cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lophelia pertusa
Inimmõju ja ohutegurid
pisi|vasakul|Joonis 7: Lophelia pertusa kalapüügi kahjustused Norra rannikul (HM/MAREANO/Institute of Marine Research, Norway) Korallid on aeglaselt kasvavad ja haprad mereorganism, mis muudab neid kaitsetuks igasuguse inimtegevuse tõttu. Kasvades pimedas ja sügavas vees on Lophelia pertusa tähtsust raske hinnata inimesele ja elule meres. Lophelia pertusa riffe ähvardavad arvukad ohud. Otsesed ohud Lophelia pertusa süvavee korallidele Norra vetes on naftatööstus, kalandus, turism ja teadustöö. Lophelia pertusa rifid on tuntud kui head kalapüügikohad. Seetõttu püütakse võrgud asetada vahetult korallidele või rahude ümber nii, et korallid nendesse kinni jääksid. Üheks ohtlikumaks kalapüügimeetodiks on põhjatraal, mis "kammides" üle merepõhja lõhub korallipõõsaid, tasandab merepõhja, kahjustab ja eemaldab liike, kes elutsevad korallidel. Lophelia pertusa suspensioon toiturid on seetõttu äärmiselt tundlik suurenev settimine, traalimise tagajärjel tekitatud sogane merevesi ummistab õõsi ja kahjustab nende elutegevust. Lophelia riffide läheduses käib aktiivne tööstuslik kalapüük, vaata joonist 7. Uuringud on näidanud, et kalapüük on kahjustanud ligilaudu 30 kuni 50% korallriffe Norra rannikul. Näiteid traalimiskahjustustest on leitud ka Iirimaal.
Atlandi heeringas
Kalavarud
Suvikuduheeringate viljakus on tunduvalt suurem kui skandinaavia heeringatel, aga nende varu on mitu korda väiksem.
Lophelia pertusa
Inimmõju ja ohutegurid
Nafta on oluline maavara Norras ja suure tähtsusega majandusele. Kõik naftapuurtornid asuvad avameres, mille vahetusläheduses esineb Lophelia pertusa. Naftatööstus mõjutab Lophelia pertusa riffe erineval viisil. Uute puurtornide rajamine muudab merepõhja ja keskkonnatingimusi. Lisaks paigaldatakse veealuseid torusid ja kaableid, mis võivad minna üle Lophelia pertusa leviala.
Kaudset hädaohtu tekitavad merereostus ja kliimamuutused.
Viimastel aastakümnetel on laevaliikus suurenenud Norra ranniku vetes, eriti naftatankerite arv. Igasugune nafta tootmine ja transport avamerel on alati seotud riskiga nafta lekkega merre. Keskkonda reostavad ained (õli või kütus) mõjutavad negatiivselt mereorganisme. Külmas kliimas on elutegevusprotsessid aeglustunud, nii et reostus ei hajub aeglaselt. Korallid vajavad eluks suhteliselt stabiilset temperatuurivahemikku, siis globaalse kliima soojenemine mõjutab meretemperatuuri ja seeläbi ka süvavee koralle. IPCC 2001 raport näitas, et merevesi on viimase 150 aasta jooksul soojenenud 0,1 kraadi. Kiire temperatuuri tõus võib olla talumatu Lophelia pertusale ning juhtuda, et nad ei suuda kohaneda kiirete keskkonna muutustega. Drastilised temperatuuri muutused võivad mõjutada füsioloogiat ja lubjastumist. Seoses süsihappegaasi kontsentratsiooni tõusuga atmosfääris muutub merevesi happelisemaks (madalam pH), mille tagajärjel korallide lubjateoseid lahustuvad vees ja korallrahud võivad kaduda.
Lophelia pertusa kaitsealad Norra vetes
Hetkel on kaitse alla võetud 6 korallriffi (asukohad märgitud joonisel 2): Sula riff (1999), Iverryggeni riff (2000), Selligrunneni riff (2000), Røsti riff (2003), Fjellknausene riff ja Tisleri riff (2003). Nendes piirkondades on keelatud kalapüük põhjatraaliga. Uute Lophelia pertusa kaitsealade loomine on arutluse all.
Jõudlustest
Jõudlusteste viiakse sageli läbi seadme komponentide maksimaalse suutlikkuse analüüsiks. See aitab arendajatel paremini mõista süsteemi võimalikke kitsaskohti ja tuvastada neid põhjustav tark- või riistvara. Jõudlustesti kasutamine enne ja pärast seadme muutmist aitab kasutajal paremini mõista muutuste mõju seadme kiirusele.
Eesmärgid
Arvuti arhitektuuri arenedes muutus seadmete võrdlemine tehniliste näitajate põhjal järjest keerulisemaks ja suurenes vajadus erinevate arhitektuuride omavahelist võrdlemist võimaldavate testide järele. Näiteks võrdse taktsagedusega protsessorite võrdlemine ei pruugi näidata sama jõudlust, kuna tegelik jõudlus sõltub paljudest asjaoludest, nagu tuumade arv, vahemälu suurus ja lõimede arv.
Samuti tehakse jõudlusteste komponentide mitmekülgse koormamise eesmärgil. Kuigi see on ennekõike koormustesti ülesanne, on jõudlustest hea esmase testimise vahend veendumaks, kas seade töötab korrektselt. Näiteks vead arvuti mälus või graafikakaardi draiverites võivad jõudlustesti käigus avalduda.
Testitüübid
Jõudlustestid võib jagada kaheks: sünteetilised testid ja rakendustestid. Samuti leidub hübriide, mis võtavad lõpptulemuses arvesse mõlema liigi tulemusi. Jõudlustesti oluline osa on tulemuste võrreldavus, mille kohaselt peab testitulemusi olema võimalik omavahel tähendusrikkalt kõrvutada. Sama testi käivitamine identsel konfiguratsioonil ja erinevatel ajahetkedel peaks andma samasuguse või lähedase tulemuse. Ideaaltingimuste korral peaksid jõudlustesti tulemused olema võrreldavad mitte ainult sama seadme puhul, vaid sarnaseid tulemusi peaksid andma ka teised ligilähedased seadmed, mis kasutavad teistsugust arhitektuuri, operatsioonisüsteemi või riistvara.
Sünteetilised testid teostavad lihtsalt mõõdetavaid arvutusi, mida reaalses kasutuses praktiliselt ei esine. Testid on disainitud kergesti korratavateks üksikutel komponentidel, minimeerides ohtu, et süsteemis olev kitsaskoht mõjutab lõpptulemust. See muudab üksikute komponentide omavahelise võrdlemise kergeks, kuid ei tähenda üksiku komponendi tulemuse kajastumist tavakasutuses.
Rakendustestid imiteerivad rakenduste käitumist ja proovivad modelleerida kasutaja tegutsemist süsteemis. Test mõõdab kogu süsteemi käitumist määratud koormuse all ning mõõdab ülesande täitmise kiirust. Tulemus arvutatakse iga testitud lüli põhjal ning see aitab hinnata süsteemi kui tervikut, kuid ei anna teavet üksikute komponentide soorituse kohta. Sellise lähenemise suurim probleem on testi loojate definitsioon kasutaja tüüpilisest töökoormusest.
Probleemid
Paljud tootjad on modifitseerinud oma tooteid nii, et need annaks koormustestide ajal ebarealistlikult kõrgeid tulemusi, mis igapäevases kasutamises ei kajastu. Näiteks on osad nutiseadmete tootjad muutnud oma telefone ja tahvelarvuteid kõrge tulemuse saavutamiseks nii, et need tuvastaks enamlevinud jõudlustestid ning tõstaksid testi läbiviimise ajal osade komponentide taktsagedust ja maksimaalset temperatuuritaluvust.
Ainult ühe testi tulemuste põhjal pole mõistlik seadme jõudluse kohta hinnanguid anda, sest see näitaja pole universaalne. Kuna jõudlusteste on palju, on tootjad suutelised leidma sellise, mis näitab nende tooteid paremast küljest. Objektiivseimat tulemust on võimalik saada testiga, mis koormab süsteemi sarnaselt tavakasutusele. Liigselt koormates võivad komponendid ülekuumenemise vältimiseks jõudlust vähendada ning liiga madala koormuse puhul ei pruugi tulemus kajastada süsteemi käitumist normaalkoormuse all.
Super PI
pisi|Super Pi Mod kalkuleerimas Pi väärtust miljoni komakohani Super PI on sünteetiline ühelõimeline protsessori jõudlustest, mis arvutab pii väärtust kasutaja määratud täpsusastmeni ja toetab kuni 32 miljonit komakohta. Test kasutab arvutusmahukat Gaussi-Legendre'i algoritmi ja on vabavara.
Päevalill
pisi|Päevalillepõld pisi|Päevalilled Saksamaal Odenwälderi vabaõhumuuseumis Päevalill (Helianthus) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.
Jõudlustest
Geekbench
Geekbench kasutab protsessori jõudluse mõõtmiseks mitmesuguseid teste ja töökoormusi. Sooritatavad testid on jaotatud kolme kategooriasse. Täpse nimekirja sooritatavatest testidest koos seletustega leiab siit.
Päevalill
Perekonna ladinakeelne nimi tuleneb sõnadest helios "päike" ja anthus "lill".
Päevalille perekonda kuulub 52 liiki, mille looduslikuks levilaks on Põhja-Ameerika. Perekonnas on nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid rohttaimi.
Päevalille kasutamine
Päevalille kasutatakse ka mitmesugustes toodetes. Populaarsemad neist on näiteks päevalilleõli (päevalilleseemneõli), päevalilleseemned ja päevalilletee.
Jõudlustest
3DMark
3DMark on populaarseim test graafilise jõudluse hindamiseks. Testi tulemus moodustatakse graafika, füüsika ja kombineeritud stseeni tulemuste harmooniliset keskmisest. Testi toetab internetis asuv ja pidevalt täienev andmebaas, mis sisaldab üle 35 miljoni 3DMarki tulemuse. Andmestik annab kasutajale võimaluse võrrelda enda tulemusi sarnaste riistvarakonfiguratsioonidega. Programmi kasutavad paljud meediaväljaanded graafikakaartide testimiseks ja test annab hea võrdluspunkti kasutajale, kes soovib oma süsteemi uuendada.
CrystalDiskMark
CrystalDiskMark on mitmekülgne ja kergesti kasutatav vabavaraline andmekandjate töökiiruse test, mis võimaldab käivitada nii järjestik-lugemis- ja kirjutamisteste kui ka juhu-lugemis- ja kirjutamisteste ning väljastab mõõtmistulemused ühikutega MB/s ja IOPS.
Mitokondriaalne DNA
pisi|Inimese mtDNA pisi|Elektronmikroskoopia muudab mtDNA nähtavaks diskreetsete kolletena. Joone pikkus: 200 nm. (A) Tsütoplasmaatiline osa pärast immuunkullaga töötlemist; kulla osakesed markeerivad mtDNA asukohta mitokondri membraani lähedal. (B) Vaade tsütoplasmast pärast CSK puhvriga ekstraheerimist ja anti-DNA märgistamist immuunkullaga; mtDNA (asukohta näitavad kullaosakesed) puhvris ei ekstraheeru. Iborra et al., 2004. Mitokondriaalne DNA (mtDNA) on mitokondrites asuv DNA (enamik eukarüootse raku DNAst paikneb rakutuumas). Mitokondrid on eukarüootse raku organellid, milles konverteeritakse tsitraaditsükli reaktsioonide kaudu toidus sisalduv keemiliste sidemete energia rakkudele omastatavasse vormi: adenosiintrifosfaat (ATP). mtDNA oli esimene märkimisväärsem sekveneeritud osa inimese genoomist ning seda võib vaadelda kui väikseimat kromosoomi. Suuremal osal liikidest (kaasa arvatud inimesel) pärandub mtDNA ainult emaliini pidi. Mitokondritest pärit DNA järjestus on kindlaks määratud paljudel (kaasa arvatud ka mõnedel väljasurnud) liikidel ning nende järjestuste võrdlemine on fülogeneetika alustalaks. Järjestuste analüüs võimaldab teadlastel hinnata liikidevahelisi evolutsioonilisi kaugusi ja samas lubab ka uurida populatsioonide sugulust, mistõttu on muutunud tähtsaks ka antropoloogias ja bioloogias.
Ajalugu
mtDNA avastasid Margit M. K. Nass ja Sylvan Nass 1960. aastatel elektronmikroskoopia abil ning Ellen Haslbrunner, Hans Tuppy ja Gottfried Schatz kõrgelt puhastatud mitokondrite fraktsioonidega biokeemilisi analüüse tehes.
Replikatsioon
mtDNA replikatsiooni viib läbi DNA polümeraas gamma, mis koosneb 140 kDa katalüütilise aktiivsusega alamühikust (kodeerib POLG geen) ja 55 kDa abistavast alamühikust (kodeerib POLG2 geen). Embrüogeneesi ajal on mtDNA replikatsioon alates sügoodi moodustumisest kuni kinnitumata embrüo staadiumini rangelt maha reguleeritud.
Blastotsüsti staadiumis on mtDNA replikatsiooni aktiveerumine iseloomulik trofoblastidele, trofektodermist sissepoole jäävates rakkudes käivitub mtDNA replikatsioon alles siis, kui rakud saavad signaali diferentseeruda spetsiifilisteks rakutüüpideks.
Päritolu
mtDNA ja tuuma DNA arvatakse olevat erineva evolutsioonilise päritoluga. Sümbiogeneesi teooria kohaselt on mtDNA pärit prokarüoodilt, kelle eukarüoodi varajane eellane fagotsüteeris. Hinnanguliselt on igas mitokondris umbes 2–10 mtDNA koopiat. Suuremat osa mitokondris asuvatest valkudest, mis kaasaegsete imetajate rakkudes esinevad (ligikaudu 1500 erinevat tüüpi), kodeerib rakutuuma DNA, kuid mõned neist (kui mitte enamik) arvatakse olevat bakteriaalse päritoluga, mis evolutsiooni käigus on tuuma ümber kolinud.
Mitokondrite pärandumine
Enamikus hulkraksetest organismidest on mtDNA pärit emasorganismidelt. Seda kontrollivate mehhanismide hulgas on lihtne lahjendamine (munarakus on 100 000 – 1 000 000 mtDNA molekuli, spermis kõigest 100–1000 koopiat), spermide mtDNA degradatsioon viljastatud munarakus ning mõnedes organismides ka spermide mtDNA sügooti sisenemise ebaõnnestumine.
Emaliini kaudu pärandumine
Sugulise sigimise puhul päritakse mtDNA tavaliselt ainult emalt. Pärast viljastumist hävitab imetajate munarakk spermide mitokondrid. Lisaks sellele paiknevad mitokondrid tavaliselt spermi sabaosas, mida kasutatakse liikumapaneva jõu tekitamiseks ning tihtipeale ei jõua spermi saba viljastamisel munarakku. Aastal 1999 näidati, et spermide mitokondrid on märgistatud ubikvitiiniga, mis määrab nad arenevas embrüos hukule. Mõned in vitro viljastamise tehnikad, eriti just spermi süstimine ootsüüti, võivad aga seda süsteemi häirida.
Tänu sellele, et mtDNA on matrilineaarne (alternatiivselt uuritakse ka Y-kromosoomi DNAd, mis annab infot patrilineaarsuse kohta), on teadlased võimelised pärandumisliine jälitama ka kaugesse minevikku. Inimesel saavutatakse see (sarnaselt genealoogilise testiga) mtDNA hüpervarieeruvate kontrollregioonide (HVR1 ja HVR2) sekveneerimisega.
HVR1 moodustavad umbes 440 aluspaari, mille järjestus määratakse kindlaks ning võrreldakse seejärel teistelt isikutelt kogutud HVR1 järjestustega. Sagedamini kasutatakse võrdluseks kontrollitud Cambridge'i referentsjärjestust (Cambridge Reference Sequence). Vilà et alia on avaldanud uuringuid, milles näidatakse matrilineaarselt, et koerad põlvnevad hundist. Mitokondriaalse Eeva mõiste põhineb sama tüüpi analüüsil ja üritab avastada inimkonna päritolu, kasutades mineviku rekonstrueerimiseks mtDNA infot.
Kuna mtDNA ei ole tugevalt konserveerunud ja omab kõrget mutatsioonikiirust, sobib see organismidevahelise evolutsioonilise suguluse (fülogeneetika) uurimiseks. Tänu sellele on bioloogid võimelised kindlaks määrama ja võrdlema mtDNA järjestusi erinevate liikide seas ning võrdlusi kasutades koostama uuritud liigi kohta evolutsioonilise puu. mtDNA matrilineaarsus võib osutuda isiku emaliini kohta genealoogiliste uuringute tegemisel väga kasulikuks tööriistaks.
Isaliini kaudu pärandumine
On näidatud, et mõnedel liikidel võivad mitokondrid päranduda ka isaliini pidi, näiteks rannakarbil. Lisaks on patrilineaarselt päritud mitokondreid avastatud putukatel, nagu äädikakärbes, mesilane ja rändrohutirts.
Tõendid kinnitavad, et harvadel juhtudel võivad ka imetajate mitokondrid päranduda isaliini pidi, täpsemalt on juhtumid dokumenteeritud hiirte puhul. Lisaks on seda leitud veel lammastel, kloonitud kariloomadel ning on avastatud ka ühel meessoost isikul.
Struktuur
Enamikus hulkraksetes organismides on mtDNA ringikujuline, kaheahelaline DNA molekul. Inimeste ja tõenäoliselt ka teiste loomade rakkudes on tavaliselt ligikaudu 100 – 10 000 eraldiseisvat mtDNA koopiat (seemne- ja munarakk on erandid). Imetajatel kuulub iga kaheahelalise mtDNA molekuli koosseisu 15 000 – 17 000 aluspaari. mtDNA molekuli kaks ahelat on üksteisest eristatavad nende nukleotiidse koostise poolest, kus guaniinirikast ahelat nimetatakse raskeks ahelaks ja tsütosiinirikast kergeks ahelaks. Raskel ahelal paikneb 28, kergel ahelal 9 geeni, kokku 37. Nendest 37 geenist 13 kodeerivad valke, 22 kodeerivad transportRNAsid (tRNA) ning 2 kodeerivad ribosomaalse RNA suurt ja väikest alamühikut. Selline muster esineb suuremas osas loomadest, kuid on ka juhtumeid, kus üks või rohkem 37 geenist on puudu ja mtDNA molekuli suuruse vahemik on laiem. Seente ja taimede seas esineb veelgi suurem mtDNA geenide varieeruvus, kuid eukarüootide seas paistab olevat kindel põhikomplekt mtDNA geene, mis neis kõigis esineb (välja arvatud need, kellel mitokondrid puuduvad). Mõnedel taimeliikidel esinevad hiiglaslikud mtDNA molekulid (2,5 miljonit aluspaari ühe molekuli kohta), kuid üllatavalt kodeerivad need suured mtDNA molekulid ikkagi sama palju ja sama tüüpi geene kui nende taimeliikide sugulased, kelle mitokondrite genoomid on palju väiksemad. Kurgi mitokondrite genoom koosneb kolmest täielikult või osaliselt autonoomsest tsirkulaarsest kromosoomist (pikkused: 1556, 84 ja 45 kiloaluspaari).
Geenid
NB! mtDNA geenide koosseis varieerub liigiti. Antud lõigus on toodud info inimese mitokondriaalse DNA kohta.
Elektrontransportahel
Mitokondri genoom sisaldab 13-t valku kodeerivat geeni. Nendest paljude geenide produktid kuuluvad elektrontransportahelasse:
rRNA
Mitokondri rRNAsid kodeerivad geenid MT-RNR1 (12S) ja MT-RNR2 (16S).
tRNA
tRNAsid kodeerivad järgmised geenid:
Mutatsioonid
pisi|mtDNA roll inimeste haigustes
Tundlikkus
mtDNA on eriti tundlik (just füüsilise läheduse tõttu) hingamisahelas tekkivate reaktiivsete hapnikuühendite suhtes. Kuigi mtDNA on valkude abil kokku pakitud ja omab ka märkimisväärset DNA reparatsioonivõimet, on tema kaitsemehhanismid siiski vähem efektiivsed kui need, mis toimetavad tuuma DNAga, ning arvatavasti annavad seetõttu oma panuse oksüdatiivsete kahjustuste tundlikkusele. mtDNA mutatsioonide tulemuseks võivad olla muutused mõnda valku kodeerivas alas, mis võib avaldada mõju organismi metabolismile ja/või kohasusele.
Geneetilised haigused
mtDNAs toimuvad mutatsioonid võivad põhjustada mitut haigust, näiteks treeningutalumatus või Kearnsi-Sayre’i sündroom (KSS), mille tagajärjel kaotab inimene täielikult südamelihaste, silmade ja skeletilihaste liigutamise funktsiooni. On ka tõendeid, et mtDNAs toimuvad mutatsioonid mõjutavad suuresti vananemisprotsessi ja kujundavad vanusega seotud patoloogilisi seisundeid.
Kasutamine identifitseerimises
Inimese mitokondri genoom koosneb 16 569-st aluspaarist, mis esindab kõigest murdosa kogu raku DNAst. Erinevalt tuuma DNAst, mis päritakse mõlemalt vanemalt ja mis rekombinatsiooni käigus ümber korraldatakse, pärandub järglasele tavaliselt samasugune mtDNA nagu vanemal. Kuigi ka mtDNA rekombineerub, teeb ta seda iseenda koopiatega ühe mitokondri piires. Tänu sellele ja faktile, et mtDNA mutatsioonikiirus on suurem kui tuuma DNA-l, on mtDNA võimas töövahend, millega saab uurida põlvnemist naisliine pidi (matrilineaarsus). Seda töövahendit kasutades on teadlastel õnnestunud kindlaks määrata paljude liikide esivanemad sadu põlvkondi tagasi.
Aleksander Eller
Aleksander Eller (23. veebruar 1891 Tartu – 26. november 1971 Tartu) oli eesti skulptor.
Mitokondriaalne DNA
Kasutamine identifitseerimises
Inimese mtDNAd võib kasutada ka isikute tuvastamiseks. Kohtumeditsiini laborid kasutavad aeg-ajalt mtDNAde võrdlemist, et tuvastada inimeste jäänuseid, eriti just vanemate ja tundmatute skelettide tuvastamiseks. Samas pole mtDNA spetsiifiline ainult ühele indiviidile (erinevalt tuuma DNAst) ning seetõttu kombineeritakse seda teiste asitõenditega (antroploogilised asitõendid, pealiskaudsed asitõendid ja nende sarnased), et saavutada tuvastamine. mtDNAd kasutatakse ka tuvastamaks võimalikke vastavusi kadunud isikute ja tuvastamata inimjäänuste vahel. Paljud uurijad usuvad, et mtDNA sobib vanade luujäänuste tuvastamiseks paremini kui tuuma DNA, sest mtDNA molekule on rohkem koopiaid raku kohta ning võimalus, et saadakse kätte kasulik proov, on suurem. Lisaks on veel positiivne ka see, et elava sugulasega võrreldes on võimalik otsitav proov tuvastada ka siis, kui proovi omaniku ja praegu elava sugulase vahele jääb mitu põlvkonda.
Aleksander Eller
Aleksander Eller sündis Tartus vürtspoodniku pere neljanda lapsena. Ta mängis hästi tšellot ja laulis (kõik tema neli õde-venda lõpetasid Peterburi konservatooriumi), kuid lapsepõlves põetud kurguhaigus ei lasknud tal laulmisega tõsisemalt tegeleda. Küll aga hakkas ta mänguasjapoodnikust onu Gustavi eeskujul voolima ja korraldas juba gümnaasiumis oma teoste näituse. Üldhariduse omandas ta Tartu Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1913–1917 õppis ta Kaubandus-Tööstuse Instituudis Peterburis, kus tutvus ta 1917. aasta paiku skulptor Voldemar Mellikuga, kelle soovitusel läks 1921. aastal koos abikaasa Leidaga Berliini, kus astus Berliini Kunstiakadeemiasse skulptuuri õppima. Tema õpetajaks oli Ludwig Manzel. 1926 sõitsid Ellerid Pariisi, kus Aleksander õppis vabaakadeemiates, sh Académie de la Grande Chaumière's. Täiendas end 1926–1927 Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina Viinis ja Roomas, reisis veel Budapestis, Napolis, Firenzes ja Veneetsias.
Mitokondriaalne DNA
Kasutamine identifitseerimises
Ameerika lindprii Jesse Jamesi maised jäänused identifitseeriti, kasutades võrdlust luudest eraldatud mtDNA ja tema õe lapselapse poja vahel. Sarnaselt tehti kindlaks Venemaa viimase tsarinna Alexandra Feodorovna (Alix of Hesse) ja tema laste isikud mtDNA võrdlustele põhinedes ning leiti sarnasus Edinburghi krahvi prints Philipiga, kelle vanaema oli Victoria of Hesse, Alexandra õde. Nii tuvastati ka keiser Nikolai II maised jäänused, kui tema mtDNAd võrreldi James Carnegie, Fife’i kolmanda krahviga, kelle emapoolne vanavanaema Taani Aleksandra (kuninganna Alexandra) oli Nikolai II ema (tsaarinna Maria Feodorovna) õde.
Aleksander Eller
1927. aastal pöördus Eller tagasi kodumaale ning oli aastatel 1927–1940 ja alates 1954. aastast Tartus vabakunstnik. Aastatel 1941–1944 oli ta Vanemuise teatri direktor ja 1944 Lõuna-Eesti Tarbekunsti Keskuse juhataja.
Arreteeriti NKVD poolt 1945. Aastatel 1946–1949 oli ta Tjumeni oblastis asumisel. Seal elades juhatas ta Salehardis segakoori.
Aastatel 1925–1928 Eesti Kunstnikkude Liidu liige, aastast 1930 kunstiühingu Pallas liige, aastast 1956 Eesti NSV Kunstnike Liidu liige.
Aleksander Eller on maetud Tartu Raadi (Maarja ja Peetri) kalmistule.
Teoseid
pisi|Meesfiguur "Kaubandus" (valminud 1936). Tunnistatud kultuurimälestiseks pisi|Naisfiguur "Põllumajandus" (valminud 1936). Tunnistatud kultuurimälestiseks Aleksander Eller alustas kunstinäitustel esinemist 1926. aastal ümarplastiliste figuuride ja portreedega. Edaspidi lõi ta neid aga harva ning tema kujutamisviis võttis pigem rangema ja asjalikuma suuna. Juba õpinguajal hakkas Ellerit huvitama reljeef, millesse ta edasise tegevuse käigus aina rohkem süvenes ja mis tema loomingus esikohale nihkus. Tema loomingus on seega oluline roll tasakaaluka ja range vormiga portreereljeefil. K. Leberechti (1930) ja Juhan Simmi (1960) portreereljeef, reljeefid "Põllumajandus" ja "Tööstus" (1936; endise pangahoone, tänapäeval Haridus- ja Teadusministeeriumi hoone vestibüülis Tartus). Kujutis on tavaliselt paigutatud neutraalselt siledale foonile, ilma ruumisügavust taotlemata. Vorm on natuurilähedane ja detailne, terviklikkuse huvides aga mõõdukalt lihtsustatud. Olulist osa teose üldmeeleolu loomisel omab klassikaliselt selgejooneline kontuur.
1935. aastal valmistas Aleksander Eller Tartu seltskonna kingitusena Riigikohtule Tartust Tallinna kolimise puhul skulptuuri "Justitia", mis pandi üles Tallinna Riigikohtu hoonesse. Skulptuur valmis ühest suurest Veriora lähedalt toodud maakivist. Tänapäeval asub teos Eesti Kunstimuuseumi kogus.
Aleksander Elleri loodud on Tõrva Vabadussõja mälestussammas Tõrva Gümnaasiumi ees. Esmaavamine toimus 14. oktoobril 1928, avas teedeminister August Kerem. Mälestussammas purustati 20. septembril 1940, taasavati 23. juunil 1990. Monumendil on kujutatud sõdurit Vabadussõja alguspäevade riietuses, võitluse lõpu tähistamiseks langetatud mõõgaga.
Ta on kavandanud ka Põlva Vabadussõja mälestussamba.
Viljakas oli Eller ka hauamonumentide loojana. Tema valmistatud hauasambaid leidub kõige rohkem Tartus (perekond Neumanni hauamonument Tartu Pauluse kalmistul (1936), perekond Reinholdi hauasammas Raadi kalmistul (1940), professor Aaslavi hauasammas sealsamas Tartu Raadi kalmistul (1958), Miina Härma hauamonument Tartu Raadi kalmistul). Tavaliselt kasutas ta hauamonumendiks nelinurkset graniidist püsttahukat, mille poleeritud esiküljele raius leinava naisfiguuri, mõnikord on selle asemel lahkunu pronksist portreereljeef.
Tema loodud on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument Rakveres.
Ta oli Tartu Vabadussõja mälestussamba ehitustööde üldjuhataja.
Isiklikku
Aleksander Eller oli helilooja Heino Elleri vend ja kunstiajaloolase Mart-Ivo Elleri isa.
Mitokondriaalne DNA
Kasutamine identifitseerimises
Väike efektiivse populatsiooni suurus ja suur mutatsioonikiirus (loomades) muudab mtDNA väga kasulikuks indiviidide või gruppide geneetilise suguluse hindamisel liigi piires. Peale selle sobib see hästi ka liikidevahelise suguluse määramiseks, eeldusel, et liigid ei ole liiga kauges suguluses. Et seda saavutada, määravad bioloogid kindlaks mtDNA järjestuse ning seejärel võrdlevad seda mtDNA järjestusega teiselt liigilt või indiviidilt. Võrdlusest saadavaid tulemusi kasutatakse suhete võrgustiku loomiseks, mille alusel hinnatakse evolutsioonilisi suhteid liikide vahel, kellelt proovid koguti.
Sellel lähenemisel on oma piirangud, mis tulenevad mtDNA järjestuse muutuste kiirusest. Loomade puhul on kõrge mutatsioonikiirus kasulik just sama liigi esindajate või lähedases suguluses olevate liikide võrdlemiseks, kelle hulgas on muutuste arvu üsna lihtne kokku lugeda. Kui aga võrrelda erinevamaid liike, siis muutub muutuste arv väga suureks, kuni täpset hinnangut on juba praktiliselt võimatu anda.
Lõuna-Chungcheongi provints
Lõuna-Chungcheongi provints (ka Lõuna-Ch'ungch'ŏngi provints, Lõuna-Korea omaladinas Chungcheongnam-do) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Korea lääneosas.
Provintsis on 1398 kooli ja 520 000 õpilast.
Sõprussidemed:
Viited
🇰🇷
Bouvignies
Bouvignies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Suurbritannia naelsterling
Suurbritannia naelsterling (GBP) on valuuta, mis kehtib Suurbritannias, Põhja-Iirimaal, Mani saarel, Kanalisaartel, Gibraltaris ja Falklandi saartel.
Ühendkuningriigis ringlevatel müntidel on kujundus ühine, kuid teistel territooriumidel ringlevad mündid on kohaliku kujundusega (kuninganna pilt on siiski kõikide müntide pöördel). Pangatähed on Inglismaal ja Walesis ühised, mida emiteerib Bank of England, kuid Šotimaal ja Põhja-Iirimaal annavad suured erapangad välja pangatähti, mis on omakorda kaetud Bank of Englandi 1- ja 100-miljoniliste pankadevaheliste pangatähtedega. Peale selle emiteerivad Kanalisaared, Gibraltar, Mani saar ja Falklandi saared igaüks oma pangatähti.
Ajalugu
19. sajandil 1 £ (pound, poundsterling, £ kuldmünt – sovrin, sovereign) = 4 krooni = 10 floriini = 20 šillingit = 240 penni = 960 veerandpennist ehk farthingut. Traditsiooniline rahasüsteem kehtis kuni 1971. aastani. Pärast seda 1 £ = 100 penni.
1 guinea ("gini") = 1,05 naela (1/1/-) ehk 1 nael ja 1 šilling.
Summa märgiti nii: £ 3/10/8 d. = 3 naela, 10 šilligit ja 8 penni e. lihtsalt 3/10/8. 5/- tähendas 5 šillingit.
1 £ = 9,4575825 Tsaari rubla (1898–1914).
Seisuga 29.01.2013 oli 19. sajandi lõpu üks nael võrdne 290 euroga.
Lihttöölise nädalapalk (6 päeva nädalas, 11 tundi päevas) oli keskmiselt 17 šillingit (0,85 £). On tähelepanuväärne, et Inglismaal trükiti 19. sajandil ajuti 1000-naelaseid pangatähti (2013. aasta vääringus kulla hinna järgi 290 000 eurot!).
Kurss
31. detsembril 2010 oli Suurbritannia naelsterlingi Eesti Panga kurss 18,1503 Eesti krooni. 22. juunil 2011 oli Euroopa Keskpanga kurss 0,8931 eurot.
Pangatähed
Inglismaal ja Walesis on pangatähtede väljaandmise ainuõigus Bank of Englandil. Igal Bank of Englandi poolt välja antud nüüdisaegse pangatähe ühel poolel on kuninganna portree, teisel poolel aga ühe kuulsa kodaniku portree. Praegu kehtivad Inglismaal ja Walesis järgmised pangatähed:
Šotimaal annavad naelu välja kolm panka: Bank of Scotland, Clydesdale Bank ja The Royal Bank of Scotland. Põhja-Iirimaal on aga praegugi õigus raha välja anda koguni neljal pangal: Bank of Ireland, First Trust Bank, Northern Bank ja Ulster Bank. Northern Banki 5-naelane rahatäht on Ühendkuningriigis. Jersey (JEP), Guernsey (GGP), Alderney, Mani (IMP), Gibraltari (GIP), Saint Helena (SHP) ja Falklandi saarte (FKP) naelu annavad välja kohalikud valitsused. Kui Suurbritannia ise ei plaani lähitulevikus euroga liituda, siis Mani saar uurib võimalusi liitumiseks ning on isegi välja töötanud oma euromüntide kavandid.
Mündid
Ühe- ja kahepennised on oma väärtuse kohta liiga suured ja rasked, seetõttu mõttetud. Väärtustel 1 kuni 20 penni arvupoole motiiv on sama, 50-pennistel on ühs põhimotiiv, aga esineb ka erinevaid motiive. Ühe- ja kahenaelaste motiivid on igal aastal erinevad ja nende väärtus on peale kirjutatud ainult sõnades. Iga mündi tagapoolel on kuninganna portree. Alates 2008. aastast on müntide disain muutunud: 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-pennine kokku moodustavad kokku kuningliku vapi, 1-naelasel on vapp tervikuna peal.
Koniecpol
Koniecpol on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Częstochowa maakonnas, Koniecpoli valla halduskeskus. Koniecpol asub Częstochowa kesklinnast umbes 40 km idas.
Enya
Eithne Ní Bhraonáin, artistinimega Enya, (sündinud 17. mai 1961) on Iiri laulja ja helilooja.
Ta on seni kõigi aegade edukaim iiri naisartist ning populaarsuselt maailmas jääb ta alla vaid iiri bändile U2. Teda kutsutakse tema muusikastiili järgi New Age'i kuningannaks. Enya muusikat iseloomustab tehnoloogia ja rütmi segu, kus kõlavad mitmetahulised vokaalid ning lenduv kõla loob erilise aura.
Enya pärineb väikesest Gweedore külast Iirimaa loodeosas Donegali krahvkonnas. Ta on kuues pere üheksast lapsest. Kogu pere oli väga musikaalne ning nad moodustasid pereansambli Clannad. Kui ansambli ja nende manageri Nicky Ryani vahel tekkis 1982. aastal lõhe, kolis Enya elama Dublinisse Ryanite juurde, et alustada omaenda muusikukarjääri. Algul kirjutas ta instrumentaalmuusikat dokumentaalfilmidele, millest esimene oli 1985. aasta David Puttnami film "The Frog Prince". 1986. aastal hakkas BBC tegema kuueosalist keldi kultuuri tutvustavat saatesarja, mille muusika paluti kirjutada Enyal. Film "The Celts" valmis 1987. aastal ning selle muusikalisest materjalist otsustas Warner Music UK eesotsas produtsent Rob Dickinsiga välja anda ka heliplaadi, mis ilmuski samal aastal. Enya elas endiselt koos Nicky Ryani, tema poeedist naise Roma Ryani ja nende tütardega. Roma Ryan on ka enamiku Enya laulude tekstide autor kuni siiani.
Enya suur edu algas 1988. aastal ilmunud albumiga "Watermark". Tema esimene singel oli "Orinoco Flow". Sellest albumist sai tema kuulsus alguse. 1991. aastal album "Shepherd Moons", mis püsis USA albumite edetabelis 199 nädalat, püstitades omanäolise rekordi (see teeb ju kokku üle kolme aasta järjest edetabelis püsimist). Sellelt plaadilt pärineb ka tema seni üks edukamaid singleid "Carribean Blue". Kogu Enya muusika on tõeline kergelt kuulajatele peale minev new age, kuid siin ei puudu klassika ja isegi lausa koraalid ning muidugi vapustavalt head laulusõnad. Enya ostis endale lossi Killineys Dublinist lõunas ja tal on elamine ka Londonis. 1995. aastal andis Enya välja oma neljanda stuudioalbumi "The Memory Of Trees".
Enya viimane album "A Day Without Rain" ilmus 21. novembril 2000 ning seda on müüdud üle 15 miljoni eksemplari. Plaadi singel "Only Time" tõusis eriti populaarseks pärast 11. septembri rünnakut New Yorgile. "Only Time" on ilus aeglane valsirütmis Enyale omase stiiliga lugu. See voogab algusest lõpuni vaikse süntesaatorisaate ja taustakooriga. Viimane Enya singel "May It Be", mis pärineb menufilmist "Sõrmuste Isand", kandideerib aga ühe nimekaima tänapäeva tõsisema muusika auhinnale The Academy Awardsil.
14. jaanuaril 2002 ilmus Enya singel "May It Be" filmist "The Lord Of The Rings" ("Sõrmuste isand").
Enya fännide rõõmuks anti 18. novembril 2002 välja kena plaadikogumik, neljast CD-st koosnev karbike "Only Time: The Collection". Kokku sisaldab see 49 lugu ning lisaks boonusvideo keldikeelsest jõululoost "Silent Night". Siin kõlavad kõik lauljatari parimad lood nagu "Caribbean Blue", "Exile", "Orinoco Flow (Sail Away)", "Book Of Days", "Anywhere Is" ja "Only Time". Lisaks pakutakse kuulata ka seni avaldamata materjali. Plaadiga on kaasas 48-leheküljeline raamatuke koos tutvustava jutuga Roma Ryanilt, Enya diskograafia ülevaade ning ilusad fotod lauljatarist. Plaat on üsna rariteetne ning seda valmistati kõigest 200 000 eksemplari. 21. novembril 2005 ilmus Enya viies stuudioplaat, "Amarantine". 12-loolise albumi avasingliks on nimilugu, mis tähendab tõlkes igikestvust. Veel on albumi huvitavamad lood jaapanikeelne "Sumiregusa (Wild Violet)" ning kolm lugu laulusõnade autori Roma Ryani loodud uues keeles Loxian. Enya ütles uut albumit tutvustaval pressikonverentsil, et kolm laulu "Water Shows the Hidden Heart", "Less Than a Pearl" ja "The River Sings" ei kõlanud inglise, gaeli ega ka ladina keeles kuigi hästi ning see asjaolu aitas kaasa loxiani keele sünnile. Ta lisas, et on ka varem laulnud väljamõeldud keeles. 2001. aastal valminud filmi "Sõrmuste isand: Sõrmuse Vennaskond" taustamuusikale kirjutatud sõnad ei kõlanud inglise keeles hästi ja ka selle jaoks kasutati Tolkieni väljamõeldud haldjakeelt. Albumil "Amarantine" liuglevad meloodiad rahulikus ja kaunis meeleolus, mida Enyalt oodataksegi.
Eunuhh
Eunuhh (kreeka keeles 'voodivalvur') on kohimees, kohitsetud haaremivalvur.
Eunuhhid saavutasid ajalooliselt mõnikord suure mõjuvõimu, näiteks Hiina, Bütsantsi ja Türgi õukonnas.
Eunuhh võib tähendada ka kastreeritud meest.
Coutiches
Coutiches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Kaastunne
Kaastunne on inimese võime tunda kaasa teise inimese valu, leina ja kannatuste suhtes. Algselt kasutati kaastunde mõistet erinevates religioonides. Kristlikus kultuuris on kaastunne seotud inimese moraali ja eetikaga. Seda nähakse kui inimese voorust. Kaastundel on kaks peamist vormi: Eesti keeles võib kaastunne olla nii emotsioon, kui ka õpitud viisakas käitumine. Näiteks on eestlastel kombeks öelda leinavale või õnnetule inimesele "Tunnen kaasa!" ja seda nimetatakse kaastundeavalduseks. Kaastundeavaldus võib ka ilmuda ajalehes tekstina, kus on nimetatud mitmeid inimesi, kellele kaasa tuntakse ja kes kaasa tunnevad.
Kaastunne budismis
Kaastunne (sanskriti ja paali keeles karuṇā; tiibeti keeles snying rje; hiina keeles 慈悲 cibei; jaapani keeles jihi) on budismis üks nelja mõõtmatu ehk brahmaseisundi juurde kuuluvast teostusest. Mahajaanas on kaastunne koos mõistmisega üks kahest põhimõistest, mis kuuluvad virgumise juurde.
Kaastunne on budismis eeskätt erapooletu suhtumine kõikidesse olenditesse, nende kannatuste endale kujustamine, olendite hüvanguks tegutsemine ja nende otsene aitamine. Mahajaanas arendatakse virgumismeelt eelkõige kaastundest teiste olendite vastu.
Kaastunne on bodhisattvate kõige olulisem omadus ja nende tegutsemise juhtmõte. Kaastunnet kehastab ülima ideaalina bodhisattva Avalokitešvara.
Philippe Jourdan
pisi|upright|Piiskop Philippe Jourdan 2012. aastal presidendi vastuvõtul pisi|Philippe Jourdani vapp Philippe Jean-Charles Jourdan (sündinud 30. augustil 1960 Daxis Prantsusmaal) on 23. märtsist 2005 katoliku kiriku apostellik administraator Eestis.
Philippe Jourdan kuulub alates 1980. aastast Opus Dei personaalprelatuuri. Ta ordineeriti 20. augustil 1988 preestriks, mille järel astus Preestrite Püha Risti ühingusse.
1996. aastal tuli Philippe Jourdan Eestisse ja sai 2005. aastal Eesti kodakondsuse. Ta ordineeriti piiskopiks 10. septembril 2005 Tallinnas Oleviste kirikus, pühitsemise viis läbi peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kohal viibisid kardinal Jānis Pujāts, peapiiskop Tadeusz Kondrusiewicz ja Opus Dei prelaat Javier Echevarría. 23. juunil 2006 kohtus piiskop Philippe Jourdan Vatikanis paavst Benedictus XVI-ga ja 11. juunil 2015 paavst Franciscusega.
Philippe Jourdan valdab eesti, hispaania, inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja vene keelt.
Vaalu
Vaalu ehk Vaala on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda. Vaalus asus varem külakool, mille hoone ning seda ümbritsenud abihooned on hävinud, koolimaja ning seega küla olulise sõlmpunkti kohta saab aimata vaid maakividest vundamentide ja põlispuude järgi.
Küla territooriumil asus kuni 2008. aastani Pikaantsu raudteepeatus.
Veelained
Veelained on vees tekkivad lained. Lainetena kandub vees energia ühest kohast teise.
Nad jagunevad pinnalaineteks, pikkadeks laineteks ja siselaineteks.
Pinnalained
pisi| pisi|Vee osakeste liikumine veepinna erinevates kihtides
Vee pinnalained on pinnalained vee ja õhu piirpinnal.
Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest (kapillaarlained) tundideni  (loodelained).
Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 sentimeetrist väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused. Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused.
Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad laineid. Sõitvaid laevu saadavad vöörilained.
Tuulelainete tekkimine
pisi|vasakul|Tuulelainete tekkimise skeem pisi|Satelliidiülesvõte merelainetest (vasakul)
Vasakpoolsel pildil on näitlikustatud tuulelainete tekkimist. Tuul puhub vasakult üle rahuliku veepeegli. Veepinnal peavad tuule ja vee erinevad horisontaalsed kiirused ühtlustuma. Piirpinna moodustub mittepideva potentsiaalse voolamise tagajärjel.
Pikad lained
Merevärinad võivad tekitada tsunamisid. Ka loodelained on pikad lained.
Leo Kalmet
Leo Kalmet (2. märts 1900 Orajõe vald, Pärnumaa – 16. september 1975 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja, teatrijuht ja teatripedagoog.
Ta oli korporatsiooni Revelia vilistlane.
Osales Vabadussõjas.
Näitleja ja teatrijuht
Näitlemisega hakkas Leo Kalmet tegelema juba kooliajal, praeguse gümnaasiumi "dramaatilises ringis", samuti mängis Estonias. Ta nägi noorukina oma silmaga Theodor Altermanni Hamletit.
1924. aastal Draamastuudio teatrikooli I lennu lõpetanud jäid kokku ja lõid Draamastuudio Teatri (vana Draamateatri trupp läks Paul Sepaga eesotsas Vanemuisesse). Draamastuudio Teatri avalavastuses, Eduard Vilde "Pisuhännas" mängis Leo Kalmet Sanderit.
1927. aastal sai Leo Kalmetist Draamastuudio Teatri üldjuht. Ta kujundas välja noorsoo- ja nukuteatri ega seganud teistel lavastamist.
1936. aastal lavastas ta Oskar Lutsu "Nukitsamehe" marionettnukulavastuse, mida võib pidada eesti nukuteatri sünniks. 1937. aastal asutas ta Draamastuudio juurde marionettnukuteatri.
Teatripedagoog
1938. aastal sai Leo Kalmetist äsja loodud Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli juhataja ja näitlejameisterlikkuse õppejõud. Üks tema õpilastest oli hilisem lavakunstikateedri looja Voldemar Panso. Aastatel 1944–1946 õpetas Leo Kalmet näitlejameisterlikkust Draamastuudio eriklassis, kus teiste hulgas õppisid need, kel omal ajal sõja tõttu riiklik lavakunstikool pooleli oli jäänud. 1946. aastal jätkus tema teatripedagoogitee Eesti NSV Riiklikus Teatriinstituudis direktor Priit Põldroosi asetäitja ja õppejõuna. See kool suleti 1950. aastal. Leo Kalmet arreteeriti ja küüditati represseerituna Irkutski oblastisse, kus ta viibis 1950–1955.
Kui 1957. aastal avati Voldemar Panso eestvedamisel Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateeder, sai Leo Kalmetist selle õppejõud ja Panso parem käsi. Leo Kalmeti juhendamisel lõpetas lavakunstikateedri kuni aastani 1968 kolm lendu.
Isiklikku
Tema poeg Hanno Kalmet oli Eesti Draamateatri näitleja (lõpetas Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri I lennus), teine poeg Toomas Kalmet oli Ugala näitleja.
Tiidu (Otepää)
Tiidu on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.
Külas kasvab looduskaitsealune Tiidu mänd.
Tiidu külast on leitud mitmeid üle 43-meetriseid haabu. Neist suurim oli mõõtmisel 43,2-meetrine ja sellega Eesti kõrgeim.
Anglesey
Ynys Môn (inglise keeles Anglesey; ingliskeelne varasem nimi Anglesea) on saar Walesis, Põhja-Walesi loodeosas, moodustab tervikomavalitsuse. Enamik saare elanikest räägib kõmri keelt.
Suurbritannia saarest eraldab seda kitsas veeriba Menai Straits. Anglesey saart ühendavad Suurbritanniga Britannia sild ja Menai rippsild.
Maakonna halduskeskus on Llangefni linn, kus elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi 5116 inimest. See on rahvaarvult maakonna suuruselt teine linn. Suurim on Holy saarel (kõmri Ynys Gybi) asuv Holyheadi linn, kus elas samal aastal 13 659 inimest.
Saare põhjaosas Cemaesi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2015 Wylfa tuumaelektrijaam, mille võimsus oli 0,98 GW. Kavas on 2,7 GW võimusega Wylfa Newydd tuumaelektrijaama rajamine samasse kõrvale, kuid projekt seisab.
Tuumajaamast 15 miili kaugusel ja Holyheadi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2009 Anglesey Aluminium, kus oli 540 töötajat, millega see oli üks Walesi põhjaosa suuremaid tööandjaid. Jaam tootis aastas keskmiselt 142 tuhat tonni alumiiniumi ning oli Suurbritannia suurim elektrienergia kasutaja (255 MW).
Saarel asub küla nimega Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch.
Sangaste
Sangaste ehk Sangastõ ehk Kirikuküla on alevik Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sangaste valla halduskeskus.
Ceará osariik
Ceará [sjar'aa] on 1. järgu haldusüksus (osariik) Brasiilias Kirdepiirkonnas Atlandi ookeani rannikul. See piirneb põhjas ja kirdes Atlandi ookeaniga, idas Rio Grande do Norte ja Paraíba osariigiga, lõunas Pernambuco osariigiga ja läänes Piauí osariigiga.
Osariigi pindala on 146 348,30 km² (selle sisse ei ole arvatud 2977,4 km² suurust vaidlusalust ala, millele pretendeerib ka Piauí). See moodustab 9,37% Kirderegiooni pindalast ja 1,7% kogu Brasiilia pindalast. Brasiilia osariikide seas on ta pindalalt 17. kohal. Pealinn on Fortaleza.
Nimi
Ceará tähendab sõna-sõnalt "laulab aratinga".
José de Alencari väitel on nimi kokku pandud kohaliku keele sõnadest cemo 'valjusti laulma' ja ara 'väike aara või papagoi'.
On ka arvamus, et osariigi nimi tuleb sõnast Siriará kaldavähkide järgi.
Sümbolid ja tähised
Ceará osariigil on lipp, vapp ja hümn.
Standardi ISO 3166-2 järgi on osariigi tähis BR-CE.
Ajavöönd
Ceará ajavöönd on 3 tundi maailmaajast maas.
Haldus
Ceará osariigi kuberner on 2015. aastast Camilo Santana. Tema eelkäija Cid Gomes (Brasiilia Sotsialistlik Partei) astus ametisse 2007. aastal.
Osariigis on 7 mesoregiooni ja 33 mikroregiooni.
Rahvastik
Rahvaarv on 2005. aasta andmetel 8 097 276. Sellega on osariik Brasiilia 1. järgu haldusüksuste seas 8. kohal.
Inimarengu indeks oli 2000. aastal 0,700 (20. koht Brasiilias).
Demograafilised näitajad
Keskmine eluiga oli 2000. aastal 69, 6 aastat (meestel 65,3, naistel 74,1 aastat; 21. koht Brasiilias).
Imikusuremuskordaja oli 2000. aastal 32,1 tuhande elussünni kohta (20. koht Brasiilias).
Kirjaoskamatusmäär oli 2000. aastal 21,8% (22. koht Brasiilias).
Asustus
Lisaks pealinnale Fortalezale on teised suuremad linnad Crato, Juazeiro do Norte, Sobral ja Canindé.
Majandus
2004. aastal oli sisemajanduse kogutoodang 33 260 672 000 USA dollarit (13. koht Brasiilias). Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta oli 4170 USA dollarit (22. koht).
Põllukultuuridest kasvatatakse uba, maisi, riisi, puuvilla, suhkruroogu, tomatit, banaani, apelsini ja kookospähklit. Peetakse veiseid, sigu, kodukitsi, hobuseid, kodulinde ja eesleid.
Tööstusharudest on esindatud mäetööstus, rõivatööstus, toiduainetetööstus, metallurgia, tekstiilitööstus, keemiatööstus ja jalatsitööstus. Maavaradest kasutatakse rauda, mineraale, lubjakivi, savi, magneesiumi, graniiti, naftat, looduslikku gaasi ja meresoolt.
Ajalugu
Ceará hakkas arenema alles pärast tema lahutamist Pernambucost (1799). Osariigis on alati olnud poliitilisi võitlusi ja relvastatud liikumisi. See ebastabiilsus jätkus Brasiilia impeeriumi ja Esimese vabariigi ajal.
Normaliseerumine leidis aset alles 1945. aastal, kui riik sai jälle põhiseadusliku võimu.
Kolonisatsioonieelne aeg
On teateid, et enne Pedro Álvares Cabrali retke Brasiiliasse on Ceará randa jõudnud Hispaania meresõitjad Vicente Yáñez Pinzón ja Diego de Lepe.
Osariigi koloniseerimist, mis algas 17. sajandil, raskendas indiaani hõimude vastupanu. Koloniseerimine võttis hoogu, kui Pajeú jõe suudmesse ehitati Hollandi fort Schoonenborch, mille 1654 vallutasid portugallased. Fordile anti uus nimi Fortaleza de Nossa Senhora de Assunção.
1444
1444. aasta
1430
1430. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad - 1430. aastad - 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad
Aastad: 1425 1426 1427 1428 1429 - 1430 - 1431 1432 1433 1434 1435
Avellino provints
Avellino provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Avellino linn.
Avellino piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Foggia, Napoli, Potenza, Salerno.
Haldusjaotus
Avellino provints jaguneb 119 omavalitsusüksuseks (comune).
Potentsiaalne voolamine
Potentsiaalseks voolamiseks nimetatakse voolava aine (vedeliku või gaasi) voolamist, kui kiiruste vektorväli on niisugune, et tal on potentsiaaliväli (potentsiaal).
Potentsiaalne voolamine on Euleri liikumisvõrranditega kirjeldatava ideaalse vedeliku hüdrodünaamika erijuht.
6. sajand
6. sajand ehk VI sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kuues sajand, mis algas 1. jaanuaril 501 ja lõppes 31. detsembril 600.
Kümnendid ja aastad
500. aastad: (500) 501, 502, 503, 504, 505, 506, 507, 508, 509
510. aastad: 510, 511, 512, 513, 514, 515, 516, 517, 518, 519
520. aastad: 520, 521, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528, 529
530. aastad: 530, 531, 532, 533, 534, 535, 536, 537, 538, 539
540. aastad: 540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549
550. aastad: 550, 551, 552, 553, 554, 555, 556, 557, 558, 559
560. aastad: 560, 561, 562, 563, 564, 565, 566, 567, 568, 569
570. aastad: 570, 571, 572, 573, 574, 575, 576, 577, 578, 579
590. aastad: 590, 591, 592, 593, 594, 595, 596, 597, 598, 599
600
Asi
Asi kõige üldisemas tähenduses on ükskõik mis ese (kaasa arvatud elusolend).
Stanley karikas
pisi|Stanley karikas Stanley karikas on USA ja Kanada jäähokiliiga NHL võitjale antav karikas.
Tänapäeval Stanley Cupi otsas asuv karikas on lord Stanley poolt 1893. aastal kingitud algupärase karika täpne koopia. Originaal asendati 1969. aastal, kuna see muutus hapraks ja kergesti vigastatavaks. Lord Stanleyt karikat saab siiski näha jäähoki kuulsuste hallis (Hockey Hall of Fame) Torontos.