cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nezdenice
Peeter-Pauli kirik
Aastal 1945 hävis kirikutorn küla tabanud suurtükitule tõttu peaaegu täielikult. Järgmisel aastal tehti torn korda ja pühitseti uued kellad, alles jäi vaid üks vanem, aastast 1675 pärinev kirikukell. Taas remonditi torni aastal 1994, mil see toestati terasest ankruga. Samuti lisati sinna kapsel külavanema ja preester Plachého sõnumiga tulevastele põlvedele. Järgmisel aastal lisati kirikule elektriline kellamäng. Ehitustööde kogumaksumus oli 250 000 Tšehhoslovakkia krooni. Kiriku ruumides on säilinud XVI sajandi algusest pärinev ristimiskivi, mida ehib Holubice Ořechovskýte vapp.
Jan Nepomucký kuju
Väikeste mõõtmetega kuju asub kohaliku häärberi lähistel vana seltsimaja ja lasteaia tagahoovis. Algne skulptuur oli valmistatud liivakivist, ent aastal 1993 asendati see liiva ja liimi segust kujuga. Kuju rekonstrueerimistööde koordinaator oli skulptor Jan Jelínek.
Vastavalt teosele "Nezdenské kroniky" tellis kuju küla elanik Jan Sedlák majast nr 5, kes osales aastal 1866 Austria-Preisi sõjas. Lahinguis preislastega kaotas ta mõlemad käed: üks alates õlast ja teine küünarnukist (ka olevat ta kaotanud mõlemad silmad). Pärast Viini haiglast lahkumist sai ta sealsetelt elanikelt suurt rahalist toetust. Pärast koju naasmist kasutas ta osa saadud rahast kuju püstitamiseks, soovides sellega tänada heldeid annetajaid.
Rahvakombed
pisi|upright|left|Vastlarongkäik Nezdenice külas, esiplaanil mees puidust käega
Nagu teisteski Määri Slovakkia külades, nii olid ka Nezdenices Teise maailmasõja eel levinud mitmed rahvakombed, mis on tänapäevaks hääbunud. Neid, mis mingil kujul tänapäevani on säilinud, tähistatakse üldiselt tunduvalt tagasihoidlikumal kujul. nende seas on ka Nezdenice pulmakombestik. Pulmapidu peeti seal terve nädala ja pulmaliste poole kogunes kogu küla rahvas. Külla kutsuti kõik sugulased kolmanda astme nõbudeni ja nende kostitamiseks tapeti lehm ning siga. Lisaks olid laual koogid ja pulmatort, mille valmistamiseks kulus kuue leiva küpsetamiseks vajalik jahukogus. Pulmatordi taina sõtkus pereema ja seda tegevust saadeti tantsu ning lauluga. Pulmakookide ahju panemise õiguse said küla peale vaid kaks peret ja ka see sündmus kujunes suureks rõõmupeoks. Pärast tordi valmimist lõigati see lahti ja siis esitleti pruuti peigmehele. Esmaspäeval enne pulmi kutsus peigmees oma sõbrad endale külla, seejärel pidi muusika kestma kuni hommikutundideni. Teisipäeval oli pidu pruudi pool ja kolmapäeval olid pruudi üleandmise rõivaste valmistamise talgud. Neljapäeval toimetati pruutkleit peigmehe majja.
Teine tähtis püha oli esimene ülestõusmispüha, mil neiud, kel vanust vähem kui viisteist aastat, otsisid metsast mõne männi ja ehtisid selle pühapiltidega. Seejärel kõndisid nad rahvalaule lauldes majast majja. Perenaised andsid aga tüdrukutele vastutasuks leiba, mune ja raha. Ka nigulapäeva htut tähistati eriliselt. Selle õhtu pidustused olid väga lõbusad ja lärmakad. Toimus rongkäik, millel osalesid kuradid ja inglid, samuti ka surm, husaarid, korstnapühkija, karu, jahimehed ja teised. Muutunud kujul on säilinud vastlakarneval. Algselt kestis vastlate tähistamine kolm päeva. Nädal enne vastlaid valiti noorem ja vanem korrapidaja, kes kõndisid küla pel ringi ja valvasid, et kord oleks nii kõrtsis kui kirikus. Vastlate puhul maskeerisid külaelanikud endid, kusjuures kohustuslik oli see, et keegi pidi olema harjusk, keegi juut ja keegi kaupmees. Pidu peeti kuus nädalat enne ülestõusmispühi, esmaspäeval ja teisipäeval. Vastlarongkäiguga liitusid kogu küla noored, nii poisid kui tüdrukud, noormehed kandsid rahvarõivaid (sinna juurde kuulusid puidust nikerdatud käed), mängis lõõtspill. Rongkäik liikus majast majja, majades kogunesid noormehed ringidesse ja tantsisid, veheldes sealjuures puidust mõõkadega. Pärast koguti muusika ja etenduse eest tasu. Korda hoidsid valitud vanemad, selle rikkujad pidid aga trahvi maksma. Tänapäeval toimub vastlarongkäik ainult ühel päeval, seda vastlate eelsel laupäeval, ja see suundub kohaliku kabeli juurde. Kohalikud jälgivad seda oma kodude juurest ja kostitavad selles osalejaid kookide, pirukate, maiustuste ning slivovitsiga. Õhtut koordineerivad kohalikud klubid (jalgpalliklubi, SDH, SČK jt), õhtul toimub õnneloos ja autasustatakse parimat maski.
Üks traditsioon, mis vahepeal hääbus ja aastal 1962 taas elustati, on pudelikasti matused. Kõik pidustused, sealhulgas ka sellele ajale sattunud pulmad, pidid lõppema õhtul vastu tuhkapäeva. Noorte jaoks mängis muusika ja kestis pidu kella kolmeni lõunal, ülejäänutel, eriti aga abielupaaridel, kestis pidu poole ööni.
Anepesa oja
Anepesa oja on oja Saaremaal Vendise, Anepesa ja Kaarmise külade maal.
Oja algab Vendise külas 1,5 km Kasesoost idas ning suubub Kaarmise hoiuala moodustavasse madalsohu. Suue asub Kaarmise külas Kaarmise-Jõempa karstialal Tõlli–Mustjala maanteest läänes ja Kaarmise järvest 1 km põhjas.
Enne kuivendustöödega veetaseme alandamist moodustas Kärla jõe ülemjooksu.
Tšernjavskaja balletistuudio
Tšernjavskaja balletistuudio oli aastatel 1923–1946 Tallinnas pausidega töötanud era-balletikool, mille asutas Galina Jarova-Tšernjavskaja.
Koolis õppisid teiste seas Nadežda Taarna, Zoja Kalevi-Silla, Veera Leever.
Maksatsirroos
pisi|Vasakul on normaalne ja paremal haigestunud maks Maksatsirroos (ladina keeles cirrhosis hepatis) on krooniliste maksahaiguste lõppfaasiks pöördumatud muutused maksakoes ehk maksatsirroosi teke.
Maksatsirroos on kogu maksa haarav struktuurimuutus, millele on iseloomulik maksarakkude hävimine ja maksa sidekoestumine. Häirub maksa tavapärane vereringe ja sünteesivõime. Haiguse sümptomid sõltuvad vereringehäirest (vererõhust maksa värativeenis) ja maksarakkude talitlushäire raskusest (sünteesivõime langusest). Suurenenud portaalrõhk (st vererõhk värativeenis) põhjustab söögitoru veenilaiendite tekke ning vedeliku kogunemise kõhuõõnde, põrn suureneb. Samuti võib esineda naha kollasus, maksa suurenemine, iseeneslikud veritsused või verejooks söögitoru veenilaiendeist, palavik. Oluline on vereplasma valgu albumiini ja vere hüübimistegurite sünteesi langus maksas.
Maksatsirroosihaigel võivad tekkida kesknärvisüsteemi häired (nt entsefalopaatia), mis süvenevad maksapuudulikkuse ja selle kõige raskema vormi – maksakooma kujunemiseni. Sagedasemaks tüsistuseks on verejooks söögitoru veenilaiendeist. Astsiit ehk vesikõht võib maksatsirroosihaigel omakorda tüsistuda astsiidivedeliku infitseerumisega, kujuneb spontaanne ehk isetekkiv bakteriaalne peritoniit ehk kõhukelmepõletik. Maksatsirroosi ravi on eelkõige sümptomite ravi, mida korraldab arst.
Värbrüdi
pisi|Värbrüdi Värbrüdi ehk värbrisla (Calidris temminckii) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja.
Éric Boullier
Éric Boullier (sündinud 9. novembril 1973) on prantsuse motosporditegelane. Praegu on ta direktor McLaren Vormel 1 meeskond ja asepresident Formula One Teams Association (FOTA).
Šķieneri
Šķieneri on küla (lielciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas.
Küla asub valla kirdeosas merepinnast 130 meetri kõrgusel, Riiast 187 ja valla ning piirkonna keskusest Gulbenest 4,1 km kaugusel.
Küla rajati XX sajandil kui riikliku ettevõtte Lauktehnika tööliste asula. Šķieneris on Stāķi postkontor, seal on Šķieneri bussipeatus.
Aastal 2015 oli külas 425 elanikku, aastal 2017 aga 398 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 360.
pisi|tühi|Šķieneri
Interreg
Programmi eesmärgid
Programmi põhieesmärk on stimuleerida liikmesriikide vahelist koostööd Euroopa Liidu eri tasanditel. Üks selle peamisi eesmärke on vähendada mõju riigipiiride kasuks võrdse majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu kogu riigi territooriumil Euroopa Liidus.
Interreg algatuse eesmärk oli tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust kogu Euroopa Liidus, edendades tasakaalustatud arengu mandri kaudu piiriülest, riikidevahelist ja piirkondadevahelist koostööd. Erilist rõhku projektides pööratakse koostööle EL naaberpiirkondade riikidega. Interreg II mahus oli programmi üheks eelistuseks koostöö Skandinaavia ja Balti riikide vahel.
Organisatsioon
Interreg I käivitati algselt ajavahemikule 1989–1993. Programmi jätkati edasi Interreg II mahus aastatel 1994–1999 ja Interreg III mahus aastatel 2000–2006. Eelnevad etapid suleti aastal 2008. Praegune koostöö Interreg IV mahus hõlmab aastaid 2007–2013. Interreg erineb enamikust ühtekuuluvuspoliitika programmidest ühes olulises aspektis: see hõlmab koostööd kahe või enama liikmesriigi vahel. Interreg programmi mahus realiseeritud projektid peavad tõendama positiivset mõju arengule mõlemal pool EL piiri (nii liikmesriikides kui nende vahetutes naabrites). Kui meetmete rakenduskavad on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni tasemel, siis reeglina on abi osakaal 50%. Mõnedel juhtutel (vaesemates riikides) võib toetus olla ka kuni 100% projekti kuludest. Projektides võivad partneriteks olla eri riikide nii avaliku sektori asutused kui eraettevõtted.
Tegevusvaldkonnad
Kogu programm on jagatud kolmeks – Interreg A (piiriülene koostöö), B (riikidevaheline koostöö) ja C (piirkondadevaheline koostöö).
Piiriülene koostöö külgnevate piirkondade vahel eesmärk on arendada piiriüleseid majanduslikke ja sotsiaalseid keskusi läbi ühiste arengustrateegiate. See Interreg vahendite osa on mahukaim ja eesmärk on luua administratiivne infrastruktuur ka kohalikul tasandil Interreg vahendite kasutamiseks. Eesti haakus programmiga Interreg IIA tasandil (näiteks Soome-Eesti koostöö Paldiski linna alternatiivse arengukava väljatöötamisel ja kohaliku omavalitsuse spetsialistide koolitamisel).
Riikidevaheline koostöö hõlmab riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, eesmärgiga saavutada parem lõimumine Euroopa Liidus. Koostöö peab haarama paljude riikide koostööd sarnaste probleemide lahendamiseks. Eestis on käivitatud üle kümne Interreg IVB programmi, sh osavõtt Läänemere riikide koostööst sisemere ja saarestike uurimiseks ja kaitsmiseks.
Piirkondadevahelise koostöö eesmärk on tõhustada piirkondliku arengu poliitika ja vahenditega läbi ulatuslike teabevahetuse ja kogemuste jagamise (koostöö võrgustikud). See on rahaliselt kõige väiksema osa, kuid programmid hõlmavad eranditult kõiki ELi liikmesriike. Interreg IIIA programmi mahus realiseeriti Soome-Eesti koostöös üle 150 projekti, millest suur osa aitas ette valmistada Eesti liitumist Euroopa Liiduga.
Välislingid
Politikerezh rannvro Unaniezh Europa Politique régionale de l'Union européenne
Alsėdžiai
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Alsėdžiais kaevandatakse savi.
Alsėdžiais asub vana linnamägi. Alevis on aastal 1793 valminud kirik, selle värav ja kellatorn (valminud aastal 1679). Alevi juures asub X–XIII sajandil kasutusel olnud kalmistu.
Ajalugu
Alsėdžiai linnamäge on esimest korda mainitud aastal 1253. Toona asus see kuralaste Ceklise muinasmaakonnas. Kroonikates kannab asula nime Aliseiden või Alizeyde.
Aastal 1421 andis Vytautas asula Medininkai piiskoppidele (Medininkai piiskopkond oli praeguse Telšiai piiskopkonna eelkäija). Piiskoppide valdusse jäi asula XIX sajandi keskpaigani, mil tsaarivõimud valduse konfiskeerisid. Piiskop Baltramiejus Svirenkavičius püstitas sinna aastail 1475–1476 esimese kiriku. Kas XV sajandi lõpus või XVI sajandi alguses sai Alsėdžiaist alev.
Aastal 1702 hakati alevis pidama laatasid. Kuni XX sajandi keskpaigani elas seal suur juudi kogukond. Nõukogude ajal oli Alsėdžiai kohaliku kolhoosi keskasula.
Siila Peep
Töö koolmeistrina
Siila Peep õpetas lapsi sama korra järgi nagu Ignatsi Jaak Kambjas, kes oli koolmeistri ametis olnud 1690. aastast. Igantsi Jaak oli ka Peebu õpetaja ning mentor. 1725. aastal toiminud kirikuvisitatsioon kinnitab, et Kambja köster ja koolmeister Ignatsi Jaagu abiline oli Siila Peep.
Isiklikku
Isikuimi Siila esineb kiriku- ja kroonikaraamatutes ka kujul Sila, Silla, Sihla, Siela, Syla.
1730. aasta veebruaris oli 40-aastaselt surnud tema naine Kadde (Kadi), ilmselt poeg Ado sünnituse tõttu. Abikaasa Kadde oli Peebust 20 aastat noorem, neil oli viis last: Hans, Paap, Hels, Peep, Ado.
Siila Peep lahkus igavikku seitse aastat pärast 1736. aasta visitatsiooni. 1748. aastaks oli Räpina koolimaja nii ära lagunenud, et vajas põhjalikku remonti. 1777. aastal oli Päidlas (Otepää kihelkonnas) koolmeistriks Siila Hans. Ei ole teada, kas tegu võis olla 1715. aastal sündinud ja 1735. aastal leeris käinud Siila Peebu vanima pojaga.
Production I.G
Production I.G (jaapani keel: 株式会社プロダクション・アイジー Kabushiki-gaisha Purodakusyon Ai Jī) on alates 1987. aastast tegutsev Jaapani animatsiooni- ja produktsioonifirma, mille asutas Mitsuhisa Ishikawa.
Firma tütarettevõte on Los Angeleses asuv televisioonianime tootmisele spetsialiseerunud Xebec (asutatud 1995). 1997. aastal asutatud Bee Train tegutseb iseseisva ettevõttena alates 2006. aastast.
Production I.G kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA).
Hossein Amir-Abdollahian
pisi|Hossein Amir-Abdollahian Hossein Amir-Abdollahian (pärsia keeles حسین امیرعبداللهیان; sündinud 1964 Damghanis Semnani provintsis) on Iraani diplomaat ja poliitik. Ta on 25. augustist 2021 Iraani välisminister.
Alan Greenspan
pisi|Alan Greenspan Alan Greenspan (sündinud 6. märtsil 1926 New Yorgis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane.
Aastatel 1987–2006 oli ta Föderaalreservi juhatuse esimees. 1974–1977 oli ta USA presidendi majandusnõunike nõukogu esimees.
Ta kuulub Vabariiklikku Parteisse.
Kaitlyn Maher
Kaitlyn Ashley Maher (sündinud 10. jaanuaril 2004 Novis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide laulja.
Nelja-aastaselt osales ta telesaates "America's Got Talent" ning jõudis seal kümne parima hulka. 4. detsembril 2008 esines ta riiklikul jõulupeol (National Christmas Tree) 7000 pealtvaatajale, muuhulgas ka president George W. Bushile.
2009. aastal sõlmis ta plaadilepingu firmaga Indie Extreme. Samal aastal ilmus ka tema debüütplaat "You Were Meant To Be".
Rasmus (eesnimi)
Rasmus on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84.
2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75.
Palupõhja looduskool
thumb|right|Palupõhja looduskooli hoone Palupõhja looduskool on Alam-Pedja looduskaitsealal Palupõhja külas asuv loodushariduskeskus.
Ajalugu
Kooli peetakse endises Jaago talus. Koolihooneks ostsid selle looduskaitseühing Kotkas ja Eestimaa Looduse Fond 2001. aastal. Pärast renoveerimist alustas looduskool 2004. aastal tööd: keskkonnahariduslike ürituste, seminaride ja koolituste majutamist.
Eikaži
Eikaži on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Küla lähedalt lähevad läbi maanteed A3 ja V80. Külla jääb Eikaži bussipeatus.
Eikažit on esmamainitud 1248. aastal (Gervicule ehk Ieikisile).
2006. aastal oli külas 124 elanikku.
Vabalevi
Vabalevi (inglise k free-to-air, lühend FTA) hõlmab tele- ja raadiokanaleid, mille programmi on võimalik vastu võtta vabalt, see tähendab tasuta ja liitumislepinguta. Vabaleviprogramme edastatakse krüpteerimata ehk koodivabal kujul. Neid levitatakse maapealse antennivõrgu ja satelliidivõrgu kaudu.
Kiripugu-rüdi
Eestis on ta eksikülaline.
Vabalevi
Eestis on võimalik detsimeeterlaine- ehk UHF-antenniga vabalt vastu võtta mitut digitelevisiooni programmi ning sobiva satelliiditaldriku ja digiboksiga (satelliidituuneriga) sadu satelliittelevisiooni programme (nt ülekandeid Euroopa Parlamendist ).
2015. aasta märtsis lisandus vabalevile tasuta hübriid-TV-teenus, mis põhineb HbbTV-standardil. See asendab endist teleteksti ja pakub vaatajale osa neist interaktiivsetest (tagasikanali) võimalustest, mis seni on olnud kaabeltelevisiooni kasutajatel: saateid järelvaadata, samuti vaadata tekstina ja videotega uudiseid ning ilmateadet. Lisaks Eesti vabalevi telekanalitele on võimalik vastu võtta raadioringhäälingu programme, lisanduda võib internetipõhiseid telekanaleid.
Hübriidtelevisiooni kasutamiseks on vajalik internetiühendus allalaadimiskiirusega vähemalt 2 Mbit/s ja HbbTV-võimekusega nutiteler (need hakkasid müügile jõudma 2013. aastal).
Sarnakilbis
Sarnakilbis  (ladina scutum loreale ka scutum frenale, sün loreale;frenale) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Sarnakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel on harilikult üks sarnakilbis ja see paikneb, külje pealt vaadatuna, ninakilbise ja silmaeesse kilbise vahel. Sarnakilbise morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Varbla II maailmasõjas hukkunute ühishaud
pisi|Ühishaua juurde püstitatud mälestusmärk Varbla II maailmasõjas hukkunute ühishaud on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Helmkülas Varbla kirikuaias asuv II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Ühishaua keskel on 1950. aastal püstitatud mälestussammas.
Ühishaud on arvele võetud kultuurimälestisena.
The Syne
The Syne on Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1992.
Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
Kasahstan 2018. aasta taliolümpiamängudel
Kasahstan osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 46 sportlasega, kes võistlesid 9 alal.
Iluuisutamine
Võistlesid Deniss Ten, Aiza Mambekova ja Elizabet Tursõnbajeva.
Kelgutamine
Kasahstani esindas Nikita Kopõrenko.
Kiiruisutamine
...
Laskesuusatamine
Võistlesid Vassili Podkorõtov, Maksim Braun, Vladislav Vitenko, Timur Hamitgatin, Roman Eremin, Alina Raikova, Darja Klimina, Galina Višnevskaja, Olga Poltaranina, Elizaveta Beltšenko.
Lühirajauisutamine
...
Murdmaasuusatamine
Aleksei Poltoranin, Deniss Volotka, Jevgeni Velitško, Vitali Puhhalo, Valerija Tjuleneva, Anna Shevtšenko, Elena Kolomina
Vigursuusatamine
...
Mobiiltelevisioon
Mobiiltelevisioon on televisioon, mida võetakse vastu mobiilsete (kaasaskantavate) seadmetega. Niisugusteks seadmeteks on praegusajal nutitelefon ja tahvelarvuti. Laiemas tähenduses kuulub mobiiltelevisiooni mõistesse ka telesignaali (st telesaadete) vastuvõtt liikuvates seadmetes, näiteks autos, sest stabiilseks vastuvõtuks on siis vajalik spetsiaalne edastustehnika.
Audiovisuaalse sisu edastamiseks mobiilsetesse seadmetesse on välja töötatud mitmeid tehnilisi lahendusi. Euroopas on pikka aega rööbiti arendatud kaht mobiiltelevisiooni standardit:
USA vastav standard on
Mobiiltelefon tagab seejuures tagasikanali interaktiivteenusteks (nt saadete järelvaatamiseks või salvestamiseks).
Eesti teleteenuste pakkujad edastavad nutiseadmeisse telesaateid internetikeskkonnas.
Muraste looduskool
Muraste looduskool on Suurupi poolsaarel endise Muraste mõisa pargis asuv looduskool.
Muraste Looduskool on asutatud Studio Viridis Loodushariduse ja Eestimaa Looduse Fondi poolt 2006. aastal.
Looduskooli juhataja on Val Rajasaar.
Francesco Guardi
Francesco Guardi (5. oktoober 1712 – 1. jaanuar 1793) oli üks 18. sajandi tuntumaid veduudi- ja maastikumaalijaid Itaalias Veneetsias.
Elukäik
Tema mõlemad vanemad sündisid väljaspool Veneetsiat, kuid kolisid sinna, et isa Domenico saaks oma kunstnikukarjääri arendada. Domenico Guardi oli pärit Mastellinast Itaalias ning Francesco ema Claudia Pichler Viinist Austrias. Guardi vanemad kohtusid Viinis, kui Domenico seal kunsti õppis.
Lisaks Francescole oli peres veel kaks last, õde Cecilia ja vend Girolamo, kes olid Francescost vanemad. Francesco perekonnas tegelesid paljud maalikunstiga. Lisaks tema isale veel ka onu ja vanem vend ning hiljem Francesco enda poeg, kuid teised pereliikmed sellega kuulsust ei saavutanud.
Francesco Guardi õde Cecilia abiellus maalikunstniku ja graafiku Giovanni Batista Tiepologa, kes juba abiellumise ajal kuulsust kogus. Tiepolol ja Francescol oli suur vanusevahe (16 aastat) ning praeguseks ei ole leitud ühtegi tõendit selle kohta, kas kaks kunstnikku tegid koostööd või mõjutasid teineteist mingil muul moel.
Guardi abiellus ajavahemikus 1760–1770 ning tal oli kolm poega. Pärast Guardi surma asus ateljees tööle tema poeg Giacomo, kes maalis oma isa kombel ka linnavaateid. Giacomo maalid olid Francesco Guardi teostega nii sarnased, et neist osa puhul pole siiani suudetud kindlaks teha, kumb on nende autor.
Oma eluajal Francesco suurt tuntust ei saavutanud ning tema teoseid tellisid vähesed, enamasti kohalikud. Teada on vaid üks inglise tellija, kes oli Guardi loomingust huvitatud, kuid tema isikut pole suudetud tuvastada. Guardi töid võrreldi peamiselt 18. sajandi tuntuima veduudimaalija Canalettoga, kes oli sel ajal juba laiemalt tuntud maalikunstnik.
Vanas eas müüs ta palju oma pilte linnatänavatel turistidele, sest tol ajal oli alguse saanud juba hoogne kunstinautlejate reisimine Veneetsiasse. Guardi suri 80-aastaselt mitte eriti jõukana oma ateljees S. Cancianos Veneetsias.
Areng kunstnikuna
Huvi kunsti vastu tekkis Francescol juba varajases eas. Esmalt alustas ta figuurimaalijana ning töötas koos vanema venna Girolamoga. Nende koostöö ajal oli Francescol pigem õppija ja nõustaja roll ning siiani ei ole täpselt kindlaks tehtud, kas paljud nende tol ajal valminud teosed on maalinud Francesco või Girolamo. Enim levinud arvamus on siiski see, et maalid valmisid kahe venna koostööna. Tema venna Girolamo stiili on kirjeldatud kui mitte väga originaalset ja meisterlikku. Paljud tema kompositsioonid olid laenatud. Girolamo kasutas tuhmhallikaid ja punaseid toone, tema figuuride kehad olid pehmed ning ka kangaid kujutas ta liigse pehmusega. Figuuride peade loomulik kesktelg oli küljele nihutatud ning neil olid suhteliselt teravad ninad.
Pärast venna surma 1770. aastatel hakkas Francesco tegelema peamiselt maastikumaaliga. Algul võis tema teostes märgata palju karnevalistseene, hiljem liikus fookus linnavaadete maalimisele.
Lisaks vanema venna juhendamisele õppis Guardi ka Antonio Canale juures. Canale kasutas camera ottica meetodit, et saavutada tõepärasem pilt, ning seda tehnikat kasutab ka Guardi. Ei ole teada, kui kaua Guardi Canale juures õppis, kuid ka nende hilisemates teostes on näha teineteise mõjutusi. Näiteks kasutab Guardi oma teostes Canale kompositsioone. Mõne maali loomisel tegid nad koostööd, näiteks tuntud Veneetsia kunstiteadlane ja kirjandushuviline Algarotti palus neil maalida Vicenza basiilika vaatega Riatlo sillalt.
Hiljem võttis ta ka ise õpilasi ning tegeles maalimisega elu lõpuni. Kuulsust hakkas Guardi koguma alles pärast surma ning tänaseks päevaks on ta tuntud kui üks parimaid Itaalia veduudimaalijaid.
Looming ja tellijad
Algusaastatel oli märgata sarnasust tema ja Canaletto teoste vahel, kelle ta veduudimaalide maalimisel endale peamiseks eeskujuks oli võtnud. Hiljem arenes tal oma stiil, mis oli õhu- ja valgusküllane ning palju maalilisem kui Canalettol, lisaks on teda peetud Veneetsia veduudimaali uusima vormi loojaks. Guardi maalide temaatika on peamiselt veduudipildid eri linnaosadest, merevaated ning pidulikud stseenid sise- ja välisruumides.
Elatise teenimiseks pidi Guardi palju tööd tegema. Tal ei olnud võimalik osta kõige paremaid molberteid ja värve, mille tõttu tema piltidel ei olnud kuigi pikk eluiga ning need olid raskesti säilitatavad.
Lepingu kohaselt pidi Guardi paavsti külaskäigust maalima neli maali. Esiteks paavsti saabumine Algasse San Giorgios. Teiseks ametlik vastuvõtt peakohtuniku ja tema naise juures SS. Giovanni e Paolo kloostri saalis. Kolmandaks kõrgeima missa tähistamine SS. Giovanni e Paolo kloostris ning viimaseks paavsti õnnistused Scuola di San Marco ees.
Guardi teadis, et tellitud teosed ei jää Itaaliasse, seepärast tegi ta neist koopiad, mis on hiljem avastatud ning erinevad originaalidest mõne detaili puudumise poolest. Originaalmaalid asuvad muuseumides Pariisis, Inglismaal ja Saksamaal.
Edwards ei usaldanud Guardi täpsust täielikult ning seetõttu kontrollis teoste valmimist võimalikult palju. Ka nende eest saadud tasu oli väike.
Üks huvitav Guardi teos on ka "Suur kanal koos San Simeone Piccolo ja Santa Luciaga". See on 1780. aastatel valminud õlimaal, mis kujutab vaadet Suurele kanalile, kuid mitte kaldalt, vaid näib, nagu oleks see maalitud paadist keset kanalit. Maali vasakus ääres on näha Santi Simeone e Giuda kirikut, teisel pool Santa Lucia kirikut. Guardi valib maalimiseks sama osa kanalist, mis on tema teisel maalil "Suur kanal Santa Lucia ja Selaziga". Maalidel mängib ta Suure kanali proportsioonidega, venitades seda tegelikkusest natuke laiemaks, ning koos mõjuvad need kaks teost justkui panoraam.
Heite piirväärtus
Heite piirnorm (inglise emission limit value) on heidet iseloomustava näitaja tase, mida kindlaksmääratud ajavahemikus või ajavahemikes ei tohi ületada või mille piiresse tuleb jääda.
Anastasia
Anastasia võib tähendada järgmist:
Daniil
Daniil on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniil 1913 mehel.
Aromantilisus
Aromantilistel inimestel on vähe või üldse mitte romantilist atraktsiooni. Aromantik pole sama mis aseksuaalne. Aromantikud võivad olla alloseksuaalsed kui ka aseksuaalsed.
Mihkel Tomberg
Mihkel Tomberg (26. juuli 1996 -) on Eesti mälumängur, kabetaja, jalgpallur ja poliitik. 2021. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Pärnus.
Tomberg on aastaid korraldanud iganädalasi mälumänge ning seda nii Tartus kui Pärnus. Tema korraldatavate mälumängude populaarsusest kõneleb suur rahvahulk näiteks Pärnus, mis igale tema mängule koguneb. Pärnus on mälumängude toimumise päevaks jäänud püsima kolmapäev.
Eiji Morioka
Eiji Morioka (jaapanipäraselt 森岡 栄治 Morioka Eiji; 8. juuni 1946 Osaka – 9. november 2004 Kawanishi suurlinn, Hyōgo prefektuur) oli Jaapani poksija.
Morioka sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Valerian Sokolovile (NSV Liit).
Morioka poksis aprillist 1969 kuni septembrini 1970 elukutselisena. Ta osales kokku 10 kohtumisel ning võitis neist 6 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta pidi edasisest poksimisest loobuma, sest tal tekkis silma võrkkesta irdumine. Ta tegutses hiljem poksiametnikuna ning asutas Kawanishi suurlinnas ka oma poksikooli.
Isiklikku
Eiji Morioka nõbu Toshiyuki Morioka tegi 2008. aastal filmi, mis jutustab Eiji Morioka elust.
Surnud 22. novembril
Siin loetletakse 22. novembril surnud tuntud isikuid.
Älverüdi
pisi|Älverüdi Älverüdi ehk älverisla (Calidris acuminata) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Abaševo
Abaševo ehk Apaš (vene Абашево, tšuvaši Апаш) on küla Venemaal Tšuvaššias Tšeboksarõ rajoonis, Abaševo külaasunduse keskus. Asub Rõkša jõe vasakul kaldal, 124 m kõrgusel merepinnast ja 20 km kaugusel Tšeboksarõst.
Abaševo järgi on nime saanud Abaševo kultuur. 1925. aastat kaevati küla lähedal välja 3 kurgaani, millest leiti keskmise pronksiaja hauad.
1795 oli külas 142 talu 439 mehe ja 431 naisega. 1897 oli külas 437 elanikku, 1939. aastal 573 elanikku ja 2010. aastal 230 majapidamist ning 838 elanikku.
Elanikud on peamiselt tšuvašid.
Urmas Varblane
Urmas Varblane (sündinud 20. juulil 1961 Mõisakülas) on eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvusvahelise ettevõtluse professor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2009).
Haridus
Ta on ennast täiendanud Augsburgi ülikoolis (Saksamaa), Kieli Maailmamajanduse Instituudis (Saksamaa), Bentley Kolledžis (USA), Londoni Ülikooli Kolledžis (UCL, Suurbritannia) ja Zernike Grupis Groningenis (Holland).
Töökäik
Urmas Varblane oli aastatel 1984–1985 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna stažöör-uurija ning 1985–1986 assistent. Aastatel 1986–1989 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli aspirant. Ta töötas 1989–1992 Tartu Ülikoolis vanemõpetajana, 1992–1993 lektorina ning 1993–2000 dotsendina. Aastatel 1993-2000 oli ta Euroteaduskonna (EuroFaculty) Tartu Keskuse juht ja Euroteaduskonna asedirektor. Ta töötas Tartu Ülikooli (TÜ) majandusteaduskonna juhtimise ja turunduse instituudi juhatajana aastatel 2001–2005; teadusprodekaanina 1999–2001 ja 2005–2019. Ta on TÜ rahvusvahelise ettevõtluse professor alates 2001. aastast ja Tartu Ülikooli senati liige 2014. aastast.
Aastail 2002–2006 oli Varblane Eesti Vabariigi presidendi majanduskomisjoni liige.
2009. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks majandusteaduse alal, ta kuulub akadeemias humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda ning oli 2009–2019 sama osakonna juhataja.
Urmas Varblane on alates 2009. aastast Eesti Panga nõukogu liige, alates 13. juunist 2023 esimees ning 2014. aastast Eesti Eelarvenõukogu liige.
Teadustöö
Urmas Varblane on Eesti nüüdisaegse, turu- ja teadmistepõhisele majandusele ülemineku majandusteaduse üks rajajatest. Tema peamised uurimisvaldkonnad on otseste välisinvesteeringute roll majanduse ümberstruktureerimisel, riigi innovatsioonisüsteem, sektoraalsed innovatsioonisüsteemid küpsetes tööstusharudes, üleilmastumine ja majandusliku konvergentsi protsess ja ettevõtete rahvusvahelistumine.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Varblane on olnud retsenseerija erinevates teadusajakirjades, nagu Research Policy, Technovation, Science and Public Policy, Industry and Higher Education, Transnational Corporations, Journal of East West Business, Journal of Knowledge Economy, Baltic Journal of Economics, Economic Systems, Journal of Small Business jt.
Isiklikku
Urmas Varblane on abielus, tal on kaks tütart ja poeg. Tema hobideks on suusatamine, ehitamine ja filateelia.
Delegeerimine
Delegeerimine on 1) enda esindajaks ehk delegaadiks saatmine; 2) (juriidilises keeles) volitamine.
Uimastav juustumari
Uimastav juustumari (Withania somnifera) on maavitsaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Botaaniline kirjeldus
Uimastav juustumari on mitmeaastane poolpõõsas. Uimastav juustumari võib kasvada 20–25 cm kõrguseks. Tema alumised lehed paiknevad järjestikuselt, ülemised vastakalt. Lehed on tumerohelise värvusega ja elliptilised. Õied paiknevad 3–6 kaupa lehtede kaenlas, on kollakasrohelise värvusega ja lõhnavad ebameeldivalt. Viljaks on punane mari.
Uimastava juustumarja juur ja leht (Withaniae radix et folium) on taimne droog.
Jüri Kermik
Haridus ja töö
Jüri Kermik lõpetas 1982. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) sisearhitektuuri ja mööblikujunduse erialal. 1994 aastal lõpetas ta Royal College of Arti mööblidisaini erialal (magister) ning 1998 omandas samas ülikoolis ka doktorikraadi vineeritehnoloogia ja -disaini ajaloo erialal.
Ta on Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.
Looming
1980-ndate lõpus oli Jüri Kermikut hakanud huvitama mööblidisain, eriti toolid, ning ta hakkas tegema koostööd Soome mööblifirmaga Avarte. "Esimene Avartega tootmisse jõudnud tool (ON-tool) oli edukas. Seda müüdi hästi Skandinaavias ja ka Jaapanis ning valiti Alvar Aalto, Yrjö Kukkapuro jt kuulsuste tööde kõrval disaini esindama Soome juubelinäitusele Saksamaal."
Suur osa tema loomingust on pühendatud A. M. Lutheri vabriku ajaloo ning toodete uurimisele, mis sai alguse 1994. aastal tehtud magistritööst Royal Collage of Artis. Samal teemal kaitses ta ka doktoritööd 1998. aastal.
Nende uurimistööde põhjal kirjutas ta kaks teost:
Jüri Kermiku üheks lemmikmaterjaliks on vineer, mida on ta kasutanud paljudes töödes. Vineeri kohta on ta öelnud: "Vineer on industriaalajastu markantseimaid leiutisi. On loodud tehnoloogiline menetlus, et muundada puit universaalsete omadustega materjaliks, mille rakendusalad ja tooteliigid on praeguseks loendamatud. Tehismaterjalidest küllastunud maailmas on vineeril hindamatu omadus säilitada loodusliku aine ehedus ja ilu, vääristamaks inimese elamist-olemist raamivat keskkonda. Sellest ka vineeri massiline kasutus mööblitootmises ja igikestev töö, mida tehakse tehnoloogia, tootmismeetodite ja vormikujunduse arendamisel ja uurimisel."
Strobeli orkester
Strobeli orkester oli eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1931–1939 ja mille eesotsas oli laulja ja trummar Kurt Strobel.
Jüri Kermik
Looming
Jüri Kermiku eeskujudeks mööblidisainis on Gerrit Rietveld, Alvar Aalto, Marcel Breuer ja Yrjö Kukkapuro.
Strobeli orkester
Ansambel esines näiteks Tallinna öölokaalis "Dancing Palace Gloria", Vanemuise teatri restoranis, Estonia teatri Valges saalis.
Jüri Kermik
Isiklikku
Jüri Kermiku abikaasa on Riina Kermik (s. 1956). Neil on 3 last: metallikunstnik Jürgen Kermik (s. 1981), mööblikunstnik Liisa Kermik (s. 1984) ja Mikk Kermik.
Strobeli orkester
Ansambli tegevus lakkas pärast seda, kui Kurt Strobel põgenes 1939. aastal Saksamaale.
Jüri Kermik
Isiklikku
Alates 1992. aastast elab ja töötab Jüri Kermik Inglismaal.
Kõvernokk-rüdi
pisi|Kõvernokk-rüdi Kõvernokk-rüdi ehk kõvernokk-risla (Calidris ferruginea) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja.
Anastasia (eesnimi)
Anastasia (kreeka Ἀναστασία) on kreeka päritolu naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 88. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastasia 1940 naisel.
Dahling
Dahling on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.
Korruptsioonitaju indeks
Maailma maad korruptsioonitaju indeksi järgi (2022). Legend: {{Legend|#008000|Skoor 89+}} {{Legend|#00bf00|Skoor 80 (k.a) – 89 (v.a)}} {{Legend|#00ff00|Skoor 70–79}} {{Legend|#80ff00|Skoor 60–69}} {{Legend|#ffff00|Skoor 50–59}} {{Legend|#ffbf00|Skoor 40–49}} {{Legend|#ff8000|Skoor 30–39}} {{Legend|#ff4000|Skoor 20–29}} {{Legend|#ff0000|Skoor 10–19}} {{Legend|#bf0000|Skoor alla 10}} {{Legend|#c0c0c0|Info puudub}}|500px|pisi Korruptsioonitaju indeks (inglise keeles Corruption Perceptions Index ehk CPI) on indeks, milles on maailma riigid järjestatud "ekspertarvamuste ja arvamusküsitluste põhjal välja selgitatud avaliku sektori korruptsiooni taju järgi". Indeksi definitsiooni järgi on korruptsioon "usaldatud võimu kuritarvitamine isikliku kasu saamiseks". CPI-d avaldab igal aastal aastast 1995 rahvusvaheline organisatsioon Transparency International.
Bredasdorp
Bredasdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis, Overbergi ringkonna halduskeskus.
Linn on asutatud 1838. aastal.
Dahling
Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
Bredasdorp
Linn on saanud nime Kaplinna esimese linnapea Michiel van Breda järgi.
Bredasdorp asub 35 kilomeetrit Nõelaneemest põhja pool.
Korruptsioonitaju indeks
Tabel
Legend:
2020–2022
Hinnangut ei ole antud järgnevale 17 riigile: Andorra, Antigua ja Barbuda, Belau, Belize, Kiribati, Liechtenstein, Marshalli Saared, Mikroneesia Liiduriigid, Monaco, Nauru, Palestiina, Saint Kitts ja Nevis, Samoa, San Marino, Tonga, Tuvalu, Vatikan
Laura Siegemund
pisi|Laura Siegemund juulis 2019 Laura Siegemund (sündinud 4. märtsil 1988 Filderstadtis Baden-Württembergis) on saksa tennisist.
Tema kõrgeim koht WTA edetabelis on olnud 27. (29. august 2016).
Jaaniöö värvi limusiin
"Jaaniöö värvi limusiin" on 1981. aastal valminud Riia Filmistuudio mängufilm.
1995. aastal valisid Läti filmivaatajad rahvahääletusel filmi "Jaaniöö värvi limusiin" kõigi aegade parimaks Läti filmiks.
Süžee
Vanatädi Mirta elab Vidzemes Cēsise lähedal ühes külas. Tema mees on surnud, üks ta poegadest on jäänud sõjas teadmata kadunuks, teine hukkunud. Ühel päeval ei ole külapoe müüjal Mirtale vahetusraha tagasi anda ja selle asemel annab müüja talle loteriipileti. Kuid selle piletiga võidab Mirta auto "Žiguli" (VAZ-2101). Senini ei ole Mirta sugulased temast suuremat hoolinud. Nüüd saabuvad aga nad kohale, lootes et Mirta pärandab auto kellelegi neist. Tekib palju koomilisi olukordi. Lõpuks saab Mirta aru, et mitte keegi neist ei vääri autot ja ta pärandab "Žiguli" oma vanapoisiks jäänud noorpõlve kavalerile.
Polina
Polina võib tähendada järgmist:
Stahlbergi stuudio
Stahlbergi stuudio oli 20. sajandi algusest kuni 1942. aastani Tartus tegutsenud laulustuudio, mida juhtis ooperilaulja Georg Stahlberg.
Tuntumaid stuudios õppijaid olid teiste seas Rudolf Jõks, Alfred Sällik, Martin Taras, Aarne Viisimaa.
Siila
Siila on Räpina kandi põline lisanimi.
Esimesed teated
Teated lisanime kasutusest Pääsna külas pärinevad 1670. aastast – Siela Peep. Varem oli see lisanimi olemas Väike-Veerksu külas: 1630 Syla Mert, 1625, 1627, 1638 Silla Merdt (Mart).
Esineb kiriku- ja kroonikaraamatutes ka kujul Sila, Silla, Sihla, Siela, Syla.
Õigeusu teooria
On oletatud, et lisanimi põhineb vene õigeusu eesnimel Си́ла [siila], mis on olnud kasutusel iseseisva kalendrinimena ning rohkem tuntud eesnimede Selivan ja Silvan mugandusena. Kreekakatoliku nimekalendris olevate nimede peamine alus on kreeka Silvanos (ladina Silvanus) (Petrovskij 2005: Селива́н, Си́ла, Сила́н, Сильва́н; Superanskaja 2010: Си́ла). XVIII sajandil väga levinud Siila lisanimi võib olla Räpinas ka korduvalt tekkinud, vrd nt Venemaalt tulnud talupoja nimi Pilli Silat (1731 Veriora külas), millele vastab ilmselt ristinimi Silanti (Сила́нтий), edasiarendus kalendrinimest Silan. Siila alusnimena (või ortodoksi nimede mõjul Siilaks teisenenud vanema nimena) võib olla ka keskaegne läänekristlik nimi St Gilles.
Maaüksuse teooria
Teise teooria kohaselt lähtub lisanimi sõnast "siil" tähenduses pikk kitsas riba – maariba, põlluriba. Nii võru kui seto keeles on sõna vasteks siil/siilo (vrd "pikä maasiilo"), mitmuses siila (vrd "hingemaa siila"). Selles tähenduse võib lisanimi viidata iidsele maaharimise viisile ehk ribapõllundusele. Varasemad ribapõllud pärinevad keskmisest rauaajast (450–850). Ribapõllud osutavad külade väljakujunemisele seniste üksiktalude asemel. Külakogukonna üheks tunnuseks on ühine maakasutus. Kuna ribapõllud osutavad ühe asustusüksuse põllumaa jagatusele talude vahel, siis võibki nende puhul rääkida külakogukonna ja külade olemasolust. Seda teooriat toetab asjaolu, et "Siila" on talukoha nimena Kagu-Eestis, eelkõige Räpina kihelkonnas, olnud ajast aega väga levinud.
Tuletatud perekonnanimed
Lisanimest Siila on tuletatud Räpina ainunimed Siilbeck, Siilbaum, Siilaberg, Siilson, Siiliwask, Silanarrusk, Siland, Silasson, Silats.
Jäätmete kõrvaldamine
Jäätmete kõrvaldamine (inglise waste disposal või final (ultimate) disposal) on jäätmete keskkonda viimiseks või selle ettevalmistamiseks tehtav toiming.
Siila
Seos kohanimedega
Räpina kihelkonnas asuva Sillapää küla ja hilisema mõisa nimi on varasel kujul esinenud järgmiselt: 1582 Syllaba, 1588 Sylaba, 1630 Silla Peh kylla, 1638 Sillape,1731 Süllaphä. Nime on ühel korral kirja pandud ka vere-lõpulisena: 1601 Sillafer. Nime on võimalik tõlgendada Räpina põlisest isikunimest Siila lähtuvaks: Siila+pää.
Jäätmete kõrvaldamine
Levinumad jäätmete kõrvaldamise toimingud on jäätmete ladestamine prügilatesse ja jäätmete põletamine.
Siila
Seos kohanimedega
Räpina kihelkonnas on Siila soo (Siilasuu), Siilametsa ja Siila oja. Toolamaa mõisa kaardil aastast 1859 on märgitud Siila Silla nulk. Siilaots on olnud Räpina kihelkonnas asuva Võuküla osa.
Jäätmete kõrvaldamine
Vaata ka
Waste management
Siila
Seos kohanimedega
Kõik tänapäeva Siila-nimelised kinnistud jäävad omaaegse Räpina kihelkonna piiridesse.
Isikuid
Siila Peep (1670–1743) oli Räpina koolmeister ja köster aastatel 1731–1743, Ignatsi Jaagu õpilane.
Land der Berge, Land am Strome
Land der Berge, Land am Strome ("Maa mägedes, maa jõe ääres") on Austria Vabariigi riigihümn, mis võeti kasutusele 1946. aastal. Algselt Wolfgang Amadeus Mozartile omistatud, kuid tõenäoliselt Johann Holzeri loodud meloodiale sobitati järgmisel aastal tekst, mille pani kirja Paula von Preradović.
Gita-Maren Linnaks
Gita-Maren Linnaks (22. august 1932 – 21. märts 2014) oli eesti õpetaja.
Ta oli Tallinna 20. Keskkooli õppealajuhataja.
Gita-Maren Linnaks maeti 19. aprillil 2014 Tallinna Rahumäe kalmistule.
Suurupi poolsaar
pisi|[[Ninamaa neem Suurupi poolsaarel.]] pisi|Vööthuul-sõrmkäpp Suurupi looduskaitsealal. Suurupi poolsaar on poolsaar Eesti põhjarannikul Harjumaa loodeosas Harku vallas umbes 20 km Tallinnast läänes. Selle rannikut ümbritsevad läänest Lohusalu laht ja idast Kakumäe laht.
Poolsaarel asuvad Muraste, Suurupi ja Viti küla.
Poolsaare edelaosas asub Vääna-Viti kaitseala.
Hoiusekindlustus
Hoiusekindlustus on kindlustussüsteem, mis tagab enamikule hoiustajatest nende vara täieliku või osalise säilimise ka panga pankroti korral. Kõik süsteemiga liitunud pangad on kohustatud deponeerima kindla summa kindlustusfondi. Hoiusekindlustuse ülesanne on ka tarbijakaitse, sest peale stabiilsuse tagamise hüvitab enamik hoiusekindlustuse skeeme ainult väikehoiustajate (eraisikute ja väikeettevõtete) hoiuseid.
Hoiuste Kindlustajate Rahvusvahelise Ühingu (International Association of Deposit Insurers) statistika järgi oli 2014. aasta 31. jaanuari seisuga mingi hoiusekindlustuse vorm kasutusel 113 riigis (võrreldes 12 riigiga aastal 1974). Kindlustussüsteemi kasutuselevõttu kaalus 40 riiki.
Hoiusekindlustuse taustast
Pankadel ei ole kohustustust säilitada hoiustatavat raha täielikult – neil on lubatud suurem osa sellest summast välja laenata või investeerida. Selle kohta on kasutusel termin "osalise reserviga pangandus". Kui paljud pangalt raha laenanutest ei suuda oma laenusid tähtajaks tagasi maksta, riskivad panga võlausaldajad (sealhulgas hoiustajad) kahjudega. Et pankade tegevus toetub klientide hoiustele, mida saab välja võtta vähese etteteatamisajaga või üldse ilma selleta, on rahalistes raskustes pankadel kalduvus pangajooksudeks ehk olukordadeks, kus hoiustajad soovivad enne panga võimalikku maksejõuetust kiiresti raha välja võtta. Kuna finantsasutuste krahhid võivad kaasa tuua mitmesugust kahju (sealhulgas majanduslangust), hoiavad poliitikakujundajad alal hoiusekindlustuse süsteeme, et kaitsta hoiustajaid ja anda neile kindlus, et nende raha ei ole ohus.
Hoiusekindlustuse süsteem võib aidata meelitada riiki välisinvestoreid, kes hoiustaksid pankades passiivselt suuremaid rahasummasid. Süsteemi olemasolu tõttu on selles riigis tõenäolisemalt suurem passiivsete välisinvesteeringute määr (kindlustatava summa piires). Veel võimaldab süsteem suurendada pankadel rahapakkumist, ilma et piisava rahastuseta pankasid tabaksid pangajooksud, mida kindlustus ennetab.
Hoiusekindlustus loodi Ameerika Ühendriikides väikepankade kaitseks ajal, mil riigis olid veel kasutusel haruettevõtete rajamist reguleerivad eeskirjad. Pankade tegevus oli asukohaga piiratud ja neil ei olnud võimalik saada kasu mastaabisäästust, eriti ühiskasutusest ja tasaarveldusest. Föderaalvalitsus pani hoiusekindlustusele aluse eesmärgiga kaitsta vaesemate osariikide kohalikke pankasid.
Hoiuste kindlustamisega tegelevaid institutsioone juhivad või on need asutanud valdavalt valitsused, samas ei tohi need moodustada osa riigi keskpangast. Mõned asutused on aga kas riigi toetusel või ka ilma selleta tegutsevad eraettevõtted.
Mitmes riigis toimib korraga rohkem kui üks hoiusekindlustuse süsteem (nt Austrias, Kanadas, Saksamaal, Itaalias ja Ameerika Ühendriikides). Teisalt leidub ka selliseid hoiusekindlustuse süsteeme, mis katavad rohkem kui ühte riiki: näiteks kindlustab Ameerika Ühendriikide Föderaalne Hoiusekindlustuse Korporatsioon paljusid Marshalli saarte, Mikroneesia Liiduriikide ja Puerto Rico pankasid. Üks hoiusekindlustuse süsteem katab ka mitmeid Aafrika riike: Kameruni, Kesk-Aafrika Vabariiki, Tšaadi, Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Ekvatoriaal-Guinead ja Gaboni.
Tingimuste ühtlustamine
Hoiusekindlustuse tingimuste ühtlustamiseks võeti Euroopa Liidus 30. mail 1994 kasutusele hoiusekindlustuse direktiiv ehk Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ. See kohustas igat liikmesriiki omama süsteemi hoiuste tagamiseks, hoides samas hoiusekindlustuse ühtlustamist vähimal võimalikul tasemel. Selleks tasemeks oli ühtlustatud miinimumhüvitis 20 000 eurot. Direktiiv aga jättis liikmesriikide valida selle, kas hüvitatakse ka valitsuse, suurettevõtete ja finantseerimisasutuste hoiused.
Rahastamise tüübid
Hoiusekindlustuse skeemide rahastamiseks kasutatakse Euroopa Liidu liikmesriikides kolme süsteemi: Enamik liikmesriike, sealhulgas Eesti, kasutab suuremat kindlust pakkuvat eelrahastamist. Euroopa Liidu hoiusekindlustuse süsteemide alusprintsiip on asjaolu, et neid finantseerivad täies ulatuses pangad ja maksumaksja raha selleks ei kasutata.
Piiriülene pangandus
Hoiusekindlustuse süsteemiga on Euroopa Liidus esinenud probleeme piiriülese panganduse ja pankade filiaalide korral. Hoiustajatele, kelle raha on hoiul välisriigi panga filiaalis, peab pankroti korral hüvitised maksma see liikmesriik, kes andis pankrotistunud pangale tegevuseks litsentsi (ehk panga päritoluriik). Pankadele tekitas varem probleeme olukord, kus hoiuste hüvitamise tase päritoluriigis ja filiaali asukohariigis erines. Sellisel juhul rakendus keerukas täiendava hüvitamise süsteem. Peale pankade tõi see ka tarbijale kaasa lisakohustusi, sest hüvitist oli sellisel juhul vaja saada eri riikidest.
Süsteemi muutmine 2007.–2008. aasta finantskriisi ajal
Euroopa Liidu 2007. aasta novembris avalikustatud aruandest selgus, et paljud süsteemid piirasid kindlustuse kehtivust eraisikutega, vahel ka väikese või keskmise suurusega ettevõtetega. Ent kõigile süsteemidele oli ühine asjaolu, et need ei kehtinud suurtele hulgiklientidele. Selle otsuse taga on põhjendus, et suuremad kliendid on väiksemate klientidega võrreldes sageli tänu enda koostööpartnerite finantsriskide hindamisele paremas olukorras. Aruandes soovitati selle praktikaga jätkata, sest niisugused piirangud aitavad vähendada süsteemi kulusid ja suurendada süsteemi kättesaadavust nende jaoks, kes sellest garantiist tõesti sõltuvad.