cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Epitaksia
Dopeerimine
Epitaksiaalsele kilele saab lisada lisandeid ehk kilet saab dopeerida sadestamise ajal. Lisanditeks kasutatakse selliseid ühendeid nagu näiteks arsiin, fosfiin ja diboraan. Lisandi aatomite kontsentratsioon gaasifaasis määrab ka nende kontsentratsiooni sadestatud kiles. Nagu keemilise aurufaassadestamise (CVD) puhul, muudavad lisaühendid sadestumise kiirust. Kuna kasvuprotsess toimub kõrgetel temperatuuridel, võivad dopandid difundeeruda substraadist kasvatatavase kihti. Samuti võivad alggaasides sisalduvad dopandi molekulid aurumisel epitaksilisse kihti difundeeruda muutes sellega lisandite profiili kasvatatavas kiles.
Mineraalid
pisi|alt=text|Ligi 6cm pikk epitaksiaalne rutiil hematiidil. [[Bahia, Brasiilia]] Mineraloogias tähendab epitaksia ühe mineraali kasvatamist teisele korrapärasel viisil, kus kahe mineraali kindlad kristallograafilised orientatsioonid on samasihilised. Seda esineb juhul, kui mineraalide aatomite vahekaudused kristallvõres on sarnased.
Isomorfsed mineraalid
Polümorfsed mineraalid
Sama koostise, aga erineva struktuuriga mineraalid võivad samuti kasvada üksteise peale epitaksiaalselt. Näiteks püriit ja markasiit (FeS2) ning sfaleriit ja vürtsiit (ZnS).
Rutiil hematiidil
Epitaksiaalne kasv võib esineda ka mõne mineraali vahel, mis ei ole omavahel struktuurilt ega koostiselt sarnased. Näiteks rutiil TiO2 hematiidil Fe2O3. Rutiil on tetragonaalne, hematiit on trigonaalne, epitaksiaalse kasvu tagavad rutiili (100) ja hematiidi (001) tasandil olevate aatomite sarnased vahekaugused, mis joondavad edasist epitaksiaalset kasvu.
Harilik nurmikas
Harilik nurmikas (Poa trivialis) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Kirjeldus
Hariliku nurmika pööris on pikkade peente harudega, kuni 16 cm pikkune ja rohkepähikuline. Pähikud on 2,5–5,3 mm pikkused, helerohelised kuni tumelillad. Välissõkla andur ripskarvane. Keeleke on 3–7 mm pikkune ja teritunud tipuga. Lehed on 4 mm laiad, pikalt teritunud tipuga ja alumisel pinnal tugevasti läikivad. Alumised lehetuped lapikud ning enamasti karedad. Taimel on rohkelt maapealseid võsundeid ja maa-aluseid risoome. Taimed on 20 kuni 100 cm kõrgused. Taimed õitsevad juunis–juulis.
Levik
Eestis sage.
Läti Kunstiakadeemia
pisi| Läti Kunstiakadeemia (läti Latvijas Mākslas akadēmija) on 1919. aastal Riias asutatud kõrgem kunstiõppeasutus. Läti Kunstiakadeemia esimeseks rektoriks oli Vilhelms Purvītis.
Aastail 1940–1942 kandis kool nime "Riiklik Kunstiakadeemia" (Valsts Mākslas akadēmija), aastast 1944 aga Läti NSV Riiklik Kunstiakadeemia (Latvijas PSR Valsts Mākslas akadēmija). Aastail 1973–1988 kandis ta Teodors Zaļkalnsi auks nime Teodors Zaļkalnsi LNSV Riiklik Kunstiakadeemia (Teodora Zaļkalna LPSR Valsts Mākslas akadēmija).
Aastast 2007 on ülikooli rektor Aleksejs Naumovs.
Ülikoolil on Latgale filiaal asukohaga Rēzeknes, plaanis on avada osakond ka Kuldīgas.
Kunstiakadeemia hoone projekteeris arhitekt Wilhelm Bockslaff; algselt kuulus see kommertskoolile.
Läti Kunstiakadeemial on tihedad sidemed Eesti Kunstiakadeemiaga ühisprojektide, üliõpilas- ja õppejõudude vahetuse ja muude algatuste toel.
Helene elukool
"Helene elukool" on 2010. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm, üliõpilasfilm.
See on Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Liis Nimiku bakalaureusetöö. Linateos räägib noorest, 22-aastasest õpetajast oma pedagoogikarjääri alguses.
Nimik pälvis filmi eest 2010. aastal Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendiumi.
Edgar Leopold Puide
Elulugu
Edgar Leopold Puide oli sepa poeg.
Lõpetas 1926 Tallinna Ühistehnikagümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna, kaitses diplomitöö "Põhiveepinna kõikumine metsamaadel ülikooli õppe- ja katsemetskonnas 1930.–1934. a."
Ludum Dare
alt=Ludum Dare logo|pisi|Ludum Dare logo Ludum Dare (LD) (ladina keeles "andma mängu", varem ka Ludum Dare 48 (LD48), tuntud ka nimega LDJAM) on ülemaailmne arvutimängude loomise võistlus. See algatati Geoff Howlandi poolt ja toimus esmakordselt 2002. aasta aprillis.
Praegu korraldab võistlust Mike Kasprzak, kes on olnud korraldustiimis algusest saati. Võistluse käigus peavad osalejad kahe või kolme päeva jooksul looma etteantud teemaga sobiva arvutimängu.
Ajalugu
Kuni aastani 2014 toimus üritus mitteametlikult, kuna Ludum Dare meeskond töötas selle organiseerimise kallal ainult omast vabast ajast. 2014. aasta septembris aga teatas ürituse korraldaja Mike Kasprzak, et ta üritab üles seada ärimudeli, mis võimaldaks tal tegeleda projekti kallal täistööajaga. Ta lisas, et üritusel osalemise eest raha küsimine oleks mõeldamatu ning et raha tuleks leida annetuste kaudu.
2016. aasta aprillis, Ludum Dare 35 toimumise ajal, tehti teadaanne, milles räägiti erinevatest vigadest seoses Ludum Dare hindamissüsteemiga. Eelkõige selgitati teadaandes, et osalejad suurendavad kunstlikult oma mängu reitingut, tehes libakontosid. Selle tulemusena teatati, et Ludum Dare ei toimu niikaua, kuni valmib uus koduleht ürituse korraldamiseks. See aga valmistas kogukonnas pahameelt ja 2016. aasta augustis toimus järgmine Ludum Dare, mis korraldati vana kodulehe administraatori ja pikaaegse kogukonna liikme, sorceressi, poolt. Hääletuse tulemusena otsustati, et mängude hindamist ei toimu peale ürituse lõppu, mistõttu on see ainus Ludum Dare, kus polnud võitjat.
Ürituse struktuur
Ludum Dare toimub kolm korda aastas. Nädal aega enne üritust toimub hääletus, kus potentsiaalsed osalejad saavad hääletada ürituse teema poolt. Hääletuse võitnud teema tehakse osalejatele teatavaks ürituse alguses. Algselt toimus üritus ainult ühes kategoorias, mida tuntakse ka Compo nime all. Hiljem lisandus ka uus võistluskategooria Jam. Paljud inimesed teevad oma mängu loomisest ka otseülekandeid. Eriti peale 2013. aasta aprilli, kui Ludum Dare kodulehele ilmus vidin, mis näitas kõiki Ludum Dare otseülekandeid platvormil Twitch. Peale ürituse lõppu on osalejatel kolme nädala jooksul võimalik mängida ja hinnata teiste mängu, et lõpuks välja selgitada ürituse võitja. Kuigi auhindu ürituse võitmise eest välja ei anta, jäävad loodud mängu õigused täielikult loojale ja nii mõnigi osaleja on teeninud raha oma mängu edasi arendamisega peale võistluse lõppu. Lisaks korraldatakse üle maailma kohalikke üritusi, et osalejatel oleks koht, kus koos mängu luua ning mõnikord on välja pandud ka parimatele üritusel tehtud mängudele auhinnad.
Ludum Dare Compo
Selles võistluskategoorias peavad osalejad looma 48 tunni jooksul arvutimängu (kuigi lauamängude loomine on ka lubatud). Mängu kood ja sisu tuleb luua võistluse jooksul ühe isiku poolt ja julgustatud on mängu lähtekoodi mänguga kaasa lisamine.
Ludum Dare Jam
2010. aasta augustis kuulutati välja, et lisandub uus võistluskategooria Jam. Jamil on lubatud osaleda ka tiimiga, mängu loomiseks antav aeg on 48 tunni asemel 72 tundi ning mängu lähtekoodi ei pea avaldama võistluse lõpus. Jam algab Compoga samal ajal.
Ludum Dare Eestis
Alates Ludum Dare 35st on APT Game Generator korraldanud ka Ludum Dare kohalikku võistlust Tartus.
Adolf van der Aa
Adolf van der Aa (1522 – 1568 Jemgumi vald) oli hollandi aadlik, Aadlike kompromissi liige.
Tema vanemad olid Jan (Johan) van der Aa, külavanem Mechelenis, ja Sophia van Nispen.
Ta valmistas 1567 Antwerpenis ette Walchereni saare hõivamist, mis ebaõnnestus.
Ta langes Jemmingeni lahingus (21. juuli 1568).
Meditsiiniõigus
Meditsiiniõigus on õiguse osa, mis hõlmab meditsiinitöötajate ja patsientide õigusi ja kohustusi.
Ajalugu
Esimesed säilinud meditsiiniõiguse allikad on paragrahvid Hammurapi seadustest 18. sajandist eKr. Oluline on ka Hippokratese vanne, mis pärineb Vana-Kreekast, mis on kirjutatud ajavahemikus 5. sajand eKr kuni 1. sajand pKr. Vandes toodud põhimõtetest kehtib osa tänapäevalgi. Keskajast pärineb „Constitutio Criminalis Carolina“, mis kirjutati 1532. aastal ja reguleeris eksimust ravimisel. Valgustusajastust pärineb Thomas Percivali teos „Meditsiinieetika“, mis kirjutati aastal 1803 ja sisaldab arsti kohustust patsiendile mitte valetada. Lisaks avaldati Ameerika Meditsiini Assotsiatsiooni poolt 1847. aastal meditsiinieetikakoodeks. Esimene dokumenteeritud kohtuasi seoses nõusolekuga meditsiinilise ravi tegemiseks pärineb aastast 1767, kus kohus otsustas, et patsiendile on mõistlik teatada, mis temaga tegema hakatakse, kuid esikohale tuleks seada positiivne ravitulemus. 20. sajandi jooksul tekkis teavitatud nõusoleku mõiste ja arenes meditsiiniõigus rahvusvahelisel tasandil.
Peamised meditsiiniõiguse põhimõtted
Meditsiinieetika peamised põhimõtted on autonoomia, heategemine ja õiglus. Meditsiiniõiguse esimene oluline põhimõte on, et patsiendi tahe on ülim seadus, mis tähendab, et patsient saab otsustada täielikult tervishoiu teenuse osutamise ja osutamata jätmise üle, kuid patsient peab olema informeeritud ja mõnes olukorras on seaduses ette nähtud patsiendi nõusoleku eeldus. Teine oluline põhimõte on, et patsiendi tervis on ülim õigus. Kolmandaks on olemas patsiendi mittekahjustamise põhimõte, millest tulenevalt võib tervishoiuteenuse osutaja ühepoolselt lõpetada tervishoiuteenuse osutamise lepingu ja lisaks on tal kohustus sõlmida tervishoiuteenuse osutamise leping. Neljas oluline põhimõte on, et kahtluse korral tuleb olukorda ja seadust tõlgendada patsiendi kasuks. Oluline on ka õigluse põhimõte.
Erivaldkonnad
Meditsiiniõiguse erivaldkondadeks on teadusuuringud, siirdamine, elu õiguskaitse algus, tervise kahjustamine ja elu õiguskaitse lõpp.
Siirdamine Eesti seaduse kohaselt on doonorilt eemaldatud rakkude, kudede või elundi raviotstarbeline ülekandmine. Teadusuuringute reguleerimisel on palju abi rahvusvahelisest õigusest, näiteks Euroopa Nõukogu inimõiguste ja biomeditsiini konventsioonist.
Kehaeraldiste õigusliku staatuse määratlemisel saab abi asjaõigusseadusest, kuid selle kohaldamine toimub analoogia ja tõlgendamise teel. Siirdamisel eristatakse inimeselt endale, ühelt inimeselt teisele ja loomalt inimesele siirdamist. Viimane pole Eestis lubatud.
Elu õiguskaitse alguse probleem on inimese elu algushetke määramine. Elu alguseks võib lugeda viljastatud munarakku, loode]t, mis on võimeline emaüsast väljaspool ellu jääma, aga ka sündinud last. Inimelu karistusõiguslik kaitse on seotud inimelu kandja olemasoluga. [[Tsiviilseaduse üldosa seaduse kohaselt algab füüsilise isiku õigusvõime inimese elusalt sündimisel. Inimelukandja on embrüo alates kinnistumisest emakaseina külge. Ka loode on seadusega kaitstud ja raseduse katkestamine võib teatud juhtudel olla karistatav. pisi Igaühel on õigus tervise kaitsele. Tervisekahjustuseks loetakse organismi anatoomilise terviklikkuse ja füsioloogilise talituse kahjustamist välisteguri poolt. Tervisekahjustus võib olla ka psüühiline. Tervis on kaitstud Eestis karistusseadusega.
Elu õiguskaitse lõpeb inimese surmaga. Kliiniline surm on südametegevuse ja hingamise lakkamine. Ajusurnuks loetakse inimene, kui aju on kahjustatud ja oma tegevuse lõpetanud. Eestis loetakse surm saabunuks, kui on tuvastatud peaaju kõigi funktsioonide või vereringe täielik ja pöördumatu lakkamine.
Seotud seadustikud
Meditsiiniõigusega seostub palju seadustikke. Alustades asjaõigusseaduse, võlaõigusseaduse ja karistusseadustikuga, lõpetades näiteks vereseaduse, ravimiseaduse, rahvatervise seadusega. Meditsiiniõigust mõjutavad ka rahvusvahelised lepingud.
Aavo Keerme
Ta on olnud Jõhvi linnapea (1991–2007), Järve Bussipargi direktor (2007), Jõhvi vallavolikogu liige ja Jõhvi Motoklubi juhatuse liige.
Ta on kuulunud Tuleviku Eesti Erakonda, Rahvaliitu, erakonda Mõõdukad ja Reformierakonda.
Tiiu Puik
Tiiu Puik (sündinud 11. aprillil 1941 Padise vallas Harjumaal) on eesti oligofrenopedagoog ja logopeed.
Elulugu
Tiiu Puik on talupidaja tütar.
Lõpetas 1959 Keila Keskkooli, 1965 Tartu Pedagoogika Kooli, 1974 TÜ defektoloogia erialal, 1981 aspirantuuri. Oli 1974–75 Rapla Keskkooli logopeediaklassi õpetaja, 1975–77 TÜ eripedagoogika kateedri õpetaja, 1977–91 vanemõpetaja, aastast 1992 mitmes asutuses logopeed. Õpetanud logopeediat, koolieelse kasvatuse erimetoodikat.
Teadustöö
Uurinud kurtide laste isiksust, koolieelikute ja algklasside õpilaste kõnepuudeid. Koostanud aastail 1997–2005 üle 20 õppevahendi I–III klassi õpilastele (emakeele ja õigekirja töövihikud, õigekirja õpikud). Umbes 30 teadustrükist, aimeartikleid.
Armuafäär
Armuafäär on suguline suhe inimeste vahel, kellevaheline suguline läbikäimine on mingil põhjusel ühiskondlikult taunitav ehk tabu. Kõige levinum tabu põhjus on, et üks neist või mõlemad on abielus, mis konkreetse ühiskonna traditsioonilise arusaama kohaselt peaks välistama abieluvälised sugulised suhted.
Paljudes õigussüsteemides on armuafäärid illegaalsed ning nende eest on ette nähtud karistused, mis ulatuvad kuni surmanuhtluseni. Patriarhaalsetes ühiskondades on karistused naistele tavaliselt karmimad, sealjuures karistatakse naisi tihti ka juhul, kui nemad vahekorda ei soovinud. Paljudes ühiskondades on suhtumine afääridesse sõltunud ühiskonnaklassist ja muudest asjaoludest, mistõttu võisid need olla üldlevinud ja -teada, ent neid teeseldi varjatavat. Armuafääride illegaalsust on suuresti toetanud kanooniline õigus.
20. sajandil toimunud radikaalsete ühiskondlike muutuste tõttu, mis viisid suguelu inimese privaatsfääri, ei käsitleta tänapäeval Euroopas ja Ameerikas armuafääre üldjuhul õiguslikult karistatavate kuri- või väärtegudena, kuid sageli võidakse need moraalselt hukka mõista.
Tju-Tju läänetipp
Tju-Tju läänetipp, ka '''Tju-Tju 1. läänetipp''', on mäetipp Suur-Kaukasuses Tju-Tju mäemassiivis.
Halduslikult asub mäetipp Kabardi-Balkaarias Venemaal.
Tju-Tju läänetipu kõrgus on 4420 m. See on kõrguselt Tju-Tju massiivi kolmas tipp. Kõrgemad on peatipp (4460 m) ja kesktipp (4430 m).
Alpinism
Mäetipp esmavallutati 1914. aastal lääneharja mööda (tänapäeval lihtne marsruut, Venemaa süsteemi järgi raskuskategooria 1B). 1930. aastatel läbiti traavers Tju-Tju idatipult Tju-Tju läänetipule (3A raskuskategooria).
Äriregister
Äriregister (ka e-äriregister) on Eesti Registrite ja Infosüsteemide Keskuse hallatav andmebaas, kuhu on kantud kõik Eestis registreeritud juriidilised isikud. Äriregistri alusel on loodud Ettevõtjaportaal ja Visualiseeritud Äriregister. Äriregister põhineb Maakohtu registriosakonna andmebaasil.
Tju-Tju läänetipp
Alpinism
1973. aastal tõusis tippu lõunaseina mööda I. Hatskevitš. 5A raskuskategooriaga marsruut nimetati esmaläbija auks Hatskevitši marsruudiks.
Äriregister
Äriregistri kannete tähendus juhatuse liikmete asjus
Riigikohtu tsiviilkolleegium leidis kaasuses nr 3-2-1-54-05 lahendi punktis 17, et "ringkonnakohus leidis õigesti, et äriühingut võib esindada isik, kes on äriühingu juhatuse liikmeks nimetatud, olenemata sellest, kas selle otsuse alusel on äriregistrisse kanne tehtud või mitte. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 34 lg 1 kohaselt loetakse juriidilise isiku juhatus või seda asendav organ suhetes teiste isikutega juriidilise isiku seaduslikuks esindajaks. Äriseadustiku § 306 lg-st 1 tuleneb, et juhatus on aktsiaseltsi juhtimisorgan, mis esindab ja juhib aktsiaseltsi. Juhatuse liikmed valib ja kutsub tagasi äriseadustiku § 309 lg 1 järgi nõukogu. Seadusest ei tulene, et juhatuse volitused algaksid sellekohase kande tegemisest äriregistris. Juhatuse liikme kohta äriregistrisse tehtud kanne on deklaratiivne, mitte õigustloov (konstitutiivne). Äriregistri kanne juhatuse liikme kohta kaitseb kolmandaid isikuid, kes võivad kandele tuginedes äriseadustiku § 34 lg-te 2 ja 3 alusel lugeda sinna juhatuse liikmena kantud isiku õigustatuks äriühingu nimel tehinguid tegema. Samas ei tekita ega lõpeta äriregistri kanne juhatuse liikme volitusi (vt selle kohta Riigikohtu 26. aprilli 2005 otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-39-05). Juhul kui kohtule saab teatavaks aktsiaseltsi juhatuse liikme volituste lõppemine, sh tema tagasikutsumise tõttu aktsiaseltsi nõukogu poolt, siis ÄS § 34 lg 2 kohaselt peab ta arvestama nõukogu otsusega, mitte aga äriregistrisse kantud andmetega."
Ka Riigikohtu halduskolleegium leidis kaasuses nr 3-3-1-17-12 lahendi punktis 9, et "[m]aakohtu registriosakonnas peetavas äriregistris kajastatakse muu hulgas andmed tulundusühistu ja selle juhatuse kohta. Äriseadustiku § 32 kohaselt kantakse äriregistrisse ainult seaduses ettenähtud andmed. Tulundusühistuseaduse § 8 p 4 järgi kantakse äriregistrisse muu hulgas juhatuse liikmete nimed ja isikukoodid. Vastavalt äriseadustiku § 34 lg 2 esimesele lausele kehtib äriregistri kanne kolmanda isiku suhtes õigena, välja arvatud, kui kolmas isik teadis või pidi teadma, et kanne ei ole õige. Riigikohtu tsiviilkolleegium on selgitanud (5. jaanuari 2001. a otsus asjas nr 3-2-1-116-10, p 26), et see tähendab, et kolmandad isikud, kes näevad äriregistrist isikut juhatuse liikmena, võivad seda uskuda ega pea uurima lähemalt isiku suhteid äriühinguga. Seega on võimalik, et äriregistri kanded juhatuse liikmete kohta ei vasta tegelikkusele. Selline olukord võib esineda näiteks juhatuse liikme valimise või tagasikutsumise järel, kui äriregistrisse kanne tehakse paratamatult ajalise nihkega. Sellises olukorras saab kolmas isik tugineda äriregistri kandest tekkinud õigusnäivusele ning pidada tulundusühistu juhatuse liikmeks äriregistrist nähtuvaid isikuid. Sellist õigust ei ole aga juhatuse liikmel ega juriidilisel isikul, kelle juhatuse liiget vastav kanne puudutab."
Giedraičiai
pisi Giedraičiai on alev Leedus Molėtai rajoonis, Giedraičiai valla halduskeskus. Alev asub Molėtaist 21 kilomeetrit edelas Kiementase järve ääres.
Giedraičiais on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1809 ehitatud katoliku kirik, selle XIX sajandi keskpaigast pärinev kellatorn ja kalmistul asuv Graužiniste suguvõsa hauakabel.
Ajalugu
Giedraičiaid on esmamainitud 1338. aastal ristisõdijate kroonikates nimega Gedereiten. Aastail 1373 ja 1375 rüüstasid piirkonda ristisõdijad. Tegemist oli ühe tähtsama Giedraitiste vürstisoole kuulunud asulaga.
Aastal 1410 ehitati sinna esimene kirik, mis ehitati ümber aastail 1443 ja 1676. Aastal 1515 nimetati Giedraičiai aleviks. XVIII sajandi alguseks oli praktiliselt kogu alev läinud kiriku valdusse. Aastail 1777–1782 tegutses seal kihelkonnakool.
Novembriülestõusu ajal aastal 1831 hõlvasid asula ülestõusnute väed. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Гедройце. Jaanuariülestõusu ajal ründasid A. Minskise juhitud ülestõusnud tsaariarmeed; järgnenud lahingus kaotas elu 15 ülestõusnut ja 45 neist vangistati.
17.–21. novembril 1920 toimus Giedraičiais lahing leedukate ja Lucjan Żeligowski vägede vahel, mis lõppes leedulaste võiduga.
Teise maailmasõja ajal hukati suvel 1941 alevis elanud juudid. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku liha- ja piimakarja kasvatusele orienteeritud sovhoosi keskasulaks. Toona rajati sinna ka Molėtai juustuvabriku tsehh.
2023. aasta Vormel 1 hooaeg
Sõitjad ja võistkonnad
Alltoodud võistkonnad ja sõitjad on sõlminud lepingu, et osaleda 2023. aasta Vormel 1 maailmameistrivõistlustel. Kõik võistkonnad sõidavad Pirelli rehvidega. Igal võistkonnal on võistlustel kaks autot ning kohustus esitada mõlema auto kohta sõitja.
Muudatused sõitjate nimekirjas
Daniel Ricciardol, kes oli 2 aastat sõitnud McLareni tiimis, oli leping ka 2023. aastaks, kuid mõlemapoolsel kokkuleppel otsustati see ennetähtaegselt lõpetada. Tema asemel liitus meeskonnaga uueks hooajaks Oscar Piastri. Peale kolme hooaega lahkus Nicholas Latifi Williamsi meeskonnast. Tema koha sai Logan Sargeant, kes oli eelnevalt sõitnud Vormel 2 sarjas. Peale kahte hooaega lahkus Haasi meeskonnast Mick Schumacher. Tema asemele palgati ta kaasmaalane Nico Hülkenberg, kes viimati sõitis täis hooaja F1 sarjas 2019. aastal.
Muudatused hooaja jooksul
Peale kümmet Grand Prix otsustati välja vahetada kehvade tulemuste tõttu AlphaTauri ridades debüüthooaega teinud Nyck de Vries. Teda asendas alates Ungari Grand Prix-st Daniel Ricciardo, kes sõitis tiimi eest ka 2012. ja 2013. aastal (siis oli tiimi nimeks Toro Rosso).
Kalender
Aserbaidžaani, Austria, Belgia, Katari, USA ja São Paulo Grand Prix-l on kavas ka sprindivõistlus.
Kalendrimuudatused
Algselt avaldas FIA 2022. aasta septembris rekordilise 24. etapiga kalendri.
Punktisüsteem
Põhisõidul jagatakse punkte esikümnele ning võistluse kiireima ringi omanikule (kui ta lõpetab esikümnes). Sprindisõidus saavad punkte kaheksa parimat. Viigi puhul pannakse järjest paika parimate tulemuste järgi. Kui võite on sama palju, siis vaadatakse teisi kohtasid jne. Kui pärast seda on ikka viik, otsustab FIA, kes on eespool. Punkte antakse igal võistlusel järgneva loogika alusel:
Sõitjate MM-sarja järjestus
Märkused
Jalgpall on parem kui sex
"Jalgpall on parem kui sex" on Smilersi album. Album ilmus 2001. aastal ja selle tootis Hitivabrik.
Cotronei
Cotronei on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Crotone provintsis. Cotronei põhjapiiril voolab Neto jõgi. 502 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cotronei asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Cotronei piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Caccuri, Petilia Policastro, Roccabernarda, San Giovanni in Fiore (CS), Taverna (CZ).
Cotronei halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Trepidò.
Cotroneis on sündinud Aerosmithi laulja Steven Tyleri vanaisa Giovanni Tallarico, kes oli samuti laulja.
Erik (Taani noor kuningas)
Erik (umbes 1307 – 1331 või 1332) oli Taani kuningas aastail 1321–1326 ja 1329. aastast kuni surmani.
Tema vanemad olid Christoffer II ja Pommeri Eufemia.
Ta valiti koos isaga Taani kuningaks 1321. aastal ja krooniti 15. augustil 1324. Ta oli vangis Holstein-Rendsburgi krahvi Gerhard III-a käes 1325–1330, mil vabanes ja abiellus Gerhardi õe Elisabethiga. Abielu tühistati järgmisel aastal.
30. novembril 1331 sai ta lahingus Gerhardi vastu lüüa ja põgenes Kieli, kus suri hiljemalt järgmise aasta algul.
Palomenė
Palomenė (poola keeles Połomień) on küla Leedus Kaišiadoryse rajoonis Lomena jõe kaldal, Palomenė valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on 1815 aastal ehitatud katoliku kirik.
Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
pisi|200px|Venemaa Föderatsiooni teenelise kunstitegelase rinnamärk
Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane (vene keeles Заслуженный деятель искусств Российской Федерации) on riiklik aunimetus kunsti valdkonnas, mida antakse Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega kõrge professionaalse tasemega Venemaa arhitektidele, ballettmeistritele, disaineritele, dramaturgidele, kunstiteadlastele, heliloojatele, lavastajatele, koormeistritele, kunstnikele, loominguliste töökodade töötajatele ja teistele kunstitegelastele teenete eest oma valdkonnas. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Aunimetus vahetas välja 1992. aastani kehtinud Vene NFSV teenelise kunstitegelase aunimetuse.
Venemaa Föderatsiooni teenelise kunstitegelase aunimetusest kõrgem aunimetus on Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (vahetas välja 1992. aastal seni kehtinud Vene NFSV rahvakunstniku aunimetuse).
Aunimetuse saajaid
Aunimetuse on saanud ka ooperilaulja Ljubov Kazarnovskaja.
Trysili vald
Valla keskus on Innbygda, mida sageli nimetatakse ka Trysiliks. Seal asub 21 ajaloolise hoonega vabaõhumuuseum.
Lasila mõis
pisi|Lasila mõisa peahoone 2012. aastal Lasila mõis (saksa keeles Lassila) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Praegu asub endine mõisasüda Lasila külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas. Praegu tegutseb mõisa härrastemajas Lasila põhikool.
Trysili vald
2019. aastani kuulus vald Hedmarki maakonda.
Lasila mõis
Lasila mõis eraldati 17. sajandil Vohnja mõisast. 19. sajandi algul oli mõis von Baeride omanduses. Kuulus bioloog Karl Ernst von Baer veetis seal osa oma lapsepõlvest. Hiljem kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele ja von Rentelnidele. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta maareformi oli Ernst von Renteln.Peahoone valmis 1862. aastal. Peahoone on puhta vuugiga, mitmete tornide ja tornikestega historitsistlik tellisehitis. Samuti leidub hoonel uusgooti ja uusrenessansi sugemeid.
Praegune mõisa härrastemaja ehitati 1880. ja 1890. aastatel. Arhitektuuriliselt on mõisa härrastemaja uusrenessansi ja uusgooti stiilis.
Ajalugu
Lasila mõis on olnud minevikus olnud pikemat aega kahe perekonna omanduses. Esmalt sai 1752. aastal Lasila mõisa omanikuks Heinrich Johann von Baer, kelle üks lastest sündis Lasila mõisas. 1787. aastal sai mõisa, pärandi kaudu, Karl Heinrich von Baer. Peärast tema surma pani tema lesestunud naine Ernestine von Baer mõisa 10 aastaks panti. Albert Moritz Eduard von Ungern-Sternberg (1798–1841) ostis mõisa 1830. aastal. 31 aastat hiljem omandas mõisa Rudolph Robert Wilhelm von Ungern-Sternberg (1837–1897), kes oli Albert Moritzi poeg. Rudolphi mõisavalitsuse ajal uuendati peahooneid ja kõrvalhooneid. Rudolph suri 1897. aastal ja mõis jäi tema lesele Isabella Olga von Ungern-Stenbergile ja tema lastele. 1907 sai mõisa omanikuks Rolf Eduard Clemens von Ungern-Stenberg.
Enne mõisa võõrandamist oli selle viimane omanik Otto Ernst August von Renteln, kes omandas mõisa 1912.
Lasila mõis oli 19. sajandil peamiseks tootmisharuks kartuli ja teravilja kasvatamisel. Mõisa alal kasvatati lehmi, viinaköögis toodeti viina, mida müüdi Peterburis, Narvas ja kohalikes kõrtsides.
Lasila mõisa peahoone ees asub suur tiik, üle selle viinavabrik, eemal karjalaudad ja kuivati. Samuti ümbritseb peahoonet park. Mõisas on saal, söögituba, teenijatetuba, magamistoad, lastehoidjatuba, külalistetuba, köök, pesuköök, aedniku korter jne.
Kose rajoon
Kose rajoon oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959.
Kose rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa idaosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Kosel. Rajooni kuulusid algselt Kehra alev ning Alansi, Anija, Ardu, Kehra, Kiviloo, Kose, Kurena, Kõu, Oru, Palvere, Peningi, Pikavere, Pikva ja Voose külanõukogu.
Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Kose rajooni 7 külanõukogu: Alansi, Alavere, Anija, Kose, Kuivajõe, Kõue ja Pikavere külanõukogu.
1959 veebruarist Kose rajoon likvideeriti. Selle kesk- ja põhjaosa (Kehra alev ning Alavere, Anija, Kose, Kuivajõe ja Pikavere külanõukogu) liideti Harju rajooniga, lõunaosa (Alansi ja Kõue külanõukogu) liideti Rapla rajooniga.
Dale Bumpers
Dale Leon Bumpers (12. august 1925 Charleston, Arkansas – 1. jaanuar 2016 Little Rock, Arkansas) oli USA poliitik.
Aastail 1971–1975 oli ta Arkansase osariigi kuberner ja aastail 1975–1999 oli osariigi esindaja senatis.
Andreja Katič
Andreja Katič (sündinud 22. detsembril 1969 Slovenj Gradeces) on Sloveenia poliitik (Sotsiaaldemokraadid).
Ta lõpetas 1996. aastal Maribori Ülikooli õigusteaduste bakalaureuse kraadiga. Seejärel töötas ta Velenje linnavalitsuses ja oli hiljem lisaks ka Sloveenia Omavalitsusjuhtide Liidu president. 2014. aastal valiti ta Sloveenia parlamenti.
Alates 13. maist 2015 kuni 13. septembrini 2018 oli Andreja Katič Sloveenia kaitseminister. Alates 13. septembrist 2018 kuni 13. märtsini 2020 oli ta Sloveenia justiitsminister.
Põhja-Kiviõli karjäär
Põhja-Kiviõli karjäär on põlevkivikarjäär Lüganuse vallas, Ida-Virumaal, mida kasutab Alexela Gruppi kuuluv Kiviõli Keemiatööstus.
Pada mõis
pisi|Pada mõisa peahoone varemed pisi|Pada mõisa ait Pada mõis (saksa keeles Paddas) asus Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi paikneb mõisasüda Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.
Esimesed teated mõisa kohta on aastast 1505. Mõisa härrastemaja valmis 1782 ja selle projekteeris Venemaal töötanud Prantsuse arhitekt Jean-Baptiste Vallin de la Mothe. . Aastast 1917 on härrastemaja varemetes.
Live Unplugged
"Live Unplugged" on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2004. aastal ja selle tootsid Hendrik Sal-Saller ja Elwood Muusik.
Maakäsitööline
Maakäsitööline on maapiirkonnas (mitte linnas) käsitööga kutseliselt tegelev isik (käsitööline).
Eestis tekkisid maakäsitöölised siis, kui käsitöö eraldus põllutööst. Esimesed maakäsitöölised olid sepad.
Marchfeld
thumb|500px|Morava väli
Marchfeld (Morava väli) on Viini nõo põhjaosa, mis on Ida-Alpide ja Lääne-Karpaatide vaheline settenõgu.
Ajalugu ja paiknemine
See ajalooline piirkond on teada Marchfeldi lahingust. See asub Weinvierteli kaguosas Gänserndorfi ringkonnas ja on Morava jõest moodustunud vesikond.
Vaatamisväärsused
thumb|Schloss Hof thumb|Schloss Marchegg
Peseeta
Peseeta oli mitme riigi rahaühik:
Etik
Etik on keskaegsete linnaelamute tänavapoolsel küljel peaukse ees asuv kivist terrass-trepp. Etiku mõlemal küljel asuvad kivist istepingid, mille otstes on peremärgid või vapiga kaunistatud etikukivid.
Volodõmõr Buhrov
Volodõmõr Buhrov (ukraina keeles Володимир Анатолійович Бугро́в; sündinud 10. novembril 1967 Butšatšis) on Ukraina filosoof, Kiievi ülikooli rektor.
Katastrofism
Katastrofism on Maa geoloogilise kujunemise õpetus, mille kohaselt on Maa ajaloos vaheldunud rahulikud ajajärgud ja katastroofid ehk kataklüsmid, mis on muutnud maakera ilmet ning hävitanud elusa looduse kas osaliselt või täielikult. See vastandub uniformitarismile (mõnikord nimetatakse seda ka gradualismiks), mille kohaselt on Maa geoloogilised muutused välja kujunenud aeglaste protsesside, näiteks erosiooni tulemusel. Uniformitarismi pooldajad arvasid, et olevik on mineviku võti ja kõik minevikus toimunud geoloogilised protsessid (nt erosioon) sarnanesid tänapäeval toimuvatega. Praegune teaduslik konsensus on, et geoloogilises minevikus toimusid mõned katastroofid, kuid neid peetakse äärmuslikeks näideteks.
Katastrofismi pooldajad arvasid, et iga geoloogiline ajastu lõppes vägivaldsete ja ootamatute looduskatastroofidega, nagu suured üleujutused või suurte mäeahelike kiire moodustumine. Taimed ja loomad, kes elasid maailma nendes osades, kus sellised sündmused aset leidsid, surid välja ja need asendati järsult uute vormidega, kelle fossiilid määrasid geoloogilised kihid. Mõned katastrofistid püüdsid seostada vähemalt üht sellist muudatust Piiblis kirjeldatud Noa veeuputusega.
Prantsuse teadlane Georges Cuvier (1769–1832) populariseeris katastrofismi mõiste 19. sajandi alguses; ta tegi ettepaneku, et uued eluvormid on pärast piirkondlikke üleujutusi mujalt sisse kolinud, ning vältis oma teadustöös religioosseid ja metafüüsilisi spekulatsioone.
Geoloogia ja piibel
Geoloogia varajases arengus proovis kristlik lääne ühiskond ühildada piibli jutustusi maailmaloomisest ja üleujutusest uute geoloogiliste teadmistega Maa moodustanud protsesside kohta.
Degron
Degron on spetsiifiline aminohapete järjestus valgus, mis on valgu lagundamise alguspunktiks.
Degron on nimetuse saanud degradeerimise ehk lagundamise järgi.
Degroni kasutamise eelised
Degron on heaks viisiks valkude uurimisel, kuna antud juhul ei ole valgu geen rakust täielikult eemaldatud. Selle asemel saab valgu kogust vastavalt soovile rakus kiiresti vähendada ning seejärel keskkonnatingimuste optimeerimisel valgu kogus rakus uuesti normaalsele tasemele viia. Nii saab hoiduda kõrvalmõjudest, mis võivad tekkida terve geeni eemaldamisel genoomist: kui sihtmärkgeen kodeerib elutähtsat valku, siis ei ole eemaldatud geeniga rakud eluvõimelised.
Erinevalt RNA interferentsist, kus on võimalik väline mõjutamine, mida põhjustab aeglane mRNA eemaldamine, ning mittetäielik valgu vaigistamine, on degron hea võimalus valkusid uurida, kuna valku saab kiiresti ning vastavalt soovile rakus kas toota või lagundada. Kui vaadelda RNA interferentsi järel moodustunud rakkude kolooniaid ning pärast degronit moodustunud kolooniaid, siis rakkude võimel kolooniaid moodustada erinevusi ei ole. Siiski ilmnevad fenotüübi uurimisel vedelkultuuris olulised erinevused. Geeni transkriptsiooni allasurumine põhjustab kiire sihtmärkgeenilt transkribeeritud mRNA koguse vähenemise rakus, kuid valgu eemaldamine rakust on palju astmelisem. See põhjustab defekte rakutsükli faasis G2 või mitoosis.
Alternatiivseks variandiks degronile ja RNA interferentsile on valgu seostumine rapamütsiini või steroidhormoonidega, kuid selle meetodiga saab uurida vaid kindlaid valke, näiteks tuumas asuvaid ja makromolekulaarsetes interaktsioonides osalevaid valke.
Degrontüve konstrueerimine
Degron sisestatakse sihtmärkgeeni kromosomaalsesse lookusesse, integreerides sinna varem polümeraasi ahelreaktsiooniga (PCR) amplifitseeritud DNA-kasseti. Seda DNA-kassetti kasutatakse rakkude transformeerimiseks. Õigesse kohta integreerumiseks valitakse polümeraasi ahelreaktsiooni jaoks oligonukleotiidid nii, et DNA-kasseti otste järjestused oleksid identsed sihtmärkgeeni kromosomaalse lookuse järjestustele.
DNA-kassetis on 3 komponenti: kanMX geen, millele järgneb CUP1 promootor ning degron ise. Geen kanMX on selektiivseks markeriks, kuna see tagab resistentsuse antibiootikum G418-le. CUP1 promootorit kasutatakse degroni ekspresseerimiseks, kuna DNA-kasseti integreerimine sihtmärkgeeni häirib geenisisese promootori töötamist. CUP1 promootor vajab töötamiseks CuSO4 olemasolu kasvukeskkonnas, seega tuleb valgu lagundamise indutseerimiseks lisada rakkude kasvukeskkonda ka CuSO4. Degroni kasseti võib integreerida nii haploidsesse kui diploidsesse rakuliini.
Mari-Anna Puskar
Mari-Anna Puskar (sündinud 27. jaanuaril 1947) on eesti õpetaja ja koolijuht.
Degron
Degrontüve konstrueerimine
Kiireim viis saada soovitud tulemust on degroni sisestamine haploidsesse rakuliini. Sellises rakuliinis on GAL1, 10 promootori kontrolli all ainult 1 koopia UBR1 geeni.
Mari-Anna Puskar
Töötas 1972. aastast Tallinna 32. Keskkooli õpetajana. Aastatel 1997–2010 Tallinna 32. Keskkooli direktor.
Degron
Degrontüve konstrueerimine
Teiseks viisiks on sisestada degroni kassett diploidsesse rakuliini. Nii on rakus ühte sihtmärkgeeni koopiasse integreerunud degron ning teine koopia geenist on metsiktüüpi. Nii on rakus pärast degroniga valgu degradeerimist olemas ka funktsioneeriv valk. Selle meetodi läbiviimiseks kasutatakse rakuliine, milles GAL1, 10 promootor kontrollib vaid 1 koopia UBR1 geeni ekspresseerumist. Teise koopia promootoriks on endogeenne promootor. Pärast transformeerimist eraldatakse kolooniad, milles on toimunud transformatsioon. Diploidsetest rakkudest saadakse sporuleerumise teel tetraadid, mida analüüsitakse. Tetraadide analüüsimise teel saadakse haploidne rakuliin, mis ekspresseerib GAL-UBR1 ning millel on sihtmärkvalgule lisatud degronjärjestus.
Mari-Anna Puskar
Ühenduse Omanäoline Kool esimees 1998–2003.
Degron
Temperatuuritundlik degron
Temperatuuriga indutseeritava valkude degradeerimise süsteemi korral on degroni kassetiga märgistatud valk tundlik temperatuurimuutusele. Antud kassett asub avatud lugemisraami alguses. Valk degradeerub, kui rakkude kasvukeskkonnas viia temperatuur 24 °C pealt 37 °C-ni. Degron algab ubikvitiini molekuliga, mis kiiresti pärast translatsiooni eemaldatakse.
Temperatuuritundlik degron on N-reegli põhine: N-terminaalne aminohappejääk destabiliseeritakse ning see vähendab in vivo oluliselt valgu poolestusaega.
Temperatuuritundliku degroni korral on degron ubikvitiinist, arginiinist ja DHFR-ist (dihüdrofolaatreduktaasist) integreerunud valk. Dihüdrofolaatreduktaas on hiirest eraldatud ensüüm, mis on vajalik aminohappe tümiini sünteesiks. Seda ensüümi on leitud ka teistest imetajatest ning bakteritest. See ensüüm on ebastabiilne: kõrgemal temperatuuril kui 37 °C valgu kokku pakitud struktuur avaneb veidi ning paljastuvad sisemised lüsiinijäägid. Neil lüsiinijääkidel toimub polüubikvitiniseerumine. Proteolüüs on kiire ning tõhus, valk lagundatakse proteosoomis.
Degronit on võimalik sisestada nii uuritava valgu geeni kui ka üle kanda plasmiidile. N-degroni näitel paljastub arginiini jääk, mis asub N-terminuses. Sellele seondub Ubr1, mis on seotud ubikvitiini konjugeeriva ensüümiga. Ubr1-l on potentsiaal indutseerida valgu pinnale jäävate lüsiinijääkide ubikvitiiniga seondumist ning seeläbi valgu lagunemist. Tegelikult on selleks vaja aga temperatuurimuutust või indutseeriva aine olemasolu, näiteks dihüdrofolaatreduktaasi.
Auksiinitundlik degron
Auksiinist sõltuv degron aitab in vivo uurida valkude funktsiooni ning reguleerida geeniekspressiooni.
Auksiinist sõltuv degroni rada on üle võetud taimerakkudest. Selle süsteemi abil saab vastavalt vajadusele valku inaktiveerida või seda rakust kustutada. Auksiinitundliku degroni meetod annab võimaluse kiirelt, 30 minuti jooksul, valgu kogust rakus vähendada, kui keskkonda lisada auksiini. See reaktsioon on pöörduv ning seda saab reguleerida. Sellist valkude funktsiooni uurimist saab kasutada enamikus eukarüootides, välja arvatud taimedes.
Degroni puudused
Nii auksiini indutseeritava kui ka temperatuuritundliku degroni puuduseks on see, et endogeenseid valke pole võimalik uurida antud geeni manipuleerimata. Temperatuuritundliku degroni puuduseks on ka see, et selle meetodiga pole võimalik uurida protsesse, mis ei toimu 37 °C juures või sellest kõrgemal temperatuuril. Auksiinitundliku degroni puuduseks on asjaolu, et valkude lagundamise algatamiseks on vaja keskkonda lisada auksiini, pole võimalik degradatsiooni indutseerimine lihtsalt rakukultuuri ühest keskkonnast teise viimisega.
Degroni head küljed
Auksiini indutseeritava degroni suureks eeliseks on rakukultuuride säilitamine konstantsel temperatuuril. Kasutades auksiini indutseeritavat degronit, on võimalik uurida protsesse, mis ei toimu 37 °C juures, näiteks meioosi. Lisaks sellele on võimalik vältida rakkude stressi, mis tekib temperatuurimuutusel.
Temperatuuritundliku degroni eeliseks on lihtne süsteem valkude degradeerimise indutseerimiseks: rakukultuur tuleb lihtsalt viia teise kasvukeskkonda, lisamata kasvukeskkonda ühtki ainet.
Eestis
Eestis tegeldakse degrontüvede konstrueerimise ning sel meetodil valkude uurimisega Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis molekulaarbioloogia õppetoolis.
Ajupiirkond
Ajupiirkond on suuraju ruumiliselt piiritletav piirkond.
Üks peaaju uurimise põhilisi lähenemisi on neokorteksi jaotamine anatoomiliselt ja funktsionaalselt eristatavateks piirkondadeks. Neid piirkonde uuritakse seejärel kui peaaju talitluse "ehituskivideks". Tulemuseks on mitmesugused lokalisatsiooni teooriad.
Anatoomiliste erinevuste olemasolu suurajus on alati olnud vaieldamatu ja sellele juhtis tähelepanu eriti Korbinian Brodmann. Tema koostatud inimese neokorteksi nummerdatud jaotusskeem on tänapäevani kasutusel.
Ka piirkondlikud erinevused peaaju talitluses on tänapäeval üldtunnustatud. Nii näiteks osaleb mitu piirkonda pea tagaosas (nägemiskorteks) eelkõige nägemises, teised piirkonnad vastutavad nähtavasti teiste meelte, motoorika kavandamise ja juhtimise ning teiste vaimufunktsioonide eest. Üksikute piirkondade kahjustus võib järelikult viia üksikute funktsioonide väljalangemiseni (näiteks pimesuseni nägemiskorteksi kahjustuse korral), ilma et teised vaimsed võimed oleksid kahjustatud.
Siiski puuduvad tänapäeval ühtsed peaaju jaotused funktsionaalseteks piirkondadeks. Asi on selles, et peaaju modulaarsus paistab piirduvat mõne põhifunktsiooniga, enamikku vaimuprotsesse ei saa piiritleda ühe piirkonnaga. Samuti on peaaju anatoomilised ja funktsionaalsed sageli oluliselt erinevad, nii et piirkondi pole võimalik funktsionaalselt piiritleda.
Vello Vensel
Vello Vensel (28. detsember 1941 Tuula – 22. detsember 2004 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.
Haridus
Ta õppis Tuula algkoolis 1949–1950, aastast 1950 Tallinna 16. Keskkoolis; lõpetas Keila Keskkooli 1960, Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal 1965 ja oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi aspirant 1968–1971.
Ta oli majandusteaduste kandidaat 1972 ja majandusteaduste doktor 1983 (kinnitati 1984).
Töökäik
Ta oli Tartu Kaubandusvalitsuse Ehitus- ja Remondikontori elektrik 1960–1961, Eesti NSV Rahandusministeeriumi eelarve valitsuse ökonomist 1964–1965, kommunaalmajanduse, transpordi ja side finantseerimise valitsuse vanem- ja peaökonomist 1967–1968.
Põhiliselt töötas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis/ Tallinna Tehnikaülikoolis 1967–2004. Ta oli statistika ja raamatupidamise kateedri statistika üldteooria õppejõud tunnitasu alusel 1967/1968, assistent 1971–1973, vanemõpetaja 1973–1975; statistika kateedri dotsent 1975–1978, vanemteadur 1978–80, dotsent 1980–83, statistika professor 1983–92; majandusteaduskonna prodekaan teadustöö alal 1985–1992; teoreetilise majandusteaduse ja -metodoloogia instituudi (a-st 2000 rahvamajanduse instituudi) statistika teooria ja ökonomeetria professor ja õppetooli juhataja 1992–1997, statistika professor ja õppetooli juhataja 1997–2004, instituudi direktor 1992–2000 ning majandusteaduskonna teadus- ja arendusprodekaan 2002–2004.
Ta osales 8 ühisprojektis ja teadusgrantis 1992–1999. Ta juhendas magistrante ja doktorante.
Vensel kandideeris 1989 ja 2000 Eesti Panga nõukogu esimeheks, valiti 2000 Eesti Panga presidendiks, aga loobus 2 päeva enne ametisse asumist, viidates halvale tervisele.
Ta on pidanud loenguid ja seminare Bukaresti Majandusakadeemias, Majandusmatemaatika Keskinstituudis Moskvas, Soomes Vaasa Ülikoolis ja Mikkeli Polütehnikumis, USA-s Georgetowni Ülikoolis ning mujal.
Teadustöö
Tema teadustöö põhisuunad olid pangandus ja rahandus, statistilised ja ökonomeetrilised mudelid, majandusteooria ning üleminekumajanduse majandusteoreetilised alused. Ta lõi integraalse regressiooni ja efektiivsuse vektornäitajate teooria ning arendas majandusnähtuste maatriksmodelleerimise ja -analüüsi teooriat.
Looming
Ta avaldas ligi 300 artiklit ja ettekannet, 20 raamatut, õpikut ja brošüüri ning tõlkis eesti keelde majandusõpikuid.
Liikmesus
Vensel oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi nõukogu liige, Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi JSPKB Mainor teadusliku nõukogu liige, Eesti NSV Majandusteaduse Seltsi majandusanalüüsi sektsiooni juhataja asetäitja, TPI rahvakontrolli peagrupi liige, TPI majandusteaduskonna nõukogu liige, majandusteaduskonna ekspertiisikomisjoni esimees ja liige, TPI nõukogu ja teaduslik-tehnilise komisjoni liige; doktoriõppe korraldajaid TTÜ majandusteaduskonnas ning Eesti Teadusfondi sotsiaalteaduste ekspertkomisjoni liige 1993–1994.
Ta oli äriühingute Pennu, XXL.EE ja Keila panga nõukogu liige. Ta oli Rahvusvahelise Poliitökonoomia Kongressi (COPE) nõukogu liige ja valitud eluaegne liige.
Ühiskondlik tegevus
Vello Vensel oli EÜE rühmakuraator 1974 ja 1975.
Ta oli Keila Lions-klubi asutaja, juhatuse liige, president 1997/1998, tsooni ja regiooni esimees.
Harrastused
Tema harrastuste hulka kuulusid numismaatika, töö maakodus, bridž ja piljard.
Ortograafiline projektsioon
pisi|256x256px|Maa idapoolne poolkera ortograafilises projektsioonis. Võrgu tihedus 15°, telgmeridiaan asub 60° idapikkusel. Ortograafiline projektsioon kartograafias on asimutaalne perspektiivne projektsioon, mille puhul gloobuse poolkera projitseeritakse tasapinnale lõpmata kaugelt, mistõttu kiired projitseeritud maapinna ja tasapinna vahel on paralleelsed. Ortograafiline projektsioon võimaldab näidata ainult poolkera ja meenutab maa fotosid kosmosest võetuna. Projektsioon ei ole konformne ega õigepindne, kuju ja pinna moonutused on servade juures väga suured ja puuduvad ainult projektsiooni tsentris. Paralleelid ja meridiaanid on kas ellipsid, ringjooned või sirged.
Ajalugu
Ortograafilise projektsiooni esmamainimisi on teada antiikajast. Juba 2. saj e. Kr egiptlased ja kreeklased kasutasid ortograafilise projektsiooni astronoomiliste arvutuste jaoks. Astronoomiliste eesmärkidega kasutasid ortograafilist projektsiooni ka Indialased ja Araabid. Viimasel ajal ortograafiline projektsioon sai populaarseks esimeste kosmoselendude ajal 1960tes tänu oma sarnasusele kosmosest tehtud planeetide piltidega.
Kasutusvaldkonnad
Kuna projektsiooni moonutused on väga suured ja kaardil saab kujutada ainult poolkera, siis teadusliku informatsiooni edastamiseks kasutatakse ortograafilist projektsiooni väga harva. Ortograafilist projektsiooni kasutatakse kõige rohkem astronoomiliste kaartide tegemisel või Maakera illustreerimisel, viimane on tingitud sarnasusega Maakera vaatega avakosmosest. pisi|185x185px|Ortograafiline polaarprojektsioon. Projektsioonikese asub põhjapoolusel, paralleelide vahe 15°, meridiaanide vahe 30°. Moondeellipsid näitavad kaardi moonutusi
Aspektid
pisi|183x183px|Ortograafiline ekvatoriaalprojektsioon. Telgmeridiaan 0°, paralleelide vahe 15°, meridiaanide vahe 30°. Moondeellipsid näitavad kaardi moonutusi Ortograafilise projektsiooni kujundatakse kolmes aspektis: polaar-, ekvatoriaal- ja kaldaspekt
Polaaraspekti puhul projektsiooni tsenter asub poolusel. Meridiaanid on sirged ning õigete nurkade all võrdsete vahemikega väljuvad pooluselt ekvaatori poole. Paralleelid on ebavõrdsete vahemikega ringjooned keskpunktiga poolusel. Paralleelide vahemikud vähenevad ekvaatori poole liikudes ja ekvaator on projektsiooni piir. pisi|183x183px|Ortograafiline kaldprojektsioon. Telgmeridiaan 0°, projektsioonikese asub paralleelil 40°, paralleelide vahe 15°, meridiaanide vahe 30°. Moondeellipsid näitavad kaardi moonutusi Ekvatoriaalaspekti paralleelid on sirgjooned ebavõrdsete vahemikega, mis vähenevad ekvaatorist eemaldudes. Telgmeridiaan on paralleelidega täisnurga all ristuv sirgjoon. Meridiaan, mis asub 90° telgmeridiaanist on ringjoon ja projektsiooni piir. Teised meridiaanid on ebavõrdsete vahemikega ellipsi kaared, nende vahemikud vähenevad telgmeridiaanist välismeridiaanini.
Kaldaspekt on kõige klassikalisem ortograafilise projektsiooni kujutamisviis. Projektsiooni tsenter asub ekvaatori ja pooluse vahel. Kõik paralleelid on sama ekstsentrilisusega ellipsid või ellipsite osad. Telgmeridiaan on ainus sirge joon, teised meridiaanid on erineva ekstsentrilisusega ellipsid.
Isa, poeg ja püha Toorum
"Isa, poeg ja püha Toorum" on 1997. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootsid Weiko Saawa Film ja Television Trust for the Environment.
Berndt Abraham Godenhjelm
pisi|Altarimaal Jeesus ristil, [[Kuopio toomkirikus, 1843.]] Berndt Abraham Godenhjelm (30. märts 1799 Mäntyharju – 14. detsember 1881 Helsingi) oli soome maalikunstnik.
Isa, poeg ja püha Toorum
Film räägib hantidest, kes elavad traditsioonilisel, looduslähedasel eluviisil, ja nende naftarikast ala tahtvatest kapitalistidest. Naftapumpamine sellelt alalt hävitaks aga hantide elukohad.
Liepāja Nikolai gümnaasium
Liepāja Nikolai Gümnaasium (ka Liibavi Nikolai Gümnaasium; läti keeles Liepājas Nikolaja ģimnāzija, saksa keeles Libausches Nicolai-Gymnasium) oli 1885-1915 Lätis Liepājas tegutsenud gümnaasium.
Berndt Abraham Godenhjelm
Ta õppis maalimist (aastal 1818) Stockholmis Pehr Gustaf von Heidekeni juures.
Isa, poeg ja püha Toorum
1997 pälvis film Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna ja Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia.