cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gibraltari jalgpallikoondis
Gibraltari jalgpallikoondis osales 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsioonis. Meeskond kaotas kõik kümme kohtumist ning lõi vaid 2 väravat: 29. märtsil 2015 Lee Casciaro mängus Šotimaa vastu ja 7. septembril 2015 Jake Gosling mängus Poolaga.
Pałata
Palata on jõgi Venemaal ning Valgevenes, Daugava parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Палата, vene keeles Полота.
Jõe pikkus on 93 km, sellest Valgevene territooriumil 86 kilomeetrit. Valgla on 651 km², sellest Valgevenes 470 km². Jõe lang on 0,5 m/km.
Haapsalu metskond
Haapsalu metskond loodi 1920. aastal Oru, Riguldi, Nõmmküla, Paslepa, Rootsiküla, Uuemõisa, Parila, Uneste, Putkaste, Rannamõisa, Sutlepa, Salajõe, Saunja, Tahu, Pürksi, Lauguta, Leediküla, Kirbla, Ohtla, Aulepa ja Taebla mõisa; Martna, Ridali, Vormsi, Vigula-Nigula kirikumõisa ja endise Tallinna riigimetskonna (Vormsi metsad) aladel.
Tšernozemelski rajoon
Tšernozemelski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kalmõkkias. Piirneb läänes Iki Buruli rajooni, põhjas Jaškuli rajooni, idas Lagani rajooni ja Astrahani oblasti ning lõunas Stavropoli krai ja Dagestaniga.
Tšernozemelski rajoon on Kalmõkkia suurim rajoon. See asub peaaegu täielikult poolkõrbelises piirkonnas.
Rajoonis on 8 kohalikku omavalitsusüksust ja 35 asulat.
Hagimenetlus
Tsiviilkohtumenetluses vaadatakse tsiviilasi läbi hagimenetluses või hagita menetluses. Hagimenetluses esitab hageja nõude kostja vastu ja selle üldine tunnus on (eeldatav) vaidlus poolte vahel. Vastukaaluks puudub üldjuhul hagita menetluses avaldaja ja muude asjast puudutatud isikute vahel seesugune vaidlus. Hagita asjad on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku (edaspidi TsMS) §-s 475. Hagimenetlus toimub nii maakohtus, ringkonnakohtus kui ka Riigikohtus ning astmeti on menetlusel erinev sisu. Samuti ei vaata tsiviilasja kõrgema astme kohus läbi enne, kui selle on vaadanud läbi temast vahetult madalama astme kohus, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.
Menetluse üldpõhimõtted
Eesti Vabariigi põhiseaduses sätestatuga on tagatud igale isikule kohtusse pöördumise õigus, võrdsus seaduse ees, õigus olla oma kohtuasja arutamise juures, seadusest tulenev kohtualluvus ja õigus kaevata otsus edasi kõrgemalseisvale kohtule.
Eelmainitud printsiipidel põhinevad hagimenetluse üldpõhimõtted. Nendeks on näiteks
Menetlusse võtmine
Menetlus algab hagi esitamisega maakohtusse ja hagi menetlusse võtmise otsustamisega, mida võib piiritleda kui asja algatamise etappi. Kui hagiavaldus on nõuetekohane, jääb hageja ootama kohtu tagasisidet. Järgnev faas on hageja jaoks „nähtamatu“, kuid kohus toimetab hagiga edasi. Tsiviilasjale määratakse automaatselt number ja kohtunik, kes asja lahendama hakkab. Esmalt kontrollib kohus hageja nõude arusaadavust ning seejärel analüüsib hagi lubatavust ja nõuetekohasust järgmiste parameetrite alusel:
Täpsustamaks teist parameetrit on Riigikohtu tsiviilkolleegium selgitanud, et kohus peab sõltumata menetluseosalise seisukohast menetlusse võtmisel otsustama, kas nõudeid tuleks menetleda hagi- või hagita menetluses. Nimelt ei tohi kohus keelduda asja menetlemast, kui kohtusse pöördunud isik (hageja või avaldaja) eksib menetlusliigi valikul. Oletusel, et nõue on esitatud vales menetluses, antakse nõude esitajale võimalus oma nõuet täpsustada. Kui eelmainitud kontrolli tulemusena on tegemist lubatava ja nõuetekohase hagiga, võetakse see edasiste sekeldusteta menetlusse.
Eelmenetlus
Asja algatamisele järgneb eelmenetluse etapp: kohus selgitab välja kõik asja sisuliseks läbivaatamiseks vajaliku ning valmistab tsiviilasja ette kohtulikuks arutamiseks. Selle etapi lõpuni võib hageja võtta hagi kostja nõusolekuta tagasi. Nõusoleku korral võib hagi võtta tagasi ka tehtud lahendi jõustumiseni. Üldreeglina toimub eelmenetlus kirjalikus menetluses, kuid kohus võib ka eelmenetluses määrata eelistungi või pooled ära kuulata.
Eelmenetluses küsitakse kostjalt hagile vastust ning pooled peavad esitama kõik vajalikud seisukohad, avaldused, argumendid ja tõendid vastaspoole esitatule. Etapi lõpuks peaks ilmsiks tulema, mille üle vaieldakse ning millele pooled oma nõuetes ja vastuväidetes tuginevad. Enamasti määratakse ka seadus või konkreetne säte, mille alusel kohus vaidlust lahendab.
Põhimenetlus
Eelmenetlusele järgneb põhimenetlus, kus esitatakse pooltele kohtukutse ja vaadatakse kohtuistungil asi läbi. Kohus esitab istungil ettekande asja sisust ning järgnevalt kuulatakse ära poolte suulised argumendid ja uuritakse juurde võetud tõendeid. Sisulise arutamise ja kohtuvaidluse lõppedes läheb kohus otsust tegema, teatades, millal ja mil viisil kohtuotsus avalikuks tehakse.
Tsiviilkohtupidamise üks üldpõhimõte on asja suuline läbivaatamine istungil. Nimelt tagab see menetluse läbipaistvuse, aususe ja avalikkuse. Samuti peetakse suulisust legitiimsuse garantiiks ehk seaduslikkuse tagajaks.
Menetluse lõpetamine ja menetluskulude jaotus
Pooled võivad lõpetada hagimenetluse kohtuliku kompromissi sõlmimisega. Hageja võib esitatud nõudest loobuda ja kostjal on õigus tema vastu esitatud nõuet tunnustada.
Igas kohtuastmes peab kohus arvestust asjas kantud menetluskulude ja asja läbivaatamise kulude kohta. TsMS-i järgi kannab hagimenetluse kulud pool, kelle kahjuks otsus tehti. Muu hulgas hüvitab ta teisele poolele kohtumenetluse tõttu tekkinud vajalikud kohtuvälised kulud, sealhulgas tema seadusliku esindaja menetluskulud. Kohus võib siiski jätta kulud täielikult või osaliselt poolte endi kanda, kui väljamõistmine kaotanud poolelt oleks tema suhtes äärmiselt ebaõiglane või ebamõistlik.
Apellatsioon- ja kassatsioonkaebuse esitamise õigus
Põhiseaduse järgi peab igaühele olema tagatud edasikaebeõigus tema kohta tehtud kohtuotsuse peale. See ei tähenda, et õigusliku vaidluse lõplikuks lahendamiseks on vaja läbida kõik kolm kohtuastet. Kiire lahendamise huvides peaks õigusrahu saabuma võimalikult varakult esimese astme kohtu lahendiga, mitte edasikaebeõigust kasutades.
TsMS-i järgi võib pool esitada esimese astme kohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse ringkonnakohtule, kui esimese astme kohtu otsus põhineb õigusnormi rikkumisel või kui asjaolude ja tõendite alusel tuleks teha tegelikust erinev otsus. Esitamine ei ole lubatud, kui mõlemad pooled on apellatsioonkaebuse esitamise õigusest kohtule tehtud avalduses loobunud.
Ringkonnakohtu otsuse peale võib apellatsioonimenetluse osaline esitada kassatsioonkaebuse Riigikohtule, kui ringkonnakohus on oluliselt rikkunud menetlusõiguse normi või ebaõigesti kohaldatud materiaalõiguse normi. Samaselt apellatsioonkaebusele ei saa kassatsioonkaebust esitada, kui mõlemad pooled on kaebuse esitamise õigusest loobunud. Kassatsioonimenetluses ei tegele Riigikohus enam faktide tuvastamise ega tõendite kogumisega, vaid õiguslike küsimuste lahendamise ja seaduse tõlgendamisega.
Muraka hiiesaar
pisi Muraka hiiesaar (ka nimega Tori hiiesaar) on hiiesaar Tori kihelkonna ja valla Muraka külas Pärnu jões.
Krüoonika
Krüoonika on surnud inimese või looma keha säilitamine madalal temperatuuril eesmärgiga oodata ära elluäratamise ja ravimise võimalus.
Sõnaveeb
Sõnaveeb on Eesti Keele Instituudi sõnastikuportaal, kuhu on koondatud keeleinfo paljudest sõnakogudest ja andmebaasidest.
See on sõnastikukeskkond, kus lisaks sõnastikukirjetele on esitatud muudki keeleinfot, näiteks ka naabersõnad ning info sõna päritolu ja morfoloogia kohta, saab leida vene ja prantsuse vasteid, kuulata eesti sõnade hääldust. Sõnaveeb sisaldab EKI ühendsõnastikku, mis koondab mitmete varem ilmunud EKI üldkeele sõnaraamatute infot. Alates 2019. aastast lisandub kõik uus üldkeele materjal EKI ühendsõnastikku.
Sõnaveeb avati kasutajatele veebruaris 2019.
Sõnaveebis on ligi 100 oskussõnastikku ja terminibaasi. Alates 2021. aasta märtsist on Sõnaveebis kättesaadavad aastatel 2005–2010 välja antud kakskeelsed (eesti-vene-eesti) koolisõnastikud: bioloogia, geograafia, inimeseõpetus, füüsika, keemia, kehaline kasvatus, kirjandus, kodundus, kunstiõpetus, käsitöö, muusikaõpetus, töö- ja tehnoloogiaõpetus, ühiskonnaõpetus, kus on kokku 21 000 sõna.
Näitelausete valikul on toetutud eesti keele tekstikorpuste andmetele. Lisaks leksikograafi valitud näidetele esitab Sõnaveeb ka automaatselt valitud ja toimetamata veebilauseid. Veebilaused on arvuti juhuvalitud autentsed laused, mis pärinevad “Eesti keele veebikorpusest 2020”. Need on eesti keele õpikute, meedia-, ilukirjandus- ja teadustekstide ning eestikeelse Wikipedia laused. Kuna veebilauseid valib arvuti, mitte inimene, siis võib näidete hulka sattuda ebatäpsusi või suisa vigaseid lauseid.
Keeleõppija Sõnaveebis, mis on mõeldud eesti keele õppijale (A2 ja B1 keeleoskustasemel), on umbes 6000 sõna, mida on seletatud lihtsas keeles. Sõnaartiklis on õppekommentaarid, suhtlusväljendid ja liitsõnad.
Sõnaveebiga seotud muudatused keeleinfo esitamises on pälvinud ajakirjanduses rohkem kriitikat kui toetust. Aprillis 2021 tegid Eesti Keeletoimetajate Liit ning mitmed keele ja kirjandusega seotud avaliku elu tegelased Eesti Keele Instituudi direktorile Arvi Tavastile avaliku pöördumise seoses EKI algatatud sõnastikureformiga. Mais 2021 vastas Arvi Tavast sellele pöördumisele, kuid kriitika on jätkunud.
Jules Bordet
Jules Jean Baptiste Vincent Bordet (13. juuni 1870 – 6. aprill 1961) oli Belgia immunoloog ja mikrobioloog.
1916. aastal sai ta Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks. 1919. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna panuse eest immunoloogiasse.
Bordet suri 1961. aastal ja on maetud Brüsseli Ixellesi kalmistule.
Suureranna neem
Pikassäär (ka Suureranna neem) on säär Hiiu maakonnas Kõpu poolsaare tipus.
Pitkana nukk
Pitkana nukk (ka Pitkana ots, Pikana nukk) on nukk Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kõrvalkohustus
Kõrvalkohustus (ingl secondary obligation) on võlasuhtest tulenev kohustus, mida saab eristada põhikohustusest võlasuhte olemuse, poolte tahte ning lepingu eesmärgi järgi. Kõrvalkohustusi võib defineerida kahel eri viisil. Esiteks on kõrvalkohustuseks võlaõigusseaduse (VÕS) 8. peatükis nimetatud tagatistest tulenevad kohustused. Teiseks, kõrvalkohustus on kohustus, mille funktsioon on põhikohustuse täitmise tagamine.
Kõrvalkohustus kui tagatisest tulenev kohustus
Võlaõigusseaduse 8. peatükk käsitleb täpsemalt kõrvalkohustuse sätteid. VÕS § 141 järgi on kõrvalkohustusteks eelkõige käendamisest, garantii ja käsiraha andmisest ning leppetrahvi kokku leppimisest tulenevad kohustused. 8. peatüki 1. jaos on sätestatud kaks isikliku tagatise põhiliiki: käendus ja garantii. 2. jaos esinevad regulatsioonid puudutavad käsiraha sätteid ning 3. jaos käsitletakse leppetrahvi.
Kõrvalkohustus kui põhikohustuse täitmist tagav kohustus
Kasutades kõrvalkohustuse defineerimiseks teist moodust, on sellel ennekõike põhikohustuse täitmise tagamise funktsioon. Kõrvalkohustus sisaldab ettekirjutusi selle kohta, kuidas peab toimuma põhikohustuse täitmine ning mida on vaja teha lepingu eesmärgi saavutamiseks. Selle olemasolu ning täpsem sisu sõltub ennekõike lepingu sisust. Lepingu olemuse kohaselt võivad mõningad kohustused, nagu sooritus- ja kaitsekohustused, olla lepingus nii põhi- kui ka kõrvalkohustustena. Müügilepingu puhul on oluline eelkõige teavitamiskohustus, mis tekib lepingueelsete läbirääkimiste käigus. Selle järgi lasub müüjal ostjale oluliste andmete edastamise kohustus ning samuti ka tõekohustus, mille kohaselt peavad lepingueelsetel läbirääkimistel avaldatavad andmed lepingueseme kohta olema tõesed. Pooled võivad lisaks nimetatud kõrvalkohustustele leppida kokku ka muudes kohustustes, mille eesmärk on lepingu põhikohustuste täiendamine, täpsustamine või tagamine. Kui lepingust ei ilmne, millistes kõrvalkohustustes on pooled kokku leppinud, siis tuleb kohustused kindlaks määrata lepingu tõlgendamise teel. Pooled peavad lepingu tõlgendamisel lähtuma ühisest tegelikust tahtest. Kui nende ühist tahet pole võimalik kindlaks teha, siis toimub tõlgendamine mõistlikkuse põhimõtte alusel.
Eesmärgi järgi eristatakse kohustusi:
Kundziņi
Kundziņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas.
Küla asub valla idaosas Raamatu jõe kaldal. Kundziņi jääb valla keskusest Ramatast 8 km kaugusele. Külas asub Kundziņi bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
Külas asuvad Āboliņi muinaskalmed on arheoloogiamälestisena kohaliku kaitse all.
2000. aastal elas külas 30 inimest.
Rapla adventkoguduse hoone
AKEL Rapla adventkoguduse hoone on palvemaja Rapla maakonnas Raplas aadressil Põllu tänav 6. Maja kasutab Rapla adventkogudus.
Mihkrahu
Mihkrahu (ka Mihklirahu) on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja lahes asuv 1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 469 meetrit.
Saar asub Silma looduskaitsealal ja on looduskaitse all.
Inimese Genoomi Projekt
pisi|Inimese Genoomi Projekti logo Inimese Genoomi Projekt (HGP, inglise keeles Human Genome Project) oli rahvusvaheline uurimisprojekt, mida koordineeris Inimese Genoomi Organisatsioon (HUGO, inglise keeles Human Genome Organisation). See projekt loodi aastal 1990 eesmärgiga kaardistada kogu inimese pärilikkuse materjal ehk genoom, st tuvastada DNA molekuli primaarse struktuuri nukleotiidne järjestus sekveneerimismeetodil. Sekveneerimise kaudu on võimalik uurida geenide funktsiooni. Geeni funktsiooni teadmine on oluline, kuna see sisaldab informatsiooni pärilikkuse kohta. DNA-l on keskne roll molekulaarbioloogia põhidogmas, mis näitab geneetilise informatsiooni ülekande suunda DNA ↔ RNA → valk. Inimese terve nukleotiidilise järjestuse teadmine annaks võimaluse leida haiguse tekkes osalevaid geene ning õppida paremini tundma haiguste tekkemehhanisme. Samuti aitaks see teadmine välja arendada uusi teraapiavõimalusi, nagu näiteks võimaldada tulevikus genotüübist sõltuv ravistrateegia ehk personaalne meditsiin. Haiguste tundmine molekulaarsel tasemel hõlbustaks ja täpsustaks haiguste diagnoosimist ning seeläbi tõstaks meditsiini kvaliteeti. Näiteks on DNA sekveneerimisel potentsiaal olla oluline vahend vähiravis.
Ajalugu
Inimese genoomi projekt loodi küll aastal 1990 ja vältas 13 aastat, kuid selle ajalugu ulatub kaugemale. 1953. aastal avastasid James Watson ja Francis Crick DNA molekulaarstruktuuri ja pälvisid sellega aastal 1962 Nobeli meditsiiniauhinna. 1953. aastat peetakse seetõttu molekulaargeneetika sünniaastaks. Esimese põlvkonna sekveneerimistehnoloogiat – Sangeri klassikaline ensümaatiline terminaatori meetod – tutvustati aastal1977, kui F. Sanger, S. Nicklen ja A. R. Coulson avaldasid artikli, milles tutvustasid uut meetodit nukleotiidide järjestuste determineerimiseks. Oluliseks verstapostiks on samuti rekombinantse DNA tehnoloogia avastamine Paul Berg’i, Herbert W. Boyeri ja Stanley N. Coheni poolt aastal 1972.
Innustatuna edusammudest bio- ja geenitehnoloogia vallast tekkis rahvusvaheline huvi inimgenoomi kaardistamiseks. Bioteaduste Rahvusliku Teadusnõukogu Komitee (inglise keeles National Research Concil’s Commission on Life Sciences) asutas Inimgenoomi Kaardistamise ja Sekveneerimise Komitee (inglise keeles the Committee on Mapping and Sequencing the Human genome) eesmärgiga saada teada, mida on vaja inimgenoomi edukaks järjestuse määramiseks. 1987. aastal ilmus komiteelt aruanne, milles muuhulgas seisis, et piisavalt võimekas tehnoloogia sekveneerimiseks praegu puudub, kuid on olemas selge visioon, kuidas seda välja töötada. 3 miljardi dollari projekt loodi ametlikult 1990. aastal Ameerika Ühendriikide Energeetikaministeeriumi (DOE, inglise keeles US Department of Energy) ja USA Riikliku Tervishoiuinstituudi (NIH, inglise keeles National Institutes of Health) poolt. Projekti kestuseks määrati 15 aastat. Projektis osalesid lisaks Ühendriikidele ka geneetikud Suurbritanniast, Prantsusmaalt, Austraaliast, Jaapanist jpt riikidest.
Alguses oli projekti eesotsas üks DNA molekulaarstruktuuri avastajatest, James Watson, kes aga lahkus sellelt kohalt eriarvamuste tõttu instituudi direktori Bernardine Healyga, kelle sooviks oli määratud geenijärjestused patenteerida. Oma seisukoha geenide patentimise kohta esitas James Watson "amicus curiae" kohtule 15. juunil 2012. HGP-st alates on debateeritud, kas geene oleks võimalik patenteerida või mitte. Juunis 2013 langetas USA Ülemkohus otsuse, et DNA-d selle loomuliku vormina patenteerida ei saa. 1993. aastast võttis projekti juhtimise üle Francis S. Collins.
Alates 2003. aasta aprillist loetakse inimese genoom täielikult dešifreerituks. Avastus, et inimesel on 20 000–25 000 geeni, üllatas teadlasi, kuna oletati palju suuremat geenide arvu. Kuigi kõikide leitud geenide funktsioon ei ole veel teada, tegeletakse edaspidi nende uurimisega. Seega algatas Rahvuslik Inimese Genoomi Uurimisinstituut (NHGRI, inglise keeles National Human Genome Research Institute) septembris 2003 järgnevaks projektiks ENCODE (ENCyclopedia of DNA Elements), mille eesmärgiks on tuvastada kõik funktsionaalsed elemendid inimgenoomi sekventsist.
Projekti eesmärgid
Projekti eesmärkideks seati:
Ameerika Ühendriikide riigivõlg
pisi|Võlaarvesti pisi|Võlausaldajad Ameerika Ühendriikide riigivõlg on USA föderaalvalitsuse võlg oma võlausaldajate ees. USA riigivõla hulka ei kuulu osariikide, ettevõtete ega üksikisikute võlad.
Inimese Genoomi Projekt
Projekti leiud
Järjestuse analüüs paljastas mõned aspektid inimese genoomist:
Ameerika Ühendriikide riigivõlg
Alates 1960. aastatest ületavad Ameerika kulud tulusid, mis põhjustab eelarve puudujääki. Riigivõla suhe SKPsse oli maksimaalne 1946. aastal, kuna USA-s oli sel ajal liiga suured sõjalised kulutused II maailmasõjas – 121%. Majanduskasv 1940.–1960. aastatel vähendas see suhtarvu 34%-ni. Alates 1980. aastatest hakkas riigivõlg kiiresti kasvama ning 2000. aastatel SKP ja riigivõla vahel sai suur vahemik.
Inimese Genoomi Projekt
HGP versus Celera Genomics
Inimese Genoomi Projekt oli muutumas võistluseks, kui ilmnes, et ka Celera Genomics’i sooviks on inimese genoomi sekveneerimine. Nimelt aastal 1998. asutasid Applera Korporatsioon (inglise keeles Applera Corporation) ja Craig Venter biotehnoloogiafirma Celera Genomics. Celera asutati eesmärgiga sekveneerida ja assambleerida inimese genoom kolme aasta jooksul. Venter on tunnustatud biokeemik-geneetik, kelle olulistemaks saavutusteks privaatprojekti jaoks on EST-ide (expressed sequence tags) ja shot-gun sekveneerimise leiutamine. Kumbki osapool kasutas erinevat strateegiat. Celera Genomics kasutas kogu genoomi shotgun'i, sellal kui HGP kloonikaupa (BAC to BAC) sekveneerimist. Venteri strateegia on tegelikult eelistatavam odavuse ja tõhususe poolest. HGP strateegiat aeglustab sekveneerimisele eelnev protsess – füüsilise kaardi koostamine. Fakt, et riiklikult rahastatav HGP ei pruugi olla esimene, kes esitleb täies mahus sekveneeritud inimese genoomi, sundis HGP direktorit tähtaegu ümber vaatama. Mõlemad leerid koopereerusid, kui USA president Bill Clinton ja Briti peaminister Tony Blair tegid märtsis 2000 ühisavalduse, milles leidsid, et terve informatsioon genoomist peab olema avalikkusele kättesaadav. Aprillis 2003 tegi Inimgenoomi Sekveneerimise Konsortsium avalduse, et inimese genoom on täielikult sekveneeritud. Inimese haploidses genoomis on umbes 3 miljardit DNA aluspaari.
Ameerika Ühendriikide riigivõlg
Kriitiline olukord oli 31. detsembril 2012, kui riigivõlg ületas seadusega lubatud piiri ning vabariiklastel ja demokraatidel tuli kokku leppida 10 päeva jooksul eelarvedefitsiiti vähendamist, viivitades sellega langemist.
Inimese Genoomi Projekt
HGP strateegia
Shotgun faasi võib jagada kolme etappi: DNA-lõikude kloonimiseks kasutatakse kunstlikke kromosoome (artificial chromosomes), mis võimaldavad DNA-lõike kloonida. Antud juhul kasutati E.coli baasil konstrueeritud vektorit BACi. Projekti jaoks koostati 300 000 BACi kloonist raamatukogu ja need kaardistati genoomile, moodustades "sekveneerimisvalmis" kaardi.
Ameerika Ühendriikide riigivõlg
Kuna Ameerika Ühendriikidel on AAA hinnangupunktid, siis maksejõuetus ei ole tõenäoline ning võib tuleneda tehnilisest põhjustest – sellised riskid olid 2011. aasta jooksul Ameerikas palju korda ning hinnangupunktid olid langenud AAA-st AA+ks.
Võla vähendamise meetmeid
Riigivõla järsk kasv Ronald Reagani ajal tekitas kongressis muret, mis tõi kaasa Grammi-Rudmani-Hollingsi seaduse – puudujääk pidi stabiliseeritama 1991. aastaks, kuid hiljem seda tähtaega pikendati mitu korda.
Inimese Genoomi Projekt
HGP mõjutused
Projekt ENCODE loodi eesmärgiga saada teada, mis on ülejäänud genoomi funktsioon, arvestades tõsiasja, et vaid 1,1% genoomist kodeerib valke. 2012. aastal avaldatud tulemused paljastasid, et nn rämps-DNA osaleb aktiivselt geeniekspressioonil.
Kuigi Inimese Genoomi Projekt on ametlikult lõppenud, pole töö selle projektiga veel kaugeltki läbi. Projekti tulemusena määrati vaid inimese DNA nukleotiidne järjestus, kuid palju tähtsam on mõista, mis funktsioon on leitud geenidel. Inimese Proteoomi Organisatsioon (HUPO, inglise keeles the Human Proteome Organization) on võtnud enda peale ülesande tuvastada inimese (geenide pealt kodeeritavad) valgud ning nende asukohad erinevates rakkudes ja kudedes.
Mart Kalde
Mart Kalde (2. november 1869 Haimre vald, Läänemaa – 1951 Lehtse vald Järvamaa) oli Eesti maadleja.
Maadlemist harjutas ta seltsi "Linda" aidas Tallinna Vabatahtlikus Atleetide Klubis. Ta võitis 1892. aastal rahvapeol esikoha ja kulduuri raskuste tõstmises.
Claes Andersson
pisi|Andersson 2012 Claes-Johan Rudolf Andersson (30. mai 1937 Helsingi – 24. juuli 2019 Helsingi) oli Soome poliitik, psühhiaater ja kirjanik.
Nooruses mängis ta Soome meistrivõistlustel jalgpalli ja sulgpalli.
Aastatel 1963–1990 töötas ta arstina mitmes haiglas ja kliinikus. Ta on tegutsenud ka džässpianistina.
Poliitiline tegevus
Aastal 1987 valiti ta Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SKDL) esindajana Eduskunna liikmeks.
Ta oli üks Vasakliidu asutajaid 1990. aastal ning aastatel 1990–1998 erakonna esimees. 1994. aasta valimistel sai ta Vasakliidu presidendikandidaadina 3,8 protsenti häältest.
Looming
Ta on kirjutanud luuletusi, näidendeid, romaane, stsenaariume. Ta kirjutas rootsi keeles.
Krasnogvardeiski rajoon
Krasnogvardeiski rajoon on Venemaal mitme punakaardi (красная гвардия krasnaja gvalrdija) auks nimetatud rajoon nimi.
Varem on nime "Krasnogvardeiski rajoon" kandnud järgmised rajoonid:
Ādams
Ādams on küla (mazciems) Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas.
Küla asub Peetri jõe kaldal merepinnast 99 meetri kõrgusel. Ādams jääb valla keskusest Trapenest 6, endisest piirkonnakeskusest Hopast 13 ja Riiast 174 km kaugusele. Külas asub Ādamsi bussipeatus.
Praeguse asula alal oli varem Ādami mõis (saksa Schwarzbeckshof). Enne 1. juulit 2009 kuulus Ādams Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Halliku metskond
Halliku metskond (1927. aastal nimetati Saare metskonnaks) loodi 1920. aastal Halliku, Roela, Jõe, Vanamõisa, Saare, Pala, Kadrina, Ranna mõisa ja endise Avinurme riigimetskonna ühe vahtkonna maadele. Kantselei asus algselt Halliku mõisas.
Ray Kurzweil
Raymond Kurzweil (sündinud 12. veebruaril 1948 New Yorgis Queensis) on USA arvutiteadlane, leiutaja, futurist ja publitsist.
Ehitusfüüsika
Ehitusfüüsika on teadusharu, kuhu on kombineeritud füüsika, matemaatika ja inseneriteaduse erialad, mõistmaks nende kolme valdkonna omavahelisi seoseid. Fundamentaalfüüsikas kombineeritakse erinevate probleemide lahendamist ja tehnilisi oskuseid, seega leidub antud valdkonnal laialdaselt rakendusi. Karjääri ehitusfüüsikas on tavaliselt (enamasti) võimalik teha ehitusvaldkonnas õppides tehnika-, rakenduskõrgkoolides, teadus-või rakenduslikfüüsikas teadustööd tehes. Interdistsiplinaarsed teadmised on mõeldud pideva innovatsiooniga, mis tehnoloogias esinevad.
Venči
Venči on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,78 ja kõrgusega 19,5 m, tamm ümbermõõduga 4,03 ja kõrgusega 23,6 m, tamm ümbermõõduga 4,76 ja kõrgusega 13,6 m ja tamm ümbermõõduga 4,4 ning kõrgusega 22 m on võetud looduskaitse alla.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Huuksi metskond
Huuksi metskond loodi 1922. aastal Purdi metskonna (Huuksi, Koigi, Väike-Kareda, Päinurme, Silmsi, Särevere, Palu, Prandi, Müüsleri, Tammiku metsandik) ja Koeru metskonna (Aruküla-Pedaniku, Paali, Udeva-Norra, Vao metsandik) maadele. Kantselei asus Huuksi mõisas.
Lõuka tänav
Lõuka tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe ja Haabersti asumis.
Lõuka tänav algab Rannamõisa teelt, ristub Tanuma ja Tuluste tänavaga ning lõpeb Vabaõhumuuseumi teel. Lõuka tänav on enam-vähem edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 580 meetri pikkune.
Lõuka tänav sai nime 19. septembril 1958. Tänav on saanud nime tuletegemisega seotud termini lõugas (koldeesine istemüür või lahtine keedukolle) järgi.
Tänaval asub Teras Beach siserannahall.
Kõrvalsaadus
Kõrvalsaadus ehk kõrvalprodukt (ingl. coproduct või by-product) on põhisaaduse valmistamise või tootmise käigus vältimatult moodustuv saadus.
Sõle raamatukogu
Sõle raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Põhja-Tallinnas aadressil Sõle 47b.
Kõrvalsaadus
Tänapäeval peetakse oluliseks tootmises tekkiva kõrvalsaaduse ärakasutamist. Mittekasutavaid saadusi käsitletakse tavaliselt jäätmete või heitmetena (suits, aheraine, heitvesi jm).
Burjanõ
Burjanõ (ukraina keeles Бур'яни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 105. Pindala on 0,682 km².
Kõrvalsaadus
Metsatööstuses
Näiteks metsatööstus, mille põhisaadus on palgid. Siin on kaassaaduseks küttepuud ja kõrvalsaaduseks oksad. Oksad saab kasutada hakkpuidu (küttematerjali) valmistamiseks, aga kui need põletatakse metsas või jäetakse metsa alla kõdunema, siis on need jäätmed.
Juuli 2013
Juuli 2013, kroonika
Türi adventkoguduse hoone
AKEL Türi adventkoguduse hoone on palvemaja Järva maakonnas Türil aadressil Koidula tänav 34. . Maja kasutab Türi adventkogudus.
Juuli 2013
2013. aasta juuli algas esmaspäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem kolmapäeval.
Türi adventkoguduse hoone
Maja ehitati 1937. 1958 sai maja koguduse omaks ja kogudus ehitas selle ümber palvemajaks. .
Sõle raamatukogu
Raamatukogu asutati aastal 1987.
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Kõrvalsaadus
Keemias
Keemilises sünteesis võib väärtusliku põhiprodukti saagis olla väiksem kõrvalprodukti(de) saagisest. Teaduse seisukohast pakub huvi sünteesiprodukti täielik koostis, s.t. kõigi süsteemis toimuvate reaktsioonide osatähtsus.
Kalnujai vald
Kalnujai vald (leedu keeles Kalnujų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis
Valla pindala on 73 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1000 inimest. Valla keskus on Kalnujai küla, vallamaja asub aadressil Kaštonų g. 1. Vallavanemaks on Regina Čepurnovienė.
Champaigni maakond
thumb|Champaigni maakonna kohtumaja Urbanas
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Urbana.
Maakonna pindala on 1113 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 40 097. Aastal 2000 oli elanike arv 38 890.
Ajalugu
Champaigni maakond moodustati 1. märtsil 1805.
Märts 2019
Märts 2019, kroonika.
2019. aasta märts algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva hiljem pühapäeval.
August Kitzbergi tubamuuseum
August Kitzbergi tubamuuseum on aastal 1959 asutatud muuseum, mis asub Mulgi vallas Leeli külas.
Muuseumis on püsiekspositsioon kirjanik August Kitzbergi elust ja tööst.
Drentwede
Drentwede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 30,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 994 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Barnstorf.
Voyager of the Seas
Voyager of the Seas on Royal Caribbean Cruises Ltd. ristluslaev, mis on ehitatud 1999. aastal Kvaerner Masa Yardsi Turu laevatehases.
Voyager of the Seas on esimene Voyager-klassi laev, see on 311,12 m pikk ja 38,60 m lai, tema süvis on 8,60 m ja kiirus kuni 23,7 sõlme. Selle ristluslaeva kogumahutavus on 137 276 ja veeväljasurve 64 000 t. Laeval on reisijaile 3138 kajutikohta, laevaperes on 1181 liiget.
Laeva Voyager of the Seas on nimetatud ka ujuvhotelliks suure hulga meelelahutusvõimaluste pärast, mida ta pakub. Laeval on 15 tekki. Seal on liuväli, mägironimissein, rulluisuväljak, 9 auguga minigolfirada, golfisimulaatorid, täismõõtmetes korvpalliväljak, kus peetakse ka sisejalgpallimänge. Laste jaoks on mõeldud liurada, lauatennis ja laste ujula. Lisaks on seal kuninglik promenaad, läbi kolme korruse ulatuv restoran, temaatilised söögikohad, näiteks hamburgerirestoran Johnny Rockets ja itaalia restoran Portofino, spaa ja ujulad, jõusaal, puhkekohad, raamatukogu, ööklubi, teismeliste klubi ja kasiino. Laeval on kabel, mida kasutatakse sageli laulatusteks.
Kuninglik promenaad on laeva õhtuse tegevuse keskus. See võtab laeva pikkusest enda alla pisut üle kolmveerandi ja selle põrand on kaetud marmoriga. Promenaadil on kauplusi ja kiirsöögikohti, kuid ka läbi 3 korruse ulatuv teater La Scala, kus kasutatakse kõige moodsamat tehnikat, et öösiti tekitada Broadway standarditele vastavaid vaatemänge. Voyager of the Seas on maailma esimene ristluslaev, kus on promenaad piki laevakeret.
Voyager of the Seas on esimene laev, millel on mägironimissein, ja esimene laev, millel on liuväli. Esimeste nädalate jooksul, mil laeva kasutati, tekkis kahtlus, kas liuväli end ikka õigustab, sest laeva kõikumise ja eelmisel tekil olevate kuumaveetorude tõttu tekkis jäässe aeg-ajalt pragusid. Kuid nendest probleemidest saadi lahti ja nüüd kasutatakse liuvälja niihästi avalikuks uisutamiskohaks kui ka õhtusteks uisušõudeks.
Kokku on laeval 1557 reisijakajutit, mis on jagatud 22 kategooriasse. Kõige väiksema kajuti pindala on 14 m², kõige suurema pindala 126,1 m². 939 kajutit on vaatega merele ja 618 on ilma selleta. 757 kajutit on rõduga, 26 kajutit on kohandatud liikumispuuetega inimestele. Peaaegu kõigis kajutites, millel on vaade merele, on vannituba ja interaktiivne televisioon.
Voyager of the Seas oli maailma suurim reisilaev aastail 1999–2000. Ta maksis 650 miljonit USA dollarit. Laev ehitati Kvaerner Masa-Yardsi (praeguse nimega STX Finland OY) Turu laevatehases Soomes, lasti vette 27. novembril 1998 ja ristiti 19. novembril 1999 Miamis. Laeva ristiemaks sai iluuisutaja Katarina Witt. 21. novembril 1999 väljus laev oma esimesele reisile.
Voyager of the Seas kuulub laevandusettevõttele Voyager of the Seas Inc. - Royal Caribbean Cruises Ltd. ja seda käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laeva kodusadam on Nassau Bahamal.
Seni on Voyager of the Seas sõitnud Vahemerel ja Atlandi ookeanil Veneetsia ja New Orleansi vahel. Kuid 2012. aastal suunatakse ta ümber Vaiksele ookeanile ja temast saab kõigi aegade suurim ristluslaev Aasias.
Männi raamatukogu
pisi|Männi raamatukogu Männi raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Ehitajate tee 48.
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Paleograafia
pisi|Osa [[William Shakespeare'i testamendist, kus ainult allkiri on tema enda kirjutatud]] Paleograafia on ajaloo abiteadus, mis uurib antiik- ja keskaja käsikirjade arenemist, kirjutusviisi ja materjali.
Paleograafia uurib kirjutamise protsesse ja vorme, mitte kirjutatu sisu. Sinna juurde kuulub ka ajalooliste käsikirjade dešifreerimine ja dateerimine ning kirjutamise kultuuriline kontekst.
Talcis
Talcis on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Ramata vallas.
Küla asub valla põhjaosas Raamatu jõe kaldal. Talcis jääb valla keskusest Ramatast 4 km kaugusele. Külas asub Radziņtalcise bussipeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.
2000. aastal elas külas 47 inimest.
Indriķi
Indriķi on küla (mazciems) Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas. Enne 1. juulit 2009 kuulus Indriķi Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Küla asub valla keskosas merepinnast 98 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Trapenest 5, endisest piirkonnakeskusest Hopast 16 ja Riiast 165 km kaugusele. Külas asub Indriķi bussipeatus.
Kännukuke raamatukogu
Kännukuke raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil E. Vilde tee 72. Tegemist on ühega kolmest Mustamäe linnaosas paiknevast raamatukogust.
Teenindus toimub kahel korrusel: esimesel korrusel asub eestikeelne kirjandus, teisel korrusel venekeelne kirjandus ja 14 töökohaga arvutisaal lugejatele. Lisaks on võimalik kasutada lauaskannerit, teha nii must-valgeid kui ka värvilisi väljatrükke. Mõlemal korrusel teenindatakse nii lapsi kui ka täiskasvanud lugejaid.
Kännukuke raamatukogu on Keskraamatukogu suurim harukogu ning ainus harukogu, mis on ümbritsetud suure aiaga.
Raamatukogu eesmärgiks on tagada piirkonna elanikele vaba juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile. Raamatukogu teeninduspiirkonnas elab 2014. aasta seisuga 23 077 inimest.
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Ajalugu
Uue raamatukogu esimeseks juhatajaks sai Shvea Sogenbits (2002-2004). 2005. aastal sai Kännukuke raamatukogu juhatajaks Reet Ojasoo (2005-2011), kes oli enne raamatukogude ühendamist töötanud Mustamäe Lasteraamatukogu raamatukoguhoidjana.
Mustamäe II Raamatukogu
Endine Mustamäe II Raamatukogu asutati 1947. aastal Kohaliku Tööstuse ja Kommunaalelukondlike Ettevõtete Tööliste Ametühingu Vabariikliku Komitee Tallinna Klubi Raamatukogu nime all.
1969. aastal liideti raamatukogu Kultuuriministeeriumi süsteemi ning 1970. aastal alustas tööd Mustamäe II Raamatukogu. Sellega sai raamatukogust Maksim Gorki nimelise Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu. Raamatukogu sai enda valdusse ruumid Sõpruse pst. 219, kus töötati 1985. aastani. Tegemist oli teise Mustamäele asutatud raamatukoguga peale 1964. aastal Nõmmelt Mustamäele kolinud Mustamäe I Raamatukogu, mis tänapäeval kannab Männi Raamatukogu nime.
1974. aastal algas Keskraamatukogu üleminek tsentraliseeritud raamatukogusüsteemile, mille käigus Mustamäe II Raamatukogu nimetati ümber Mustamäe II Haruraamatukoguks. 1985. aastal koliti raamatukogu ümber E. Vilde teele endistesse Mustamäe Lasteraamatukogu ruumidesse. 1993. aastast kandis raamatukogu taas Mustamäe II Raamatukogu nime. Raamatukogu suleti 2002. aastal.
Mustamäe Lasteraamatukogu
Endine Mustamäe Lasteraamatukogu alustas tööd 1971. aastal. Kuni 1976. aastani oli raamatukogu juhatajaks Milvi Mägi, kes lõi raamatukogu kataloogide süsteemi.
1977. aastal sai raamatukogu koridorist alguse tulekahju, mille tagajärjel raamatukogu kaheks aastaks suleti. 1979. aastal uuesti avatud raamatukogu juhatajaks oli saanud Mall Makk, kes pidas seda ametit 2000. aastani. 1985. aastal liideti lasteraamatukoguga Mustamäe II Raamatukogu lastefond ning raamatukogu koliti uutesse ruumidesse Sõpruse puiesteel, kus varem oli asunud Mustamäe II Raamatukogu. Uued ruumid võimaldasid moodustada kaks vanusest lähtuvat laenuosakonda. Raamatukogu suleti 2002. aastal.
Raamatukogu põhiteenused
Raamatute ja ajakirjade kojulaenutus.
Kohapeal värskete ajalehtede, ajakirjade lugemise ja teatmeteoste kasutamise võimalus.
Arvuti ja interneti kasutamise, printimise ja skaneerimise võimalus.
Informatsiooni otsing ja nõustamine.
Tanuma tänav
Tanuma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.
Tanuma tänav algab Lõuka tänavalt, ristub Tulekivi tänavaga ja Hälli põiguga ja lõpeb Tuleraua tänaval. Tanuma tänav on enam-vähem kagu-loodesuunaline ja ligi 840 meetri pikkune.
Tanuma tänav sai nime 31. juulil 1959. Tänav on saanud nime lähedalasuva Eesti Vabaõhumuuseumi mõjul. Tanum on külatänav (murdes).
Clarice Lispector
Clarice Lispector (sünninimi Chaya Pinkhasova Lispector; 10. detsember 1920 Tšetšelnõk – 9. detsember 1977 Rio de Janeiro) oli Ukrainas sündinud juudi rahvusest Brasiilia kirjanik. Tema tuntuimate teoste hulka kuuluvad romaanid "Metsiku südame ligi", "G. H. passion" ja "Tähetund".
Elukäik
Clarice Lispector sündis 1920. aastal Tšetšelnõkis (praeguse haldusjaotuse järgi Vinnõtsja oblastis Ukrainas) juudi peres. Ta oli alles imik, kui vanemad koos tema ja ta kahe vanema õega põgenesid kodumaal toimuvate pogrommide eest ning asusid ümber Brasiiliasse Pernambuco osariiki Recifesse. 1930. aastal suri Lispectori ema süüfilisse ning pere kolis Rio de Janeirosse. Clarice Lispectori isa kirjanduslikul ja muusikalisel huvil oli tütardele suur mõju, olugugi et pere eest hoolitsemise tõttu ei saanud ta hobidele palju aega pühendada. Isa suri 1940. aastal.
Lispector alustas kirjutamist juba teismeeas. Ta õppis õigusteadust 1940–1943, töötades samal ajal toimetaja ja ajakirjanikuna mitmes ajalehes.
Esimene romaan "Metsiku südame ligi" ilmus 1943. aastal. Teos võitis auhindu ning leidis kodumaal suurt tunnustust. Samal aastal abiellus Lispector diplomaat Maury Gurgel Valentega. Seoses mehe tööga reisis paar palju nii Ameerikas kui ka Euroopas. Poeg Pedro sündis 1948. aastal Bernis ja poeg Paulo 1953. aastal Washingtonis. Maury ja Lispector lahutasid abielu 1968. aastal.
Carl Robert Jakobsoni mälestussammas (Viljandi maakond)
pisi|Mälestussammas (september 2010) Carl Robert Jakobsoni mälestussammas on mälestussammas Viljandi maakonnas Viljandi kesklinnas.
Clarice Lispector
Elukäik
Samal ajal kogus Lispector kirjanikuna aina enam tuntust. 1960. ja 1970. aastad olid loominguliselt väga viljakad: sel perioodil avaldas ta kuus romaani, seitse lühijutukogu ja neli lasteraamatut. Samal ajal jätkas ta tööd ka ajakirjanikuna. Rio de Janeiro jäi Lispectorile elu lõpuni koduks. Ta suri 9. detsembril 1977 vähki.
Carl Robert Jakobsoni mälestussammas (Viljandi maakond)
Samba autorid on kujur Mati Karmin ja arhitekt Tiit Trummal. Sammas avati 1993 Jakobsoni ajalehe Sakala 120. aastapäeva puhul.
Clarice Lispector
Looming
Clarice Lispectori stiil on jõuline ja sugestiivne, püüdes kõnetada mitte üksnes mõistust, vaid ka kehalist tunnetust. Stilistiliselt meenutab see modernistide (James Joyce, Virginia Woolf jt) viljeldud teadvuse voolu tehnikat.
Lispectori tekstid kõnelevad väikestest asjadest – igapäevast, mida ümbritseb sõnastamatu müstiline aura, vihjates millelegi hoopis suuremale. Oma uuendusliku keelekasutusega tungib ta üldinimlikesse teemadesse nagu olemine, subjektiivsus ja identiteet. Raamatute peategelasteks on tavaliselt naised. Oma ainsas teleintervjuus, mille Lispector andis veidi enne oma surma, sõnab ta, et teda on sageli nimetatud hermeetiliseks kirjanikuks. Oma romaanis "G. H. passion" kirjutab Lispector: "Kunst on hea juhul, kui ta puudutab väljendamatut." (Lispector 1964; kaudu).
Olulisemad teosed
Eesti keeles on veel ilmunud lühijutt "Armastus" (tõlkija Leenu Nigu, Vikerkaar nr 11, 2013).
Harry Harlow
Harry Frederick Harlow (sünninimega Harry Israel; 31. oktoober 1905 – 6. detsember 1981) oli Ameerika psühholoog, kes on tuntud reesusmakaakidega tehtud eksperimentide poolest. Ta korraldas mitmesuguseid katseid emast varakult lahutatud reesusmakaagipoegadega, et uurida nende abil kiindumussuhte kujunemist ja selle olulisust, sõltuvusvajadust ning sotsiaalse isolatsiooni mõju väikesele loomalapsele. Nende eksperimentidega tõestas Harlow, et turvaline füüsiline kontakt vanemaga, vanemlik hoolitsus ja sotsiaalse kontakti olemasolu on reesusmakaagi sotsiaalse ja kognitiivse arengu jaoks hädavajalikud. Ta tegi enamiku oma uuringutest Wisconsini ülikoolis. Üks Harlow' doktorante oli Abraham Maslow, kes pani hiljem aluse humanistlikule psühholoogiale.
Harlow' eksperimendid olid vastuolulised, näiteks pani ta vastsündinud reesusmakaagid kuni 12 kuuks täielikku isolatsiooni. Pärast isolatsioonist väljatoomist ei suutnud need makaagid primaadiühiskonnas toimetulekuks vajalikke sotsiaalseid oskusi enam täielikult omandada.
Arvatakse, et loomade vabastamise liikumine aktiveerus Ameerika Ühendriikides osalt ka Harlow' eksperimentide tõttu.
Elukäik
Harry Israel sündis 31. oktoobril 1905 Mabel Rocki ja Alonzo Harlow' Israeli pere neljast lapsest kolmandana. Tema lapsepõlv möödus Fairfieldis (Iowa, USA).
Harlow õppis aasta Reedi kolledžis Portlandis Oregoni osariigis, kuid sai seejärel spetsiaalse võimekustesti tulemuste põhjal sisse Stanfordi ülikooli. Esimesel semestril õppis ta inglise filoloogiat, kuid et ta eksamitulemused olid äärmiselt halvad, siis vahetas ta juba järgmisel semestril eriala ja hakkas õppima psühholoogiat.
Harlow õppis suuresti Lewis Termani, Stanfordi-Binet' testi väljatöötaja käe all. Terman mõjutas tema edasist elu olulisel määral. Näiteks muutis Harlow Termani soovitusel 1930. aastal, pärast doktorikraadi kaitsmist, oma perekonnanime Israelist Harlow'ks, et vältida juudi nimega kaasneda võivaid probleeme. Harlow' perekond ei olnud juudi päritolu.
Harlow' isiklik elu oli mitmetahuline. Ta abiellus 1932. aastal Clara Mearsiga. Mears oli olnud enne nende romantilist suhet Harlow’ tudeng ja veel varem üks esimesi üle 150 IQ punkti saanud lastest, kelle käekäiku Terman jälgis. Harlow'l ja Mearsil oli kaks last: Robert ja Richard. 1946. aastal lahutasid nad oma abielu. Samal aastal abiellus Harlow lastepsühholoog Margaret Kuenne’iga. Sellest abielust sündis samuti kaks last: Pamela ja Jonathan. Margaret suri 1971. aastal pärast pikka võitlust vähiga. 1972. aastal abiellus Harlow uuesti Clara Mearsiga ning nad elasid Tucsonis Arizona osariigis kuni Harlow' surmani 1981. aastal.
Töö
Aastatel 1952–1955 töötas Harlow riikliku teadusnõukogu (National Research Council) antropoloogia ja psühholoogia osakonna juhatajana, aastatel 1958–1959 konsultandina sõjaväe teaduslikus nõukogus ning oli Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni (APA) president.
Harlow pälvis arvukalt autasusid, sealhulgas Howard Crosby Warreni medali (1956), medali National Medal of Science (1967) ja kuldmedali Ameerika Psühholoogide Ühingult (1973).
Eksperimendid ahvidega
Harlow tegi esimesed primaatidega seotud eksperimendid Wisconsini osariigi pealinnas Madisonis asuvas Henry Vilase loomaaias, kus ta töötas välja Wisconsini üldise testimise aparatuuri (Wisconsin General Testing Apparatus, WGTA), et uurida õppimist, tunnetust ja mälu. Eksperimente tehes märkas Harlow, et primaadid, kellega ta töötas, mõtlesid välja katsetega toime tulemise strateegiaid. Harlow nimetas seda õppima õppimiseks.
Reesusmakaakide käitumise uurimise ja väikeste makaakide eest hoolitsemise ajal tekkis Harlow'l idee korraldada nendega eksperiment, et uurida kiindumussuhte tekkimise mehhanismi. Ehkki Harlow ja tema tudengid oskasid hoolitseda oma kasvandike füüsiliste vajaduste eest, olid ilma emata kasvanud ahvid oma eakaaslastest siiski oluliselt erinevad. Märgates, et emahooleta primaadid klammerduvad oma pehmest materjalist mähkmete külge, tuli Harlow'le mõte uurida ema ja imiku vahelist sidet. Selle suhte uurimine küttis 20. sajandi esimesel poolel kirgi. B. F. Skinner ja biheivioristid pidasid J. Bowlbyga ägedaid vaidlusi seesugustel teemadel nagu emahoole olulisus lapse arengus, ema ja lapse suhte iseloom ning füüsilise kontakti roll ema ja lapse suhetes.
John Bowlby ja tema kolleegi James Robertsoni uuringute tulemusena levisid vastuolulised vaidlused, muuhulgas selle osas, justkui füüsiline kontakt imikuga oleks tema arengule kahjulik. Uurimaks seda küsimust, meisterdas Harlow reesusahvidele puidust ja traadist asendusemad. Iga ahvibeebi lõi sideme konkreetse emaga: tundis ta ära ja eelistas teda teistele. Seejärel otsustas Harlow uurida, kas ahvid eelistasid traadist või pehme riidega kaetud ema. Seda uuris Harlow kahes katseolukorras: ühes oli traadist ema külge kinnitatud lutipudel, kuid riidest ema külge mitte, teises situatsioonis oli olukord vastupidine. Selgus, et reesusahvid eelistasid mõlemas katses riidega kaetud ema ning käisid traadist ema juures vaid toitumas. Harlow järeldas, et ema ja väikelapse kiindumus ei põhine toidul, sellest olulisem on pehme ja soe füüsiline kontakt. Harlow järeldas, et imikul on kaasasündinud vajadus kedagi puudutada ja tema külge klammerduda.
Harlow arendas katseid edasi, uurides, kuidas käituvad reesusahvid tundmatute objektidega tutvudes, ning leidis, et ahvid vajasid aeg-ajalt midagi, mille külge toetust ja julgustust otsides klammerduda.
Harlow järeldas oma uuringute põhjal, et imetamine ja füüsiline kontakt on vastsündinu varases arengus ja ema-lapse sideme loomisel äärmiselt olulised. Ta kutsus oma eksperimente armastuse uurimiseks. Ta uskus samuti, et lohutav kontakt võib tulla nii emalt kui ka isalt. Ehkki praegu on Harlow' järeldused üldtunnustatud, olid need ideed 1950. aastatel revolutsioonilised.
Oma viimaste eksperimentide abil uuris Harlow sotsiaalset deprivatsiooni, et luua depressiooni loommudel. See katse oli kõige vastuolulisem, sest selle eksperimendi ajal isoleeriti vastsündinud ja noored makaagid eri pikkusega ajaperioodideks (kolm kuud, kuus kuud, üheksa kuud, üks aasta). Taas eakaaslaste seltskonda panduna ilmutasid isoleeritud ahvid väga suuri sotsiaalseid puudujääke. Nad ei osanud suhelda ja eelistasid enamjaolt omaette olla. Need tulemused osutasid, et suhtlusoskuse arenemiseks on vajalik varane sotsiaalne kontakt oma liigikaaslastega.
Oliver Venno
Oliver Venno (sündinud 23. mail 1990 Tartus) on eesti võrkpallur.
Aastast 2008 mängib ta Eesti võrkpallikoondises.
Iisaku metskond
Iisaku metskond loodi 1920. aastal Iisaku, Pootsiku, Tärivere, Kauksi, Rannapungerja, Tudulinna, Oonurme mõisa ja Iisaku kirikumõisa maadele. Kantselei asus Iisaku mõisas.
Viljandi adventkirik
AKEL Viljandi adventkirik on palvemaja Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Uku tänav 11a. . Maja kasutab Viljandi adventkogudus.
Maja ehitati 1959. Koguduse kasutada on selle maja alumine korrus. .
Philipp Grubauer
pisi|Philipp Grubauer (2015) pisi|Philipp Grubauer (2016) Philipp Grubauer (sündinud 25. novembril 1991 Rosenheimis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Seattle Kraken.
17. aprillil 2015 sai Grubauer esimeseks Saksamaal sündinud väravavahiks, kes võitis Stanley karika väljalangemismängu algkoosseisu kuuludes. 2017–18 tegi ta oma seni parima hooaja, saades 28 korda algkoosseisus alustades 15 võitu. Väljalangemismängude esimese ringis esimeses mängus Columbus Blue Jacketsi vastu alustas ta algkoosseisus, kuid pärast lisaaja kaotust 3:4 sai Capitalsi põhiväravavahiks taas Holtby. Capitals võitis Stanley karika, alistades finaalseerias Vegas Golden Knightsi.