cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hoher Riffler (Zillertali Alpid)
Hoher Riffler on mägi Zillertali Alpides, Tuxi peaaheliku (Tuxer Hauptkamm) idaosas, Austria Tirooli liidumaal. Tipp on põhjaküljel kaetud firniga, kuid lõunast paistab see kaljuse tipuna. Seljandikud jooksevad tipust edelasse, põhja, kirdesse ja kagusse, mõnel neist on lähenemisteed. Tipp on kergesti vallutatav Spannagelhausist läänes või Friesenberghausist lõunas ja seetõttu sagelikülastatud. Talviti on see kerge sihtpunkt suusaalpinistidele. Tippu tõusti esimest korda seoses Austria riigimõõtmisega. Esimene turist-ronija oli kirjanduse andmetel 1875. aastal keegi H. Weber, keda saatis giidina Georg Samer.
Ümbruskond
thumb|left|Hoher Riffleri tipuplokk läänest vaadatuna; ees Schwarzbrunnerkeesi liustik
Zillertali Riffler (Zillertaler Riffler) on liustikest ümbritsetud vaid põhjast ja läänest. Põhjas algab Federbettkees kohe tipu alt, samas läänes on palju väiksem Schwarzbrunnerkees. Kagus on Rifflerkeesi jäänused, mis on globaalse soojenemise tõttu suures osas taandunud. Naabertippude hulgas on Gefrorene-Wand-Spitzeni kaksiktipp (3288 m) piki edelaseljandikku (Südwestgrat) teisel pool Friesenbergscharte tuulepilu (2904 m). Teisel pool Federbettkeesi, piki põhjaseljandikku (Nordgrat), mis pöördub kirdesse, asuvad Griererkarspitze (2968 m), Napfspitze (2925 m) ja Realspitze (3038 m), mida eraldab Obere Rifflerscharte (2968 m). Piki kaguseljandikku (Südostgrat), Wesendlekarsees liustiku kohal (2375 m) ja eraldatud Untere Rifflerschartega (2774 m), on Kleine Riffler (2835 m). Lähim oluline asula on talispordikeskus Hintertux linnulennult u. 4 km loodes.
Baasid ja rajad
Friesenberghaus (2498 m) on baasiks jäävabale ronimisele piki lõunaharja (Südgrat). Friesenbergscharte lõhe ja edelaseljandiku (Südwestgrat) kaudu lähenemise baasiks on Spannagelhaus. Mõlemad marsruudid on sarnased ja UIAA I ronimisklassiga ning loetakse tavaliseks marsruudiks. Kirjanduse järgi võtab Friesenberghausist tipuristini jõudmine aega u. 2,5 tundi ja mõnevõrra vähem aega kulub Spannagelhausist alustades. Talviti saab tõusu teha lihtsa suusamatkana.
Heitkoguste vähendamise ühik
Heitkoguste vähendamise ühik ehk lühendatult HVÜ (inglise emission reduction unit, lühendatult ERU) on kaubeldav ühik (inglise trading unit) Kyoto protokolli ühisrakenduse projekti raames, kus see ühik võrdub ühe tonni vähendatud CO2 ekvivalendiga.
HVÜ kogus kantakse pärast kriteeriumidele vastavuse kontrollimist riiklikku kasvuhoonegaaside heitkoguste ühikutega kauplemise registrisse.
Kuivastu kõrts
Kuivastu kõrts on kultuurimälestis Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu külas.
Kuivastu kõrtsis sündis 1885. aastal luuletaja, tõlkija ja keeleteadlane Villem Grünthal-Ridala.
Tomás Luis de Victoria
pisi|Tomás Luis de Victoria Tomás Luis de Victoria (umbes 1548 – 27. august 1611) oli Giovanni Pierluigi da Palestrina kõrval üks olulisemaid vastureformatsioonist mõjutatud Rooma koolkonda kuulunud heliloojaid. Olles küll päritolult hispaanlane, möödus suurem osa tema viljakast tegutsemisajast Roomas.
Victoria oli tõenäoliselt Palestrina õpilane.
Nõmm (perekonnanimi)
Nõmm on perekonnanimi.
Tomás Luis de Victoria
Victoria muusika stiil
Victoria loomingut on võrreldes Palestrina omaga peetud emotsionaalsemaks. Selle emotsionaalsus väljendub
Nõmm (perekonnanimi)
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nõmm 1000 inimesel: 468 mehel ja 532 naisel. Perekonnanimede levikult on Nõmm meeste puhul 70. kohal ja naiste puhul 67. kohal.
Tomás Luis de Victoria
Victoria muusika stiil
Victoria loomingust leiab ka Veneetsia koolkonnale iseloomulikke mitmekooristiilis teoseid.
Valge ebašampinjon
Valge ebašampinjon (ka valge sirmik; Leucoagaricus nympharum, sünonüüm Macrolepiota nympharum) on seeneliik.
Tomás Luis de Victoria
Victoria helilooming
Victoria tuntumad teosed on liturgilise muusika tsükkel kannatusnädala teenistusteks "Officium Hebdomadae Sanctae" (1585) ja "Reekviem".
Valge ebašampinjon
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Age Bojaxhiu
Age Bojaxhiu (1905 – 1973) oli Nikollë ja Drane Bojaxhiu tütar, ema Teresa õde. Tema elust ei ole palju teada. Pärast isa surma lahkus ta koos emaga Skopjest ja asusid elama Albaania Kuningriiki. Õde oli selleks ajaks lahkunud Zagrebi kaudu Dublinisse ja sealt Kolkatasse.
Hallika mõis
Hallika mõis (saksa keeles Hallikas) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Tuvi tänav (Rakvere)
Tuvi tänav on tänav Rakveres.
Viktor Sokolov (sõjaväelane)
pisi|Viktor Sokolov Viktor Nikolajevitš Sokolov (Виктор Николаевич Соколов; sündinud 4. aprillil 1962) on Venemaa sõjaväelane (viitseadmiral, 2014), alates 17. augustist 2022 Venemaa Musta mere laevastiku ülemjuhataja.
Remo Randver
Remo Randver (kunstnikunimi Ig Noir; 31. märts 1984 Kunda – 24. september 2014) oli eesti kunstnik ja muusik.
Viktor Sokolov (sõjaväelane)
Elukäik ja tegevus
1985 lõpetas M. Frunze nimelise Kõrgema Mereväekooli Leningradis (õppis 1980–1985), 1992 Venemaa Sõjalaevastiku kõrgemad ohvitseride kursused (1991–1992), 1998 Kuznetsovi-nimelise Mereväeakadeemia (1995–1998), 2006 Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabiakadeemia (2004–2006).
Dr. John
Malcolm John Rebennack Jr. (lavanimi Dr. John; 20. november 1941 New Orleans, Louisiana osariik – 6. juuni 2019 New Orleans) oli USA laulja ja laulukirjutaja.
Ta sai tuntuks 1968. aastal debüütalbumiga "Gris-Gris", milles tõi kokku erinevaid mustanahaliste muusikastiile nagu bluus, R&B, funk ja bugi-vugi ning üheltpoolt psühhedeelia ja teiselt poolt Louisiana voodoo müstika.
Dr. John võitis karjääri jooksul kuus Grammy auhinda ja andis välja paarkümmend albumit. Ta ei olnud orienteeritud edetabelitele, kuid saavutas 1973. aastal singliga "Right Place, Wrong Time" esikümne koha.
Viktor Sokolov (sõjaväelane)
Elukäik ja tegevus
1985–1995 teenis Vaikse ookeani laevastikus: 1985–1987 patrull-laeva "SKR-61" miinitorpeedo lahingosakonna ülem, 1987–1989 miinitraaler "Jakor", 1989–1990 miinitraaleri "BT-51" miinitorpeedo lahingosakonna ülem; 1990–1991 miinitraaleri "Jakor" komandöri abi; 1992–1993 miinitraaler "Zarjad" komandör; 1993–1994 187. miinitraalerite divisjoni staabiülem, 1994–1995 81. miinitraalerite divisjoni komandör. 1998–2000 Vaikse ookeani laevastikustaabi operatiivvalitsuse osakonna ülem. 2000–2002 Vaikse ookeani laevastiku 165. pealveelaevade brigaadi staabiülem, 2002–2004 komandör. 2006–2010 Vaikse ookeani laevastiku Primorski flotilli staabiülem, 2010–2012 flotilli komandör. 2012–2013 Põhjalaevastiku Koola flotilli komandör. 2013–2019 Põhjalaevastiku ülemjuhataja asetäitja. 2016. aastal juhtis kaks kuud Vene mereväe ekspeditsiooniüksust, mis osales sõjategevuses Süüria rannikul.
17. jaanuaril 2020 nimetati Kuznetsovi nimelise Mereväeakadeemia ülemaks.
17. augustil 2022 teatas Venemaa riiklik uudisteagentuur RIA Novosti, et Sokolov on nimetatud Igor Ossipovi asemel Musta mere laevastiku ülemjuhatajaks.
Viitseadmiral (2014).
Remo Randver
Ta õppis Academia Gratas ja lõpetas 2009 Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal.
Wabag
Wabag on linn Paapua Uus-Guineas, Enga provintsi halduskeskus.
Wabag on elanike arvult väikseim Paapua Uus-Guinea provintsikeskus.
Kukka maastikukaitseala
thumb|Kukka maastikukaitseala piir Partsi külas, Partsi–Palade metsatee ääres Kukka maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.
Columbine'i koolitulistamine
Columbine'i koolitulistamine oli 20. aprillil 1999 USA-s Colorado osariigis Columbine'i keskkoolis toimunud koolitulistamine. Tulistajateks olid sama kooli abituriendid Eric Harris ja Dylan Klebold. Tulistamises hukkus 12 õpilast ja üks õpetaja. 21 inimest sai tulistamises vigastada ja lisaks veel kolm koolist põgenemisel. Pärast tulistamist sooritasid Harris ja Klebold kooli raamatukogus enesetapu. Lisaks tulistamisele, sisaldas keeruline plaan ka koolikohviku pommitamist, autopommide lõhkamist ja peitepommide kasutamist.
Kuigi toimepanijate motiivid on ebaselged, dokumenteerivad nende isiklikud märkmikud nende soovi rivaalitseda Oklahoma City pommitamisega ja teiste surmavate intsidentidega 1990. aastate Ameerika Ühendriikides.
Koolitulistamise ajendid
Rünnaku esialgne idee väidetavalt kuulus Harrisele, keda peetakse koolitulistamise plaani dominantseks pooleks. Klebold oli Harrise lähedane sõber, kes väidetavalt "läks Harrise plaanidega kaasa".
Kiusamine
Harris ja Klebold on mitmeid kordi kurtnud koolikiusamise üle. Neid peeti andekateks lasteks, kuid on ka öeldud, et nad olid kooli suurimad outsiderid. Teati, et nad on koolis spordiga tegelevate abiturientide kiusamise sihtmärgiks saanud. Nädalaid enne koolitulistamist olid nad langenud avaliku häbistamise ja kiusamise ohvriks – kiusajad olid kooli jalgpalli meeskonna liikmed.
Ravimid
Harrise psühhiaater kirjutas talle välja antidepressandid, sest viimane oli kurtnud depressiooni, viha ja suitsiidsete mõtete üle. Harris on ka märkmikku pidanud, kus ta väljendas enda viha ühiskonna, kaasõpilaste ja inimkonna vastu.
Relvad
pisi|Hi-Point 995 karabiin pisi|150px|Intratec TEC-DC9 poolautomaatne käsirelv Mitu kuud enne rünnakut, Harris ja Klebold said endale kaks 9 mm tulirelva ja kaks 12-kaliibrist pumppüssi. Nende sõber, Robyn Anderson, oli poiste motiive teadmata ostnud neile karabiini ja kaks pumppüssi 1998. aasta detsembris toimunud relvanäituselt. Hiljem said noorukid käsirelva nende järgmise sõbra, Philip Durani käest.
Kasutades instruktsioone internetist, konstrueerisid Harris ja Klebold kokku 99 improvisatsioonilist lõhkepead, mis varieerusid disaini ja suuruse poolest. Nad saagisid oma relvade torude otsad ja käepidemed lühemaks, et neid oleks lihtsam peita.
Eric Harris
Harris kasutas enesetappu tehes oma pumppüssi, mille ta suunas suulae poole.
Dylan Klebold
Klebold kasutas enesetappu tehes oma käsirelva, mille ta suunas oma vasaku meelekoha peale.
Koolitulistamisele eelnenud sündmustik
20. aprillil 1999 saabusid Harris ja Klebold kell 11:10 kumbki eraldi Columbine'i keskkooli. Harris parkis oma auto 11. klassi õpilaste (juunioride) parklasse, lõunapoolse sissekäigu juurde, ja Klebold parkis oma auto 12.klassi õpilaste (seeniorite) parklasse, läänepoolse sissekäigu juurde. Kooli kohvik, nende peamine pommitamise eesmärk, oli kummagi parklasektori vahel.
Pärast autode parkimist – kummaski autos olid kella 12:00-ks õhkima seatud varjatud pommid – said nad Harrise auto juures kokku, kus nad võtsid kaks propaanipommi (kumbki kaalus 9 kg) ning mille järel nad suundusid kohvikusse mõned minutid enne õpilaste lõunapausi. Noorukid paigaldasid õlakottidesse varjatud pommid kohvikusse, enne kui kumbki naasis oma sõiduki juurde parklasse, oodates pommide lõhkemist. Pommid pidid detoneerima kell 11:17.
Tulistamise algus kell 11:19
Kui kohvikusse paigaldatud pommid ei lõhkenud, said Harris ja Klebold kokku ning kõndisid relvastatult kooli poole. Nad kõndisid läänepoolse sissepääsu treppidel, olles ühel tasemel koolist läände jääva spordiväljakuga ja kooli sees asetseva raamatukoguga, mis oli otse kohviku kohal. Sellest vaatepunktist oli kohviku läänepoolne sissepääs treppide alumises otsas, vanimate õpilaste parkla kõrval.
Kell 11:19 lõunatas 17-aastane Rachel Scott oma sõbra Richard Castaldoga kooli läänepoolse sissepääsu kõrval rohu peal. Castaldo ütles, et ta nägi ühte tulistajat viskamas torupommi, mis ainult osaliselt lõhkes. Ta ei võtnud seda tõsiselt, sest arvas, et tegu oli mõne lihtsa lõpetajate vembuga. Samal hetkel kuulis üks pealtnägija Eric Harrist karjumas "Läks! Läks!". Tulistajad võtsid välja relvad nende vihmamantlite alt ja nad hakkasid Castaldot ja Scotti tulistama. Scott sai neli tabamust ning suri kohe. Castaldo sai kaheksa tabamust rinnakusse, kätte ja alakehasse, mille järel ta oli halvatud allapoole rinnakut. Ta kaotas seejärel teadvuse. Pole teada kumb avas tule, kuid teatakse, et Harris tappis Scotti. Castaldo teadustas, et Scott sai esimese tabamuse.
Pärast esimest kahte laskmist, Harris võttis oma vihmamantli seljast ja sihtis oma 9 mm karabiini läänepoolsete treppide ees seisvale kolmele noorukile: 15-aastasele Daniel Rohrbough'le, 16-aastasele Sean Graves'le ja 16-aastasele Lance Kirklin'le. Kolm sõpra olid treppidest üles minemas otse tulistajate all. Kirklin hiljem teadustas Kleboldi ja Harrise nägemist treppide tipus, enne kui paar avas tule. Kõigi kolme nooruki pihta avati tuli ning kõik said haavata. Koolis sees mõned õpilased arvasid, et tegu on kahe abituriendi naljategemisega. Kohvikus sees sai üks arvuti- ja äriõpetaja Dave Sanders kohe aru, et tegu pole naljaga, vaid sihiliku koolirünnakuga.
Harris ja Klebold hakkasid tulistama viit lääne poole jäävat õpilast, kes istusid treppidega külgneva rohuplatsi peal. 15-aastane Michael Johnson sai haavata näkku, jalga ja kätte, kuid ta jooksis ja põgenes. 16-aastane Mark Taylor sai rinnakusse, kätesse ja jalgadesse haavata, mille järel ta langes maa peale, kus ta teeskles surma. Kolm ülejäänud õpilast põgenesid vigastusteta.
Klebold kõndis treppidest alla kohviku poole. Klebold läks Kirklini juurde, kes oli juba haavatuna maas, vaikselt kutsudes abi. Klebold ütles "Muidugi. Ma aitan sind," mille järel ta lasi teda näkku, haavates teda kriitiliselt. Daniel Rohrbough ja Sean Graves läksid treppidest alla, kui Kleboldi ja Harrise tähelepanu oli pööratud õpilastele, kes olid rohu peal. Graves – vööst allapoole halvatud – roomas kohviku sissepääsu juurde ja kaotas teadvuse. Klebold tulistas Rohrboughi, kes oli juba niigi Harrise laskudest saatuslikult haavatud, lühikese maa pealt rinnaku vasakupoolsesse ülemisse ossa. Ta astus üle haavatud Gravesi, et siseneda kohvikusse. Ametnikud spekuleerivad, et Klebold tahtis kontrollida kohvikusse paigaldatud propaanipomme. Harris tulistast treppidest allapoole, tugevalt haavates ja osaliselt halvates 17-aastast Anne Marie Hochhalterit, kes üritas põgeneda. Klebold läks kohviku treppidest üles, et Harrisega ühineda.
Nad tulistasid spordiväljaku läheduses olevate õpilaste suunas, kuid ei tabanud kedagi. Nad kõndisid läänepoolse sissekäigu poole, visates torupomme, millest vähesed lõhkesid. Samal ajal kooli sees, kunstiõpetaja Patti Nielson oli märganud õpilaste trügimist ja kõndis koos 17-aastase õpilase Brian Andersoniga läänepoolse sissekäigu suunas. Ta kavatses välja minna ja öelda kahele õpilasele, et nad järele jätaksid, mõeldes et Klebold ja Harris filmisid midagi või tegid abiturientide nalja. Kui Anderson avas esimesed topeltuksed, Harris ja Klebold lasid akendest välja, vigastades teda lendava klaasiga ja tabades Nielsoni õlga šrapnelliga. Nielson jooksis tagasi mööda koridori raamatukogu poole, hoiatades õpilasi seal sees ning käskides neil laudade alla minna ja vaikida. Nielson võttis ühendust hädaabiliiniga ja peitis end raamatukogu administraatori leti alla. Anderson oli sisemiste ja välimiste uste juures maha jäänud.
Robert Kimbrough
Robert Shane Kimbrough (sündinud 4. juunil 1967) on Ameerika Ühendriikide endine astronaut ja sõjaväelane.
Kimbrough lõpetas 1989. aastal Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia ning osales AH-64 Apache piloodina operatsioonis "Kõrbetorm". 2004. aastal valiti ta NASA astronaudiks.
Paraneoplastilised sündroomid
Paraneoplastilised sündroomid on koondnimetus kasvajatega kaasnevate haiguste ja kliiniliselt väljendunud sümptomite kohta loomadel, mis ei ole otseselt põhjustatud primaarsest kasvajast ja metastaasidest ühes elundis või elundkonnas vaid mida kutsuvad esile kasvajarakkude (vähirakkude) poolt eritatud signaalmolekulid või mediaatorained (hormoonid, peptiidid, tsütokiinid, immunoglobuliinid jt) ja lümfoid(-immuun)süsteemi üsna võimsad vastused neile.
Inimestel
Paraneoplastilised sündroomid võivad avalduda igas elundis ja koes ning need liigitatakse onkoloogiliste haigestumiste alla, mida esineb nii uute vähijuhtude kui ka kasvaja retsidiivide korral.
Paraneoplastilised sündroomid tümoomide korral
Vahel kirjeldatakse paraneoplastilisi sündroome ka primaarse kasvaja paikmega (elundiga) seotult. Nii seostatakse tüümuse kasvaja tümoomiga mitmeid paraneoplastilisi sündroome:
Paraneoplastilised sündroomid kopsuvähi korral
Kopsuvähi korral esineb neoplastilisi sündroome sagedasti.
Hematoloogilised
Sündroom nimetati paraneoplastiliseks sündroomiks 1940. aastatel.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Paraneoplastic syndrome seisuga 01.10.2014.
Põhjamaade majandus
pisi|[[1863. aastal asutatud Stockholmi börs on Põhjamaade suurim aktsiabörs]] pisi|[[Scandinavian Airlines ehk SAS on Skandinaavia suurim lennukompanii, mis asutati 1946. aastal Rootsi, Taani ja Norra lennukompaniide ühisfirmana. Pildil on ettevõttele kuuluv Airbus A321]] Põhjamaade majandus koosneb Rootsi, Taani, Norra, Soome ja Islandi majandustest ning seda iseloomustab kõrge arengutase, avatus ja väliskaubanduse suur osatähtsus.
Põhjala riikide kiire muutumine vaestest ja põllumajanduslikest maadest moodsateks industrialiseeritud riikideks on tõmmanud palju tähelepanu Põhjamaade heaolumudelile ning taganud nende elanikele väga kõrge elukvaliteedi. Näiteks paigutuvad Põhjala riigid inimarengu indeksi alusel väga kõrge inimarenguga riikide sekka ja nende demokraatliku riigikorraldust on hinnatud maailma parimate sekka kuuluvaks.
Ühtsest Põhjala majandusest rääkimiseks annab lisaks sarnasele arengutasemele ja geograafilisele lähedusele põhjust ka ajalooline ja kultuuriline side ning eriti viimastel aastakümnetel aset leidnud ulatuslik majandusalane koostöö, mille saavutamisel on oma osa mänginud Põhjamaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu tegevused. Samuti on enda panuse andnud globaliseerumine ja mitmed suuremad ettevõtted (näiteks Nordea Pank, Sampo Pank, Arla, Stora Enso, Tieto, Telia Company AB, SAS Group jpt) võivad enda koduturuks pidada valdavat osa Põhjamaadest.
Iseloomustus
Põhjamaades toimus industrialiseerimine võrreldes Lääne-Euroopaga hiljem, kuid see leidis aset väga kiiresti ja selle toimumisele aitas suuresti kaasa rikkalike loodusressursside ulatuslik kasutuselvõtt. Soomele ja Rootsile oli siin abiks metsandus ja Rootsi tööstusrevolutsioonile kindlasti ka rikkalikud rauamaagi leiukohad riigi põhjaosas. Norra majanduse suurele edule pani aga aluse Põhjamerest ammutatav nafta ja maagaas. Kalandus on oluliseks sissetuleku allikaks nii Islandil kui ka Norras. Taani toetub suuresti põllumajandusele ja toiduainetööstusele.
Viimastel aastakümnetel on kiirelt paisunud teenindussektor ning järsult on suurenenud kõrgtehnoloogiliste ettevõtete roll Põhjala majanduses. Sellest tulenevalt on kasvanud innovatsiooni tähtsus ning Põhjamaades tehakse väga suuri kulutusi teadus- ja arendustegevusele. Eurostati andmetel ulatus juba 2004. aastal vastavate kulutuste osatähtsus SKP-st Rootsis 3,74, Soomes 3,51 ja Taanis 2,63 protsendini, samal ajal kui Euroopa Liidu vastav näitaja oli alles 1,90 protsenti.
Atsalama mõis
Atsalama mõis (ka Hagemäe mõis; saksa keeles Agginal) oli eramõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.
Põhjamaade majandus
Iseloomustus
Suurenenud on välisinvestorite roll, kuid see on ühtlasi kaasa aidanud uute majandussektorite kasvule ning sellest tulenevalt kogu Põhjamaade majandusele. Võimekus kaasa liikuda järjest muutuva maailmaga ning globaliseeruva majandusega on aidanud sellel regioonil tipus püsida.
Islandi majandus
pisi|[[Geotermaalenergia moodustab märkimisväärselt suure osa Islandi energiabilansis – umbes 40%. Pildil Nesjavelliri geodermaalne elektrienergiajaam Þingvelliris Islandil]]
Atsalama mõis
Mõis rajati 17. sajandil.
Põhjamaade majandus
Islandi majandus
Enne 2008. aasta majanduskriisi ja Islandi finantssüsteemi kokkukukkumist oli riik saavutanud stabiilse majanduskasvu, kõrge tööhõive ja tulude väga ühtlase jaotuse. Islandi pangakriis, mis tõi kaasa suuremate pankade pankrotistumise, tekitas aga terava vajaduse abiraha järele Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja teistelt riikidelt, et stabiliseerida rahvusvaluutat ja taastada finantssektorit.
Majandus sõltub suuresti kalandusest, mis annab 40% ekspordituludest ja enam kui 12% SKP-st ning pakub tööd 7% elanikkonnast. Seetõttu on viimastel aastakümnetel püütud tagant tõugata ka uute majandusharude arengut – seda eriti tarkvaraarenduse ja biotehnoloogia valdkondades ning soodustatud turismi. Geotermaal- ja hüdroenergia on ligi meelitanud palju välisinvesteeringuid alumiiniumitootmisse.
Norra majandus
pisi|left|[[Nafta ammutamine Põhjamerest ning selle edasine töötlemine annab olulise panuse Norra majandusse]]
Norra majandus kujutab endast segamajandust, milles on ühendatud vaba turumajandus ja riigi sekkumine. Majanduspoliitikas on olnud eesmärgiks rahvastiku sissetulekute võimalikult ulatuslik võrdsustamine. Seetõttu on ühiskond sotsiaalselt suhteliselt homogeenne.
Norra on suhteliselt rikas loodusvarade poolest: nafta, hüdroenergia, kalavarud, mets ja mitmesugused mineraalsed maavarad. Samas on riik suuresti sõltuv nafta- ja kalahindadest rahvusvahelistel turgudel. Nafta ja maagaas moodustavad umbes 50% ekspordist ja annavad üle 30 protsendi riigi tuludest. Vaid Saudi Araabia ja Venemaa ekspordivad enam naftat kui Norra.
Norra on traditsiooniline mereriik. Kalapüük, laevaehitus ja laevandus on etendanud Norra majanduses tähtsat osa. Kuigi laevanduse osatähtsus on tasapisi langenud, on Norral suur kaubalaevastik. Samuti on Norra üks maailma suurimatest kalapüügi- ja kalakasvatusriikidest. Viimase 20 aasta jooksul on arenenud kalade, eelkõige lõhe ja forelli, kasvatus akvakultuuris. Kalakasvandusi hakati rohkem looma 1980. aastate alguses. Tänapäeval moodustab lõhe 85% kogu Norra kalakasvatuse müügimahust. Teine tähtis kalaliik on vikerforell. Kalad ja kalatooted moodustavad 5,3% Norra ekspordist.
Peamiselt tänu nafta ja maagaasi ekspordile on Norra väliskaubandusbilanss alates 1990. aastast olnud positiivne. Aastal 2008 oli väliskaubanduse ülejääk 466 miljardit norra krooni ning kaupade ja teenuste ekspordi kogumaht ulatus 1196 miljardi kroonini (millest 928,6 miljardit krooni moodustas kaupade eksport, kusjuures omakorda 63% sellest andsid toornafta, kütuste ja elektrienergia eksport) ja impordi kogumaht oli 731,4 miljardit Norra krooni (sh kaupade impordimaht umbes 511,8 miljardit krooni).
Rootsi majandus
pisi|[[Forsmarki tuumaelektrijaam Rootsis, mille omanik on riigile kuuluva ettevõte Vattenfall ]]
Rootsi majanduspoliitikat iseloomustavad valitsuse rahanduspoliitika stabiilsus ja laiaulatuslik tulude ümberjaotamise poliitika, mida võimaldavad kõrged maksud ning ohtrad tööturupoliitilised programmid. Samuti on majandus viimastel aastakümnetel läbi teinud suuri muutusi ja keskendub järjest enam kõrgtehnoloogiasektorile. Teadus- ja arendustegevuse kulutuste poolest on Rootsist kujunenud üks maailma juhtriike.
Olulisemad valdkonnad on masinaehitus ja transpordivahendite tootmine (toodetakse näiteks reisi- ja sõjalennukeid, sõidu- ja veoautosid, busse, ronge, laeva- ja lennukimootoreid, elektrilisi- ja automaatikaseadmeid, kaevandus- ja ehitusseadmed, kodumasinaid, piimatööstusseadmed jpm), metsatööstus koos tselluloosi- ja paberitööstusega, metallitööstus (mis oli pikka aega nii tööhõive kui ka ekspordi osas Rootsi tähtsaimaks tööstusharuks), farmaatsiatööstus, toiduainetetööstus ja IT koos telekommunikatsiooniseadmete tootmisega.
Rootsi suuremad ettevõtted on Volvo, Ericsson, H&M, Skanska, Vattenfall, Electrolux, Scania, Atlas Copco, Essity, ICA Gruppen, Nordea Pank, Securitas AB, Sandvik, Telia Company, SKF, Assa Abloy, SEB, Svenska Cellulosa Aktiebolaget, Volvo Personvagnar, IKEA, Preem ja Nordstjernan.
Iduettevõtete seas on tuntuim 2006. aastal alustanud ja voogedastuse teenust pakkuv Spotify. Rootsi päritolu on ka näiteks SoundCloud.
Soome majandus
pisi|[[Nokia (ettevõte)|Nokia on rahvusvaheliselt tuntuim Soome ettevõte. Pildil on firma peakorter Espoos]]
Kuigi Soome majandus kasvas välja metsatööstusest, millele lisandus veidi hiljem tselluloosi- ja paberitööstus ja mis on jäänud sealse majanduse üheks alustalaks tänaseni, on tänane edu saavutatud suuresti just panustamisega kõrgtehnoloogia arendamisse. Kuna metsa-, tselluloosi- ja paberitööstus on viimasel ajal pidanud üle elama mõningaid raskusi (nõudluse vähenemine maailmas, probleemid tööjõuga, raskused Venemaalt pärit toorainega, jpm), siis seda olulisemaks on muutunud kiirelt kasvavad harud nagu metallitööstus ja elektroonikatööstus.
Väliskaubanduses on Soomel ette näidata pidev ekspordi kasv ja kuna eksport ületab importi, siis selle tulemusel on Soome kaubandusbilanss püsinud positiivne. Tähtsamad väljaveetavad kaubad on elektroonika ja elektriseadmed, paber ja tselluloos, metall ja metallitooted ning masinad ja seadmed. Olulisemad sisseveetavad kaubad on elektroonika ja elektriseadmed, mineraalsed tooted, metall ja metallitooted, transpordivahendid ja keemiatooted.
Torghatten
Torghatten on mägi Norras Nordlandis Brønnøy vallas Torgeti saarel. Selle kõrgus on 258 m üle merepinna.
Põhjamaade majandus
Soome majandus
Suurimaks probleemiks majandusele on elanikkonna vananemine, kuid raskusi on valmistanud veel madal tööhõive määr, tööturu reeglite paindumatus ja kõrge maksutase. Kõik see võib tulevikus põhjustada raskusi heaoluühiskonna rahastamisel.
Torghatten
Mägi on eeskätt tuntud seda läbiva augu poolest. Auk, mis on 160 m pikk, 35 m kõrge ja 20 m lai, on pärit jääajast, mil jää ja vesi uuristasid lahtisi mäeosi, samal ajal kui ülemised mäetükid jäid paigale.
Põhjamaade majandus
Soome majandus
Soome oli üks 11 riigist, mis liitusid eurotsooniga 1. jaanuaril 1999. Endine rahaühik mark asendati täielikult euroga 2002. aasta alguseks.
Torghatten
Torghatten on nime saanud asukoha järgi Torgeti saarel ja selle järgi, et meenutab kujult kaabut (hatten – norra keeles "kaabu"). Sõna torget tähenduse üle on palju vaieldud. See võib pärineda sõnast "turuplats" või tähendada "auk on silm, mis näeb". See võib tulla ka saami keelest ("tugi"/"järgnema"/"juhatama") ja viidata Torghattenile kui teejuhile. Võib ka pärineda hoopis vananorra keelest (tor-gar – vananorra keeles "skäärid").
Põhjamaade majandus
Taani majandus
pisi|left|[[A. P. Møller-Mærsk on Taani suurim ettevõte]] 65% Taani kogupindalast leiab kasutamist põllumajanduslikul otstarbel ja tänu suurele tootlikkusele kaetakse sellega kolmekordselt siseturu vajadused. Seetõttu on oluline põllumajandussaaduste (eriti sealiha, eeltöödeldud lihatoodete, munade ja vilja) väljavedu riigist ning ühtlasi aitab põllumajandus kaasa toiduainetööstuse arengule, mis on metallitööstuse ja masinaehituse järel Taani suuruselt teine tööstusharu.
Torghatten
Torghatten, "läbilastud trollikaabu", on üks maailma kõige tuntumaid ja erilisemaid mägesid, olles kohaliku identiteedi kandjana aegade algusest seotud saagade, muinasjuttude ja müütidega. Torghatten on olulise tähendusega nii regionaalsele kui rahvuslikule turismile, vabaõhutegevustele ja loodusmitmekesisusele. Aastal 1838 alustas aurulaev Prinds Gustavi reise mööda Nordlandi rannikut. Juba 1848. aastal kirjeldati väljasõite Torghattenile järgmiselt: "Suvel on selle tuntud saare sadamas laevad ja siis on seal mitmekesisust. Kõik külastavad seda looduseimet. Muuseas külastavad seda oma maa inimesed sama palju kui välismaalt."
Põhjamaade majandus
Taani majandus
Mainimist väärib kindlasti Taani meditsiinitööstus, mis on üks moodsamaid ja edukamaid maailmas. Kuigi Taani ravimitootjad ei kuulu maailma suurimate hulka on Taani siiski ravimite ekspordilt elaniku kohta maailmas teisel kohal. Sundi väina äärde on moodustunud nõndanimetatud Medicon Valley, kus tegutsevad paljud rahvusvahelised ravimitootjad.
Torghatten
Mäeseintele on kirjutatud nii mõnedki ajaloolised nimed. 1873 külastas Torghattenit kuningas Oscar II. Eriti tihedaks muutusid külastused 1889. aastast, kui Saksamaa viimane keiser Wilhelm II hakkas tegema suvereise Norrasse. Kuningas Haakon VII ja kuninganna Maud külastasid Torghattenit 1907. aastal, saatjaks Fridtjof Nansen. Haakoni nimi uuristati augu idapoolsele seinale.
Põhjamaade majandus
Taani majandus
Energeetika vallas on Taani tuntud suure tuuleenergia tootjana – 2009. aastal andis see energialiik 26% kogu tarbitavast elektrienergiast. Samuti paikneb Taanis maailma suurim tuulegeneraatorite tootja Vestas Wind Systems (seejuures valmistatakse Vestase generaatorite mitmeid põhikomponente ABB tehases Jüris). Äärmiselt olulised on aga Põhjamerest ammutatavad nafta ja maagaas, mille tootmiselt on Taani Norra ja Suurbritannia järel Euroopas kolmas.
Suurimad Taani ettevõtted on merelaevanduse, gaasi- ja naftatööstuse ning kaubandusega tegelev A.P. Møller–Mærsk (mis oli kuni 2009. aastani ka Loksa laevatehase omanik), kommertspank Danske Bank (mis on Eestis esindatud Sampo Panga kujul), telekommunikatsiooniettevõtte TDC, A.P. Møller–Mærskile omandusse kuuluv kaubandusgrupp Dansk Supermarked, Skandinaavia suurim piimatööstus Arla Foods, Euroopa suurim sealiha tootja Danish Crown, puhastus- ja hooldusteenuseid pakkuv ettevõtte ISS, õlletootja Carlsberg (millele kuulub muuhulgas ka Saku Õlletehas), turvaettevõte G4S (G4S Eesti omanik), hüpoteekpank Nykredit, kaubanduskontsern Coop. Danmark, Nordea Pank, plastitööstus Borealis ja ravimitootja Novo Nordisk.
Torghatten
Pärast 14 km pikkuse Brønnøysundi silla ehitamist 1979. aastal pääses saarele ilma laevasõiduta ja liiklus muutus palju tihedamaks: Torghattenit külastab igal aastal 10 000 – 50 000 inimest.
Põhjamaade majandus
Ahvenamaa majandus
Majanduses domineerivad laevandus, kauplemine ja turism. Väljaspool laevandust on enamik ettevõtteid võrdlemisi väikesed ning valdavalt vähem kui kümne töötajaga. Olulised on veel põllumajandus ja kalandus ning märgatava panuse annavad ka mõned tehnoloogiaettevõtted.
Suurimad sadamad on Maarianhaminas, Berghamnis ja Långnäses. Seejuures oli Maarianhamina viimane suurte ookeanil seilavate purjelaevade keskus ning need laevad tegid oma viimaseid reise isegi pärast Teist maailmasõda.
Torghatten
Teaduslik versioon
Torghatten pakub olulist informatsiooni selle kohta, kuidas maa tekkis. Mägedes on loetavaid vihjeid dramaatilistest sündmustest umbkaudu 500 miljonit aastat tagasi. Näiteks on nähtavaid jälgi kontinentide kokkupõrkest, mis viis kaledooniliste mäekettide tekkimiseni.
Põhjamaade majandus
Ahvenamaa majandus
Vastavalt Eurostati andmetele oli Ahvenamaa 2006. aastal rikkuselt 20. piirkond Euroopa Liidu 268 regiooni hulgas ja seejuures jõukaim piirkond Soomes. SKT elaniku kohta ületas 47 protsenti Euroopa Liidu keskmist.
Kuigi ametlikuks maksevahendiks on euro, kasutatakse ka Rootsi krooni.
Torghatten
Teaduslik versioon
Auk mäe sees on graniidilises moondekivimis, gneisis, mis sisaldab peamiselt kvartsi ja päevakivi. Vesi ja jää murendasid kivimit, mõrad muutusid aina suuremaks, moodustades aja jooksul augu. Torghatten on mere- ja maapinna kerkimise ning jääaja geoloogiline sümbol. Augu on moodustanud tugevad jõud, peamiselt vesi ja liustikud. Eripärase mäe moodustumise kohta on kolm teooriat: merelained pärast jää sulamist ja/või plastiline jääliikumine ja/või vee tugev surve paksu jää põhjast.
Põhjamaade majandus
Fääri saarte majandus
pisi|left|Kalandusel on väga oluline osa Fääri saarte majanduses. Kohalik kalur [[Klaksvíkus]]
Fääri saarte majandusest moodustab valdava osa kalandus ja majanduse olukord sõltub otseselt rahvusvahelisest kalaturust. Sellest tulenevalt on majandus kergesti haavatav ning see andis eriti selgelt tunda 1990. aastate alguses, mil probleemid viisid Fääri saarte majanduse järgmisteks aastakümneteks madalseisu.
Torghatten
Esimene teooria
Viimase kolme miljoni aasta jooksul on olnud üle kümne väiksema ja suurema jääaja. Neil perioodidel on hiigelsuured veemassid muutunud jääks, surudes maapinda allapoole. Maapind vajus aeglaselt, mõningates kohtades ulatus see kuni 190 meetrini. Arvatakse, et pärast viimast sulamist oli merepind 2000–3000 aastat kõrgemal. Kirdepoolne ava Torgahatteni kivipuiste tipus on 140 meetrit üle merepinna. Augu keskkoht on madalaimast kohast 112 meetrit üle merepinna ja kõrgeimast, edelapoolsest avast, 120 meetrit üle merepinna. Seega on Torghatten moodustunud perioodil, kui maa oli selle koha peal 140–160 meetrit madalamal kui täna ja meri sellevõrra kõrgemal. Vesi oma tõusude ja mõõnade, lainemurdude ja vooludega tegi oma töö. Kui maapind hakkas veest välja tõusma, tulid kaasa ka kaabu ja auk. Siiski on palju märke, mis merelainete osakaalu tähtsust kaabu kujundamisel vähendavad. Esiteks, auk on samal kõrgusel vana rannajoone, terrasside ja rannavallidega. Neid on hästi näha Brønnøysundi (Brønnøy laht) mägede ümbruses. Aukudest, mis on palju kõrgemal tänasest merepinnast, on leitud ka mereelukate jäänuseid. Lisaks on ka mäeküljed lihvitud, nagu see on tihti külgedega, mis on merele avatud.
Põhjamaade majandus
Fääri saarte majandus
19. sajandi keskpaigani oli põhiliseks tegevusalaks põllumajandus, millest peamise osa moodustab lambakasvatus, kuid tänapäeval annab see vähem kui 1% Fääri saarte SKP-st. Tulevikus loodetakse panustada pigem infotehnoloogia ja telekommunikatsioon sektorile, turismile ning nafta ammutamisele. Näiteks olid Fääri saared esimene piirkond maailmas, mis läks täielikult üle digitaaltelevisiooni edastamisele ning esimene Fääri ettevõte, mis noteeriti börsil, on naftaotsimisega tegelev Atlantic Petroleum (juunist 2005 Islandi börsil (ICEX) ja oktoobrist 2006 Kopenhaageni börsil).
Torghatten
Teine teooria
Arvatakse, et ligikaudu 20 000 aastat tagasi oli maksimaalne jääkate Torghatteni ümbruses umbes 1000 meetri paksune. Jää liikus idast läände, vesi hoidis seda samal ajal tugeva surve all. Võib-olla on ka liustikel oma panus selles, et jää on end tillukesest august läbi surunud. Jää läbitungimist on täheldatud mitmel pool mäepindadel, augu sees ja ümbruses. Selle teooria paneb proovile fakt, et auk on moodustunud põhja-lõuna suunas, mitte jää liikumise suunas idast läände. See hüpotees ei põhjenda ka protsessi algust mõrast tunneliks.
Põhjamaade majandus
Fääri saarte majandus
Fääri saarte rahvuslik lennufirma on Atlantic Airways. Tegutseb 2 kindlustusseltsi ja 4 panka, millest suurim on BankNordik (endine Føroya Banki).
Torghatten
Kolmas teooria
Kolmas teooria räägib tugevast veesurvest paksu liustiku alt. Kui jääajal oli Torghatten kaetud paksude jäämassidega, siis on võimalik, et voolav vesi uuristas mäe sisse mõrad. Ka tänapäeval leiame kõrgel mägedes kuivadest kohtadest hiiukirne. Samuti on hiiukirne näha Torghatteni juurde viiva raja ääres. Võib-olla on vastus kõigis kolmes teoorias kokku. Igatahes on selge, et Torghatteni auk on tekitatud aeglaselt suurte jõudude poolt.
Põhjamaade majandus
Fääri saarte majandus
Kohalikule majandusele on oluliseks abiks iga-aastased subsiidiumid Taanilt, mis moodustavad kuni 6% Fääri saarte SKP-st.
Fääri saared ekspordivad peamiselt kala. Imporditakse tarbekaupu, masinaid ja seadmeid, kütust ning muid tööstuskaupu.
Torghatten
Müütiline versioon
Tai (Siiami) kuningas Chulalongkorn (1853–1910) reisis sinna 1907. aastal. Ühes reisikirjas oma tütrele avaldab ta oma imestust Torghatteni kuju üle: "See on mägi, mis oma kujult meenutab sellist kübarat, mis naistel peas on, kui nad turul käivad. … Selle mäega on seotud palju fantaasiaid ja legende, midagi samasugust, nagu meil Siiamis on "Ta Mong Lai" legend. … Kui me jõudsime põhjapoolele, nägime me, et mäe keskel on suur auk, midagi sarnast nagu Pathalungi mäes. Aga auk selles mäes näeb parem välja, sest see on täpselt keskel, nii seinast seinani kui alt üles – täpselt keskel."
Põhjamaade majandus
Fääri saarte majandus
5. augustil 2009 esitasid kaks opositsiooniparteid Løgtingile ettepaneku võtta ametliku maksevahendina kasutusele euro.
Euroopa Liidu, Norra, Islandi ja Šveitsiga on sõlmitud vabakaubanduslepingud ning tulevikus loodetakse saavutada liikmesus EFTA-s (Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioonis).
Torghatten
Müütiline versioon
Torghatten on silm laevateel, "jälgides silmaga, mis ei maga" (Petter Dass). Viikingitele, kalameestele ja piki "Põhjateed" reisijatele on mägi olnud hinnatud meremärk. Meresõitjad võtsid seal "Nordlandi väraval" tervitamiseks kaabu peast. Pealikud õpetasid läbi saagade noorukitele "navigeerimist". Laeva ohutuks navigeerimiseks tuli meelde jätta 40 miili (või 215 meremiili) Vågakalleni ja Lekamøya vahel. Eriti oluline oli see laevadele, mis läksid põhja poole Lofootidele või kuivatatud kala lastiga lõuna poole Bergenisse.
Põhjamaade majandus
Gröönimaa majandus
pisi|Üks [[Royal Greenlandile kuuluv alus]]
Gröönimaa majandus on suures osas riiklik. Enamik suurematest ettevõtetest kuulub Grööni valitsusele, maa eraomand puudub. Peamiseks tuluallikaks on kalandus ja eelkõige krevetipüük. Väga olulised on ka Taani riigi poolt makstavad subsiidiumid.
Torghatten
Müütiline versioon
Torghatteniga on seotud mitmed saagad, mis on elanud tuhandeid aastaid, kandudes põlvest põlve.
Kitwe
pisi|Vaade Kitwele Kitwe (ka Kitwe-Nkana) on linn Sambias Copperbelti provintsis Kongo DV piiri lähedal.
Torghatten
Torghatteni saaga
Ükskord ammu aega tagasi ... Kaugel põhjas, Hålogalandis, istusid kaks vanameest kumbki omal pool Vestfjordi (Läänefjordi) kallast ja jõllitasid vihaselt teineteist. Eriti head sõbrad nad polnud – mõlemal oli soov teisest parem olla. Ka oma meelelaadilt olid nad erinevad: üks neist oli mägilane, teine meremees.
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos (Tartu rajoon)
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Mäksa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Poka. Kolhoosi pindala oli 7400 ha.
Põhjamaade majandus
Gröönimaa majandus
Peamine majandusharu on kalandus ja sellega seotud muud tööstusharud. Valitsusele kuuluv Royal Greenland on Põhja-Euroopa suurim kalatööstus. Teine suurem kalatööstus on Polar Seafood. Tegeldakse ka hülge- ja vaalajahiga. Tulenevalt majanduse struktuurist ekspordib Gröönimaa peamiselt kalatooteid ja krevette. Euroopa Liiduga on sõlmitud kalandusleping, mis võimaldab kalatoodete eksporti Euroopa Liidu turule. Imporditakse peamiselt masinaid ja seadmeid, muid tööstuskaupu, toidukaupu ja kütust. Suurim kaubanduspartner on Taani.
Gröönimaa ainus pank on GrønlandsBANKEN A/S. Sideteenuste osas on ainus operaator Grööni valitsusele kuuluv Tele Greenland. Gröönimaa rahvuslik lennundusettevõte on SAS-i osalusega Air Greenland.
Maanteede puudumise tõttu kasutatakse Gröönimaa siseliikluseks mere- või õhutransporti (kopteriliiklus).
Gröönimaal leidub palju mitmesuguseid maavarasid, millest on kaevandatud näiteks krüoliiti, kivisütt ja marmorit ning viimasel ajal veel tsinki, tina ja hõbedat. Maailmaturuhindade tõusuga ja kaevanduskohtade lähedasema uurimise järel on lootust alustada ka nafta ja maagaasi puurimist ning kulla, nioobiumi, tantaliidi, uraani, raua ja teemantide kaevandamist. 2007. aastal alustatud rubiinide kaevandamisest loodetakse kohaliku juveelitööstuse teket.
Majandusalane koostöö
pisi|Põhjamaade ametlikus koostöös osalevad maad 2. juulil 1954 loodi Põhjamaade ühine tööturg. Kavandati ka ühisturgu, kuid sellest loobuti 1959, sest Taani, Norra ja Rootsi olid liitumas EFTA-ga. Soome sai 1961 EFTA assotsieerunud liikmeks ning Taani ja Norra taotlesid Euroopa Majandusühendusse vastuvõtmist.
Aastal 1972 loobus Norra rahvahääletusel Euroopa Majandusühenduse liikmesusest. Taani aga sai 1973 Euroopa Majandusühenduse liikmeks. Aastal 1973 sõlmis Soome Euroopa Majandusühendusega vabakaubanduslepingu, millega 1977. aastast tollid praktiliselt kaotati, kuigi mõne kauba suhtes jäid üleminekuperioodid, mis ulatusid maksimaalselt 1985. aastani. Rootsi jättis oma neutraalsuspoliitika tõttu Euroopa Majandusühendusse astumata. Gröönimaa lahkus hiljem Euroopa Majandusühendusest ning on püüdnud aktiivsemalt osaleda Arktika koostöös.
Rootsi ja Soome ühinesid 1995 Euroopa Liiduga. Vahepeal oli Euroopa Liidu liikmesust taotlenud ka Norra, kuid rahvahääletus oli selle kava tagasi lükanud. Norra ja Island ühinesid siiski Euroopa Majanduspiirkonnaga, mis integreeris nad majanduslikult Euroopa Liiduga. Põhjamaade passiliidust sai 1996 Schengeni viisaruumi osa.
2002. aastal asutatud Nord Pool Spot oli maailma esimene rahvusvaheline elektrienergia börs. Aastateks 2010–2013 on välja töötatud ka Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava.
Tõsiselt on tegelema hakatud teadusalase koostööga ning teadus- ja arendustegevusse suunatakse väga suuri rahasummasid.
Majandussidemed Eestiga
Põhjamaad on Eestile ühed olulisemad väliskaubanduse partnerid ja seda eriti ekspordi osas. Statistikaameti andmetel olid 2010. aastal Eestile olulisemad ekspordi sihtriigid Soome (17,0%), Rootsi (15,6%), Venemaa (9,7%), Läti (9,0%), Saksamaa (5,2%), Leedu (4,9%), USA (3,8%), Norra (3,4%) ja Taani (2,5%). Enim imporditi aga Soomest (14,9%), Saksamaalt (11,3%), Rootsist (10,9%), Lätist (10,9%), Venemaalt (8,3%), Leedust (7,7%), Poolast (6,4%), Hollandist (3,3%) ja Hiinast (3,1%). Eesti ekspordi ja impordi bilanss erinevatesse Põhjamaadesse on alates 2008. aastast olnud positiivne ehk sellest aastast on Eestist lähtuv eksport igal aastal ületanud importi.
Arvestatav osa Eestisse tehtud välisinvesteeringutest pärineb Põhjamaadest – eriti just Rootsist (36,3%) ja Soomest (21,6%). 30. juuni 2009 seisuga ulatusid Eestisse tehtud välisinvesteeringud 26 miljardi euroni ning suuremad valdkonnad olid finantsvahendus (57%), kinnisvara koos rentimise ja äritegevusega (16%), töötlev tööstus (8%) ning hulgi- ja jaekaubandus (7%). Samal ajal on Eestist välismaale tehtud investeeringute, mille maht oli siis ligi 14,4 miljardit eurot, sihtriikidena rohkem eelistatud Lätit (13,0%), Leedut (10,8%) ja Saksamaad (9,0%) ning esimese Põhjala riigina on Soome (6,4%) alles neljandal kohal.
Torghatten
Torghatteni saaga
Lääne pool istus Henningsværi lähedal oma kõrgel toolil, tuhat meetrit üle merepinna Vågakallen (Julgenimeline). Kõik Lofootide mäetipud ja Läänefjord miljonite turskadega oli tema riik. Aastatuhandeid oli ta vaadanud üle mägede ja merede, trotsinud vihma, veetaseme tõusu ja Thori haamrit – kõik, mida ta süda ihkas, sai tema omaks.
Põhjamaade majandus
Majandussidemed Eestiga
Tulenevalt eelnevast kuuluvad mitmed suuremad ja tuntumad Eesti ettevõtted põhjamaalastest omanikele. Nõnda on rootslaste kätte liikunud Eesti pangandus ja telekom, norrakatele suur osa Eesti meediast ja soomlaste kontrolli alla on paljud toiduainetööstusest tuntud ettevõtted.
Torghatten
Torghatteni saaga
Otse Läänefjordi vastas Landego saarel istus Landegomøya (Landego-neiu) ja vaatas igatseval pilgul Vågakalleni suunas. Vågakallen oli tema salajane armuke ja kinkinud talle lapsed hoolimata sellest, et Landegomøya oli kihlatud Blåmanneniga (Sinise mehega) Fauskest ida pool. Landegomøya oli Vågakallenist sisse võetud. Hommikuti nägi ta mehe purpurset keepi ja õhtuti säras päikese käes tema peas kuldkroon.
Põhjamaade majandus
Majandussidemed Eestiga
Põhjamaad on Eestile olulised veel turismi seisukohalt. Statistikaameti andmetel majutati 2010. aastal Eesti majutusasutustes kokku 2,4 miljonit turisti ja majutatud Eesti ning Soome turistide arv oli peaaegu võrdne (837 811 vs 832 874). Teised olulisemad riigid olid Venemaa (141 964), Saksamaa (84 454), Rootsi (81 196), Läti (72 684) ja Norra (40 414). Kuid Põhjamaad kuuluvad ka populaarsemate turismi sihtriikide hulka eestlaste seas.
Torghatten
Torghatteni saaga
Ida pool istus Suliskongen (Sulis-kuningas) ja valvas oma riiki. Tema valitses võimsate mäeahelike ja puutumata looduse, metsade ja veekogude üle kuni nende mägedeni, mis piirnesid Rootsiga. Aeg-ajalt naeris ta endale habemesse, sest keegi peale tema ei teadnud, et tema jalgade all asuvad mäed varjavad endas otsatuid vasevarusid ja teisi väärtuslikke metalle. Siiski olid kaks vanameest, Vågakallen ja Suliskongen, ühes asjas ühte meelt: noorus oli hukas!
Kitwe
Kitwe asub Kafue jõe kaldal.
Torghatten
Torghatteni saaga
Suliskongenil oli nimelt seitse tütart, kes ta elu igapäevaselt kibedaks tegid. Lõpuks ei osanud ta muud teha, kui tütred Landego saarele Landegomøya juurde saata. Lõuna poolt palkas ta kauni lapsehoidja Lekamøya (Leka-neiu), kes pidi pöörastel tüdrukutel silma peal hoidma. Landgo saarel elasid seitse tütart rahulikult päikesepaiste käes, talveöödel mängisid virmalised.
Kuid siis ühel maikuu ööl istus Hestmannen Svolværis oma mäetipul ja jõllitas üle Vestfjordeni Landego poole. Nii ta märkaski Lekamøyat ja seitset õde – de syv søstrene –, kes kevadtaeva all lainetes kümblesid. Kohe oli Hestmannen kui pöörane. Ühe hooga hüppas ta hobuse selga, viskas keebi õlgadele ja läbis need viisteist miili üle Vestfjordeni ühe jutiga. Kogu maa ja meri leegitses hobuse kapjade all. Veel rohkem leegitsesid Hestmanneni silmad, kuid Lekamøya märkas ähvardavat ohtu. Ta taipas kohe, et siin ei aita ei palved ega vastuhakk, niisiis kogus ta kõik seitse õde enda ümber ja kibekiiresti hakkasid nad Hestmanneni eest lõuna poole põgenema.
Kitwe
Piirkonnas on rikkalikud vasemaagi leiukohad. Kitwe asutati 1936. aastal Cecil Rhodesi rajatava raudteeliini äärde tollase kaevanduslinna Nkana lähedale. Hiljem hakkas Kitwe kiiresti kasvama ja neelas Nkana alla.
Torghatten
Torghatteni saaga
Rødøyløva (Punase saare lõvi), kes oma koha peal valvas, kuulas pingsalt, imestades, mis lärm meretee põhjapoolses osas lahti läks.
Kitwe
Linnas tegutseb Copperbelti ülikool.
Torghatten
Torghatteni saaga
Suliskongeni tütred taipasid üsna pea, et niimoodi põgeneda on rumal ja mõttetu. Hestemannen oli mehine ja visa kavaler! Seepärast heitsid nad endalt keebid, mis maha kukkudes moodustasid Dønna (Paisunud) saare. Seejärel seadsid kõik seitse õde end ritta, püüdes end võimalikult ligitõmbavaks teha: kõige pealt noorim ja saledaim Botnkrona (Põhjakroon), siis Grytfoten (Kirnujalg), siis Skjeringen (Lõikav), siis Tvillingene (Kaksikud), edasi Kvasstinden (Teravtipp) ja kõige lõunapoolsemaks jäi kõige vanem Breitinden (Laitipp). Breitindenil oli isegi "sohilaps" kaenlas, aga seiklusjanu oli silmis kõigil seitsmel.
Seitse õde oleks võinud ennast vaevast säästa. Hestmannen ei olnud neist põrmugi huvitatud, tema tahtis vaid Lekamøyat, kes jätkas põgenemist lõuna suunas. Tjøttasse jõudes viskas ta käest küpsetusplaadi ja tainarulli, jätkates põgenemist seitsmemiiliste sammudega.
Kui Hestmannen sai aru, et enam ei ole tal võimalust neiut kätte saada, muutus ta maruvihaseks. Ta haaras vibu ja lasi Lekamøya suunas lendu noole. Brønnøy lähedal mägedes istus üks hiiglane ja lõbustas end selle näitemängu jälgimisega. Nähes Lekamøya suunas lendavat noolt, viskas hiiglane oma kaabu selle teele ette. Nool läks kaabust otse läbi ning kaabu kukkus vette. Seal on ta siiamaani, auguga trollikaabu – Torghatten. Lekamøya jõudis üle piiri Nord-Trøndelagi (Põhja-Trøndelagi) ning pääses.