cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Salvator Mundi (Leonardo)
See on üks vähestest säilinud Leonardo teostest ning ainus, mis on siiani erakätes. 2017. aastal müüdi teos 450,3 miljoni USA dollari eest oksjonimaja Christie's vahendusel New Yorgis Saudi Araabia printsile Badr Āl Saʿūd bin Abd Allāh bin Moḥemmad bin Farhan Āl Saʿūdile, mis teeb sellest kõigi aegade kalleima avalikul enampakkumisel müüdud kunstiteose.
Google Chat
pisi|Google Chati logo Google Chat on Google'i arendatud suhtlustarkvara tekstsõnumite saatmiseks.
Esialgu oli see suunatud töörühmadele ja äriettevõtetele, hiljem sai see kättesaadavaks kõigile. Tarkvararakendus võimaldab saata privaatsõnumeid, pidada grupivestlusi ning jagada faile. Rakendus on kättesaadav spetsiaalsel lehel või meilirakenduse Gmail kaudu.
Rakendus avaldati 9. märtsil 2017 nime Hangouts Chat all ühena kahest Google Hangoutsi asendusest, teine neist oli Google Meet. Nime Google Chat sai see 9. aprillil 2020.
Rémy Cabella
pisi|Rémy Cabella 2019. aastal Krasnodari särgis Rémy Cabella (sündinud 8. märtsil 1990 Ajaccios) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille.
Ta alustas klubikarjääri Montpellier's, mille noorteakadeemiga liitus ta 2004. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 2010. aastal AC Arles-Avignon' meeskonnas, kus ta mängis Montpellier'st laenul. Montpellier' meeskonnas mängis Cabella Prantsusmaa kõrgliigas aastatel 2011–2014. Hooajal 2011–12 tuli ta Montpellier'ga Prantsusmaa meistriks. Hooajal 2013–14 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 14 väravat.
2014. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Newcastle United. Inglismaa kõrgliigas lõi Cabella esimese värava 31. jaanuaril 2015 mängus Hull City vastu, kuid see jäi tema ainsaks väravaks sel hooajal.
Aastatel 2015–2017 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Marseille Olympique'is ja seejärel kaks hooaega Saint-Étienne'i ridades.
2019. aasta juulis siirdus ta 12 miljoni euro eest Venemaa kõrgliigaklubisse Krasnodar. Tema leping lõpetati 2022. aasta märtsis osapoolte kokkuleppel.
2022. aasta aprillis naasis ta kuni hooaja lõpuni Montpellier'i.
2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Lille'iga.
Prantsusmaa jalgpallikoondises debüteeris Cabella 28. mail 2014 sõprusmängus Norra vastu. Seejärel valiti ta maailmameistrivõistlustel osalevasse Prantsusmaa koondisse, asendades vigastada saanud Franck Ribéry. Üheski mängus Cabella maailmameistrivõistlustel aga väljakule ei pääsenud.
Temuco
Temuco on linn Lõuna-Tšiilis, Araucanía piirkonna ja Cautíni provintsi halduskeskus.
Juan Jesus
Juan Guilherme Nunes Jesus (sündinud 10. juunil 1991 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kesk- või paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Napoli.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Internacional, debüteerides Brasiilia kõrgliigas 2010. aastal.
2012. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Milano Internazionale. 2016. aasta juulis läks ta laenule AS Romasse, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu. 2021. aasta augustis liitus ta Napoliga.
2011. aastal tuli Juan Jesus Brasiilia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks ja Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks. 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Juan Jesus Brasiilia olümpiameeskonna koosseisus hõbemedali. Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2012–2013 kokku neli korda.
Kuuendiku
Kuuendiku oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vatla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajumaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajumaa külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Idaringtee
pisi|Tartu Idaringtee ehitus, vaade piki Ringtee tänavat, veebruar 2013 pisi|Puurvaiade puurimine Emajõe silla ettevalmistustöödel, veebruar 2013 Idaringtee on Tartu linnast idapoolseks ümbersõiduks kavandatav tänav, mis ühendaks linna idaservas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed Jõhvi–Tartu–Valga maanteega. Idaringtee eesmärk on suunata suurem osa transiitliiklusest Tartu kesklinnast mööda, millega väheneb kesklinna liikluskoormus. Projekt tervikuna hõlmab nelja omavalitsust: Tartu linn, Tartu vald, Luunja vald ja Kambja vald.
Idaringtee projekt on jagatud neljaks ehitusalaks. Valminud on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Tartu–Räpina–Värska maantee vahele jäävad kolm esimest ehitusala. Neljanda ehitusala, mis looks ühenduse Jõhvi-Tartu-Valga maanteega, ehituse aeg ei ole teada.
Esimene ehitusala
Esimene ehitusala kulgeb Võru ja Ringtee tänava ristmikust kuni Turu tänaval asuva Tartu vanglani. Kahe kilomeetri pikkusel lõigul on kummaski suunas kaks sõidurada. Välja ehitati ka Võru tänava eritasandiline ristmik koos rampide ja viaduktiga, Jalaka ja Tähe tänava fooriristmikud, kergliiklusteed, tänavavalgustus ja sademeveekanalisatsioon.
Algselt ehitushanke 18,4 miljoni euro suuruse pakkumisega võitnud ehitusfirma Nordecon teatas 3. aprillil 2012, et ei sõlmi siiski Tartuga Idaringtee ehituslepingut, sest pakkumuse jõusoleku tähtaeg oli möödas. Tartu ja Nordeconi esindajate hinnangud tähtaja möödumise põhjustele ja olulisusele lahknesid. Nordecon soostus sõlmima lepingu, kui majandusministeerium ja Tartu linn olid jõudnud ühisele seisukohale, et ühishankes ei saa ehitaja sõlmida lepingut vaid ühe hankeosa asjus, ning kui tuleb otsida uus ehitaja, nõutakse hinnavahe Nordeconilt sisse.
Ühishanke teise osa moodustas Postimaja liiklussõlme ehitus, mille kohta oli Nordecon Idaringtee vaidluse ajaks juba allkirjastanud 19,37 miljoni euro suuruse lepingu maanteeametiga.
Esimene ehituala avati liiklusele 22. novembril 2013. Lõplik valmimistähtaeg oli 2014. aasta jaanuari lõpp.
Teine ehitusala
Teine ehitusala ulatub Tartu vangla juurest Lammi teeni. Ehitusala pikkus on 2,9 kilomeetrit. Tööde hulka kuulus Ihaste silla ehitamine üle Emajõe, Ihaste ja Ropka tööstusrajooni vahele. Lisaks sillale ja teele ehitati välja ka Ihaste eritasandiline riste ning Lammi tänava ringristmik.
Esimene leping Idaringtee asjus sõlmiti 2012. aasta 9. aprillil, selle järgi teeb teise ehituslõigu ehitusjärelevalvet Teede Tehnokeskus. Algul lükkas linn Teede Tehnokeskuse pakkumise küll hinna tõttu tagasi, ent kui firma linna kohtusse kaebas, tühistas linnavalitsus erakorralisel istungil teise hanke ning tunnistas võitjaks ikkagi Teede Tehnokeskuse. Idaringtee eelarves oli järelevalvekuludeks ette nähtud 626 400 eurot, Teede Tehnokeskuse pakkumine oli 475 186 eurot.
Ala ehitamiseks ja projekteerimiseks tegid ühispakkumise TREF, Teede REV-2, Lemminkäinen Eesti, K-Most, Toner-Projekt ning Ehituse ja Tarkvara Inseneribüroo. Pakkumise hind oli 27 391 836 eurot, ehitusleping sõlmiti 17. aprillil 2012.
Idaringtee teine ehitusala koos Ihaste sillaga avati liikluseks 2. veebruaril 2015.
Kolmas ehitusala
Kolmas ehitusala ühendab Lammi tänava liiklusringi Tartu–Räpina–Värska maanteega. Lõigu pikkus on 1,6 kilomeetrit. Soojuse teele rajati eritasandiline liiklussõlm. Lisaks ehitati kaks viadukti kergliikluse tarvis.
Projekteerimise ja ehitamise riigihanke võitsid aktsiaseltsid TREF ja Baumost. Ühispakkumuse hind oli 7 433 844 eurot.
Idaringtee kolmanda ehitusala lepingujärgne valmimistähtaeg oli 18. juuli 2018.
Neljas ehitusala
Neljas ehitusala on umbes kuue kilomeetri pikkune teelõik, mis enamjaolt kulgeks läbi Tartu valla territooriumi, ühendades omavahel Tartu–Räpina–Värska maantee ja Jõhvi-Tartu-Valga maantee. Kuna projekti ei ole aastateks 2020-2030 kavandatud riiklikus teehoiukavas, siis pole teada ka ehituse toimumisaeg.
Eduard Kääparin
Eduard Kääparin (16. september 1898 Võru vald, Võrumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti õpetaja.
Ta õppis aastail 1922–1926 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1926–1927 õigusteaduskonnas.
1934. aastal andis ta Rapla ümbruse taludes põllumajanduslikku nõu, nimetades end õpetatud agronoomiks. Ta soovitas asutada 1 000 000 sordiga puukooli, kasvatada kuni 250 kalkunit, ehitada klaasseintega elamuid, edendada ulgumere kalapüüki, propageerida 10–14-lapse süsteemi.
Pedro Rodríguez Ledesma
Pedro Eliezer Rodríguez Ledesma (ka Pedro; sündinud 28. juulil 1987 Santa Cruz de Tenerifes) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio.
Varem on Pedro mänginud Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona, Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea ja Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.
Barcelona
Pedro liitus 2004. aastal Barcelona noorteakadeemiaga La Masia. Oma debüüdi tegi ta põhikoondises 12. jaanuaril 2008 mängus Real Muricaga. 16. augustil 2009 lõi ta Athletic Bilbao vastu oma esimese Barcelona värava.
Hooaegadel 2008–09 ja 2014–15 tuli Pedro Kataloonia klubiga Meistrite Liiga võitjaks. Samuti võitis ta ka hooaegadel 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2012–13 ja 2014–15 Hispaania kõrgliiga.
Katalaanide meeskonnas mängis ta seitsme aasta jooksul 321 mängu ja lõi 99 väravat.
Chelsea
Pedro liitus 2015. aastal Inglismaa klubiga Londoni Chelsea.
Esimesel hooajal mängis ta kõikide sarjade peale 40 mängu ja lõi kaheksa väravat.
23. oktoobril 2016 lõi Pedro Chelsea meeskonnas Manchester Unitedi vastu 30 sekundiga värava, Londoni klubi võitis mängu 4:0. Samuti lõi ta värava 26. novembril mängus Tottenham Hotspuriga. See sama värav valiti ka Premier League'i kuu parimaks väravaks. 30. aprillil Evertoni vastu löödud Pedro värav valiti taas kuu parimaks.
Ta võitis Londoni Chelseaga 2016–17 hooajal Premier League'i.
Roma ja Lazio
2020. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga AS Roma.
2021. aasta augustis siirdus Pedro esimese jalgpallurina 35 aasta jooksul Romast Laziosse. Enne teda oli viimati Romast Laziosse suundunud väravavaht Astutillo Malgioglio 1985. aastal.
Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises mängis Pedro aastatel 2010–2017.
Ta aitas koondisel tulla 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aasta Euroopa meistriks. 2013. aasta Konföderatsioonide karika finaalis tuli alistuda Brasiiliale. Osales ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Simona Halep
Simona Halep (sündinud 27. septembril 1991 Constanțas) on Rumeenia tennisist.
Ta tõusis WTA edetabelis maailma esimängijaks 9. oktoobril 2017 ja püsis sellel kohal 16 nädalat. 26. veebruaril 2018 hõivas ta taas WTA edetabeli esikoha ning püsis seal 28. jaanuarini 2019.
Saavutused
Halep on jõudnud kolm korda suure slämmi turniiri finaali. 2018. aastal võitis ta oma esimese suure slämmi turniiri, alistades Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste finaalis Sloane Stephensi. Enne seda kaotas ta 2014. aastal Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel finaalis Marija Šarapovale ja 2017. aastal kaotas ta taas Prantsusmaal finaalis, seekord Läti tennisistile Jeļena Ostapenkole 6:4, 4:6, 3:6.
Tunnustus
2018. aastal nimetati ta Bukaresti aukodanikuks.
Huvitav seik
Simona Halep on üks väheseid naissportlasi, kes on avalikult tunnistanud, et laskis 2009. aastal teha rinnavähendusoperatsiooni. "Ma ei suutnud kiiresti reageerida ja tundsin end suurte rindade tõttu ebamugavalt," selgitas tennisist 2011. aastal operatsiooni vajalikkust. "Need kaalusid nii palju, et ma lihtsalt ei saanud mängida, rinnad segasid mind." Halep märkis, et tal olid suurte rindade tõttu olnud pidevalt seljavalud.
Heie Treier
Heie Marie Treier (sündinud 15. jaanuaril 1963) on eesti kunstiteadlane.
Ta on ajakirja Kunst.ee toimetaja (oli aastail 2000–2008 peatoimetaja). Ta töötab Tallinna Ülikoolis kunstiajaloo õppejõuna.
Červieńi rajoon
Červieńi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1630 km². 2012. aasta seisuga elas seal 33 383 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Červieńi, Kałodziežy, Klinoki, Lady, Ravaničy, Rudnia, Smiłavičy ja Valevačy külanõukogu.
Halduskeskus on Červieńi linn. Teine tähtsam asula on Smiłavičy alev.
Rajooni tähtsamad jõed on Vołma, Usa ja Uša. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Biarezina tasandikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 180–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Valevačy küla lähistel (209 meetrit).
Korbinian Holzer
pisi|Korbinian Holzer (2021) Korbinian Holzer (sündinud 16. veebruaril 1988 Münchenis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Mannheimi Adler.
2006. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i draft'is 111. valikuna. Aastatel 2007–2010 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis DEG Metro Stars. Alates hooajast 2010–11 mängis ta Põhja-Ameerikas. Ta mängis viiel hooajal Leafsi noorteklubi Toronto Marliesi rivistuses AHL-is ning sai aeg-ajalt Leafsi meeskonnas ka väljakule NHL-is. Aastatel 2015–2020 mängis ta NHL-is Anaheim Ducksi ridades. Hooaja 2019–20 lõpus mängis ta lisaks veel ka Nashville Predatorsis.
2020. aasta novembris sõlmis Holzer üheaastase lepingu KHL-i klubiga Jekaterinburgi Avtomobilist. 2021. aasta mais liitus ta Mannheimi Adleriga.
Holzer on kuulunud Saksamaa jäähokikoondise koosseisu 2010. aasta taliolümpiamängudel ja kuutel maailmameistrivõistlustel. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel valiti Holzer turniiri sümboolsesse koosseisu.
Kaseluudik
Kaseluudik (Taphrina betulina) kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Phacidiales
Phacidiales on kottseente selts.
Lea küla
Lea oli küla Tartumaal, ajalooliselt Halliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Halliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Halliku külaga.
Adrianoopoli lahing (378)
Adrianoopoli lahing peeti 378. aasta 9. augustil 13 kilomeetrit Adrianoopolist (tänapäeva Edirne) põhja pool. Rooma keisririigi Ida-Rooma keisri Valensi juhitud vägi ründas Adrianoopoli lähistel laagris olnud läänegootide väge, mida juhtis Fritigern. Roomlased löödi puruks, kaks kolmandikku nende väest ja keiser Valens hukkusid. pisi|250px|left|[[läänegoodid|Läänegootide peavoolu ränded]]
Tenet
"Tenet" on inglise-ameerika põnevusmärul. Filmi tootjad on rahvusvahelise meediaettevõtte WarnerMedia tütarettevõte Warner Bros. ning produtsent-režissöör Christopher Nolanile kuuluv ettevõte Syncopy Inc.
Adrianoopoli lahing (378)
Hunnide eest taanduvad läänegoodid oli Rooma riigi aladele lubanud 376. aastal Valens, kes lootis neid rakendada Rooma sõjaväes. Traakiasse asunud läänegootide tekkinud näljahädaga rasket olukorda kasutasid omakasu peal väljas olevad Rooma ametnikud ja goodid tõstsid mässu. Gootide mahasurumiseks küsis Ida-Rooma keiser Valens abi Lääne-Rooma keisrilt Gratianuselt.
Tenet
Filmivõtted algasid 2019. aasta mais ja toimusid seitsmes riigis: Eestis, Taanis, Indias, Itaalias, Norras, Inglismaal ning Ameerika Ühendriikides. Eesti võttekohtadeks on IMDb andmetel olnud Tallinna Linnahall, Laagna tee Tallinnas, Lasnamäel, Pärnu maantee Tallinnas, Paljassaare sadam, Kopli kaubajaam, Kumu kunstimuuseum, Liivalaia kohtumaja, Maarjamäe memoriaal Eesti poolseks produktsioonipartneriks oli Allfilm.
Adrianoopoli lahing (378)
Adrianoopoli lahing oli osa 376. kuni 382. aastani kestnud sõjast gootide vastu. Adrianoopoli lahingu kaotus vapustas Rooma maailma ning sundis lõpuks roomlasi gootidega läbi rääkima ja nende hõimu keisririigi piiridesse lubama. Uus keiser Theodosius I tegi mässajatega rahu ja seda rahu ei murtud kuni Theodosiuse surmani aastal 395.
Tenet
Filmitegijate jõudmist Eestisse peetakse Film Estonia programmi tulemuseks. Film Estonia toetuskava eesmärk on soodustada väliskapitali juurdevoolu Eestisse ning anda hoogu filmide tootmiseks Eestis. Välismaised filmitegijad võivad reeglite kohaselt saada tagasi 30 protsenti Eestis tehtud kulutustest, mis vastavad toetuskavas esitatud nõuetele. Christopher Nolani filmiprojekti Eestis tehtavad kulud ulatusid 16 miljoni euroni, seega toetuskava tagasimaksefondist eraldati Christopher Nolani projektile 5 miljonit eurot.
Film esilinastus Eestis 26. augustil 2020 ja tegi Eesti kinode avanädalavahetuse uue rekordi, kogudes esimese nädalaga 53 194 vaatajat. Christopher Nolani linateos oli ka 2020. aasta vaadatuim film Eesti kinodes, kogudes kokku lausa 160 627 kinokülastajat ning 1 157 882 eurot.
Vihren
Vihren (bulgaaria keeles Вихрен) on mägi Bulgaarias, kõrguselt riigi teine ja Balkani poolsaare kolmas mägi.
Kaevikupalavik
Kaevikupalavik (ka sääreluupalavik, viie päeva palavik, Volõõnia palavik; ladina keeles febris quintana) on nakkushaigus, mida kannavad edasi riidetäid, kelle kehas on bakter Bartonella quintana.
Haigus on ühe oma nimetusest saanud ilmselt sellest, et Esimese maailmasõja ajal oli see kaevikusõduritel väga tavaline haigus.
Metsanurga (Mustvee)
Metsanurga on paikkond Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Omedu külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (Hansu küla).
Per Olov Enquist
Per Olov Enquist (kirjanikunimena sageli P. O. Enquist; 23. september 1934 Hjoggböle – 25. aprill 2020 Vaxholm) oli rootsi kirjanik.
Eesti naiste meistrivõistlused võrkpallis
Eesti naiste meistrivõistlused võrkpallis on naistele mõeldud võrkpallivõistlused, mida korraldati aastatel 1925–1940 ja uuesti aastast 1992.
Võistlusi korraldab Eesti Võrkpalli Liit.
Conopsis
Conopsis on maoperekond, kes elavad peamiselt Mehhikos.
Klassifikatsioon
Perekonda Conopsis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Conopsis seisuga 28.12.2013.
Lindvistika ehk metsa see lingvistika
Mikita enda iseloomustust mööda on see "kolmas raamat ulguvate rehade triloogiast". "Lindvistika" kirjastuseks või ilmumiskohaks on raamatus märgitud "Välgi metsad".
Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis
Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis (lühend ESPVK) oli väliseestlaste partei, mis tegutses pärast Teist maailmasõda Rootsis. ESPVK oli Eesti Vabariigi ajal tegutsenud Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei jätk eksiilis.
1990. aastal ühines ESPVK koos veel mitme erakonnaga Eesti Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks.
Tartu Titans
Tartu Titans on ameerika jalgpalli klubi Tartus.
Klubi tegutseb MTÜ Tartu Sport all alates 2009. aasta sügisest. Klubi liikmed on osalenud Tallinn Tormi meeskonna ridades Soome II Divisjonis. 2010. aasta augustis osales võistkond Lätis toimunud "Open Flagfootball" turniiril, kus saavutati auhinnaline 3. koht.
Aire-sur-la-Lysi kanton
Aire-sur-la-Lysi kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Koosseis
2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 14 valla asemel 17 valda:
Moravský Krumlov
Moravský Krumlov (saksa keeles Mährisch Kromau) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Znojmo ringkonnas. Moravský Krumlov asub Brno kesklinnast ligikaudu 27 km edelas ja Znojmost umbes 29 km kirdes.
Moravský Krumlovit on esmamainitud 1289. aastal.
Teise maailmasõja lõpus pommitasid Moravský Krumlovit Nõukogude pommituslennukid 7. ja 8. mail 1945. aastal. Kannatada sai 383 maja 502-st, millest 113 hävis täielikult. Loss ja kihelkonnakirik pääsesid imekombel suurematest kahjustustest.
Graafi seosmaatriks
Graafi seosmaatriks on graafi esitav ja selle tippude arvule vastav ruutmaatriks E, mille elemendid "1" esitavad serva olemasolu tipupaari vahel ning elemendid "0" selle puudumist. Seda maatriksit on nimetatud ka naabruste maatriksiks. pisi|Graaf
Esitatud graafile vastav seosmaatriks E:
Tetjana Tšornovol
Tetjana Mõkolajivna Tšornovol (ka Tšornovil; ukraina keeles Тетяна Миколаївна Чорновол; sündinud 4. juunil 1979) on Ukraina ühiskonnaaktivist, poliitik ja ajakirjanik.
Elulugu
Ta avaldas kriitilisi ja paljastavaid artikleid Ukraina peaprokuröri Viktor Pšonka, president Viktor Janukovõtši, Ukraina Presidendi Administratsiooni juhi Sergi Ljovotškini, siseminister Vitali Zahhartšenko, Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri Andri Kljujevi ja teiste kõrgete riigiametnike kohta. Ööl vastu 25. detsembrit 2013 peksid kaks meest teel koju olnud Tšornovoli rängalt läbi.
Graafi seosmaatriks
Seosmaatriks on mõeldud küll graafi G esitamiseks, kuid mitte ainult.
Levinud on graafi spektri arvutamine kui seosmaatriksi omaväärtuste hulk, mis on graafi üks mittetäielikest invariantidest. Eksisteerib koguni spektraalne graafiteooria.
Uudne on aga graafi G seosmaatriksi E astendamine, mis tähendab selle maatriksi korrutamist iseendaga. On selgunud, et seosmaatriksite teatud astme n korral identifitseerib saadud E^n graafi elementaarsed sümmeetriaomadused vastavate tipupaari ja tipuorbiitide (-sümmeetriaklasside, positsioonide) näol.
Jahukasteliselaadsed
Jahukasteliselaadsed (Erysiphales) on kottseente selts.
Väikesed naised (film 2019)
"Väikesed naised" on 2019. aastal valminud draama- ja armastusfilm, mille režissöör ja stsenarist on Greta Gerwig. Film põhineb Ameerika kirjaniku Louisa May Alcotti samanimelise romaani esimesel ja teisel osal. Film esilinastus 25. detsembril 2019. aastal. Film oli nomineeritud kuuele Oscarile, millest võitis ühe parima kostüümidisaini eest.
Sisu
Filmi keskmes on neli õde – Meg, Jo, Beth ja Amy – ning nende elu lapsepõlvest täiskasvanuks sirgumiseni. Õdesid kehastavad Emma Watson (Meg), Saoirse Ronan (Jo), Eliza Scanlen (Beth) ja Florence Pugh (Amy). Kõrvalosi mängivad ka Timothée Chalamet (Laurie), Meryl Streep (tädi March) ja Laura Dern (ema Marmee).
Vaesuses virelev Marchide perekond elab 1860. aastate Ameerikas Concordis. Tüdrukute isa on Ameerika kodusõjas kaplan ning ema ja neli tütart peavad ise toime tulema. Ema Marmee annab endast parima, et tütred oleksid viisakad, heatahtlikud ja rahulolevad, kuid igal õel on omad pahed.
Vanim õde Meg on vastutustundlik ja hoolib oma perest väga, kuid igatseb salaja luksuslikku elu. Jo on julge ja loominguline, kuid tolle aja kohta liiga äkiline ja poisilik. Pere kullatükki Bethi hoiab tagasi häbelikkus. Pesamuna Amy on loominguline ja nutikas, kuid ärahellitatud ja pirtsakas.
Filmi lõpuks on õdedest saanud noored naised. Meg saab kaksikud, Jo kihlub saksa professoriga ja tal õnnestub lasta avaldada oma esimene raamat ning Amy abiellub salaja Lauriega, kes noorimat õde viimaks uues valguses nägi. Gerwig jättis meelega filmi lõpu, täpsemini Jo kihlumise, pisut ähmaseks, sest Alcott tahtis, et Jo jääkski vallaliseks. Seega on filmil justkui kaks lõppu: see, kus Jo tõesti kihlub, ning see, kus Jo jutustab vallalise autorina kirjastajale iseenda moonutatud elulugu.
Kõrk Värav (Osmanite õukond)
pisi|Imperiaalvärav (Bâb-ı Hümâyûn) [[İstanbulis, mis viib Topkapi palee kõige välimisse sisehoovi, oli kuni 18. sajandini tuntud kui Kõrk Värav.]] pisi|Tänapäevase Kõrgi Värava sissepääs palee-esisel Kõrk Värav (ka Kõrge Värav; osmanitürgi keeles باب عالی ehk Bāb-i ʿĀlī või Babıali) on Osmanite impeeriumi keskvalitsuse ja selle diplomaatia sünekodeetiline metonüüm. Selle kontsept on omakorda viidanud Ḳosṭanṭīnīye linnale (tänapäevane İstanbul) kui Osmanite võimukeskusele.
Väikesed naised (film 2019)
Filmi saamislugu
Gerwig võttis ühendust Amy Pascaliga (produtsent ja endine Sony Picturesi juht), kellele avaldas muljet Gerwigi lähenemisviis – uus adaptsioon pidi olema nii uudne kui ka ajatu. Gerwig sai Hollywoodilt loa stsenaariumi kirjutamiseks, kuid "Väikeste naiste" valmimist segas Gerwigi eelmine projekt ehk 2017. aastal linastunud "Lady Bird". Gerwigi esimene film osutus aga väga edukaks ja Hollywood pakkus talle võimalust adaptsiooni projektiga jätkata.
Kuna film on ajalooline ehk kostüümidraama, oli oluline leida disainer, kes suudaks kombineerida 1860. aastate Ameerika moetrendid ja nelja õe iseloomuomadused. Gerwig usaldas oma projekti kostüümidisainer Jacqueline Durrani kätte. Kostümeerimine oli Durrani sõnul aeganõudev väljakutse, sest filmis on üle 75 ainulaadse rõivakomplekti. Durran riietas iga näitleja oma tegelase nii-öelda tunnusvärvi ning rõhutas eri toonidega lapsepõlve ja hilisema elu kontrasti.
Adaptsiooni loomisse andsid oma panuse ka produtsendid Denise Di Novi, Amy Pascal ja Robin Swicord, operaator Yorick Le Saux, toimetaja Nick Houy ning lavastuse kujundaja Jess Gonchor. Filmi omapärase ja meeleoluka muusika autor on Alexandre Desplat.
Jess Gonchor valis võttepaigaks USA Massachusettsi osariigis asuva Concordi, kuhu ehitati Marchide kodu. Võtteproovid algasid 2018. aasta oktoobris ja filmimine kestis kolm kuud. Gerwig oli filmimise ajal lapseootel, kuid hoidis seda saladuses, et see meeskonna tähelepanu kõrvale ei juhiks. Filmi esialgse versiooni monteerimiseks oli aega kõigest seitse nädalat ning Gerwigi laps sündis vaid 24 tundi pärast filmi valmimist.
Osatäitjad
pisi|püsti|Režissöör Greta Gerwig ja peaosatäitja Saoirse Ronan Hollywoodis intervjuud andmas Uue adaptsiooni edu sõltus muuhulgas kuulsate Marchi õdede osatäitjatest. Peategelase ehk äkilise ja kirgliku Jo osatäitjaks osutus Saoirse Ronan, kes mängis peaosa ka "Lady Birdis". Gerwig tunnistas, et ei olnud kindel, kas Ronan peaks kahes filmis järjest peategelast mängima, kuid Ronan võttis ise Gerwigiga ühendust ja väljendas tugevat soovi Jod mängida. Ronani innukus muutis viimaks Gerwigi meelt.
Ülejäänud õdesid kehastasid Emma Watson (Meg), Eliza Scanlen (Beth) ja Florence Pugh (Amy). Tädi Marchi mängis Meryl Streep, kes nõudis, et Gerwig rõhutaks romaani feministlikku sõnumit. Streep täiendas Gerwigi loal ise ka stsenaariumit. Rolle jagades hindas Gerwig nii Streepi kui ka teiste osatäitjate aktiivset feminismi. Naabripoiss Laurie rolli valiti Timothée Chalamet, kes sobis oma naiselikuma välimusega vastandama poisilikku Jod. Ema Marmeed kehastas Laura Dern.
Retseptsioon ja auhinnad
Gerwigi adaptsioon esilinastus Ameerika Ühendriikides 2019. aasta 25. detsembril ehk jõulupühade ajal ning vastuvõtt oli ülimalt soe. Filmi piletitulu oli kokku 218,8 miljonit dollarit. Kriitikud kiitsid filmi tempokat dialoogi, Jacqueline Durrani disainitud kostüüme ning Gerwigi mittelineaarset narratiivi, mis vastandab mineviku- ja olevikustseene. Samuti tunnustati arvustustes Saoirse Ronani ja Florence Pugh' etteasteid ning filmi hubast õhkkonda.
Mõnede arvustajate sõnul oli valitud näitlejate komplekt pisut kummaline. Selle kriitika peamiseks põhjuseks võib pidada asjaolu, et Marchi õdede osatäitjad ei vahetu. Samad näitlejannad kehastavad oma tegelasi nii laste kui ka noorte naistena ning selle tõttu võib film kohati ebaselge tunduda. Samuti tekitas segadust Gerwigi mittelineaarne narratiiv ehk ajas edasi-tagasi liikumine.
Film oli 2020. aastal Oscari nominent kuues kategoorias: parim film (Amy Pascal), parim naispeaosatäitja (Saoirse Ronan), parim naiskõrvalosatäitja (Florence Pugh), parim kohandatud stsenaarium (Greta Gerwig), parim kostüümidisain (Jacqueline Durran) ja parim filmimuusika (Alexandre Desplat). Film võitis kostüümidisaini eest ühe Oscari. Durrani tunnustati 2020. aastal ka Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia parima kostüümidisaini auhinnaga.
Edirne
Edirne (ajaloolise nimega Adrianoopol) on linn Ida-Traakias (Türgi Euroopa-osas), Kreeka ja Bulgaaria piiri lähedal. Edirne on Edirne provintsi pealinn.
Linn rajati Adrianopolisena (Aδριανούπολις), nimetatuna Rooma keisri Hadrianuse auks.
Adrianoopol oli aastatel 1365 kuni 1453 Osmanite riigi pealinn.
Hinnanguline rahvaarv 2010. aastal oli 138 793.
Zillertal
thumb|upright=1.35|[[Uderns Zillertalis]]
Zillertal ("Zilleri org") on org Austrias Tiroolis, kus voolab Zilleri jõgi. See on kõige laiem org Inntalist ("Inni orust") lõunas ja laenab oma nime Zillertali Alpidele, tugevalt liustikega kaetud Alpide osale, kus ta asub. Tuxi Alpid asuvad läänes, samas itta jäävad Kitzbüheli Alpide madalad rohused tipud.
Zillertal on üks turistide poolt enimkülastatud orualasid Tiroolis. Selle suurim asula on Mayrhofen.
Geograafia
thumb|[[Zillertali Alpid: Olpereri lõunakülg]]
Zillertal hargneb Inntalist Jenbachi juures, umbes 40 km Innsbruckist kirdes, kulgedes enamasti põhja-lõuna suunas. Zillertal ulatub Strassi külast Mayrhofenini, kus see jaguneb neljaks väiksemaks oruks, Tuxertal ja hõredalt asustatud niinimetatud Gründe – Zamsergrund, Zillergrund ja Stilluppgrund. Tee peal hargneb veel kaks Gründet ja Gerlostal, mis viib Gerlosi kuruni ja Salzburgi.
Ajalugu
Varaseimad kirjalikud ülestähendused Zillertalist pärinevad aastast 889, kui Arnulf Kärntenist andis Salzburgi peapiiskopile maa "Cilarestalis". Oru omand jagati piki Zilleri jõge. Isegi täna on see jaotus näha, kui kirikud jõe paremal kaldal on üldiselt roheliste tornidega ja kuuluvad Salzburgi diötseesi, samas kirikud vasakul kaldal on punaste tornidega ja kuuluvad Innsbrucki diötseesi.
1248. aastal omandasid maa Zillerist läänes Tirooli krahvid, samas maad Zillerist idas panditi Rattenbergi isandate poolt aastatel 1290–1380 tagatisena Tirooli krahvidele. 1504. aastal, kui nii Tirooli krahvkonnas kui ka Salzburgi peapiiskopkonnas domineerisid Habsburgid, ühendati Zillertal keiser Maximiliani alla ja pandi Tirooli/Salzburgi ühisvalitsemise alla.
1805. aastal lõpetas Pressburgi rahu Kolmanda koalitsiooni sõja ja sundis Austriat Tirooli Baierile loovutama. Lepingu tagajärjel loeti Zillertal Salzburgi osaks ja jäi seega Austriale. Sellest hoolimata ühines Zillertali rahvas 1809. aasta Andreas Hoferi Tirooli mässuga Zilleri silla lahingus (14. mai). Hiljem sel aastal suruti mäss maha ja Zillertal läks lühikeseks ajaks Baierile, kuni Viini kongressini aastatel 1814/1815.
thumb|Zillertal u 1898
Kuigi Salzburgi peapiiskoppide suhteliselt leebe hoiak võimaldas nende maadel reformatsioonist alates väikeste protestantismipesade loomist, rõhuti järelejäänud protestante Habsburgide võimu all 19. sajandil karmimalt. 1837. aastal lahkus 437 Zillertali protestanti orust pärast seda, kui neile anti valida, kas loobuda Augsburgi usutunnistusest või emigreeruda Sileesiasse, kus Friedrich Wilhelm III pakkus neile maad ja eluaset Erdmannsdorfi lähedal (nüüd Mysłakowice Lääne-Poolas).
1902. aastal ehitati Zillertali raudtee, mis tänapäevalgi Jenbachi ja Mayrhofeni vahel kulgeb, avades oru, mille majandus tugines varem peamiselt põllumajandusel ja kaevandamisel, kaubandusele ja turismile. Aastatel 1921–1976 kaevandati Schrofeni alpikarjamaade ja Wangli almeni ümber Tuxertali kohal magneesiumkarbonaati (ja hiljem volframit). Rohkem kui 9 km pikka köistee konveierit kasutati maagi transpordiks Zillertali raudtee kaubajaama all orus.
Zillertal oli tuntud oma rändkaupmeeste, "taluarstide" ja laulvate perekondade poolest. 19. sajandi teises pooles kerkisid varjupaigad ja loodi rajad, kui ronimine muutus mass-spordiks. Piirkonna arendamine turismiks algas aastal 1953/1954 Gerlossteini suusapiirkonna ehitamisega (täna Zillertal Arena), millele varsti järgnesid teised tõstukid ja Mayrhofner Penkenbahni avamine aastal 1954. Hüdroenergia kasutamine algas 1970. aastatel.
Majandus
thumb|Saeveski Fügenis ja kaubarong [[Zillertali raudteel]]
20. sajandi teises pooles, pärast kaevandamise lõpetamist orus muutus turism piirkonnas domineerivaks majandustegevuseks. 2003. aastal jäid turistid orgu kokku 6 miljoniks ööbimiseks, enamasti talviste spordiürituste ajal. Pärast ühendamisfaasi, kui 1990. aastatel ja 2000. aastate alguses ehitati tõstukid, on seal orus nüüd 4 suurt suusakeskust ja 3 väiksemat filiaali, koos rohkem kui 170 tõstuki ja rohkem kui 630 km laskumisnõlvadega.
Traditsiooniline põllumajandus – peamiselt kari, meierei ja mõned lambafarmid Alm-karjamaadel – on ikka veel laialdane ja suur saeveski Fügeni külast väljas on märk puidutööstusest, mis mängib samuti olulist rolli. Piirkonna äärealadel on mitu vabrikut. 4 suurt veehoidlat Gründes varustavad veega kokku 8 hüdroelektrijaama, mis toodavad veidi rohkem kui 1200 GWh aastas.
Kultuur
Zillertal on eriti tuntud oma muusikaliste traditsioonide poolest. Näiteks on mainitud mitut rändlaulikute ja orelimeistrite perekonda orust jõululaulu Püha öö levitamisel kogu maailmas 19. sajandil ja 20. sajandi alguses. Üsna hiljuti saavutas bänd Schürzenjäger tohutut edu saksakeelsetes riikides oma Volksmusik ja popi ristandseguga.
Katoliku kirik
Enamus rahvastikust kuulub katoliku kirikusse, mis mängib sotsiaalkultuurilises elus olulist rolli.
Protestantism
Pärast reformatsiooni arenes Zillertalis välja elav protestantlik liikumine. Katoliku kiriku poolt oli vaenulikkust, mis lõppes Zillertali protestantide sunnitud väljarändega 1837. aastal. Tänapäeval on mõned väikesed protestantlikud kogudused Mayrhofenis, Jenbachis ja Schwazis.
Rakvere vald
Rakvere vald on haldusüksus Lääne-Virumaal. See moodustati 2017. aastal senise Rakvere valla ja Sõmeru valla ühinemisel. Rakvere vald kaardub liblikakujuliselt ümber Rakvere linna.
Rakvere vald on elanike arvult Eesti üks väiksemaid omavalitsusüksusi, olles suuruselt 53. omavalitsusüksus (Eestis on kokku 79 omavalitsusüksust).
Rakvere valla elanikest palgatöötajate keskmine brutopalk kuus oli 2022. aastal 1405 eurot. Selle näitajaga ollakse omavalitsuste lõikes keskmike seas ehk 36. kohal. Ka Lääne-Virumaa omavalitsuste lõikes ollakse keskmise palgatasemega.
Juhtimine, eelarve ja haldusorganid
Rakvere vallavanem on Maido Nõlvak. Rakvere Vallavalitsus on 6-liikmeline ja 2021. aasta 20. detsembri seisuga kuuluvad sinna: Maido Nõlvak (vallavanem), Viktor Häninen, Janek Seidelberg, Reimo Moor, Nele Rogenbaum ja Külli Õisma.
Rakvere Vallavolikogu on 19-liikmeline ning koosneb kahe erakonna ja ühe valimisliidu liikmetest. Vallavolikokku kuuluvad:
Valimisliit Üheskoos:
Eesti Konservatiivne Rahvaerakond:
Isamaa Erakond:
Rakvere vallas on 5 alalist komisjoni: revisjonikomisjon, maaelu- ja kogukonnakomisjon, haridus- ja noorsootöökomisjon, majandus- ja ettevõtluskomisjon, eelarv- ja arengukomisjon, sotsiaal-, tervishoiu-, elanikkonnakaitse komisjon, kultuuri- ja spordikomisjon.
2020. aastal olid Rakvere valla eelarve tulud 9,7 miljonit eurot. Selle näitaja alusel on Rakvere vald Eesti omavalitsusüksuste seas suuruselt 53. kohal. Rakvere vald on üks seitsmest omavalitsusüksusest, millel ei ole netovõlakoormust.
Asustus
Vallas on neli alevikku (Lepna, Näpi, Sõmeru, Uhtna) ja 47 küla: Aluvere, Andja, Aresi, Arkna, Eesküla, Järni, Jäätma, Kaarli, Karitsa, Karivärava, Karunga, Katela, Katku, Kloodi, Kohala, Kohala-Eesküla, Koovälja, Kullaaru, Kõrgemäe, Lasila, Levala, Muru, Mädapea, Nurme, Paatna, Papiaru, Päide, Rahkla, Raudlepa, Raudvere, Roodevälja, Rägavere, Sooaluse, Sämi, Sämi-Tagaküla, Taaravainu, Tobia, Toomla, Tõrma, Tõrremäe, Ubja, Ussimäe, Vaeküla, Varudi-Altküla, Varudi-Vanaküla, Veltsi ja Võhma.
Valla vapp
pisi|Rakvere valla lipp Vapikilp on sinine. Vapi põhitunnuseks on sinisel pinnal vertikaalselt paiknev kuldne viljapea kahe kuldse ringi (kuldraha) vahel. Vapikilbi sinine värv viitab Virumaa vapivärvile. Kuldne viljapea sümboliseerib viljakat maad ning paikkonna põhitegevusala – põllumajandust. Kuldrahad osutavad maapõuerikkustele (fosforiit, paas), samuti ümbruskonna aardeleidudele.
Valla lipp ja viir
Lipu kirjeldus: valge ja sinisega kaldjaotatud väljal (I) kaks valget rihma ja (II) roheline tammelehepaar. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3, normaalsuurus 100 × 150 cm.
Kaera (täpsustus)
Kaera on Eesti kohanimi:
Rakvere vald
Valla lipp ja viir
Viiru kirjeldus: kujundus on tuletatud lipu järgi. Soovituslik pikkus on 1/3 kuni 1/2 masti pikkusest, normaalsuurus 35 × 300 cm (6–9 m mastile).
Lauavimpel
Lauavimpel on tuletatud valla vapi ja lipu järgi. Enamlevinud mõõt on 18 × 12 cm.
Loodus
Talilinnuloenduse raames Rakvere valla territooriumil märgatud linnud on: rasvatihane, koduvarblane, talvike, salutihane, hallvares, suur-kirjurähn, leevike, harakas, hakk, rohevint, põhjatihane, puukoristaja ja hiireviu. Valla territooriumil asub ka merikotka pesa.
Valla territooriumil on märgatud järgnevaid ulukeid: metskits, valgejänes, rebane, põder, ilves, punahirv ja metssiga.
Kunda ja Selja jõgedel on saarma pesitsuskohti. Samuti elab neil jõgedel kobras.
Kaitstavatest seeneliikidest on valla territooriumil Eesti leht-kobartoriku kasvukoht.
Rahvastik
pisi|Rakvere valla rahvastikupüramiid 2021 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas vallas rahvuste lõikes 5260 eestlast, 281 venelast, 68 ukrainlast, 48 soomlast ja 87 muude rahvuste esindajat. See tähendab, et valla elanikest on 92% eestlased, 5% venelased, 1,2% ukrainlased, 0,8% soomlased ja 1,5% muude rahvuste esindajad.
Võrreldes teiste Eesti omavalitsusüksustega on Rakvere vallas pensionäride osakaal suhteliselt madal. Rakvere valla elanikest moodustavad pensionärid 22,7%. Selle näitaja poolest ollakse Eestis omavalitsusüksuste seas 59. kohal.
Rakvere vallas on ka puudega isikute osakaal Eesti omavalitsusüksuste üks madalamaid. Vaid 7,4 protsendil Rakvere valla elanikest on diagnoositud puue (Eestis on keskmiselt diagnoositud puue 9,3% elanikest). Kõige enam on diagnoositud liikumispuuet (42% juhtudest).
Haridus
Rakvere vallas tegutseb viis kooli, neist neli on põhikoolid (Sõmeru Põhikool, Uhtna Põhikool, Lasila Põhikool, Näpi Kool) ning üks on lastead-algkool (Veltsi Lasteaed-Algkool).
Rakvere vallas omandas 2023. aasta seisuga statsionaarses õppes haridust 448 last ja noort.
Ettevõtlus
Iga viies (22%) Rakvere valda registreeritud tegutsev ettevõtete tegutseb ehituse valdkonnas. Põllu- ja metsamajanduse valdkonnas ning töötlevas tööstuses, kummaski tegutseb 15% ettevõtetest. Muudest valdkondades tegutseb igasühes alla 14% ettevõtetest. Valda registreeritud ettevõtete tegevusvaldkondade lõikes on valla suurim tööandja töötlev tööstus, millele järgneb hulgi- ja jaekaubandus. Tegutsev on ettevõte, kellel on töötajad või käive. Tööandjate töötajate arv on piirkonda registreeritud tööandjate töötajate arv kokku.
Rakvere valda registreeritud juriidilistest isikutest suurimad tööandjad on toodud järgnevas tabelis.
Sport
Rakvere vallas tegutsevad järgnevad spordiorganisatsioonid: MTÜ Sõmeru Racing, MTÜ Aluvere Ring, MTÜ Punnvõrr, MTÜ Rallirada, Suusaklubi Telemark, MTÜ LK Dressage, MTÜ MiMeNo, MTÜ Tõrremäe Võrkpalliklubi, SOPS Mittetulundusühing, Sõmeru Korvpall, Sõmeru tüdrukute käsipalliring.
Vallas asuvad iga kooli juures spordiväljakud või staadionid, võimlad, jõusaalid. Sõmerult leiab ka jõulinnaku ja kettagolfi raja. Uhtnast heiteväljaku ja palliplatsi. Lisaks veel mitmed suusa- ja liikumisrajad, spordiplatsid, kergliiklusteed ja tervisepargid.
Sõmeru keskusehoones korraldatakse erinevaid treeninguid nii noortele kui ka eakatele nagu bodyfit, zumba ja eakate võimlemine.
Kultuur
Rakvere vallas on kolm raamatukogu: Sõmeru raamatukogu, Lepna raamatukogu ja Uhtna raamatukogu.
Rakvere valla vapiürituseks on Maaelufestival, mis on välja kasvanud üritusest nimega Lambafestival. 2013 sai teoks esimene Sõmeru lambafestival, mis köitis suure hulga osalejate ja külaliste tähelepanu. Ürituse käigus toimus näiteks lammaste paraad läbi Sõmeru aleviku ning demonstreeriti professionaalsete Uus-Meremaa pügamismeistrite tööd, lisaks toimusid lambatoodete laat, näitused, õnneloos, võistlused, kultuuriprogramm, erinevad töötoad ja pakuti lambalihatoite. Kolmel aastal korraldati Sõmerul Lambafestivali, misjärel nimetati üritus ümber Maaelufestivaliks.
Suursündmusele on eelnenud mitmed lisaüritused – jõululaat, teabepäevad aiapidajatele, kohaliku toidu tootjatele, ettevõtjatele, maamuuseumide päev jm.
Traditsioonilisteks üritusteks vallas on kaunite kodude tunnustamine ja piirkondade kalendri välja andmine. Tunnustatakse ka parimaid õpilasi, õpetajaid, kultuuritöötajaid ning vallaelu edendajaid. Lisaks toimub vallas Eesti Vabariigi aastapäeva pidulik tähistamine koos valla aumärkide üleandmisega. Aastaringselt korraldatakse näitusi, kontserte ja tantsuõhtuid.
Kaks korda aastas, emadepäeva ja isadepäeva paiku, peetakse beebide lusikapidu, kus värsked vallakodanikud saavad kingiks oma esimese hõbelusika.
2019. aastal käivitus Kirju Liblika ürituste sari: kolmepäevane jalgrattamatk mööda valla piiri ja seiklusorienteerumine sügisel. 2020. aasta augustis on taas plaanis jalgrattamatk ja suvepäevad. Ettevõtmise nimetus tuleneb Rakvere valla kujust.
2019. aasta juunis peeti Uhtna Kuuse Ehtimise talgupäev, mil laulupeoks valmistudes värviti üle Rakvere linnalt kingiks saadud jõulukuusk.
Traditsiooniks soovitakse kujundada maal elamise päev, mis leiab aset septembris. See on üle-eestiline algatus, mille eesmärk on tõsta teadlikkust maal elamise eelistest ning tutvustada maapiirkondades pakutavaid avalikke teenuseid. Rakvere vald kuulus 2019. aastal korraldustoimkonda.
Rakvere vallas korraldavad üritusi ka külaseltsid.
Vaatamisväärsused
Rakvere valla minevikupärandisse kuuluvad mitmed mõisad, mis moodustavad kuldse mõisaringi ümber Rakvere linna. 2012. aastal on koondatud raamatusse inimeste hoolega hoitud vanad fotod ning lood 124 objekti kohta, mis väärivad mäletamist ning edasiandmist tulevastele põlvedele. Raamat sisaldab kolme Sõmeru valla piirkonna (Uhtna-Sämi-Kohala-Varudi, Ubja-Aresi-Toomla-Andja ning Sõmeru-Kaarli-Vaeküla-Rägavere) pärandobjektide fotosid ja lugusid.
Vangi dilemma
Vangi dilemma (ka vangide dilemma; inglise keeles prisoner's dilemma, prisoners' dilemma) on sotsioloogias ja politoloogias kasutatav mõiste, millega kirjeldatakse olukorda, kus osapooltel tuleb parima tulemuse saavutamiseks teha koostööd ja üksikhuvidest loobuda.
Vangide dilemma analüüs näitab, et kui üks osapool oma kasusid maksimeerib, siis altruistlikult käituv osapool saab kõige rohkem kahju.
Vangide dilemma kerkib esile ka globaalprobleemide lahendamisel, kus parima lahenduse nimel peaksid riigid (vm üksused) tegema koostööd ja loobuma isiklikust (või ühe riigi) kasumi maksimeerimisest.
Dilemma sisu
Kaks vangi on ülekuulamisel. Kui mõlemad süüalused vaikivad, ei saa kohus kummalegi määrata maksimumkaristust ning mõlemad saavad vaid aasta karistust. Kui üks teise peale keelt kannab, pääseb ta vabaks, teine saab aga 10 aastat. Mõlema ülestunnistuse puhul ootab mõlemat vaid viis aastat. Dilemma seisneb asjaolus, et mõlema vaikimine annab mõlemat vangi arvestades parima tulemuse, kuid samas on lihtne argumenteerida reetmise kasuks. Nimelt kui vang A arvab, et B ta reedab, on ka vangil A mõttekas reeta (siis istub ta vangis 10 aasta asemel 5). Kui vang A usub, et vang B vaikib, siis on mõttekas ikkagi ta reeta, sest sellisel juhul pääseb vang A puhtalt, mitte ei pea ühte aastat vangis veetma.
Ede Kurreli preemia
Ede Kurreli preemia (ka Eesti Metallikunstnike Liidu aastapreemia) on tähtsaim Eesti ehtekunstipreemia, mida annab välja Eesti Metallikunstnike Liit alates 1998. aastast.
Preemia laureaat otsustatakse eelmise kalendriaasta tegevuste alusel. Kuni 2012. aastani rahastas preemiat Eesti Kultuurkapital. Pärast seda on Eesti Metallikunstnike Liit leidnud laureaadi oma liikmete hulgast, hinnates nende töö aktiivsust, laiahaardelisust, samuti atraktiivsust ja kvaliteeti. Preemiasummaga käib kaasas Ede Kurreli valmistatud vaskvorm, mida iga laureaat omapoolse detailiga täiendab.
Schladmingi Tauern
thumb|Preber
Schladmingi Tauern (saksa: Schladminger Tauern) on Austria Kesk-Alpide alammäestik Ida-Alpides. Koos Radstadti Tauerni, Rottenmanni ja Wölzi Tauerni ning Seckau Tauerniga moodustab Schladmingi Tauern suurema Madal-Tauerni mäestiku. Mäed asuvad Austria Salzburgi ja Steiermargi liidumaadel. Selle kõrgeim tipp on Hochgolling (2862 m).
Schladmingi Tauern asub Madal-Tauerni keskosas Sölki kuru (idas) ja Radstadti Tauerni kuru (läänes) vahel. Nimi tuleb Schladmingi linnalt Ennsi orus.
Schladmingi Tauern külgneb järgmiste teiste Alpide mäestikega:
thumb|Hochgolling vaadatuna Landawirsee hütist thumb|Hochwildstelle vaadatuna edelast thumb|Klafferkessel
Alamrühmad
Schladmingi Tauern jaguneb kuueks alamrühmaks (läänest itta):
Judrėnai
Judrėnai on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Judrėnai valla halduskeskus. Alevis on kool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on puidust kirik aastast 1780
Ajalugu
Judrėnai mõisa on esimest korda mainitud aastal 1561, alevit aga XVI sajandi alguses. Aastal 1780 valmis sealne kirik, kus asub 10 kunstimälestist. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus.
Paldiski Nikolai kogudus
pisi|300px|Paldiski Nikolai kirik EELK Paldiski Nikolai kogudus on luterlik kogudus Paldiskis.
Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Merle Prass-Siim, organist Olga Gams. Juhatuse esimees on Evi Prass.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Paldiski Nikolai kirikus.
Õpetajad
Vt. Paldiski Nikolai koguduse vaimulikud
Algselt kasutas Paldiski Nikolai kogudus esimese kirikuna kirikuks kohandatud kroonumaja. Luterlikke jumalateenistusi peeti Paldiskis 1770. aasta kevadest, algul renditud kahekorruselises puumajas, mille kogudus ostis 1775. aasta sügisel. 1840. aasta juunis pandi nurgakivi Johann Schellbachi projekteeritud klassitsistlikule Paldiski Nikolai kiriku kirikuhoonele, mis sai Nikolai nime Myra piiskopi Nikolause ja Venemaa keisri Nikolai I auks. Paldiski Nikolai kiriku ühelöövine kirikuhoone valmis 1841. aastal.
Kaevandusgaas
Kaevandusgaas (inglise firedamp) on süttimisohtlik gaas, mida eritub söemaardlates.
Enamasti on see gaas keemiliselt metaan.
Tohvri nina
Tohvri nina (ka Tohvri neem) on 0,24 hektari suurune saar Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tohvri külas Tohvri lahes. Saare rannajoone pikkus on 296 meetrit.
Saar kuulub Vanamõisa lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ümarmürkel
Ümarmürkel (Morchella esculenta) kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seen on leitav ka Eestis ning tegemist on söödava seenega. Esinemisajaks on aprill-juuni.
Välimus
Värvus varieerub kollakashallist kollakaspruunini. Kübar on kerajas kuni munajas ning mustriliselt korrapäratu kärg. Jalg on alusele jämenev, värvuselt valkjas ja seest õõnes. Eoskotid on kujult silindrilised ja eospulber esineb tume-kollasena.
Kasvukoht
Meelsamateks kasvukohtadeks on ümarmürklil aiad, pargid, kalmistud, metsaservad ja puisniidud. Eestis on kõige suurem tõenäosus kohata saartel ning Põhja- ja Lääne-Eestis, teistes paikades on pigem haruldus.
Trepimäe järv
Trepimäe järv (ka Porijärv) on järv Valgamaal Pilkuse külas, Otepäält 2 km ida pool.
Trepimäe järve pindala on 1,1 ha.