cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kilogramm
Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsi (CGPM) otsusega defineeritakse kilogrammi alates 2019. aasta 20. maist füüsikakonstandi, nimelt Plancki konstandi h fikseeritud arvväärtuse alusel. Plancki konstant on võrdetegur footoni energia E ja sellele vastava elektromagnetlaine sageduse \nu vahel: E = h \nu. Einsteini valem \ E = mc^2 seostab energia ja massi m valguse kiiruse c kaudu. Need valemid teevad võimalikuks seostada massi Plancki konstandiga.
Kilogrammi määratlemisel on aluseks võetud Plancki konstandi h fikseeritud arvväärtus 6,626 070 15 · 10−34 väljendatuna ühikutes J · s ehk kg · m2 · s−1, kusjuures meeter ja sekund on määratletud vastavalt valguse kiiruse c ja tseesium-133 sageduse abil. Seega on kilogrammi täpne arvväärtus kindlaks määratud h, c ja fikseeritud arvväärtustega.
Praktilisest seisukohast kilogrammi väärtus ei muutu ja senine kilogrammi prototüüp jääb teatud kindla mõõtemääramatusega vihiks.
Osa- ja kordühikute moodustamine
Kilogramm on ainus SI-süsteemi põhiühik, mille detsimaaleesliide (kilo-, tähis k) on osa tema nimetusest. Et topelteesliidete kasutamine pole SI-süsteemis lubatud, siis moodustatakse kilogrammi osa- ja kordühikud detsimaaleesliite lisamisega sõnale "gramm", näiteks milligramm (mg), mitte aga mikrokilogramm (µkg).
Nimetus ja terminoloogia
Sõna "kilogramm" on tulnud prantsuskeelsest sõnast kilogramme. See on omakorda saadud kreekakeelse tüve χίλιοι (khilioi) ja ladinakeelse sõna gramma kokkuliitmisel. Kreekakeelne tüvi tähendab eesti keeles tuhandet ning ladinakeelne sõna gramma tähendab väikest raskust. Sõna kilogramme kirjutati Prantsusmaal seadustesse aastal 1795 Prantsuse revolutsioonikalendri dekreeti, mis kirjutas ümber vanema ühikusüsteemi, kus gravet oli defineeritud kui kuupsentimeetri vee mass, mis oli võrdne 1/1000 grave massiga.
19. sajandi jooksul oli meetriühikute standardsüsteemiks CGS-süsteem, kus gramm on peamine massiühik ning kilogramm on sellest tuletatud ühik. James Clerk Maxwell tegi avastusi, mille kohaselt ei saa elektrilisi mõõtmisi selgitada ainult pikkuse, massi ja aja abil. Seejärel pakkus Giovanni Giorgi 1901. aastal välja standardsüsteemi, mis sisaldaks lisaks meetrile, kilogrammile ja sekundile ka neljandat põhiühikut, mis mõõdaks elektromagnetismi suurusi. Selle süsteemi võttis kasutusele Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon aastal 1935 ning ta sai tuntuks MKS-süsteemina. 1946. aastal võttis Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee vastu pakkumise määrata amper elektromagnetiliseks ühikuks MKSA-süsteemi. 1948. aastal tellis Vihtide ja Mõõtude Peakonverents Rahvusvaheliselt Vihtide ja Mõõtude Komiteelt soovitusi, et luua üks mugav ühikusüsteem, mis sobiks kõikidele Meetrikonventsiooni järgivatele riikidele. See tõi kaasa SI-süsteemi loomise 1960. aastatel. Kuna selle loomisel lähtuti MKSA-süsteemist, siis sai kilogramm süsteemi põhiühikuks ning grammi defineeritakse kilogrammi kaudu.
Kilogramme des Archives
pisi|püsti=1.3|Arago kilogrammi ehk Kilogramme des Archives'i täpse koopia tegi USA 1821. aastal prantsuse füüsiku [[François Arago järelevalve all. See oli USA kilogrammistandard kuni 1889. aastani, mil USA sai oma praegused kilogrammiprototüübid K4 ja K20]] 7. aprillil 1795 määrati Prantsusmaal gramm võrdseks meetrist ühe sajandiku servapikkusega kuubi ruumala sulamistemperatuuril oleva puhta vee kaaluga. Idee, et kasutada ühikruumalaga vee massi kaaluühiku defineerimiseks, tuli inglise filosoofi John Wilkinsi 1668. a esseest, kus ta pakkus välja viisi, kuidas siduda massi ja pikkust.
Kuna kaubavahetusel ja kaubaveol liiguvad tavaliselt asjad, mis on grammist oluliselt raskemad, ning veepõhist standardit on praktikas ebamugav kasutada, jõuti järeldusele, et kaaluühikut oleks tarvis praktikas väljendada. Selle tõttu otsustati teha metallist etalon, mis on tuhat korda raskem kui gramm ehk massiga üks kilogramm.
Samaaegselt asuti tööle, et määrata täpselt ühe kuupdetsimeetri vee mass. Kuigi 1795. aasta otsuses kasutati definitsioonis vett temperatuuril 0 °C, mis on vee väga stabiilne temperatuuripunkt, otsustasid prantsuse keemik Louis Lefèvre-Gineau ja itaalia loodusteadlane Giovanni Fabbroni pärast mitut aastat kestnud uurimistööd muuta 1799. aastal standardis temperatuuri 4 °C-le. Sellel temperatuuril on vesi oma kõige stabiilsemas tihedusolekus. Nad jõudsid järeldusele, et ühe kuupdetsimeetri kõige tihedamas olekus vee mass oli 99,9265% neli aastat tagasi tehtud standardi massist. Samal aastal tehti üleni plaatinast kilogrammiprototüüp, mis tehti nii täpselt kui tollal võimalik, et ta mass oleks sama, mis ühel kuupdetsimeetril veel 4 °C juures. See prototüüp anti üle Prantsuse riigiarhiivile (Archives nationales) ning ta sai ametlikuks nimetuseks kilogramme des Archives, mis tõlkes tähendab arhiivikilogrammi. See etalon püsis tervelt 90 aastat kui peamine kilogrammietalon.
Rahvusvaheline kilogrammietalon
Alates 1889. aastast on kilogramm defineeritud kui rahvusvahelise kilogrammietaloni (RKE) mass. RKE on tehtud plaatinasulamist, mida teatakse kui "Pt-10lr", mis koosneb massi järgi 90% plaatinast ja 10% iriidiumist ja ta on töödeldud silindriks, mille kõrgus on diameetriga võrdne, täpsemini 39,17 mm. Selline väliskuju valiti, kuna see minimeerib välispinda. Plaatinale lisatud iriidium suurendab oluliselt etaloni kõvadust, samal ajal säilitades teisi häid plaatina omadusi, näiteks kõrge vastupidavus oksüdeerumisele, väga suur tihedus, hea elektri- ja soojusjuhtivus ning väike magnetiline vastuvõtlikkus. RKE-d ja selle kuut koopiat hoitakse Rahvusvahelise Vihtide ja Mõõtude Komitee peahoone keldris hoidlas stabiilse keskkonnaga seifis. Ametlikud RKE koopiad on kättesaadavad teistele riikidele, et nad saaksid määrata oma riiklikud standardid nende järgi. Neid koopiaid võrreldakse RKE-ga umbes iga 40 aasta tagant, mis tagab jälgitavuse originaalini.
Tänapäeval on mõõdetud puhast destilleeritud vett, mille isotroopne koostis on sama, mis keskmisel ookeaniveel. Need mõõtmised on näidanud, et sellise vee tihedus on 0,999975 ± 0,000001 kg/L vee maksimaalse tiheduse punktis. Vee maksimaalse tiheduse jaoks peab vee temperatuur olema 3,984 °C ning rõhk peab olema standardatmosfääri (760 torri) tingimustel. Seega suudeti 224 aastat tagasi teha kuupdetsimeetri vee järgi etalon, mille mass on RKE-st ülimalt riisitera massi jagu erinev.
Rahvusvahelise kilogrammietaloni stabiilsus
Kilogrammietaloni definitsiooni kohaselt ei saa kilogrammietaloni kaaludes viga olla, kuna tema mass ongi kilogramm. Küll aga saab tema massis muutusi leida, kui seda perioodilises kontrollis ametlike koopiatega võrrelda. Neid viiakse läbi kord iga 40 aasta järel, siiani on toimunud ainult kolm kontrolli aastatel 1889, 1948 ja 1989.
Tootmisest on teada, et RKE koopiate mass ei ole tihti täpselt sama, mis originaalil, aga massierinevus dokumenteeritakse ja sellega täpsus säilib. Näiteks USA-le kuuluv koopia K20, mida kasutatakse peamise standardina, ametlik kaal oli 1889. aastal 1 kg − 39 μg. Järgnevatel kontrollidel olid K20 kaalud 1948. aastal 1 kg − 19 µg ja 1989. aastal sama, mis alguses. Seevastu USA-le kuuluv koopia K4, mida kasutatakse aktiivselt kontrollideks, on pidevalt kaalu kaotanud. K4 oli 1889. aastal 1 kg − 75 µg, aga 1989. aastal oli ta kaal 1 kg − 106 µg ning kümme aastat hiljem 1 kg − 116 µg. Selline kaalukaotus on seletatav sellega, et koopiat K4 kasutatakse tihemini ning see on seega altim igasugustele kriimudele jms. kaalukaotust põhjustavatele sündmustele.
Kilogrammi määratlemine füüsikakonstandi alusel
Kuni 2019. aastani oli kilogramm ainus SI põhiühik, mida defineeriti etaloni kaudu. 1960. aastal muudeti meetri definitsioon etalonilt füüsikakonstandi vastu. 94. Rahvusvahelise Vihtide ja Mõõtude Komitee kohtumisel (2005) pakuti välja, et sama tuleks teha ka kilogrammiga.
2010. aasta oktoobris näitas Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Komitee üles huvi Vihtide ja Mõõtude Peakonverentsi soovituse vastu, mis kätkes endas seda, et kilogramm tuleks defineerida Plancki konstandi ning paari teise konstandi kaudu. See pakkumine võeti vastu 24. Vihtide ja Mõõtude Peakonverentsi kokkusaamisel 2011. aasta oktoobris ning lisaks sellele lükati 25. kokkusaamine aastalt 2014 aastale 2015. Selline definitsioon lubaks teoreetiliselt kasutada mis iganes kaalu, mis suudaks kaaluda sellise täpsusega, et kaalu saaks välja arvutada Plancki konstandi kaudu.
Selleks, et asendada viimast etaloni järgi defineeritud suurust, on kasutatud eri tehnoloogiaid.
Aatomite lugemise meetod
Praeguse mooli definitsiooni kohaselt on ühes moolis sama palju aatomeid, kui on 12 grammis puhtas süsinik-12s. Seega selle definitsiooni kohaselt kaalub 1000⁄12 (83⅓) mooli 12C täpselt ühe kilogrammi. Mooli suurust, Avogadro arvu, määratakse eksperimentaalselt ning praeguse seisuga on ta täpseimaks väärtuseks leitud ·1023 osakest mooli kohta. Sellise uue kilogrammi definitsiooni järgi tuleks Avogadro arv määrata täpselt ·1023, kus X tähistab arvu, milles pole aga kokkuleppele jõutud. Sedasi oleks kilogramm võrdne 1000⁄12 · ·1023 süsinik-12 aatomi massiga.
Püha Risti basiilika
Santa Croce kirik asub Püha Risti väljakul (Piazza di Santa Croce) 800 m Firenze toomkirikust Santa Maria del Fiorest kagus.
Santa Croce kirik on maailma suurim frantsiskaani kirik. Sellel on 16 kabelit. Paljud neist on kaunistatud Giotto di Bondone ja tema õpilaste freskode, kenotaafide ja teiste seinakaunistustega.
Legend räägib, et Santa Croce kiriku rajas Püha Franciscus ise. Praegust hoonet, mille rajamise kulud kattis linna üks rikkamaid peresid, hakati ilmselt rajama 1294 Arnolfo di Cambio poolt. Sel ajal, kui kirikut rajama hakati, asus see soisel maal väljaspool linnamüüri.
Kiriku esialgne kavand peegeldas frantsiskaanide rangeid põhimõtteid. Põrand meenutab põhiplaanilt T-risti, mis on Püha Franciscuse sümbol. See on 115 m pikk. Lööv ja kaks külglöövi on eraldatud kaheksakandiliste sammaste rividega. Kirikust lõuna pool asus klooster ja selle mõned hooned on säilinud.
Santa Croce kiriku pühitses 1442 paavst Eugenius IV.
1470. aastatel valmis ristikäigus Pazzi kabel, mis oli ehitatud kapiitlisaalina. Selle arhitekt oli Filippo Brunelleschi, kes oli projekteerinud ka toomkiriku ja juhtinud selle ehitamist. Brunelleschi projekt oli endiselt rangelt lihtne ja ilustusteta.
1560 ehitati kirik vastureformatsiooni käigus ümber. Sisetöid kirikus juhtis Giorgio Vasari. Nende käigus likvideeriti altariruumi löövist eraldav vahevõrestik. Ümberehitused kahjustasid kiriku ilustusi ning paljud enne kiriku seintel olnud altarid hävitati.
Praegune kellatorn rajati 1842 äikese tõttu hävinud varasema kellatorni asemele. Selle uusgooti stiilis fassaad ehitati 1857–1863 Anconast pärit juudi arhitekti Nicolo Matase juhtimisel.
1866 Itaalia ühendamise käigus natsionaliseeris Itaalia valitsus Santa Croce kiriku nagu enamiku Itaalia pühakodasid.
1966 ujutas Arno jõgi suure osa Firenzest üle. Jõgi tungis ka Santa Croce kirikusse, tuues endaga muda, kütteõli ja muud reostust. Kiriku hoonetele ja kunstiaaretele tekitati rasket kahju ja nende restaureerimine kestis aastakümneid.
Nepali vapp
Nepali vapp on Nepali riigivapp. See võeti kasutusele 30. detsembril 2006, pärast Nepali kodusõda.
Vapil on Nepali lipp, Džomolungma, rohelised künkad, naise ja mehe käepigistus (sümboliseerib soolist võrdsust) ja rahvuslille rododendroni vanikud. Kollane värv ja viljapead vapi alaosas sümboliseerivad Nepali viljakaid piirkondi.
Vana vapp
Vana vapi keskel on maastik Himaalaja jalamil, kus on näha rododendroniõied (Nepali rahvuslill, valge lehm (Nepali rahvusloom), roheline läikfaasan (Nepali rahvuslind). Kummalgi pool seisab gurkha sõdur. Vasakpoolne kannab kukrit ning vibu ja noolt, parempoolne püssi. Himaalaja tippudest vasakul on hinduistlike kastimärkidega kuu, paremal päike. Himaalaja tippude kohal on ristatud Nepali lipud ja kukrid, kõrgemal gurkhade kaitsejumaluse Goraknathi või Višnu) jalajäljed ja veel kõrgemal Nepali kuninga peakate.
All on punane kirjarull, millel on sanskritikeelne Nepali deviis जननी जन्मभूिमश्च स्वर्गादिप गरीयसी 'Nii ema kui ka sünnimaa on taevast kallimad'.
Suur järvistu
thumb|450px|right|Suur järvistu pisi|Suur järvistu talvel Suur järvistu (inglise keeles Great Lakes) on järvestik Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. Atlandi ookeaniga on Suurel järvistul ühendus Saint Lawrence'i jõe kaudu.
Suur järvistu koosneb ametikult viiest järvest:
Suure järvistu hüdroloogilises süsteemis on veel teisigi järvi. Neist suurimat, Ülemjärvest põhja poole jäävat Nipigoni järve, nimetatakse vahetevahel ka kuuendaks suureks järveks. Temast tunduvalt väiksemat järve – Saint Clairi järve, mis jääb Huroni ja Erie järvede vahele – ei loeta suureks järveks. Michigani ja Huroni järve ühendab kaheksa kilomeetrit lai Mackinaci väin ning neid järved moodustavad hüdrograafiliselt ühe järve.
Suur järvistu on pindalalt suurim mageveejärvistu Maal. Järvistu kogupindala on 244 106 km². Järvistu kogumaht on 22 671 km³, millega jääb see mõnevõrra alla Baikali järvele. Ülemjärv on Kaspia mere järel pindalalt teine järv maailmas ja suurim mageveejärv. Ülemjärve kogumaht on suurem kui ülejäänud nelja järve kogumaht. Ülemjärves asub ka Suure järvistu sügavaim koht – 406 meetrit.
Suur järvistu hakkas moodustab viimase jääaja lõpus umbes 14 000 aastat tagasi.
Suure järvistu ümbrus on tuntud Suure järvistu regioonina, mis hõlmab kaheksa USA osariiki ja Ontario provintsi Kanadas. Sellesse regiooni jääb ka Suure järvistu hiidlinnastu ehk ChiPitts.
Swindon Town FC
Swindon Town Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Swindonis. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas Football League One.
Klubi asutati 1879. aastal. 1894. aastast mängib see elukutselisena. The Football League's hakati mängima 1920. aastal.
Hooaeg 1993–1994 on olnud ainus, mil klubi on mänginud Inglismaa kõrgliigas. See hooaeg ei kujunenud kuigi edukaks, kui koguti ainult 30 punkti ja lasti endale lüüa 100 väravat.
Klubi kodustaadion on alates 1896. aastast olnud County Ground.
Praegune meeskond
''Seisuga 6. august 2015''
Ain Lutsepp
Ain Lutsepp (sündinud 6. mail 1954 Tallinnas) on eesti näitleja ja poliitik. Ta oli XIII Riigikogu liige (2015–2019).
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri IX lennu. Samal aastal asus tööle Eesti Draamateatrisse, kus töötas kuni 2015. aastani. Alates 2019. aastast on ta jälle Eesti Draamateatri näitleja.
Ta sai tuntuks Tõnissoni rolliga kultusfilmis "Kevade".
Lutsepp kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonna nr 3 (Nõmme ja Mustamäe) Eesti Vabaerakonna esinumbrina, sai 4109 häält ning osutus valituks.
Janakkala vald
Janakkala on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 16 500 inimest ja rahvastiku tihedus on 30,2 in/km². Janakkala naabervallad on Hauho, Hausjärvi, Hämeenlinna linn, Lammi, Loppi, Renko, Riihimäki ja Tuulos. Vallas räägitakse soome keelt.
Janakkala sõprusvald Eestis on Kadrina vald.
Gaboni vapp
thumb Gaboni vapp on Gaboni ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele 15. juulil 1963.
Gerli Liinamäe
Ta lõpetas 2014. aastal Pirita Majandusgümnaasiumi.
Gaboni vapp
Vapikilpi hoiavad kaks musta pantrit, kes sümboliseerivad rahvast kaitsva presidendi valvsust ja vaprust. Laev vapikilbi keskel sümboliseerib helge tuleviku suunas liikuvat Gaboni. Kuldsed ringid kilbi ülaosas tähistavad riigi rikkalikke maavarasid ning okuumeapuu kilbi taustal puidukaubandust.
Kilbi all on lint prantsuskeelse deviisiga Union, travail, justice ("Ühtsus, töö, õiglus"), kilbi kohal aga teine lint ladinakeelse kirjaga Uniti progrediemur ("Edeneme üheskoos").
Gerli Liinamäe
Tema treener on Tiiu Valgemäe ja tema koduklubi on Uisuklubi Gliss.
Karjäär ja saavutused
Juunioride GP-etapil Courchevelis augustis 2010 sai ta kümnenda koha 107,82 punktiga.
Elohim
Elohim (אלהים) on üks Jumala nimedest heebrea Piiblis (Tanahis).
Gerli Liinamäe
Karjäär ja saavutused
Iluuisutamise 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bernis saavutas ta 13. koha.
Freya
pisi|Jumalanna Freyja, illustratsioon 17. saj [[Islandi käsikirjast]] Freya (vanapõhja keeles Freyja 'naine, emand'; ka Vanadis 'vaanide tütar') on muinaspõhja mütoloogia üks tähtsamaid ja populaarsemaid jumalannasid. Ta on armastuse, ilu ja viljakuse jumalanna, aga esindas ka rikkust, ettekuulutusi, maagiat, seksuaalsuhteid, iha, sõda ja surma. Tema poole palvetas palju naisi, kes vajasid abi sünnituse, abielu või hea viljasaagiga. Freya on Frey (Freyri) õde ja Njördri tütar.
Elohim
Elohim on mitmuslik sõna, millel on sama juur nagu ainsuslikel sõnadel El ja Eloah (Eloha). Sõna El tähendab arvatavasti 'tugev' või 'võimas'.
Elohim on suguluses araabia sõnaga Allah ning arami sõnadega Alah ja Alaha. Koraanis kasutatavas Jumala nimes Allahumma on nähtud nime Elohim otsest vastet.
Nime Elohim kasutatakse järjekindlalt tekstides, mis vastavad Iisraeli kuningriigi varajastele põhjapoolsetele pärimustele, kuna aga varajastes lõunapoolsetes Juudamaa ja Jeruusalemma pärimustele vastavates tekstides kasutatakse järjekindlalt nime Jahve. Uurijad eristavad nende nimede järgi kahte pärimust: Elohisti ja Jahvisti.
Sõnu El ja Elohim kasutatakse mõnikord ka teiste jumalate, inglite ja koguni inimeste kohta. Näiteks ütleb Issand Moosesele:
Et Piibli seisukohast on ja teisi jumalaid (ebajumalaid), keda samuti nimetatakse elohim, siis on tarvis Jumalat ühemõtteliselt tähistada. Selleks nimetatakse Jumalat "Aabrahami, Iisaki ja Jaakobi Elohim" ning "taeva ja maa looja".
Etümoloogia
Sõna Elohim etümoloogia ei ole täpselt teada. Selle kohta on mitmeid teooriaid:
Miks mitmus?
Sõna Elohim lõpeb meessoo mitmuse sufiksiga -im, kuid lauseehituses kasutatakse seda tavaliselt nagu ainsuslikku sõna: kui selle sõnaga märgitakse juutide Jumalat, siis ta ühildub ainsuses tegu- või omadussõnaga; kui aga selle sõnaga märgitakse paganlikke jumalaid (Psalm 96:5, Psalm 97:7), siis ta käitub nagu tavaline mitmusliik sõna.
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
IX NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Leningradis 1963. aastal.
Freya
Kuuluvus
Muinaspõhja jumalad ja jumalannad jagunesid kahte hõimu: Vanir ja Aesir. Freya kuulub sünni poolest Vaniri hõimu, hiljem saab temast aga Aesiri jumalate auliige. Aesiri jumalad kutsusid Freyat Gullveigiks, mis tähendab “näljane kulla järgi”. Aesiri jumalad armusid Freyasse ja tahtsid tema maagiat endale. Osa Aesiri jumalaid ja jumalannasid, kes uskusid ausse, ustavusse ja seadustesse, vihastas Freya maagia, mis läks nende uskumustega vastuollu. Aesiri hõim püüdis teda tappa, põletades jumalannat kolm korda, aga Freya ei surnud, vaid tõusis tuhast. See halvendas Aesiri ja Vaniri hõimu omavahelisi suhteid ja nad alustasid sõdimist. Aesir võitles relvade ja jõuga ning Vanir võitles maagiaga. Sõda kestis aastaid, kuni nad lõpuks väsisid. Nad sõlmisid rahu ja vahetasid pantvange. Freya, tema vend Freyr ja isa Njord saadeti Aesiri. Kaks Aesiri jumalat saadeti Vaniri, kus neid koheldi hästi, kuid Freyat, tema kaksikvenda, ja isa Aesiris hästi ei koheldud.
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Turniiril jäid esikohta jagama Vjatšeslav Štšegolev ja Andris Andreiko
Freya
Perekond
Freya vend on Freyr, keda seostatakse hea ilma ja õnnega, ning kes on väidetavalt Rootsi kuningate eelkäija. Freya abikaasa Odr on suvepäikese sümbol ja teda arvatakse olevat Odiniga sama isik, neil on Freyaga tütred Hnoss ja Gersemi. Jumalanna vanavanem on Buri, kes on looja jumal. Freya vanemad on mere, tuule ja tormi jumal Njord ja Emake Maa Nerthus. Vend Freyr on päikesepaiste, hea ilma ja hea õnne jumal. Tütar Hnoss on iha ja himu jumalanna, teine tütar Gersemi aga ilu ja valduste jumalanna. Mõlemad tütred on ilusad nagu Freya ning võluvad nagu Odr. Abikaasa Odr polnud kuulus nagu Freya, talle meeldis olla teadmatu ja tundmatu, sest ta ei soovinud, et teda segatakse. Oma suvepäikese sümbolile omaselt käis ta igal pool nagu päike. Talle meeldis reisida ja olla ära pikka aega, omandades nii maailmatarkusi.
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Järelmatš meistritiitlile peeti aga järgmisel aastal Moskvas.
Freya
Perekond
Kaksikvend Freyr oli ilus ja lihaseline ning pikkade lendlevate juustega. Ta oli haldjate isand ja tal oli maagiline kaarik, mida vedasid metssead. Igale poole, kuhu Freyr kaarikuga läks, tõi ta rahu. Tal oli ka maagiline laev, mis sõitis alati hea tuulega ning seda sai kokku voltida. Freyr armus hiiglasesse Gerdi, kes teda vastu ei armastanud. Ta palus oma teenril Skinriril Gerdi tema juurde tuua. Selleks andis ta teenrile võlumõõga, ilma milleta aga Freyr suri. Freyr vahetas mõõga Gerdi vastu, olles valmis armastuse eest surema.
Jumalannal oli palju kõrvalsuhteid ja armuseiklusi, aga kui Odr kaduma läks, nuttis Freya kullaks muutuvaid pisaraid ning läks teda otsima, muutes end keebi abil pistrikuks. Odrist oli saanud inetu merekoletis, aga Freya jäi tema kõrvale, sest armastas oma abikaasat väga. Kui Odr mõrvati, pakuti talle kohta Valhallas, kuigi ta ei surnud kangelasena lahinguväljal. Valhallasse sai ta ainult seetõttu, et Freya oli ähvardanud vihahoos raevununa kõik teised jumalad tappa.
Atribuudid
Kõige sagedamini kujutatakse jumalannat blondide juustega, kandmas viikingite kiivrit ja hoidmas käes mõõka. Freyal olid sinised silmad ja ta oli väga ilus. Iga mees tahtis temaga abielluda ja iga naine olla tema.
Elohim
Miks mitmus?
Selle kohta, miks sõna on mitmuses, on kaks teooriat:
On võimalik, et algusest peale on kasutatud ainsuslikuna ühilduvat mitmuslikku vormi. Jumalad moodustavad taevase kogu ning toimivad ühtselt. Võib-olla on tegemist kollektiivsõnaga, mida kasutatakse ühtsuses toimivate jumalate kohta.
Polüteismi eeldav teooria pakub ka seletuse, miks El, Elohim ja eloah on ühest ja samast tüvest. Isajumalal Elil on palju poegjumalaid, keda nimetatakse mitmusliku sõnaga Elohim 'El'id'. Sõna eloah on siis kasutusel teiste jumalate eristamiseks Elist.
Saamueli vaim
Sõna elohim on tarvitusel ka surnud prohveti Saamueli vaimu kohta. Een-Doorist pärit lausuja vaimuga naine ütleb: "Ma näen jumalat (elohim) maa seest üles tõusvat." (Esimene Saamueli raamat 28:13. Selline sõnatarvitus paistab näitavat, et sõna elohim tarvitati ka tähenduses 'jumalused'.
Mormoonid
Mormoonidel tähendab sõna Elohim ehk Eloheim tavaliselt Jumal-Isa kui isikut, kes erineb Jeesusest Kristusest, keda mõnikord nimetatakse Jehoovaks (keda samastatakse Vana Testamendi Jumalaga).
Vaata ka
אלוהים (יהדות)
Freya
Atribuudid
Freya sõidab muinaspõhja mütoloogilises kosmoses ringi kaarikuga, mida veavad kassid. Ta keep on tehtud pistrikusulgedest ja ta kannab Brisingameni kaelakeed. Kaelakee nimi ise tähendab "tuleehet". Kaks isast kassi, kes Freya kaarikut vedasid, olid suured ja sinised. Freya sai kassid Thorilt, välgujumalalt. Kui Thor oli kalal, kuulis ta, kuidas maagiline isane kass Bayun laulis oma kahele sinisele kassipojale. Bayun palus Thori abi,Thor võttis kassipojad ja andis kassid Freyale. Bayun muutus seejärel linnuks ja lendas ära.
Kui Freya kandis Brisingameni kaelakeed, ei suutnud ükski mees ta ilule vastu panna. Kaelakee tegid spetsiaalselt talle neli kääbust, kes nõudsid vastutasuks, et Freya veedaks igaühega neist ühe öö. Algselt soovis Freya kaelakee eest maksta kullaga, aga kääbused kullast ei hoolinud. Loki, pettuste jumal muutis ennast kirbuks, varastas kaelakee, ja oli nõus selle tagasi andma siis, kui Freya alustab sõda kellegi vahel. Jumalanna tegigi nii, et kaks kuningat omavahel võitleksid. Maagia abil äratas ta surnud sõdalased taas ellu ja sõda ei lõppenud kunagi.
Keep võimaldab Freyal võtta pistriku kuju, seostades teda maagiaga. Freya laenas keepi ka Lokile, et viimane saaks parandada muinaspõhja jumalatele tehtud pahandusi. Tema teiseks sõiduvahendiks oli ustav metssiga Hildisvini, kes võis olla Freya armuke Ottar, kelle Freya ise oli metsseaks muundanud, et paljastada Ottari pärinemise hiiglastest.
Kuna Freya on võimeline reisima igasse üheksasse põhjamaa maailma, on teda hiljem hakatud seostama ka haldja- ja hingekuningriikidega. Freya on lahingus langenuid Valhallasse viivate valküüride juht. Räägiti, et tema reisimine öötaevas koos valküüridega on virmaliste tekkepõhjuseks. Valküürid olid naishinged, kes olid tumedad sõdalastest surmainglid. Nad lendasid üle lahinguväljade ja võtsid kaasa tugevaid sõdalasi ja sõjakangelasi. Osad inimesed arvavad, et valküürid olid Freya ja Odini tütred.
Freyat sidus nõiakunstiga ka Seidri maagia kasutamine, millega ta suutis tajuda saatuse kujunemist ja seda muuta. Jumalanna pisarad muutsid maad või vett puudutades kuju. Maaga kokkupuutes muutusid need kullaks ja veega puutudes merevaiguks. Freya kandis loomanahku ja kassinahast kindaid; et näha tulevikku, sõi ta loomade südameid. Tema pühad lilled on varsakabjad, karikakrad ja nurmenukud.
Freya arhetüübid
1. Kujumuutja - Freya on šamaanjumalanna, kes kasutas kuningriikide vahel liikumiseks oma keepi, et muundada ennast linnuks, lisaks sellele sai ta ka teisi inimesi loomadeks muundada.
2. Armastaja - Freyale meeldivad armastuslaulud ja lilled. Tal võis küll olla palju armukesi, aga ta armastas oma abikaasat siiski sügavalt.
3. Sõdalane - Freya kutsus sõjas langenuid koos oma naiste ja armukestega temaga koos jumalanna aladele elama, aga ta sai kutsuda vaid pooled kõige vapramatest langenud sõdalastest. Ülejäänud läksid Odiniga Vahallasse. Freya sai omale sõdurid valida enne Odinit. Freya ala on Sessrumnir, kus oli surnud hingedele piisavalt kohti. Jumalanna toitis neid, hoolitses nende eest ja kasvatas nende jõudu. Freyal oli vaja nende abi, et maailma taas üles ehitada. Freya kutsus oma allmaailma ka naisi, kes surid üllalt, ja tervitas neid saabumisel.
Gerli Liinamäe
Karjäär ja saavutused
Iluuisutamise juunioride maailmameistrivõistlustel Kangnŭngis sai ta 117,86 punktiga 15. koha (lühikavas 44,34 punkti, vabakavas 73,52 punkti). Võitja Adelina Sotnikova sai 175,96 punkti.
Detsembris 2011 tuli ta Eesti meistrivõistlustel Jelena Glebova järel teiseks. 2014. aasta Eesti meistrivõistlustel tuli Gerli Liinamäe taas Eesti meistriks.
India embleem
200px|thumb India vapp on India riigivapp, mis võeti kasutusele 26. jaanuaril 1950.
Vapil on kujutatud valitseja Ašoka Sārnāthis püstitatud samba kapiteeli, mis koosneb neljast selgapidi koos dharmatšakra (seaduseratta) peal seisvast lõvist. Kapiteeli all on devanaagaris sanskritikeelne deviis सत्यमेव जयते (Satyameva Jayate) 'vaid tõde võidab'.
Georg Eberhardt
Georg Eberhardt (27. veebruar 1914 Bad Frankenhausen, Saksamaa – 21. juuli 1943 Izjumi lähistel) oli Eesti SS-leegioni 1. pataljoni ülem ja hiljem Eesti Vabatahtlike Soomusgrenaderide SS-pataljon Narva (Estnisches SS-Freiwilligen-Panzergrenadier-Bataillon Narwa) ülem, auastmelt major (SS-Sturmbannführer).
Georg Eberhardt langes 21. juulil 1943 lääne pool Izjumi Izjumi lahingu kolmandal päeval, kui tema jalgade ees lõhkes mürsk.
Sama aasta 4. augustil autasustati teda postuumselt Raudristi Rüütliristiga.
X-ühik
x-ühik (tähis X, ka: xu) ehk siigbaan on mittesüsteemne pikkusühik, mida alates 1920ndatest kasutati röntgenikiirguse ja gammakiirguse lainepikkuse väljendamiseks ning kristallivõre konstantide avaldamiseks.
Ühiku defineeris 1925 rootsi füüsik Karl Manne Georg Siegbahn kaltsiidi kristallipindade vahelise kauguse kaudu 18 °C juures. Selle kauguse  kõige täpsem hinnang oli tollal 302,945 pm. See kaugus loeti  täpselt võrdseks 3029,45 X-ga, nii et x-ühiku ligikaudseks väärtuseks tuli 0,1 pm.
Hiljem selgus, et 1 X · 1,00206 10-13 = 0,10026 pm = 100,206 fm.
Aastal 1965 hakati x-ühiku asemel kasutama ongströmit (Å), mis võrdub 100 pikomeetri ehk 0,1 nanomeetriga.
Vase x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti vase Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 1537,400 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00207789×10-13 ± 7,0×10-20 m.
Molübdeeni x-ühiku (xu(CuKα1)) puhul loeti molübdeeni Kα1-spektrijoone lainepikkuseks täpselt 707,831 x-ühikut. See andis x-ühiku väärtuseks 1,00209938×10-13 ± 4,5×10-20 m.
Emil Rehfeldt
Emil Rehfeldt (5. juuni 1907 Jädickendorf – 3. jaanuar 1975 Hannover) oli Saksa sõjaväelane. Tema SS-liikmekaardi number oli 337 331 ja ta ülendati 9. novembril 1943 Obersturmbannführeriks.
Aleksandr Manjos
Aleksandr Aleksejevitš Manjos (vene Александр Алексеевич Манжос; 1846 — 1910. aastad) oli Venemaa riigitegelane.
Ta oli keiser Aleksander II ja Aleksander III aegne kammerhärra, riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 11. aprillist 1875 kuni 28. märtsini 1885, tõeline riiginõunik ja Kuramaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 20. aprillini 1890.
Rootsi vapp
Rootsi vapp on Rootsi Kuningriigi riigivapp. Vapil on kaks versiooni: väike riigivapp ja suur riigivapp.
Riigivapp on Rootsi riigi sümbol. Riigipea ettekirjutust mööda tohivad erijuhtudel suurt riigivappi kasutada Rootsi parlament, Rootsi valitsus, Rootsi esindajad välismaal ja Rootsi sõjavägi.
Suur riigivapp
thumb|Rootsi suur vapp Rootsi suure riigivapi keskne kujund on sinine vapikilp, mille kuldne rist jagab nelja ossa. Vapikilbi keskel, kuldse risti peal paikneb Rootsi kuningakoja vapp.
Rootsi kuningakoja vapp, mis asub vapikilbi keskel, on mõttelise püstjoonega jagatud kaheks. Selle esimesel, vasakpoolsel osal on kujutatud kuldne viljavihk. Viljavihk asub taustal, kus ülevalt paremalt kuni alla vasakule vahelduvad sinine, valge ja punane triip. Teisel, parempoolsel osal on Bernadotte'ide dünastia vapp: valge kolme sillakaarega sild sinisel taustal. Silla kummaski otsas on kaks hambulise tipuga torni. Silla kohal on kuldne vasakule vaatav kotkas, mis oli Napoleon I embleem ja näitab Bernadotte'ide dünastia prantsuse päritolu. Kotkas hoiab jalgadega välgunoolte kimpu. Kotka kohal on kuldne Suure Vankri tähtkuju.
Vapikilp on kroonitud kuningakrooniga ja ümbritsetud 7 Serafimi ordeniga. Vapikilpi hoiavad kaks kuldset tagajalgadel seisvat kroonitud lõvi, teine teisel pool vapikilpi, kes vaatavad vapikilbist eemale. Lõvid seisavad kuldsel rõhtsal alusel ja näitavad punast keelt.
Vapikilbi taustaks on mantel, mille välimine, üksnes servadest paistev pool on lilla ja sisemine, vaataja poole pööratud pool on valge hallide ristikheinalehemärkidega. Mantel on kroonitud kuningakrooniga, mis on täpselt samasugune kui vapikilbi kohal olev kroon, ainult suurem.
Vahel kasutatakse Rootsi suure vapina üksnes vapikilpi.
Suur riigivapp on ühtlasi kuninga isiklik vapp. Kuninga perekonnaliikmed tohivad seda samuti oma isikliku vapina kasutada, aga kuningas otsustab, missuguseid muudatusi ja lisandeid nad vapi juures peavad sealjuures kasutama.
Väike riigivapp
thumb|Rootsi väike vapp Väikest riigivappi kasutavad peamiselt Rootsi valitsus ja selle ametid. Need tohivad lisada vapile oma tegevuse sümboleid. Seda kasutatakse näiteks Rootsi politsei vormil.
Väike riigivapp koosneb sinisest vapikilbist, millel on kujutatud kolm ühesugust kuldset krooni, üleval kaks tükki kõrvuti ja nende all kolmas. Vapikilp on kroonitud kuningakrooniga. Vapikilp võib olla ümbritsetud Serafimi ordenitega.
Vahel võidakse väikese riigivapina käsitleda lihtsalt kolme krooni kujutist. Sellised kolm krooni on näiteks Rootsi jäähokikoondise riietusel, mida selle järgi kutsutaksegi "kolmeks krooniks" (rootsi keeles tre kronor).
Riigiorganid, kes soovivad väikest riigivappi kasutada, peavad selleks eelnevalt saama loa riiklikult heraldikanõukogult.
Hluhhiv
2022. aasta Venemaa sissetungi esimesel päeval, 24. veebruaril (05:23), algas linnas lahing vaenuväe vastu.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hluhhivi elanikest ukrainlasi 90,79%, venelasi 8,37%, valgevenelasi 0,24% ja mustlasi 0,10%.
Erich von dem Bach
Erich von dem Bach (sündides Erich von Zelewski, alates 1925 von dem Bach-Zelewski, alates 1940 von dem Bach; 1. märts 1899 Lauenburg (Lębork) – 8. märts 1972 München) oli kõrge SS-i (auastmelt SS-Obergruppenführer) ja politseiametnik.
Elulugu
Erich von Zelewski sündis 1. märtsil 1899 Lauenburgis. Alates 1916. aastast osales ta Esimeses maailmasõjas ning pälvis seal II ja I klassi Raudristi. Teeninud 1919. aastast Saksa piirivalves Ida-Preisimaal ja Ülem-Sileesias, arvati ta sealt 1924 leitnandina reservi.
1930. aastal astus ta NSDAP-sse ja aasta hiljem SS-i (liikmekaart nr. 9831). 15. detsembril 1934 anti talle SS-Gruppenführeri auaste ja Kirdepiirkonna (Ida-Preisimaa) SS-juhi ametikoht. Pärast mitut konflikti Gauleiter Erich Kochiga viidi Bach-Zelewski 15. veebruaril 1936 Kagupiirkonna (Sileesia) SS-juhiks. 28. juunil 1938 sai temast Kagupiirkonna kõrgem SS- ja politseijuht. 10. aprillil 1941 anti talle politseikindralleitnandi auaste. Kolm nädalat hiljem järgnes üleviimine SS-i üleriigilise juhi isiklikku staapi, kust ta 22. juunil 1941 määrati Kesk-Venemaa kõrgemaks SS- ja politseijuhiks. Sama aasta 9. novembril ülendati Bach SS-Obergruppenführeriks ja politseikindraliks.
Tegutsenud juba 23. oktoobrist 1942 SS-i üleriigilise juhi volinikuna partisanivastase võitluse küsimustes, määrati ta 21. juunil 1943 kõigi partisanide vastu rakendatud väeosade juhatajaks. 1. juulil 1944 anti talle Relva-SS-i kindrali auaste.
Pärast taganemist Valgevenest juhatas Bach 1944. aasta augustist oktoobri keskpaigani omanimelist väegruppi, mis surus maha Varssavi ülestõusu. Seal autasustati teda 30. septembril 1944 Raudristi Rüütliristiga.
10. novembrist 1944 kuni 25. jaanuarini 1945 juhatas ta XIV SS-armeekorpust Reini ülemjooksul ja 26. jaanuarist 10. veebruarini 1945 X SS-armeekorpust Poseni (Poznani) piirkonnas. Nädal hiljem määrati Bach Oderi korpuse komandöriks.
1950. aastani lääneliitlaste juures sõjavangistuses viibinud, esines ta peamiste sõjaroimarite üle peetud Nürnbergi protsessil süüdistuse tunnistajana. 1951 mõisteti talle mõrva eest 10-aastane, 1961. aastal mõisteti talle lisaks 10-aastane vanglakaristus. Erich von dem Bach suri 8. märtsil 1972.
(What's the Story) Morning Glory?
"(What's the Story) Morning Glory?" on Briti rokkansambli Oasis teine stuudioalbum, mis anti välja oktoobris 1995. Albumist sai ülemaailmne hitt, mida on müüdud umbes 20 miljonit eksemplari. Suurbritannias on see kõigi aegade üks müüduim album, jäädes maha vaid The Beatlesi albumist "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band".
Hof (täpsustus)
Hof on mitme koha nimi:
Siivertsi mõis
Siivertsi mõis saksa keeles Ferdinandshof) oli Vaivara mõisa poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.
Karl Rebane
Karl Rebane (11. aprill 1926 Pärnu – 4. november 2007) oli eesti füüsik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1961). 1973–1990 oli Eesti Teaduste Akadeemia president. pisi|Karl Rebane
Töökäik
Aastatel 1941–1942 töötas Karl Rebane Tšeljabinski oblasti Verhneuralski rajooni kolhoosis põllutöölisena, 1943–1946 võttis sõdurina osa Punaarmee 8. Eesti Laskurkorpuse lahingutest ja sai haavata novembris 1944.
Aastatel 1958–1968 töötas Karl Rebane Tartu Riiklikus Ülikoolis teoreetilise füüsika õppejõuna, eksperimentaalfüüsika kateedri organiseerija ja juhatajana. Aastatel 1976–1993 organiseeris ta koos Füüsika Instituudiga laseroptika ühiskateedri ja oli selle juhataja. Alates 1994. aastast oli Karl Rebane Tartu Ülikooli emeriitprofessor. 2005–2007 Füüsika Instituudi erakorraline vanemteadur.
Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valiti ta 1961. aastal teoreetilise füüsika alal, akadeemikuks 1967.
Eesti Teaduste Akadeemiaga oli Karl Rebase tegevus seotud alates 1956. aastast: 1956–1964 oli ta Füüsika ja Astronoomia Instituudi vanemteadur ja teadusala asedirektor, 1964–1968 Füüsika, Matemaatika ja Tehnikateaduste Osakonna akadeemiksekretär, 1968–1973 asepresident ja 1973–1990 Eesti NSV Teaduste Akadeemia president[ ]. 1973–1976 oli Karl Rebane Füüsika Instituudi direktor, 1990–1992 laboratooriumijuhataja ja peateadur, 1993–1996 Kosmoseuuringute Keskuse ja Eesti Biokeskuse peateadur. Alates 1996 oli Karl Rebane Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
Liikmesus
Karl Rebane oli ka mitme rahvusvaheliselt tunnustatud füüsikaajakirja toimetuskolleegiumi liige:
Teadustöö
Akadeemik Karl Rebase pikaajalisest teadustööst moodustas olulise osa loodusteadustes ja tehnikas teoreetiline füüsika rakendatult optikas ja tahke keha füüsikas; optilised katted; lisanditsentrite sekundaarne kiirgus, foononvabad jooned kui Mössbaueri γ-resonantsjoone optiline analoog; spektrite püsisälkamine ja selle rakendusi; ühe lisandimolekuli spektroskoopia jt.
Peale selle avaldas ta töid filosoofiat füüsikaga siduvate küsimuste kohta, milles käsitles entroopiaprobleeme keskkonnahoius, maaväliste tsivilisatsioonide otsinguis, põhjuslikkust ja vaba tahet füüsikas ning kõrgtehnoloogilise terrorismi ohtu kaasaegses maailmas.
Karl Rebane oli enam kui 300 teadustöö ja koos kaasautoritega kuuma luminestsentsi avastuse autor.
Lahingus osalemise ja haavatasaamise eest 22.11.44
(Sõrve poolsaarel 45 mm otsesihtimisega suurtüki meeskonnas, 917. Eesti laskurpolk) medal „Vapruse eest“. Lisaks kõik Nõukogude Liidu endistele rindemeestele pärast sõda üldkorras ette nähtud ordenid ja umbes 10 medalit.
Mälestuse jäädvustamine
2018. aastal asutati Špolski, Rebase ja Personovi nimeline rahvusvaheline teaduspreemia.
Isiklikku
Tema vennad olid Jaan Rebane, Toomas Rebane, Jüri Rebane ja õde oli Miina Rebane.
Tema abikaasa oli Ljubov Rebane, nende lapsed Inna Rebane ja Aleksander Rebane.
Gävle
Gävle (vanem kirjapilt Gefle) on linn Rootsis Gästriklandis, Gävleborgi lääni ja Gävleborgi valla keskus. Asub Gavleåni (Gävleåni) jõe suudmes.
Gävle on tähtis sadamalinn, raudteede ristumispaik ja tööstuslinn. Tähtsamad tööstusharud on metsa-, toiduainete- ja terasetööstus. Linnas toodetakse Gevalia kohvi, mis on nime saanud Gävle ladinakeelse nime järgi.
Ajaloolised ehitised on Püha Kolmainu kirik (1654), raekoda (1780ndatest) ja Gävle loss (1583). Linnas asub Rootsi Raudteemuuseum.
Jakob Sõnajalg
Jakob Sõnajalg (3. november 1887 Mäo vald – 4. mai 1947 Paide) oli Eesti poliitik.
Jakob Sõnajalg õppis Paide linnakoolis ja H. Treffneri eragümnaasiumis. 1909. aastast sai Jakob Sõnajalg kodukülas kooliõpetaja koha. 1917. aastal oli ta Järva maakonna miilitsakomitee abiesimees ja esimeste omavalitsuste valimiste järele Järva maakonnanõukogu liige ning maakonnavalitsuse sekretär. 1918 aasta algul oli ta enamlaste käes vangis, algul Naissaarel, pärast Krestõ vanglas Petrogradis. Vabaks sai Bresti rahulepingu põhjal ja Eestisse pääses 1918. aasta aprillikuus.
1918. aastal asus tööle Järva maakonnavalitsuses. Sõjaminister Konstantin Pätsi erilisel volitusel organiseeris Järvamaa kaitsepataljoni ja võttis osa pataljoni esimestest lahingutest enamlastega.
Ta oli 1919–1935 Järva maakonnavalitsuse ja maavalitsuse esimees, Asutava Kogu liige Eesti Tööerakonna rühma liikmena ning alates 2. augustist 1936 Konstantin Koniku asemel V Riigikogu liige.
1934. aastal valiti ta Paide linnavolinikuks. 29. jaanuaril 1934 teatas Uudisleht, et Järva Maavalitsuse esimees Jakob Sõnajalg olevat end oma kabinetis üles poonud. Teade ei vastanud tõele.
1936. aastal valiti ta Paide põllumeeste konvendi liikmeks.
16. mail 1938 määras Rakvere ringkonnakohus talle karistuseks omastamise, raiskamise ja võltsimise eest 8 aastat sunnitööd.
Saareküla
Saareküla nime kannab Eestis mitu kohta:
Ela ja lase teistel surra (film)
Süžee põhineb Ian Flemingi romaanil "Ela ja lase teistel surra".
Tuusna mõis
Tuusna mõis (saksa keeles Tusna) oli Ohakvere mõisa karjamõis Iisaku kihelkonnas Virumaal.
Ela ja lase teistel surra (film)
Sisu
Saabudes New Yorki, elab Bond üle tapmiskatse. Mõrvarit otsides kohtub ta saladusliku mister Bigi ja ennustaja Solitaire'iga. Dr Kananga jäljed viivad Bondi San Monique'i saarele. Seal võidab ta esmalt Solitaire'i südame ja avastab ka laiuvad moonipõllud.
Naasnud USA-sse, saab ta jälle kokku Mr Bigiga ning selgub, et Mr Big ja dr Kananga on üks ja seesama isik. Jätkuvalt on Bondil õnne nii krokodillifarmist (narkolaborist) põgenemisel kui ka ületamatul tagaajamisel mootorpaatidega. Otsustavad sündmused leiavad jälle aset San Monique'i saarel.
Shanghai Shenhua
Shanghai Shenhua (hiina Shànghhǎi Shēnhuā Zúqiú Jùlèbù 上海申花足球俱乐部) on 1993 asutatud Hiina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Shanghai ja -väljak Hongkou staadion.
Marko Kitti
thumb|Marko Kitti
Marko Kitti (sündinud 11. juuli 1970 Turus) on soome kirjanik.
Põhjamõõde
Põhjamõõde ehk Põhjadimensioon on Euroopa Liidu välis- ja piiriülese koostöö poliitika, mis hõlmab Põhjamaid, Läänemere maid, Arktika regiooni ning Loode-Venemaad.
Põhjamõõtme idee algataja oli Soome president Martti Ahtisaari 1994. aastal. Konkreetselt hakati Soome eestvedamisel Põhjamõõtme loomise suunas tegutsema 1997. aastal. Esialgse idee kohaselt pidi see olema Euroopa Liidu ühispoliitika osa. Põhjamõõtme partnerriikidest Eestist, Lätist, Leedust ja Poolast said 2004. aasta 1. maist Euroopa Liidu liikmesriigid. See andis hoo Põhjamõõtme edasisele arendamisele. Seepeale kaasati koostöösse ka üha enam Venemaa Loode föderaalringkond ja Kanada. Viimasel on koos USA-ga praegu vaatlejariigi staatus.
Piirkondlikest organisatsioonidest on Põhjamõõtmes Läänemeremaade Nõukogu, Arktika Nõukogu, Barentsi Regionaalne Nõukogu, Läänemere Linnade Liit, Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Balti Ministrite Nõukogu.
Koostöös Euroopa Komisjoniga töötatakse välja uut Põhjamõõtme raamdokumenti,
Rusima
Rusima on küla Võrumaal Võru vallas.
Korrosioonmehaaniline kulumine
Korrosioonmehaaniline kulumine on kulumine, mis tekib korrodeerivate ainete ja elektrilise reaktsiooni toimel. Hapendunud ja habras kile detaili pinnal puruneb, metall paljastub, oksüdeerub uuesti ja kile puruneb jällegi. Purunenud kile tükid kulutavad omakorda abrasiivina pinda. Seda liiki kulumise vähendamiseks kasutatakse õli, kusjuures määrdeõlidesse võib segada lisandeid. Kulumist vähendavad ka mittemetalsed ja muud korrosioonikindlad või kõvad katted.
Karaat
Karaat (itaalia carato, 'jaanileivapuu'; rahvusvaheline tähis ct) on vääriskivide ja pärlite SI-süsteemi väline massi mõõtühik.
Varem kasutati vääriskivide kaalumisel vihtidena jaanileivapuu seemneid, mille kaal kõikus vähem kui teiste taimeliikide seemnetel.
Montenegro vapp
thumb|Montenegro vapp aastast [[2004.]] thumb|Montenegro vapp [[1992–2004.]] Montenegro vapp (serbohorvaadi keeles Грб Црне Горе) on Montenegro Vabariigi riigivapp.
Vapil on kujutatud Petrovići dünastia lendavat kahepäist kotkast, kes hoiab jalgadega kuningavõimu sümboleid: skeptrit vasakul ja riigiõuna paremal pool. See sümbol pärineb Bütsantsi riigist ja selle kaudu Vana-Roomast. Kotkas sümboliseerib kiriku ja riigi kas ühtsust või vähemalt väga lähedasi suhteid. Kotka kohal on kroon. Krooni tipus ja skeptri tipus on rist. Riigiõun on helesinine, kuldses hoidikus ja samuti kuldse ristiga.
Tanel Leok
pisi|Tanel Leok pisi|Tanel LeokTanel Leok (sündinud 1. juunil 1985 Võrus) on Eesti mootorrattasportlane.
Montenegro vapp
Kotka rinnakilbil on kujutatud rohelisel pinnal sinisel taustal sammuvat kuldset lõvi, kellel on üks esikäpp kõrgel õhus. Lõvi sümboliseerib piiskopi võimu, samuti Juuda lõvi ning selle kaudu ülestõusmist ja Kristust kõige valitsejana (Christos Pantokrator). Sellel on sarnasus Veneetsia vapiga, millel on Montenegrole kogu riigi ajaloo jooksul olnud märkimisväärne mõju.
Tanel Leok
Tanel Leok on 2000 aasta (FIM) juunioride motokrossis 80 cm3 ja 2001 125 cm3 klassis maailmameister. Tähtsamad rahvusvahelised saavutused:
Montenegro vapp
Montenegro vapi kujundust on mõjutanud Venemaa keisririigi vapp, sest Montenegro valitsejasool olid Venemaa tsaariperega kogu 19. sajandi vältel lähedased dünastilised ja poliitilised suhted.
Pärast seda, kui Montenegro iseseisvus, muutus ta pikkamööda teokraatiaks, et säilitada ühtsus ja suuta Türgi vallutusretkedele vastu seista. Sellepärast kujutatigi riigi sümbolitel sageli kiriku võimu tähistavaid elemente.
Tanel Leok
MM-i sarjas 2002 20. ja 2003 15. (125 cm3), 2004 6., 2005 11., 2006 5., 2007 8., 2008 8., 2009 7., 2010 6., 2011 12., 2012 8., 2013 14. (MX1), 2014 18., 2015 41., 2016 17., 2017 15., 2018 18., 2019 15. ja 2020 23. koht (MXGP).
MM-etapivõidud MX1 klassis: 2008 Iirimaa, 2009 Itaalia ja 2010 Hispaania
Montenegro vapp
Tänapäeval on lõvi taas paigutatud kilbile ja sellelt on kõrvaldatud monarhiale viitavad nimetähed. Sellegipoolest on vapil säilitatud Petrovićide kroon, mis on tekitanud osas inimestes vastuseisu. Sellegipoolest on praegune vapp osutunud rahva seas väga populaarseks: seda võib näha mitte üksnes koolides ja valitsusasutustes, vaid ka eramajades, ärides ja eraülikoolides ning see on kujunenud rahvusliku uhkuse sümboliks.
Montenegro vapi kasutamine on vaba, sealhulgas hariduslikel eesmärkidel ja kunstis, tingimusel, et sealjuures ei kahjustata avalikku kõlblust, Montenegro mainet ega väärikust. Vapi kasutamisel ei tohi sellel midagi muuta, sellele midagi lisada ega sellelt midagi ära jätta. Erand on tehtud riigi asutustele ja teistele riiklikele organisatsioonidele, kes tohivad seda kasutada oma sümbolite koosseisus.
Tanel Leok
Leok on kuulunud ka aastatel 2001–19 kokku 19 korral meeskondlikul MM-il (parimad tulemused 2004, 2015 ja 2019 4. koht) Eesti koondisse.
Isiklikku
Ta on Arvo Leoki poeg, Väino Leoki pojapoeg, Aivar ja Avo Leoki vennapoeg, Aigar ja Martin Leoki onupoeg. Nad on kõik tegelenud motospordiga.
Montenegro vapp
Montenegro vapp on ka Montenegro lipu keskne motiiv. Kummagi kirjeldus on sätestatud 2. oktoobril 2007 välja kuulutatud Montenegro põhiseaduses.
Simplicius
Simplicius oli paavst aastail 468–483. Ta oli 47. paavst.
Vaidlused monofüsiitidega
Simplicius julgustas aastal 476 Konstantinoopoli patriarhi Akakiost mitte andma järele Ida-Rooma usurpaatori Basiliskose monofüsiitlikele vaadetele, vaid tunnustama kehtivat õpetust. Simplicius kohustas Basiliskost järgima oikumeeniliste kirikukogude otsuseid.
Kui Ida-Rooma keiser Zeno kukutas aasta hiljem Basiliskose, saatis ta Simpliciusele usutunnistuse, milles soostus järgima kehtivat õpetust, ja sai paavstilt 9. oktoobril 477 tunnustuse, kuid monofüsiitlikud vaated Konstantinoopolis jäid püsima. Aprillis 478 saatis paavst kirja Zenole, milles kohustas teda järgima Kalchedoni kirikukogu otsuseid. Paavsti üleskutse jäi tulemusteta, kuna Zeno ja Akakios kaalusid kehtivate dogmade mugandamist monofüsiitlusega. Paavsti informeeriti Konstantinoopolis toimuvatest sündmustest viivitusega, mille eest tegi paavst Akakiosele etteheiteid.
Simplicius mõistis hukka monofüsiidid Petros Mongose, Fullo, Paulose Efesosest ja Johannese Apameast. Ta taotles keiser Zenolt Antiookia patriarhi Stephanos II mõrvarite tabamist.
13. märtsil 478 kirjutas Simplicius Akakiosele, et Aleksandria patriarh Timotheos Salophakiolos peab monofüsiitluse oma patriarhaadist kõrvaldama. Salophakiolos saatis paavstile vastuse.