cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Geiparaad
Baltic Moonbow Pride 2004
12.–15. augustil toimus Tallinnas Eesti esimene LGBT-kultuuri nädal Baltic Moonbow Pride. Selle raames toimus Tallinna kesklinnas 14. augustil Eesti ja kogu Baltikumi esimene geiparaad. MeaCulpa korraldatud paraadi loosungiks oli "Olen vaba armastuse poolt". Ürituse pressiesindaja Lisette Kampus ütles, et "kogu ürituse mõte on näidata, et homoseksuaalid on tavalised inimesed tavaliste eludega. Nad on olemas ja neil on õigus eksisteerida, ilma et peaksid oma elu, karjääri või perekonna pärast kannatama." Rongkäik kulges marsruudil Sauna tänav – Müürivahe tänav – Vabaduse väljak – Harju mägi – Lossi plats – Pikk jalg – Mündi tänav – Raekoja plats – Viru tänav – Sauna tänav. Rahumeelselt kulgenud paraadist võttis osa hinnanguliselt 500-200 inimest.
Eesti erakondadest avaldas paraadile toetust Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Paraadi toimumisele seisis vastu Eesti Kristlik Rahvapartei. Vahetult enne paraadi avaldas Märt Sults homofoobse arvamusartikli "Kohustus oma liiki säilitada". Sultsi artikkel koos paraadiga tekitasid laiema avaliku arutelu, mis keskendus nii paraadi sobilikkusele kui ka homoseksuaalsetele inimestele.
Baltic Moonbow Pride 2005
8.–14. augustil toimus Tallinnas LGBT-festival Baltic Moonbow Pride, mille motoks oli "Ma meeldin armastusele". Festivali raames toimusid erinevad kultuuriõhtud, näitused, luuleõhtu ning peod. Ürituse peakorraldajaks oli Lisette Kampus. 13. augustil toimunud paraad kulges 2004. aasta paraadiga sama teed pidi. Enne rongkäigu algust tehti pommiähvardus paraadil osalejate kogunemiskohtadele Club Angel ja X baar. Rahumeelselt kulgenud paraadil osalejatesse väljendas enamik pealtvaatajatest enda negatiivset suhtumist. Skinheedide võimaliku vägivalla vältimiseks oli vajalik politsei sekkumine. Paraadist võttis osa hinnanguliselt 300–400 inimest.
Tallinna linnapea Tõnis Palts ütles, et "linnakodanikuna ta tervitab homoparaadi ideed ja ootab kaaslinlasteltki rohkem sallivust." Paraadi toimumist taunisid Isamaaliit ja Eesti Kristlik Rahvapartei, kes nimetasid seda "kõlbmatu suguelu propageerimiseks". Vahetult enne paraadi viis BNS/Faktum läbi üle-eestilise uuringu, millele vastas 399 inimest. 38% vastanutest taunis paraadi toimimist, 34% jättis selle toimumine ükskõikseks, 27% suhtus sellesse mõistmisega ning 1% väljendas selle suhtes poolehoidu.
Tallinn Pride 2006
7.–13. augustil toimus kultuurinädal Tallinn Pride, mille tunnuslauseks oli "Võrdsete kohustustega võrdsed õigused!". Sellega juhiti tähelepanu, et LGBT-inimesed on "[Eesti] riigi kodanikud ning nende kohustused ei erine ükskõik millise teise kodaniku kohustustest ning seetõttu ei tohiks erineda ka nende õigused." Üritusega taheti toetada aasta alguses alanud debatti samasooliste paaride õiguste ja partnerlussuhete teemal, tõsta teadlikkust homoseksuaalse sättumusega inimesi puudutavatest küsimuste ja probleemide kohta ning muuta nähtavamaks samasoolistest vanematest koosnevad pered. Kultuurinädala kavas olid filmilinastused, peod, näitus, karaokevõistlus, korvpallimatš, laat, perepiknik, seminar seadusandluse ja partnerlusseaduse teemal ning noorpoliitikute debatt. 12. augustil toimus Tallinna vanalinnas paraad, mida oli korraldajate sõnul vaja selleks, et näidata teistsuguste inimeste ja perekondade olemasolu, kellel ei ole veel sellist kaitset, nagu nad vajaksid.
Vahetult enne paraadi algust tehti kolmele Sauna tänava ja Pärnu maantee hoonele pommiähvardus, mistõttu paraadi algus viibis. Paraadil osales hinnanguliselt 400–500 inimest. Osalejaid rünnati füüsiliselt ja verbaalselt, nende peale sülitati ning loobiti nende suunas tooreid mune. Poole tee peal ründas umbes 30 noormeest paraadilisi kivide ja kaigastega. Ründajate esimeseks sihtmärgiks olid paraadil osalenud naised. Enam kui kümme osalejat sai viga ning üks osaleja viidi peavigastustega haiglasse. Vaatamata rünnakule ei lõpetanud osalejad rongkäiku, vaid kõndisid terve plaanitud tee läbi. Politseioperatsiooni käigus peeti kinni kuus isikut, "kes rikkusid oma käitumisega Tallinna linna avaliku korra eeskirju". Kaitsepolitsei alustas paraadi ründamise asjus sotsiaalse vaenu õhutamise paragrahvi järgi kriminaalasja. Kuna väidetavaid õigusrikkujate isikuid ei õnnestunud tuvastada, siis lõpetati kriminaalmenetlus. Põhja prefektuur, kes menetles muid paraadil toimepandud õigusrikkumisi, alustas seitse väärteoasja.
Üritust turvasid korraldajate tellitud 15 turvameest. Lisaks oli piirkonnas näha paari politseipatrulli ning politsei oli saatnud kohale mõned tavariietes politseinikud. Rongkäigul osalejate esindaja sõnul sai politsei juba enne paraadi algust aru, et nad ei ole suutelised osalejaid kaitsma: enne ürituse algust oli piirkonda kogunenud arvukalt skinheede. Politsei ametlikus teates öeldi, et "paraad möödus rahulikult". Siseministeerium hiljem täpsustas, et kommentaari tuleb mõista kontekstis, kus politsei oli valmistunud hullemaks ehk neil õnnestus raskemad tagajärjed ära hoida: "Tervikpildina aga ei olnud mõistagi tegemist rahulikult kulgenud meeleavaldusega." Lisette Kampus ütles, et tegemist on esimese korraga, kui midagi sellist on Eesti LGBT-kogukonnas juhtunud: "Me oleme tugevas šokis. Me peame end sama sallivaks kui Põhjamaad. Ma arvan, et politsei oli selles suhtes natukene liiga optimistlik." Amnesty International kritiseeris Eesti võimude tegevust, kuna üritust ei saadetud turvama piisavalt politseinikke ning kohalolnud ei suutnud rünnakuid tõrjuda. Organisatsioon tuletas Eesti võimudele meelde, et "lähtudes rahvusvahelisest ja Euroopa seadustest ei pea Eesti riik austama vaid inimeste õigust rahumeelsele kogunemisele ja õigust eneseväljendusele. Eesti riik omab ka kohustust kasutada meetmeid, et kaitsta marsil osalejaid rünnakute eest." Samuti peaksid võimud kõikidele tegema selgeks, et "selline vägivald on kriminaalkuritegu, mida ka menetletakse sellisena".
Eesti kristlikud demokraadid palusid Tallinna linnavalitsusel paraadi toimumiskoht viia vanalinnast mõnda kõrvalisse kohta, "kus nad oma tegevusega teisi ei häiriks."
Tallinn Pride 2007
6.–12. augustil toimus festival Tallinn Pride, mille hüüdlauseks oli "Kõik erinevad – kõik võrdsed". Sellega avaldati toetust "inimõigustele ning kaasatusele ja näidata üles poolehoidu mitmekesisusele". Festivali programmis olid spordiüritused, kunstinäitused, kultuuriõhtud, vestlusringid ning muusikalised etteasted. 11. augustil toimunud paraadiga sooviti avaldada toetust "inimeste võrdsetele võimalustele ning võrdsele kohtlemisele sõltumata nende soost, vanusest, erivajadustest, usulisest kuuluvusest, rassist ja seksuaalsest orientatsioonist."
Põhja prefektuur soovitas korraldajatel valida Vanalinna asemel teine koht, kuna rongkäik võib häirida teiste kodanike põhiseadusliku õigust vabale liikumisele ning sellega võivad kaasneda avaliku korra rikkumised. Korraldajate sõnul valiti toimumise kohaks vanalinn, kuna see on peaaegu terves ulatuses õueala ja seetõttu ei takista ürituse läbiviimine eriti autoliiklust. Paraadi korraldajate hinnangul ei ole osalejad varasematel aastatel avalikku korda rikkunud. Kui aga "mõni pealtvaataja soovib ka sel aastal rongkäigus osalevate seaduskuulelike kodanike pihta mune ning kive loopida või osalejaid rusikaga lüüa, siis paneb ta toime väärteo ning selle eest ei saa vastutada korraldajad." Korraldajad rõhutasid, et põhiseaduse järgi on igal kodanikul õigus rahumeelselt koguneda.
Paraadist võttis osa 200–300 inimest. Paraad liikus marsruudil Sauna tänav – Väike-Karja tänav – Suur-Karja tänav – Harju tänav – Kullassepa tänav – Mündi tänav – Pühavaimu tänav – Vene tänav – Viru tänav – Sauna tänav. Rongkäiku asus jälitama 20–50 inimesest koosnev kolonn, kes protesteerisid paraadi vastu. Ehkki paraadi vastaste rongkäigu toimumiseks puudus luba, ei takistanud politsei neil vahet hoides paraadi järel käia. Rongkäigus osalejatele karjuti solvanguid ning nende suunas loobiti mune. Politsei ja turvatöötajate tegevuse tõttu jäi suurem vägivald ära, ehkki paraadi üritati korduvalt rünnata. Põhja politseiprefektuur teatas, et paraadi ajal peeti kinni üks agressiivselt käitunud meesterahvas.
Postimees.ee küsis vahetult pärast paraadi, kas lugejaid häiris geiparaad. Võrgus toimunud valikvariantidega küsitluses osales umbes 1100 inimest. 64,3% vastanutest häiris paraadi juures enim homod, 26,9% ei olnud rahul ürituse formaadiga (paraad), 8,8% ei häirinud paraad üldse Eesti kristlikud demokraadid korraldasid vastureaktsioonina paraadile rongkäiguga samal päeval Tallinnas kaks perekonda väärtustavat üritust. Ürituse korraldajad ei olnud nõus "katsetega asendada normaalsed peresuhted homoparaadil propageeritavate väärtustega, mis ei ole kooskõlas 4000 aastat vana üldtunnustatud moraaliga".
Gay Pride 2008
Juulis teatas Gay ja Lesbi Infokeskus, et sel aastal jääb paraad ära, "kuna üritust organiseeriva kogukonna hinnangul pole see praeguses olukorras ei turvaline ega ka võimude poliitilise tahte puudumise tõttu otstarbekas." Infokeskuse juhataja Jaan Kroon lisas, et "Eesti ühiskond pole selliseks ürituseks valmis." Augustis teatas Gay ja Lesbi Infokeskus, et üritus siiski toimub. Osalejatel paluti 23. augustil jalutada kindlal kellaajal enda valitud marsruudil ning kanda midagi vikerkaarevärvilist. Tallinnas toimunud rongkäigul osales kümmekond inimest. Korraldajate sõnul oli tegemist hingetõmbamise aastaga.
Tallinn Pride 2017
pisi|Tallinn Pride 2017 Tallinn Pride toimus 6.–9. juulil festivali Baltic Pride raames. Baltic Pride'i teemaks oli "Koos". Korraldajate sõnul polnud see "vaid vihje kooseluseadusele. "Koos" tähistab ka koos olemist ja koos tegutsemist, aga ka koos kasvamist ja koos vananemist." Festivalikavas olid konverents "LGBT+ kogukond: koos minevikus, olevikus ja tulevikus", samast soost perede piknik, Tallinna linna ekskursioon läbi LGBT+ ajaloo, Geikristlaste Kogu avatud uste päev ning kunstnik Anna-Stina Treumundi mälestusüritus. Lisaks toimusid töötoad, näitused, peod ja maailmakino linastused.
Tallinn Pride'i korraldajate arvates oli aeg näidata välismaailmale, et "nii poliitikute kui ka kõigi teiste tegevusel ja tegevusetusel on otsene mõju päris inimeste eludele". Sellest olulisemaks pidasid nad "näidata ka üksteisele, et me hoiame kokku ja mitte keegi pole üksi". 8. juulil toimunud paraadist võttis osa umbes 1800 inimest. Rongkäigus osalejad olid jagatud organisatsioonide kaupa. Teiste seas osalesid oma esindusega Eestis resideerivad diplomaadid. Märkimisväärsete vahejuhtumiteta rongkäik kulges marsruudil Viru tänav – Vana Turg – Kuninga tänav – Vabaduse väljak – Suur-Karja tänav – Sõpruse kino.
Petank
Mänguvahenditeks on metallkuulid ja puidust märkekuul snadi.
Petanki mängitakse kahe 1–3-liikmelise võistkonna vahel. Neid mänguviise nimetatakse vastavalt üksik- ja paarismänguks ning trioks. Üksik- ja paarismängus on igal mängijal 3 kuuli, trios 2 kuuli.
Metallkuulide läbimõõt on 70,5–80 mm ja kaal 650–800 g. Puust snadi läbimõõt on 30 mm. Parema nähtavuse tagamiseks võib snadi olla värvitud.
Mänguväljak võib olla milline tahes. Soovitatav on tasane kruusaväljak. Ametlikel võistlustel mängitakse üldiselt märgistatud väljakutel mõõtmetega 15×4 m. Väljakute märgistamiseks kasutatakse tavaliselt nööri vms.
Mängu alustav võistkond loositakse. Seejärel valib loosi võitnud võistkonna liige alustuspunkti ja joonistab maha 35–50 cm läbimõõduga viskeringi.
Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist 6–10 m kaugusele. Snadi peab jääma vähemalt 1 m kaugusele kõigist takistustest (puu, suur kivi, sein jne). Kui alustaja võistkond ei suuda esimese korraga snadi reeglipäraselt välja visata, läheb snadi väljaviskeõigus vastasvõistkonnale, kes võib siis sandi panna käsitsi soovitud kohta. Samal ajal säilitab alustaja võistkond esimese kuuli viskamise õiguse.
Seejärel viskab alustaja võistkond esimese kuuli, üritades asetada see võimalikult snadi lähedale. Kuul võib snadit liigutada. Viskaja peab seisma viskeringis mõlemad jalad maas, kuni kuul on maad puudutanud.
Seejärel viskab vastasvõistkonna liige, püüdes oma kuuli esimese võistkonna väljakul olevast kuulist snadile lähemale asetada. Kuulid võivad üksteist puudutada, nii et viskaja võib vastaspoole kuuli kaugemale lüüa.
Kui teisena visanud võistkonna kuul ei jõua snadile lähemale kui alustaja võistkonna kuul, viskab selle võistkonna mõni liige järgmise kuuli. Viskekord siirdub alustaja võistkonna kätte alles siis, kui teisena visanud võistkond on asetanud ühe kuuli alustaja võistkonna kuulist snadile lähemale või kui teine võistkond on kõik oma kuulid ära kasutanud. Teiste sõnadega, viskekord on alati sellel võistkonnal, kelle parim kuul on snadist kaugemal kui vastasvõistkonna parim kuul.
Kui mõlemad võistkonnad on kõik oma kuulid väljakule visanud, loetakse punkte. See võistkond, kelle kuul(id) on snadile lähemal kui vastasvõistkonna parim kuul, on viskevooru võitja. Võistkond saab nii mitu punkti, kui mitu kuuli on neil snadile lähemal, kui vastasvõistkonna parim kuul. Viskevoor võib lõppeda varem, kui snadi läheb kaduma, siirdub üle 20 m kaugusele, märgistatud alalt välja või sellisesse kohta, kus see ei ole viskeringist nähtav. Sel juhul saab punkte see võistkond, kellel jäid viskamata kuulid kätte (üks punkt iga kuuli kohta). Kui kuule jäi kätte mõlemal võistkonnal või ei jäänud kummalgi, siis sellest viskevoorust punkte ei arvestata.
Kääpa (Võru)
Kääpa on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Külas asub Kääpa Sotsiaalkeskus ja Kääpa Põhikool. Kääpa küla läbib Võhandu jõgi.
Kääpa küla on vanim asulakoht Võrumaal. See on olnud asustatud juba nooremast kiviajast (3. aastatuhande esimesel poolel eKr; Kääpa asulakoht). Küla nimi on tulnud nähtavasti palju hilisemate, 6.–10. sajandi kääbaste järgi.
Külas asub Kääpa Kuningakivi.
Pässä
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 66 elanikku. Kõik on eestlased.
Karatšev
Karatšev on linn Venemaal Brjanski oblastis, Karatševi rajooni keskus. Asub Snežeti jõe ääres, Brjanskist 45 km ida pool.
Karatšev on üks vanemaid vene linnu. Seda on mainitud Ipatjevi kroonikas 1146. aasta all. Umbes aastatel 1246–1360 oli Karatševi vürstiriigi pealinn. 1500. aastal läks Moskva suurvürstiriigi koosseisu.
Teise maailmasõja ajal hävis peaaegu kogu linna hoonestus.
1868. aastast on linnal raudteeühendus Brjanskiga.
Peeter Mardna
pisi|Peeter Mardna 1998. aastal Foto: Jaan Künnap Peeter Mardna (sündinud 24. oktoobril 1938 Tallinnas) on eesti arst, sõudja ja poliitik.
PzH 2000
PzH 2000 (saksa keeles Panzerhaubitze 2000) on Saksamaal valmistatud 155 mm soomustatud liikursuurtükk ehk iseliikuv haubits.
Peeter Mardna
Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötanud radioloogina mitmetes meditsiiniasutustes. 1980–1987 oli Mardna Tallinna Kiirabihaigla röntgendiagnostika osakonna juhataja, seejärel kuni 2001. aastani Magdaleena Haigla peaarst.
PzH 2000
Kirjeldus
pisi|PzH 2000 laadimine transpordilennukile C-17 pisi|PzH 2000 tulistamas Afganistanis 2007 PzH 2000 töötati välja Saksamaal firma Krauss-Mafei Wegmanni ja Rheinmetalli poolt 1990-ndate lõpuks. Sellest ajast alates on tegemist ühe moodsaima suurtükiväerelvaga maailmas. Hiljem on töötatud välja ka parandatud versioon PzH 2000 A1, kus on likvideeritud algseid puudusi. Need võeti Bundeswehri teenistusse 1998. aasta sügisel. PzH 2000 põhirelv on 52-kaliibrise rauaga haubits, millel on automaatne laadimissüsteem 60 mürsu ühes 228 modulaarse laenguga. Lisaks on paigaldatud ülimoodne ja -täpne maapealne navigatsioonisüsteem.
Peeter Mardna
Ta on Eesti Terviseameti järelevalve osakonna juhtivinspektor ja arstiabi kvaliteedi eksperdikomisjoni aseesimees ning Ida-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige. Peeter Mardna sai aprillis 2007 distsiplinaarse süüteo toimepanemise eest noomituse. Ta on alates 2009. aastast Keskerakonna liige. 2002–2009 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu. Kuulub Tallinna volikogusse. Peeter Mardna on Eesti Rooma Klubi liige.
PzH 2000
Kirjeldus
Masin omab täielikku navigatsioonivõimet, mis võimaldab igal ajal määrata otse käigult täpsed asukoha koordinaadid ilma positsiooni geodeetiliselt ette valmistamata. Lasketegevuse vaheajaks saab aga alati kiirelt varjuda. Samuti on autonoomne laskeandmete arvutussüsteem, andmesidesüsteem, automaatne laskemoona etteandmise ja laadimise süsteem ning torni automaatne suunamissüsteem. Käsitsi tuleb laskmise ajal rauda laadida vaid laengud. Kõiki automaatsüsteeme on väljalangemise korral võimalik dubleerida manuaalselt. Katusele on võimalik paigutada lisasoomus kobarlaskemoona mõju vastu. Sellised haubitsad on võimelised standardsete mürskudega tulistama 36–46 kilomeetri kaugusele. Erilaskemoonaga on saavutatud laskekaugus üle 50 km. On arendatud ka rakettmootoriga laskemoona, mille lennukaugus on pea 70 km. Masina puuduseks on võrdlemisi suur kaal ja üsna keerukas hooldus.
Peeter Mardna
Sõudjana
Hakkas 1951 käima Erich Veetõusme jooksu- ja David Klassi suusatreeninguil, 1953–1956 jätkas treeninguid Aleksander Tšikini kergejõustiklaste rühmas. Sõudmist hakkas harrastama 1957 Erich Seileri ja Jüri Kuruli suunamisel.
PzH 2000
Kirjeldus
Haubitsaid on edukalt kasutanud Hollandi ja Saksa väed operatsioonil Afganistanis.
Taktikalis-tehnilised andmed
Mõõdud ja massiandmed
Relvastus
Liikuvus, jõuseade
Meeskond
Kadri Kõusaar
pisi|Kadri Kõusaar 2022. aasta Arvamusfestivalil pisi|Kadri Kõusaar 2001. aastal Kadri Kõusaar (sündinud 8. septembril 1980 Pärnus) on eesti kirjanik, ajakirjanik ja filmirežissöör.
Aastal 1998 lõpetas Kõusaar Tallinna Inglise Kolledži, 2003 Tartu Ülikooli hispaania filoloogia alal.
Ta on olnud Eesti Ekspressi kultuuriväljaande kirjandustoimetaja. Ta on juhtinud Klassikaraadio maailmamuusikasaadet "Fantaasia" ja TV3 persoonisaadet "Mandolino" koos Alex Lepajõega. 2011. aastal juhtis ta saadet "Seks ja küla". Samuti on ta juhtinud saateid "A4" ja Raadio 2-s "Cafe Duo".
Looming
Nooruses joonistas ta ajalehtedele koomikseid.
Filmid
Ta on lavastanud filmi "Magnus" (2007), mis jõudis Cannes'i filmifestivali ametlikku programmi (Un Certain Regard). Harju Maakohus keelas filmi näitamise ja levitamise Eestis, sest kohtu hinnangul kahjustab see peategelase prototüübiks oleva inimese huve. 23. märtsil 2009 otsustas Tallinna ringkonnakohus filmi avaliku näitamise keelu tühistada.
Poliitiline tegevus
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Põhja-Tallinnas ning osutus valituks.
Ta on Tallinna Linnavolikogu liige.
Noodasküla
Noodasküla on küla Võrumaal Võru vallas.
Konfessioon
Reformatsiooni ajal ja sellest alates hakati sõnaga Confessio tähistama usulausete ja õpetuste kokkuvõtet. Nii kannab luterlik Augsburgi usutunnistus aastast 1530 pealkirja Confessio Augustana. Šveitsi reformaatorite tööna kirjutati usutunnistuslikud dokumendid Confessio Helvetica prior (1536) ja Confessio Helvetica posterior (1562) ning sellest alates ilmus uute usutunnistuslike osaduskondade erinevaid usuliste põhijoonte kokkuvõtteid, mille tulemusena hakati erinevaid usukogukondi nimetama konfessioonideks, mis saavutas oma kõrgpunkti 19. sajandil. Tänapäeval mõistetaksegi konfessioonidena rohkem või vähem organiseerunud ning ühtseid usutunnistuslikke õpetuslauseid järgivaid kirikuid, usulisi ühendusi ja denominatsioone.
Konfessioonidel on peale õpetuslike kokkulepete ka sisemist elu korraldavad kirjutatud ja kirjutamata mentaliteedi markerid ja praktikad (amet, liturgia, sakramendid, pühadering jne), mis kokku kujundavad konfessionaalse identiteedi. Pikema aja jooksul kujuneb ka teadlikkus oma konfessiooni ajaloost. Sarnaseid õpetusaluseid tunnistavad konfessioonid moodustavad vahel ka konsultatiivseid liitusid ja ühiseid eesmärke teenivaid tööorganeid nagu Eesti Kirikute Nõukogu (EKN), Evangeelsete Kirikute Osadus Euroopas (EKOE) jt.
Vaata ka
Konfession Confession Konfesio Kerkgenootschap Kirke (trosretning) Konfesio 宗教団体 Kerkgenootschap Denominacija (religija)
1178
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastad: 1173 1174 1175 1176 1177 - 1178 - 1179 1180 1181 1182 1183
Vanasõnade loend
__meelegaNOTOC__
Võidula mõis
pisi|Võidula mõisa peahoone pisi|Kumerate klaasidega aken Võidula poolmõis (saksa keeles Karolinenhof in Kirchspiel Fennern, Kreis Pernau) on ehitatud 1872. aastal; see rajati Pärnu maakonda Käru jõe kaldale asuva klaasivabriku juurde (ehitatud 1822. aastal).
Pulga külast 2 km idas asuva "Karolinenhofi" Rõika-Meleski peeglivabriku omanik Graubner asutas väikese mõisa ja ostis selleks maad Vana-Vändra mõisalt. Võidulaks nimetati asundus alles 1930. aastail, kui seal enam mõisa ei olnud.
Hoonestus
Arhitektuuriliselt on Võidula mõisa peahoone historitsistliku stiili esindaja. Omapäraseks teevad hoone ülemise korruse väljapoole kumerad klaasid, mis on mõisa klaasivabrikus spetsiaalselt hoone jaoks valmistatud. Nüüdseks on "punnis klaase" alles veel vaid mõnedel üksikutel akendel. Lisaks on hoonel omapärased puitpits-kaunistused.
Algselt oli mõis kasutusel häärberina ning vabriku kontorihoonena. Võidula mõisakompleks on tänapäeval Põhja-Pärnumaa valla omandis. Mõisas asub raamatukogu ning rahvamaja, samuti tegutseb seal külaselts.
Klaasivabriku tootmishooneid nüüdseks praktiliselt säilinud ei ole (see lõpetas töö 1920-ndate majanduskriisi ajal), küll on aga säilinud mõisa hobusetall ning (osaliselt) pesukoda.
Vändrast kaheksa kilomeetri kaugusel asuv mõis on üks vähestest Eestis säilinud puumõisadest. Legendi järgi olevat 1905. aasta rahutuste ajal mõisapõletajad tulnud tõrvikute ja hangudega mõisale tuld otsa panema, kuid kohalikud mõisamehed saatnud nad tagasi – "Põletame ise maha!". Kuid oma kodule siiski tuld külge ei pandud.
Hindi kirjandus
Hindi kirjandus (hindi हिन्दी साहित्य, Hindi Sahitya) on hindi keeles kirjutatud ilukirjandus.
Bailatino
Bailatino on treeningu- ja tantsustiil, mille töötasid 1990. aastate lõpul välja Soome tantsutreenerid Satu Markkanen ja Minna Korvala. Bailatino on küll kaitstud kaubamärk, mille õigused kuuluvad Soome Tantsuspordi Föderatsioonile ja Eestis DanceActi tantsustuudiole, kuid eesti keeles kirjutatakse see stiilinimetusena tsitaatsõnana (ja lauses väikse algustähega).
Bailatino on rühmatreening, kus tantsitakse rühmale kohandatud koreograafiaga Ladina-Ameerika tantse nagu salsa, samba, tšatša, merengue, bachata, mambo, reggaeton jt. Teistest treeningustiilidest sarnaneb bailatino enim latino-aeroobikaga, kuid paneb rohkem rõhku tantsutehnikale ja väljendusrikkusele.
Eestis harrastatakse bailatino ' t alates 2000. aastast mitmes spordi- ja tantsuklubis.
Alatõr
Alatõr (tšuvaši Улатӑр, ersa Ратор) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Alatõri rajooni keskus. Asub Sura jõe vasakul kaldal.
1552 rajas Ivan Julm praeguse linna kohale kindlustatud asula. 1780 sai linnaõigused.
Linna läbib Kaasani–Penza raudtee.
Linnast on pärit tšuvaši kirjanik Vjatšeslav Šapošnikov.
Tasa sõuad, kaugele jõuad
"Tasa sõuad, kaugele jõuad" on vanasõna.
Tõlgendus
Kui toimetada või teha oma tegemisi rahulikult ja tasapisi, siis on vigade juhtumise tõenäosus väike. Kui on vähe vigu, siis ei pea tegelema vigade parandusega ning lõppkokkuvõttes jõutakse kiiremini eesmärgini, sest vigade parandamiseks kulub märkimisväärne aeg.
Argo Aadli
pisi|Argo Aadli (esiplaanil) ja [[Robert Annus lastesaate "Saame kokku Tomi juures" viimase osa võttepäeval 2011. aastal]] Argo Aadli (sündinud 12. aprillil 1980 Kundas) on eesti näitleja.
Argo sündis ja kasvas Lääne-Virumaal Kundas. Ta on lõpetanud Kunda 1. Keskkooli ja pälvis 1998. aastal Lääne-Virumaa näitemängupäevadel parima meesnäitleja tiitli.
2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu näitlejana. Samast aastast töötab Argo Aadli näitlejana Tallinna Linnateatris.
2005. aasta Kuldgloobuse auhinnad
2005. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid '''62. Kuldgloobuse auhinnad''', mis jagati välja 16. jaanuaril 2005.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Robin Williamsile.
Parim draamafilm
Nominendid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiafilm
Nominendid:
Võitja
Parim lavastaja
Nominendid:
Võitja
Parim draamafilmi meesnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja
Nominendid:
BMW 5. seeria (E28)
pisi|250x250px|BMW E28 pisi|250x250px|BMW E28 '''BMW 5. seeria E28''' oli autoplatvorm, mida kasutati teise põlvkonna BMW 5. seeria mudelite tootmisel aastatel 1981–1987. Talle eelnes versioon E12 ja järgnes BMW 5. seeria E34.
E28 arendus algas 1975. aastal, disaineriks oli Claus Luthe. Arenduse ajal oli BMWl ainult üks arvuti, mida kasutati palgaarvestuse ja varuosade logistika jaoks. Kuna eelkäija E12 kere kippus järsul pidurdamisel väga vibreerima, teostasid BMW insener Wolfgang Matschinsky koos meeskonnaga arvutil arvutusi uue jõuülekande ja šassii arenduseks. Kliimaseadme arendamisel sõitsid BMW insenerid mustaks värvitud musta sisuga E12 528i'ga 800 kilomeetrit päevas Texases südasuvel.
2005. aasta Kuldgloobuse auhinnad
Parim draamafilmi naisnäitleja
Nominendid:
BMW 5. seeria (E28)
E28 mudelid varustati nelja- ja kuuesilindriliste bensiinimootoritega ning 1983. aastal mudelivalikusse lisandunud BMW 524td oli esimene diiselmootoriga BMW. Tegu oli esimene 5. seeria mudeliga, mille keskkonsool oli juhi poole nurga all ja mis oli saadaval mitteblokeeruvate piduritega (ABS).
2005. aasta Kuldgloobuse auhinnad
Parim draamafilmi naisnäitleja
Võitja
Mundo de Fieras (2006)
"Meeletu armastus" (originaalpealkirjaga "Mundo de Fieras" ) on Mehhiko seebiooper.
BMW 5. seeria (E28)
Tootmine algas 1981. aasta juulis. 1982. aastal olid esimesteks mudeliteks 518 (21 950 DEM), 520i (26 100 DEM), 525i (30 400 DEM) ja 528i (34 050 DEM). 1983 lisandus valikusse ökomudel 525e (30 600 DEM), mille kohta BMW väitis, et see oli väiksema kütusekuluga kui 520i. Lisaks tuli välja BMW esimene diiselauto 524td (85 kW / 115 hj, 32 300 DEM), mis tippkiirusega 180 km/h, 0–100 kiirendusega 12,9 sekundit ja kütusekuluga 7,1 liitrit 100 km kohta oli toona maailma kiireim diiselmootoriga auto.
USA turul oli algselt (1982. mudeliaastal) saadaval ainult ökomudel 528e, hinnaga 23 325 dollarit, kuid juba 1983 lisandus valikusse 533i (28 985 dollarit), mis kasutas 3,2-liitrist M30 mootorit mudelitelt 633CSi ja 732i. USA turul kohustusliku katalüsaatori tõttu ei saanud aga mootori võimsust (200 hj) täies mahus ära kasutada, vaid võimsus oli sama, mis Euroopa 528i-l.
1985. aastaks vahetas karburaatoriga 518 välja sissepritsega 518i, lisaks oli nüüdsest saadaval ka 3,4-liitrine M30 mootor. USAs oli sellega saadaval vaid 535i (30 760 dollarit), jällegi oli kohustuslik katalüsaator, mis kahandas võimsust 186 hj-le. Euroopas oli saadaval ka katalüsaatorita variant võimsusega 160 kW (218 hj), lisaks ka M535i, mis kasutas M-Technic'u vedrustust ning teistest E28 mudelitest erinevaid kerepaneele ja rattaid. Muidugi väljendus see ka hinnas, hinnavahe 518i-ga (25 800 DEM) oli pea kahekordne (535i 47 250 DEM, M535i 49 900 DEM). Lisaks toodi välja esimest korda sportmudel M5, mis kasutas võidusõiduautolt M1 pärit M88 mootorit, hinnaga 85 000 DEM. USAs kasutati kohustusliku katalüsaatori tõttu 3,8-liitrist S38 mootorit, võimsuseks oli aga vaid 260 hj Euroopa 286 hj vastu, hinnaks 46 500 dollarit.
1988. aastal vahetas E28 välja E34. Kokku toodeti kuue aasta jooksul 722 328 autot.
Põhja-Ameerika turu mudelid
Ameerikas müüdud mudelitel oli mõningaid erinevusi nii mudelinimedes, tehniliselt kui ka välimuselt. Seal olid algselt, mudeliaastatel 1982-1984 saadavad 528e ja 533i. 1983. aastal tuli valikusse 524td, 1985. aastal vahetas 533i välja 535i. M5 tuli müüki 1988. mudeliaastal, seal kasutas see M88/3 mootori asemel S38 mootorit.
BMW ise ametlikult kunagi seeriatootmises sellest 5. seeria versioonist universaaliversiooni (Touring) ei pakkunud. Teised firmad on siiski mõne üksiku eksemplari neid valmistatud. Tragikomöödiafilmis "Päevad, mis ajasid segadusse" osales 5. seeria mudel 520i Juliuse (Juhan Ulfsaki) autona.
2005. aasta Kuldgloobuse auhinnad
Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim meeskõrvalosatäitja
Nominendid:
Võitja
Parim naiskõrvalosatäitja
Nominendid:
Võitja
Parim käsikiri
Nominendid: Võitja
Parim filmimuusika
Nominendid:
Võitja
Parim laul
Võitja
Parim draamasari
Nominendid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiasari
Nominendid:
Võitja
Parim draamasarja meesnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim draamasarja naisnäitleja
Nominendid:
Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim lühisari või telefilm
Nominendid:
Võitja
Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja
Nominendid:
Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja
Nominendid:
Võitja
Parim telefilmi, lühi- või telesarja meeskõrvalosatäitja
Nominendid:
Võitja
Parim telefilmi, lühi- või telesarja naiskõrvalosatäitja
Nominendid:
Võitja
Tuula-Liina Varis
pisi|Tuula-Liina Varis (2009) Tuula-Liina Irmeli Varis (sündinud 30. juunil 1942 Loimaal) on soome kirjanik. 2009–2014 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimene naissoost esimees.
Ta õppis 1960–64 Turu ülikoolis soome keelt ja kirjandust ning sotsioloogiat. 1965–79 töötas ta ajalehes Kansan Uutiset toimetajana, seejärel vabakutselise ajakirjaniku ja kolumnistina.
Tema neiupõlvenimi oli Puuppo. Tema esimene abikaasa oli Rauno Setälä (1963–65), teine abikaasa Pentti Saarikoski (1967–75) ja kolmas abikaasa aastast 1978 Mikko Varis. Tal on kaks tütart.
Varis oli 2007–09 riigi kirjanduskomitee asejuhataja ja 2010–12 juhataja. 2009–14 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees.
Tunnustus
1994 pälvis Varis riikliku massiteabeauhinna, mille laureaate on igal aastal keskeltläbi 10–20.
1996 pälvis Varis Marja-Liisa Vartio kirjanduspreemia, mis antakse keskmiselt üle aasta ühele soome naiskirjanikule. Varis on selle preemia teine laureaat.
2000. aastal pälvis ta Runebergi auhinna romaani "Maan päällä paikka yksi on" eest.
2005 pälvis Varis Soome kriminaalkirjanduse auhinna romaani "Vaimoni" ("Minu naine") eest.
2014. aastal määras Soome valitsus talle riikliku kunstnikupensioni.
Aleksandr Starodubtsev
Aleksandr Starodubtsev (sündinud 22. oktoobril 1951) on Sillamäe Jalgpalliklubi juhatuse esimees.
Slovjansk
pisi|Linnavalitsuse hoone esine 2014. aasta 14. aprillil. Mehed on relvastatud [[AK-47|Kalašnikovi automaatide ja RPG-26 granaadiheitjatega]]
Slovjansk on linn Ukrainas Donetski oblastis, Slovjanski rajooni keskus. Linn asub umbes 20 km kaugusel Kramatorskist ja Kramatorski sõjalennuväljast ning 96 km kaugusel Donetskist põhjas.
Linn rajati 1676. aastal Tori kindluse juurde. Oma praeguse nime sai linn 18. sajandi lõpul. 20. sajandi alguses kujunes linn masinatööstuse keskuseks.
Majandus
Tänapäeval on linna olulisim tööstusharu masinatööstus.
Slovjanski piiramine
2014. aasta 12. aprillil vallutasid eraldusmärkideta sõjaväevormides, kuulikindlates vestides ja Kalašnikovi automaatidega relvastatud maskides mehed Slovjanski linnavalitsuse, miilitsajaoskonna ja julgeolekuteenistuse hooned. Relvastatud üksusi juhtis GRU polkovnik Igor Strelkov.
25. aprillil vangistati väidetavalt Donetski rahvavabariiki kuuluva Slovjanski piiril mitu inimest, teiste seas 8 OSCE vaatlejat, 5 Ukraina sõjaväelast ja bussijuht. Üks Rootsist pärit vangistatud OSCE vaatleja vabastati 27. aprillil tervislikel põhjustel. Ülejäänud vaatlejad ja nende ukrainlastest saatjad vabastati 3. mail.
2. mai hommikul kell 4.30 alanud rünnaku käigus tulistati maa-õhk-rakettidega alla 2 Mi-24 ründehelikopterit, kolmas kopter sai tabamusi käsitulirelvadest, hukkus kaks pilooti. Hukkunuid oli ka separatistidest mässajate ja tsiviilelanike seas. 5. mai valitsusvägede rünnaku käigus tulistati alla kolmas valitsusvägede ründehelikopter Mi-24, mis kukkus jõkke, meeskond pääses eluga.
5. juulil 2014 vabastasid Ukraina relvajõud ja Rahvuskaart linna mässulistest.
Polüteism
Polüteism ( < kreeka keeles poly palju + theos jumal) on paljusid jumalaid tunnistav immanentne usundivorm (religioonivorm).
Polüteismi puhul on erinevatel jumalatel erinevad funktsioonid ja atribuudid. Konkreetsetel kommunikatsioonijuhtudel (jumalateenistus, palve) pöördutakse tihti just selle jumala poole, kes vastaval puhul kõige paremini sobib pöörduja ootuste ja vajadustega.
Polüteismi ja monoteismi astmestatud vahevormi nimetatakse henoteismiks.
Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis
Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis oli 1992. aastal asutatud Eesti ülikool, mis 2003. aasta suvel ühines Audentese Ülikooliga.
Alates 2006/2007 õppeaastast läks kogu ülikool üle ühisele nimele International University Audentes.
Helin (luuletus)
"Helin" on Juhan Liivi luuletus.
Kui mina olin veel väikene mees, Üks helin mul helises rinna sees.
Ja kui mina sirgusin suuremaks, Läks helingi rinna sees kangemaks.
Nüüd on see helin pea matnud mind, Ta alla rusuks on raugenud rind.
See helin mu elu ja minu hing, Tal kitsaks on jäänud maapäälne ring.
Eile nägin ma Eestimaad!
Eile nägin ma Eestimaad! on Juhan Liivi luuletus.
Ansambel Ruja repertuaari kuuluvas laulus on Ott Arder sõnu muutnud.
Eile nägin ma Eestimaad!
Nägin hurtsikuid, saunasid,
nägin bagaaži ja paunasid,
väljal kivivõsa aunasid -
eile nägin ma Eestimaad
Lagunud talumajasid!
Kadaka-, lepavõsasid!
Põõsastikud ja võsad kõik
suikumise ja näotuse paik,
vaimuilm nii hämaras, vaik -
eile nägin ma Eestimaad!
BMW 5. seeria (E39)
thumb|250px|BMW E39
Ajalugu
E39 arendus algas 1989. aastal, lõppdisain kinnitati juunis 1992. E39 sai Saksamaa patendiametilt disainipatendi 20. aprillil 1994, autot esmaesitleti septembris 1995 Frankfurti autonäitusel. Tootmine ja müük algas 1996. aastal.
Esimesed autod olid uute M52 bensiinimootoritega - 520i 2.0L 150 hj, hinnaga 54 500 Saksa marka (DEM), 523i 2.5L 170hj (58 500 DEM) ja 528i 2.8L 193 hj (65 000 DEM). Diislina kasutati endiselt E34lt pärit M51 mootorit, 143 hj 525tds maksis 57 000 DEM. 1996. aasta jooksul lisandusid M62 V8 bensiinimootorid - 3.5-liitrine 235 hj 535i maksis 76 000 DEM ja 4.4L 286hj 540i 88 000 DEM.
USAs tuli E39 müügile 1997. mudeliaastal, saadaval olid 528i (37900 dollarit) ja 540i (49900 dollarit).
BMW M5
1998. aasta Genfi autonäitusel esitleti M5, mis kasutas M62 sportvarianti S62, töömahuga 4941 cm3 ja võimsusega 294 kW (400 hj). Erinevalt eelmistest põlvkondadest toodeti M5 nüüd tehaseliinil, mitte enam käsitööna. Saksamaal oli 1. septembri 1998 seisuga M5 hind 140 000 DEM, USAs maksis 2000. mudeliaasta M5 69 400 dollarit.
Mudeliuuendused
1998. aastast oli saadaval ka 2.9-liitrine M57 diiselmootor võimsusega 181 hj, hinnaga 67 600 DEM.
2000. aastal toimus suur mootoriuuendus, M52 mootorite asemele tuli M54, 520i töömaht suurenes 2.2 liitrini ja võimsus 170 hj-ni. 523i asemele tuli 525i, sama töömahuga, kuid 20 hj võimsamana (192 hj), 528i asemele 530i, võimsus kasvas 231 hj-ni. Ka 525td ja 525tds M51 vahetas välja nüüd M57 - 520d ja 525d.
E39 sedaane toodeti kuni suveni 2003, juulis 2003 tuli välja järeltulija E60. Universaale toodeti veel 2004. aastani. Viimastest autodest maksid Saksamaal 1. märtsi 2003 seisuga 535i 46 000, 540i 52 500, M5 75 500, 520d 32 050, 525d 34 850 ja 530d 37 500 eurot.
Karel Schwarzenberg
right|thumb|Karel Schwarzenberg right|thumb|Karel Schwarzenberg Karel Schwarzenberg (sündinud 10. detsembril 1937 Prahas), täielik nimi saksakeelses kasutuses Johannes Nepomuk Josef Norbert Friedrich Antonius Wratislaw Mena von Schwarzenberg, on Tšehhi poliitik, partei TOP 09 esimees.
Aadlipäritolu Schwarzenberg elab nii Šveitsis, Baierimaal, mitmel pool Tšehhis kui ka Viinis Schwarzenbergide palees, nimetades end Šveitsi passiga keskeurooplaseks (tal on nii Šveitsi kui ka Tšehhi Vabariigi kodakondsus).
Schwarzenberg sai keskhariduse Viinis ning õppis hiljem õigusteadust Viinis ja metsandust Münchenis. Õpingud jäid aga pooleli, sest ta pidi pärast kasuisa surma 1965. aastal hakkama haldama suguvõsa vara.
1990–1992 oli Schwarzenberg Václav Haveli kantsler. 2004. aastal valiti ta Praha 6. linnaosa esindajaks parlamendi ülemkojas. Mirek Topoláneki teises valitsuses oli ta 2007–2009 välisminister. Parteitu Schwarzenbergi nimetas valitsusse Roheline Partei, millele see ministrikoht vastavalt koalitsioonilepingule kuulus.
11. juunil 2009 sai Schwarzenberg uue partei TOP 09 esimeheks, saades 99,4% häältest ja jäädes ise hääletamisest kõrvale.
2013. aasta Tšehhi presidendivalimistel tuli ta Miloš Zemani järel teisele kohale. Ta sai esimeses voorus 23,4% ja teises 45,2% valijate häältest.
Vahur Keldrima
Vahur Keldrima (sündinud 27. augustil 1961 Raplas) on eesti arst ja tervishoiuametnik, erakonna Eesti Keskerakond liige.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja töötanud mitmes Tallinna haiglas juhtivatel kohtadel, sealhulgas Tallinna Hooldushaigla peaarstina. Samuti on Vahur Keldrima töötanud Sotsiaalministeeriumi kantslerina. Aastatel 1996–2020 oli ta Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti juhataja.
Vahur Keldrima on Tallinna Lastehaigla, Ida-Tallinna Keskhaigla ja Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige.
Sorrento
Sorrento on linn Lõuna-Itaalias Campanias Sorrento poolsaarel.
pisi|tühi|Sorrento, taamal [[Vesuuv]]
1177
1177. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad - 1170. aastad - 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad
Aastad: 1172 1173 1174 1175 1176 - 1177 - 1178 1179 1180 1181 1182
Albaania Demokraatlik Partei
Partei asutati 1990. aasta detsembris pärast seda, kui Tirana Ülikoolis puhkenud tudengirahutused sundisid kommuniste loobuma üheparteisüsteemist. See oli esimene opositsioonierakond, mis Teise maailmasõja järel Albaanias registreeriti.
Erakond võitis 1992. ja 1996. aasta märtsis toimunud parlamendivalimised, kuid 1997. aasta alguses puhkenud rahutused viisid sama aasta suvel ennetähtaegsete valimisteni, mille tulemusel tõugati konservatiivid võimult.
Juulis 2005 toimunud parlamendivalimiste järel sai Albaania peaministriks Sali Berisha, kes on juhtinud seda erakonda alates 1991. aastast, mil ta valiti selle esimeseks esimeheks.
Jüri Ennet
pisi|Jüri Ennet 2019. a oma töökabinetis. pisi|Jüri Ennet 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Jüri Ennet (sündinud 25. augustil 1943 Väike-Kõpu vald Matsimaa talu) on eesti arst ja poliitik, erakonna Eesti Keskerakond liige.
Albaania Demokraatlik Partei
Aastail 1992–1997 oli Berisha Albaania president ning Albaania praegune riigipea Bamir Topi juhtis enne presidendiks saamist selle erakonna parlamendirühma.
Jüri Ennet
Nimepilt "Jüri O.-M. Ennet" kajastab tema vanemate nimesid: Oskar ja Reet Maris.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna nii psühhiaatri kui ka spordiarstina ning mõlemal alal ka praktiseerinud. Ta on riiklikult tunnustatud kohtupsühhiaatriaekspert. Ta on olnud ka Eesti Eriolümpia arst ja õppejõud, õpetades psühhiaatriat, kliinilist psühholoogiat ja kohtupsühhiaatriat. Jüri Ennet on töötanud üle 20 aasta Tallinna Psühhiaatriahaigla psühhiaatri ja osakonnajuhatajana.
Albaania Demokraatlik Partei
Albaania Demokraatlik Partei on Euroopa Rahvapartei vaatlejaliige ja Rahvusvahelise Demokraatide Liidu täisliige.
Jüri Ennet
2009. aasta seisuga on Ennet Ida-Tallinna Keskhaigla Hooldusravikliiniku juhataja ning kuulub ka sama haigla nõukogusse. Selle kõrvalt töötab ta õppejõuna Sisekaitseakadeemias, kohtupsühhiaatriaeksperdina ja ka oma erapraksises (FIE Jüri Ennet – Gratia).
Jüri Ennet on Tallinna Arstide Liidu liige, aastatel 1999–2005 kuulus ta ka selle juhatusse.
Isiklikku
Ennet on abielus ja tal on kolm tütart. Tema isa vennad olid Artur Ekbaum ja Juhan Ekbaum.
Loometöö
Jüri Ennet on mänginud psühhiaatrit minisarjas "Täna õhtul Leo Põld".
1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 6. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 5.–9. veebruarini 1929. aastal Poolas Zakopanes. Kavas olid murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 17 km ja 50 km, suusahüpped 90 m mäelt ja suusakahevõistlus.
17 km
<br style="clear:both" />
50 km
Kuupäev: 9. veebruar
<br style="clear:both" />
Normaalmägi + 18 km
Kuupäev: 5. veebruar
<br style="clear:both" />
Normaalmägi
Kuupäev: 5. veebruar
<br style="clear:both" />
Medalid
<br style="clear:both" />
Tallinna–Rapla–Türi maantee
Tallinna–Rapla–Türi maantee (registrinumbriga 15) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee kuuendal kilomeetril Tallinna linnas Järve liiklussõlmes. Tallinna linna tänavana kannab nime Viljandi maantee. Tee pikkus on 97,2 km. Rapla linna tänavatena kannab nimesid Tallinna maantee ja Viljandi maantee. Tee lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 78. kilomeetril Türi linnas. Türi linna tänavana kannab nime Tallinna tänav.
Asulad Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres
Tallinna linn, Kangru alevik, Luige alevik, Saustinõmme küla, Lokuti küla, Tõdva küla, Kirdalu küla, Tagadi küla, Urge küla, Kohila alev, Loone küla, Lohu küla, Mälivere küla, Röa küla, Kuku küla, Hagudi alevik, Hagudi küla, Aranküla küla, Uusküla küla, Rapla linn, Valtu küla, Kaerepere küla, Hertu küla, Valtu-Nurme küla, Saksa küla, Metsaääre küla, Koogimäe küla, Kehtna alevik, Nadalama küla, Rõue küla, Hiie küla, Põllu küla, Palasi küla, Lelle alevik, Kastna küla, Kändliku küla, Käru alevik, Kõdu küla, Kolu küla, Lokuta küla, Türi linn.
Nekroos
Nekroos ehk kärbus ehk koekärbus (ladina keeles necrosis) on enamiku eukarüootsete elusorganismide osa (elundi, koe või koeosa) rakkude kohalik programmeerimata surm erinevate kahjustavate tegurite toimel.
Nekroosi võivad põhjustada mitmed tegurid ja organismid. Taimedel on loomadest erinevad signaalmolekulide rajad ning taimekudedes võivad nekroosi ehk nekrootilise ülitundlikkuse vastuse (ingl hypersensitivity response) esile kutsuda nii toitainete vaegus, viirused, bakterid, ümarussid kui ka stress.
Inimestel
Morfoloogiliselt võib nekroose liigitada järgmiselt:
Kasvaja nekrotiseerumine
Pahaloomuliste kasvajate kasv on nii kiire, et tihti ei jõua verevarustus kasvajarakke vajalike toitainetega varustada ning seetõttu tekib pahaloomulistes kasvajates nekroos. Esineb mitmesuguseid kasvaja nekroosi tüüpe: kasvajarakkude kokkupuutel väliskeskkonnaga ja võimaliku anaeroobse infektsiooniga tekib kasvajas ja elundis gangreen (nt emakavähi korral), nekroosi kasvajast väljamurdumisel tekib kasvaja haavandumine, õõneselundis tekib mulgustus, näärmekasvajates (nt rinnavähk, eesnäärmevähk) tekib komedonekroos.
Boris Kirt
Boris Kirt (sündinud 8. aprillil 1942) on eesti insener ja tippjuht.
Ta lõpetas mehaanikainsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. Õppis aspirantuuris Süsteemsete Uuringute Instituudis Moskvas, majandusteaduste doktor,
Ta on töötanud tehastes Norma ja Salvo peakonstruktori ja peainsenerina.
Ta on juhtinud Eesti Vabariigi Rahvamajanduskomiteed, Eesti Innovatsioonifondi, Eesti Börsinõukogu ja EBS-i teadusnõukogu; on olnud Eesti Vabariigi Valitsuse majandusnõunik.
Ta on stažeerinud USA-s, Austrias ja Itaalias.
Ta kuulus aastatel 2006–2012 Eesti Keskerakonda.
Roosiromaan
pisi|Mirth and Gladness lead a Dance in this miniature from a manuscript of the Roman de la Rose in the [[Bodleian Library (MS Douce 364, folio 8r)]] "Roosiromaan" (prantsuse "Le Roman de la Rose") on allegooriline prantsuse poeem. Teos on kirjutatud kahes osas. Esimese osa kirjutas 1230. aasta paiku Guillaume de Lorris, teise osa lisas 1279. aastal Jean de Meung. Autorid ründavad usupimedust ja rumalust. pisi|püsti=0.7|Roman de la Rose (ed. 1914)
Sisukokkuvõte
Noormees näeb Roosi ja armub sellesse, kuid tal ei lasta seda noppida. Teoses esineb nii häid kui ka halbu tegelasi, näiteks lahke Tervitus, Suuremeelsus, Kaastunne, Keelepeks, Häbi, Hirm jms. Peategelased on Loodus ja Mõistus. Teose lõpus lubab Loodus siiski Noormehel Roosi noppida.
Oikumeenia
Oikumeenia tähendab kristlikus maailmas koostööd konfessioonide vahel. Oikumeenia alus on teoreetiline Kristuse kirik, kuhu kuuluvad kõik ristitud. Kirik on aja jooksul lagunenud roomakatoliku, õigeusu ja protestantlikeks kogudusteks. Peale selle on hulk sekte, kes ei tunnista kiriku oikumeenilist ühtsust.
Oikumeenia ajaloost
1992. aastal Porvoo ühisavaldus, Põhja-Euroopas uus osaduskond: anglikaani, Šoti, Iiri, Põhja- ja Baltimaade kogudused kooskõlastasid ühise arusaama piiskopiametist.