cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dogmadeta teadus
Elu murrab mehaanilistest metafooridest välja
Vitalism on mehhanitsistliku bioloogia suurim ketserlus. Thomas Huxley esindas ortodoksset vaadet, mille järgi looma organism on masin, mis töötab tavaliste loodusjõudude toimel. Füsioloogia lõppeesmärk on tuletada morfoloogia ja ökoloogia aine molekulaarjõudude seadustest. Sellega aimas Huxley ette molekulaarbioloogia arengut. Francis Crick kinnitas raamatus "Of Molecules and Men", et moodsa bioloogia lõppeesmärk on seletada kogu bioloogiat füüsika ja keemia abil. Mehhanitsistlik lähenemine on reduktsionistlik, sest see püüab seletada tervikut osade kaudu. Sellepärast ongi molekulaarbioloogial bioloogias nii kõrge staatus. Kui bioloogid on jõudnud oma seletustega molekulaartasandile, siis nad annavad teatepulga üle keemikutele ja füüsikutele.
Ei tundu tõenäoline, et elementaarosakesed seletaksid orhidee õie kuju, lõhe hüppamist ja kuldnokaparve lendu. Organism on tervik ja selle taandamine osadeks organismi tapmise teel hävitab selle, mis teeb selle organismiks.
Mehhanisistid heidavad eesmärgiga elutegurid elusatest loomadest ja taimedest välja ning leiutavad need uuesti molekulaarsena. Üks molekulaarse vitalismi vorm on võtta geene eesmärgiga entiteetidena, millel on eesmärgid ja võimed, mis ulatuvad palju kaugemale keemilise DNA omadest. Geenidest saavad molekulaarsed entelehhiad. Raamatus "Isekas geen" ütleb Richard Dawkins], et organismid on [[replikaatorite (DNA molekulide) lujäämismasin. DNA liigub salapärasel kombel. Selle molekulid on intelligentsed, isekad, halastamatud ja võistlushimulised. Isekad geenid loovad vormi, vormivad ainet, peavad evolutsiooni relvastuse võidujooksu ja püüdlevad surematuse poole. Me oleme nende loodud ja nende säilitamine on meie olemasolu ülesanne. Dawkinsi retoorika veenvus sõltus inimkesksest keelekasutusest ja karikatuursetest kujunditest. Ta möönab, et tema kujundid on ulmelised, kuid õigustab neid kui jõulist ja valgustavat metafoori.
Kõige populaarsem vitalistlik metafoor mehhanitsismi teenistuses on "geneetiline programm". See on veel üks viis smugeldada intelligentset disaini keemilistesse geenidesse. Mehhanitsistlik eluteooria on mandunud eksitavateks metafoorideks ja retoorikaks.
Eriti aednikele ja loomapidajatele on pimestavalt ilmne, et taimed ja loomad on elusorganismid.
Organismifilosoofia
Organismifilosoofia ehk organitsism ehk holism sai alguse 1920. aastatel. Seda propageerisid Alfred North Whitehead ja Jan Smuts, kelle raamat "Holism and Evolution" räägib looduse tendentsist moodustada loova evolutsiooni käigus tervikuid, mis on oma osade summast suuremad. Holismiks nimetas ta sünteetilist, korrastavat, organiseerivat, reguleerivat tegevust universumis. Selle saadused ulatuvad aatomitest loomade vaimu ja inimese isiksuseni. Holism on kõigi teiste tegevuste alus ja koordineerija.
Nagu mehhanitsismgi, jaatab holism looduse ühtsust, kuid nõustub vitalismiga selles, et organismidel on omad reguleerivad printsiibid ja neid ei saa taandada lihtsamate süsteemide füüsikale ja keemiale. Kogu loodus on elus, nii et tegu on animismi uue versiooniga. Isegi aatomid, molekulid ja kristallid ning taevakehad ja universum on organismid. Tervikud koosnevad osadest, mis on omakorda tervikud. Ka keeled on orgamismid. Terviku ehitus oleneb sellest, kuidas osad on kokku pandud.
Süsteemiteoorias räägitakse keerukatest süsteemidest, mis on seoste võrguga kokkuliidetud osade konfiguratsioonid.
Pakasjärv
Pakasjärv (ka Pakase järv, Suur Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 17,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1623 m.
Dogmadeta teadus
Organismifilosoofia
Evolutsiooni käigus tekivad uut tüüpi hoolonid. Et hoolonid on tervikud, peavad need tekkima järsku. Uued organisatsioonitasandid "emergeeruvad" ja nende "emergentsed omadused lähevad osade omadustest kaugemale. See kehtib ka uute ideede ja uute kunstiteoste puhul.
Kosmos kui arenev organism
David Hume oli mehhanitsistliku loodusfilosoofia suhtes skeptiline. Universumis ei olevat midagi, mis tõestaks, et see sarnaneb rohkem masina kui organismiga. Looduse nähtav organisatsioon olevat analoogsem taimede ja loomadega. Hume vastustas masinat kavandava Jumala ideed ning arvas, et maailm võib pärineda millestki seemne või muna taolisest.
Kuni 1960. aastateni pidas enamik teadlasi universumit sarnaseks masinaga, nimelt aurumasinaga, millel hakkab aur otsa saama ja mis läheneb soojussurmale.
Georges Lemaître esitas 1927. aastal hüpoteesi, et universum sai alguse loomisetaolisest sündmusest, mida ta nimetas kosmilise muna plahvatuseks. Suure paugu kosmoloogia meenutab paljusid mütoloogilisi loomislugusid. Neis on muna nii algühtsus kui ka algpolaarsus, sest muna koosneb munakollasest ja munavalgest.
Masinametafoor on oma kasulikkuse aja ammu ära elanud.
Mis vahet seal on?
See uus vaatepunkt ei vii kohe uut laadi tehnoloogiliste toodeteni ja selles mõttes ei ole see majanduslikult kasulik. Kuid see kõrvaldab lõhe meie isiklike kogemuste ja teaduse mehaaniliste seletuste vahel, ja võib-olla kõrvaldab lõhe teaduste ja traditsiooniliste kultuuride vahel.
Kui hajub uskumus, et universum on elutu masin, siis tekivad uued küsimused. Kas mehhanitsistlik maailmavaade on testitab teaduslik teooria või metafoor? Kui metafoor, siis miks masinametafoor on parem kui organismimetafoor? Kui teooria, siis kuidas seda saaks testida või kummutada?
Kokkuvõte
Mehhanitsistlik teooria põhineb masinametafooril. Organismid annavad paremad metafoorid kõigi keerukusastmete organiseeritud süsteemidele, sealhulgas molekulidele, taimedele ja loomade ühiskondadele, mis on kõik organiseeritud üksteist sisaldavate tasemetena, milles tervik on igal tasemel suurem kui osade summa ja osad on madalama tasandi tervikud. Ka kõige tulisemad mehhanitsistliku teooria kaitsjad smugeldavad organismidesse otstarbelisi organiseerivaid printsiipe isekate geenide ja geneetiliste programmide näol. Suure paugu teooria valguses on universum pigem kasvav ja arenev organism kui aeglaselt otsa saava auruga masin.
2 Kas aine ja energia koguhulk on alati sama
Loodusteadused õpetavad aine jäävuse seadust ja energia jäävuse seadust, mis tagavad fundamentaalse püsivuse muutuvas maailmas. Neid seadusi ei seata küsimuse alla, kuigi neil on enneolematuid raskusi. Enamik füüsikuid usub, et universumis on palju tumeainet, mille loomus ja omadused on hämarad. Enamik tänapäeva kosmolooge arvab, et universumi paisumist põhjustab tumeenergia, mille loomus on hämar. Kuidas on tumeaine ja -energia seotud tavalise mateeria ja energiaga? Mis on kvantvaakum? Kas sealt saab energiat ammutada? Aine ja energia jäävuse seadus formuleeriti enne nende küsimuste tekkimist ja sel pole neile valmis vastust. Need põhinevad filosoofilistel ja teoloogilistel teooriatel. Nende juured on Vana-Kreeka atomistikas. Need oli algusest peale oletus. Tänapäevasel kujul sisaldab see mitut "seadust", mis hakkasid kujunema 17. sajandil. Kui usk jäävusesse satub küsimärgi alla, avanevad uued võimalused energia saamise ja inimkonna toitmise vallas.
Jahulehtrik
Jahulehtrik (Clitocybe ditopa) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Mägise-Olukvere
Külast on teateid alates 1945. Küla nimetati kahe varasema küla (Mägise ja Olukvere) järgi.
Starkweather
"Starkweather" on 2004. aasta USA mängufilm.
Film räägib reaalsest sarimõrvarist Charles Starkweatherist ja tema tüdruksõbrast Caril Ann Fugate'ist.
Kirikuleht
Kirikuleht on mitme väljaande nimi:
1. Jõe tänav
1. Jõe tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänava pikkus on umbes 716 m.
1900. aasta linnaplaanil vastavad selle tänava harudele Речная улица (jätkub Верейская улица tänavaga) ja Пешеходная улица. 1929. aasta linnaplaanil on nende tänavate nimed Jõe tänav ja Jalgraa tänav (peaks olema Jalgraja tänav).
Enne 1990. aastaid kandis 1. Jõe tänav vene keeles nime улица I Йыэ.
Tallinna Poeetide Tsunft
Tallinna Poeetide Tsunft (vene Ревельский цех поэтов) oli aastatel 1933–1935 Tallinnas tegutsenud vene luuletajate ühendus.
Ühendust juhtis Pavel Irtel.
Ühenduse liikmed olid 1928–1935 ilmunud kirjandusliku koguteose "Nov" 6. ja 7. numbri põhiautorid.
Ekateríni Stefanídi
Ekateríni Stefanídi (kreeka keeles Κατερίνα Στεφανίδη; sündinud 4. veebruaril 1990 Cholargóses) on Kreeka kergejõustiklane, teivashüppaja.
Ta tuli 2016. aastal Rio de Janeiros teivashüppes 4.85-ga olümpiavõitjaks. Lisaks on ta teivashüppes valitsev Euroopa välis- ja sisemeister.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta kuldmedali uue rahvusrekordiga 4.91. Tema eelmine isiklik rekord välitingimustes oli 4.86, mis oli hüpatud 8. juunil 2016 Ateenas.
Aastatel 2016 ja 2017 on ta tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.
Sisetingimustes on tema isiklik rekord 4.90, mis on püstitatud 20. veebruaril 2016 New Yorgis.
Aidu võidualtar
Aidu võidualtar ehk Aidu ohvri altar (ka Vabadussõja Aidu lahingu mälestusmärk, Aidu lahingu mälestussammas) on Vabadussõja mälestussammas Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Aidu külas.
4. jaanuaril 1919 peetud Aidu lahinguga peatati bolševike rünnak Põltsamaale. Altar tähistab kohta, kuhu jõudis kõige kaugemale tunginud punaarmeelane. Ohvri Altari kavandi joonistas Eduard Järv. Mälestusmärk avati 23. juunil 1929.
Bluefish
Bluefish on tekstiredaktor, mis on mõeldud peamiselt veebilehtede loomiseks ja programmeerimiseks. Bluefish toetab mitut programmeerimis-, skriptimis- ja märgistuskeelt, näiteks HTML, PHP, C, Java, JavaScript, Java server pages (JSP), SQL, XML, Python, Perl, CSS, ColdFusion, Pascal, R, Octave/Matlab.
Aidu võidualtar
1932. aastal istutati mälestusmärgi juurde kaks tamme, millest üks on säilinud. 4. jaanuaril 1934 istutas 2. üksik jalaväepataljon Aidu lahingu mälestuseks Aidust toodud tamme Tartu Lembitu kasarmute väljakule.
22. kromosoom
pisi|120px|22. kromosoomi ehitus '''Inimese 22. kromosoom ehk kromosoom 22''' on inimese üks väiksemaid kromosoome. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka 22. kromosoomi kaks koopiat.
Bluefish
Bluefish töötab enamikus POSIX-ühilduvates operatsioonisüsteemides, näiteks FreeBSD, Linux, Mac OS X, OpenBSD ja Solaris, samuti Windowsis (kõik vahendid Windowsis ei tööta).
Aidu võidualtar
Mälestusmärk õhiti 1940. aasta sügisel ja purustati lõplikult 1965. aastal.
22. kromosoom
Inimese 22. kromosoom sisaldab umbes 51 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 1,5% kogu inimese DNA-st.
Bluefish
Bluefish on avatud lähtekoodiga vaba tarkvara ja kasutab GNU Üldist Avalikku Litsentsi.
Aidu võidualtar
23. juunil 1989 taastati mälestusmärk algsel kujul ja endises kohas Jõgeva–Põltsamaa maantee ääres.
Mälestusmärk on arvele võetud ajaloomälestisena.
22. kromosoom
1999. aastal jõudsid Human Genome Projecti teadlased lõpule selle kromosoomi sekveneerimisega ja sellest sai esimene täielikult sekveneeritud kromosoom.
Bluefish
Bluefish võimaldab hõlpsalt töötada rohkem kui viiesaja avatud dokumendiga. Sealjuures on ta väga kiire, avades tuhandeid faile kõigest mõne sekundiga. Teda on testitud rohkem kui 10 tuhande avatud dokumendiga. Bluefish suudab faile avada rekursiivselt, lähtudes failinime ja/või sisu mustritest.
22. kromosoom
Selles kromosoomis on leitud 1123 geeni, mille seas on ka 453 valke kodeerivat ja 345 pseudogeeni.
Bluefish
Bluefishil on piiramatu viimaste muudatuste tagasivõtmise ja jälle edasivõtmise võimalus. Isegi hangumise ja voolukatkestuse korral suudab ta taastada muudatused kõigis muudetud dokumentides.
Ajalugu
Bluefishi projektile panid 1997. aastal aluse Olivier Sessink ja Chris Mazuc, kes leidsid, et puudub hea tasuta tekstiredaktor veebiarenduseks. Sessink alustas projekti ProSite ja Mazuc alustas HTML-redaktori arendamist. Mehed nägid üksteise postitusi meililistides ja otsustasid koostööd tegema hakata: Oliver oli loonud algelise redaktori ja Chris HTML-dialoogid. Koodi ühendades sündis Thtml-nimeline redaktor.
Hiljem liitus projektiga Neil Miller. Projekti arenedes leiti, et vaja oleks logo. Selleks valiti Neil Milleri disainitud sinine kala, mille järgi võeti kasutusele nimi Bluefish.
Pärast projekti algfaasi ühinesid sellega teised vabatahtlikud. Neid ühendavad meililist ja viki bfwiki.
Gryfice
Gryfice (saksa Greifenberg in Pommern) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Gryfice maakonna ja Gryfice valla halduskeskus. Gryfice asub Rega jõe ääres, Szczecinist umbes 70 km kirdes.
Lycodon cavernicolus
Lycodon cavernicolus avastati 2014. aastal.
Lycodon cavernicolus on endeemne Perlise osariigis Malaisias.
Sten Schwede
pisi|Sten Schwede Sten Schwede (sündinud 16. märtsil 1974) on Eesti diplomaat.
Schwede lõpetas aastal 1991 Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 1997 Trondheimi Ülikooli (NTNU) politoloogia erialal. Alates 1997. aastast töötab Schwede Eesti Välisministeeriumis. Aastatel 2011–2014 oli ta Eesti peakonsul New Yorgis.
Kodakondsusamet
Kodakondsusamet oli Eesti justiitsministeeriumi alluvuses tegutsenud riigiamet, mis tegeles eeskätt kodakondsuse küsimustega.
Sten Schwede
Alates 2014. aasta augustist oli Schwede Eesti suursaadik Tšehhi Vabariigis, 2017. aasta maist Sloveenias ja juunist Horvaatias. Aastatel 2018–2021 töötas Schwede Eesti Välisministeeriumi poliitikaosakonna 5. büroo direktori ametikohal. Alates 2021. aasta augustist on Schwede Eesti suursaadik Lõuna-Koreas.
Kodakondsusamet
Kodakondsusamet moodustati 17. novembril 1992, kui EV Valitsus võttis vastu määruse Riigi Kodakondsusameti moodustamise kohta seni eraldi tegutsenud Passiameti ja Siseministeeriumi kodakondsuse büroo ühendamise teel. Riigi Kodakondsusamet jäi siseministri valitsemisalasse.
Sten Schwede
Schwede on Viljandi villatöösturi Jaan Schwede tütrepojapoeg.
Kodakondsusamet
Kodakondsusameti peadirektor oli Linnar Liivamägi, seejärel endine Eesti Kodanike Komitee kodakondsusameti direktor Enn Seppel ning Peeter Ello.
1993. aastal, 28. detsembril 1993 vastu võetud EV Valitsuse määruse alusel liitis Siseministeerium Kodakondsusameti ja Migratsiooniameti ühiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametiks.
Raivo Tafenau Band
Raivo Tafenau Band on Eesti ansambel. Ansambli eesotsas on Raivo Tafenau.
Juveniilhormoonid
Juveniilhormoonid (inglise juvenile hormones, lühendatult JHs) on terpenoidide rühma kuuluvad ühendid, mis reguleerivad putukate füsioloogia mitmeid tahke: arengut, sigimist, diapausi ja polüfenisme (inglise polyphenisms).
XBRL
XBRL (inglise keeles eXtensible Business Reporting Language) on XML-põhine infoedastusplatvorm, mis on mõeldud äri- ja rahandusinfo edastamiseks, töötlemiseks ning analüüsimiseks. See on avatud standard, mille kasutajatelt ei nõuta litsentsitasu.
Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress
Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongress on Euroopa Nõukogu organ, mis esindab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusorganeid.
Kongressi keskne eesmärk on kaitsta Euroopa kohalike ja piirkondlike omavalitsusorganite poliitilist, haldus- ja finantsautonoomiat. Kongress tegeleb ka inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja demokraatia kaitsmise ja edendamisega kohalikul tasandil.
Kongressi plenaaristungid toimuvad Strasbourgis kaks korda aastas (reeglina märtsis ja oktoobris). Kongressil on 648 liiget (324 põhiliiget ja 324 asendusliiget), kes esindavad Euroopa Nõukogu liikmesriikide enam kui 200 000 kohalikku ja piirkondlikku omavalitsusorganit.
Krutsifiks
thumb|Krutsifiks [[Šveitsis]] Krutsifiks (ladina keeles cruci fixus 'ristilöödu') on ristilöödud Jeesuse kuju.
Krutsifiks on kristluse üks olulisemaid sümboleid.
Reliikviakrutsifiksid hakkasid levima 7. sajandil, laua- ja altarikrutsifiksid levisid alates 10. sajandist; altari oluliseks osaks kujunes krutsifiks 13. sajandil.
XBRL
XBRL-i kasutamisel ja aruannete struktureeritud esitamisel kõige tähtsam leppida kokku ja kinnitada riiklikult tsentraalse majandusaasta aruande taksonoomia. Taksonoomia keskne osa on elementide loend, milles igale näitajale ehk andmeühikule antakse oma märgend (inglise keeles tag). Aruannete esitajatele ja nende audiitoritele luuakse keskkond, kus nad saavad aruande koostada, kontrollida, allkirjastada, lisada audiitori arvamuse ja edastada.
Platvormi arendab ligi 250-st ettevõtjast, organisatsioonist ja valitsusasutusest koosnev mittetulundusühendus XBRL International. XBRL-põhist aruandlust on hakatud juurutama Rootsis, Taanis, Hollandis, Itaalias, Suurbritannias ja Belgias. USA finantsjärelevalve SEC ja Suurbritannia maksuamet HMRC on hakanud ettevõtetelt nõudma XBRL-i kasutamist.
I
I (väiketähena i) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. I on ladina tähestiku 9. täht.
I-le vastab kreeka tähestikus ioota.
Nov
"Nov" (vene Новь) oli aastatel 1928–1935 ilmunud kirjanduslik koguteos, mida üllitasid vene literaadid.
Koguteosest ilmus 8 kogumikku. 6. ja 7. numbri põhiautorid olid Tallinna Poeetide Tsunfti liikmed.
Kogumikus avaldati muu hulgas luulet, proosat, vene kirjanduse ja kultuuri teemalisi artikleid.
Biała Podlaska
Biała Podlaska on maakonnaõigustega linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Biała Podlaska maakonna keskus. Aastatel 1975–1998 oli Biała Podlaska Biała Podlaska vojevoodkonna keskus.
Linn asub Valgevene piirist umbes 20 km kaugusel.
Ürikutes on linna esmamainitud 1481. aastal, linnaõigused sai 1670. aastal.
Murru laiendamine
Murru laiendamine on murru lugeja ja nimetaja korrutamine ühe ja sama arvu või avaldisega. Seda arvu (või avaldist) nimetatakse laiendusteguriks.
Mägisevälja
Mägisevälja (varem ka Mägise) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Voore küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voore külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Мягизе).
Ian McShane
pisi|Ian McShane (2022) Ian David McShane (sündinud 29. septembril 1942) on Briti näitleja.
Salvador Minuchin
Salvador Minuchin (13. oktoober 1921 San Salvador, Entre Rios, Argentina – 30. oktoober 2017) oli pereterapeut.
Ta rajas strukturaalse pereteraapia, kus probleeme käsitletakse peresiseste suhete kaardistamise teel. Sellised kaardid taasesitavad jõudünaamikaid ning piire erinevate alamsüsteemide vahel. Strukturaalne pereterapeut katkestab peresiseseid düsfunktsionaalseid suhteid sellisel viisil, et need muutuksid tervemaks.
Pandora toimikud
Pandora toimikud on Uurivate Ajakirjanike Rahvusvahelise Konsortsiumi (ICIJ) poolt 2021. aasta oktoobri alul lekitatud 11,9 miljonist failist koosnev enam kui 2,9 terabaidise mahuga andmekogu.
Jaan Krossi Sihtasutus
Jaan Krossi Sihtasutus on Eesti sihtasutus. Asutus annab aastast 2010 välja Jaan Krossi kirjandusauhinda.
Pandora toimikud
ICIJ hinnangul hoitakse madala maksumääraga territooriumil (offshore) raha 5,6 kuni 32 triljoni (1012) dollari väärtuses.
Jaan Krossi Sihtasutus
Asutus registreeriti Äriregistris 2009.
Lehelehtrik
Lehelehtrik (Clitocybe phyllophila) on kandseente hulka kuuluv seeneliik. Seent on kutsutud varem ka härmlehtrikuks.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Peter Dinklage
pisi|Peter Dinklage (2013)
Peter Hayden Dinklage (sündinud 11. juunil 1969 Morristownis New Jersey osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Peter Dinklage osales HBO telesarjas "Troonide mäng", mis põhineb George R. R. Martini samanimelisel romaanil. Ta kehastas telesarjas Tyrion Lannisteri. 2011. aastal pälvis ta selle rolli eest Primetime Emmy auhinna kategoorias "Parim draamasarja meeskõrvalosatäitja" ja Kuldgloobuse kategoorias "Parim lühisarja või telefilmi meeskõrvalosatäitja".
UTC−3:00
pisi|500px|UTC-3 UTC−3:00 on ajavöönd, milles aeg on 3 tundi taga maailmaajast UTC. Selle keskmeridiaan on 45° W.
Vööndis asuvad aasta läbi:
Põhjapoolkera suveajal on selles vööndis:
Lõunapoolkera suveajal on selles vööndis:
Lisaks on selles ajavööndis mõned Antarktika piirkonnad.
UTC−2:00
pisi|500px|UTC-2 UTC−2:00 on ajavöönd, milles aeg on 2 tundi taga maailmaajast UTC. Selle keskmeridiaan on 30° W.
Vööndis asuvad aasta läbi Brasiiliale kuuluvad Fernando de Noronha, Trindade ja Martin Vaz, Rocase atoll ning São Pedro ja São Paulo saarestik, samuti Suurbritanniale kuuluvad Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared.
Suveajal on selles ajavööndis Gröönimaa idaosa ja Portugalile kuuluvad Assoorid.
Bieriņi mõis
Bieriņi mõis (läti keeles Bieriņu muiža või Lindenrū muiža, saksa keeles Kolzen, Lindenruh) on mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Kantora iela 10. Bieriņi mõis rajati 17. sajandi alguses ja kuulus Behrens von Rautenfeldidele. Mõisa vana, 1800. aastal ehitatud peahoone asus praeguse Mārupe piirkonna aladel aadressil Kantora ielā 97. Hoone oli pärast uue peahoone valmimist kasutusel jahimajakesena, ent juba XX sajandi algaastatel sai sellest koolimaja. Tänapäeval asub seal uus Mārupe põhikooli hoone. Kuigi hoone ehitamisel vana maja täielikult ei lammutatud, pole seal vanast häärberist siiski ainsatki detaili näha jäänud.
Uus peahoone ehitati 1870. aastal linnale lähemale. Tänav, mille ääres mõis asus, sai nime just mõisavalitseja kontori järgi. Lisaks peahoonele ja mõisavalitseja majale on säilinud veel mõisa tall, mis oli ka ühtlasi laudaks. Samuti on säilinud teenijate maja ja mõisa park. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele ka mitmeid suvemõisaid, nende seas Budase suvemõis.
Balti Metsaselts
Balti Metsaselts (Verein baltischer Forstwirte) asutati 1867. aastal Riias Liivimaa Ökonoomilise Sotsieteedi haruseltsina, see koondas metsaomanikke, -ametnikke, -teadlasi ja metsandushuvilisi.
Sulev Lepik
Sulev Lepik (sündinud 22. juulil 1966 Tallinnas) on Eesti kergejõustiklane.
Aastatel 1987–1993 võitis ta Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel odaviskes 2 kulda, 2 hõbedat ja 1 pronksi.
Ta on olnud Andrus Värniku treener.
Antonivka sild
Antonivka sild on sild Ukrainas, mis on ehitatud üle Dnepri jõe ning ühendas Hersoni ja Dnepri vasakkalda piirkonda.
Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse on sild sõjategevuse käigus osaliselt purustatud.
Silla kogupikkus on 1366 m, laius 25 m, sellest sõidutee laius 20,5 m ning jalakäijate tee laius mõlemal pool 1,5 m.
Eduard Hermann (maadleja)
Eduard Hermann (23. detsember 1891 Tartu – 22. märts 1947 Tartu) oli Eesti maadleja.
Aastal 1911 sai ta Helsingi MM-il kergekaalus (kuni 60 kg) 6. koha.
Hermann hukkus 22. märtsil 1947, kui jäi Raadi mõisa müüride varingu alla.
Lendstart
Lendstart ehk lendlähe on stardijoonele lähenemine ja selle ületamine liikuva sõidukiga, selleks kõrvalist abi mitte kasutades.
Esmakordselt võeti kasutusele Ene Viilma poolt, kes pidi põhjendama starti lubamist liikuva sõidukiga ekipaazile, mille sõidukil sidur ei töötanud. Kuna stardimäärustikus ei olnud see keelatud, oli see lubatud.
Edaspidi lisati see väljend ka stardimäärustikku, mille kohaselt lendstart ei ole lubatud.
Wikimedia Foundation
143px|right|Wikimedia Foundationi logo pisi|Video "Inside Wikimedia" ("Wikimedia seestpoolt") pisi|[[strategy:Wikimedia Movement Strategic Plan Summary|Wikimedia liikumise strateegiline plaan (PDF, inglise keeles))]]
Wikimedia Foundation ehk Wikimedia Sihtasutus (WMF) on Ameerika mittetulunduslik fond, mille peakorter asub San Franciscos California osariigis USA-s ning mis on rajatud 2003. aastal USA Florida osariigi seaduste alusel, kus organisatsioon algselt paiknes.
WMF haldab mitut veebipõhist koostööprojekti, mis põhinevad vikidel. Nende seas on Wikipedia, Wiktionary, Wikiquote, Wikibooks, Wikisource, Wikimedia Commons, Wikispecies, Wikinews, Wikiversity, Wikidata, Wikivoyage, Wikimedia Incubator ja Meta-Wiki. Suurim neist, Wikipedia, on maailma kümne enim külastatud veebilehe seas. Fondi loomisest teatas ametlikult 20. juunil 2003 Jimmy Wales, üks Wikipedia kaasasutajaist, kes varem juhtis Wikipediat oma ettevõtte Bomis kaudu.
2016. aasta algul töötas sihtasutuses umbes 300 inimest. Peamiselt tegeleb WMF projektide tehnilise ja juriidilise külje ning rahastamisega, sekkudes sisusse ülimalt harva ja peamiselt üldise poliitika kujundamise kaudu. Sihtasutust juhib kümneliikmeline nõukogu: Vikipeedia asutaja Jimmy Wales, 2 haruorganisatsioonide valitud esindajat, kolm kogukonna esindajat ja neli liiget, kelle määrab ülejäänud nõukogu eksperditeadmiste alusel. 2016. aasta 15. jaanuaril kuulusid nõukokku Patricio Lorente, Alice Wiegand, Kelly Battles, Frieda Brioschi, Arnnon Geshuri, Dariusz Jemielniak, Guy Kawasaki, Denny Vrandečić ja Jimmy Wales.
Projektid
pisi|Wikimedia projektide logod
Lisaks mitmekeelsele üldentsüklopeediale Vikipeediale (inglise keeles Wikipedia) majandab sihtasutus mitmekeelset sõnastikku ja tesaurust Wiktionary, tsitaadientsüklopeediat Wikiquote, igas keeles lähtetekstide andmebaasi Wikisource ja õpilastele suunatud e-raamatute kogu (milles on õpikud ja autoriõiguseta annoteeritud raamatud) Wikibooks. Wikijunior on Wikibooksi alamprojekt, mis tegeleb lasteraamatutega.
Sild (Venemaa kriminaalsari)
"Sild" (vene keeles "Мост") on Venemaa kriminaalsari. See põhineb Taani-Rootsi telesarjal Broen/Bron. Sari, mille tootis Venemaa produktsioonifirma WeiT Media NTV tellimusel, vältas kaks hooaega.
Süžee algus
Sarja tegevus algab juhtumiga Eesti-Vene piiril, kus Narvat ja Ivangorodi (Jaanilinna) ühendavalt Narva Sõpruse sillalt leitakse naise surnukeha. Mõlema riigi politsei alustab ühisjuurdlust. Asja hakkavad uurima Eesti ja Vene politseiuurijad Inga Veermaa ja Maksim Kazantsev. Peagi saavad nad teada, et surnukeha ülemine pool kuulub Eesti riigikogu liikmele ja alumine pool Peterburist pärit üliõpilasele.
Wikimedia Foundation
Projektid
2017. aastaks oli Wikimedia Foundationi ainus suletud ja kustutatud vikiprojekt 11. septembril 2001 toimunud terrorirünnakute järel loodud mälestusviki "September 11 Memorial wiki".
Ķirbiži mõis
Ķirbiži mõis, varem Vitrupe mõis (saksa keeles Kürbis, ka Kirbisch, varem Wittersbeck, läti keeles Ķirbižu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisa keskus ja osa valdustest asusid Liepupe kihelkonnas, kuid mõisa loeti kuuluvaks Salatsi kihelkonda. Praegu asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Ķirbižis. Mõisa peahoone asub Vitrupe jõe ääres, piirkonna keskusest Limbažist 24 kilomeetri kaugusel.
Sild (Venemaa kriminaalsari)
Võttepaigad
Sari filmiti Eestis ja Venemaal, hõlmates peamiselt nelja linna: Tallinna, Narvat, Jaanilinna ja Peterburi.
Ķirbiži mõis
Kuigi Salatsi kihelkonnas kuulus patronaadiõigus Uue-Salatsi ja Vana-Salatsi rüütlimõisate omanikele, olid Ķirbiži mõisa omanikud seal kaaspatroonideks.
Varasem ajalugu
Ķirbiži asus Lemsalust Salatsi jõe äärde ja Riiast Pärnusse viivate teede ääres. Teede ristmikule Vitrupe jõe kaldale kujunes ka Lemsalu piiskopilinnusele alluv Ķirbiži mõis. Mõisa mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1491, mil selle omanik Hans Krüdener müüs Arent Aderkasile Brīdagas (Fridage) asuva veski ja kõrtsi. Toona kandis mõis veel nime Vitrupe oru mõis (Wittersbeck).
Aderkasid 1638−1920
Aastal 1638 ostis Fabian von Aderkas mõisa ja sellele kuuluvad kolm küla (Massküll, Rammeneck ja Ranneküll) ning kaks kõrtsi 3500 taalri eest. Aderkaside suguvõsa valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920. Mõisale kuulus ka Bīsteri mõis (Büsterwolde), kus Aderkasid algselt elasid.
Sild (Venemaa kriminaalsari)
Keel
Teleseriaali tegevus toimub Venemaal ja Eestis. Seetõttu kõlab selles lisaks vene keelele ka eesti keel. Venemaa versioonis on eestikeelsele tekstile venekeelne tekst peale loetud ning selle alt on eesti keelt ainult natuke kuulda.
Ķirbiži mõis
Pärast võõrandamist
Pärast agraarreformi hakkas mõisa peahoones tööle Ķirbiži põhikool, mis suleti aastal 2001. Juba aastal 1989 avati mõisa aidas metsandusmuuseum (aastast 2009 Ķirbiži keskkonnahariduse keskus). Aastast 2006 on mõisa peahoone omanikuks Normunds Luste, kes on hoone, samuti ka eraldi asunud keldri ja mõisapargi korda teinud, samas on ta lammutanud vana mõisa tallihoone.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/8 adramaad, sellele allus 166 mees- ning 191 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 4 ja 3/8, aastal 1734 aga 2 ja 3/4. Aastal 1688 oli mõisa suurus seitse adramaad, aastal 1641 aga neli adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 17/20, aastal 1881 aga 8 ja 2/80, lisaks 7 ja 20/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Sild (Venemaa kriminaalsari)
Kriitika
Seriaalis politseiprefekt Helmar Tuulast mänginud Guido Kangur märkis, et Eesti telekanalis näidatud seriaalis kõlab täiesti arusaamatu eesti keel ja leidis, et see asjaolu on ebaprofessionaalseim moment sarja juures.
Ķirbiži mõis
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Inzeem ja Bīsteri (Bisterwolde).
Sild (Venemaa kriminaalsari)
Kriitika
Seriaalis tapetud parlamendiliikme abikaasat mänginud Andrus Vaarik rääkis intervjueerijale, et tal on seriaalis "raskustega eesti keelt pusivast leedulannast väga kahju, kuna too pandi turunduse nimel eestlast mängima" ning arvas, et eestlasest uurijat oleks võinud mängida mõni eesti näitleja. Vaariku meelest võinuks mängida näiteks Hele Kõrve või Evelin Võigemast.
Ķirbiži mõis
Mõisaansambel
Mõisa peahoone valmis aastal 1753, mil mõis kuulus Georg Dietrich von Aderkasile. XIX sajandi teisel poolel kaeti vana hoone telliskivivooderdise ja krohviga.
Sild (Venemaa kriminaalsari)
Kriitika
Õhtulehe ajakirjanik tõdes, et leedulanna Dapkūnaitė kindlasti proovis niivõrd hästi eesti keelt pusida, kuis suutis, kuid tulemus oli eesti keelt oskava inimese kõrvadele siiski alla igasugust arvestust. Rahule ei jäänud ta ka näitlejatööga. "Detektiiv Veerma näeb välja ja käitub sarjas konkreetselt kui robot. Intonatsioon, hääle tämber – kõlab kui Google'i tõlkeprogrammis kõnelev tädi, kehakeel ja käitumine on veel robotlikum kui humanoidrobot Sophial".
Ķirbiži mõis
Mõisaansambel
Häärber oli algselt palkidest hoone, mis asus maakividest soklil. Hoone oli sümmeetrilise põhiplaaniga, seda kattis mansardkatus. Esiküljel olid eenduvad tiivad. Peasissepääsu kohal oli kolmnurkne frontoon, selle ees aga sammastega veranda. Keldrikorrusel asus kümmekond ruumi, mida ühendasid kitsad käigud. Esimesel korrusel asus hall, kust viis trepp teise korruse suurde saali, kust siis hargnesid mõlemas suunas anfilaadina paigutatud toad. Saali põrandat kattis dekoratiivne tammeparkett. Hoone ümberehitustöödel säilitati ka mitmed sellest ajastust pärinevat uksepaneeli. XIX sajandil kaeti ümberehitustööde käigus XVIII sajandist pärinevad laemaalingud, mis hiljem rekonstruktsioonitööde käigus taas välja tulid. Neil on kujutatud geomeetrilisi mustreid, põhiliselt spiraale, värvitud laetalade vahelistel aladel ka eksootilisi linde.
Varia
XIX sajandi keskpaiku töötas mõisas koduõpetajana helilooja Kārlis Baumanis.
Mihkel Vendel
Mihkel Vendel (sündinud 28. septembril 1993) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2012. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti erialal. 2017. aasta veebruaris alustas ta tööd NUKU teatris. Aastal 2020 sai temast vabakutseline näitleja.
Ta on mänginud teleseriaalides "Vabad mehed" ja "Siberi võmm". Samuti on Vendlil roll olnud ka Eesti filmis “Mehed”.
Valimisliit Neljas Jõud
Kokku 4377 häält (0,81% kõigist häältest) kogunud valimisliit Neljas Jõud jäi Riigikogust välja, kuna ei ületanud valimiskünnist (5% kõigist häältest).
Üleriigilise valimisnimekirja esikümnesse kuulusid Kalle Kulbok, Jüri Martin, Aadu Must, Jüri Tenson, Mihkel Kraav, Vladimir Viies, Peeter Ernits, Maret Merisaar, Andres Ehin ja Valdur Lahtvee.
Teatritehniline võimekus
Elekter
Teatritehnilise võimekuse tagamise üheks peamiseks lahenduseks on elektrivõimsus. Suuremate teatrite normaalne elektrivõimsus ühe lava kohta heli- ja valgustehnikale on vastavalt 64A ja 2x 64A. Valguse suurem elektrivajadus tuleneb võimsatest dimmeritest (e.k. hämarditest). Tänapäeval kasutatavate LED lahenduste abil on aga valguse elektrivajadus vähenenud.
A - amper.
Lavad
Lavade hulk ja nende suurus määrab osa teatritehnilisest võimekusest. Rohkemate lavadega teater vajab tehnikat ja elektrit, vastavalt lavade arvule, mitmekordselt. Lavade mõõtmed määravad tehnilise võimekuse koefitsiendi oma suuruselt - suurem lava vajab rohkemate nurkade alt valgustamist, rohkem helitehnikat monitoorimiseks ja nii edasi.
Määravaks teguriks on ka sissepääs lavale - mis on ukse mõõtmed, et oleks võimalik sisse tuua suuri dekoratsioone. Dekoratsioonide paigutuse võimaluse määrab ära ka trusside hulk lava kohal, lisaks nende hulgale on oluline ka nende kandevõime. Trussi kandevõime on lihtsasti muudetav nende vahetamise ja kinnitustrosside hulga abil, piirmääraks on pigem hoone enda kandevõime.
Teatrihoone
Teatrihoone konstruktsioon määrab ära talade kandevõime ning saalide ja lavade suuruse. Väikese kandevõimega hoone kaotab tehnilise efektiivsuse, sest tehnikat tuleks pidevalt maha võtta, et vajalik ülesehitus paika panna. Saali suurus tõstab tehnilise võimekuse alampiiri just helitehnika suhtes - heli peab jääma kvaliteetseks ka saali tagaosas istuvatele inimestele.
Tehnopark
Valguse osas on väga tähtsal kohal just eestvalgus. Eestvalguseks kasutatakse üldiselt kovalentseid valgusteid nagu näiteks profiilprožektorid (valgusti, mille valgusväljundi kuju saab nugadega muuta), PARid (Parabolic Aluminized Reflector, ovaalse valgusväljundiga prožektor), PC (Plano-convex ehk lame-kumer tüüpi läätsega valgusti, laia kiirega), fresnel prožektor (lainelise läätsega valgusti, hajusa valgusväljundiga) ja LED - wash prožektor (pesuvalgusti, ehk valgusega ruumi pesemine, väga laia kiirega valgustid, umbes 60-kraadine avanemisnurk). Eestvalgus peab olema ühtlaselt kaetud (eelneva prožektori valguslaik on ääreti kaetud järgmise prožektori valguslaiguga). Näiteks väiksemate asutuste lavad on umbes 6 meetrit laiad ja 5 meetrit sügavad, sellise lava ühtlaseks eestvalguseks oleks vaja ca. 2x profiilprožektorit, 4x PAR prožektorit ning 4x PC või Fresnel prožektorit. Vajalikud on lisavalgustid dekoratsioonivalguse loomiseks, soovitatavalt LED-valgustid oma värvivõimaluste poolest.
Helitehnika valitakse hoonesse peamiselt eelarve võimalustele tuginedes. Sealt edasi valitakse ruumi parameetritele vastavad kõlarid (line array, point source). Line array kõlaritega on heli katvus suurte distantside puhul parem, point source kõlaritel on heliväljund sfääri kujuline ja seega kvaliteetne kõla kaugele ei ulatu. Seega on suuremate ruumide kvaliteetse heliga katmiseks parem variant line array ning väiksemate puhul saab point source kõlaritega kvaliteetse tulemuse. Väiksemates kultuuriasutustes ongi heliväljunditeks just point source kõlarid ning neid peaks olema minimaalselt kaks, et oleks stereoheli olemasolu.
Kuigi suuremates teatrites on kasutuses lisaks kvaliteetsetele kõlaritele erinevad võimendid (nende olemasolu on vajalik passiivkõlarite puhul, aktiivkõlaritel on need juba sees) ja erinevad mikrofonid (peamikrofonid, koorimikrofonid jne.), siis väiksemates kultuuriasutustes saaks teatrietendusi läbi viia ilma nendeta - tänu ruumide väikestele parameetritele kõlab etendaja kõne ka ilma valjuhäälditeta ruumi teise otsa.
Teatrihoonetes on optimaalne ka surround soundi ehk ruumilise heli olemasolu. Kui näiteks on vaja viia laval olevat tegevust publiku seljataha heliefektide abil, siis on just selline helisüsteem vajalik. Kõlarite hulk surround soundi puhul on varieeruv ning minimaalselt on surround sound tehtav 4 kõlariga (parem, vasak, parem tagumine, vasak tagumine). Nendele lisatakse tavaliselt ka üks subwoofer.
Tove Lo
Tove Lo (kodanikunimega Ebba Tove Elsa Nilsson; sündinud 29. oktoobril 1987) on Rootsi laulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks 2014. aastal, mil tema singel "Habits (Stay High)" saavutas edetabelis Billboard Hot 100 kolmanda koha.
Jaan Ikmelt
Varane elu
Ikmelt sündis talupojaperekonnas, pärast külakooli lõpetamist asus 12-aastaselt tööle kohalikus Keila mõisas põllutöölisena.
1899. aastal suundus ta Tallinna, kus töötas mööblitöökojas ja seejärel kuni 1905. aastani Volta tehases mööblitislerina.
Poliitiline tegevus enne Eesti iseseisvust
Volta tehases töötamise ajal liitus ta poliitilise liikumise ja sotsiaaldemokraatidega. 1905. aastal osales ta Uuel turul toimunud meeleavaldusel, mis lõppes keisrivõimu poolt osavõtjate suhtes jõuvõtete ja tulirelvade kasutamise ning inimohvritega.
1905. aastal astus ta VSDTP liikmeks ja tegutses tööliste hulgas partei propagandistina. Poliitilise tegevuse eest ta vahistati ja oli kolm kuud vahi all.
Pärast 1908. aastat, kui vahistati kogu VSDTP Tallinna Komitee koosseis ja Tallinnas valiti uus komitee, mille koosseisu valiti ka Jaan Ikmelt, kes vastutas organisatsioonis põrandaaluse trükikoja organiseerimise ja tegevuse eest. 1908. aasta lõpus põgenes ta politsei eest Soome Suurvürstiriiki.
Soomes, mis oli suhteliselt autonoomne Venemaa keisririigi koosseisus, ei tegutsenud keisririigi poliitiline politsei – ohranka – ning poliitiline tegevus oli esimestel aastatel pärast 1905. aasta revolutsiooni lihtsam. Helsingisse oli selleks ajaks kogunenud suurem grupp (u 60 inimest) Eestist põgenenud ja poliitiliselt aktiivseid Eesti sotsiaaldemokraatliku liikumise liikmeid, kellest aktiivsemad olid J. Uripea, M. Laius, J. Leppik, Georg Teiter, V. Olm, J. Krikmann ja ka Jaan Ikmelt. Pärast 1905. aasta sündmusi hakkas keisrivõim aga karmistama kontrolli ka Soome Suurvürstiriigis. Seal hakati piirama keisrivõimu vastaste poliitiliste liikumiste tegevust ning Jaan Ikmelt põgenes Soomest Rootsi, kus elas kuni 1909. aastani.
1909. aastal naasis ta Eestisse, elas Rakveres ja seejärel Tallinnas, kus ta valiti 1909. aasta sügisel Eestimaa kubermangu puidutööliste ametiühingu komitee esimeheks.
1910. aastal Jaan Ikmelt vahistati koos J. Elbe ja J. Saksaga poliitilise tegevuse eest. Ta viibis 6 kuud eeluurimisvanglas ja saadeti seejärel Peterburi ringkonnakohtu poolt 2,5 aastaks illegaalse kirjanduse väljaandmise ja levitamise eest Krestõ vanglasse.
1912. aastal vabanes ta vanglast ja asus tööle Tallinnas Lutheri vabrikus. Seal jätkas ta poliitilist tegevust, vahistati juba 1913. aasta alguses ning saadeti koos Viktor Kingissepa ja J. Saksaga asumisele Novgorodi kubermangu.
1913. aastal põgenes ta asumiselt ja kasutades võõrast passi (Veimani nimel) suundus Peterburi, kus jätkas poliitilist tegevust "Novõi Lesseri" tehases, kus ta tegutses kuni 1915. aasta juunini, kui ta uuesti vahistati ning pärast süüdimõistmist saadeti määramata ajaks asumisele Verholenski maakonda.
Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni lahkus ta asumiselt ning suundus Tallinnasse, kus valiti kohe ka VSDT(b)P Tallinna Komitee liikmeks. Ta oli ka järgnevalt VSDT(b)P Põhja-Balti organisatsiooni I ja II konverentside saadik. VSDT(b)P-s tegeles ta ametiühinguliikumise suunamisega bolševikele vajalikus suunas. 1917. aastal kujunenud kaksikvõimu ajal tegeles ta bolševistliku propaganda ja trükiste väljaandmisega.
1918. aastal pärast Eesti okupeerimist Saksamaa keisririigi vägede poolt evakueerus ta koos bolševikega Nõukogude Venemaale Petrogradi. Seal organiseeris ta Eesti kütivägesid.
Tegevus iseseisvas Eestis
Pärast 15. novembrit 1918, kui Petrogradis moodustati VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee koosolekul Eestimaa vallutamiseks 11-liikmeline Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee, valiti ta koos Jaan Anvelti ja Hans Pöögelmanniga revolutsioonikomitee liikmeks. Ta osales Narva vallutamislahingutes 28. novembril 1918 ja seejärel Eesti Töörahva Kommuuni moodustamisest.
1918. aasta novembris suunati ta aga VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomiteesse Petrogradi, kus tegutses kuni 1921. aastani, mil ta asus tööle Leningradi Eesti Pedagoogilise Instituudi kateedrijuhataja asetäitjana, olles samal ajal ka J. Marchlewski nimelise Lääne Rahvusvähemuste Kommunistliku Ülikooli Leningradi osakonna õppejõud.
Aastatel 1922–1926 oli ta tegev Eesti Kirjastuse Ühisuses, kus tegeles Eesti töölisliikumise tegevuse kajastamisega revolutsiooniperioodil.
1925. aastast oli ta majandustööl, algul invaliidideartelli direktor, seejärel Kolpino tellisetehase Krasnõi Kirpitšnik direktor ja oli ka Leningradi Töörahva Saadikute Nõukogu saadik ja Täitevkomitee liige.
1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamise ajal oli ta üks neist, kes hääletas Kominterni Eesti sektsioonis selle vastu, selgitades oma kirjalikus eriarvamuses, et Eestis puudub revolutsiooniline situatsioon, ülestõusuga ei tulda kaasa ning see kukub läbi.
Hilisem elu NSVL-is ja surm
1930. aastatel alanud poliitiliste repressioonide käigus mõisteti Jaan Ikmelt NSV Liidus süüdi riigireetmises. Pärast sõda vabanes ta vangistusest ning elas mõne aasta Stavropoli krais, kuid 1950. aasta algul vahistati samal põhjusel uuesti. Jaan Ikmelt suri Kasahhi NSV-s Kustanais 18. aprillil 1953.
Eesti okupeerimine 1940. aastal
'''Eesti okupeerimine 1940. aastal''' oli sõjaliste ja poliitilise sündmuste jada alates Punaarmee invasioonist Eesti Vabariiki 17. juunil kuni vahepeal sissetungija poolt õigusvastaselt (jõu, ähvarduste, valede abil) muudetud riigikorraga Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi vastuvõtmiseni Nõukogude Liidu koosseisu 6. augustil.
Sündmuste tulemusel algas Nõukogude okupatsioon Eestis, mis kestis esmalt kuni 1941. aasta sügiseni ja jätkus pärast vahepealset Saksa okupatsiooni 1944.–1991. aastani. Okupatsioon kahjustas mõõtmatult Eesti rahvast, riiki, majandust ja kultuuri.
Sündmusi Teise maailmasõja alguseni
pisi|Molotovi-Ribbentropi pakti allkirjastamine Moskvas 1939 1930. aastate lõpul oli Euroopas tunda Saksamaa ja ka Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu ambitsioonide kasvu. Juba 1930. aastate algusest oli totalitaristlik Nõukogude Liit ja sama kümnendi keskel ka natsionaalsotsialistlik Saksamaa alustanud oma sõjavägede nähtavat tugevdamist. See sundis paljusid teisigi riike mõtlema oma sõjaväe arendamisele. Eesti riigikaitset üritati samuti tugevdada (eriti õhukaitse, rannakaitse, tankitõrje ja motoriseerimine), mis aga osutus keeruliseks, sest moodne relvastus oli väikeriigile kallis ja lääneriikide relvatehased juba tellimustega üle koormatud.
7. juunil sõlmiti Saksamaa ettepanekul Eesti ja Saksa välisministrite poolt Berliinis Eesti-Saksa mittekallaletungileping. Samasugune leping sõlmiti Lätiga.
23. augustil 1939 kirjutasid Saksamaa välisminister Joachim von Ribbentrop ja Nõukogude Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vjatšeslav Molotov Moskvas alla mittekallaletungilepingule, mille salajases lisaprotokollis jagati omavahel Ida-Euroopa: Saksamaa sai oma mõjualasse Poola lääneosa ja Leedu (viimane läks hilisema täienduslepinguga siiski Nõukogude Liidule), Nõukogude Liit Soome, Eesti, Läti, Ida-Poola ja Bessaraabia.
1939. aasta sügiseks oli Nõukogude Liit koondanud Eesti idapiiride taha suured Punaarmee väekoondised, mille arvukus oli septembri teiseks pooleks u 136 000 meest, u 1318 tanki, u 1535 suurtükki ja u 600 lennukit (Eesti luure hindas toona meeste arvu 160 000-le, kuid tehnika arve märksa väiksemaks). Eesti Sõjaväe käsutuses olnuks samas näiteks vaid 12 vananenud tanki, 15–20 soomusautot ja 6 tanketti. Õhutõrjekahureid oli vaid u 20 ja enamasti vananenud lennukeid u 40. Pisut enam oli suurtükke – u 280, sealhulgas 48 moodsamat tankitõrekahurit. pisi|Saksa soomusüksus Poolas septembris 1939
Maailmasõja algus ja Eesti-Vene kaubandusläbirääkimised
1. septembril 1939. algas Saksamaa kallaletungiga Poolale Teine maailmasõda. Sõja puhkemise järel kuulutas president Konstantin Päts oma otsusega nr 179 1. septembrist 1939, et Eesti jääb välisriikide vahel puhkenud sõjas erapooletuks. 17. septembril 1939. tungisid Poolasse ka Nõukogude Liidu väed. Inglismaa ja Prantsusmaa kuulutasid sõja Poolat rünnanud Saksamaale, aga mitte samuti Poola tunginud NSV Liidule. Poola vastupanu murti mõne nädalaga.
Sõja puhkemine Poolas tähendas, et Balti riigid lõigati praktiliselt ülejäänud Euroopast ära, põhjustades ühtlasi koos Saksamaa poolt Inglismaale kehtestatud mereblokaadiga kaupade tarneraskusi ja seega Eestile majandusprobleeme. Selgus aga, et Nõukogude Liit on huvitatud vastastikuse kaubavahetuse laiendamisest ja transiidist. 1939. aasta 12. septembril algasid Moskvas läbirääkimised Eesti ja Vene uue kaubanduslepingu sõlmimiseks.
Robin
Robin on eesnimi.
Eesti okupeerimine 1940. aastal
Nõukogude Liidu ultimaatum ja baaside lepingu sõlmimine
pisi|Artikkel Poola allveelaevast ja Eesti mereväelastest ajalehes [[Uus Eesti septembris 1939]] 14. septembril 1939 saabus Tallinna reidile sõjas osaleva Poola allveelaev Orzeł ja soovis kasutada neutraalses riigis abi. Laev interneeriti Eesti võimude poolt. Kui aga NSV Liit 17. septembril Poolale kallale tungis, õnnestus Orzełil järgmise päeva ööl Tallinnast põgeneda. Nõukogude Liit kasutas olukorda ära, et tungida vaenuliku allveelaeva otsingute ettekäändel mitmel korral Eesti territoriaalvetesse ja õhuruumi. Allveelaev ilmus hiljem välja 22. septembril Rootsi rannikul ja seejärel oktoobris Inglismaal.
Robin
Robin oli algselt tuletis nimest Robert.
Eesti okupeerimine 1940. aastal
Nõukogude Liidu ultimaatum ja baaside lepingu sõlmimine
24. septembril esitas NSV Liidu valitsus kaubanduslepingut alla kirjutama sõitnud Eesti välisministrile Karl Selterile ootamatult nõudmise sõjaväebaaside rajamiseks Eesti territooriumile. Ettekäändeks toodi Poola allveelaeva põgenemine nädal varem. 26. septembril toimus Eesti Vabariigi valitsuse koosolek, kus otsustati NSV Liidu nõudmised vastu võtta, kuna oli selgunud, et Eestil polnud lootust välisabile.
27. septembril sisenes Narva lahte NSV Liidu kaubalaev Metallist ja seejärel mõned nõukogude sõjalaevad. Metallistilt võeti meeskond maha ja õhtupimeduses laev uputati. Nõukogude Liidu raadiojaamad aga levitasid teadet, nagu oleks "tundmatu allveelaev" torpedeerinud Narva lahes nõukogude kaubalaeva.