cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ungari Nõukogude Vabariik
Moodustamine
Austria-Ungari kaksikmonarhia lagunes aastal 1918 ja pärast Astrite revolutsiooni moodustati iseseisev Esimene Ungari Vabariik. Vabariik kuulutati ametlikult välja 1918. aasta 16. novembril ja selle presidendiks sai Mihály Károlyi. Károlyil oli raskusi valitsuse võimu kehtestamise ja riigi kontrollimisega.
Sama aasta 4. novembril moodustas rühm Ungari sõjavange ja teisi kommunistide pooldajaid ühes Moskva hotellis keskkomitee, millest sai Ungari Kommunistliku Partei esialgne tuumik. Béla Kuni juhitud esimesed parteiliikmed naasid Ungarisse ja lõid seal Ungari Päritolu Kommunistide Partei. Kommunistlik partei valis nime "Ungari Päritolu Kommunistide Partei" (ungari keeles Kommunisták Magyarországi Pártja), mitte tavapärase nime "Ungari Kommunistlik Partei" seetõttu, et sellal koosnes enamuses nende järgijaskonnast ühest ühiskonnaklassist: tehasetöölistest ehk proletariaadist, kellel ei olnud veel Ungaris juuri (ungarlased moodustasid vastloodud parteis vähemuse). Partei värbas liikmeid oma ideid propageerides, radikaliseerides selle käigus paljusid sotsiaaldemokraate. 1919. aasta veebruariks oli parteil 30 kuni 40 tuhat liiget, sealhulgas palju töötuid endisi sõdureid, noori intellektuaale ja vähemusrahvuste esindajaid.
Kommunistid tulid võimule kui ainus rühm, kellel oli organiseeritud võitlusvõimeline üksus, lubades, et Ungari on suuteline oma territooriumi kaitsma ilma ajateenistust kehtestamata. Kun lubas Nõukogude Punaarmee sõjalist abi Rumeenia, Tšehhoslovakkia ja Jugoslaavia vägede vastu (ükski loetletud riikidest ei olnud sellal kommunistlik).
20. märtsil kuulutas Károlyi välja Dénes Berinkey valitsuse tagasiastumise. 21. märtsil teavitas ta ministrite nõukogu sellest, et uue valitsuse võivad moodustada vaid sotsiaaldemokraadid, kuna tegemist oli kõige suurema toetusega erakonnaga. Valitsuskoalitsiooni moodustamiseks alustasid sotsiaaldemokraadid läbirääkimisi kommunistide jätkuvalt vangis istuvate juhtidega ning otsustasid kaks parteid uueks Ungari Sotsialistlikuks Parteiks liita. Sotsiaaldemokraatide jaoks ei tähendanud see liit mitte ainult nende populaarsuse tõusu tavaliste inimeste silmis, vaid kuna Kunil oli sidemeid prominentsete Venemaa bolševikega, andis see neile ka võimaliku seose järjest võimsamaks muutuva Venemaa Kommunistliku Parteiga. Kommunismivastast presidenti Károlyit sellest parteide ühinemisest ei teavitatud. Seega kui ta arvas, et on määranud ametisse sotsiaaldemokraatliku valitsuse, leidis ta aga eest hoopis kommunistide poolt domineeritud valitsuse.
Kommunistide poliitika
Lenini mudeli järgi, kuid ilma tööliste nõukogude otsese osaluseta, lõi vastselt ühinenud sotsialistlik partei Revolutsioonilise Valitseva Nõukogu, mis kuulutas välja Ungari Nõukogude Vabariigi ja vabastas 21. märtsil ametist president Károlyi. See valitsus koosnes küll sotsialistide ja kommunistide koalitsioonist, kuid kui Kun välja arvata, olid kõik komissarid endised sotsiaaldemokraadid. Valitsust juhtis nimeliselt küll Sándor Garbai, kuid tegelik võim oli ikkagi välisasjade komissari Béla Kuni käes. Tema valitsemise all sätestas kommunistide programmi täies ulatuses omaks võtnud valitsus aristokraatlike tiitlite ja privileegide kaotamise, kiriku ja riigi lahususe ning vormistas seadusena sõna- ja kogunemisvabaduse. Lisaks viidi ellu tasuta hariduse andmine ja anti vähemusrahvustele keelelisi ning kultuurilisi õigusi (vähemalt neist viimast ei teostatud aga kunagi praktikas).
Shenzhou 5
thumb|200px|Shenzhou 5 maandumiskapsel Shenzhou 5 (神舟五号) oli esimene mehitatud kosmosemissioon kosmoselaevaga Shenzou ja esimene Hiina mehitatud kosmosemissioon. See saadeti välja 15. oktoobril 2003 kanderaketiga Pikk Retk 2F.
Shenzhou 5 startis kell 9.00 kohaliku aja järgi (kell 1.00 maailmaaja järgi) Jiuquani kosmodroomilt Gansu provintsist Gobi kõrbes ning jõudis orbiidile kell 9.10 (1.10). Pardal oli astronaut ("taikonaut") Yang Liwei (杨利伟), 38-aastane endine hävituslendur.
Ungari Nõukogude Vabariik
Kommunistide poliitika
Kommunistlik valitsus riigistas ka tööstus- ja kaubandusettevõtted, eluasemed, transpordi, panganduse, meditsiini, kultuuriasutused ja kõik maavaldused, mis olid suuremad kui 40 hektarit. Selline majanduspoliitika tekitas kõrge inflatsiooni, viies samas ka toidupuuduseni üle kogu maa. Kommunistide avalik toetus sõltus suuresti ka nende lubadusest taastada Ungari kuningriigi endised piirid. Valitsus astus ka samme välissuhete normaliseerimiseks suhtluses Antandiga, püüdes saada tagasi mõned alad, mida Ungari pidi sõjajärgsetel läbirääkimistel paratamatult loovutama.
Shenzhou 5
Hiina oli Nõukogude Liidu ja USA järel kolmas riik, mis lennutas inimese kosmosesse. Mehitatud kosmoselennu programmi alustati 1992.
Ungari Nõukogude Vabariik
Kommunistide poliitika
pisi|300px|vasakul|Ungari Nõukogude Vabariigi juhid. Vasakult paremale [[Tibor Szamuely, Béla Kun, Jenő Landler. Monumenti hoitakse tänapäeval Budapesti lähedal asuvas vabaõhumuuseumis "Memento Park".]] Raadioühenduses Vene NFSV-ga teavitas Kun Leninit, et Ungaris on kehtestatud proletariaadi diktatuur ja palus samas liidulepingut Vene NFSV-ga. Kuna Venemaal oli käimas kodusõda, otsustas Venemaa sellest aga keelduda. Ungari valitsus jäi seega omapead ja selle tulemusena rajati Mátyás Rákosi juhtimise all olnud punane kaardivägi.
Shenzhou 5
Otseülekannet televisioonis väljalennutamisest ja maandumisest ei tehtud (nähtavasti õnnetuse kartuses), kuid kumbagi sündmust näidati Hiina Kesktelevisioonis veidi aega hiljem. Salastatuse aste jäi USA ja Nõukogude praktika vahepeale. Erinevalt USA praktikast välismaa ajakirjanikke ligi ei lastud ning otseülekandeid ei tehtud. Ent erinevalt Nõukogude praktikast teatati kavandatavast lennust mitu päeva ette ning fotod ja videod olid saadaval mõni tund hiljem.
Ungari Nõukogude Vabariik
Kommunistide poliitika
Lisaks sellele moodustasid 200 relvastatud meest, keda tunti nimega Lenini poisid, József Cserny juhtimise all mobiilse eriväeosa. Seda väeosa kasutati erinevates kohtades üle kogu riigi, kus iganes kahtlustati kontrrevolutsiooniliste liikumiste tegutsemist. Lenini poisid koos teiste sarnaste rühmade ja agitaatoritega tapsid ning terroriseerisid paljusid (nt ajasid nad granaatidega varustatuna ja oma vintpüsside pärasid kasutades laiali usulisi tseremooniaid). Kuna nad hukkasid oma ohvrid ilma kohtuta, tekitas see hulga konflikte kohalike elanikega, millest osa muutus ka vägivaldseks.
Shenzhou 5
Shenzhou 5 tegi 14 tiiru ümber Maa ja lend kestis 21 tundi ja 28 minutit. Laev sisenes Maa atmosfääri kell 16. oktoobril kell 6.04 kohaliku aja järgi (15. oktoobril kell 22.04 maailmaaja järgi), selle langevari avanes normaalselt ja astronaut ütles, et tunneb end hästi. Maandumine leidis ametlikel andmetel aset kell 6.28 ainult 4,8 kilomeetri kaugusel planeeritud maandumiskohast Sise-Mongooliast. Laeva orbitaalmoodul jäi orbiidile, et teha 6 kuu jooksul automatiseeritud eksperimente.
Ungari Nõukogude Vabariik
Langus
pisi|300px|right|[[József Pogány (tuntud ka kui John Pepper) kommunistlikele sõduritele kõnet pidamas]]
Mai lõpus, pärast seda, kui Antandi sõjaline esindaja nõudis Ungarilt veel suuremate alade loovutamist, püüdis Kun täita oma Ungari piiride taastamise lubadust. Juunis tungis Ungari Punaarmee tekkiva Tšehhoslovakkia idaossa (tänase Slovakkia aladele), mida sellal kontrollisid Tšehhoslovakkia väed, ja kuulutas 1919. aasta 16. juunil Prešovis välja Slovakkia Nõukogude Vabariigi. Ungari Punaarmeed saatis ka mõningane sõjaline edu: kolonel Aurél Stromfeldi juhtimise all aeti Tšehhi väed piirkonna põhjaosast välja ja planeeriti marssida Rumeenia sõjaväe vastu piirkonna idaosas. Ent vaatamata sõjalisele edule tõmbas Kun oma väed umbes kolm nädalat hiljem tagasi: Prantsusmaa oli lubanud Ungari valitsusele, et Rumeenia väed tõmbuvad Tiszántúli piirkonnast välja. See mööndus kõigutas tema seni populaarset toetust ning pärast ungarlaste tagasitõmbumist Rumeenia oma vägesid aga välja ei viinud.
Shenzhou 5
Mõned analüütikud märkisid, et 77-aastane erru läinud parteijuht ja president Jiang Zemin hoidis madalat profiili. See ajendab spekulatsioone tema mõju nõrgenemisest. Kogu lennu vältel ei näidatud ühtegi pilti, mis oleks seostanud Jiangi Shenzhou 5-ga, küll aga näidati Hu Jintao'd ja Wen Jiabao'd. Pealegi toimus kosmoselaeva üleslennutamine vahetult pärast Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee pleenumit, kus Jiang olevat propageerinud oma kolme esinduse teooria ja omandiõiguse tagatiste sissepanemist Hiina konstitutsiooni. Mõlemad seisukohad on partei sees väga vaieldavad. Peaminister Wen Jiabao õnnitles riigi esimest kosmoselendurit õnneliku naasmise puhul Maale. 15 minutit hiljem väljus Yang kapslist ja lehvitas taastusmeeskonna liikmetele.
Ungari Nõukogude Vabariik
Langus
Nõukogudemeelsetel ungarlastel oli oma väikese vabatahtlikest koosneva väega järjest keerulisem Tšehhoslovakkia ja hiljem ka Rumeeniaga võidelda. Lisaks kahanes kodumaal ka toetus nii sõjale kui ka kommunistlikule parteile ja seda osaliselt ka seetõttu, et kõige pühendunumad kommunistid olid vabatahtlikult lahingusse läinud. Seejärel juhtis Kun Ungari väed ebaõnnestunult rumeenlaste vastu ja viimased murdsid 30. juulil ungarlaste nõrgast liinist läbi.
Shenzhou 5
Lennujuhtimiskeskus kuulutas Hiina esimese mehitatud kosmoselennu õnnestunuks, kui Yang Liwei väljus kapslist.
Ungari Nõukogude Vabariik
Langus
Béla Kun põgenes koos teiste tähtsamate kommunistidega 1. augustil Austriasse. Ungarisse jäi põrandaaluse kommunistliku partei tegevust organiseerima vaid väike osa kommuniste, nende seas endine kultuurikomissar ja tähelepanuväärne marksistlik filosoof György Lukács. Budapesti Tööliste Nõukogu valis seejärel uue valitsuse, mille etteotsa sai Gyula Peidl, kuid mis püsis vaid mõne päeva enne kui Rumeenia väed 6. augustil Budapesti sisenesid ja Ungari Nõukogude Vabariigi tegevuse lõpetasid.
Ungari Nõukogude Vabariigi langemise ja Rumeenia sõjaväe kohalolu tekitatud võimuvaakumis algatasid poolregulaarsed väeosad (vormiliselt küll Miklós Horthy juhtimise all, kuid praktikas peamiselt siiski iseseisvalt) kommunistide, vasakpoolsete poliitikute ja juutide vastu suunatud vägivallakampaania, mida tuntakse valge terrorina. Paljud Ungari Nõukogude Vabariigi toetajad hukati ilma kohtuta. Teised, sealhulgas Péter Ágoston, Ferenc Bajáki, Dezső Bokányi, Antal Dovcsák, József Haubrich, Kalmár Henrik, Kelen József, György Nyisztor, Sándor Szabados ja Károly Vántus, pandi kohtu otsusel vangi. Pärast seda, kui Ungari ja Venemaa sõlmisid aastal 1921 vangide vahetamise kokkuleppe, võimaldati neist suuremal osal amnestiaga Nõukogude Liitu asuda. Kun koos teadmata hulga teiste Ungari kommunistidega hukati 1930. aastate lõpu Suure Terrori ajal.
Rumeenia jalgpallikoondis
Rumeenia peab kodumänge 2011. aastal ehitatud rahvusstaadionil Arena Națională, mis mahutab 55 600 pealtvaatajat. Rumeenia üks põhilisi rivaale on olnud naaberriik Ungari.
Ajalugu
Rumeenia jalgpalliliit (Federația Română de Fotbal) loodi 1909. aasta oktoobris Bukarestis. Rumeenia pidas esimese ametliku kohtumise 8. juunil 1922 Belgradis Jugoslaaviaga, keda võideti 2:1.
Rumeenia oli Jugoslaavia, Prantsusmaa ja Belgia kõrval üks neljast Euroopa koondisest, mis osales esimestel maailmameistrivõistlustel 1930. aastal Uruguays. Rumeenia mängis kolmandas alagrupis koos Peruu ja korraldajamaa Uruguayga. Esimeses mängis alistati Peruu 3:1. Rumeenia väravad lõid Adalbert Deșu, Constantin Stanciu ja Nicolae Kovács. Teises mängus kaotati aga Uruguayle 0:4 ja poolfinaali ei pääsetud.
pisi|left|Rumeenia [[1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|1930. aasta maailmameistrivõistlustel Peruu vastu mängimas]] Rumeenia jõudis 1934. aasta maailmameistrivõistlustele pärast seda, kui valikturniirimängus alistati 2:1 Jugoslaavia. Finaalturniiril pidas Rumeenia vaid ühe mängu, kui esimeses voorus kaotati 1:2 Tšehhoslovakkiale. Rumeenia värava lõi Ștefan Dobay.
1938. aasta maailmameistrivõistlustele Prantsusmaal pääseti automaatselt, sest valikturniiril vastaseks olema pidanud Egiptus loobus osalemast. Finaalturniiri esimeses voorus kaotas Rumeenia üllatuslikult Kuubale, kes oli samuti võistlusele jõudnud pärast valikturniiril vastase eemaldumist, kelleks oli USA. Esimene mäng Rumeenia ja Kuuba vahel lõppes 3:3 viigiga, kuid lisamängu võitis 2:1 Kuuba.
Järgmisel korral jõuti maailmameistrivõistlustele alles 1970. aastal, mil finaalturniir toimus Mehhikos. Rumeenia alagrupivastased olid sel turniiril Brasiilia, valitsev maailmameister Inglismaa ja Tšehhoslovakkia. Esimeses mängus sai Inglismaa Rumeenia üle 1:0 napi võidu. Teises mängus võitis Rumeenia Tšehhoslovakkiat 2:1. Rumeenia väravad lõid Alexandru Neagu ja Florea Dumitrache. Kolmandas mängus sai Brasiilia Rumeeniast jagu 3:2 ning Rumeenia veerandfinaali ei pääsenud. Rumeenlaste väravad lõid Dumitrache ja Emerich Dembrovschi.
Suurturniirile jõuti taas alles 1984. aastal, mil mängiti esimest korda Euroopa meistrivõistlustel Prantsusmaal. Finaaltuuri esimeses mängus kohtuti Hispaaniaga, kellega viigistati tänu László Bölöni väravale 1:1. Teises mängus kaotati Lääne-Saksamaale 2:1; rumeenlaste värava lõi Marcel Coraș. Viimases mängus kaotati Nené väravast 0:1 Portugalile ning langeti välja.
Pärast 20 aastat pääseti maailmameistrivõistlustele taas 1990. aastal. Turniiri esimeses mängus alistas Rumeenia Marius Lăcătușe kahe värava toel Nõukogude Liidu. Teises mängus kaotati 2:1 Kamerunile ja Rumeenia ainsa värav lõi lõpuminutitel Gabi Balint. Viimasest mängust vajas Rumeenia kaheksandikfinaali jõudmiseks vähemalt viiki: Argentinaga viigistati tänu Balinti väravale 1:1 ja jõuti edasi. Kaheksandikfinaalis kohtuti Iirimaaga, kus lisaajale järgnenud penaltiseerias jäid peale iirlased.
Kõige edukamad olid 1994. aasta maailmameistrivõistlused USA-s. Turniiri esimeses mängus võideti 3:1 mustaks hobuseks peetud Colombia koondist. Kaks väravat lõi Florin Răducioiu ja ühe Gheorghe Hagi. Teises mängus jäädi aga 1:4 alla Šveitsile ning rumeenlaste ainsa värava lõi Hagi. Viimases mängus alistati Dan Petrescu väravast võõrustajad 1:0. Sellega kindlustas Rumeenia alagrupis esimese koha ja pääses kaheksandikfinaali, kus mindi vastamisi Argentinaga. Mängust jäi eemale Răducioiu, mistõttu asus ründajakohale Ilie Dumitrescu. Argentiinlasi võideti Dumitrescu ja Hagi väravate toel 3:2. Veerandfinaalis mängiti Rootsiga, kellele tuli alistuda pärast 2:2 viigiga lõppenud lisaaega penaltiseerias.
1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel kaotas Rumeenia kõik kolm alagrupimängu. Esimeses mängus jäädi 0:1 alla Prantsusmaale. Teises mängus kaotati sama tulemusega Bulgaariale. Mängus jäeti lugemata Dorinel Munteanu värav, kuigi pall käis üle otsajoone. Viimases mängus kaotati 1:2 Hispaaniale ning selles mängus lõi Răducioiu rumeenlaste ainsa värava sel turniiril.
Rumeenia jõudis pärast väga edukat valikturniiri taas 1998. aastal maailmameistrivõistlustele. Turniiri esimeses mängus võideti Adrian Ilie väravast 1:0 Colombiat. Teises mängus kohtuti Inglismaaga. Teise poolaja esimesel minutil viis Viorel Moldovan Rumeenia juhtima, Michael Owen suutis mängu veel viigistada, kuid Dan Petrescu tõi normaalaja viimasel minutil Rumeeniale 2:1 võidu. Viimases mängus viigistati 1:1 Tuneesiaga ning rumeenlaste poolel lõi värava Moldovan. Rumeenia lõpetas alagrupi esimesena ja läks kaheksandikfinaalis vastamisi Horvaatiaga, kus Davor Šukeri värav penaltist tõi võidu horvaatidele. Pärast 1998. aastat pole Rumeenia maailmameistrivõistlustele enam pääsenud.
Pärast edukat valikturniiri jõuti ka 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustele. Rumeenia sattus ühte alagruppi koos valitseva Euroopa meistri Saksamaa, eelmiste Euroopa meistrivõistluste poolfinalisti Inglismaa ja valikturniiril samas alagrupis mängitud Portugaliga. Kuigi edasipääsuvõimalused olid rasked, tehti turniiri esimeses mängus 1:1 viik Saksamaaga; rumeenlaste värava lõi Moldovan. Teises alagrupimängus kohtuti Portugaliga, kellele kaotati lisaminutitel 0:1. Viimases mängus saavutas aga Rumeenia 3:2 võidu Inglismaa üle; Rumeenia väravad lõid Cristian Chivu, Dorinel Munteanu ja penaltist Ionel Ganea. See võit kindlustas Rumeeniale alagrupis teise koha ja pääsu veerandfinaali. Rumeenia kaotas veerandfinaalis 0:2 Itaaliale ja langes välja.
Uuesti jõuti Euroopa meistrivõistlustele 2008. aastal, mil satuti surmagruppi koos Hollandi, Prantsusmaa ja valitseva maailmameistri Itaaliaga. Esimeses mängus viigistati 0:0 Prantsusmaaga ja teises 1:1 Itaaliaga. Viimases mängus kaotati aga 0:2 Hollandile ning alagrupp lõpetati kolmandana, mis edasipääsu ei toonud.
Rumeenia jõudis 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustele pärast seda, kui valikturniiril saadi Põhja-Iirimaa järel oma alagrupis teine koht. Rumeenia ei kaotanud valikturniiril ühtegi mängu ja lasi endale lüüa vaid kaks väravat ning selle näitaja poolest oldi kogu valikturniiri parim koondis. Sellest hoolimata ei jõudnud Rumeenia finaalturniiril alagrupist edasi. Esimeses alagrupimängus kaotati Prantsusmaale 1:2, teises viigistati Šveitsiga 1:1 ja viimases mängus kaotati Albaaniale 0:1. Mõlemad Rumeenia väravad turniiril lõi Bogdan Stancu penaltist.
Enklaav
Enklaav on riik või selle osa, mida ümbritseb täielikult teise riigi territoorium.
Enklaavid on näiteks Lesotho, Vatikan, San Marino.
Viide
Enclave and exclave
Aleksander Einseln
Aleksander Einseln (25. oktoober 1931 – 16. märts 2017) oli Eesti kindral ja poliitik, varem Ameerika Ühendriikide maaväe kolonel. Ta oli Eesti Kaitseväe juhataja 4. maist 1993 kuni 4. detsembrini 1995.
Elulugu
Ta sündis Eestis, kuid põgenes siit Nõukogude okupatsiooni eest koos emaga septembris 1944 Saksamaale.
Siirdus 1949. aastal USA-sse ja sai peagi Ameerika Ühendriikide kodakondsuse. Astus 1951. aastal Ameerika Ühendriikide sõjaväkke ja osales Korea ja Vietnami sõjas. Ameerika Ühendriikide sõjaväes teenis aastani 1985 (USPACOM) ja läks pensionile koloneli auastmes.
1993. aastal naasis Einseln Eestisse. Eestis asus ta elama Tallinnas Tõnismäele.
Einseln ülendati kindralmajoriks 17. juunil 1993. 22. juunist 1995 – kindralleitnant. 3. detsembrist 1995 – kindral. Ajaloolase Mati Õuna sõnul oli Einselni rahuaegne kosmiliselt kiire tõus täiskindraliks hämmastav. J. Laidoner ülendati Vabadussõja lõpus vaid kindralleitnandiks, täiskindraliks sai ta alles veebruaris 1939. Ta oli sunnitud kaitseväe juhataja ametikohalt lahkuma erimeelsuste tõttu kaitseministriga.
Häältega 55 poolt, 22 vastu ja 3 erapooletut otsustas Riigikogu 19.12.1995 vabastada kindral Aleksander Einselni kaitseväe juhataja ametikohalt. 19. detsembri 1995 Kaitseväe juhataja ametist vabastamise otsus avaldati Riigi Teatajas, Einselni vabastamine jõustus päev pärast otsuse ilmumist 20. detsembril 1995.
Ta oli alates 22. detsembrist 1995 arvatud kaitseväe reservi Vabariigi Presidendi käskkirjaga nr 61.
Einseln on osalenud poliitikas: ta kandideeris Riigikokku 1999. aastal Sinise Erakonna ja 2007. aastal Eesti Kristlike Demokraatide nimekirjas.
Einseln korraldas Tallinna Õpetajate majas kaitseväe ohvitserkonnale vastuvõtte.
Kindral Einselni mälestustseremoonia toimus Tallinna Jaani kirikus ja Kaitseväe kalmistul. Ta maeti Arlingtoni sõjaväekalmistule Virginia osariigis Ameerika Ühendriikides.
pisi|1. jaanuar 1995 kaitseväe juhataja käskkiri nr 1
Lääne-Viru maakond
Lääne-Viru maakond ehk Lääne-Virumaa on 1. järgu haldusüksus Eestis.
Lääne-Viru maakond asub Põhja-Eestis. Lääne-Virumaa piirneb idas Ida-Viru, lõunas Jõgeva, ning läänes Järva ja Harju maakonnaga.
Lääne-Virumaa kõrgeim tipp on Emumägi (166 m), pikim jõgi Kunda jõgi (69 km) ja suurim järv on Porkuni järv (41,5 ha). Rannajoone pikkus on 134 km. Maakonna haldusalasse kuulub ka Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo.
Esimesed märgid inimasustusest pärinevad Kunda Lammasmäelt, kus Kunda kultuuri esindajad elasid 8700 aastat eKr.
Kohalikud omavalitsusüksused
thumb|Lääne-Virumaa omavalitsusüksused pärast [[2017. aasta haldusreformi]]
Lääne-Viru maakonnas on alates 2017. aastast kaheksa omavalitsusüksust (üks linn ja seitse valda): Rakvere linn ning Haljala, Kadrina, Rakvere, Tapa, Vinni, Viru-Nigula ja Väike-Maarja vald.
Loodus
Maastikuliselt jaotub Lääne-Virumaa territoorium Põhja-Eesti rannikumadaliku, Viru lavamaa ja Pandivere kõrgustiku vahel. Maakonna kõrgeim koht asub Emumäel.
Saared
Kuivakari – Laiakari – Liivasäär – Loodus – Saartneem – Sala saar – Tiirukari – Uhtju saar – Ulksaar – Vaindloo saar – Väike Ulkkari – Älvi saar
Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Lääne-Viru maakonnas 67 151 elanikku. Neist 46,25% oli mehed ning 53,75% naised. Sündimuse üldkordaja oli 10,25‰, suremuse üldkordaja 12,57‰ ja loomulik iive −2,32‰. 85,24% elanikest olid eestlased ja 10,38% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 15,50%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,28% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 17,22%. Töötuse määr oli 9,1%. Rahvastiku tihedus oli 18,5 in/km². Rännet arvestav rahvaarv oli 1. jaanuaril 2012 60 905.
Asustusüksused
Linnad: Kunda – Rakvere – Tamsalu – Tapa
Alevikud: Haljala – Hulja – Kadrina – Kiltsi – Laekvere – Lehtse – Lepna – Näpi – Pajusti – Rakke – Roela – Simuna – Sõmeru – Sääse – Tudu – Uhtna – Vinni – Viru-Jaagupi – Viru-Nigula – Võsu – Väike-Maarja
Ajalugu
pisi|Lääne-Virumaa omavalitsusüksused enne 2017. aasta haldusreformi
Seoses maakondade taastamisega moodustati 1. jaanuaril 1990 Rakvere rajooni territooriumil Rakvere maakond, mis nimetati samal aastal ümber Lääne-Viru maakonnaks.
1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Lääne-Viru maakonda järgmised haldusüksused:
2017. aasta haldusreformiga moodustati Lääne-Viru maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Haljala, Rakvere, Tapa, Vinni, Viru-Nigula ja Väike-Maarja vald. Haldusreformieelsetes piirides säilisid Rakvere linn ja Kadrina vald. Haldusreformi järel kuulub Viru-Nigula valla koosseisus Lääne-Viru maakonda ka seni Ida-Viru maakonda kuulunud Aseri valla ala.
Välislingid
🇪🇪
Trapets
right|thumb|Trapets. Lõigud DC ja AB trapetsi alused, a ja b nende pikkused. Lõigud AD ja BC on trapetsi haarad. Trapetsi kõrgus h on aluste vaheline [[kaugus.]]
Trapets (ladina keeles trapezium, mis tuleneb kreeka sõnast trapezion 'lauake') on kumer nelinurk, mille kaks külge on omavahel paralleelsed ja kaks külge mitte.
Trapetsi paralleelseid külgi nimetatakse alusteks ja ülejäänud kaht külge haaradeks. Aluste vahelist kaugust nimetatakse trapetsi kõrguseks. Trapetsi haarade keskpunkte ühendavat lõiku nimetatakse trapetsi kesklõiguks.
Omadused
Tippude A ja D, samuti B ja C juures olevate nurkade summa on 180°.Trapetsi haara lähisnurkade summa on 180°.
Üldjuhul ei ole trapetsil siseringjoont ega ümberringjoont. Küll on võimalik iga trapetsi ümber ja sisse joonestada ellips.
Pindala
Trapetsi pindala on kus a ja b on aluste pikkused ja h on trapetsi kõrgus. Trapetsi pindala saab arvutada ka valemist kus k on trapetsi kesklõigu pikkus.
Andro Kööp
Andro Kööp (sündinud 4. märtsil 1967) on eesti kunstnik, disainer ja sisekujundaja.
1984. aastal lõpetas ta Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassi. 1991. aastal astus Tallinna Kunstiülikooli, mille lõpetas aastal 1996 moe erialal. Töötas 2008. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli külalisõppejõuna ja 2006. aastast abiõppejõuna Eesti Kunstiakadeemias. 2013. aastast vabakutseline kunstnik ja kuraator.
Andro Kööp alustas aktiivset näitusetegevust 1985, aastast peamiselt tarbe- ja kujutava kunsti vallas. 1988. aastal sai temast Eesti Disainerite Liidu asutajaliige, õppides hiljem moekunsti. Kunstirühmituse NEOEKSPREPOST asutaja ning ühenduse Eesti Moedisain peakunstnik. Kööp looming balansseerib maalikunsti ja disaini piirimail, tajudes ja sidudes tundlikult kujutava kunsti ja ruumi suhteid. Kööp on olnud tuntud nii radikaalse avangardkunstniku, disaineri kui sisekujundajana, mis lisab tema teemavalikule korraga nii sotsiaalseid, mängulisi kui dekoratiivseid aspekte. Kunstniku tööd on alati rohkem või vähem ruumilised, millele ta tihti lisab taimemotiive ja vääriskivilikke spektreid. Nii loodud romantilist ja rahulikku maailma täiendavad elektrit täis toonid ja peaaegu et kunstniku kaubamärgiks kujunenud poolläbikumav rastertaust, mis kõik kokku sobib ühtviisi hästi nii modernsesse kui klassikalisse interjööri.
Tema teoseid võib leida Eestis mitmes suures muuseumis ja kogus: Eesti Kunstimuuseumis, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis, Tallinna Kunstihoone kollektsioonis ja paljudes erakogudes Eestis ja mujal maailmas. Alates 2001. aastast on Andro Kööp Torpeedo Interjööri asutaja ja sisekujundaja. 1998. aastal võitis Andro Kööp Üleliidulistel Moepäevadel Tallinnas pressi eripreemia.
1991. aastal võitis ta Eesti Kunstnike Liidu noorte kunstnike aastapreemia ja 1992. aastal Vaal Galerii aastapreemia.
Erik Aadahl
Erik Aadahl (ka: Eric Aadahl; sündinud 16. septembril 1976) on USA filmide helindaja, heliefektide lavastaja ja helirežissöör.
Auhinnanominatsioonid
Aadahl on neli korda kandideerinud Emmy auhinnale.
Rawa Mazowiecka maakond
Rawa Mazowiecka maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Ashdod
Ashdod on linn Iisraelis Lõunaringkonnas Vahemere rannikul, 32 km Tel Avivist lõunas ja 53 km Jeruusalemmast läänes.
See on elanike arvult kuues linn Iisraelis, 2014. aastal elas seal hinnanguliselt 218 000 inimest.
Linnas on suur osakaal prantsuse juutidel.
Vinnõtsja
Vinnõtsja (vene keeles Винница Vinnitsa) on linn Ukrainas, Vinnõtsja oblasti halduskeskus. Asub Lõuna-Bugi kaldal.
Linnas leidis 1937–1938 aset Vinnõtsja massimõrv.
Vinnõtsjas asus Teisest maailmasõjast alates suur õhujõudude baas. Praegu asub seal Ukraina õhujõudude staap.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vinnõtsja elanikest ukrainlasi 87,2%, venelasi 10,2%, poolakaid 0,5%, valgevenelasi 0,4% ja juute 0,5%.
14. juulil 2022 toimus Venemaa-Ukraina sõja käigus Venemaa raketirünnak Vinnõtsjale, mille tulemusel hukkus vähemalt 22 tsiviilisikut, sealhulgas 3 last.
Kuu tagakülg
Kuu tagakülg on Kuu hemisfäär, mis on alati suunatud Maast eemale. Tagakülje maastik on konarlik. Seal on palju kraatreid ning suhteliselt vähe lamedaid Kuu meresid. Kuigi mõlemad Kuu pooled saavad kahe nädala kestel päikesevalgust, millele järgneb kaks nädalat ööd, öeldakse mõnikord Kuu tagakülje kohta ka Kuu pime pool (ingl the dark side of the Moon),  see nimi tuleneb sellest, et Kuu tagakülje kohta teati väga vähe, mitte sellest, et seal oleks vähe valgust.
Umbes 18% Kuu tagaküljest on libratsiooni tõttu vahetevahel Maalt nähtav. Ülejäänud 82% polnud inimkond näinud kuni 1959. aastani, mil Nõukogude Liidu kosmosesond Luna 3 sellest foto tegi. NSVL Teaduste Akadeemia andis aastal 1960 välja esimese Kuu tagakülje atlase. Aastal 1968 vaatlesid Apollo 8 astronaudid esimeste inimestena seda regiooni oma silmaga. Tänapäevani ei ole ükski inimene viibinud Kuu tagakülje pinnal.
Astronoomid on välja käinud idee ehitada Kuu tagaküljele suur raadioteleskoop, kuna seal varjab Kuu Maalt tulevaid raadiolaineid, mis muidu vaatlusi segaksid.
Erinevused nähtava küljega
Kuu kaks hemisfääri on välimuselt erinevad. Nähtav külg on kaetud Kuu meredega. Tagaküljel on palju kraatreid ja vähe meresid. Ainult 1% tagakülje pinnast on kaetud meredega, seevastu nähtaval küljel on meredega kaetud 31.2% pinnast.
Luitpold
Luitpold on saksa nime Leopold arhailine variant, mida on kasutatud mõnede Baieri aadlike puhul:
Tarmo Oja
Tarmo Oja (sündinud 21. detsembril 1934 Tallinnas) on eesti päritolu Rootsi astronoom.
Elulugu
Keskhariduse omandas Oja Uppsalas, lõpetas 1956 Uppsala Ülikooli astronoomia alal, töötas seejärel samas teadurina, Ph.D. (astronoomia, 1966, Uppsala Ülikool), väitekiri "A study of galactic structure in Cassiopeia".
Oli 1967–70 Uppsala Ülikooli dotsent, 1970–79 abiprofessor, aastast 1979 professor ja aastast 1970 Uppsala Ülikooli observatooriumi direktor Kvistabergis kuni pensionile jäämiseni 1999, jätkates samas tööd kuni 2006. Elab Rootsis Uppsalas.
Teadustöö
Uurimusi Galaktika ehituse, tähefotomeetria, muutlike tähtede, asteroidide ja komeetide kohta. Pidanud astronoomiaalaseid loenguid Eesti organisatsioonides Rootsis. Rahvusvahelise Astronoomialiidu (IAU) liige, Eesti Rahvaülikooli juhatuse esimees, ETS Rootsis ja Balti Instituudi juhatuse liige, aastast 1970 Eesti Vabadusliidu Rootsi Eestlaste Esinduskogu liige. Üle 120 teadustrükise.
Isiklikku
Ta oli 1965. aastast abielus kirjanik Silvi Ojaga (1935–2013, neiuna Grünberg), neil on kolm last.
Savoia dünastia
Savoia dünastia on dünastia, mis valitses Savoia krahvkonda 1003–1416, Savoia hertsogkonda 1416–1720, Sitsiilia kuningriiki 1713–1720, Sardiinia kuningriiki 1720–1861, Itaalia kuningriiki 1861–1946 ja Hispaaniat 1870–1873.
1970. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
1970. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid IX maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 31. maist 21. juunini Mehhikos.
Ajalugu
Kaks aastat pärast 1968. aasta suveolümpiamänge said mehhiklased end maailmale tutvustada ka jalgpalli MM-võistluste finaalturniiri korraldajatena. Kuus aastat varem tuli neil selleks Tokyo olümpiamängude ajal peetud FIFA kongressil argentiinlastega konkureerida, kuid 8. oktoobril 1964 andis FIFA MM-i siiski inkade ja asteekide järeltulijatele. Paljudele kongressi delegaatidele, eriti eurooplastele, polnud selline valik just meeltmööda. Eelkõige peljati kõrgmäestikku ja suvist leitsakut. Hõredas ja ligi 40-kraadises õhus pole just lihtne 90 minutit järjest palli taga ajada.
Siiski kogunes neisse tingimustesse ihkajaid rohkem kui kunagi varem – koos korraldajate ja maailmameistriga 75. Viis nime kirja panijat hiljem küll loobus, kuid valikmängud said kenasti peetud kõigis maailmajagudes ning uute riikidena lisandusid finalistide nimistusse El Salvador, Maroko ja Iisrael. Finaalturniiri nelja alagrupi koosseisud said selgeks 10. jaanuaril 1970 Méxicos toimunud loosimisel.
Turniiri formaat oli täpselt sama kui neli aastat tagasi Inglismaal. Suurim uuendus oli see, et nüüdsest võis iga meeskond teha mängus kaks vahetust. Veel otsustas FIFA, et kui veerand- ja poolfinaalides on pärast lisaaega seis viigiline, selgitab võitja 'kull' või 'kiri'. Selleni siiski ei jõutud. Finaali mängud toimusid viies linnas – Guadalajara, León, México, Puebla ja Toluca.
Pärast kahte suhteliselt keskpärast finaalturniiri toimus Mehhikos taas puhta ja ründava jalgpalli pidu. Üheski 32 mängust ei tulnud kohtunikul ainsatki mängijat väljakult eemaldada (esimest korda kasutusel olnud kollaseid kaarte tuli kohtunikel muidugi aeg-ajalt taskust välja võtta). Ründav jalgpall oli tagasi, eelkõige brasiillaste ja sakslaste esituses. Ka osutusid alusetuks kartused kõrguse ja kuuma hukatuslikkusest. Esimest korda MM-ide ajaloos võis MM-võistluste kulgu televisiooni vahendusel jälgida otsepildis üle kogu maakera.
Brasiilia – Itaalia finaal Asteekide staadionil 108 000 pealtvaataja ees oli ilus mäng, kuid lõppes siiski brasiillaste selge võiduga, 4:1. Esimese poolaja 1:1 järel oli eurooplastel veel lootusi, kuid esimese värava löönud Pelé supersöödud ning Gersoni, Jairzinho ja Carlos Alberto rünnakud ei jätnud võitja õigsuses kahtlust.
Brasiilia sai Jules Rimet' karika enda valdusse kolmandat korda ja vastavalt auhinna statuudile ka jäädavalt. Kõigis kolmes võidus oli tosina aasta jooksul osaline olnud ka Pelé. Brasiillaste juhendajast Mario Zagallost sai aga esimene mees, kes tulnud maailmameistriks nii mängija kui treenerina.
Edukamad väravalööjad
10 – Gerd Müller (Saksamaa LV) 7 – Jairzinho (Brasiilia) 5 – Teófilo Cubillas‎ (Peruu) 4 – Pelé                 (Brasiilia) 4 – Anatoli Bõšovets     (NSV Liit) 3 – Roberto Rivelino     (Brasiilia) 3 – Uwe Seller           (Saksamaa LV) 3 – Luigi Riva           (Itaalia)
Normaalmurrang
Normaalmurrang (inglise normal fault) on kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole.
Normaalmurrangud võivad tekkida siis kui maakoores valitsevad venituspinged. Normaalmurrangute teke võib olla seotud riftistumisega, näiteks Ida-Aafrika riftivöönd.
Ester Karuse
Ester Karuse (sündinud 19. novembril 1992 Valgas) on Eesti poliitik, XV Riigikogu liige. 13. märtsist 2020 kuni 26. aprillini 2021 oli ta Valga vallavanem.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimisel Valga vallas kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas ning saavutas 196 häälega ringkonnas paremuselt 4. tulemuse ning osutus nimekirjamandaadiga valituks Valga vallavolikogu liikmeks. Kehtivaid hääli andsid 7024 isikut ning lihtkvoot ehk isikumandaat oli 260 häält. Parima tulemuse piirkonnas sai Ester Karuse isa Allain Karuse (1089 häält).
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Võru-, Valga- ja Põlvamaad hõlmavas ringkonnas ning saavutas 1665 häälega ringkonnas paremuselt 5. tulemuse, kuid ei osutunud valituks. Keskerakonnast sai selles ringkonnas hääli rohkem vaid Tarmo Tamm (2824 häält). Kehtivaid hääli andsid 43 090 isikut ning lihtkvoot ehk isikumandaat oli 5386 häält. Parima tulemuse ringkonnas sai Uno Kaskpeit EKREst (3802 häält).
2019. aasta septembrist kuni 13. märtsini 2020 oli ta Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni nõunik. Samal päeval valis Valga vallavolikogu ta Valga vallavanemaks.
2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Ester Karuse Eesti Keskerakonna nimekirjas Valimisringkonnas nr 11 (Võru, Valga ja Põlva maakond). Ta kogus 1677 häält ja osutus valituks.
Ester Karuse on Eesti Keskerakonna liige alates 30. jaanuarist 2011. Ta on abipolitseinik alates 2016. aastast.
Ta on lõpetanud Mainori kõrgkooli ärijuhtimise erialal. Ta on töötanud logistikuna oma isa ettevõttes A. Karuse Aktsiaselts.
Isiklikku
Ta sai 1. detsembril 2022 poja emaks.
Kantküla (Vinni)
Kantküla on Lääne-Virumaal Vinni vallas olev küla.
Kantküla esmamainiti 1241 Taani hindamisraamatus kujul Kandukyl. Millalgi 16. sajandil oli küla jagatud Mõdriku ja Rägavere vahel. Küla mainiti 1540 kujul Kantkull ja 1726 kujul Kancüll. Küla asus Viru-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Rägavere mõisale. Küla põhjaossa rajati Roosna karjamõis, mille alale rajati 1922 Roosna asundus. Hiljem liideti see Kantkülaga. 1977 liideti Kantkülaga Liivu, mida esmamainiti 1913 kujul Liwa, ja Metsaserva küla, mida esmamainiti 1970.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.
Külanimi lähtub arvatavasti sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd". Tänapäeval hääldub n peenendatuna, sest seostub rahva meeles sõnaga "kant : kandi".
Lubná bint Khālid al-Qāsimī
Lubná bint Khālid ibn Sulţān al-Qāsimī (araabia keeles لبنى بنت خالد بن سلطان القاسمي; sündinud 4. veebruaril 1962 Dubais) on Araabia Ühendemiraatide väliskaubandusminister. Ta on olnud ka AÜE majandusminister. Ta nimetati ministriks 1. novembril 2004. Lubná bint Khālid al-Qāsimī on Araabia Ühendemiraatide esimene naisminister. Ta on Ash-Shāriqah' emiraadi valitseva perekonna liige, Tema Kõrguse šeik Sultan ibn Muhammad al-Qasimi nõbu. Aastal 2015 nimetas Forbes ta maailmas mõjuvõimult 42. naiseks.
Ameerika Ühendriikide Haridusministeerium
Ameerika Ühendriikide Haridusministeerium (inglise keeles Department of Education) on USA ministeerium, mis tegeleb haridusküsimustega.
Asutati 1979, alustas tööd 1980. aastal.
Praegune minister on Miguel Cardona.
Pargi tänav (Tartu)
pisi|Elamu Tartus Pargi 3, ehitatud aastatel 1931–1933. Pargi tänav on tänav Tartus kesklinna ja Karlova linnaosa piiril.
Tänava pikkus on 350 meetrit. See algab Kalevi tänavalt ja lõpeb Tähe tänaval. Tähe ristmikust edasi jätkub see Lootuse tänavana. Kalevist Tähe suunas liikudes Pargi tänav tõuseb, käändudes poolel teel vasemale.
Pargi tänav sai nime Karlova mõisa pargi järgi, mis paikneb osalt nõlval tänava alguses. Pargi jalamil on tänava veeres õunaaed. Pargi ja Kalevi nurgalt viib kunagisse mõisaparki ka trepp.
Peamiselt paiknevad Pargi tänaval kahe- ja kolmekorruselised kortermajad ja eramud. Nõukogude ajal asus tänaval ka saun, mis lõpetas tegevuse 15.märtsil 1988 ja mida tänava nime järgi kutsuti Pargi saunaks. Hiljem on saunahoone kõrval endises varjendis paiknenud Tartu rollimängukeskus Urg.
Milano edikt
Milano edikt (313) oli proklamatsioon, mis kehtestas ristiusu Rooma riigis sallitud usuks. Nüüdsest peale olid kristlastel samad õigused nagu teiste religioonide järgijatel.
Milano edikt tulenes poliitilisest leppest, mille sõlmisid Mediolanumis (tänapäeva Milano) 313. aasta veebruaris keisrid Constantinus Suur ja Licinius.
Kantküla (Jõgeva)
Kantküla on Jõgevamaal Jõgeva vallas asuv küla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.
Küla esmamainiti 1419 kujul Candekull. Edaspidi mainiti seda 1599 kujul wieś Kankula, 1638 kujul Kantkula ja 1839 kujul Kaintkull. Küla asus Laiuse kihelkonnas ja kuulus Laiuse mõisale.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 58 (89,2%) olid eestlased.
Paul Johansen võrdles Kantküla nime Soomes asuva Kantokyläga. Sellest lähtudes tuletas Valdek Pall külanime sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd". Tänapäeval hääldatakse külanimes n peenendatult, sest on rahva meeles segunenud sõnaga "kant".
Sieradzi maakond
Sieradzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Ema Teresa
pisi|Püha ema Teresa (1986) Püha ema Teresa (sünninimega Anjezë Gonxhe Bojaxhiu; 26. august 1910 Üsküp, Kosovo vilajett, Osmanite riik (tänapäeval Skopje, Põhja-Makedoonia) – 5. september 1997 Calcutta (tänapäeval Kolkata), India) oli kosovoalbaania päritolu roomakatoliku nunn, kes rajas Indias Halastuse Misjonäride ordu. Aastal 1979 anti talle Nobeli rahuauhind. 19. oktoobril 2003 kuulutas paavst Johannes Paulus II ta õndsaks. 4. septembril 2016 kuulutas paavst Franciscus ta pühakuks.
Elulugu
175px|pisi|vasakul|[[Ema Teresa mälestusmaja on Skopjes ehitatud samasse paika, kus Anjezë kahepäevasena ristiti]] Anjezë Gonxhe Bojaxhiu (samatähenduslikult Agnes; Gonxhe tähendab albaania keeles õienuppu) sündis Osmanite riigi haldusse kuulunud Kosovo vilajeti pealinnas Üskübis (tänases Skopjes). Ta oli kosovoalbaania ettevõtjast isa Nikollë Bojaxhiu ja ema Dranafille Bojaxhiu (Bernaj) perekonna kolmas ehk noorim laps. Tüdruk oli 8-aastane, kui suri tema linnavolikokku kuulunud isa. Hoolimata viimase vastuseisust kujunes Skopljeks ümbernimetatud linn Serbia kuningriigi territoriaalse laienemise järel õigusjärglase Jugoslaavia kuningriigi lõunapoolseimaks tugipunktiks. 12-aastaselt otsustas noor neiu suunduda nunnaks. Kutsumuse leidis ta pärast Musta Maarja kiriku külastamist Letnicas. 18-aastaselt lahkuski ta kodunt Zagrebi kaudu katoliiklikule Iirimaale, et õppida inglise keelt. 1928. aastal ühines ta Dublini eeslinnas Rathfarnhami kloostrikirikus noviitsina Loreto õeskonnaga.
1929. aastast alates pühendas ta Indias (eeskätt endise Briti Raj pealinnas Kolkatas) ülejäänud elu misjonäritööle roomakatoliku nunnana. Kuigi Skopjest kolisid isa edust ilma jäänud ema, õde ja vend 1934. aastal lõpuks Tiranasse, ei näinud ta kahte esimest enam kunagi. Kommunistlik Albaania Rahvavabariik isoleeris ennast Enver Hoxha juhtimisel Albaania Tööpartei ainuvõimu all tosin aastat hiljem välismaailmast kuni diktaatori surmani 1985. aastal peaaegu täielikult. Absoluutset ateismi teostanud režiim vangistas või surmas kõik paljastatud usklikud.
Ema Teresa võttis siiski nii-nimetatud külma sõja aegadel osa palverännakutest ja missadest üle maailma, kuigi kohati tema meelestatust, praktikaid, poliitilise rolli täitmist ja korruptsioonist lähtunud annetuste vastuvõtmist tugevalt kritiseeriti. Kõigest hoolimata leidis ta tunnustust paljude riikide administratsioonides, pälvides 1970. aastatest alates ka laialdast tähelepanu meedias. Üks suurimaid kriitikuid Christopher Hitchens on teda vastuolulisuse tõttu nimetanud põrgu ingliks. Isolatsioonis elanud albaania rahva teadvusse hakkas rahvuskaaslasest nunna olemasolu vargsi jõudma alles kommunistliku diktatuuri viimasel aastakümnel. Ema Teresa külastas juba 1989. aastal esimese ametliku Albaania visiidi ajal oma 1972. aastal surnud ema ja 1973. aastal surnud õe kalme. Kuna vend elas eksiilis Itaalias, siis temaga kohtus ema Teresa visiitide ajal korduvalt.
Roomakatoliku nunn suri 1997. aastal oma misjonäritöö keskuses Calcuttas.
Tema teened etendasid kaalukat rolli seoses rahvusvaheliste suhetega Kosovo sõjas (1998–1999). 2008. aastal kuulutas Serbia Vabariigi autonoomse Kosovo territooriumi kosovoalbaanlastest ülekaaluka enamusega elanikkond ennast Jugoslaavia Föderaalvabariigi pealinna Belgradi keskvõimust iseseisvaks. Iseseisvust on tunnustanud üle poole Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriikidest. Ta on eriliselt mälestusväärne nii Albaanias ja Kosovos kui ka Põhja-Makedoonias. Esimeses kahes riigis on temale rajatud hulgaliselt väliskulptuure, tema järgi kannavad nime paljud asutused ja tänavad.
Halastuse Misjonäride ordu rajamine ja tegevus
175px|pisi|vasakul|Halastajaõed Oktoobris 1950 sai ta paavst Pius XII-lt loa rajada ordu, millest sai Halastuse Misjonäride ordu eelkäija. Ordu missioon oli ema Teresa enda sõnul "aidata näljaseid, hüljatud, kodutuid, pimedaid ja leeprahaigeid – kõiki, kes on ühiskonnast välja tõrjutud ning keda varem või hiljem ootab surm". Ordu tegevus sai alguse Kolkatas (Calcuttas) ja algul kuulus sellesse 13 liiget. Tänapäeval ühendab organisatsioon üle 4500 nunna, kes hoolitsevad vaeste eest.
Ema Teresa heategevuslikud ideed levisid üle kogu maailma. Esimesed sarnased vaeste hooldekodud väljaspool Indiat rajati Venezuelas, Itaalias ja Tansaanias; hiljem paljudes Aasia, Aafrika ja Euroopa riikides.
Esimene ema Teresa õde saabus Eestisse 22. augustil 1992. Sealtpeale tegutseb Halastuse Misjonäride ordu ka Eestis.
1970. aastail sai ema Teresa kuulsaks kogu maailmas, temast tehti mitu dokumentaalfilmi.
Nobeli rahuauhind
1979. aastal sai ema Teresa Nobeli rahuauhinna oma töö ja võitluse eest, millega ta oli leevendanud abi vajavate laste viletsust ja hädasid. Auhinnaraha palus ta annetada Kolkata vaestele. Auhinna üleandmisel küsiti ema Teresalt, mida saaks teha, et maailmas valitseks rahu. Ema Teresa vastas: "Minge koju ja armastage oma peret."
Katoliku kirik on avaldanud eesti keeles ema Teresa loengu Nobeli rahuauhinna saamisel.
Kanoniseerimine
Ema Teresa tunnistati Vatikanis pühakuks 4. septembril 2016. Tseremoonial esines teiste hulgas kosovoalbaania päritolu briti laulja Rita Ora, kes oli aasta varem Kosovo ausaadikuks kuulutatud.
Tunnustus
pisi|[[Püha Ema Teresa katedraal, Kosovo pealinna Priština uusehitis]]
Juri Prõtkov
Juri Aleksandrovitš Prõtkov (vene Юрий Александрович Прытков; 17. märts 1920 Bronnitsõ – 15. jaanuar 2011 Moskva) oli vene multifilmide lavastaja ja kunstnik.
Juri Prõtkov töötas Sojuzmultfilmis. Tema lavastatud multifilmide seas on "Oh ja Ah" ning "Oh ja Ah matkal".
Aude
Aude on küla Harju maakonnas Saue vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.
Jaanika
Jaanika on küla Harju maakonnas Saue vallas.
Aude
Küla läbib Riisipere–Vasalemma tee.
Külast lõunasse jääb Orkjärve soo, mille kaitseks on moodustatud Orkjärve looduskaitseala, mis ulatub ka Aude küla alale. Osaliselt ulatub küla territooriumile ka rabas paiknev Laanemaa järv ehk Orkjärv.
Jaanika
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.
Küla poolitab põhjast lõunasse kulgev Keila–Riisipere raudtee ning selle ääres, küla põhjapiiril, asub Jaanika raudteepeatus.
Külast läheb läbi Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Viadukt üle Keila–Riisipere raudtee jääb Jaanika küla piiresse. Nimetatud viadukti juurest saavad küla piires alguse Riisipere–Nurme tee ja Riisipere–Vasalemma tee (viimase algus tegelikult Jaanika ja Vilumäe piiril). Jaanika jaama tee jääb tervenisti küla territooriumile.
Küla territooriumil asub osaliselt Orkjärve looduskaitseala.
Katk
Katkuks (ladina keeles pestis) nimetatakse kergesti levivat nakkushaigust, mille tekitajaks on katkubakter (Yersinia pestis).
Nakatumise teed
Inimeselt inimesele levib looduslik bakter lähikontaktide kaudu (katkuhaige inimese katsumine, temaga seksuaalselt lävimine). Bakterinakkuse võib saada nakatunud kehavedelike, mulla ja bakteriga saastunud pindade kaudu.
Bakter Yersinia pestis võib inimeselt inimesele levida ka aevastamisel ja köhimisel õhku paiskuvate süljepiiskadega või fekaal-oraalselt – peamiselt saastunud toidu, vee ja esemetega.
Diagnoosi kodeerimine
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis liigitatakse katku järgmiselt:
Levik
Katku levitavad närilised, eriti rotid ja ümisejad. Neil parasiitidena elavad kirbud nakatavad inimesi. Katku võivad nakatuda ka jänesed, oravad, kassid ja koerad.
Puhangud ja pandeemiad
Läbi sajandite on katku tagajärjel surnud enam kui 200 miljonit inimest ning see on põhjustanud vähemalt kolm pandeemiat, millest viimane leidis aset 1855. aastal Hiinas.
Kõige vanemad katku surnud inimesed on leitud Eestist (4500 aastat eKr surnud naine) ja Lätist (5300 aastat tagasi surnud mees).
14. sajandi katk Euroopas ehk must surm
14. sajandil suri katku umbes kolmandik Euroopa elanikest. Katk jõudis Euroopasse 1347. aastal Krimmi ja Itaalia kaudu Aasiast. 1348 jõudis katk Londonisse ja Pariisi ning 1349 Skandinaaviasse ja Moskooviasse.
Katkujuhud tänapäeval
Tänapäeval on katku levik kontrolli all ning Euroopa närilised katkubaktereid ei levita, kuid mujal maailmas registreeritakse igal aastal 2000 katku haigestumise juhtu, peamiselt Aasias ja Aafrikas.
Teadaolevalt viimased suuremad katkupuhangud olid Kongo DV-s, kus 2005. aasta veebruaris suri kopsukatku 61 inimest ja juunis 2006 üle 100 inimese. 2014. aastal oli katkupuhang ka Madagaskari saarel – haigusse nakatus enam kui 120 inimest, kellest 40 surid.
Katkupuhangud Eestis
Tallinna laastas katk 1571. aastal (1571. aasta Tallinna katk).
Eestis oli viimane katkuepideemia 1710–1712 (1710. aasta katkuepideemia). Pärast 1713. aastat pole Eestis katku olnud.
Muhkkatku sümptomid
Muhkkatku nakatumisel tursuvad tugevalt lümfisõlmed ning need muutuvad valulikuks. Muhud tekivad tavaliselt kubemes, kaenla all ja kaelal. Tekivad palavikulised külmavärinad, peavalu ja väsimustunne.
Kopsukatku sümptomid
Kopsukatkuga kaasnevad kõrge palavik, hingamisraskused ja vere köhimine.
Ellujäämise võimalused
Ravi puudumisel sureb 60% ja ravi korral 15% muhkkatku nakatunutest.
Kopsukatku nakatunud surevad ravi puudumisel esimese 24 tunni jooksul.