cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
INKO Balti Pank
INKO Balti Pank moodustati, kui Ukraina INKO pank ostis 11. aprillil 1994 pankrotistunud Revalia panga vara sama aasta augustis. INKO Balti Pank sai tegevuslitsentsi 29. septembril 1994 ning alustas reaalset tegevust 1995. aasta märtsis. Panga põhiliseks tegevussuunaks Eesti ja Ukraina kauba ja teenuste eest tasutavate vahendite vahendamine.
Lamamootor
Ajalugu
Esimese boksermootori patenteeris Karl Benz aastal 1896.
INKO Balti Pank
28. augustil 1997 otsustasid INKO Balti Panga aktsionärid erakorralisel koosolekul panga likvideerida. Eesti Pank lõpetas panga tegevuslitsentsi 2. septembril 1997, kuna INKO Balti Pank ei suutnud täita aktsiaseltsile ja pangale esitatavaid aktsiakapitali ja omavahendite nõuet.
INKO Balti Panga pankrot kuulutati välja 6. jaanuaril 1999.
Juan Fabila
Juan Fabila Mendoza (sündinud 5. juunil 1944 Méxicos) on Mehhiko endine poksija.
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlusel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Shin-Cho Chungile (Lõuna-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta poksis detsembrist 1964 kuni juulini 1965 ning uuesti juulist 1972 kuni märtsini 1973 elukutselisena. Ta osales kokku 6 kohtumisel ning võitis neist 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist.
Petri Männikkö
Petri Männikkö (sündinud 28. märtsil 1973) on Soome endine poksija.
Männikkö poksis veebruarist 2004 kuni aprillini 2005 elukutselisena ning pidas 3 kohtumist ja võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).
3dfx
Algusaastad
Ettevõtte lõid 1994. aastal Ross Smith, Gary Taroll ja Scott Sellers ning seda rahastas Gordie Campbelli firma TechFarm. 3dfx lasi välja Voodoo Graphics kiibi aastal 1996. Firma ainult valmistas kiipe ning mõned joonisplaadid ning algselt ei müünud oma tooteid tarbijatele, vaid pigem etendas OEM-ide varustaja rolli graafikakaartide ettevõtete jaoks, kes disainisid, valmistasid, turustasid ja müüsid omaenda graafikakaarte, mis sisaldasid Voodoo kiibistikku.
3dfx kogus tuntust tänu suurele edule mänguautomaatide turul. Tol ajal olid mängusaalid väga populaarsed kohad, seal võis näha kõige uuemaid saavutusi 3D-mängude maailmas ja selle tehnoloogia vallas. Esimene mänguautomaat, mis kasutas 3dfx'i riistvara, oli "ICE Home Run Derby", mis anti välja aastal 1996. Hiljem samal aastal tõsteti neid esile rohkem populaarsete mängudega nagu Atari "San Francisco Rush" ja "Wayne Gretzky 3D Hockey". 3dfx sai palju meediatähelepanu tänu nende mängude ilmselgele 3D võimekusele, kuna uued mängukonsoolid (Nintendo 64, Sony PlayStation ja SEGA Saturn) olid näidiseks sarnastele uue generatsiooni graafikavõimalustele.
SLI
Voodoo2 oli esimene, kes kasutas Scan-Line Interleave (SLI) tehnoloogiat mängude turul. SLI seadistuses ühendati 2 kaarti kokku ning kumbki tegeles poole ekraani pildi ette kuvamisega. Lisaks graafikajõudluse tõstmisele, muutus ka maksimaalne võimalik resolutsioon 1024×768 peale. Siiski, tänu kõrgele hinnale ja kolme erineva kaardi samaaegselt kasutamise ebamugavusele oli selle lahenduse mõju turuosale minimaalne ja majanduslikult ebatulus. Hilisemad NVIDIA SLI ja ATI Crossfire tehnoloogiad põhinevad suurel osal 3dfxi loodud variandil.
Voodoo Banshee
1998. aasta lõpus lasi 3dfx välja Voodoo Banshee kaardi, mis oli odavam ja terviklikum kaart (koos 2D kiirendusega), mille sihtgrupiks oli tavatarbijate turg. Ühekiibilise lahendusena oli Banshee kombinatsioon 2D-videokaardist ning ühe tekstuuri kaardistamise üksusega 3D-kaardist. Kuna tegemist oli odavama ja vähendatud 3D-üksustega Voodoo2 versiooniga, siis selle 3D jõudlus ei olnud nii hea, kui kallimal Voodoo2-l. Kuigi Banshee ei kujunenud nii populaarseks kui originaalne Voodoo kaart ja Voodoo2, müüdi seda siiski arvestataval määral.
Postipunkt
Postipunkt on postiettevõtte koostööpartneri hallatav postiasutus, mis osutab postiteenuseid postiettevõtte nimel. Postipunkt on postkontoriga võrdväärne postiasutus, kus on võimalik teha samu toiminguid, mida postkontoriski.
3dfx
Allakäik
1998. aasta alguses võttis 3dfx töösse uue projekti. "Rampage" arendusprojekt loodeti välja töötada paari aastaga ning see tehnoloogia pidi oma ilmumise ajaks olema konkurentidest valgusaastate kaugusel. 1998. aasta suvel palkas firma riistvara- ja tarkvarameeskonnad Austinis Texases, et välja töötada Windowsi 2D- ja 3D-draiverid.
Postipunkt
Postipunkte luuakse tavaliselt väljaspool suuremaid linnu asula kaubandus- või teenindusasutusse või muusse ühiskondlikku hoonesse (näiteks kauplusse, raamatukokku või vallamajja), kus postipunkti teenuseid hakkab osutama koostööpartneri esindaja – vastava väljaõppe saanud töötaja enamasti ühitatult muude tööülesannetega.
Postipunktid Euroopas
Postipunktide süsteemi on mitmes Euroopa riigis praktiseeritud juba aastaid. Peamine põhjus, miks traditsioonilisi postkontoreid järjest suletakse ja pannakse nende asemel tööle postipunktid, on selles, et postiteenuste struktuur on viimaste aastakümnete jooksul suuresti muutunud – paberkirju saadetakse oluliselt vähem, postipakke aga rohkem jne. Seega on mõttekas osutada postiteenust seal, kus inimesed nagunii sageli käivad. Teisalt aga optimeeritakse postipunktide abil tööjõukasutust.
3dfx
Voodoo 3
Voodoo 3 haibiti kui kaarti, mis teeks 3dfx-ist vaieldamatu turuliidri, aga siiski toode ise oli alla igasuguseid ootusi. Kuigi tegemist oli kiireima kaardiga (edestades napilt RIVA TNT2), puudusid tal 32-bitise värvide ja suure tekstuuri tugi. Voodoo 3 müügitulemused olid suhteliselt head, kuid valmistasid siiski pettumust võrreldes nende kahe esimese mudeli eduga, ning 3dfx loovutas turuliidri koha NVIDIA-le.
Postipunkt
Postipunktid Euroopas
Nii töötab (2016. aasta seisuga) Taanis üle 900 postipunkti, kus postiteenust osutavad Taani Posti koostööpartnerid, postkontoreid on Taani Postil aga alla 30. Iirimaal tegutseb 52 postkontorit ja üle 1200 postipunkti, Hollandis 2 postkontorit ja üle 2500 postipunkti, Portugalis 621 postkontorit ja ligi 1700 postipunkti.
Postipunktid Eestis
Eestis hakkas Eesti Post postipunktide süsteemi looma 2006. aastal, esimene postipunkt pandi tööle Räpina lähedal Leevaku A ja O kaupluses 1. augustil 2006.
2016. aasta seisuga oli Eestis 163 postkontorit ja 159 postipunkti.
2020. aasta augusti seisuga oli Omnival Eestis 96 postkontorit, 167 postipunkti ja 257 pakiautomaati.
Metsakivi järv
Metsakivi järv (ka Kirepi järv, Kirepi paisjärv, Koosa paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Metsakivi külas. Veekogu pindala on 6,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2049 m.
Öpiku-Oorti pilv
pisi|püsti=1.3|Kunstniku kujutus Öpiku-Oorti pilvest ja Kuiperi vööst, pildil on parandatud eraldiseisvate objektide nähtavust.
Öpiku-Oorti pilv on hüpoteetiline komeetidest koosnev sfääriline pilv, mis on umbes 50 000 astronoomilise ühiku (aü) kaugusel Päikesest.
Avastuse tagamaad
Teiste tähtede mõju Päikesesüsteemi keskmest kaugel asuvatele kehadele uurinud Eesti astronoom Ernst Öpik postuleeris hüpoteetilise komeetide reservuaari olemasolu 1932. aastal, kuid ta polnud kuigi aktiivne publitseerija ning laiemalt teatakse seda hollandi astronoomi Jan Oorti teate järgi 1950. aastast. Seepärast nimetatakse komeedipilve Eestis valdavalt Öpiku-Oorti pilveks ja väliskirjanduses enamasti Oorti pilveks.
pisi|Oletatav Öpiku-Oorti pilve kaugus Päikesest võrreldes ülejäänud päikesesüsteemiga
Turvastunud muld
Turvastunud muld on muld, mille 10–30 cm tüseduse pindmise kihi moodustab alla 50% mineraalaineid sisaldav turvas.
Need mullad moodustavad Eesti maismaast 6,3% ja neist oli 1994. aastal haritava maana kasutusel 15%.
Matthias Budde
Mat(t)hias Budde (?–1591) oli Pommerist pärit aadlik, Taani diplomaat ja Liivimaa ametnik.
1584–1589 oli ta Saaremaa asehaldur.
Tsütomegaloviirus
Tsütomegaloviirus (CMV) (nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest cyto – 'rakk' ja megalo – 'suur') on viiruste perekond herpesviiruste sugukonnast. Viiruse looduslikeks peremeesteks on inimesed ja ahvid. Seni kuulub perekonda 8 liiki, sh inimese beetaherpesviirus 5 (Human betaherpesvirus 5) ehk inimese herpesviirus 5 (HHV-5), mis nakatab inimest. Tsütomegaloviirus võib põhjustada näiteks kopsupõletikku ja mononukleoosi. Enamikus meditsiinilises kirjanduses on CMV all mõeldud inimese herpesviirust 5, mis on tsütomegaloviirustest enim uuritud ja tüüpliik. Herpesviiruste sugukonnas kuulub CMV alamsugukonda Betaherpesvirinae, kuhu kuuluvad veel perekonnad Muromegalovirus, Roseolovirus, Proboscivirus ja üks määramata perekond. CMVga on lähedased teised herpesviiruste hulka kuuluvad alamsugukonnad Alphaherpesvirinae, kuhu kuuluvad näiteks ohatist põhjustavad lihtherpesviirused 1 ja 2 (Human alphaherpesvirus 1 ja Human alphaherpesvirus 2) ning Gammaherpesvirinae, kuhu kuulub Epsteini-Barri viirus.
Kõigile herpesviirustele on omane võime püsida organismis latentses olekus pikka aega. Kuigi teda võib leiduda üle kogu keha, seostatakse CMV nakkust inimestel ja ka teistel imetajatel peamiselt süljenäärmetega. Tsütomegaloviirusi on avastatud mitut liiki imetajatest, kuid need erinevad HHV-5st genoomse struktuuri poolest ja pole leitud, et need inimesel haigusi tekitaksid.
Süstemaatika
Tsütomegaloviirused kuuluvad Baltimore'i klassifikatsiooni alusel esimesse rühma ehk dsDNA-viiruste hulka.
Tsütomegaloviiruste hulka on määratud mitmeid liike, mis nakatavad erinevaid imetajaid. Enim uuritud on inimese herpesviirus 5, mis 2015. aastal nimetati ümber inimese beetaherpesviiruseks 5 (Human betaherpesvirus 5). Teiste primaatide haigustekitajatena on teada šimpansite tsütomegaloviirus Panine betaherpesvirus 2, mis nakatab orangutane ja šimpanseid, inimahvide tsütomegaloviirused (Cercopithecine betaherpesvirus 5 ja Macacine betaherpesvirus 3), mis nakatavad makaake. 2012. aastal tehti ettepanek paigutada perekonda veel 4 liiki. Aotine betaherpesvirus 1 nakatab ööahve (perekond Aotus), Saimiriine betaherpesvirus 4 nakatab ahve perekonnast Saimiri, Papiine betaherpesvirus 3 nakatab paaviane ja Cebine betaherpesvirus 1 on karbusahvlaste (alamsugukond Cebinae) patogeen. Ka närilistes leidub viirusi, mida varem nimetati tsütomegaloviirusteks, kuid nüüd on liigitatud perekonda Muromegalovirus. Lisaks on veel terve hulk erinevatest imetajatest leitud viirusi, mida nimetatakse tsütomegaloviirusteks, kuid on siiani veel lõplikult klassifitseerimata. Enamik neist on isoleeritud primaatidest ja närilistest.
Ehitus
Tsütomegaloviirused on ümbritsetud kestaga, nende kapsiid on ikosaeedriline, sfääriline kuni pleomorfne, ümara geomeetriaga ning T=16 sümmeetriaga. Diameeter on umbes 150–200 nm. Genoom on lineaarne, segmenteerumata ja umbes 200 kb pikkune.
Paljunemistsükkel
Viiruse paljunemine toimub tuumas lüsogeense tsükli abil. Sisenemine peremeesrakku saavutatakse viiruse glükoproteiinide seondumisega peremeesraku retseptoritega, mis vahendavad endotsütoosi. Replikatsioon järgib kaheahelalise DNA kahesuunalist replikatsiooni mudelit ning translatsioon toimub lekkiva skaneerimise (inglise k leaky scanning) abil. Peremeesrakust väljub viirus tuuma egressi (inglise k nuclear egress) ja pungumise teel. Looduslikud peremehed on inimesed ja ahvid ning viiruste ülekanne toimub otsese kontakti, uriini ja sülje abil.
Geenitehnoloogia
CMV promootor on sageli lisatud vektoritesse, mida kasutatakse geenitehnoloogias imetajate rakkudega töötades, kuna see on väga tugev promootor ja käivitab enda kontrolli all olevate geenide konstitutiivse ekspressiooni.
Isanda- ja orjamoraal
Nietzsche väitis, et on olemas kaks fundamentaalset moraalitüüpi: isanda- ja orjamoraal. Isandamoraal vastandab head, suursugust (saksa gut) halvale, põlatule (saksa schlecht). Isandamoraali viljeleja põlgaks arga, väiklast, omakasupüüdlikku, ennast alandavat inimest, koeralikku inimtõugu. Isandamoraali oluline komponent on egoism. Seevastu orjamoraal vastandab aga head (saksa gut) kurjale (saksa böse); kurjaks peab Nietzsche kõike võimast, ohtlikku, hirmuäratavat.
Peep Linno
Peep Linno on lõpetanud 1989. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1994. aastal Georg Otsa nimelise muusikakooli saksofoni erialal ja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri erialal 2004. aastal.
Ta on töötanud Eesti Ekspressi lisalehe Kulutaja toimetajana, ajakirja Mihkel vastutava sekretäri ja küljendajana, Õhtuleht, Eesti Sõnumite, Sõnumilehe ja Linnalehe karikaturistina ning BNS-i reporterina. 2017. aasta juunist töötas ajalehes Virumaa Teataja reporteri ja karikaturistina.
Ta on töötanud 13 aastat arhitektina: arhitektuuribüroos Kosmos, seejärel AS-is Riigi Kinnisvara, KPME Inseneribüroos ja Anija Vallavalitsuses.
Oleski lump
Oleski lump on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Järve pindala 4,1 ha. Järves on kaks saart.
Harilik tanuseen
Harilik tanuseen ehk maarasv (Phallus impudicus) on tanuseeneliste sugukonda kuuluv seeneliik, mis kasvab Euroopas ja Põhja-Ameerika lääneosas.
Noor viljakeha on kerajas, värvuselt valge või kollakas. Täiskasvanud viljakeha on 10–20 cm kõrge. Raipehaisuga meelitab seen ligi kärbseid, kes levitavad ta eoseid.
Väga ebameeldiva lõhna tõttu peetakse teda mittesöödavaks, kuid noored viljakehad on söödavad.
Eestis on ta üsna tavaline, mõnel aastal (kuum suvi) esineb massiliselt; kasvab tavaliselt leht- ja okasmetsades, põõsastikes huumusrikkal pinnasel juunist oktoobrini.
Apuleius
Apuleius (umbes 125 pKr Madaura, Põhja-Aafrika – umbes 180 pKr) oli rooma kirjanik ja filosoof (platonist).
Ede Peebo
Ede Peebo (30. mai 1934 Tartu – 8. juuni 2021) oli eesti kunstnik ja raamatugraafik.
Apuleius
Elukäik
Apuleiuse täpne eluaeg ja eesnimi ei ole teada; hiliskeskajal anti talle ta teose "Metamorfoosid" peategelase järgi eesnimi Lucius. Andmed tema elu kohta pärinevad peamiselt ta enda teostest. Ta sündis Põhja-Aafrikas Madauras (ka Madauros, tänapäeval M'Daourouch Alžeerias), mis oli tollal Rooma koloonia. Apuleiuse Numiidia provintsiametnikust isa pärandas oma kahele pojale ligi 2 miljonit sestertsi. Apuleius õppis Kartaagos ja Ateenas, muu hulgas Platoni filosoofiat. Seejärel elas ta mõnd aega Roomas, ent naasis siis Aafrikasse, kus tegutses kõnemehe ja filosoofina.
Ede Peebo
Peebo õppis Tartu 2. Keskkoolis, mille lõpetas kiitusega 1953. aastal. Pärast esimest semestrit katkestas ta ülikooliõpingud bioloogia erialal Tartu Riiklikus Ülikoolis ning astus 1964. aastal Tartu Kunstikooli.
Apuleius
Looming
Apuleiuse peateos on 11 peatükist koosnev romaan "Metamorphoses" ("Metamorfoosid"), hiljem tuntud ka kui "Asinus aureus" ("Kuldne eesel"). Tegemist on ainsa tervikuna säilinud Vana-Rooma romaaniga. See toetub osaliselt kreeka eeskujule ning räägib nõiduse abil eesliks ja hiljem tagasi noormeheks moondatud Luciuse seiklustest. Loo läbivaiks teemadeks on pime saatus ja hukutav uudishimu. Jutustuses on kasutatud iroonilis-lõbusat stiili ja keelt. Romaan lõpeb peategelase pühendamisega jumalanna Isise müsteeriumidesse. Teos sisaldab mitmeid põimjutustusi, millest kuulsaim on "Amor ja Psyche", lugu Erose (rooma Amor) ja Psyche armastusest.
Ede Peebo
1964. aasta suvel võeti ta vastu Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti graafika erialale, mille ta lõpetas 1960. aastal. Ede Peebo diplomitööks oli linoollõikes teostatud raamat "Vanapagana sepapada", mis põhines Matthias Johann Eiseni poolt kirja pandud eesti rahva ennemuistsel jutustusel. Peebo töötas mõnda aega paberivabrikus ja hiljem ajakirja Kultuur ja Elu ning ajalehe Säde toimetustes. Ede Peebo oli Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1964. Eesti Kujundusgraafikute Liitu kuulus ta alates selle asutamise algusaastast 1993. 1973. aastal jäi Ede Peebo vabakutseliseks ja pühendus täiel määral loometööle.
Ede Peebo illustreeritud raamatute hulgas on Rudyard Kiplingi "Elevandilaps", muinasjuturaamatud "Altai muinasjutte" ja "Tadžiki muinasjutte" sarjast Saja rahva lood, aafrika muinasjutt "Kuidas loomad endale sabad said", Erika Esopi "Naerulind", vendade Grimmide "Hunt ja seitse kitsetalle", Leida Tigase "Vanaema maja", Kalju Kanguri "Tiritamme tõrud" ja palju muud. Lisaks raamatutele võttis Ede Peebo pidevalt osa kujundusgraafikute liidu ja Lastekirjanduse Keskuse korraldatud illustratsiooninäitustest, sh Tallinna Illustratsioonitriennaalidest, esinedes just selleks puhuks tehtud suuremõõtmeliste teostega, mis hiljem on olnud eksponeeritud näitustel mujal Eestis ja ka paljudes välisriikides. Tema viimaseks tööks jäi osalemine libahunditeemalisel näitusel "Jookseb koos huntidega" 2018. aastal.
Apuleius
Looming
Apuleius kirjutas ka kõnesid, millest tuntuim on "Apologia" ("Kaitsekõne", tuntud ka kui "Pro se de magia" ehk "Enda kaitseks maagiast"). Siin vastab ta teravmeelselt ja kõneosavalt süüdistusele, nagu ta oleks oma naise, jõuka lese armastuse võitnud nõidusega. Ta näitab, kuidas hoopis süüdistajad on rumalad, kui arvavad, et noorel ja andekal mehel on vaja kasutada nõidust, et 40-aastane naine endasse armuma panna.
Majamädik
Majamädik ehk majakoorik (ka keldrivamm; Coniophora puteana) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Majamädik on puitu lagundav seen.
Peeter Erg
Peeter Erg (27. märts 1898 Abja vald, Pärnumaa – 7. aprill 1944 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti notar.
Majamädik
Seent on leitud ka Eestist.
Koone
pisi|Tüve koone Koone on puutüve omadus. Puu tüve läbimõõdu ahenemist tüükast ladva suunas nimetatakse kooneks. Seda iseloomustatakse sentimeetrites meetri kohta. Puu tüve keskmiseks kooneks (K_k) nimetatakse suhet või ka, mis arvutatakse  rinnasdiameetri d_{1,3} või mõnel muul kõrgusel mõõdetud tüveläbimõõdu d_{x} ja puu kõrguse h järgi. Tüve suhteliseks kooneks, kus d_{x} on tüve läbimõõt kõrgusel x maapinnast ja d_{a} on aluseks võetud läbimõõt, tavaliselt d_{1,3}.
Sinialliku kalatiigid
Sinialliku kalatiigid (ka Raudna Sinialliku kalatiigid) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas.
Tiikide pindala on 0,3 ha, kaldajoone pikkus 755 m ja kõrgus merepinnast 42,5 m. Tiigid asuvad Sakala kõrgustikul Sinialliku orus ja need on paisutatud Köökmäe ojale. Tiigid kuuluvad Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Tiigid pole avalikud ega avalikult kasutatavad veekogud.
Apuleius
Looming
Teos "De Platone et eius dogmate" ("Platonist ja tema õpetusest") algab vanima säilinud ülevaatega Platoni elust. Järgnevad peatükid käsitlevad tema natuurfilosoofiat ja eetikat (sh riigiteooriat). Sissejuhatuses lubab autor ka kolmandat, eeldatavalt loogikat käsitlevat osa, ent seda pole meieni jõudnud. Teos on tähtis allikas nn keskmise platonismi kohta, mille esindajailt ei ole peaaegu midagi säilinud.
Apuleiuselt pärineb veel teos "Florida" ("Õiepõimik" või "Hiilgavad palad"), antoloogiataoline kogumik, mis sisaldab katkendeid Apuleiuse kõnedest. Arvatavasti on ta ka traditsiooniliselt Aristotelesele omistatud teose "Peri kosmou" ("Maailmast") ladinakeelse tõlke "De mundo" autor.
Peeter Erg
Tema vanemad oli Peeter Erg (1865–1939) ja Ann Masing (1868–1915).
Ta õppis 1917–1918 ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala liige.
Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas Kaitseliidu ülema kantseleis ja 3. Diviisi staabis, sõjaväeametnik (1919). 1924–1927 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi Tallinnas. 1927–1928 Petseri ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni esimehe asetäitja, 1928–1932 esimees. Alates 1932 notar Võrus.
Tema abikaasa oli Elisabeth-Johanna Västrik (1902–1986).
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941.
Kalsoni tiik
Kalsoni tiik on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vanaussaia külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 522 m.
Ehho Moskvõ
pisi Ehho Moskvõ (Эхо Москвы) oli Venemaa raadiojaam, mis edastas ööpäev läbi uudiste- ja jutusaateid 3. märtsini 2022. Jaama on nimetatud "Venemaa vaba ajakirjanduse viimaseks bastioniks".
Peatoimetaja kuni raadiojaama sulgemiseni oli Aleksei Venediktov.
Aktsiaseltsi Ehho Moskvõ aktsiatest kuulus 66% Gazprom-Mediale, 34% jaamas töötavatele ajakirjanikele.
Ehho Moskvõ sai litsentsi 1990. aasta 9. augustil ning oli esimene mitteriiklik raadiojaam Nõukogude Liidus.
Ehho Moskvõ kogus tuntust 1991. aasta augustiputši ajal, olles üks väheseid raadiojaamu, mis võttis riigipöörajatevastase positsiooni.
1. märtsil 2022 nõudis Venemaa peaprokuratuur Ehho Moskvõ eemaldamist raadioeetrist "ekstremistlikele tegudele ja vägivallale" üles kutsuva info levitamise tõttu Vene sõjaväe "erioperatsiooni" kohta Ukrainas.
Valdusfirma Gazprom-Media otsustas 3. märtsil 2022 likvideerida Ehho Moskvõ raadiokanali ning veebisaidi lähtudes peaprokuratuuri ettekirjutusest.
Tradition und Leben
Tradition und Leben e.V. (eesti keeles 'Ühing Traditsioon ja Elu') on monarhistlik ühendus Saksamaal.
Ühing registreeriti jaanuaris 1959 Kölnis. Traditsioon ja Elu ühendab kõiki Saksa rojaliste ja toetab kõiki endisi Saksa valitsevaid dünastiaid.
Ulassaar
Saar kuulub Einbi (Enby) küla koosseisu ja selle pindala on 9,8 hektarit, rannajoone pikkus 2,3 kilomeetrit. Ulassaarega on kokku kasvanud Silgurahu.
Saare koordinaadid on. Saar asub Ramsi poolsaare looderannikul, Ramsi neemest 2 km lõunas. Saare loodeotsas on kaks maasäärt. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Puttkamer
pisi|Puttkameride vapp Puttkamer oli Saksamaa Hinterpommerni päritolu aadlisuguvõsa.
16. sajandist on teada Puttkamerite liin Liivimaal ja Liivimaalt jõudsid selle liini esindajad edasi Poolasse.
Au tööle!
pisi|Mälestusmärk (2007) "Au tööle!" (ka "Kahe kaine kaevuri" monument) on mälestusmärk Ida-Viru maakonnas Kohtla-Järve Keskväljakul. "Au tööle" (vene keeles: Слава труду) oli Nõukogude Liidus levinud loosung, seda kasutati sageli plakatitel jne.
Mälestusmärgi autor on Olav Männi.
Kalmar (perekonnanimi)
Kalmar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kalmar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Aleks, Kalmberg, Koschemjakin, Koschemjäkin, Kösemahkin ja Kozhemjakin. Edgar-Emanuel Kalmari palvel kanti Kalmar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 389 all (Siseministeeriumi teadaanne 19. augustist 1939).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalmar Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Veselauska mõis
Veselauska mõis, tänapäeval Veselava (saksa keeles Wesselshof, läti keeles Veselavas muiža), oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Priekuļi piirkonna Veselava vallas Veselava külas.
Mõisaansambel
Mõisa peahoones tegutsevad tänapäeval vallamaja ja kohalik postkontor, seal asuvad ka Veselava rahvamaja ruumid. Hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.
Turutõrge
Turutõrge (inglise market failure) on turu küündimatuse ehk puudulikkuse üksikavaldus, mis väljendub selles, et eraturul ei pakuta ajuti mitte kõiki kaupu ja teenuseid, mida ühiskond vajab, ja infotõrgetes, millel on, juhul kui need kestavad pikemat aega (infovaegus), mitmesuguseid majanduse arengut pärssivaid järelmeid (inflatsioon, tööpuuduse kasv).
Turutõrked on enamasti tingitud turuvälistest mõjutustest, välispoliitilistest sündmustest ja looduslikest mõjutustest (nt katastroofid). Turuvälisteks tõrkepõhjusteks võib olla ka riigiasutuste ebapädev poliitika.
Turusisestest teguritest võivad turutõrkeid põhjustada eriti monopolistlikud tendentsid ja sellest tulenev puudulik konkurents.
Turutõrge lennunduses
Lennundusvaldkond on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt oluline. See soodustab majanduskasvu, loob töökohti, hoogustab kaubandust ja võimaldab inimestel reisida. Euroopa lennundussektorile kuulub 26% maailma lennundusturust ning igal aastal laekub Euroopa sisemajanduse koguprodukti 510 miljardit eurot ja toetatakse 9,3 miljonit töökohta Euroopas.
Lennuühendus on oluline reisijate ja ettevõtete jaoks ning kogu majandusele, sest mida paremini on linn ja piirkond ühendatud õhuteid pidi muude maailma sihtkohtadega, seda suuremat majanduslikku heaolu on võimalik saavutada. Lennundusturg Euroopas kasvab pidevalt ning on praegu suurem kui kunagi varem. Kui 1992. aastal oli lendude arv päevas alla 10 000, siis 2016. aastal on ligi 23 000 lendu päevas. 2018. aastaks on Euroopas käigus umbes 7400 liini.
Euroopa lennundusstrateegia kasu
Lähiaastatel on Euroopas plaanis ette võtta poliitikameetmeid, mis aitavad kaasa strateegia rakendamist lennunduses. Eesmärgid on:
Konkurentsi tagamine lennunduses
Euroopa jaoks on väga oluline pääseda tähtsatele turgudele ning sinna investeerida. Lepingute sõlmimine kolmandate riikidega aitab toetada ja ühendada turge. Selle tulemusel ongi tänapäeval võimalus lennata paljudesse sihtkohtadesse, kusjuures soodsa piletihinnaga.
Juhul, kui Euroopa Liidul ei ole lennunduslepingut mõne riigiga või olemasolevad ei sisalda piisavalt reegleid, et kõrvaldada konkurentsi kahjustavaid tavasid, võivad Euroopa ühendused ohtu sattuda. Euroopa Liidu lennundusettevõtjad vastutavad oma konkurentsivõime eest ise ning peaksid jätkuvalt oma tooteid ja ärimudeleid turutingimustega kohandama. Kui aga liidu ühendatus ja konkurentsivõime rahvusvahelises lennutranspordis satuvad ohtu diskrimineerivate tavade tõttu, peaks Euroopa Liidul olema võimalus rakendada abistavaid meetmeid.
Euroopa lennufirmade lennukid
Euroopas tegutseb palju odavlennufirmasid, mis enamasti kasutavad lennukeid Boeing 737-800 ja Airbus 320. Kui suuremate Euroopa lennufirmade lennukipargid hakkavad vananema, siis vahetatakse vanemad lennukid välja uuemate mudelitega (nt Airbus 320 Airbus 320NEO vastu, Boeing 747 Airbus 350 või Boeing 787 Dreamlineri vastu). Uued lennukid tarbivad vähem kütust ning on kaasaegsemad ja mugavamad.
Lennufirmade käitumine Eesti turul
Kuna Eesti turg on väga väike, on tegemist väga tundliku turuga. Väga paljud lennufirmad on siia proovinud siseneda, on natukene aega tegutsenud, kuid vähese nõudluse tõttu tegevus peatatakse. Jõudsalt on proovinud Eesti turgu üle võtta nii AirBaltic kui ka Skandinaavia lennufirma SAS.
Jõudsalt on Eesti turul arenenud ka odavlennufirmade võrgustik. EasyJetil on Baltikumis ja Skandinaavias sihtkoht Tallinn, 2018. kevadel avatakse ka Helsingi–Berliini liin. EasyJet lendab Tallinnast Berliini, Milanosse ja Londonisse. Lisaks sellele lendab Ryanair Tallinnast eri sihtkohtadesse.
Osa lennuttevõtteid teenindab lende Tallinnast suurematesse lennujaamadesse, kus reisijad saavad ümber istuda teistele lendudele. Näiteks Lufthansa sihtkoht on Frankfurt, AirBalticu sihtkoht Riia, Finnairi sihtkoht Helsingi ning Nordica ja SAS-i sihtkoht Stockholm.
Omal kohal on Eestis ka tšarterlendude turg, kus alguses tegutses kindlatel päevadel Estonian Air, kuid hiljem võttis üle Aurela. Seejärel hakkas tšarterlendudega Eestis tegelema SmartLynx Airlines, baseerudes Riias ja Tallinnas.
Alates 2015. sügisest tegutseb Eesti turul peamiselt Nordica, mis omab 15 lennukit (2017. aasta seisuga) ning lendab nii Tallinnast, Kopenhaagenist kui ka Varssavist.
Alajõe paisjärv
Alajõe paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alajõe külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2736 m. Järves on üks saar.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
1. aprill
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone 31. märtsil 94 korral, sealhulgas 34 korral Donetski ümbruses, 42 korral Mariupoli piirkonnas ja 18 korral Luhanski piirkonnas. Ukraina kaitseministeeriumi pressiesindaja ATO küsimustes, polkovnik Andri Lõssenko keskpäevase teate kohaselt sai möödunud ööpäeval lahingutegevuses haavata kümme Ukraina sõjaväelast; hospidalis suri haavadesse 12. märtsil Marjinka juures haavata saanud võitleja.
2. aprill
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone aprilli esimesel päeval 37 korral, keskpäevase teate kohaselt sai lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõdurit.
3. aprill
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeva jooksul 32 korral, haavata sai üks Ukraina sõdur, Marjinkas sai haavata üks teismeline poiss.
4. aprill
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeva jooksul 48 korral, hukkus kaks Ukraina sõdurit, viis sai haavata. 2. märtsil Avdijivka lähistel haavata saanud Ukraina sõjaväelane suri haiglas haavadesse.
5. aprill
Ukraina sõjaväe esindaja teatas hommikul 54 rünnakust, haavata sai viis Ukraina sõjaväelast; Marjinka lähistel toimus vaenupoolte vahel relvakokkupõrge.
6. aprill
Ukraina sõjaväe esindaja kinnitusel rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 29 korral, haavata sai kaks Ukraina sõjaväelast. Ühenduse Donetski Rahvavabariik teatel ründas valitsusvägi nende positsioone 47 korral, Luhanski Rahvavabariigi teatel toimus samal ajavahemikul 2 rünnakut.
7. aprill
Ukraina sõjaväe esindaja kinnitusel rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 48 korral, haavata sai viis Ukraina sõjaväelast; Avdijivkas sai lahingutegevuse tulemusel vigastada üks tsiviilelanik.
8. aprill
Ukraina sõjaväe esindaja teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 43 korral, haavata sai viis Ukraina sõjaväelast. Üks Ukraina sõdur suri haiglas haavadesse.
9. aprill
8. aprillil rünnati valitsusvägede positsioone 59 korral, lahingutegevuses sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
10. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata ja vigastada.
11. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 64 korral, viis Ukraina sõjaväelast sai haavata, Marjinkas sai vigastada tsiviilelanik.
12. aprill
11. aprillil rünnati valitsusvägede positsioone 45 korral, viis Ukraina sõjaväelast sai haavata.
13. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 61 korral, hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kaks sai haavata.
14. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 65 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
Idiomorfne mineraal
Idiomorfne mineraal on tardkivimi kivimit moodustav mineraal, mille kristallivorm võtab magma kristallisatsiooni käigus talle omased kristallograafilised piirjooned, ; lihtsamalt öeldes – mineraal, mis on idiomorfne.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
15. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 45 korral, neli Ukraina sõjaväelast sai haavata.
Tapa Ristija Johannese kirik
pisi Tapa Ristija Johannese kirik on Lääne-Viru maakonnas Tapal asuv õigeusu kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tapa Ristija Johannese Kogudus.
Kirik (vene k. Тапская Иоанно-Предтеченская церковь) ehitati aastatel 1901–1904 Vladimir Lunski projekti järgi. Hoone ehitamine otsustati Riia vaimuliku konsistooriumi ukaasiga 30. aprillist 1899, ehitus algas 1901. aastal, nurgakivi pandi 2. septembril 1901. Nurgakivi pani Riia ja Miitavi piiskop Agafangel koos kohaliku vaimulikuga. Kirik pühitseti sisse 13. juunil 1904.
DVB-S
DVB-S (lühend ingliskeelsetest sõnadest Digital Video Broadcasting – Satellite) on standard, mis määrab kindlaks, kuidas edastada satelliittelevisiooni signaali satelliitside võrgu kaudu. Euroopas vahendavad kõige rohkem ringhäälingusaateid satelliidid Astra ja Eutelsat.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
16. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 29 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
DVB-S
Nagu teisedki DVB-süsteemid (DVB-T, DVB-C) võimaldab ka DVB-S lisaks telesaadetele edastada raadiosaateid ja pakkuda tagasikanali kaudu interaktiivteenuseid.
Tapa Ristija Johannese kirik
Koguduse esimeseks preestriks (1895–1925) sai Kirill Janson, kes oli Tapa Ristija Johannese õigeusu koguduse asutaja 1895. aastal.
DVB-S
Raadioedastuse tehnika
Digitaalsed telesaatepaketid saadetakse maa-antennidest sidesatelliitide transponderitele raadiosagedusalas 13,75–14,5 GHz ja sageduskanalites, mille laius võib olla 26, 30, 33, 36, 40, 46 või 54 MHz. Rakendatakse modulatsioonimeetodit QPSK (kvadratuurne faasmodulatsioon), mille puhul andmekiirused jäävad vahemikku 18–37 Mbit/s; see on piisav ka kõrglahutusega televisiooni HDTV jaoks. Digitaalseid raadiosaateid edastatakse kiirusega 192 kbit/s (mono), 256 või 320 kbit/s (stereo) või 448 kbit/s (Dolby Digital).
Tapa Ristija Johannese kirik
1937. aastal ehitati ka kogudusemaja (Pikk tänav 3). Pärast sõda tegutses selles Tapa sidejaoskond, hiljem Tapa postkontor.
DVB-S
Raadioedastuse tehnika
Transponderis toimub saabunud signaalide filtreerimine, võimendamine ja muundamine saatepakettideks, mis edastatakse tagasi satelliiditaldrikutele Ku-riba sagedustel 10,70–12,75 GHz kahel polarisatsioonitasandil (horisontaalne, vertikaalne).
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
18. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 32 korral, üks Ukraina sõjaväelane sai haavata.
DVB-S
Raadioedastuse tehnika
2005. aastast kehtib standardi täiustatud versioon DBV-S2, mis võimaldab valida modulatsiooniliike 8PSK, 16APSK või 32APSK vastavalt ülekandetingimustele. Digitaalandmeid tihendab videokoodek H.264 või Windows Media Video (WMV), mis toimib tõhusamalt kui DVB-S puhul kasutatav MPEG-2.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
19. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
DVB-S
Raadioedastuse tehnika
Signaali vastuvõtmiseks sobivad DVB-S2 jaoks endised antennisüsteemid ja LNB-d, kuid teistsuguse modulatsiooni- ja pakkimismeetodi tõttu on vajalik vastava võimekusega teler või digiboks.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
20. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 18 korral, üks Ukraina sõjaväelane sai haavata.
21. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kaheksa sai haavata.
22. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 41 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
23. aprill
Ukraina teatel rünnati nende positsioone 22. aprillil 46 korral, hukkus üks ja sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast. Ühenduse Luhanski Rahvavabariik kontrolli all oleval territooriumil lendas õhku tuvastamata lõhkekehale sõitnud OSCE vaatlejate sõiduk, hukkus üks USA kodanik, vähemalt kaks vaatlejat sai vigastada.
24. aprill
Ukraina sõjaväe pressiesindaja teatel rünnati nende positsioone eelmise ööpäeva jooksul 34 korral (8 korral Luhanski oblastis, 11 korral Donetski ümbruses ja 15 korral Mariupoli piirkonnas), hukkus üks ja sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt avati möödunud ööpäeva jooksul valitsusvägede positsioonide suunas tuli 32 korral, hukkus üks ja sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast. Luhanski oblastis sõitis järelkäruga traktor miinile, surma sai kolm ja vigastada kolm tsiviilelanikku.
25. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 21 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
26. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 65 korral, kolm Ukraina sõjaväelast sai surma, viis haavata.
Intuitsionistlik loogika
Intuitsionistlik loogika (inglise intuitionistic logic) on mitteklassikaline loogika, millele pani aluse hollandi matemaatik Arend Heyting (1898-1980).
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
27. aprill
26. aprillil rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, üks Ukraina sõjaväelane hukkus, kuus sai haavata.
28. aprill
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 52 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
Intuitsionistlik loogika
Intuitsionistlikus loogikas ei tunnistata välistatud kolmanda seadust ega kahekordse eituse seadust (s.t väite eituse eitusest tulenevat jaatust).
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
29. aprill
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 70 korral, hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kuus sai haavata.
30. aprill
Ukraina sõjaväe pressiesindaja teatel rünnati nende positsioone eelmise ööpäeva jooksul 54 korral (14 korral Luhanski oblastis, 9 korral Donetski eeslinnades ja 31 korral Mariupoli piirkonnas), hukkus kaks ja sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
1. mai
Aprilli viimasel päeval rünnati Ukraina sõjaväe positsioone 54 korral, tulemusena sai surma üks ja haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
Luhanski oblastis hukkus peitlõhkekeha plahvatuse läbi üks tsiviilelanik, teine sai vigastada.
2. mai
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 55 korral, neli Ukraina sõjaväelast sai haavata. 4. mail avaldatud teate kohaselt hukkus 1. mail ka kolm valitsusvägede võitlejat.
3. mai
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 63 korral, üks Ukraina sõjaväelane hukkus, seitse sai haavata.
4. mai
3. mail rünnati valitsusvägede positsioone 52 korral, haavata sai üheksa Ukraina sõdurit.
6. mai
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 63 korral, viis Ukraina sõjaväelast sai haavata; 2014. aastal Savur-mogõlakaitsel haavata saanud Ukraina sõdur suri haiglas.
Umpu saar
Umpu saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Paslepa viigus asuv saar.
Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik
pisi|Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik (endine Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik) Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik on õigeusu kirik Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus. Kirik teisaldati Narva-Jõesuusse 1948. aastal Merikülast.
Umpu saar
Saare koordinaadid on.
Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik
Kirik põles 2021. aasta veebruaris ja uuesti sama aasta juunis.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
7. mai
6. mail rünnati valitsusvägede positsioone 45 korral, viis Ukraina sõjaväelast sai haavata; Zaitseves sai vigastada üks tsiviilisik.
Narva-Jõesuu Püha Suurvürst Vladimiri kirik
Teisaldatud kirik
1945. aastal palus kogudus luba tuua Narva-Jõesuusse sõjas purustatud kiriku asemele Mereküla Jumalaema Kaasani ikooni kirik. 1946. aasta algul saadigi Tallinna ja Eesti ülempiiskopi Paveli (Dmitrovski) õnnistus, võimud lubasid teisaldada Mereküla kiriku üksnes uue linnaturu juurde, kus see seisab tänase päevani. Mereküla väike puukirik oli ehitatud 1867. aastal ning pühitsetud Jumalaema Kaasani ikoonile. 1948. aastal pühitses kiriku Tallinna ja Eesti piiskop Issidor (Bogojavlenski) pühale apostlisarnasele vürstile Vladimirile.
Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprill–juuni)
8. mai
Õhtul kella kuueks oli registreeritud 30 rünnakut, üks valitsusvägede võitleja oli hukkunud, viis oli saanud haavata.
10. mai
9. mail rünnati valitsusvägede positsioone 70 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai surma, kaks haavata; kaks rahvuskaardi võitlejat hukkus peitlõhkekeha plahvatuse läbi.
11. mai
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
12. mai
11. mail rünnati valitsusvägede positsioone 53 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai surma, kuus haavata.
13. mai
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 54 korral, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata ja vigastada.
14. mai
13. mail rünnati valitsusvägede positsioone 61 korral, neli Ukraina sõjaväelast sai haavata ja vigastada.
Mai II pool
/.../
27. mai
26. mail rünnati valitsusvägede positsioone 61 korral (19 korral Donetski piirkonnas ja 34 korral Mariupoli ümbruses). Ukraina Kaitseministeeriumi keskpäevase teate kohaselt sai möödunud ööpäeval lahingutegevuses haavata kaks Ukraina sõdurit.
Aasta algusest alates oli lahingutegevuses hukkunud 98 Ukraina sõdurit, enam kui 800 oli saanud haavata, registreeritud oli enam kui 11 tuhat relvarahu rikkumist.
/.../
1. juuni
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 35 korral, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata ja vigastada.
2. juuni
1. juunil jõustunud, järjekorras 11., vaherahu esimesel päeval rünnati Ukraina positsioone 28 korral, keskpäevasel pressikonverentsil avaldatud andmete kohaselt valitsusväed kaotusi ei kandunud.
3. juuni
Möödunud ööpäeval registreeriti 53 rünnakut valitsusvägede positsioonidele, kaks Ukraina kaitsjat hukkus, viis sai haavata.
4. juuni
Ukraina sõjaväe pressiesindaja teatel rünnati 3. juunil Ukraina sõjaväe positsioone 58 korral, lahingutegevuses hukkus kaks ja sai haavata viis valitsusvägede võitlejat.
/.../
8. juuni
Väidetavalt oli lahingutegevuse üheks keskmeks Luhanski oblastis asuv Žoloboki küla.
9. juuni
8. juunil rünnati Ukraina positsioone 45 korral, hukkus üks Ukraina võitleja, kuus Ukraina sõjaväelast ja kaheksa piirivalvurit sai haavata ja vigastada.
10. juuni
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 71 korral (17 korral Donetski piirkonnas, 42 korral Mariupoli ümbruses ja 12 korral Luhanski oblastis); lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
11. juuni
10. juunil rünnati valitsusvägede positsioone 73 korral; lahingutegevuses hukkus neli valitsusvägede võitlejat, neli sai haavata ja kolm vigastada.
13. juuni
Möödunud ööpäeval rünnati Ukraina positsioone 57 korral, lahingutegevuses hukkus üks valitsusvägede võitleja, viis sai haavata ja vigastada.
ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti poolt avaldatud aruande kohaselt oli konflikti algusest 2014. aasta aprilli keskel kuni 15. maini 2017 hukkunud vähemalt 10 090 inimest, sealhulgas 2777 tsiviilisikut ning saanud vigastada vähemalt 23 966 inimest.
Platvormimajandus
Platvormimajandus (inglise keeles platform economy) on majanduslik või sotsiaalne tegevus, mille võimaldajaks on (digi)platvorm. Platvorm toimib kontaktide loojana või tehnoloogilise raamistiku võimaldajana. Kõige tuntumad platvormid on kontaktide loomisele orienteeritud (match-making) platvormid, näiteks Airbnb, Amazon, Uber, Baidu.
Platvormimajanduse mõistega seostuvad teemad on sageli jagamismajandus, digimajandus, platvormitöö.
Digiplatvormide tüübid ja ärimudelid
Platvormimajandus on asendanud mitmed seni toiminud ärimudelid. Näiteks on filmide ja sarjade levikule keskendunud digiplatvormid Netflix ja Hulu asendanud traditsioonilise videolaenutusäri. Samamoodi on platvormistunud taksoäri ning puhkemajandus.
Kolm põhilist platvormitüüpi on:
Kenney & Zysman (2016) jagavad digiplatvormide peamised tüübid järgnevalt:
Majanduslikud järelmid
Platvormimajanduse esilekerkimine muudab seda, kuidas majanduses väärtust luuakse. Digiplatvormid on üles ehitatud uudsele ärimudelile. Levinuimad digiplatvormide ärimudelid on :
Neringa omavalitsus
Neringa omavalitsus on 2. järgu haldusüksus Leedus endise Klaipėda maakonna aladel. Omavalitsus piirneb lõunas Venemaaga.
Omavalitsuse pindala on 90 km². 2014. aasta seisuga elas seal 2757 inimest.
Omavalitsus moodustati 1961. aastal. Selle territooriumil on vaid üks asula - Neringa linn. Omavalitsuse territooriumil on kaks valda: Preila-Pervalka vald ja Juodkrantė vald.
2011. aasta seisuga olid elanikest 92,45% leedulased, 4,44% venelased, 0,58% sakslased, 0,39% ukrainlased ja 2,14% oli teistest rahvustest.
Omavalitsus piirneb idas Kura lahega. Omavalitsuse territoorium moodustab osa Kura sääre rahvuspargi territooriumist.
August Vilbert
August Eduard Vilbert (15. november 1903 Läänemaa – 3. juuni 1938 Tallinn) oli Eesti motosportlane.
Koonekoefitsient
A. Schiffel võttis kasutusele koonekoefitsiendid (-tegurid):
,
August Vilbert
Motosporti hakkas ta harrastama 1929. aastal. Võistlema hakkas ta 1934. aastal ja tuli Riias esikohale. Samuti tuli ta aastatel 1934–1935 Tallinnas rahvusvahelistel hipodroomisõitudel esikohale ja pälvis Eesti meistri tiitli. 1934. aastal võitis ta ka Eesti Suursõidus esikoha. Samal aastal sai ta võidusõidus külgvankritega 1000 cm3 mootorrataste 1 km võistlusmaal turismimasinate grupis tagajärje – 117,3 km/h, mis oli kuni tema surmani Eesti rekord.
Koonekoefitsient
millest enamkasutatav on q_2. Koonekoefitsient q_2sõltub puu kõrgusest, rinnasläbimõõdust ja puistu liitusest ning varieerub enamasti piirides 0,50–0,85.
August Vilbert
Kadaka külas 2. juunil 1938 toimunud liiklusõnnetuses saadud vigastuste tagajärjel suri ta 3. juunil Tallinnas ja maeti 5. juunil Tallinna Kalamaja kalmistule.
Mälestuse jäädvustamine
Tema surma-aastal 1938 autasustati Eesti suursõidu kiireimat juuniori esimest korda Vilberti rändkarikaga.
Vahtratarjak
Vahtratarjak (Oxyporus populinus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Jõhvi linnastaadion
Jõhvi linna jalgpalliväljak on Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 1 asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Jõhvi vallavalitsus, kuid seda haldab Jõhvi Spordikool.
Staadioni tribüünid mahutavad 500 pealtvaatajat.
2018. aastal plaanitakse staadionit laiendada.
Määruslause
Määruslause on kõrvallause, mis on pealause moodustaja vaba laiend.
Eesti keel
Määruslause puhul on tavaliselt alati vajalik korrelaat. Korrelaat on lauseelement, mis täidab asendusfunktsiooni. Korrelaat võib olla sõnavorm või fraas, millega kõrvallause sidend või kõrvallause tervikuna on viiteseoses. Korrelaat paikneb pealauses või moodustab kõrvallauses sidendiga terviku.
Määruslauseid liigitatakse vastavalt tähendusele.