cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna Vesi
Joogivee puhastamine
Ülemiste järve kogumaht on 33 miljonit m3, ent puhastamiseks ja linlastele tarbimiseks kasutatakse sellest vaid 17 miljonit m3. Keskmiselt toodab jaam päevas 60 000 m3 puhast joogivett, kuid maksimaalselt suudaks see puhastada lausa kuni 120 000 m3. Tallinlane tarbib keskmiselt 90 liitrit puhast vett päevas.
Veehaardesüsteem
Kogu Ülemiste järve vee suudaks Ülemiste veepuhastusjaam ära puhastada 9 kuuga. Selleks, et Ülemiste järve vesi otsa ei saaks, on loodud veehaardesüsteem, mille moodustavad jõgedele ehitatud hüdrosõlmed, veehoidlad ja neid ühendavad kanalid, mis suunavad vajadusel Ülemistele täiendavat vett.
Tallinna Vee veehaardesüsteemi kogupindala laiub ligikaudu 1800 km² suurusel maa-alal ning hõlmab peamiselt Harju alamvesikonda ning Soodla, Jägala ja Pirita jõe valgala.
Reovee puhastamine
Tallinlaste reovesi jõuab läbi kanalisatsioonivõrgu Paljassaare reoveepuhastusjaama, kus see läbib põhjaliku puhastusprotsessi, mis koosneb mehaanilisest ja keemilis-bioloogilisest puhastusetapist. Paljassaare reoveepuhastusjaam teenindab rohkem kui 400 000 inimest. Puhastusjaama jõuab ka läbi ühisvoolse kanalisatsiooni sademevesi.
Reoveepuhastuse käigus tekib kõrvalproduktina reoveesete, millest valmistatakse haljastusmulda.
2019. aasta lõpus sai Paljassaare reoveepuhastusjaamas alguse kümnendi suurim projekt, mille käigus rekonstrueeritakse osaliselt mehaaniline puhastusetapp, mis tõstab jaama töökindlust. Mehaaniline puhastus on reoveepuhasti esimene puhastusetapp, kuhu reovesi jõuab peapumplast survetorustike kaudu.
Tlumatš
Tlumatši on esmamainitud 1213. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1448. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tlumatši elanikest ukrainlasi 98,99% ja venelasi 0,72%.
Tallinna Vesi
Aktsionärid
2021. aastal kuulub 55,06% ettevõtte aktsiatest Tallinna linnale, 20,36% OÜ Utilitasele ja 24,58% aktsiaid on turul vabalt kaubeldavad.
Kõne (keeleteadus)
Kõne on keeleteaduses keele kasutamine inimestevahelises suhtluses. Keel kui abstraktne märgisüsteem avaldub kõneaktides, mis võivad olla nii suulised (suuline kõne) kui ka kirjalikud (kirjalik kõne).
Tallinna Vesi
Aktsionärid
Suurimad aktsionärid:
Kõne (keeleteadus)
Suuline kõne on vanem kui kirjalik kõne ja suur osa kirjalikest ülestähendustest on olnud suulise kõne jäädvustamise vahendid.
Tallinna Vesi
Aktsionärid
=== Dividendide maksmine === Ettevõte on maksnud viimasel viiel aastal igal aastal aktsionäridele dividende.
Kõne (keeleteadus)
Kõne arendamise ja korrigeerimisega tegeleb logopeedia.
Rahvusvaheline organisaator
pisi|[[FIDE logo]] 162px|pisi|[[Giorgi Giorgadze, 2018. aastal Bathumis peetud maleolümpia turniiridirektor]] pisi|162px|[[Hendrik Olde, ainus IO nimetuse saanud Eesti maletegelane]]
Rahvusvaheline organisaator (inglise keeles International Organizer; lühend IO) on males rahvusvahelise võistluskorraldusliku tegevuse eest antav nimetus.
Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE). Rahvusvahelise organisaatori nimetus on eluaegne.
2020. aasta aprilli seisuga on FIDE andmebaasis kirjas 515 maletegelast, kes on saanud rahvusvahelise organisaator nimetuse.
Guhyasamāja tantra
Guhyasamāja ('salajane kokkutulek') tantra on anuttara-jooga tantrate klassist, tantristliku budismi üks põhitekst ning ühtlasi vanimaid tantra tekste ja tantraid üldse.Guhyasamāja tantra tekst ilmus välja    III-IV sajandil. Teda kutsutakse anuttara-jooga tantrate, kuningaks. Guhyasamāja mandala ohverdamisel ja kujustamisel on mandala keskne jumalus alati koos naiskaaslasega, see on reegliks. Teiste tantrate kujustamisel ei ole see alati nõutav; siin küll.
Guhyasamāja on tantrismis tähtsamaid jumalusi ja kuulub herukate klassi. Teda peetakse buddha Akšobhja teadvuse emanatsiooniks. Oma naiskaaslase pradžnjaga (Sparshavajri) koos olles (yab-yum) esindab ta jumaluse raevukat vormi, mis sümboliseerib "Salajase tarkuse Salajast koosviibimist". Mandalas Guhyasamaja Akshobhyavajra asub Guhyasamāja tantra puhul keskel, kuigi Akšobhja asub Ida ilmakaares.
Euroopa Liidu elamisluba
Euroopa Liidu elamisluba (edaspidi elamisluba) on Euroopa Liidu liikmesriigi antud luba välismaalasele liikmesriigis elamiseks. Euroopa Liidu õiguse alusel reguleerib elamisloa saamise tingimusi ning liikmesriigi õigust elamisloa äravõtmiseks nõukogu direktiivid 2003/109/EÜ ja 2003/86/EÜ. Eestis reguleerib seda valdkonda välismaalaste seadus (edaspidi VMS). Nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ alusel on välismaalane kolmanda riigi kodanik, kes ei ole liidu kodanik asutamislepingu tähenduses. Välismaalase all mõeldakse VMS mõistes isikut, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik. VMS-i ei kohaldata Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete suhtes, kellel on Eestis viibimis- või elamisõigus Euroopa Liidu kodaniku seaduse tähenduses.
Elamisloaga seotud õiguslik raamistik välismaalaste seaduses
Eestis elamise ja töötamise regulatsiooni, sealhulgas ka regulatsiooni elamisloa saamisest ning selle andmise keeldumise alustest, võib leida välismaalaste seaduse 3. peatükis. Välismaalaste seaduse kohaselt antakse Eestis välja kahte liiki elamisluba – tähtajalist ja pikaajalist.
Tähtajaline elamisluba
Tähtajaline elamisluba on välismaalasele antav luba Eestisse elama asumiseks ja Eestis elamiseks kindlaksmääratud tingimustel. Tähtajalist elamisluba antakse elama asumiseks abikaasa juurde või lähedase sugulase juurde, õppimiseks, töötamiseks, ettevõtluseks, püsivalt Eestisse elama asumiseks, kriminaalmenetluses osalemiseks, kaaluka riikliku huvi korral või välislepingu alusel.
Seda väljastatakse kuni viieks aastaks järgmistel üldtingimustel:
Pikaajaline elamisluba
Pikaajaline elamisluba antakse tähtajatult Eestis elamiseks VMS seaduses sätestatud ja elamisloaga kindlaksmääratud tingimustel. Pikaajaline elamisluba annab välismaalasele EL nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ alusel pikaajalise elaniku staatuse ning sellest tulenevad õigused. Pikaajalise elamisloa saamiseks on vaja täita järgmised tingimused:
Erisused tingimuste täitmiseks on esitatud samas seaduses.
Elamisloa andmisest või pikendamisest keeldumine ja elamisloa tühistamine
Tähtajalise ja pikaajalise elamisloa andmisest või pikendamisest keeldumist ja elamisloa tühistamist reguleerivad 3. peatüki esimese jao alljaotise 2 (tähtajalise elamisloa puhul) sätted ja 3. peatüki teises jaos sisalduvad sätted (pikaajalise elamisloa puhul).
Tähtajalise elamisloa andmisest või pikendamisest keeldumine ja selle tühistamine
Elamisloa andmisest saab keelduda, kui loa andmise alus on ära langenud, isik ei vasta enam nõutud tingimustele, taotlus ei ole põhjendatud, sisserände piirarv on täitunud, isik on võtnud kohustuse riigist lahkuda või keeldumist näeb ette rahvusvahelist sanktsiooni või Vabariigi Valitsuse sanktsiooni kehtestav õigusakt. Sama seaduse §-s 124 on sätestatud juhud, mil avaliku korra ning riigi julgeoleku tagamise või rahva tervise kaitse kaalutlustel keeldutakse tähtajalise elamisloa andmisest. Samuti ei anta tähtajalist elamisluba, kui isiku suhtes kehtib riiki sissesõidukeeld. Kui isikule keeldutakse tähtajalise elamisloa andmisest, siis üldjuhul keeldutakse seda väljastamast ka tema abikaasale ja alaealisele lapsele. Tähtajalise elamisloa pikendamisest keeldumise alusteks on samad sätted, mis eelpool väljatoodud tähtajalise elamisloa andmisest keeldumise kohta.
Pikaajalise elamisloa andmisest keeldumine ja selle tühistamine
VMS § 237 sätestab need alused, mille esinemisel ei anta taotlejale pikaajalist elamisluba. Kui välismaalane on nimetatud loa andmise taotluse juures tuginenud valeandmetele või kasutanud pettust, võib keelduda talle pikaajalist elamisluba andmast. Elamisloa võib tühistada siis, kui taotleja on esitanud valeandmeid nende asjaolude kohta, mis antud menetluse juures tähtsust omavad. Samuti, kui välismaalane on loa menetlemisel kasutanud pettust. Tühistamise aluseid on nii mitmeidki teisi, huviline saab nendega lähemalt tutvuda VMS §-is 241.
Elamisloaga seotud õiguslik raamistik Euroopa Liidu direktiivides 2003/86/EÜ ja 2003/109/EÜ ning seos Euroopa Liidu aluslepingu eesmärkidega
Euroopa Liidu nõukogu direktiiv 2003/86/EÜ 22. septembrist 2003 perekonna taasühinemise õiguse kohta lubab isikul, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik taotleda oma perekonnaga taasühinemist (taasühinemisõigus). Taasühinemisõigus on selle direktiivi kohaselt üks võimalustest millega tagada, et Euroopa Liidu liikmesriikide territoorium oleks selline ala, kus austatakse isikute vabatust, seal oleks isikutel turvaline ning kõiki koheldakse õiglaselt (täpsemalt: Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala üldaspektid). Direktiivi põhjenduses nr. 4 selgitatakse, et sellise võimaluse loomine on vajalik et võimaldada ka teistele (mitte Euroopa Liidu riikide) kodanikele liikmesriigis pereelu elamist. Samas põhjenduses selgitatakse, et pereelu võimaldamine aitab teiste riikide kodanikel muu hulgas paremini lõimuda ja mõjutab positiivselt nende majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Eelnevad on omakorda Euroopa Liidu lepingu 3. artikli punktidest (endine artikkel 2) kirjeldatud Euroopa Liidu põhieesmärgid. Direktiiivi põhjenduses nr 9 kinnitatakse, et kõige olulisem on võimaldada taasühinemist abikaasa ja lastega. Taasühinemisõiguse kasutamiseks tuleb soovijal esitada vasvat taotlus (taasühinemistaotlus) liikmesriigi pädevale organile. Eestis esitatakse selline taotlus Politsei- ja Piirivalveametile.
Direktiivi 2003/86/EÜ enda eesmärk on sõnastatud artiklis 1. Selle kohaselt määratakse direktiiviga kindlaks, millistel tingimustel liikmesriigid taasühinemist võimaldavad. Taasühinemise taotlemise tingimused on kirjeldatud direktiivi neljandas peatükis. Kuna sellise võimaluse andmisega vajab ka liikmesriik teatavaid õigusi (näiteks tingimuste rikkumisega toime tulemiseks), siis on sama direktiivi seitsmendas peatükis toodud välja, millised õigused on liikmesriigil taasühinemise protsessi juures. Seitsmendast peatükist tuleneb ka liikmesriigi üldine õigus pereliikme elamisloa tühistamiseks.
Pikaajalise elamisloaga kaasneb pikaajalise elaniku staatus. Täpsem kirjeldus pikaajalise elaniku staatuse saamise, selle tühistamise või staatusega kaasnevate õiguste kohta, tuleneb Euroopa Liidu nõukogu direktiivist 2003/109/EÜ, 25. november 2003, pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta. Sarnaselt direktiivile 2003/86/EÜ, on ka direktiivi 2003/109/EÜ põhjenduses nr. 4 välja toodud, et liikmesriigis pikaajaliselt elavate teiste riikide kodanike lõimumine edendab oluliselt majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, mis on asutamislepingu 3. artikli punktidest (endine artikkel 2) kirjeldatud eesmärk. Liikmesriigi õigus pikaajalise elaniku staatuse tühistamise tingimuste kohta on kirjeldatud direktiivi üheksandas artiklis. Lisaks teistele pikaajalise elaniku staatuse tühistamitamist lubavatele olukordadele, nimetatakse selles artiklis ühe tühistamise alusena ka pettust. See tähendab, et ELi liikmesriigil on õigus kolmanda riigi kodanikule antud pikaajalise elaniku staatus tühistada, kui isik on selle staatuse saanud pettuse teel.
Mõlemad direktiivid väljendavad oma sisus ja põhimõtetes Euroopa Liidu asutamislepingus sätestatud eesmärki.
Euroopa Kohtu eelotsus C-557/17 : Euroopa Kohtu tõlgendused direktiivide 2003/86/EÜ ja 2003/109/EÜ pettust reguleerivatele sätetele
Kaasuses C-557/17 lahendab Euroopa Kohtus Madalmaade julgeoleku ja justiitsasjade riigisekretäri eelotsusetaotluse taotlust. Põhikohtuotsusega tunnistas riigisekretär kehtetuks elamisload nii isal, kes omas pikaajalise elaniku staatust kui ka tema pereliikmetel (ema ja alaealine poeg), kes olid oma elamisload saanud isa poolt tehtud taasühinemistaotluse kaudu. Riigisekretär leidis, et need load on saadud pettuse teel. Põhikohtuasjas on välja toodud et isa märkis taasühinemistaotluses enda tööandjana sellise äriühingu, millel puudus reaalne äritegevus (fiktiivne äriühing). Riigisekretär põhjendas oma otsuses, et sellised andmeid saab nimetada fiktiivse töötamise andmeteks ja kui neid andmeid kasutada taasühinemise taotluses, siis on tegemist pettusega. Riigisekretär leidis, et sellisel juhul tuleb pikaajalise elaniku staatus tühistada ka emal ja pojal, sest nemad on saanud oma elamisload taasühinemiste kaudu. Taasühinemise kaudu saadud elamisloa üheks eelduseks on omakorda, et taotleja on saanud enda elamisloa seaduslikult. Riigisekretär ei pidanud otsuse langetamisel oluliseks seda, et pereliikmed isa poolsest pettusest ei teadnud.
Selles kaasuses peab Euroopa kohus selgitama riigisekretärile, kuidas tõlgendada direktiivi 2003/86/EÜ artikli 16 lõike 2 punkti a ja direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti a siis, kui taotlejaga taasühinemise teel liitunud perekonnaliikmed ei teadnud, et neile taasühinemist taotlenud isik on nii enda elamisloa saamiseks kui hiljem ka taasühinemise taotlemisel esitanud riigile valeandmeid. Need kaks direktiiv sätet lubavad pettuse ilmsiks tulemisel tühistada nii isiku enda kui ka tema pereliikmete elamisload. Pereliikmete puhul kerkib aga tühistamise küsimus eelkõige siis, kui nende elamisload on seotud nö põhisiku elamisloaga ("seotud" tähendab siin, et pereliikmed on saanud oma elamisload taasühinemise kaudu).
Nõukogu direktiiv 2003/86/EÜ artikkel 16 lõige 2 punkt a
Euroopa Kohus on eelotsuses välja toonud, et 2003/86/EÜ artikli 16 lõike 2 punkti a sõnastuse järgi võib liikmesriik pereliikme elamisloa põhimõtteliselt kehtetuks tunnistada juba siis, kui valeandmete esitamine on ilmsiks tulnud. Sättes ei ole välja toodud täpsustust isiku kohta, kes valeandmeid esitas ega tingimust, et sätet tohib kohaldada ainult siis, kui pereliige teadis pettusest. Piisab sellest, et valeandmeid on esitatud ja nende abil on elamisluba saadud.
Lisaks toob Euroopa Kohus välja, et taasühinemistaotuse alusel saadud elamisloa puhul on keskne roll taasühinemist taotleval isikul (direktiivi põhjenduses 4 sõnastatud üldise eesmärgi tõttu). Selle keskse rolli tõttu tuleneb pereliikmete riigis elamise õigus taasühinemise taotleja õigusest (ehk üks on sõltuv teisest). Euroopa kohus on arvamusel, et kuniks pereliikmed ei ole saanud iseseisvat elamisluba on lubatav, et liikmesriigid tunnistavad ka pereliikmete elamisloa kehtetuks koos taasühinemist taotleva isiku elamisloaga.
Selle kaasuse kohta on kohtujurist Paolo Mengozzi märkinud, et direktiivi 2003/86 artikli 16 lõike 2 punkti a alusel ei toimu elamisloa kehtetuks tunnistamine automaatselt (ehk mitte nii, et kui pettus tuleb ilmsiks, siis tunnistatakse elamisload kohe kehtetuks). Ta viitab sätte sõnastuses kasutatud sõnadele „võivad … tühistada“, mis viitab et liikmesriigid ei pea pettuse korral elamisluba tühistama, vaid nad võivad kaaluda selle tühistamist. Sellepärast tuleb liikmesriigil elamisloa tühistamise juhtudel ja direktiivis sätestatud teiste kohustuste tõttu (vt artikkel 17), viia läbi pereliikme olukorra individuaalne analüüs. Kohtujurist on välja toonud, et praegusel juhul peaks julgeoleku ja justiitsasjade riigisekretär otsuse tegemisel eelkõige arvestama:
Kokkuvõtvalt on Euroopa kohus 2003/86/EÜ artikli 16 lõike 2 punkti a tõlgendamise osas arvamusel, et pereliikmete pettusest mitteteadmine ei takista pereliikme elamisloa kehtetuks tunnistamist, kuid see ei toimu automaatselt. Lisaks peab tühistamisotsuse tegemisel läbi viima pereliikme kohta individuaalse analüüsi.
Nõukogu direktiiv 2003/109 artikkel 9 lõige 1 punkt a
Euroopa Kohus on eelotsuses välja toonud, et ka direktiivi 2003/109/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti a sõnastusest ei tule välja, et oleks täpsustatud pettuse toimepanija või tingimus pettusest teadlik olemise kohta. Säte lubab pikaajalise elaniku staatuse tühistada, kui pettuse olukord iseenesest esineb.
Euroopa Kohus põhjendab, et kuna pikaajalise elamisloaga antakse inimesele õigused sarnaselt EL liikmesriigi kodanikega (isik võib riigis elada kui EL kodanik), siis pikaajalise elaniku staatuse tühistamine pettuse juhtudel on lubatav ning see luba laieneb ka temaga seotud pereliikmetele, kellel ei ole iseseisvat elamisluba. Euroopa kohus peab oluliseks, et liikmesriigid saaksid tõhusalt tegeleda pettuse vastase võitlusega. Et see võitlus oleks tõhus, peabki liikmesriigil olema võimalus pettuse teel saadud pikaajalise elaniku staatust piiranguteta tühistada.
Euroopa kohus toob aga välja, et nagu direktiiv ütleb (artikkel 9 lg 7), siis pikaajalise elaniku staatuse kaotamine ei too kohe kaasa liikmesriigis elamise õiguse kaotamist ning automaatselt riigist väljasaatmist. Inimene võib liikmesriigi territooriumile jääda, kui ta täidab riigisisestes seadustes esitatud tingimused (näiteks: legaalse sissetuleku olemasolu, võimekus liikmesriigis majanduslikult toime tulla jms.) ega kujuta ohtu avalikule korrale või julgeolekule.
Kokkuvõtvalt on Euroopa kohus direktiivi 2003/109 artikli 9 lõike 1 punkti a tõlgendamise osas arvamusel, et valeandmete kasutamisest mitte teadmine ei takista liikmesriiki pikaajalise elaniku staatuse kehtestatuks tunnistamist.
Euroopa kohtu eelotsus C-337/07 Ibrahim Altun vs. Stadt Böblingen
Euroopa Kohus on oma 2008. aasta 18. detsembri eelotsuses analüüsinud muuhulgas ka küsimust, kas juhul kui perekonna taasühinemist taotlenud isik on esitanud ebaõigeid andmeid varjupaiga taotluse menetluses ja sellega hõlmatud elamisloa menetluses, saab perekonnaliige toetuda otsuse nr 1/80 artikli 7 esimesele osale. Otsuse nr 1/80 artikli 7 kohaselt: „Liikmesriigi seaduslikul tööturul tegutseva Türgi päritolu töötaja perekonnaliikmetel, kellel on lubatud temaga kaasa tulla, on õigus võtta vastu kõiki tööpakkumisi pärast seda, kui nad on selles liikmesriigis vähemalt kolm aastat seaduslikult elanud, arvestades ühenduse liikmesriikide töötajate eesõigusi.“.
Euroopa Kohus leidis selles asjas, et kui see perekonnaliige (antud juhul poeg) vastas otsuse nr 1/80 artikli 7 esimesest lõigust tulenevale tingimusele enne, kui tema töötavale perekonnaliikmele antud elamisluba kehtetuks tunnistati, siis ei saa sellest sättest tulenevaid õigusi kahtluse alla seada.
Eesti riigikohtu praktika
Eesti kohtupraktikas täna (seisuga 04.03.20) ei ole selliseid kaasuseid, kus elamisluba oleks ära võetud põhjusel, et elamisloa taotlemisel kasutati võltsitud dokumenti, kui elamisloa saaja ei olnud teadlik võltsingust. Küll aga on keeldutud tähtajalise elamisloa andmisest.
Riigikohus on oma lahendis nr 3-3-1-2-17 käsitlenud olukorda, kus ema soovis oma kolmele lapsele saada Eestis tähtajalist elamisluba, kusjuures kahel vanemal lapsel olid tähtajalised elamisload varem olemas. Ema esitatud elamisloa taotluse juurde oli lisatud, et vanemad lapsed õpivad Eesti erakoolis ning ema koos lastega elab püsivalt Eestis. Politsei- ja Piirivalveamet leidis, et selline informatsioon ei vasta tõele, kuna tegelikkuses lapsed õppisid Eesti koolis kokku vaid 21 päeva ning nende elukoht oli Venemaal, mistõttu on ema PPA-le esitanud valeandmeid menetluses tähtsust omavate asjaolude kohta. Ringkonnakohus leidis, et pere noorima lapsele tähtajalise elamisloa andmisest keeldumine oli õiguspärane, kuid kahe vanema lapse suhtes tehtud otsus oli õigusvastane. Kohus leidis, et ema esitatud andmeid ei saa pidada valeks põhjusel, et õppetöö kestis lühikest aega, kuid ema elukoha andmed olid ebaõiged ja seetõttu oli PPA otsus, keelduda noorimale lapsele tähtajalise elamisloa andmisest, õiguspärane. Mis puudutab kahte vanemat last, siis selles osas leidis ringkonnakohus, et elamislubade andmisest keeldumine oli õigusvastane, sest valeandmete esitamist ei saa omistada lastele, sest ema esitas need andmed esindades pere noorimat, mitte kahte vanimat last. Sellise seisukohaga nõustus ka Riigikohus.
Riigikohtu otsuses nr 3-3-1-1-14 asjaolude kohaselt Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (edaspidi KMK) ei rahuldanud 2008. aastal isiku taotlust tähtajalise elamisloa saamiseks seoses sellega, et sama isik oli 1999. aasta taotluses esitanud valeandmeid. Isik märkis taotluses, et ei ole seotud luure- ja julgeolekuteenistusega, kuigi ta kuulus Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse. KMK tugines oma otsust tehes VMS § 12 lg 4 p 1 ja p 10-le. Riigikohus leidis aga, et isiku suhtes ei kohaldu viidatud säte, sest vajalik koosseisuline tunnus, välisriigi kodakondsus, on puudu. Praktikast leiab ka juhtumeid, kus elamisluba on ära võetud põhjusel, et isik kujutab ohtu avalikule korrale ja riigi julgeolekule. Nii on Riigikohus selgitanud, et pikaajalise elamisloa kehtetuks tunnistamise ülesanne on riigi julgeoleku ja isikute põhiseaduslike õiguste tagamine. Samas on PPA-le antud VMS § 241 lg 1 alusel koosmõjus lõikega 3 otsuse tegemisel õiguse kaalutleda. Tulenevalt Nõukogu direktiivist 2003/109/EÜ (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) ei too elamisloa kehtetuks tunnistamine kohe kaasa isiku väljasaatmist riigist. Inimesel säilib võimalus taotleda tähtajalist elamisluba.
Kosmonaudi tänav
Kosmonaudi tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas.
Algab Puškini tänavalt ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänav on 200 m pikk ja täiesti sirge.
1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel on tänava nimi Seitsmes tänav (vene keeles Седьмая улица), 1927. , 1929. ja 1940. aasta plaanidel '''7. Peetri tänav''' asukoha järgi Peetri eeslinnas.
Tõstamaa jõgi
Tema pikkus on 4,6 km ja valgala pindala 40,6 km². Tõstamaa jõe langus on 17 meetrit, see on maakonna suurima langusega jõgi.
Tõstamaa jõgi on oluline koelmu. Varem kasvas Tõstamaa jões palju vesiroose, aga Ermistu järve rikutud veerežiimi tõttu on nad hävinud. Jõe kärestikulisemates kohtades võib kohata vesipappi.
Jõe kaldale on rajatud vabaõhulava ja tantsuplats. Nende juures on jõge paisutatud ja seal asub Tõstamaa paisjärv.
Fama põik
Fama põik on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Fama tänavalt ja lõpeb Puškini tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 280 m.
Tänav rajati vastavalt Narva Linnavolikogu 23.05.2001 otsusega kehtestatud detailplaneeringule.
Tänavale pandi nimi 2008. aastal Narva Linnavalitsuse 20. veebruari korraldusega nr 218-k.
Oletatavasti sai tänav nime Fama bastioni järgi.
Vancouveri saar
pisi|Vancouveri saar satelliidipildil
Vancouveri saar on saar Vaikse ookeani kirdeosas, Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Pindala u 31 200 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2200 meetrit (Golden Hinde). Kuulub Kanadale.
Saar on nime saanud briti ohvitseri George Vancouveri järgi, kes uuris Vaikse ookeani rannikut 1791–1794.
Saare põliselanikud on nuutkad, kvakiutlid ja sališi keeli kõnelevad hõimud.
Vancouveri saare suuremad asulad on Victoria ja Nanaimo linn.
Mnemogramm
Mnemogramm (mnemograaf, kreeka keelest) on sümbol (märk) millegi meelespidamiseks, mäletamiseks.
Taevakeha
Taevakehad on kõik objektid, mida me Maa pealt taevasse vaadates näeme. Enamik neist on looduslikud taevakehad, aga on olemas ka mittelooduslikud taevakehad, näiteks satelliidid.
Maale lähim looduslik taevakeha on Kuu. Meile kõige kaugemat taevakeha pole veel teada.
Fama tänav
Fama tänav on tänav Narvas Kalevi linnaosas.
Tänav algab Rahvavälja tänavast, ristub paremalt Fama põiguga ja lõpeb Puškini tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 305 m.
Täna sai nime 2008. aastal Narva Linnavalitsuse 30. aprilli korraldusega nr 536-k.
Oletatavasti on tänav saanud nime Fama bastioni järgi.
Anne Veski
Anne Veski (sünninimi Anne Vaarmann; sündinud 27. veebruaril 1956 Raplas) on eesti laulja.
Looming
Kuulsaimad hitid Eestis on "Roosiaia kuninganna" ja Venemaal "Позади крутой поворот".
Ta osales 2007. aastal Vene telekanali NTV saates "Sina, superstaar!".
Isiklikku
Tema vend on muusik Mati Vaarmann (sündinud 2. novembril 1952), kes on olnud Marju Läniku abikaasa.
Aastatel 1977–1981 oli ta abielus Jaak Veskiga, kes oli paljude populaarsete eesti laulusõnade autor. Sellest abielust sündis tütar Kerli.
Tema teine abikaasa Benno Beltšikov (12. juuni 1947 – 1. mai 2022) oli ühtlasi ka tema mänedžer. Pärast teise abielu sõlmimist kandis Anne poole aasta jooksul perekonnanime Beltšikov.
Masinaehitus
Masinaehitus on teaduse ja tehnika haru, mille sisuks on masinate ja seadmete ehitus ning konstrueerimine, masinate ja detailide valmistamine, tootmisprotsesside automatiseerimine, arvutiprogrammide rakendamine tööstuses.
Tönisvorst
Tönisvorst on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Vierseni kreisis. Piirneb idas Krefeldiga.
Tönisvorst loodi 1970. aastal Sankt Tönise, Laschenhütte ja Vorsti valla liitmise teel. Tönisvorst sai linnaõigused 1979. aastal.
Bali tiiger
Bali tiiger (Panthera tigris balica, indoneesia keeles harimau Bali, arhailises bali keeles samong) on tiigri väljasurnud alamliik, kes elutses vaid Bali saarel Indoneesias.
Bali tiiger oli üks kolmest tiigri alamliigist Indoneesias koos jaava (samuti välja surnud) ja sumatra tiigriga (eriti ohustatud). Bali tiiger oli tiigri alamliikidest väikseim.
Teadaolevalt viimast korda nähti bali tiigrit 27. septembril 1937, kui maha lasti täiskasvanud ematiiger. Täiesti võimalik, et see oli viimane bali tiiger.
Bali tiigrile sai saatuslikuks elukeskkonna kadumine ning jahipidamine. Arvestades saare väiksust ja vähest metsasust, ei saanud algne populatsioon olla suur.
Bali tiigrit ei ole kunagi filmitud ega loomaaias näidatud. Säilinud on mõned nahad, koljud ja kondid, mida muuseumides näidatakse. Londonis Briti muuseumis on suurim kollektsioon 2 naha ja 3 koljuga.
Eelajaloolisel ajal elas Bali saarel trinili tiiger, mis asus Indoneesiasse elama 1,2 miljonit aastat tagasi ja suri välja 50 tuhat aastat tagasi, jõudmata kohtuda inimesega. Ta oli tiigri alamliik, kuid teda ei peeta bali ega jaava tiigri eellaseks.
Üldiseloomustus
Nagu teisedki tiigrid, olid bali tiigrid lihasööjad ja jahtisid teisi imetajaid: metssigu, hirvi, muntjakke, puna-džunglikanu, sisalikke, ahve ja bantenge – viimased neist on nüüdseks Balil samuti välja surnud. Looduslikud vaenlased puudusid. Nad elasid tavaliselt umbes 8–10-aastaseks.
Neil oli lühike tumeoranž karv ning tumedamad triibud, mida oli vähem kui teistel tiigri alamliikidel. Triipude vahel olid mõnikord väikesed mustad täpid. Pead kattis neil ebaharilik triipudest koosnev muster.
See alamliik oli tiigri alamliikidest kõige väiksem ja kasvult sarnane pigem Aafrika leopardile või Põhja-Ameerika puumale. Isaslooma mass oli tavaliselt 90–100 kg, pikkus 220–230 cm. Emaslooma kaal oli tavaliselt 65–80 kg, pikkus 190–200 cm.
Emasloomade tiinus kestis tavaliselt 103 päeva. Tavaliselt sündis korraga 2–3 poega, kes kaalusid sündides 1–1,3 kg. Järglased sündisid pimedatena. Üheaastastena hakati neid emast võõrutama ja täielikult iseseisvusid nad 18 kuu vanuste või kaheaastasena. Mõnikord jäid tiigrikutsikad ema juurde veel üheks aastaks.
Uskumused
Bali tiigril oli balilaste uskumustes tähtis koht. Näiteks pidasid nad tiigri vurrusid vägevaks ja avastamatuks mürgiks. Miguel Covarrubiase 1937. aasta raamatu "Jumalate saar" järgi anti bali lapsele pärast sündimis amuletiks kaelakee musta koralliga ja tiigri hammas või konditükk. Paljud balilased, nagu mõned teisedki aasia rahvad, armastavad kanda tiigri kehaosadega ehteid, seda nii staatuse märgiks kui usulistel põhjustel. Tiigrihammastest ja -küüntest kaelakeed ning poleeritud hambad on tänapäevani kasutusel. Kuna tiigrid on nii Balil kui naabruses asuval Jaaval välja surnud, on hakatud vanu ehteid pärandama ja muidu korduvkasutama, samuti asendama leopardi ja päikesekaru kehaosadega.
Kālatšakra
thumb|right|Mungad Kālatšakra riitusel [[Bodhgayas jaanuaris 2003]] Kālatšakra (dus kyi 'khor lo) Sanskrit कालचक्र;) on jumalusena üks idamitest (Tib.-yidam) tantristide jaoks. Kālatšakraga seoses on olemas suur hulk erinevaid praktikaid, mis moodustavad omaette suure kompleksse süsteemi ja mis ei väljendu mitte neis rahvamassidele demonstreeritavas mandala pildi joonistamises, nagu neid korraldab XIV dalai-laama, vaid tegu on tõsiste praktikatega, kus vastava hariduse saanud spetsialistid tegelevad aastaid kujustamise ja riitustega, mis seotud otseselt Kālatšakra kui jumaluse praktikatega. Dalai-laama tegi sama tööd, mida 100 aastat tagasi Euroopas tegi juba burjaat ja budistlik õpetlane Agvan Doržijev, nimelt populariseeris Kālatšakra tantrat. Teine nimetus, mida Kālatšakra tantra kohta kasutatakse, on Kalachakra Laghutantra, mis omakorda pärineb Kalachakra Mulatantrast mis nüüdseks on kadunud. Seega esmast originaalteksti ei ole enam säilinud. Tantratest on ta üks keerulisemaid enda rituaalide ja kujustamis-praktikate poolest, samas raskuskategoorias on ka Guhyasamaja tantra.
Ajalugu
Kalatšakra õpetus öeldakse pärinevat müstiliselt maalt, Šambalast. Inimestele andis Kālatšakra tantra kuningas Sutshandra (Tib. Dawa Sangpo).
Kālatšakra tantra kasutus ehk praktika on omane kõigile Tiibeti busimi koolkondadele. Tema juurutajaks on Jonangi traditsioon. Nemad tegid Kālatšakra Tiibetis populaarseks rahvamasside hulgas. Tema funktsioon oli anda tiibetlastel mitte ainult Kālatšakra kui jumaluse kultus, vaid samuti kalender. Seetõttu on ta ka osa Tiibeti astroloogiast. Läbi aegade on Dalai-laamad olnud kirglikud Kālatšakra järgijad ka V dalai-laama, kuulus nende hulka.
Vadžrajaana mütoloogias (I) mikrokosmose samastamine makrokosmosega, on inimese samastumine kõiksusega. Kālatšakra õpetuse järgi on kõik välised nähtused ja protsessid vastastikuses seoses inimese keha ja teadvusega ja seetõttu, muutes ennast, muudab inimene ka maailma. Kālatšakraga on seotud ettekujutus aja tsüklilisusest. (Tiibetis arvestatakse aega 12- ja 60-aastaste kalendaarsete tsüklite järgi). Legendi järgi lõi Shakjamuni Kalatšakra õpetuse müütilise maa Shambhala kuninga Sutšandra (bodhisattva Vadžrapani kehastus) palvel. Pärast Shambhalasse tagasipöördumist andis Sutšandra õpetuse tantra kujul edasi. Tiibeti legendi järgi hakkas hiljemalt X sajandi lõpus Indias kalatšakrat õpetama Tsilupa (teiste allikate järgi -(Pitopa) ehk Suur Kālatšakrapada), kes sattus imekombel Shambhalasse, kus kuningas Kalka ta kalatsakra õpetusse pühendas. Jõudes Indiasse, andis ta õpetuse edasi mahasiddha Naropale. Eriti tähtis osa oli Kalatšakra õpetusel (alates XI sajandi keskpaigast) Tiibetis. Vadžrajaanas üks idameid, kes sümboliseerib Kalatšakra õpetust.
Kalatšakra süsteemis on maailmu loovad ja neid hävitavad ning inimestele elu ja surma toovad salapärased jõud isikustatud mitte ainult šakta ja šakti kahese aspektina (nagu algses tantrismis), vaid ka säilitamise (hinduismi Višnu) ja hävitamise (hinduismi Šiva) kahese funktsioonina. Tantrismis on kaks gruppi jumalusi, ühed rahulikud jumalused, kes esindavad (sümboliseerivad) säilitavaid jõude ja teised raevukad jumalused, kes tähistavad (destruktiivseid) hävitavaid jõude. Tiibeti budismis kujustatakse ning kujutatakse kõiki buddhasid, bodhisattvaid, jumalaid, jumalannasid ja vähemaid jumalusi nii rahulike kui raevukatena.
Iseärasus, mis eristab tantrismi kõikidest teistest praegus-aegsetest kultustest, on looduse ürgloovate jõudude kahese alge isikustamine, (šakta) on mehelik (ehk positiivne) ja (šakti) naiselik (ehk negatiivne) alge. Sellega seoses on koos mahajaanaga arenenud edasi ka vadžrajaana ja mantrajaana koolkonnad, mis pärinevad varasemast joogatšaarast 680. aastal, ajal mil nii hinduistlik kui budistlik tantrism olid Indias levinud, kujustati ja kujutati buddhasid ja bodhisattvaid koos hindu jumalustest ja pühakutest saatjatega, naisenergia ehk šaktiga. Tantrismist lahutamatu metafüüsika oli juba tol ajal kõrgelt arenenud. Just selle arenenud täiustatud tantristliku budismi vormi viis Padmasambhava VII sajandi teisel poolel Tiibetisse.
10. sajandi teisel poolel oli Põhja-Indias, Kashmiris ja Nepalis enam-vähem välja kujunenud tantrismi kalatšakra vorm. "Kesk-Aasias Oxuse jõe ääres paiknenud linn". 11. sajandiks oli kalatšakra levinud ja populaarne budistlik süsteem ning tänu sellele juba tutvustanud Ürg- ehk Ādibuddha kultust Aasias. Indias andsid erinevad kultused Ādi-buddha koha Šivale või Ganešale) kui hindu tarkusejumalusele.
Võib eeldada, et Kālatšakra süsteemi üks, kui mitte põhiline päritolu allikas võib olla eelbudistlik usund Tiibetis – bön. Kui nii, siis oli idee juba tiibeti teadvuses olemas ja leidis ka Padmasambhava poolt toodud tantrismis soodsa arenemiskeskkonna palju varem, kui kalatšakra budismi arvatakse olevat üldse Tiibetisse jõudnud. Kalatšakra süsteemi seostamine Šambalaga, mida paljud laamad arvavad asuvat kusagil Tiibetis või täpsemalt Tiibeti põhjaosas, räägib sellise versiooni poolt. Dokumentaalne teade Tiibeti allikast ("Bardo Thödol", riituse tekst), mis on nyingmapa vanima koolkonna üks vanemaid tekste, oli ja on levinud ka bönpo-de hulgas Tiibetis pakkus palju materjali böni usundi hirmuäratavate deemonite kõrgelt arenenud kultus, mille paljud väljapaistvad esindajad on hindu tantrismi bhairava ja herukaga kattuvad (to-wo) ja (drag-po). Böni väga keerukas demonoloogias leiduvad mitte ainult Tiibeti tantrismi raevukate, vaid ka rahuarmastavate jumaluste prototüübid. Seega jääb küsimus Kālatšakra tantra vanuse ja päritolu kohta ikkagi lahtiseks.
Obriku lennuväli
Obriku ehk Suislepa lennuväli oli 2,7 km pikkuse pinnase-, hiljem asfaltkatterajaga Nõukogude Liidu mereväe 174 ha pindalal paiknev Põhja-Lõuna suunaline tagavaralennuväli, mis asus Viljandi maakonnas Suislepa küla lähedal, Mustla - Pikasilla maantee ääres.
2007. aasta Riigikogu valimised
2007. aasta Riigikogu valimised olid Riigikogu üheteistkümnenda koosseisu valimised, mis toimusid 4. märtsil 2007.
Oma nimekirjadega osales valimistel 11 erakonda:
Kandideerisid ka seitse üksikkandidaati: Vello Burmeister, Tõnu Hallik, Svetlana Ivnitskaja, Aare Kambla, Kalev Kodu, Koit Luus ning Niina-Inessa Stepanova.
Valimistel osales 61,9 % hääleõiguslikest kodanikest. Kõrgeim osalusprotsent oli Tallinnas – 65,8 % ja madalaim Ida-Virumaal – 52,2 %.
2007. aasta Riigikogu valimised olid esimesed parlamendivalimised maailmas, kus sai üleriigiliselt hääletada ka elektroonilisel teel. E-hääletuse võimalust kasutas 30 275 kodanikku, mis moodustas 5,5% kõikidest valimas käinud kodanikest.
Valimistulemused
pisi|right|470px| Valimistel enim hääli saanud erakond omavalitsuste kaupa: Valimas käis 555 463 kodanikku. Kehtivaid sedeleid oli 550 213. Enim hääli, 153 044 häält ehk 27,8 protsenti, kogus Reformierakond. Keskerakond kogus 143 518 ehk 26,1 protsenti ja Isamaa ja Res Publica Liit 98 347 ehk 17,9 protsenti häältest. 58 363 hääle ja 10,6 protsendiga tuli neljandaks Sotsiaaldemokraatlik Erakond. Järgnesid Erakond Eestimaa Rohelised ja Rahvaliit, kes said mõlemad 7,1 protsenti häältest (vastavalt 39 279 ja 39 215 häält). Rohelised edestasid Rahvaliitu vaid 64 häälega.
Pärast valimisi teatasid oma tagasiastumisest kahe erakonna liidrid: Villu Reiljan Rahvaliidust ja Andrei Zarenkov Konstitutsioonierakonnast. Vasakpartei esimees Sirje Kingsepp teatas, et ta ei kandideeri järgmisel Vasakpartei kongressil partei esimeheks.
Kulutused valimistele
Täpsemat infot tehtud kulutuste kohta saab [http://www.riigikogu.ee/public/Riigikogu/Korruptsioon/kokkuv_te_RKval2007.pdf 2007. aasta Riigikogu valimistel osalenud erakondade ja üksikkandidaatide valimiskampaania rahastamise aruannete kokkuvõttest].
Ameerika Ühendriikide Transpordiministeerium
Ameerika Ühendriikide Transpordiministeerium (inglise keeles Department of Transportation) on USA ministeerium, mis tegeleb transpordiküsimuste lahendamistega nii juriidiliselt kui ka logistiliselt. Samuti tegeleb ministeerium transpordialaste litsentsidega ning tema alluvuses on ka õhuliiklus ja sellega kaasnevate küsimuste reguleerimine.
2021. aastast on minister Pete Buttigieg.
Kõne (retoorika)
Kõne on eesmärgistatud suuline esinemine, sõnavõtt.
Antiikajal jagati kõned õiguslikeks, arutlevateks ja pidulikeks.
Tänapäeval liigitatakse kõned:
Kõnede erinevused tulenevad peamiselt nende eesmärkidest, probleemikäsitlusest, süvenemisastmest ja pikkusest.
Kõne tüüpilised osad on sissejuhatus, aine/probleemi käsitlus ja lõpetus.
Kõne liigid
Kõnepidamise kunstiga on inimesed tegelenud juba aastatuhandeid. Sõltuvalt peetava kõne eesmärgist võib kõned jagada kolme suuremasse kategooriasse: olmekõned, veenmiskõned ja informeerivad kõned. Üks ei välista siinkohal aga teist – näiteks võib kõnepidaja kõnelemise käigus inimesi informeerida ning seejärel üritada neid veenda saadud info põhjal tegutsema. Erinevad üritused ja olud nõuavad erinevaid kõnetüüpe, kuid iga kõne peamiseks eesmärgiks on alati oma sõnumi vahendamine. Teisejärgulise eesmärgina võib kõne ka näiteks õpetada kuulajatele uusi oskusi või nende meelt lahutada.
Kõne kirjutamisel tuleks alustada eeskätt eesmärgi püstitamisest, et mõista paremini, mis on antud kõnepidamise soovitud lõpptulemus. Lisaks eesmärgile tuleks kindlasti mõelda ka publiku ja esinemisformaadi omapäradele.
Olmekõned
Olmekõned ehk pidulikud kõned: Võrreldes teiste kõneliikidega on olmekõne kõige isiklikuma alatooniga ja sellega seoses kõne esitus ka emotsionaalsem. Sisus räägitakse sellest, mida konkreetne pidulik sündmus kõneleja jaoks tähendab, tihti seotakse kõnega ka isiklikke kokkupuuteid ja nendega seotud lugusid. Pidulik kõne ei pea olema alati väga ametlik ja tuimalt esitatud. Olmekõne ehk piduliku kõne puhul on väga olulisel kohal elav esitus.
Veenmiskõned
Veenmiskõne eesmärk on muuta kuulajate suhtumist või käitumist, äratada neis huvi ja suunata tegevusele, st veenmiskõne:
Informeerivad kõned
Informeerival kõne kolm põhilist võimalikku eesmärki:
Oluline on:
Eisaku Satō
1974 sai Satō Nobeli rahuauhinna.
Kõne (retoorika)
Kõne ülesehitus
Klassikaline kõne koosneb sissejuhatusest, teemaarendusest ja kokkuvõttest.
Sissejuhatus peaks püüdma tähelepanu ning andma teada, kes on kõneleja ja miks ta antud teemal räägib. Sissejuhatuse käigus tuleb kuulajatele anda ülevaade teemadest, millest juttu tuleb.
Teemaarenduse eesmärk on anda edasi teavet või seisukohti. Teemaarenduses esitatavate põhiväidete tõestamiseks peavad olema ette valmistatud veenvad argumendid. Selleks, et kõnet oleks lihtsam jälgida, on soovitatav liikuda lihtsamatelt teemadelt raskematele ja seostada uut infot juba tuttavaga.
Kokkuvõtte ülesanne on räägitust kõige olulisema väljatoomine, üldistamine ja rõhutamine. Peamise idee kokkuvõttev kordamine aitab kuulajatel kõne põhiideed meelde jätta. Kokkuvõte ei tohiks alata liiga järsult ega olla ka liiga lohisev ning see peaks olema umbes sama pikk kui sissejuhatus.
Kronoloogilises järjekorras
Jutustavad, ajaloolised, eluloolised või arenduslikud kõned. Kõik tegevused ja sisupunktid on pandud kronoloogilisse järjestusse.
Induktiivne meetod
Kasutatakse siis, kui publik on ilmselgelt sinu vastu, eesmärk on, et argumendid kuulataks ära. Kõigepealt öeldakse punktid ja argumendid ning siis oma esinemise eesmärgid ja ootused publikule.
Deduktiivne meetod
Publikul on selle meetodiga kõnesid kõige lihtsam jälgida, sest algusest peale on teada, mida publikult oodatakse. Kõigepealt öeldakse publikule, mida neilt oodatakse, ning siis tuuakse välja argumendid ja põhjendused selle kasuks.
Probleemne meetod
Probleemi kirjeldus või analüüs. Kõne lõpus tuleks anda ka omapoolsed võimalikud lahendusvariandid ja -ideed.
Võrdlev meetod
Võrreldakse kahte või enamat sarnast või erinevat asja. Näiteks USA ja Eesti koolisüsteem, Soome ja Rootsi hokikoondis jms.
Jutustav meetod
Sündmused ja nende ilmekas kirjeldamine. Lugusid jutustades tasub silmas pidada, et ei kasutataks liialt klišeesid.
Quedlinburg
Quedlinburg on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bode jõe ääres.
Ajalugu
Quedlinburg on rajatud hiljemalt 9. sajandil, kui Bode jõe idakaldal eksisteeris asula. Quedlinburgi on esmamainitud 922 osana Heinrich I annetusest.
Pärast Heinrichi surma 936 asutas tema lesk Ringelheimi Matilda Quedlinburgi Lossimäele nunnakloostri, kus õpetati aadlike tütreid. Samal ajal ehitati mungaklooster jõeorgu. Nunnakloostri põhieesmärk oli palvetada Heinrichi mälestuseks ja kõigi tema järel tulevate kuningate eest. Matilda juhtis kloostri ehitust kuni selle valmimiseni 966. Kloostri esimeseks abtissiks sai Heinrichi ja Matilda poja Otto I 11-aastane tütar Quedlinburgi Matilda, kes juhtis seda oma surmani 999.
973. aastal, vahetult enne oma surma kutsus Otto I Quedlinburgis kokku Riigipäeva. Sinna saabusid ka Poola valitseja Mieszko I ja Böömimaa valitseja Boleslav I ning isegi Bütsantsi aadlikke. Otto esitles seal rahvale oma uut miniat, Bütsantsi printsessi Theophanut, kelle abielu Otto I poja Otto II-ga pidi sümboliseerima ida ja lääne impeeriumi vastastikust tunnustamist ja rahu.
Otto III andis 994 Quedlinburgile õiguse pidada turgu (ta määratles ka turuplatsi asukoha), koguda makse ja müntida raha.
Natsionaalsotsialistide võimu ajal muudeti Quedlinburg mingis mõttes kultuspaigaks, sest Heinrich Himmler nägi Heinrich I Saksamaa kõige sakslaslikuma valitsejana. Tema 1000. surma-aastapäeva tähistati 1936 suure pidulikkusega. Mitme allika järgi pidas Himmler iseennast Heinrich I taaskehastuseks.
Linna mitu ajaloolist hoonet kuulub 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Manhattani projekt
pisi|Manhattani projekti raames läbi viidud [[Trinity tuumakatsetuses lõhati maailma esimene tuumarelv]] Manhattani projekt (inglise keeles Manhattan Project) oli teise maailmasõja aegne Ameerika Ühendriikide valitsuse projekt eesmärgiga luua riigi esimene aatomipomm.
Projekti alguseks loetakse 1942. aastat, kui seni mitmes kohas töötanud grupid koondati ametlikult nime "Manhattani projekt" alla Los Alamose linnakesse New Mexicos.
Ametlikult juhtis projekti armeekindral Leslie R. Groves ja teaduspoolt juhendas professor J. Robert Oppenheimer (1904–1967).
Projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes oli Robert Furman, kes oli enne seda ülesannet olnud Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi hoone Pentagoni ehituse juht.
16. juulil 1945 kell 5.29.45 viidi New Mexico kõrbes läbi Trinity tuumakatsetus. Vähem kui kuu pärast kasutas USA tuumarelvi Hiroshimas ja Nagasakis.
Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Flora.
1/64 finaalid
Loosimine toimus 17. juunil 2008. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 22. juuli 2008
!colspan="3" align="center"| 23. juuli 2008
!colspan="3" align="center"| 30. juuli 2008
Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
1/32 finaalid
!colspan="3" align="center"| 5. august 2008
!colspan="3" align="center"| 6. august 2008
!colspan="3" align="center"| 12. august 2008
!colspan="3" align="center"| 13. august 2008
!colspan="3" align="center"| 14. august 2008
!colspan="3" align="center"| 19. august 2008
!colspan="3" align="center"| 20. august 2008
!colspan="3" align="center"| 27. august 2008
1/16 finaalid
Loosimine toimus 20. augustil 2008.
!colspan="3" align="center"| 2. september 2008
!colspan="3" align="center"| 3. september 2008
!colspan="3" align="center"| 4. september 2008
!colspan="3" align="center"| 6. september 2008
!colspan="3" align="center"| 9. september 2008
!colspan="3" align="center"| 11. september 2008
1/8 finaalid
Loosimine toimus 11. september 2008.
!colspan="3" align="center"| 23. september 2008
!colspan="3" align="center"| 24. september 2008
!colspan="3" align="center"| 1. oktoober 2008
!colspan="3" align="center"| 11. oktoober 2008
!colspan="3" align="center"| 26. oktoober 2008
Veerandfinaalid
Loosimine toimus 1. märts 2009.
Poolfinaalid
Loosimine toimus 16. aprillil 2009.