cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võimalus teeb varga ehk Kohvri vahetus
Ajalugu
Võimalus teeb vargaks oli 20-aastase helilooja varase loominguperioodi üks paremaid ja meelelahutuslikumaid farsse, mis sai komponeeritud 11 päevaga. Retsitatiivide kirjutamiseks vajas ta abi ning proovide ajal orkestreeris kvinteti. Esietendus polnud nii edukas nagu oodati. Kritiseeriti, et loo pikkus oli liiga lühike ning mitte päris täpselt ei arvestatud lauljate võimekust. Sellele vaatamata oli farss pärast väljatulekut sageli esitamisel ning püsis 19. sajandi II pooleni Itaalia teatrite repertuaaris ning vajus siis unustusse. 1916. aastal ilmus teos Pesaro teatri mängukavva. Seejärel esitati alles 1963. aastal Napolis, misjärel on olnud taas Itaalia teatrite repertuaaris. 1987 ja 2007 esitati suure eduga Pesaros Rossini festivalil. Helisalvestused on aastatest 1953, 1987, 1992 ja 2012.
AK-12
AK-12 (moonale 7.62×39mm AK-15, moonale 5.56×45mm NATO AK-19) on Vene ründevintpüss, mis kasutab peamiselt padrunit 5.45×39mm. Relva toodetakse Kalašnikovi kontsernis ning see on Kalašnikovi automaadi viies põlvkond. Erinevatele laskemoonadele on relvast konstrueeritud erinevaid mudeleid, välja tahetakse töötada ka lühema vintrauaga variandid AK-12K ja AK-15K.
Korporatsioon Lettgallia
pisi|Lettgallia vapp Korporatsioon Lettgallia on 8. veebruaril 1899 Tartus asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon.
Sümboolika
Korporatsioon Lettgallia värvid on roheline-must-valge.
Ajalugu
Korporatsioon Lettgallia asutasid üheksa Tartu Ülikooli farmaatsiatudengit. Korporatsioon tegutses Tartus 1918. aastani, mil koliti ümber Riiga. Korporatsioon Lettgallia osales Läti meeskorporatsioone ühendava Presiidiumite Konvendi (P! K!) loomisel. 1920. aastal otsustas varem vaid farmaatsiatudengeid ühendav korporatsioon vastu võtma hakata kõikide erialade üliõpilasi.
1940. aasta suvel korporatsioon likvideeriti, kuid tegutsemist jätkati välismaal: 1946 alustati tegevust Saksamaal, aastatel 1951–1971 tegutseti aga New Yorgis. 1975. aastal sõlmiti kartell-leping korporatsioon Rotaliaga. Korporatsioon Lettgallia tegevus Riias taastati 1989. aastal.
Jaak Lipso
Jaak Lipso (18. aprillil 1940 Tallinn – 3. märts 2023 ) oli eesti korvpallur ja treener.
Elulugu
Ta lõpetas 1959. aastal Tartu 1. Keskkooli, õppis 1959–1960 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ning 1964–1975 (vaheaegadega) kaugõppes Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.
Lipso kuulus 1961–1970 NSV Liidu koondisse.
Ta võitis NSV Liidu koondises hõbemedali 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel ja pronksmedali 1968. aasta México olümpiamängudel.
Maailmameistrivõistlustelt sai ta 1967. aastal kuldmedali ja 1970. aastal pronksmedali. Aastatel 1963, 1965 ja 1967 tuli ta Euroopa meistriks.
Aastatel 1963 ja 1968 võitis ta AKSK koosseisus Euroopa klubide karika.
Ta on ka kuuekordne NSV Liidu meister (1962–1966 ja 1969) ja viiekordne Eesti NSV meister (1958, 1959, 1971, 1974 ja 1979).
Jaak Lipso mängis peaosa 1971. aasta filmis "Mina – uurija".
Ta on töötanud korvpallitreenerina ja taksojuhina.
Oma elu viimased aastad elas ta Tabasalu kandis Tilgu sadama juures koos oma abikaasa Mallega. Maetud Rannamõisa kalmistule.
Kutsesaladus
Kutsesaladus (ingl professional secret) on advokaadi kohustus hoida kõik andmed, mis talle õigusteenust osutades teatavaks on saanud, saladuses, välja arvatud juhul, kui seaduse järgi on teabe avaldamine kohustuslik või klient on selleks volituse või nõusoleku andnud.
Konfidentsiaalsuskohustuse ehk kutsesaladuse hoidmise kohustus tuleneb advokatuuriseaduse §-st 45 ning Eesti Advokatuuri eetikakoodeksi kommenteeriv säte § 5 selgitab kohustuse sisu. Samuti ei tohi advokaat avaldada talle õigusteenuste eest makstud tasu suurust ega õigusteenuse saamiseks advokaadi poole pöördumise põhjust. See kohustus ei laiene riigi õigusabi osutamise ning selle eest makstava tasu suhtes. Advokaat peab õigusteenust osutades saladuses hoidma ka teabe saamise allikat.
Kohustus ei lõppe kindla aja pärast, vaid kehtib ka peale töötegevuse lõppemist. Nii saab klient kindel olla, et advokaat vaikib talle avaldatust ka pärast kliendisuhte lõppemist. Kutsesaladuse kohustus kehtib advokaadibüroo ja advokatuuri töötajatele, samuti avalikule teenistujale, kes on oma teenistuskohustusi täites kutsesaladusest teadlikuks saanud. Advokaadi eesmärk on saavutada kliendiga usaldussuhe. Kui advokaadibüroo töötajad tohiksid informatsiooni kolmandatele isikutele avaldada, ei sooviks kliendid infot anda.
Kutsesaladuse põhjendus
Kutsesaladuse kohustusel kui kutsetagatisel on kaks põhilist külge. Esmatähtis on advokaadi kohustus kliendilt talle avaldatud andmeid mitte avaldada. Selle kohustuse rikkumisel vastutab advokaat nii kutse-eetika nõude rikkumise eest kui ka karistusseaduse § 157 kohaselt isikuandmete ebaseadusliku avaldamise koosseisu täitmise eest. Oluline on ka kindlus, et kolmandatel isikutel, k.a ametiasutustel, puudub õigus advokaadilt salajaste andmete avaldamist nõuda.
Kutsesaladuse ulatus
Teisel isikul võib olla õigus saada advokaadilt konfidentsiaalsuskohustuse käigus saadud infot, kui ta on advokaadi kliendi eestkostja. Advokaat peab sellisel juhul arvestama, et eestkostjal on õigus nõuda andmeid ainult ulatuses, millele tema eestkostja õigused kehtivad. Vastasel juhul saab advokaat kutsesaladuse avaldamisest keelduda.
Kuna advokaaditasu summa tuleb kohtukulude väljamõistmiseks kohtule esitada, ei kehti kutsesaladuse kohustus asjas osalenud advokaadi õigusteenuse kulude sissenõudmise kohta.
Samuti võib seadus advokaati kutsesaladuse raames saadud teavet ilma kliendi nõusolekuta kohustada, et ennetada terrorismi ja rahapesu.
Landessender Reval
Landessender Reval oli Saksa okupatsiooni aegne raadiojaam Tallinnas (Reval). Landessender Reval töötas 7. septembrist 1941 kuni 20. septembrini 1944.
Landessender Revali saadetes tegid kaasa Tiit Kuusik, Jaan Kross, Mari Kamp, Felix Moor, Voldemar Panso, Roman Toi, Jüri Remmelgas, Voldemar Mettus, Henn Arvo jt.
Sõnalised saated koostati saksa ja eesti keeles. Teadustamine käis kahes keeles, kusjuures esikohal oli saksa keel.
Micis
Micis (ka Miči või Vanagi) on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas.
Micis asub valla lõunaosas, Aģe järve edelakaldal. Micises asub Vanagi bussipeatus. Pandase vaher ja saar ümbermõõduga 3,74 ning kõrgusega 27,4 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2013 oli külas 57 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Vaslui lahing
Vaslui lahing (ka Podul Înalti lahing või Racova lahing) oli lahing Moldova Vürstiriigi Ștefan III ja Osmanite riigi Rumeelia elajeti Hadım Suleiman Pasha vahel 10. jaanuaril 1475. Lahing leidis aset Podul Înaltis Vaslui lähedal Moldovas (tänapäeva Rumeenia idaosas). Osmanite poolel osales lahingus 120 000 sõdurit, Moldova poolel 40 000 sõdurit ning väiksemad liitlas- ja palgaarmeed.
Moldova sai lahingus otsustava võidu, Veneetsia ja Poola allikate järgi hukkus üle 40 000 Osmanite riigi sõduri. Sultan Murad II lesk Mara Branković ütles Veneetsia saadikule, et sissetung oli Osmanite riigi ajaloo suurim kaotus. Paavst Sixtus IV pärjas Stefan III hiljem Athleta Christi tiitliga ning nimetas teda kristluse tõeliseks kaitsjaks.
Vandu vald
Vandu vald (saksa keeles Wando) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
Valge ramariopsis
Valge ramariopsis (Ramariopsis kunzei) on kandseente hulka perekonda ramariopsis kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis
Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (algne nimi Eesti Ühiskond Saksa Liiduvabariigis, lühend EÜSL) on Saksamaal elavaid väliseestlasi ühendav organisatsioon.
EÜSLi asutasid eestlastest sõjapõgenikud 16. märtsil 1952 Augsburgis. Asutamise ajal oli EÜSLi tegevus suunatud eesti kultuuri alalhoidmisele paguluses ja selle edasikandmisele järeltulijatele. Selleks moodustati tantsukollektiive, laulukoore, korraldati laulupidusid, tegutses mitu kooli. EÜSL annab 1945. aastast välja ajalehte Eesti Rada.
Pärast Eesti taasiseseisvumist on EÜSL jätkanud eesti kultuuri edendamist Saksamaal.
On tegutsenud EÜSLi projektkoor.
Pardipill
Pardipill ehk savipill (ka savipiilu) on okariin- tüüpi lihtne keraamiline puhkpill.
Anna Sychravová
Anna Sychravová (7. juuli 1873 – 22. veebruar 1925) oli Tšehhoslovakkia koolitaja ja poliitik. 1920. aastal valiti ta saadikutekotta, saades üheks esimeseks naisliikmeks ja ainsaks Slovakkiast.
Biograafia
Sychravová sündis Austria-Ungaris (praegu Tšehhis) Humpolecis 1873. aastal vaimulikus perekonnas. Temast sai õpetaja, töötades Prahas ja Žižkovis, kus ta töötas ka provintsi- ja rajoonivalitsuse noorteteenistuses. Tšehhoslovakkia iseseisvumise järel pärast esimest maailmasõda töötas ta aasta sotsiaalhoolekande ministeeriumis, enne kui kolis Vrútkysse, kus naasis õpetajaametisse.
Ta oli Tšehhoslovakkia Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei kandidaat 1920. aasta parlamendivalimistel ja valiti saadikutekotta. Oma ametiajal kuulus ta kultuurikomiteesse. Ta suri veebruaris 1925 Vinohrady haiglas enne, kui tema ametiaeg oli lõppenud. Tema koha võttis üle Jozef Pajger.
Gray maakond (Texas)
Gray maakond (Gray County) on maakond USA-s Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Pampa.
Maakonna pindala on 2406 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Ajalugu
Gray maakond moodustati 1876. aastal. Maakond sai nime advokaat ja kohtunik Peter W. Gray järgi.
Barnstorf
Barnstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 15 km Diepholzist kirdes.
Valla pindala on 52,36 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6292 inimest.
Nikolai Firjubin
pisi Nikolai Firjubin (vene keeles Николай Павлович Фирюбин; 22. märts/4. aprill 1908 Simbirsk – 12. veebruar 1983 Moskva) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning diplomaat.
Barnstorf
Barnstorfis on jalgpalliklubi Barnstorfer SV.
Nikolai Firjubin
Ta alustas oma töömeheteed 16-aastaselt ehitustöölisena. Ta oli aastast 1929 ÜK(b)P liige. Pärast Moskva Avioinstituudi lõpetamist (aastal 1935) töötas ta lennukitehases. Aastast 1938 oli ta partei- ja nõukogude tööl.
Barnstorf
Barnstorf on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Barnstorf keskus.
Nikolai Firjubin
Ta oli aastatel 1940–1943 ÜK(b)P Moskva Oblastikomitee sekretär. Teise maailmasõja ajal. Aastatel 1943–1949 oli ta ÜK(b)P Moskva Linnakomitee sekretär. Aastatel 1950–1953 oli ta Moskva linna RSN TK aseesimees.
Löösneem
Löösneem (ka Lööstneeme ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Püünsi külas.
Nikolai Firjubin
Aastast 1953 oli ta diplomaatilisel tööl. Aastatel 1954–1955 oli ta NSV Liidu suursaadik Tšehhoslovakkias, aastatel 1955–1957 NSV Liidu suursaadik Jugoslaavias. Aastatel 1957–1983 oli ta NSV Liidu asevälisminister, olles ühtlasi Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikide poliitilise konsultatiivkomitee peasekretär. Lisaks oli ta aastatel 1953–1961 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik ja aastatel 1956–1966 Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmekandidaat.
Isiklikku
Tal olid poeg ja tütar esimesest abielust. Tema teine naine oli NSV Liidu kultuuriminister Jekaterina Furtseva. Pärast Furtseva surma hakkas ta koos elama suvilanaabri Kleopatra Gogolevaga (kes oli NLKP Moskva Oblastikomitee sekretäri Aleksandr Gogolevi lesk).
Finkenberg
Finkenberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 839 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 171,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1449 inimest.
Finkenberg asub umbes 3 km Mayrhofenist edelas Tuxertali suudmes.
pisi|tühi|Finkenberg
Silmaümbrised kilbised
Silmaümbristeks kilbisteks nimetatakse paljudel soomuselistel silma ümber paiknevaid kilbiseid.
Silmade ümber paiknevad soomused on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel ääristavad silmakilbist ja loetakse silmaümbritsteks kilbisteks järgmised soomused:
Silma ümber paiknevate kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ocular scales seisuga 17.04.2014.
Elva adventkoguduse hoone
AKEL Elva adventkoguduse hoone on kirik Tartu maakonnas Elvas aadressil Palu tee 2. . Kirikut kasutab Elva adventkogudus.
Winnebago maakond (Iowa)
Winnebago maakond (Winnebago County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Forest City.
Ajalugu
Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. See sai nime hotšangi indiaanihõimu (ka vinnebagod, inglise Winnebago) järgi.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 866.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Geraldine Ferraro
pisi|Geraldine Ferraro Geraldine Anne Ferraro (26. august 1935 – 26. märts 2011) oli Ameerika advokaat ja Demokraatliku partei poliitik.
Illusiooniargument
Illusiooniargument (argument from illusion) on argument, mis järeldab illusioonide olemasolust, et otsene realism ehk naiivne realism on väär (taju ei ole vahetu).
Geraldine Ferraro
Ta oli muu hulgas Ameerika Ühendriikide Kongressi Esindajatekoja liige.
Ta oli 1984. aasta presidendivalimistel Walter Mondale'i asepresidendikandidaat, esimene suurparteide naissoost asepresidendikandidaat USA ajaloos.
Illusiooniargument
Illusiooniargumendil on filosoofia ajaloos palju versioone. Selle autoriks peetakse David Hume'i.
Argument on üldjoontes järgmine. Illusiooni tõttu tundub tajujale, et tajutaval objektil on tajutav omadus, mida sel tegelikult ei ole. Sellepärast peab tajuja teadvustama midagi, millel see omadus tegelikult on. Reaalset objekti ta siis kas üldse ei teadvusta või teadvustab kaudselt, mitte otseselt ja vahetul, nagu see taju puhul tavaliselt tundub olevat. Kogemuse subjekt ei saa tajul ja illusioonil mittemeelevaldselt vahet teha, sest tema kogemus on mõlemal juhul ühesugune. Sellepärast ei ole ka ehtsa taju puhul alust eeldada, et tavalisi esemeid teadvustatakse otseselt ja vahetult. Nii et taju on teistsugune, kui eeldab naiivne realism ehk otsene realism.
Siit saab edasi liikuda järeldusele, et objektid, mida me tajudes teadvustamine, ei ole tavalised esemed, vaid mittetavalised objektid: neid nimetatakse meelteandmeteks.
Eeldused ja kriitika
Illusiooniargument eeldab:
Illusiooniargument eeldab ka fenomeniprintsiipi: kui meeleliselt teadvustatakse, et millelgi on teatud meeleline omadus, siis on olemas miski, mida teadvustatakse ja millel on see omadus. Järeldus, et illusiooni puhul üldse midagi tajutakse, sõltub tugevalt sellest printsiibist.
Fenomeniprintsiip on vaieldav. Selle taga on intuitsioon, et kui näiteks miski tundub mulle magusana, siis ma olen tuttav mõne tegeliku magususe juhtumiga, nii et miski peab olema magus. Aga vastuväiteks võib öelda, et illusiooni puhul miski ainult näib magusana, ilma et magusust tegelikult oleks.
Varbuse vald
Varbuse vald (saksa keeles Warbus) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kiuma vallaga.
Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem
Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem (ingl. World Geodetic System) on standard koordinaatide määramiseks, mida kasutatakse kartograafias, geodeesias ja navigatsioonis. Viimane WGS on aastast 1984, koos 2004. aasta parandustega. Süsteem on aluseks ka GPS-ile. Varasemad WGS-id on aastatest 1960, 1966, 1972.
WGS 84
Uus WGS-süsteemi tähiseks sai WGS 84. Uue süsteemi keskpunktiks on Maa keskpunkt. Pikkuskraadide algpunktiks on (IRM) Rahvusvaheline Referens Meridian, mis asub algmeridiaanist 102 meetrit idas.
WGS 84 koordinaatsüsteem on kasutusel ka GPS-süsteemis.
Gray maakond
Gray maakond (Gray County) on maakond USA-s Kansase osariigi edelaosas.
Vurrik
Vurrik (Gomphus clavatus) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Gray maakond
2010. aastal elas maakonnas 6006 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Cimarron (2037 elanikku). Suuremad asulad on veel Montezuma (961) ja Copeland (329).
Vurrik
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on söödav.
Gray maakond
Maakonna pindala on 2252 km². Veepindala on 1 km²
Ajalugu
Gray maakond moodustati 13. märtsil 1881. aastal. Maakond on saanud nime poliitik Alfred Gray järgi.
Vardi vald
Vardi vald (saksa keeles Schwarzhof) oli vald Viljandil Paistu kihelkonnas. Vald moodustati 1866 ja 1900. aastatel liideti see Heimtali vallaga.
Sangaste kirik
pisi|püsti|Sangaste kirik Sangaste Andrease kirik on kirik Valga maakonnas Sangastes. Seda kasutab Sangaste Püha Andrease kogudus.
Kiriku geograafilised koordinaadid on.
Ajalugu
1861. aastast pärinevad pikihoone ja altariruumi kujundus. Siis sai ka peauks klassitsistlikule stiilile omase segmentfrontooni ja Toscana pilastrid. Puidust uusbarokne viilutorn ehitati 1873. aastal. Kristust ristil kujutav altarimaal "Kolgata" on valminud Münchenis 1883. aastal.
Kiriku praeguse oreli ehitasid vennad Kriisad 1924. aastal ning sellel on 2 manuaali ja 24 registrit.
Seefelder Spitze
Seefelder Spitze on mägi Seefeldist idas Karwendeli Alpides Austria Tirooli liidumaal. Selle kõrgus on 2221 m merepinnast ja tipus on tipurist.
Tõus
Rosshüttest loodesse minna on lihtne teetähistega marsruut. Tee ronib algul ida suunas Seefelder Jochile ja pöörab siis lõunasse piki Panorama Höhenwegi harjajoont tippu. Sellel harjaliinil on ühes või kahes kohas kaitseks metallist reelingud, kuid on lihtne, kui hoolitsetakse, eriti kui see on hõivatud. Rosshütte on Seefeldi köisraudtee ülemises otsas ja on köisraudteega Seefelder Jochiga ühendatud. Teine, keerulisem lähenemisviis on paljastunud harjajoonest Reither Spitze suunast lõunasse ning lääneküljel on ka tähistamata radasid.
Mika Salo
Mika Juhani Salo (sündinud 30. novembril 1966 Helsingis) on Soome endine Vormel 1 sõitja.
Salo osales Vormel 1 sarjas aastatel 1994–2002. Ta osales kokku 111 etapil ja teenis 33 punkti.
Dmõtrivka (Izjumi rajoon)
Dmõtrivka (ukraina keeles Дмитрівка) on küla Ukrainas Harkivi oblastis Izjumi rajoonis. Elanike arv oli 2001. aasta seisuga 69.
Luigerahu (neem)
Luigerahu on neem Hiiu maakonnas Käina lahe rannikul.
Peep Pedmanson
Peep Pedmanson (sündinud 8. augustil 1963 Põltsamaal) on eesti humorist ja karikaturist.
Lisaks on ta ka tõlkinud, teinud filme (stsenaristi, režissööri, toimetaja ja produtsendina) ning luuletanud.
Ta lõpetas 1981. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanikuna.
Eesti semiootika sügiskool
Seda korraldatakse alates 1999. aastast.
Marksa neem
Marksa neem on neem Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Marksa külas.
Jääkarussell
pisi|Jääkarussell [[Eesti Vabaõhumuuseumis]] pisi|Jääkarussell Tartus lodjakoja juures 2021. aasta detsembris Jääkarussell on jääl teljeks olevale postile kinnitatud ridva abil ringikujuliselt liigutatav kelk. See on üks tuntumaid rahvapäraseid talviseid meelelahutusvahendeid.
2014. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
2014. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 2. ja 3. augustil 2014 Tallinnas Kadrioru staadionil.
Fügen
Fügen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 545 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,64 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4029 inimest.
pisi|tühi|Fügen
Meeluka nina
Meeluka nina on nina Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Ranniku külas.
Umboja tänav
Umboja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.
Umboja tänav on Vabaõhumuuseumi teelt algav peaaegu kirde-loodesuunaline ligikaudu 315 meetri pikkune umbtänav.
Umboja tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime Umboja talu järgi.
Quirra
pisi|Piirkonna asend Sardiinias
Quirra ehk Salto di Quirra on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas. 1327. aastal rajati alale Quirra krahvkond (Contea di Quirra).
Piirkonna üheksa valda jagunesid kahe provintsi vahel. Ogliastra provintsis oli neist Arzana, Jerzu, Lanusei, Loceri, Osini, Perdasdefogu, Tertenia ja Ulassai ning Cagliari provintsis Villaputzu.
Quirra piirneb Sarrabus-Gerrei ja Ogliastra piirkonnaga.
pisi|tühi|Gola di "Strumpu Costedda"
Zlata Kolarić-Kišur
Zlata Kolarić-Kišur (29. oktoober 1894 – 24. september 1990) oli Horvaatia kirjanik.
Kolarić-Kišur sündis Slavonski Brodis, kuid kolis perega Požegasse. Ta kirjeldas oma lapsepõlve raamatus "Moja Zlatna dolina" (tõlkes "Minu kuldne org"). Aastatel 1919–1990 elas ta Zagrebis. Ta oli abielus Hinko Kolarić Kišuriga.
Ta suri Zagrebis 24. septembril 1990 96-aastaselt.
Kuralaid
Kuralaid (ka Kuuralaid) on 4,4 hektari suurune saar Liivi lahes Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 2,1 kilomeetrit.
Laid asub Pihelgalaiust 400 meetrit lõunas. Laid on kolmnurkse kujuga, lõunaosas asub maasäär. Laid on kivise pinnamoega, seal kasvab lehtmetsa.
Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Jõhvi adventkirik
alt=Jõhvi seitsmenda päeva adventistide kirik|pisi|Jõhvi adventkirik AKEL Jõhvi adventkirik on kirik Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Uus tänav 3. Kirikut kasutab Jõhvi adventkogudus.
Metapopulatsioon
Metapopulatsioon (inglise metapopulation) on rändavate või passiivselt levivate isendite kaudu omavahel seotud ning nõnda tervikliku süsteemi moodustavate populatsioonide kogum.
Termini "metapopulatsioon" võttis 1970. aastal kasutusele Richard Levins. Levins nimetas metapopulatsioone kujundlikult kui "populatsioonide populatsioonid".
Vastse-Nursi vald
Vastse-Nursi vald (saksa keeles Neu-Nursi) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894.
Metapopulatsioon
Metapopulatsioonile on iseloomulik osapopulatsioonide suhteline isoleeritus, samuti on suur nende kadumise tõenäosus. Tühjaks jäänud elupaigalaike (osapopulatsioone) võivad taasasustada teiste osapopulatsioonide isendid. Metapopulatsiooni dünaamika on määratud osapopulatsioonide kadumise ja taasasustamise vahekorraga.
Metapopulatsioone moodustavad sageli lühiajalisi elupaiku asustavad liigid (nt jõekallastel kasvavad taimed).
Metapopulatsioonide struktuur
Paljude liikide metapopulatsioonides saab eristada ühte või mitut lättepopulatsiooni (inglise source population) ja mülgaspopulatsiooni (inglise sink population). Lättepopulatsioon on suhteliselt stabiilsem ja ennast taastootev, mülgaspopulatsioon sõltub ja eksisteerib üksnes sissetulevate isendite arvelt.
Metapopulatsiooni suurust arvestades räägitakse põhi- ja satelliitpopulatsioonidest.
Tartu Ülikooli kuratoorium
Tartu Ülikooli kuratoorium oli Tartu Ülikooli nõuandev kogu, mille ülesanne oli siduda ülikooli ja ühiskonda (kuratoorium). Kuratooriumi tegevus lõpetati 2011.
Kuratooriumi viimane koosseis valiti 15. jaanuaril 2009 ja see oli järgmine :
Seitsmenda Päeva Adventistid Eestis
Eestis tegutseb kaks seitsmenda päeva adventistide organisatsiooni:
Ajalugu
Esimesed seitsmenda päeva adventistide misjonärid jõudsid Eestisse 1890. aastatel. Esimeseks koguduseks sai Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Esimene Kogudus, mis asutati 1897. aastal.
Härmelekopf
Härmelekopf on mägi Seefeldist kirdes Karwendeli Alpides Austria Tirooli liidumaal. See asub merepinnast 2224 m kõrgusel.
Tõus
Umbes 400 m kaugusel Härmelekopfi tipust on Härmelekopfbahni köisraudtee ülemine jaam, kust tippu kulgeb järsk ja keeruline rada, mis jätkub seejärel piki harja kuni Reither Spitzeni. Teine kergem tee viib ülemisest jaamast ja hargneb siis, vasak haru viib Reither Schartesse ja parem haru Nördlingeri hütti.
Tööstus
Mäe lääneküljel, 1500 ja 1700 m vahel asuvad vanade kaevanduste jäänused.
Suusatamine
Härmelekopfi läänekülg on ka osa Rosshütte suusapiirkonnast. Lisaks köisraudteele Rosshüttest on tõstukid Seefeldist (Hochangerbahn) ja Reiterjoch Almist (Reiteralmbahn).
Munarahu
Munarahu on poolsaar Lääne maakonnas Lääneranna vallas Matsalu lahes. Munarahu kõrval asub Väike Munarahu.
Pihelgalaid
pisi|Pihelgalaid talvel. pisi|Loojang Pihelgalaiul Pihelgalaid (ka Pihelga laid) on 13,9 hektari suurune saar Liivi lahes Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mereäärse külas. See on üks Varbla laidudest. Laiu rannajoone pikkus on 3 kilomeetrit.
Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Laiule on rajatud elamu. Laiu ainuke püsielanik on ettevõtja Olav Miil.
Sõõru tänav
Sõõru tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Sõõru tänav on loogakujuline tänav, mis algab ja lõpeb Alemaa tänaval. Sõõru tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.
Sõõru tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse termini sõõrd (ale, mullaga katmata kütis) järgi.
Michael Madsen
Tema tehtud on film "Igavene haud" (2010).
Pätsurahu
Pätsurahu on kahest rahust koosnev saarerühm Kihelkonna lahes.
Alfred Sharpe
pisi| Alfred Sharpe (19. mai 1853 Lancaster – 10. detsember 1935 London) oli Suurbritannia koloniaalametnik Aafrikas.
Alfred Sharpe sündis Inglismaal Lancashire'is Lancasteris. Tema isa oli raudteeinsener ja pidi töö tõttu tihti elukohta vahetama. Alfredi lapsepõlves kolis perekond algul Walesi, hiljem Šveitsi ja sealt Prantsusmaale. Ta õppis Hertfordi lähedal Haileybury and Imperial Service College'is ja hiljem advokaadibüroos ning sai 23-aastaselt advokaadi kutse.
Aastal 1883 sõitis ta koos oma nõoga Fidži Viti Levu saarele suhkruistandust pidama. Et neil puudusid maaharimiskogemused ja ka suhkruhind oli parajasti madal, sai juba esimese aastaga selgeks, et nende ettevõtmine on ebaõnnestunud. Aastatel 1885–1886 töötas Alfred Sharpe Fidžil kohtunikuna. Seejärel ütles ta ära tööpakkumisest riigiametnikuna ja suundus hoopis Kesk-Aafrikasse.
Aastal 1887 jõudis ta Njassa järve piirkonda ja plaanis järvest lõunas asuval Shire'i platool elevante jahtida ja elevandiluuga kauplema hakata. Ta sattus aga peaaegu kohe sõjatandrile. Peamiselt järve põhjakaldal Karongas käis sõda African Lakes Company ja araabia orjakaupmeeste vahel.
Winneshieki maakond
Winneshieki maakond (Winneshiek County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Decorah.
Ajalugu
Maakond moodustati 20. veebruaril 1847. See sai nime ühe hotšangi pealiku järgi.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 056.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Koenigsegg
Koenigsegg Automotive AB on Rootsi sportautode tootja, mille peakorter asub Ängelholmis Skåne läänis.
Ettevõte
vasakul|pisi|250x250px|Koenigsegg CC8S ([[Genfi autonäitus 2015)]] Ettevõte asutati 1994. aastal Rootsis Christian von Koenigseggi eestvedamisel, eesmärgiga toota "maailmatasemel" superauto. Aastatepikkune arendus ja katsetamine viis CC8S-i, ettevõtte esimese tänavalegaalse tootmisautoni, mis valmis 2002. aastal.
2006. aastal alustas ettevõte Koenigsegg CCXi tootmist, kasutades mootorit, mis loodi spetsiaalselt selle sõiduki jaoks. CCX on enamikus riikides, sealhulgas Ameerika Ühendriikides, tänavalegaalne.
2009. aasta märtsis nimetas Forbes Koenigsegg CCXR üheks maailma ilusamaks autoks.
2010. aasta detsembris võitis Koenigsegg Agera "BBC Top Gear Hypercar of the Year" auhinna.
Lisaks arendamisele, Koenigseggi valmistamisele ja müügile osaleb Koenigsegg ka keskkonnasäästliku tehnoloogia arendusprogrammides, alustades CCXR-i ("Flower Power") flex-fuel-superautoga, jätkates Agera R. Koenigseggiga aktiivse arenguga elektriliste autode süsteemide, programmide ja uue põlvkonna mootorite tehnoloogiaga. Koenigsegg töötab aktiivselt välja ka Regera nukkvõllita kolbmootorit.
Koenigsegg arendab ja toodab enamikku oma autodele vajalikke peasüsteeme, alasüsteeme ja komponente, selle asemel et tugineda alltöövõtjatele. 2015. aasta lõpus oli Koenigseggis 97 töötajat ja lisaks 25 inseneriga inseneriosakond, mida juhib firma asutaja.
2020. aasta seisuga on Koenigseggis tööl 300 täiskohaga töötajat pluss konsultandid.
Ajalugu
pisi|250x250px|Koenigsegg CC prototüüp
Tehase ajalugu
Christian von Koenigseggil tekkis idee ehitada auto pärast seda, kui ta oli vaadanud nooruses Norra stop-motion animatsioonifilmi Pinchcliffe Grand Prix. Esimese ärikogemuse sai ta enda varastes 20-ndates, kui ta juhtis äriühingut Alpaaz, mis asus Rootsis Stockholmis. Alpaazi tegevuseks oli toidu eksportimine Euroopast arengumaadesse. Selle ettevõtte edu andis von Koenigseggile vajaliku finantsseisundi, et alustada enda autotööstuse karjääri.
Esialgu asus Koenigsegg Automotive Olofströmis. 1997. aastal ettevõte laienes ja kolis otse Ängelholmi kõrval asuvasse tallu. 22. veebruaril, aastal 2003 sai üks tootmisüksus tulekahjus tõsiselt kahjustatud. Seejärel omandas Koenigsegg mahajäetud lennuvälja, mis valiti uue tehase ehitamiseks ning 2003. aasta lõpus ehitati üks kahest hävituslennukite angaarist ümber autotehaseks. Sellest ajast alates asub ettevõte senini tegutseva Ängelholm-Helsingborgi lennujaama lähedal, tänu millele on klientidel võimalus külastada ettevõtet eralennukiga. Koenigsegg kasutab endist sõjaväelennuvälja maandumisrada tootmisautode testimiseks. Seal tehakse jooksvalt autode proovisõite ja kiiruskatseid.
Mudelid
Koenigsegg CC prototüüp avaldati esmakordselt 1996. aastal, kuid 2000. aasta Pariisi autofestivalil avaldati lõpuks täielik süsinikkiust toodetav prototüüp, mis oli valget värvi. Esimene klient võttis 2002. aastal Genfi autoesitusel vastu punase CC8S-i ja sel aastal ehitati veel neli autot. Koenigsegg taasasutati Aasias hiljem samal aastal, mille debüüt oli Seouli autoesitusel. 2004. aastal avati Genfi autoüritusel uus CCR, mis oli põhimõtteliselt CC8S-i suure jõudlusega variant, mida toodeti ainult 14 tükki.
2007. aastal esitles Koenigsegg CCXR-i, biokütuse/flex-fuel versiooniga CCX-il. Autol on modifitseeritud mootor, kütusesüsteem ja mootori juhtimissüsteem, mis võimaldavad autol töötada tavalise bensiini või etanooliga ja nende kahe kütuse seguga. Etanoolil on tavalisest kütusest kõrgem oktaaniarv ja seetõttu on põlemiskambril sisemine jahutus, mis võimaldab suuremat jõudlust.
2009. aastal avaldas Koenigsegg informatsiooni Trevita- nimelise auto erimudeli kohta. Kavatseti teha kolm autot, kuid ainult kaks said tehniliste probleemide tõttu valmis. Trevitale, mis tõlgituna Eesti keelde tähendab "kolme valget", on kere, mis on valmistatud täielikult Koenigseggi patenteeritud materjalist ja koosneb teemandiga kaetud süsinikkiust. Trevita põhineb CCXR-il ja toodab seega biokütusel töötamisel kahe kompressoriga ülelaetult 4,7-liitrisest V8 mootorist 1032 hj (759 kW). pisi|250x250px|Koenigsegg Agera RSR 2010. aastal avaldas Koenigsegg 2010. aasta Genfi autonäitusel informatsiooni uue mudeli kohta, mida nimetatakse Ageraks, mis tõlgituna eesti keelde tähendab "tegutsema / tegutseda". Agera on Koenigsegg, millel on välja töötatud 5,0-liitrise turboülelaaduriga V8 mootor. Sellel on muutuva geomeetriaga turbo ja see on võimeline tootma 923 hj (679 kW) ja mis on ühendatud uue 7- käigulise topeltsiduriga käigukastiga. Agera disain järgib selgeid jooni eelmistest Koenigsegg superautodest, kuid lisab palju uusi eripärasusi, nagu laiem esirööbe, uued stiilid ja aerodünaamilised omadused ning uus interjöör, kaasaarvatud uus valgustehnika, mida nad nimetavad "Ghost Lightiks". See koosneb mikroskoopilistest aukudest, et varjata sisevalgustust sisselülitamiseni, mis siis paistab läbi puhta alumiiniumi. Agerat on tootnud alates 2010. aasta lõpust.
Algne Koenigseggi mootori disain oli tehtud Ford Racingu V8 mootoriploki põhjal. Neid mootoreid kasutati esimestel CC seeria mudelitel. Ettevõtte kümnenda aastapäeva tähistamiseks valmistas Koenigseggile Suurbritannia Grainger & Worrall 4,8-liitrise V8 mootoriploki CCX-s (Competiton Coupe Ten). See ettevõte toodab ka uut Agera R 5,0-liitrist mootorit.
Reinas
Reinas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Reinas asub valla kaguosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 6 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.
Külas asuvad Kalnareinase ja Galareinase bussipeatus.
2007. aastal oli külas 20 elanikku.
2006. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
thumb|right|400px|[[Margiti saarel asuv ujula enne finaale 3. augustil 2006]] 2006. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid 26. juulist kuni 6. augustini Ungaris Budapestis. Need olid 28. korda toimunud Euroopa meistrivõistlused, mille korraldas LEN. Võistlused toimusid ujumises (pikk rada), avaveeujumises, vettehüpetes ja kujundujumises.
Meistrivõistlused peeti Alfréd Hajósi nime kandvas ujumiskeskuses, mis asub Margiti saarel Budapestis. Spetsiaalselt meistrivõistluste jaoks renoveeritud kompleks on nime saanud Budapestist pärit ujuja järgi, kellest sai 1896. aastal Ateenas esimene olümpiavõitja 100 meetri vabaujumises.
2006. aasta Euroopa meistrivõistlused toimusid Budapestis kolmandat korda peale 1926. ja 1958. aasta võistlusi.
Venemaa võitis kõige rohkem Euroopa meistrivõistluste tiitleid, samas kui Saksamaa oli võitnud rohkem medaleid. Edukaim ujuja oli Laure Manaudou, kes võitis seitse medalit, millest 5 olid individuaalsed ja nendest 4 kuldmedalid.
Ujumise ajakava
Ujumisvõistlused toimusid 31. juulist kuni 6. augustini. Kõik ujumisalade võistlused toimusid pika raja (50 m) basseinis; hommikused võistlused (eelvoorud) algasid kell 9:30, ja õhtused võistlused (poolfinaalid ja finaalid) algasid kell 17:00. Võistluste formaat oli:
Õhtuste võistluste korraldus oli:
100 m vabalt
Maailmarekord: 47,84 (2000) Pieter van den Hoogenband, Euroopa meister 2004: 48,87 Filippo Magnini, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 3.40,17 (2001) Ian Thorpe, Euroopa meister 2004: 1.47,05 Pieter van den Hoogenband, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 3.40,08 (2002) Ian Thorpe, Euroopa meister 2004: 3.49,14 Emiliano Brembilla, <br style="clear:both;" />
1500 m vabalt
Maailmarekord: 14.34,56 (2001) Grant Hackett, Euroopa meister 2004: 15.04,35 Juri Prilukov, <br style="clear:both;" />
50 m selili
Maailmarekord: 24,80 (2003) Thomas Rupprath, Euroopa meister 2004: 25,61 Stev Theloke, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 53,17 (2005) Aaron Peirsol, Euroopa meister 2004: 55,26 László Cseh, <br style="clear:both;" />
50 m rinnuli
Maailmarekord: 27,18 (2002) Oleg Lissogor, Euroopa meister 2004: 27,55 Oleg Lissogor, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 59,30 (2004) Brendan Hansen, Euroopa meister 2004: 1.01,13 Oleg Lissogor, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.09,04 (2004) Brendan Hansen, Euroopa meister 2004: 2.11,73 Paolo Bossini, <br style="clear:both;" />
50 m liblikat
Maailmarekord: 22,96 (2005) Roland Schoeman, Euroopa meister 2004: 24,02 Sergi Breus, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Maailmarekord: 50,40 (2005) Ian Crocker, Euroopa meister 2004: 52,31 Andri Serdinov, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 1.53,93 (2003) Michael Phelps, Euroopa meister 2004: 1.56,71 Denis Silantjev, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 1.55,94 (2003) Michael Phelps, Euroopa meister 2004: 1.59,79 Markus Rogan, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.08,26 (2004) Michael Phelps, Euroopa meister 2004: 4.12,86 László Cseh, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.13,17 (2004) Roland Schoeman (48,17), Lyndon Ferns (48,13), Darian Townsend (48,96), Ryk Neethling (47,91) Euroopa meister 2004: 3.15,66 Lorenzo Vismara (49,24), Christian Galenda (48,91), Giacomo Vassanelli (49,23), Filippo Magnini (48,28) <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 7.04,66 (2001) Grant Hackett (1.46,11), Michael Klim (1.46,49), Bill Kirby (1.47,92), Ian Thorpe (1.44,14) Euroopa meister 2004: 7.11,93 Emiliano Brembilla (1.47,88), Matteo Pelliciari (1.49,01), Massimiliano Rosolino (1.46,85), Filippo Magnini (1.48,19) <br style="clear:both;" />
Neemeotsa kari
Neemeotsa kari (kohalikus keelepruugis Niemeotsa kari) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.
2006. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 3.30,68 (2004) Aaron Peirsol (53,45 MR), Brendan Hansen (59,37), Ian Crocker (50,28), Jason Lezak (47,58) Euroopa meister 2004: 3.37,14 Volodimir Nikolaitšuk (56,36), Oleg Lisogor (1.00,75), Andri Serdinov (51,33), Juri Jegošin (48,70) <br style="clear:both;" />
50 m vabalt
Maailmarekord: 24,13 (2000) Inge de Bruijn, Euroopa meister 2004: 25,12 Therese Alshammar, <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 53,42 (2006) Libby Lenton, Euroopa meister 2004: 54,46 Malia Metella, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.56,64 (2002) Franziska van Almsick, Euroopa meister 2004: 1.58,20 Camelia Potec, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 4.03,03 (2006) Laure Manaudou, Euroopa meister 2004: 4.07,90 Laure Manaudou, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Maailmarekord: 8.16,22 (1989) Janet Evans, Euroopa meister 2004: 8.31,26 Erika Villaécija, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 59,58 (2002) Natalie Coughlin, Euroopa meister 2004: 1.00,93 Laure Manaudou, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 2.06,62 (1991) Krisztina Egerszegi, Euroopa meister 2004: 2.10,97 Stanislava Komarova, <br style="clear:both;" />
50 m rinnuli
Maailmarekord: 30,31 (2006) Jade Edmistone, Euroopa meister 2004: 31,68 Maria Östling, <br style="clear:both;" />
50 m liblikat
Maailmarekord: 25,57 (2002) Anna-Karin Kammerling, Euroopa meister 2004: 27,04 Natalja Sutjagina, <br style="clear:both;" />
Vasula vald
Vasula vald (saksa keeles Wassula) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga.
2006. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
100 m liblikat
Maailmarekord: 56,61 (2000) Inge de Bruijn, Euroopa meister 2004: 58,05 Martina Moravcová, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 2.05,61 (2005) Otylia Jędrzejczak, Euroopa meister 2004: 2.06,47 Otylia Jędrzejczak, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 2.09,72 (1997) Wu Yanyan, Euroopa meister 2004: 2.12,56 Jana Klotškova, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.33,59 (2000) Jana Klotškova, Euroopa meister 2004: 4.38,52 Jana Klotškova, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.35,94 (2004) Alice Mills (54.75), Libby Lenton (53.57), Petria Thomas (54.67), Jodie Henry (52.95) Euroopa meister 2004: 3.40,67 Solenne Figuès (56,00), Céline Couderc (55,27), Aurore Mongel (55,60), Malia Metella (53,80) <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 7.53,42 (2004)  Natalie Coughlin (1.57,74), Carly Piper (1.59,39), Dana Vollmer (1.58,12), Kaitlin Sandeno (1.58,17) Euroopa meister 2004: 8.03,41 Tatiana Rouba (2.00,14), Melissa Caballero (2.00,66), Laura Roca (2.02,85), Erika Villaécija (1.59,76) <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 3.56,30 (2006) Sophie Edington (1.01,06), Leisel Jones (1.05,51), Jessicah Schipper (56,86), Libby Lenton (52,87) Euroopa meister 2004: 4.05,96 Laure Manaudou (1.01,41), Laurie Thomassin (1.11,11), Aurore Mongel (59,59), Malia Metella (53,85) <br style="clear:both;" />
10 km
Euroopa meister 2004: 1:45.21,5 Jevgeni Koškarov, <br style="clear:both;" />
25 km
Euroopa meister 2004: 4:18.00,5 Jevgeni Koškarov, <br style="clear:both;" />
5 km
Euroopa meister 2004: 59.11,3 Britta Kamrau, <br style="clear:both;" />
10 km
Euroopa meister 2004: 1:54.24,0 Britta Kamrau, <br style="clear:both;" />
25 km
Euroopa meister 2004: 4:39.11,0 Britta Kamrau, <br style="clear:both;" />
1 m hüppelaud
Euroopa meister 2004: Joona Puhakka, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 2004: Andreas Wels, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 2004: Anton Zaharov, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaua sünkroonhüpped
Euroopa meister 2004: Nicola Marconi, Tommaso Marconi <br style="clear:both;" />
10 m torni sünkroonhüpped
Euroopa meister 2004: Roman Volodkov, Anton Zaharov <br style="clear:both;" />
1 m hüppelaud
Euroopa meister 2004: Heike Fischer, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 2004: Julija Pahalina, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 2004: Tania Cagnotto, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaua sünkroonhüpped
Euroopa meister 2004: Vera Iljina, Julija Pahalina <br style="clear:both;" />
10 m torni sünkroonhüpped
Euroopa meister 2004: Annett Gamm, Nora Subschinski <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Fordi maakond (Kansas)
thumb|Fordi maakonna kohtumaja Dodge Citys
Fordi maakond (Ford County) on maakond USA-s Kansase osariigi edelaosas.
2010. aastal elas maakonnas 33 848 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Dodge City (25 762 elanikku). Suuremad asulad on veel Spearville (845) ja Bucklin (722).
Maakonna pindala on 2847 km². Veepindala on 2 km²
Ajalugu
Fordi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal Marioni maakonna osast. Maakond sai nime kolonel James Hobart Fordi järgi.
Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum
Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum on skulptor Amandus Adamsoni elu ja loomingut tutvustav muuseum Paldiskis aadressil Amandus Adamsoni tänav 3. Muuseum loodi Harjumaa muuseumi filiaalina 2005. aastal ning avati külastajatele novembris 2010. aastal.
Biržgaļa mõis
Biržgaļa mõis (Biržgaļas muiža või Bērzgales muiža) on mõis Lätis Rēzekne piirkonnas Bērzgale vallas Bērzgales.
Säilinud on 1878. aastal ehitatud peahoone, kuhu 1927. aastal rajati kool. Praegu asub seal kooli internaat.
Erika Mahringer
Erika Mahringer (16. november 1924 Linz – 30. oktoober 2018 Mayrhofen) oli Austria mäesuusataja.
Anete Kociņa
Anete Kociņa (sündinud 5. veebruaril 1996 Limbažis) on läti odaviskaja.
Ta osales 2020. aasta Tōkyō olümpiamängudel. Tulemusega 58.84 ta kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud.
Kociņa isiklik rekord odaviskes on 64.47, mis on visatud 16. juunil 2017 Bydgoszczis toimunud Euroopa U23 meistrivõistlustel.
Natturi neem
pisi|Natturi neem Natturi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi poolsaarel Natturi külas.
Sellest itta jääb Pedassaare laht ja läände Koolimäe laht.
Neemest põhja jääb Älvi saar, mis on maakerke tulemusel neemega liitumas.
Harry Harrison
pisi|Harry Harrison, 2010 Harry Harrison (12. märts 1925 – 15. august 2012) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik.
Tema tuntuimate teoste seas on kosmoseooperit kelmiromaaniga ristav satiiriline Terasroti sari ning romaan "Make Room! Make Room!", mille põhjal valmis 1973. aastal kultusfilm "Soylent Green".
Eesti keelde on tõlgitud terve rida Harrisoni teoseid, sh kolm osa sarjast "Surmailm".
Gorodenko metskond
Gorodenko metskond (alates 1935. aastast Permisküla metskond) loodi 1924. aastal Pagari metskonna (Gorodenko, Permisküla, Griiva, Ovintse, Olešnjaki, Borovnja, Vihtse vahtkond), Vaivara metskonna (Umsnova vahtkond) ja Narva metskonna (1923. aastal võõrandatud metsad Narva jõe taga) maadele. Kantselei asus Gorodenkos (Permiskülas).
Vedu vald
Vedu vald (saksa keeles Fechtenhof) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Elistvere vallaga.
Kübar-sistotreem
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Michael Heltzer
pisi|Michael Heltzer pisi| Michael Heltzer (1. mai 1928 Tallinn – 6. juuni 2010 ) oli Eesti juudi päritolu orientalist, Haifa ülikooli Vana-Idamaa ajaloo emeriitprofessor ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna külalisprofessor, Tartu Ülikooli audoktor usuteaduses (1998).
Elulugu
Heltzer alustas kooliteed Eestis, kuid 1940. aastal küüditati ta koos vanematega Tatarstani, kus ta õppis 1941–1945 keskkoolis. 1945. aastast õppis ta Leningradi ülikooli orientalistikateaduskonnas Vana-Idamaade ajalugu ja semitistikat, kuid poliitilistel põhjustel ei saanud ta pärast lõpetamist jääda tööle ülikooli juurde. 1950. aastate esimesel poolel töötas Heltzer õpetajana Tihemetsa metsatehnilises tehnikumis ja Pärnu Lydia Koidula nimelises 2. Keskkoolis. 1954. aastal läks ta Tallinna Kaugõppekeskkooli tööle õppealajuhatajana ning 1955. aastal kaitses ta Leningradis Ermitaaži juures kandidaaditöö.
1958. aastast töötas ta Vilniuse Pedagoogilise Instituudi vanaaja ajaloo õppetoolis, 1965. aastast dotsendina. Pärast doktoritöö kaitsmist Nõukogude Liidu orientalistika instituudi juures Moskvas 1969. aastal sai ta 1971. aastal ka professoriks. 1972. aastal emigreerus Michael Heltzer koos perekonnaga Iisraeli. Kõige kauem töötas ta Haifa ülikooli Vana-Idamaa ajaloo korralise professorina.