003. aasta suvel San Antonio Spursi, kust ta siirdus pärast üht hooaega Orlando Magicusse. Magicus põhitegijate sekka tõusnud Türkoğlu kogus oma karjääri parimal, 2007/08. hooajal keskmiselt 19,5 punkti, 5,7 lauapalli ja 5 resultatiivset söötu mängus ning valiti tolle hooaja NBA enim arenenud mängijaks.
Türkoğlu vahetati 2009. aastal Toronto Raptorsisse ja 2010. aasta suvel Phoenix Sunsi, misjärel naasis ta 2010. aasta detsembris Orlando Magicusse, kus mängis 2013. aastani.
Viimased kaks NBA hooaega Los Angeles Clippersis mänginud Türkoğlu lõpetas karjääri 2015. aasta novembris.
Rahvuskoondis
Türkoğlu on Türgi koondisega võitnud hõbemedali 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Riidaja raamatukogu
Riidaja raamatukogu on rahvaraamatukogu Tõrva vallas.
Raamatukogu asutati 1925. aastal. 1944. aastast asub Riidaja mõisahäärberis.
Ajalugu
Riidaja raamatukogu asutati 1925. aastal. Kahekümnendatel aastatel loodi Riidaja Muusikaselts „Vambola”. Pidudest saadud tulude eest ehitati endale vanast mõisaaidast seltsimaja ning tasapisi osteti ka raamatuid. Nii avatigi 1925. aastal mõisa häärberi ühes kooli klassiruumis oma raamatukogu. Laenutati neljapäeviti ja pühapäeviti paar tundi. Raamatute väljaandjateks olid kooliõpetajad Ella Lepp, Voldemar Sarv, Aleksander Nael. 1937. aastal oli seltsi raamatukogus kokku 573 köidet. 1930. aastate lõpul seltsi tegevus rauges.
1. veebruaril 1952 asus raamatukogu juhatajana tööle Johanna Uuemäe. Raamatukogu oli selleks ajaks kolinud külanõukogu maja teisele korrusele (32 m2). Inventuur näitas, et arvel oli 2461 köidet. 1952. aastal saadi juurde 622 raamatut, lugejaid oli 183 (sellest lapsi 102), külastusi 1421. 1957. aastal valmisid mõlemad nõutud kataloogid.
1964. aastal likvideeriti kooli raamatukogu ja raamatud anti üle rahvaraamatukogule. Kuni 1967. aastani töötas raamatukogu tööpäeviti ja pühapäeval kella 11–18, puhkepäev oli laupäev. 1967. aastal kehtima hakanud 5-päevane töönädal muutis ka pühapäeva puhkepäevaks ning tööpäevadel oldi avatud kella 11–17.
1971. aastal tegi kolhoos „Üksmeel” raamatukogu ruumides remondi ja paigaldas korraliku valgustuse.
Raamatukogu ruumid jäid kitsaks. Tollal Jakov Ljahhovi nime kandnud suurmajand andis 1984. aastal raamatukogule kasutada poole remonditud talumajast, pinnaga 62m2. Lugejatele oli asukoht aga soodne, sest asus asula keskel otse bussipeatuse juures ja esimesel korrusel. 1980. aastate põhinäitajad: lugejaid 300, elanikke teeninduspiirkonnas 570, raamatuid kogus 7000 ringis, aastas laenutusi 6000. Laenutuspunktis Lõvel teenindati lugejaid ühel korral kuus.
Kainach bei Voitsberg
Kainach bei Voitsberg on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas.
Kretinga mõis
pisi|Kretinga mõisa peahoone Kretinga mõis (Kretingos dvaras) on endine mõis Leedus Kretinga rajoonis Kretingas.
Mõisakompleksi vanimaks osaks on XVIII sajandi alguses rajatud park. Toona rajati viljapuuaed, pärnaallee ja kastaniallee. XIX sajandi alguses kujundas Platon Zubov pargi inglise pargiks.
pisi|left|Kretinga mõisa parki piirav müür
Kui mõisa omanikeks said Tyszkiewiczid, siis rajasid nad sinna oma residentsi. Viljapuuaed kujundati ümber, parki lisati palju uusi liike, pärnaallee kujundati tunnelilaadselt ümber. Alleede ristumispaikadesse paigaldati skulptuurid, lisandusid lillepeenrad ja rosaariumid. Peahoone ette püstitati skulptuuriga purskkaev. Pargis kasvatati nii faasaneid kui ka viinamäetigusid. Parki ehtis kolmest tiigist kaskaad. Idast piiras parki kastaniallee, linnatänavatest eraldas parki maakividest ja tellistest müür. Müürile vaatamata oli park avatud nii Kretinga linna rahvale kui ka talumeestele.
Mõisakompleksi kuulus 29 hoonet, tänapäeval on neist säilinud 23, sealhulgas vesiveski, sepikoda, aedniku maja.
Kainach bei Voitsberg
pisi|Kainachi kihelkonnakirik
Kretinga mõis
Peahoone on uusklassitsistlikus stiilis. Seal asusid valge peosaal, roheline saal ja punane muusikasaal, kabinetid, söögisalongid, perekonnaportreedega galerii, kabel maaliga "Neli evangelisti" ja muidki kunstiväärtusi. Paleega oli ühendatud talveaed, kus kasvasid eksootilised taimed. Seal asus tehislik juga, samuti voolas seal oja, kus ujusid kuldkalad.
Kainach bei Voitsberg
Kainach asub Grazist läänes.
Kretinga mõis
pisi|Mõisa vesiveski, mõisavalitseja maja ja jääkelder
Esimese maailmasõja ajal laastas mõisa seal peatunud Saksa sõjavägi. Tulekahjus sai kannatada häärber ja hävis talveaed. Pärast sõda asusid Tyszkiewiczid mõisa taastama, ent tööd edenesid aeglaselt, kuna maareform oli mõisa tulubaasi tublisti kärpinud. Töödele aitas kaasa see, et Kazimieras Justinas Tiškevičius avas mõisas vabriku, kus valmistati komme ja siirupit. Lisaks rentis ta mõisakompleksi kuulunud arvukatest hoonetest osa välja teistele ettevõtjatele. Peahoone varemetes läänetiib tuli siiski lammutada, samuti idatiiva lagunenud veranda ja rõdu.
Uuesti laastati mõis aastal 1940, mil sinna asus pärast Leedu annekteerimist Punaarmee väeosa. Hävis talveaed, mille asemele ehitati sõdurite söökla. Samuti rikuti mitmed kunstimälestised. Pärast seda, kui Saksamaa väed olid Kretinga hõivanud, taastas mõisa viimane omanik Aleksander Tyszkiewicz siiski talveaia ja restaureeris mõisa peahoone.
Pärast sõda jäi mõisakompleks kauaks tähelepanuta. Seda asuti taastama aastal 1992, mil peahoonesse kolis Kretinga muuseum. Praegu on pargis umbes 900 m² lillealasid, seal kasvab 23 kohalikku ja 64 võõrliiki.
Kultuuridiplomaatia
Kultuuridiplomaatia (inglise keeles cultural diplomacy) on avaliku diplomaatia ja "pehme jõu" erivorm, mis politoloog Milton Cummingsi definitsiooni järgi sisaldab "ideede, informatsiooni, kunsti ja teiste kultuurivormide vahetust eri rahvaste vahel, et edendada vastastikust mõistmist". Kultuuridiplomaatia erineb tavapärastest diplomaatilistest praktikatest selle poolest, et see pole valitsustevaheline diplomaatiline suhtlus, vaid suhtlus valitsuste ja välisriikide elanike vahel. Seega on kultuuridiplomaatia vaid kaudselt traditsioonilise välispoliitikaga seotud.
Lucian Jora on avalikku ja kultuuridiplomaatiat eristanud väites, et esimene on kahesuunaline suhtlusprotsess, mille käigus püütakse ühelt poolt kujundada riigi kuvandit ning viia selle väärtusi teiste riikide ja rahvasteni ning teisalt saada informatsiooni teiste riikide ja rahvaste kohta, et neid paremini mõista. Kultuuridiplomaatia seevastu rõhub isikute ja ideede vahetusele, mis otseselt puudutab väikest hulka inimesi, ent selle eesmärgiks on saavutada pikemas perspektiivis vastastikune mõistmine rahvaste vahel.
Ajalugu
Ehkki kultuuridiplomaatiast selle tänases tähenduses räägitakse alates 20. sajandi esimesest poolest, on selle juuri otsitud ka kaugemast minevikust. Kultuuridiplomaatia kõrgajaks on peetud näiteks 16. sajandit, kui jesuiidid ja itaallane Matteo Ricci püüdsid Hiinasse eksportida Lääne ideid. Teiseks kultuuridiplomaatia näiteks peetakse Louis XIV alustatud prantsuse kunsti ja mõtteloo levitamist üle Euroopa, mis jätkus Napoleoni ajal.
Esimeseks suuremas ulatuses kultuuridiplomaatiat rakendanud riigiks või koguni selle leiutajaks on peetud Prantsusmaad, mis alustas 19. sajandi teisel poolel ulatuslikku välisministeeriumi korraldatud religiooni- ja haridusalast ning filantroopilist tegevust Lähis- ja Kaug-Idas. Lisaks riiklikule tegevusele loodi eraalgatuslikke organisatsioone, millest mõni tegutseb ka tänapäeval. Üks selliseid oli Alliance Française, mis alates 1883. aastast korraldas erinevas vormis õppetööd ja annetas raamatuid prantsuse keele ja kultuuri levitamiseks.
Riidaja raamatukogu
Ajalugu
Taasiseseisvunud Eesti Vabariigis tuli raamatukogule leida uus kodu, kuna kolhoosi poolt antud maja kuulus omandireformiga tagastamisele. Pärast 54. aastast eemalolekut oma esimesest kodust, koliti raamatukogu 1994. aastal tagasi tühjaks jäänud mõisahoonesse. Raamatukogu kasutada jäi majas 68 m2.
Kultuuridiplomaatia
Kahe maailmasõja vahel
1934. aastal, kui loodi Briti Nõukogu, algas Suurbritannia ulatuslikum kultuurialane tegevus välisriikides. Selle ametlik eesmärk oli tutvustada laiemalt Briti elu- ja mõtteviisi, populariseerida inglise keele õpet ning levitada värsket Briti kirjandust, kunsti ja teadussaavutusi.
VOKS
Nõukogude Liit arendas 1920. aastatest riiklikku kultuuridiplomaatiat, mille üheks olulisemaks institutsiooniks oli 1925. aastal Üleliiduline Välismaaga Kultuurisidemete Arendamise Organisatsioon (akronüüm VOKS – Всесоюзное общество культурной связи с заграницей).
Alates 1930. aastate keskpaigast oli VOKSi tegevus peamiselt suunatud Lääne intellektuaalide mõjutamisele. VOKSi tegevus mõjutas muuhulgas selliseid intellektuaalne nagu Henri Barbusse, Romain Rolland ja Lion Feuchtwanger.
Barclay James Harvest
Barclay James Harvest on 1966. aasta septembris John Leesi, Les Holroydi, Stuart "Woolly" Wolstenholme'i (1947–2010) ja Mel Pritchardi (1948–2004) Saddleworthis Suur-Manchesteris asutatud inglise rokkansambel.
Kultuuridiplomaatia
Külm sõda ja kultuuridiplomaatia
Briti ajaloolane David Caute on kirjeldanud kultuuridiplomaatiat sõjapidamisvahendina. Nimelt oli tema järgi külm sõda eelkõige "ideoloogiline ja kultuuriline" konflikt ning ta leiab, et Nõukogude Liidu majandusliku ja sõjalise nõrgenemise kõrval oli selle lagunemises otsustav roll ka "moraalsetel, intellektuaalsetel ja kultuurilistel" aspektidel. Seega süvenes külma sõja perioodil varasemaga võrreldes oluliselt kultuuridiplomaatia rakendamini riikide välispoliitiliste eesmärkide teenistusse. Selle käigus tõusid tugevalt esile kaks suurvõimu – Nõukogude Liit ja USA, Euroopa riigid jäid kultuurivõitluses tagaplaanile.
Riidaja raamatukogu
Ajalugu
Avati teeninduspunktid Pikasilla Põhikoolis (1994) ja Leebiku kaupluses (1995). Teeninduspunkt Lõvel lõpetas rahva vähesuse ja ruumide puudusel töö 1999. aastal. Samal aastal nimetati raamatukogu ümber Riidaja Raamatukoguks.
Kultuuridiplomaatia
Nõukogude "kultuuriofensiiv"
Pärast Stalini surma muutis Nõukogude Liit lääneriikide suunalist poliitikat, mis muuhulgas sisaldas senisest oluliselt suuremas mahus kultuuridiplomaatiale tähelepanu pööramist. Frederick C. Barghoorn on oma 1960. aastal ilmunud raamatus nimetanud seda muutust "kultuuriofensiiviks". Ta väitis, et vahepealsete aastate jooksul Nõukogude Liidu püüded lääneriikide elanikke kultuuriliselt mõjutada võtnud sellised mõõtmed, et Suurbritannia ja USA valitsused on selle tekitatud probleemidega tegelemiseks pidanud välja töötama uued struktuurid.
Välispoliitiliste eesmärkide muutumise tõttu reorganiseeriti VOKS 1958. aastal Välismaaga Sõpruse ja kultuurisidemete Arendamise Nõukogude Ühingute Liiduks (lühend SSOD – Союз Советских Обществ Дружбы и Культурной Связи с Зарубежными Странами).
Riidaja raamatukogu
Ajalugu
2004. aastal saadi internetiühendus koos ühe avaliku internetipunkti (AIP) lugejaarvutiga. Kirjasto 3000 programm asendus RIKSiga. Elektroonilist laenutamist alustati 2007. aastal, lõplikult said andmed sisestatud 2008. aasta suveks.
2008. aastal renoveeriti ja laiendati raamatukogu ruume. Loodi kaasaegsed olmevõimalused ja toodi sisse vesi. Pärast remonti on põrandapinda koos abi- ja teenindusruumidega kokku 124 m2, sellest avafondile 92 m2.
Juhatajad/laenutajad
Ella Lepp
Voldemar Sarv
Aleksander Nael
Anna Anderson (Orav) 1940–?
Blacki-Scholesi mudel
Blacki-Scholesi mudel või Blacki-Scholesi-Mertoni mudel on matemaatiline mudel optsioonilepingu hindamiseks. Eelkõige hinnatakse mudelis finantsinstrumentide varieerumist ajas. Eeldatakse, et nendel instrumentidel on hindade normaaljaotus. Kasutades seda eeldust ning võttes arvesse teisi olulisi muutujaid, tuletatakse võrrandist ostuoptsiooni hind.
Notatsioon
Blacki-Scholesi-Mertoni valem on hinnang Euroopa kõne- ja müügioptsioonide hindadele. Ameerika ja Euroopa optsioonide põhierinevus seisneb selles, et Euroopa optsioone saab täita ainult nende ühel realiseerimiskuupäeval ning Ameerika optsioone võib realiseerida ükskõik millal selle realiseerimiskuupäevani.
Blacki-Scholesi-Mertoni Euroopa ostuoptsiooni valem on
C(S0​,t)=S0​N(d1​)−Ke−rN(d2​),
kus
Kreeklased
„Kreeklased“ on termin, mida kasutatakse optsiooniturul kauplemisega seotud riskide erinevate mõõtmete kirjeldamiseks. Neid nimetatakse kreeklasteks, sest neid tähistatakse kreeka sümbolitega. Optsioonide hindamisel kasutatakse kreeklastest järgmiseid muutujaid: delta, teeta, gamma, vega ja rho. Igal muutujal on temaga seotud number, mis annab kauplejatele informatsiooni optsiooni hinna liikumise või selle riski kohta. Kreeklased arvutatakse hinnamudeli tuletisena.
Delta
Delta tähistab optsiooni hinna ja 1 dollari suuruse alusvara hinna muutuse määra. Kõneoptsiooni delta vahemik on null ja üks. Müügioptsiooni delta vahemik on null ja miinus üks.
Jaanimäe palvemaja
EELK Jaanimäe palvemaja on palvemaja Võru maakonnas Rõuge vallas Jaanimäe külas.
Blacki-Scholesi mudel
Teeta
Teeta tähistab optsiooni hinna ja aja muutumise määra ehk aja tundlikkust. Teeta näitab summat, mille võrra optsiooni hind aegumisel iga päeva jooksul väheneb. Näiteks, kui teeta on –0,50, siis langeks optsiooni hind iga mööduva päevaga 50 sendi võrra.
Gamma
Gamma tähistab optsiooni delta ja alusvara hinna muutumise määra. Gamma näitab summat, mille võrra delta muutub, kui väärtpaberi hind muutuks ühe dollari võrra.
Vega
Vega tähistab optsiooni väärtuse ja alusvara kaudse volatiilsuse määra. Vega näitab, kuidas optsiooni hind muutub, kui eeldatav volatiilsus muutub 1% võrra.
Rho
Rho tähistab optsiooni väärtuse ja intressimäära muutuse määra suhet. See tähendab, et kui intressimäärad tõusevad 1% võrra, siis muutub optsiooni hind rho väärtuse võrra.
Riidaja raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Laine Veerme 1946–?
Liis Lindmaa
Liis Lindmaa (sündinud 20. novembril 1988 Rakveres) on eesti näitleja.
Liis Lindmaa lõpetas 2007. aastal Rakvere Gümnaasiumi.
Riidaja raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Aksel-Kalju Veerme
Liis Lindmaa
2011. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näitleja eriala 8. lennu ehk Von Krahli lennu.
Riidaja raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Johanna Uuemäe 1952–1968
Hellen Ruuse 1968
Tõlgend
Tõlgend ehk interpretant on üks mõistetest Charles Peirce'i semiootikas.
Riidaja raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Evi Kapral (Pikas) 1969–1973
Liis Lindmaa
2012. aastast töötab ta Von Krahli Teatris.
Rollid
2011          2010	2009
Tõlgend
Tõlgend on üks kolmest märgiprotsessi liikmest (teised on esitis ja objekt).
SON
SON või Son võib tähendada järgmist:
Riidaja raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Erika Rohtoja 1974–1975
Liia Ivanova 1975–1977
Evi Pikas (Kapral) alates 1977
Oru kodunduskool
Oru kodundus(kesk)kool oli kool Virumaal Oru mõisa lähedal.
Riidaja raamatukogu
Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga
Oru kodunduskool
Kool avati 19. juunil 1939.
Teise maailmasõja ajal kasutati kooli Saksamaa sõjaväelaste hospidalina ja puhkekeskusena. Sõja ajal kool ka hävis.
Riidaja raamatukogu
Statistika
Kogud: 10 815
Kasutajad: 227
Külastused: 2 622
Laenutused: 7 223
Töökohad: 1
Sony Channel
Sony Channel (kuni 2016. aastani Sony Entertainment Television) on meelelahutuslik telekanal.
Kanal näitab draamasarju ja Hollywoodi stuudiote filme. Kanal on nähtav ka Eestis.
Kulli palvemaja
alt=Rädi vennastekoguduse palvela|pisi|283x283px|Kulli vennastekoguduse palvemaja Kulli vennastekoguduse palvemaja on EEVK palvemaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rädi külas.
Palvemaja ehitati 1939. Maja on Eesti kultuurimälestiste registris arvele võetud kui 20. sajandi tähelepanuväärne ehitis.
Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts
Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts (lühend EAMKS, nimetatud ka Eesti Aianduse ja Mesinduse Selts, lühend EAMS) on aastal 1927 asutatud aiandus- ja mesindusühingute keskorganisatsioon.
Ajalugu
EAMKS asutati 1927. aastal Tartus. Aastal 1938 ühendas EAMKS 33 aiandus- ja mesindusühingut.
1940. aastal seltsi tegevus lakkas ja uuesti asutatuna 1949. aastal kandis see nime Eesti NSV Aianduse ja Mesinduse Selts (lühend Eesti NSV AMS).
Aastal 1990 ennistati nimi Eesti Aianduse ja Mesinduse Keskselts.
Aastal 1994 asutati EAMKSi juurde Eesti Meetootjate Ühendus.
Keskselts on andnud välja mitmeid väljaandeid, nt 1989–1994 ilmus ajakiri Aiandus & Mesindus.
Indeksifond
Indeksifond (ka indeksit järgiv fond) on investeerimisfond või börsil kaubeldav fond (ingl k exchange traded fund ehk ETF), mis järgib teatud ettekirjutatud reegleid sellisel viisil, et fondi tootlus järgiks võimalikult täpselt selle börsiindeksi tootlust, mida fond järgib. Fond investeerib seega väärtpaberitesse samal viisil, nagu arvestab neid väärtpabereid järgitav börsiindeks (näiteks S&P 500 indeks). Ettekirjutatud reeglid hõlmavad lisaks prominentse indeksi järgimisele – nagu näiteks S&P 500 või Dow Jonesi tööstuskeskmine indeks – ka maksude optimeerimist, järgimisvigade minimeerimist, suurte plokkidena tehingute tegemise või paindlike kauplemisstrateegiate kasutamist, mis võivad tekitada suurema järgimisvea, kuid langetavad kulusid. Indeksifondidel võivad olla ka kriteeriumeid, mis seisnevad teatud sotsiaalsetes või keskkonnaalastes aspektides, näiteks mitte investeerida keskkonda liigselt kahjustavatesse ettevõtetesse.
Indeksifondi ülesehituse reeglid defineerivad selgelt, millised väärtpaberid fondi portfelli sobivad. Üks maailma tuntumaid indeksifonde, S&P 500 indeksifond, järgib samanimelist börsiindeksit ning seetõttu investeerib oma vara 500 suurimasse USA börsil noteeritud ettevõttesse, kusjuures ühe ettevõtte osakaalu fondis määrab ära ettevõtte turukapitalisatsioon, samuti nagu see on S&P 500 indeksis. Omakapitali indeksifondid sisaldavad teatud hulka aktsiaid, mille emiteerinud ettevõtetel on sarnased omadused, näiteks suurus, väärtus, kasumlikkus ja/või geograafiline asukoht. Levinumad geograafilised jaotused on näiteks Ameerika Ühendriikide, Euroopa, muude arenenud turgude, arenevate turgude ja piiriturgude ettevõtted. Nende geograafiliste jaotuste siseselt võib veel leida indekseid ja neid järgivaid fonde, mis omakorda jaotuvad näiteks ettevõtete omaduste järgi, nagu väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtted või siis väärtus- või kasvuettevõtted. Leidub ka indekseid, mis mõõdavad kaupu või võlakirju. Väärtpabereid ostetakse ja hoitakse indeksifondides, kui nad vastavad indeksi reeglitele või parameetritele ja müüakse, kui nad mingil põhjusel indeksi reeglitest ja seega indeksi arvutamise eeskirjast väljapoole satuvad, seega on tegu reeglitepõhise investeerimisega. Mõned indeksifondi pakkujad teavitavad sellest, kui nende portfellis olevates ettevõtetes tekib muutus, enne muutuse toimumise kuupäeva.
Peamine indeksifondi eelis investori jaoks seisneb selles, et see investeering vajab haldamiseks väga vähe ajakulu, kuna investor ei pea erinevaid väärtpabereid, portfelle või fonde analüüsima. Paljud investorid leiavad ka, et nende oskuste/teadmiste baasil on neil pigem ebatõenäoline aktsiaturu keskmist tootlust lüüa ning seega on mõttekam investeerida indeksifondi, mille tootlus vastab börsi keskmisele tootlusele.
2019. aasta 31. augustil oli Ameerika Ühendriikide erinevaid omakapitali indekseid järgivates fondides kokku vara 4,27 triljoni dollari väärtuses, esimest korda ajaloos ületas see arv ülejäänud investeerimisfondide kogumahu, mida oli samal kuupäeval 4,25 triljonit dollarit. Alates 2006. aastast on igal aastal vähenenud aktiivselt juhitud fondide vara maht ja kasvanud indeksfondide osakaal. Näiteks 2016. aastal liikus passiivsetesse fondidesse lisaraha 506 miljardit dollarit, samas aktiivsetest fondidest väljus 341 miljardit dollarit, kusjuures toona ennustati sama tempo jätkumisel indeksfondide mahu aktiivsetest fondidest suuremaks kasvamise ajaks ajavahemikku 2021–2024. Seega indeksfondide kasvu ja aktiivsete fondide kahanemise tempo kiireneb.
Ajalugu
Esimese teoreetilise indeksfondi mudeli pakkusid 1960. aastal välja Edward Renshaw ja Paul Feldstein, Chicago ülikooli tudengid. Kuigi nende idee "mittejuhitud investeerimisfirmast" võitis vähe poolehoidu, algatas see 1960-ndatel sündmuste jada, mis viis esimese indeksfondi loomiseni järgmisel dekaadil.
Florida ettevõte Qualidex Fund, Inc. saatis Richard Beachi ja Walton Dutcheri eestvedamisel USA väärtpaberikomisjonile (ingl k securities and exchange commission ehk SEC) registreerimisteate 20. oktoobril 1970, mis aktiveerus 31. juulil 1972. Teade selgitas uue investeerimisfondi loomist ja selle olemust: "Avatud fond, hajutatud investeerimisstrateegiaga, mille eesmärk on oma tootlus lähendada Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi tootlusele". Sellega oli loodud maailma esimene indeksifond.
1973. aastal kirjutas Burton Malkiel raamatu "A Random Walk Down Wall Street", mis esitas akadeemilisi uuringuid tavalugejale. Finantsmeedias oli hakanud tekkima arusaam, et suurem osa investeerimisfonde ei suuda lüüa turuindekseid. Malkiel kirjutas:
...pole olemas paremat teenust, mida New Yorgi börs saaks pakkuda, kui sellist fondi sponsoreerida ja hallata seda mittetulunduslikul viisil... Sellise fondi järele on suur vajadus, ja kui New Yorgi börs (mis juhtumisi on sellise fondi peale juba mõelnud) ei ole valmis seda tegema, siis ma loodan, et mõni teine organisatsioon on."
John Bogle lõpetas Princetoni Ülikooli 1951. aastal, tema lõputöö pealkiri oli "Investeerimisfirma majanduslik roll" (ingl k The Economic Role of the Investment Company). Bogle on öelnud, et sai inspiratsiooni indeksifondi loomiseks kolmest allikast, kõik need olevat kinnitanud ka tema enda 1951. aasta lõputööd: Paul Samuelsoni 1974. aasta artikkel "Challenge to Judgment"; Charles Ellise 1975. aasta uurimus "The Loser's Game"; ja Al Ehrbari 1975. aasta artikkel indekseerimisest ajakirjas Fortune. Bogle asutas Vanguard Grupi aastal 1974; 2019. aastal oli Vanguard maailma suuruselt teine investeerimisfonde haldav firma, kelle hallatavate varade kogumaht on 4,9 triljonit dollarit.
Bogle alustas fondiga First Index Investment Trust 31. detsembril 1975. Alguses sarjasid konkurendid seda kõvasti ning väideti, et see on "eba-Ameerikalik" ja nimetati fondi "Bogle'i jamaks". Esimese viie aastaga teenis Bogle'i firma 17 miljonit dollarit. Firma Fidelity Investments nõukogu esimees Edward Johnson on öelnud, et ta "ei suutnud uskuda, et suur hulk investoreid rahuldub lihtsalt keskmise tootlusega." Bogle'i fond sai hiljem nimetuse Vanguard 500 Index Fund, mis järgib S&P 500 indeksit. Fond alustas tagasihoidliku 11 miljoni dollariga, kuid ületas 100 miljoni dollari piiri 1999. aasta novembris. Bogle ennustas 1992. aasta jaanuaris, et tema fondi maht ületab tuntud fondi Magellan Fund varade mahu enne 2001. aastat. See juhtus aastal 2000.
1981. aastal lõid Booth ja Sinquefield ettevõtte Dimensional Fund Advisors (DFA), ning McQuown sai selle nõukogu liikmeks. DFA arendas edasi indekseerimisel põhinevaid investeerimisstrateegiaid. Vanguard alustas esimese võlkakirja indeksifondiga 1986. aastal.
Frederick L. A. Grauer pangast Wells Fargo rakendas McQuowni ja Boothi indekseerimise teooriaid, mis viis selleni, et Wells Fargo pensionifondid haldasid varasid mahus 69 miljardit dollarit aastal 1989 ja samad fondid haldasid üle 565 miljardi dollari aastal 1998. 1996. aastal müüs Wells Fargo oma indeksiärid Barclays Bank of Londonile, mida viimane haldas nime Barclays Global Investors (BGI) all. Blackrock, Inc. omandas BGI aastal 2009; ülevõtmine sisaldas ka BGI indeksifondide haldamist (nii institutsionaalsed fondid kui ka iSharesi ETF-ide äri) ja juhatust.
Eesti Aiandusliit
Eesti Aiandusliit on aastal 1989 asutatud liit, kuhu kuulub aiandusettevõtjaid ja aiandusteadlasi. Liit on Eesti Aiandusühistu tegevuse jätkaja ja õigusjärglane.
Indeksifond
Majandusteaduslik teooria
Majandusteadlane Eugene Fama on öelnud "Minu nägemuses on efektiivse turu hüpotees lihtsalt väide, et väärtpaberite hinnad peegeldavad täielikult kogu teadaolevat informatsiooni nende kohta." Eeltingimus selliseks hüpoteesi tugevaks vormiks on, et informatsiooni ja tehingutasude hind, üldisemalt selle hind, et väärtpaberihinnad peegeldaksid kogu teadaolevat infot, on alati null. Hüpoteesi nõrgem ja majanduslikult mõttekam vorm väidab, et hinnad peegeldavad informatsiooni nii kaua, kuni marginaalne kasu info põhjal tegutsemiseks (teenitav kasum) ei ületa marginaalset kulu. Majandusteadlased peavad efektiivse turu hüpoteesi (ingl k efficient-market hypothesis (EMH)) peamiseks eelduseks, mis õigustab indeksifondide loomist. Hüpotees viitab, et fondijuhid ja väärtpaberianalüütikud otsivad pidevalt väärtpabereid, mille tootlus võiks olla turu keskmisest parem; ning see konkurents on sedavõrd tõhus, et igasugune uus informatsioon ettevõtte käekäigu kohta, mis avalikuks saab, võetakse praktiliselt kohe aktsiahinnas arvesse. Seega postuleeritakse, et on ülimalt keeruline (kui mitte võimatu) ennustada, millised aktsiad turgu edestama hakkavad. Indeksifondi, mis peegeldab kogu turgu, loomisel välditakse üksikaktsiate valimisest tekkivat ebaefektiivsust.
Täpsemalt väidab EMH, et üksikaktsiate valimisega ei ole võimalik kasumit teenida. See ei tähenda, et aktsia valija ei võiks saavutada ühe valitud aktsiaga üle keskmise tootlust, vaid seda, et "üleliigne" tootlus keskmiselt ei ületa kunagi selle saamiseks tehtud kulu (sh palk, informatsiooni hind, tehingutasud). Järeldus on, et suurem hulk investoreid peaks enda parimate huvide eesmärgil investeerima madalate kuludega indeksifondi. Mõistagi on efektiivse turu hüpoteesil ka kriitikuid.
Hickory maakond
Hickory maakond (Hickory County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Indeksifond
Indeksi järgimine
Indeksit on võimalik järgida, kui hoida portfellis kõiki väärtpabereid, mis on järgitavas indeksis ning seda täpselt samades proportsioonides, nagu järgitavas indeksis. Leidub ka meetodeid, kus leitakse statistiline valim turust ja hoitakse seda valimit, mis peaks turgu "esindama". Paljud indeksifondid lubavad portfelli sisu ja proportsioone hoida arvutimudelil, minimaalse või puuduva inimesepoolse sisendiga. Seda nimetatakse passiivseks haldamiseks.
Halduskulud
Aktiivse haldamise puudumine aitab hoida fondi halduskulud madalal ning madalad kulud on üheks suureks indeksifondide eeliseks. Lisaks kaasnevad sellega madalamad maksud. Indeksifondid hoiavad võrreldes aktiivselt juhitud fondidega kokku ka kauplemistasudelt, kuna puudub aktiivne kauplemine. Harilikult on võimatu peegeldada indeksit 100% täpsusega, kuna vastavad mudelid ei ole põhimõtteliselt 100% täpsed. Indeksifondi ja indeksi tootluse erinevust nimetatakse "järgimisveaks".
Indeksifonde pakuvad paljud finantsteenuste pakkujad. Mõned tüüpilisemad järgitavad indeksid on S&P 500, Nikkei 225 ja FTSE 100. On ka vähem tuntud indekseid, mida on välja pakkunud akadeemikud nagu Eugene Fama ja Kenneth French, kes lõid "uuringuindeksid", et arendada varade hindamise mudeleid, nagu näiteks nende kolme teguri mudel. Fama-Frenchi mudelit (Fama–French three-factor model) kasutab näiteks Dimensional Fund Advisors, et disainida enda indeksifonde. Robert Arnott ja professor Jeremy Siegel on samuti loonud nn fundamentaalidel põhinevaid indekseid, mis põhinevad kriteeriumitel nagu dividendid, kasum, raamatupidamislik väärtus ja müük.
Traditsiooniline indekseerimine
Indekseerimist teatakse tavaliselt kui esindusliku kogumi väärtpaberite hoidmist samades proportsioonides, nagu nad on järgitavas indeksis. Väärtpaberipositsioonide muutmine toimub perioodiliselt, mitte pidevalt. Portfelli kuuluvate ettevõtete muutmine juhtub vaid juhul, kui ettevõte siseneb või lahkub indeksist.
Hickory maakond
Maakonna halduskeskus on Hermitage.
Indeksifond
Sünteetiline indekseerimine
Sünteetiline indekseerimine on moodne tehnika, mis kasutab kombinatsiooni omakapitali indeksifutuuride lepingutest ja investeerimisest madala riskiga võlakirjadesse, et jäljendada sarnast investeeringut, nagu oleks indeksit moodustavate ettevõtete omakapitali investeerimine. Kuigi futuuripositsiooni hoidmise kulu on veidi kõrgem, kui traditsioonilise passiivse valimi võtmisel, võib sünteetilise indekseerimise tulemuseks olla soodsam maksukohustus, eriti rahvusvahelistele investoritele, kelle USA-st laekuvatele dividendidele võiks muidu kehtida maksukohustus. Võlakirja osa asemel võib olla portfellis ka kõrgema tootlusega instrumente, see tekitab ka suurema riski – seda tehnikat nimetatakse võimendatud indekseerimiseks.
Hickory maakond
Ajalugu
Maakond moodustati 1845. aastal.
Indeksifond
Võimendatud indekseerimine
Võimendatud indekseerimine on mitmeid aspekte hõlmav termin, mis viitab üldiselt sellele, kui tavalisele indekseerimisele on proovitud midagi lisaks teha, et tootlust suurendada, näiteks kasutada fondi aktiivset juhtimist. Võimendatud indeksifondid kasutavad mitmeid tehnikaid, näiteks isetehtud indeksid (selle asemel, et toetuda olemasolevatele kommertsindeksitele), kauplemisstrateegiad, välistamisreeglid ja ajastamisstrateegiad. Haldustasude eelis, mis indeksifondidel on, reeglina kaob, kui hakatakse kasutama aktiivset fondi haldamist.
Hickory maakond
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9627.
Indeksifond
Madalad kulud
Kuna järgitava indeksi ülesehitus on teadaolev suurus, siis indeksifondi käimashoidmine ja haldamine maksab vähem, kui aktiivselt juhitud fondi oma. USA-s on passiivsete fondide keskmine halduskulu 0,15% ja aktiivsete fondide puhul 0,90%. Kui mõlemad fondid teenivad enne kulusid arvestamata näiteks 10% tootlust, siis investori jaoks on peale kulude mahaarvamist passiivse fondi tootlus 9,85% ja aktiivse fondi korral 9,10%.
Eesti Aiandusliit
Põhikirja järgi on liidu ülesannete seas :
Indeksifond
Madalad kulud
Eestis on võrdlemisi vähe vabatahtlikke investeerimisfonde ja nendesse investeerijaid, kõigest 8000 investorit ja varade maht 400 miljonit eurot. Nende investeerimisfondide hulgas, mis ei kuulu pensionisüsteemi, st ei ole osa II või III pensionisamba fondidest, indeksifonde ei olegi. Küll aga võib öelda, et ka aktiivselt juhitud fondide kulud on Eestis oluliselt kallimad kui arenenud riikide aktiivselt juhitud fondide puhul tavaks. Näiteks Swedbank pakub vabatahtlikke aktiivselt juhitud investeerimisfonde, mille haldustasud on 2019. aastal alates 1,0% (näiteks USA või Euroopa suurfirmadesse investeerivad fondid) kuni 2,1% (näiteks piiriturgudele orienteeritud Templeton Frontier Markets Fund). Lai valik nii aktiivselt juhitud fonde kui ka mõned indeksifondid, leiduvad Eesti pensionisüsteemis, nii II kui ka III samba fondide hulgas, millest pikemalt alajaotuses "Pensioniinvesteeringud indeksifondidesse". Keskmine pensionifondi kulu (nii aktiivsete kui ka passiivsete fondide) on 1%, madalaima tasuga on Tuleva indeksifond, mille kulu on 0,34%.
Lihtsus
Indeksifondide investeerimiseesmärkidest on lihtne aru saada. Kui investor teab järgitavat indeksit, saab ta selle kaudu kohe teada ka fondi portfelli kuuluvad varad ja nende jaotuse.
Klassivanem
Klassivanem (nõukogude ajal klassiorganisaator) on õpilane, kes koordineerib klassi ja klassijuhataja vahelist tööd ja infovahetust. Klassivanema kohta pole igas koolis – selle olemas olu sõltub kooli ja/või klassi traditsioonidest. Klassivanem valitakse klassi õpilaste hääletuse läbi. Abiklassivanema määrab klassivanem ise.
Indeksifond
Puuduvad "stiilimuutused"
Aktiivselt juhitud fond võib tootluse suurendamiseks minna väljapoole enda kirjeldatud sisust, milliseid investeeringuid fond teeb, st teha tehinguid, mis ei ole vastavuses fondi prospektiga. Näiteks ainult suurtele ettevõtetele (see on mingi kindel fikseeritud piir, millest suurem peab ettevõtte turuväärtus olema) keskendunud fond võib minna tootlust "otsima" väiksematest ettevõtetest, kellel on suurem kasvupotentsiaal. See aga ei ole aus investorite suhtes, kes eeldavad ja usuvad, et selline fond investeerib vaid suurtesse ettevõtetesse. Indeksifondi puhul ei ole selline käitumine võimalik, kuna portfelli sisu on täpselt määratud indeksi poolt.