cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Derrick Rose
NBA karjäär
Derrick Rose'i valis 2008. aasta NBA draft ' ist esimesena Chicago Bulls. Hooajal 2010/11 keskmiselt 25 punkti, 4,1 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu kogunud Rose võitis 22-aastaselt ajaloo noorima mängijana NBA kõige väärtuslikuma mängija auhinna.
Kogu karjääri tõsiste vigastustega maadelnud Rose mängis aastatel 2008–2016 Bullsis, misjärel esindas lühikest aega New York Knicksi, Cleveland Cavaliersi ja Minnesota Timberwolvesi. 2019. aasta juulist Detroit Pistonsi rivistusse kuulunud Rose vahetati 2021. aasta veebruaris endisesse koduklubisse New York Knicksi.
Rahvuskoondis
Rose võitis USA rahvuskoondise koosseisus 2010. ja 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlustel kuldmedali.
Vaata ka
NBA drafti esimeste valikute loend
Beitēni
Beitēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla idaosas. Beitēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,8 ning Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Rūdolfs Bangerskis
pisi|Rūdolfs Bangerskis Rūdolfs Bangerskis (21. juuli 1878 – 25. veebruar 1958 Oldenburg) oli Venemaa, Läti ja Saksamaa sõjaväelane ning Läti Vabariigi poliitik (aastatel 1926–1928 Läti kaitseminister).
Ta sündis praeguse haldusjaotuse järgi Taurupe vallas Ogre piirkonnas. Ta lõpetas aastal 1895 Jaunjelgavas linnakooli ja aastal 1901 Peterburis Vladimiri sõjakooli. Aastal 1914 lõpetas ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemia.
Aastal 1895 asus ta teenistusse vabatahtlikuna Riia allohvitseride õppepataljoni. Augustist 1897 3. septembrini 1898 teenis ta 37. jalaväediviisi 145. Novotšerkasski keiser Aleksander III nimelises jalaväepolgus. Pärast Vladimiri sõjakooli teenis ta 93. Irkutski jalaväepolgus.
Haa keel
Haa keel on bantu keelte J-rühma kuuluv keel, mida räägivad haad Tansaanias Kigoma piirkonnas.
Kõnelejaid oli 2001. aastal 990 000.
Haa keel on väga sarnane rundi ja ruanda keelega. Neid on peetud ka ühe keele murreteks.
Haa keeles on 16 nimisõnaklassi ja keeruline verbimorfoloogia.
Gudrun Stig Aagaard
Gudrun Stig Aagaard (13. jaanuar 1895 Torslunde kihelkond – 19. aprill 1986 Kopenhaagen) oli taani tekstiilidisainer, üks taani kangatrüki pioneere.
Ta õppis kudujaks Naiste Joonistus- ja Kunsttööstuskoolis (Tegne- og Kunstindustriskolen for Kvinder) 1922–1923 ning Lyoni õppeasutuses Académie des Beaux-arts des Tissus. Ta käis õppereisidel Inglismaal, Prantsusmaal ja Saksamaal. Ta sai inspiratsiooni ajaloolistest tekstiilidest, eriti vanadest taani sitsitrükkidest.
Aastal 1928 asutas ta oma trükitöökoja.
Ta tegi üle 50 aasta koostööd seltsiga Haandarbejdets Fremme.
Kõdrassivka
Kõdrassivka (ukraina keeles Кидрасівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 639.
Hénu
pisi|Loss
Hénu on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
pisi|tühi|
Lajos (eesnimi)
Lajos on ungari mehenimi, mis koosneb nimedest Ludwig.
Sumkajõti FK
Sumkajõti FK (aserbaidžaani keeles Sumqayıt Futbol Klubu; Sumqayıt FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Sumqayıt. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Telšiai piiskopkond
pisi Telšiai piiskopkond (leedu Telšių vyskupija, ladina Dioecesis Telsensis) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Kaunase peapiiskopkonnale. Piiskonda jäävad Šilalė, Tauragė, Šilutė, Klaipėda, Skuodase, Kretinga, Akmenė, Mažeikiai, Plungė ja Telšiai rajoonid, Jurbarkase rajooni lääneosa, Rietavase, Neringa ja Pagėgiai omavalitsus ning Palanga ja Klaipėda linn.
Piiskopi residents on Telšiais ja katedraaliks on Telšiai Antoniuse katedraal. Piiskopkonna aladele jääb ka varem katedraalistaatusega olnud Varniai Peeter-Pauli kirik. Diötsesaanpiiskop on 2017. aastast Kęstutis Kėvalas.
Telšiai piiskopkond asetseb Leedus riigi lääneosas. See piirneb idas Šiauliai piiskopkonnaga ja Kaunase peapiiskopile otseselt alluvate aladega.
Piiskopkonna pindala on 13 373 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 541 765 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 77,7%. Piiskopkonna territooriumil on 79 kogudust.
Ajalugu
Telšiai piiskopkonna eelkäijaks on Medininkai piiskopkond, mille lõi Vytautas aastal 1417. XIII sajandi lõpuks kuulus sellesse kümme dekanaati. Hiljem muudeti selle nimetus Žemaitija piiskopkonnaks. Algselt oli selle keskuseks Varniai, Aastal 1840 nimetasid tsaarivõimud Žemitija piiskopkonna ümber Telšiai piiskopkonnaks, ent paavst seda otsust ametlikult ei tunnistanud. Jaanuariülestõusu viidi tsaarivõimude initsiatiivil piiskopkonna keskus Varniaist üle Kaunasesse. Paavst lõi vastuseks selle baasil Kaunase peapiiskopkonna; aastal 1915 loodi selle läänepoolsemast osast uus Telšiai piiskopkond.
Seneca maakond
thumb|Asend Ohio osariigis Seneca maakond (Seneca County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°13' N, 83°13' W.
Kõrgtööd
pisi|Kõrvalisi isikuid ohustav kõrgtöö Tartus – ümbruskond on piiramata. Tiheasustuses tuleks ohtlike puude langetamiseks palgata [[Puuhooldus|arboristid.]] pisi|Kõrgtööline Tartu Tigutornil 2017. aastal. Kõrgtöid tehakse olukorras, kus inimene on ohutust pinnast vähemalt kaks meetrit kõrgemal ja võib kukkudes end vigastada. Näiteks töötatakse maapinnast kõrgemal, võidakse kukkuda üle objekti ääre või läbi hapra pinnase, võidakse kukkuda maapinnal olevasse auku.
Telšiai piiskopkond
Ajalugu
Aastal 1924 avati endise bernardiinide kloostri ruumides vaimulik seminar. Moodustati neljast prelaadist ja neljast kanoonikust kapiitel ning kuuria.
Seneca maakond
Maakonna pindala on 1432 km², millest 5 km² moodustab veepindala.
Telšiai piiskopkond
Ajalugu
Aastal 1940 hõlvasid punaarmee sõdurid vaimulike seminari hoone ja muutsid selle sõjaväehaiglaks. Aastal 1941 suleti kolm kirikut. Saksa okupatsiooni ajal avati kaks uut kirikut; hilisema sõjategevuse käigus hävis neli kirikut.
Kõrgtööd
Ehitusalpinism
Ehitusalpinism on üks kõrgtööde liike, selle töö tegemisel kasutatakse köisligipääsu tehnikaid, selle alla ei lähe järelikult kõrgtööd, millel kasutatakse tellinguid, rippkorve, tõstukeid või platvorme. Tööstusalpinistid ronivad ja laskuvad köite abil. Töökohale laskutakse katuselt, mitte ei tõusta maapinnalt.
Seneca maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 56 745. 2000. aastal oli elanikke 58 683.
Kõrgtööd
Vaata lisaks
Arborism
Telšiai piiskopkond
Ajalugu
Aastal 1948 suleti kõik kloostrid ja osa kirikutest. Aastal 1946 vahistasid Nõukogude võimud piiskop Vincentas Borisevičiuse ja lasksid ta maha. Järgmine piiskop Pranciškus Ramanauskas arreteeriti ja mõisteti 25 aastaks vangilaagrisse. Laagrist naastes ei lubatud tal enam piiskopina edasi tegutseda. Lisaks arreteeriti poliitilistel põhjustel veel viiskümmend piiskopkonna vaimulikku. 38 kihelkonda suleti vaimuliku puudumise tõttu.
Seneca maakond
Ajalugu
Seneca maakond moodustati 1. aprillil 1820 Huroni maakonna osast. Maakond on saanud nime seneka (seneca) indiaanlaste järgi.
Kõrgtööd
Vaata lisaks
Ehitus
Telšiai piiskopkond
Ajalugu
Aastal 1958 kuulus piiskopkonda 10 dekanaati, lisaks allus sellele formaalselt veel Klaipėda prelatuur, mis oli nimeliselt Ermlandi piiskopkonda kuuluv pooliseseisev vaimulik ringkond. Prelatuur liideti aastal 1991 ametlikult Telšiai piiskopkonnaga.
Aastal 1992 kuulus piiskopkonda 155 kihelkonda. Tänapäevastes piirides on piiskopkond aastast 1997, mil asutati Šiauliai piiskopkond. pisi|Piiskopiloss
Piiskopiloss
Telšiai piiskoppidele hakati kavandama lossi aastal 1929. Lossi projekteerisid insener Povilas Taračkovas ja arhitekt Vladimiras Dubeneckis. Tegemist on kõrge poolkorrusega kahekorruselise hoonega, mida ehib kuppeltorn. Hoone esimene korrus oli mõeldud kuuria ja administratiivsete kohustuste tarbeks. Teisel korrusel asusid kabel ja piiskopi eluruumid.
Loss võõrandati aastal 1945; Nõukogude perioodil oli seal rajooni rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee. Hoone tagastati piiskoppidele aastal 1989. Lisaks piiskopi eluruumidele asuvad seal veel tänapäeval piiskopkonna arhiiv, raamatukogu, kantselei, sekretariaat ja muud haldusorganid. Tornis asub kabel.
Piiskopkonna jaotus
Piiskopkond jaguneb üheteistkümneks dekanaadiks. Akmenė dekanaadile alluvad kogudused Akmenės, Kivyliais, Klykoliais, Kruopiais, Naujoji Akmenės, Papilės, Šiaudinės ja Ventas, lisaks veel kirikuta kogudus Vegeriais.
Klaipėda dekanaadile alluvad kogudused Juodkrantės, Nidas ja viis kihelkonnakirikut Klaipėdas.
Mažeikiai dekanaadile alluvad kogudused Dauginiais, Laižuvas, Leckavas, Pievėnais, Pikeliais, Renavas, Rubikais, Tirkšliais, Ukrinais, Užlieknės, Viekšniais, Žemalės, Židikais ning kaks kihelkonnakirikut Sedas ja Mažeikiais.
Palanga dekanaadile alluvad kogudused Budriais, Darbėnais, Grūšlaukės, Jokūbavases, Kalnalises, Kartenas, Kretingas, Kūlupėnais, Laukžemės, Mikoliškiais, Palangas, Salantais, Šventojis, Tūbausiais ja kolm kirikuta kihelkonda (Baubliais, Vydmantais ja Kretingalės).
Šilalė dekanaadile alluvad kogudused Didkiemises, Girdiškės, Kaltinėnais, Kvėdarnas, Laukuvas, Pajūralises, Pajūrises, Požerės, Šilalės, Teneniais, Tūbinės I-s, Upynas, Varsėdžiais ja Žvingiais.
Šilutė dekanaadile alluvad kogudused Degučiais, Gardamases, Juknaičiais, Katyčiais, Kintais, Pagėgiais, Ropkojais, Rukais, Rusnės, Saugoses, Stemplėses, Šilutės, Švėkšnas, Usėnais, Vainutases, Vilkyčiais, Vilkyškiais ja Žemaičių Naumiestises.
Tauragė dekanaadile alluvad kogudused Adakavases, Batakiais, Dauglaukises, Gaurės, Lomiais, Nemakščiais, Pagramantises, Pašaltuonysis, Sartininkais, Skaudvilės, Smalininkais, Tauragės, Vaitimėnais, Varlaukises, Viešvilės ja Žygaičiais.
Telšiai dekanaadile alluvad kogudused Degaičiais, Eigirdžiais, Gadūnavases, Janapolės, Kaunatavas, Lauko Sodas, Lieplaukės, Luokės, Mitkaičiais, Nerimdaičiais, Nevarėnais, Pavandenės, Tryškiais, Ubiškės, Upynas, Viekšnaliais, Viešvėnais, Žarėnais ja kaks kirikut nii Varniais kui ka Telšiais.
Žemaičių Kalvarija dekanaadile alluvad kogudused Alsėdžiais, Beržorases, Gegrėnais, Gintališkės, Kantaučiais, Kuliais, Medingėnais, Pakutuvėnais, Plateliais, Plungės, Rietavases, Spraudises, Stalgėnais, Šateikiais, Tverais, Žlibinais ja Žemaičių Kalvarijas. Viimases asuv Žemaičių Kalvarija Püha Neitsi Maarja basiilika on basilica minoris.
Telšiai piiskopid
Lisaks piiskoppidele on piiskopkonnaga seotud olnud ka mõned abipiiskopid.
Stefan Elliott
Stefan Elliott (sündinud 30. jaanuaril 1991 Vancouveris) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis Frölunda HC.
Aastatel 2007–2011 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Saskatoon Blades. Hooaegadel 2009–10 ja 2010–11 oli ta liigas enim väravaid löönud kaitsemängija (vastavalt 26 ja 31 väravat). Hooajal 2010–11 pälvis ta WHL-i hooaja parimale kaitsemängijale antava Bill Hunter Memorial Trophy.
2009. aastal valis Colorado Avalanche ta NHL-i draft'is 49. valikuna. 2011. aasta märtsis sõlmis ta Avalance'iga kolmeaastase lepingu ja debüteeris hooaja 2010–11 lõpus American Hockey League'is (AHL) Avalanche'i tütarklubis Lake Erie Monsters. NHL-is tegi ta Avalanche'i meeskonnas debüüdi 26. novembril 2011 mängus Edmonton Oilersi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hooajal 2011–12 sai Elliott NHL-is 39 mänguga kirja 4+9. Ta sai Avalanche'i meeskonnas väljakule veel ka kolmel järgmisel hooajal, kuid enam sai ta mänguaega AHL-is. Hooajal 2014–15	oli ta AHL-is üks resultatiivseimad kaitsemängijad ja ta valiti 2015. aastal AHL-i tähtede mängule.
2015. aasta septembris kaubeldi ta Brandon Gormley vastu Arizona Coyotesi. Elliott mängis Coyotesis 19 mängu, mille jooksul lõi kaks väravat ja andis kaks väravasöötu. 2016. aasta jaanuaris Coyotes loobus temast ning ta kaubeldi Victor Bartley vastu Nashville Predatorsi. Predatorsi meeskonnas pääses ta NHL-is väljakule vaid kahes mängus, mängides ülejäänud ajal AHL-is Predatorsi tütarklubis Milwaukee Admirals.
2016. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Kaasani Ak Bars. Hooajal 2017–18 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis HV71.
2018. aasta juulis naasis Elliott Põhja-Ameerikasse, sõlmides üheaastase lepingu Pittsburgh Penguinsiga. Ta sai mänguaega ainult AHL-is Penguinsi noorteklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins, tehes 20 mänguga 1+7. 2018. aasta detsembris kaubeldi ta Ottawa Senators. Ottawa Senatorsi meeskonnas osales ta hooajal 2018–19 NHL-is kolmes mängus. Enamjaolt mängis ta AHL-i klubis Belleville Senators, kogudes 44 mänguga 20 punkti (6+14).
2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Elliott Kanada jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Ingeborg Johansen
Ingeborg Johansen (26. september 1896 – 23. jaanuar 1986) oli taani kirjanik. Ta kasutas ka pseudonüüme Harriet Holm ja Helene Paider.
Ingeborg Johansen sündis Riias Taani inseneri, Baltimaade peakonsuli Jens Christian Johanseni teise lapsena. Ta käis algkoolis Tallinnas, lõpetas keskkooli Taanis ning alustas seejärel ülikooliõpinguid kirjanduse ja klassikaliste keelte alal.
Harriet Holmi nime all avaldas Johansen 1916. aastal esmalt mõned novellid ajalehes Sorø Amtstidende. Järgmisel aastal ilmus tema debüütromaan "Den røde Villa" ("Punane villa").
Johansen tõlkis taani keelde vene kirjandust, eelkõige Ivan Turgenevi teoseid.
Isiklikku
Ajaloolane Paul Johansen oli tema noorem vend.
Ļūdiņi
Ļūdiņi (ka Ļūdīni) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla kaguosas. Ļūdiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ning Riiast 133,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Curiosity
Curiosity on autosuurune NASA kulgur, mis uurib Marsil asuvat Gale'i kraatrit. Kulgur startis 26. novembril 2011 ja maandus Aeolis Paluse tasandikul 6. augustil 2012. Kulguri kaal on 899 kg, pikkus 2,9 m, laius 2,7 m ja kõrgus 2,2 m. Kulguri eesmärkideks on uurida Marsi kliimat ja geoloogiat ning hinnata, kas Gale'i kraatris võis olla eluks sobivad tingimused.
Donnie Darko
"Donnie Darko" on 2001. aasta USA psühholoogiline põnevusfilm.
Ļūdiņi
Ļūdiņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Curiosity
2012. aasta detsembris pikendati Curiosity algset missiooni määramata ajaks. Curiosity tehniline lahendus oli aluseks kulgurile Perseverance ja selle missioonile Mars 2020.
Donnie Darko
Filmi stsenaariumi kirjutas ja lavastas Richard Kelly. Filmi peaosades mängivad Jake Gyllenhaal, Drew Barrymore, Patrick Swayze, Maggie Gyllenhaal, Noah Wyle, Jena Malone ja Mary McDonnell. Film räägib peaosalise Donnie Darko nägemustest maailma lõpu kohta ning tema teekonnast nende tähtsuse mõistmisel.
Ļūdiņi
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Donnie Darko
Vaatamata külmale vastuvõtule vahetult pärast ilmumist sai "Donnie Darko" hiljem kultusfilmiks.
Curiosity
Eesmärgid
Üks peamistest kulguri Curiosity eesmärkidest oli määrata, kas Marss on kunagi olnud võimeline toetama elu. Lisaks sellele loodeti uurida vee rolli Marsi ajaloos ning Marsi üldist geoloogiat ja kliimat. Samuti aitab praegune missioon valmistuda mehitatud kosmoselendudeks Marsile. Sellepärast on kulguri üks tähtsamaid ülesandeid mõõta kiirgust nii kosmoselennu vältel kui ka Marsi pinnal.
Donnie Darko
Sisu
Film räägib probleemsest teismelisest Donnie Darkost (Jake Gyllenhaal), kes on juba aastaid psühhiaatri juures käinud ja võtab tolle soovitatud ravimeid.
Curiosity
Eesmärgid
Umbes aasta pärast maandumist, kui kulguri leidude põhjal oldi kindlad, et iidne Marss on võimeline elu toetama, arenesid edasi ka missiooni eesmärgid. Nüüd püütakse luua ka mudeleid, kuidas organismid võiksid Marsil laguneda ja kivistuda.
Donnie Darko
Sisu
Ühel õhtul äratab Donnie hüpnootiline, häiriv hääl. See juhatab ta majast välja golfirajale, kus ta kohtub groteskses jänesekostüümis olendiga, kes nimetab end Frankiks ja ütleb talle, et 28 päeva, 6 tunni, 42 minuti ja 12 sekundi pärast lõpeb maailm. Jõudes hommikul tagasi koju, avastab ta, et äraoleku ajal on tema tuppa kukkunud salapärasest asukohast pärinev lennukimootor ja et öine väljaskäik päästis ilmselt tema elu.
Donnie näeb jätkuvalt nägemusi Frankist, kes käsib tal kuritegelikke ülesandeid täita. Ta korraldab koolis uputuse, varastab isa püstoli ja põletab maha Jim Cunninghami kodu. Frank räägib talle ka võimalusest ajas rännata.
Franki ennustatud kuupäeval Donnie tüdruksõber Gretchen Ross (Jena Malone) hukkub autoõnnetuses. Donnie avastab, et autoroolis istub jänesekostüümis mees, kes osutub Frankiks. Donnie tulistab Franki oma isalt varastatud relvaga.
Curiosity
Spetsifikatsioonid
Kulgur suudab suhelda nii otse Maaga kui ka läbi Marsi tehiskaaslaste. Siiski eeldatakse, et enamus suhtlusest käib tehiskaaslaste kaudu, sest neil on rohkem energiat ja suuremat antennid, mis tagavad suurema edastuskiiruse. Maaga otsekommunikatsiooni maksimaalne kiirus on 32 kbit/s, Mars Odyssey ja Mars Reconnaisance Orbiteri kaudu aga vastavalt 256 kbit/s ja 2 Mbit/s. Kumbki kaaslane saab päevas kulguriga ainult 8 minutit kontaktis olla, sest Curiosityl endal on vähe energiat ja enamuse ajast ei ole kõik osapooled lihtsalt üksteisele nähtavad.
Donnie Darko
Sisu
Linna kohal tekib tornaado, mis põhjustab suuri purustusi. Ühtlasi jääb tornaado kätte reisilennuk, milles viibivad Donnie ema ja noorem õde. Lennukil kukub mootor küljest ja lennuk ise kukub alla.
Curiosity
Spetsifikatsioonid
Curiosity on varustatud kuue 50 cm läbimõõduga rattaga. Kumbki esi- ja tagaratas on eraldi juhitavad. Igal rattal on eriline morsekoodil põhinev muster, mis aitab pardakaameratel hinnata läbitud vahemaad. Kulgur on võimeline liikuma üles 12,5° nõlvadest. Samuti jääks see ratastele kuni 45° kalde all, kuigi tegelikult ei luba automaatsensorid masinal minna suuremasse kaldesse kui 30°. Kulgur on võimeline läbima kuni 90 meetrit tunnis, aga tegelikult on ta kiirus keskmiselt ainult 30 meetrit tunnis.
Seadmed
pisi|400px| Diagramm seadmete paiknemisest Üldine proovide analüüsimise strateegia esimene etapp on kõrgekvaliteediliste piltide tegemine. Kui mõni pind tundub huvitav, siis suudab Curiosity sellest väikese osa infrapunalaseriga aurustada. Pärast seda saab tekkinud spektrisignatuuri uurides kindlaks teha proovi elementaarse koostise. Kui see spektrisignatuur on omakorda huvitav, siis kasutab kulgur robotkätt, et toimetada mikroskoop ja röntgenspektomeeter vaadeldava ala juurde. Kui on vaja veelgi analüüsida, siis võtab kulgur proovi ning saadab selle kas sisemisse analüüsikeskusse või keemia- ja kaamerakompleksi.
Donnie Darko
Sisu
Film lõpeb sellega, et Gretchen juhtub mööduma tema majast ja kuuleb kohutavast õnnetusest, kus poiss nimega Donnie Darko olevat just hukkunud.
Curiosity
Seadmed
Kokku on kulguril 17 kaamerat ja 4 spektromeetrit.
Donnie Darko
Filmimine
Donnie Darko filmiti algusest lõpuni 28 päeva jooksul, eelarvega 4,5 miljonit USA dollarit. Filmi oleks äärepealt levitatud üksnes videolaenutuse kaudu, aga siiski otsustas selle kinodessegi lasta ühe osatäitja (Drew Barrymore) enda produktsioonifirma Flower Films poolt.
Curiosity
Mastikaamera (MastCam)
MastCam koosneb 2 kaamerast, mis saavad teha 1600x1200 resolutsiooniga pilte ja 10 k/s HD-videot. Mõlemal kaameral on automaatteravustamine ja 8 GB välkmälu, kus saab hoida üle 5500 toorpildi.
Donnie Darko
Filmimine
Filmivõtted toimusid USA-s California osariigis. Koolistseenid filmiti kohalikus Loyola Keskkoolis.
Curiosity
Keemia- ja kaamerakompleks (ChemCam)
ChemCam koosneb kahest instrumendist: laserindutseeritud plasma spektroskoobist (LIBS) ja kõrge kvaliteediga pilti võimaldavast kaamerast. Spektroskoobi otstarve on anda ülevaade kivide ja pinnase koostisest ning kaamerat kasutatakse kõikide proovivõtmiskohtade pildistamiseks. LIBS suudab infrapunalaseriga aurustada ala, mis asub kuni 7 m kaugusel. Seejärel saab aurustatud ala poolt eraldatavat spektriosa uurida.
Donnie Darko
Kriitika
Lisaks mitmele auhinnale on film saanud enamasti positiivseid arvustusi. Kriitikute kogukonnas Rotten Tomatoes anti filmile 85% retsensioonidest hindeks "värske".
Järg
2009. aastal tehti filmile järg "S. Darko", mis keskendub Donnie nooremale õele Samile, keda kehastab taas Daveigh Chase. Mõlemal filmil on ka ühine produtsent Adam Fields. "Donnie Darko" stsenaristi ja režissööri Richard Kelly sõnul pole tema selle filmiga seotud. Järg on kriitikutelt saanud väga negatiivset vastukaja.
Curiosity
Navigatsioonikaamerad (NavCams)
pisi|Esimene täislahutusega navigatsioonikaamera pilt Kulguril on kaks paari mustvalgeid navigatsioonikaameraid, mis on abiks maapinnal navigeerimisel. Kaameratel on 45° vaatenurk ja need suudavad teha stereograafilisi 3D-pilte.
Keskkonnaseirekeskus (REMS)
Kulguri keskkonnaseirekeskus koosneb instrumentidest, millega saab mõõta niiskust, õhurõhku, temperatuuri, tuulekiirust, UV-kiirgust. REMS aitab mõista Marsi üldist keskkonda, kohalikku veeringlust, UV-kiirguse hävitavat jõudu ja pinnaalust elamiskõlblikkust.
Ohuvältimiskaamerad (HazCams)
Kulguril on neli paari mustvalgeid navigatsioonikaameraid, kaks paari ees ja kaks paari taga. Neid kasutatakse autonoomseks ohuvältimiseks kulguri liikumise ajal ning robotkäe turvaliseks positsioneerimiseks. Korraga on töös ainult 4 kaamerat ja nagu tavalised navigatsioonikaamerad, saavad ka ohuvältimiskaamerad teha stereograafilisi 3D-pilte. Kuna kaamerad on fikseeritud, on neil ka suur vaateväli, umbes 120°. Samuti saavad need kaardistada kuni 3 m kaugusel asuvat maapinda.
Robotkäe kaamera (MAHLI)
pisi|Robotkäe kaamera (MAHLI) Marsil Robotkäe kaamerat kasutatakse kividest ja pinnasest mikroskoopiliste piltide tegemiseks. Kaameraga saab teha 1600x1200 resolutsiooniga pilte ja seda ka pimedas.
Alfaosakeste röntgen-spektromeeter (APXS)
APXS kiiritab proovi alfaosakestega ja mõõdab eralduvat röntgenikiirgust, et selle abil teha kindlaks proovi elementaarset koostist. Kuigi see meetod on aeglasem kui mõned teised, on see spektromeeter sobilik just kerguse, väikeste mõõtmete ja minimaalse energiatarve poolest.
Keemia- ja mineraloogiakompleks (CheMin)
CheMin on üks neljast spektromeetrist. See tuvastab mineraale ja nende rohkust Marsi erinevates piirkondades. Kulgur saab proovide puurimisel tekkinud peent pulbrit viia spektromeetrisse, kus röntgenikiirguse abil uuritakse proovi kristallstruktuuri.
Proovide analüüs Marsil (SAM)
SAM kompleks koosneb kahest spektromeetrist ja gaasikromatograafist, millega saab analüüsida orgaanilisi ühendeid ja gaase nii tahketest kui ka gaasilistest proovidest. Peamiselt analüüsitakse hapniku ja süsiniku isotoopide suhet süsihappegaasis (CO2) ja metaanis (CH4), et kindlaks teha, kas need ühendid on tekkinud geokeemiliste või orgaaniliste protsesside käigus.
Tolmueemaldustööriist (DRT)
Tolmueemaldustööriistaks nimetatakse motoriseeritud traatharja, mis on kinnitatud Curiosity robotkäe külge.
Kiirgusdetektor (RAD)
RAD oli esimene instrument, mis sisse lülitati ja seda juba kosmoselennul. Selle ülesandeks oli mõõta, kui suure radiatsiooniga peab kosmoselennu ajal arvestama – see teadmine aitab võimalikke tulevasi mehitatud kosmoselende võimalikult turvaliseks muuta. Pärast maandumist jätkas Curiosity pinnaradiatsiooni mõõtmist.
Dünaamiline neutronite albeedo (DAN)
Selle instrumendi peaeesmärgiks on mõõta vesiniku või jää ja vee hulka Marsi pinna lähedal.
Marsi-laskumise kaamera (MARDI)
pisi|Marsilaskumise kaamera Marsi-laskumise kaamera ülesandeks oli jäädvustada kulguri laskumine Marsi pinnale. Pildistamine algas 3,7 km ja lõppes umbes 5 m kaugusel Marsi pinnast. Kaameras saab hoida üle 4000 toorpildi, mida kasutati maandumisala ja ümbritsevate piirkondade algseks kaardistamiseks.
Robotkäsi
Kulguril on 2,1 m pikk käsi koos ristikujulise torniga, mille külge on kinnitatud 5 instrumenti: alfaosakeste röntgenspektromeeter, robotkäe kaamera, lööktrell, tolmueemaldustööriist ja süsteem proovide kogumiseks. Käe kaal on 30 kg ja koos instrumentidega loetakse selle läbimõõduks 60 cm. Trelliga saab puurida augu, mille läbimõõt on 1,6 cm ja sügavus 5 cm. Kulguri kolme liigesega käe saab sõidu ajaks kokku lükata ning vajadusel jälle välja sirutada.
Lobērģi
Lobērģi on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas.
Küla on endise Loberģi mõisa keskus. Sealses mõisas sündis kirjanik Siegfried von Vegesack.
Aastail 1949-1973 oli Lobērģi kolhoosi Blāzma keskasulaks. Seejärel liideti see kolhoosiga Druva, mille keskasulaks oli Bilska.
Polügraafiatööstuse Trust
Polügraafiatööstuse Trust oli 1949–1953 aastatel tegutsenud keskasutus, millele allusid Eesti NSV trükitööstusettevõtted.
1949. aastal likvideeriti Eesti NSV Riiklik Kirjastuskeskus (ENSV MN määrusega nr 142, 10.03.1949) ja moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsus (ENSV MN määrusega nr 982, 15.12.1949). Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsuse juhataja käskkirjaga (nr A-7, 12.11.1949) moodustati senise Eesti NSV Riikliku Kirjastuskeskuse Polügraafiatööstuse Peavalitsuse baasil Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Polügraafiatööstuse, Kirjastuste ja Raamatukaubanduse Valitsuse alluvuses Polügraafiatööstuse Trust, mille põhikiri kinnitati Eesti NSV Ministrite Nõukogu j.a. PKRV juhataja käskkirjaga nr A-26, 30.11.1949.
1949. aastal Polügraafiatööstuse Trusti alluvusse kuulusid järgmised ettevõtted:
Litomyšl
Litomyšl (saksa keeles Leitomischl) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Svitavy ringkonnas. Litomyšl asub Svitavyst umbes 17 km loodes ja Pardubicese ligikaudu 43 km idakagus.
Polügraafiatööstuse Trust
Polügraafiatööstuse Trust pidi organiseerima kõigisse rajoonikeskustesse kohalike rajooniajalehtede väljaandmiseks trükikojad.1950. aastal ENSV MN korraldusega (1374-k, 08.12.1950) kinnitati Polügraafiatööstuse Trusti täiendavate rajoonilehtede trükikodade loetelu:
19.05.1953 likvideeriti Polügraafiatööstuse Trust ja 26.05.1953. aastal anti tema funktsioonid ja asjaajamine üle ENSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsusele.
Litomyšl
Litomyšl asub merepinnast 330 meetri kõrgusel.
Litomyšlis on sündinud helilooja Bedřich Smetana (1824–1884).
Bronisław Hełczyński
pisi|Bronisław Hełczyński Bronisław Hełczyński (22. oktoober 1890 – 25. november 1978) oli Poola jurist, ühiskonnategelane.
Jacob Aagaard
2006. aastani ja vahemikus 2009–2017 esindas ta Taanit.
Tümoidid
Tümoidid (inglise keeles thymoids, thymus-like lympho-epithelial structures) on teatud veelise eluviisiga keelikloomadel, näiteks sõõrsuudel (ojasilm, merisutt), lõpuste filamentide otstes talitlevad tüümuse-eelsed lümfoidkoe struktuurid ehk elundid.
Tümoidid koosnevad epiteelirakkudest ja elundis paiknevatest T-rakkudest ning ekspresseeritakse vastavaid geene (FOXN4L, CDA1 jt), mida teistel selgroogsetel loomadel seostatakse tüümusega.
Tümoidid teevad sarnaselt tüümusega sõõrsuudel kaasa involutsiooni.
Tüümuselundit peetakse fülogeneesi esimeseks kaitseorganiks kõhrkaladel ja luukaladel.
Ajaloolist
Dohrnsi ja Schaffersi uurimused tegid kindlaks, et sõõrsuudel esineb tüümusega sarnanevaid struktuure.
Storm Shadow
Storm Shadow (inglise keelest Tormivari, pikalt Long Range Autonomous Cruise Missile System – General Purpose; prantsuse keeles SCALP-EG, pikalt Système de Croisière Autonome à Longue Portée – Emploi Général ehk Pikamaa Autonoomne Tiibraketisüsteem – Üldotstarbeline) on Briti-Prantsuse vargtehnoloogiline pikamaa õhust lastav tiibrakett, mida aastast 1994 on arendanud Matra ja British Aerospace ning mida toodab ettevõte MBDA. Storm Shadow on konstrueeritud Prantsuse lennurajavastase pommi Apache baasil, kuid sellel on kassettlahingumoona asemel üks lõhkepea.
Et täita Prantsusmaa kaitseministeeriumi nõuet võimsama ja täpsema, laevadelt ja allveelaevadelt lastava tiibraketi järele, hakkas MBDA France SCALP-EG kõrvale 2006. aastal välja töötama raketti MdCN (Missile de Croisière Naval). MdCN-i katsetati esimest korda juulis 2013 ning katse osutus edukaks. Aastast 2017 on MdCN FREMM-i mitmeotstarbelistel fregattidel ja 2022. aastast Barracuda-klassi tuumaallveelaevadel.
Kinnisvaramajandus
Kinnisvaramajandus on majandusharu, mis tegeleb kinnisvara arendamise, loomise, majandamise ning müümisega. Kinnisvaramajanduses rakendatakse kinnisvaraturule majandusteaduse tehnikaid. Selle eesmärk on kirjeldada, selgitada ja prognoosida hinna, pakkumise ning nõudluse mustreid.
Eluasememajandus on kinnisvaramajandusega lähedalt seotud, kuid väiksema ulatusega, keskendudes eluasemekinnisvaraturule. Kinnisvaramajandus uurib seevastu kogu sektorit mõjutavaid struktuurseid muutusi ja majandust.
Selleks et rakendada lihtsat nõudluse ja pakkumise analüüsi kinnisvaraturule, tuleb standardseid mikroökonoomika põhimõtteid ja protseduure mitmes aspektis korrigeerida. Kindlasti tuleb teha muudatusi, et viia see vastavusse kinnisvaraturu omadustega.
Anne-Mai Parring
Anne-Mai Parring (aastani 1965 Anne-Mai Sepandi; sündinud 21. juulil 1940 Tapal) on eesti matemaatik.
Elulugu
Anne-Mai Parring on kooliõpetajate tütar ja Aivo Parringu lesk.
Ta lõpetas 1958 Tapa Keskkooli, 1964 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikaosakonna, 1978 aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1981, Vilniuse Ülikool), väitekiri "Предельные распределения параметров статистической регрессии". Täiendas end Amsterdami (1990) ja Helsingi Ülikoolis (1994, 1996).
Oli 1965–1966 Eesti TA Küberneetika Instituudi insener, 1966–1970 TRÜ Arvutuskeskuse nooremteadur, 1970–1975 ja 1979–1984 TRÜ matemaatikateaduskonna matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1984–1992 dotsent, 1992–2005 Tartu Ülikooli matemaatilise statistika instituudi dotsent. Lugenud tõenäosusteooriat, statistilise andmetöötluse algõpetust, matemaatilist statistikat ja mitmemõõtmelist analüüsi, programmeerimist; koostanud õpikuid.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tõenäosusteooria, mitmemõõtmeline matemaatiline statistika: statistikute asümptootilised jaotused, maatrikstuletis. Eesti Matemaatika Seltsi ning Eesti Statistika Seltsi liige. Ta on avaldanud umbes 50 teadustrükist, sealhulgas õppevahendeid.
Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse
Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse algas 19. sajandi teises pooles. Eesti külad Kaukaasias tekkisid Põhja-Kaukaasias aastatel 1865–1872 ja Kaukaasia Musta mere rannikul 1882–1886. Paljud toonaste väljarändajate järeltulijad elavad seal siiani.
Väljarände peamised põhjused 19. sajandil
19. sajandi teisel poolel sai alguse eestlaste väljaränne Venemaa muudele aladele, väljarände põhjused olid peamiselt: pisi|Punase Lageda
Sellel perioodil rännati peamiselt Eestile lähedastesse piirkondadesse nagu Ingerimaa ja Peterburg. Väljarännet neile aladele soodustasid protestantliku kultuuri tekkimine, Soome ja Rootsi kogudused. Lähiränne moodustas 2/3 kogu väljarändest Venemaale 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.
pisi|Eestlased Krimmis, Džaga-Kuštšu küla, 1912 Väljaränded said alguse juba 1840. aastatel, kuid kohalikud mõisnikud olid vastu – peamiselt kardeti kaotada odavat tööjõudu.
Volga ääres Saraatovi ja Samaara kubermangus avati esimene Eesti talupoegadele mõeldud sihtmaa, kuhu valitsuse loal võidi suunduda. 1855 a. siirdusid  sinna esimesed väljarändajad  Võrumaalt Väimelast ja Sangastest.
Järgmine riigi soositud sihtmaa oli Vene-Krimmi sõja järel tatarlaste väljarändega vabaks jäänud Krimm, kuhu suunduti Järva-Madise ja Järva-Jaani kihelkonnast 1860. aastate alguses. Krimmist asusid osa perekondi edasi Stavropoli kubermangu ja avasid Kaukaasia suuna. See liikumine oli koldeliselt leviv ümberasumise laine, mis aitas laiendada eestlase silmaringi, näha uusi ümberasumisvõimalusi. Järgnevate ümberasumiste puhul oldi juba rohkem informeeritud: oli kogemusi ja teavet, kuidas toimida, kuhu minna, kuidas suhelda võimudega lubade saamiseks nii selleks, et Eestist lahkuda kui ka uude kohta asumiseks, seal vajaliku maa saamiseks jne. pisi|Kaukaasia eestlaste perekond, 1910
Peamine põhjus oli 1904. aasta 6. juuni seadus, mis toetas talurahva ja põlde harivate linlaste siirdumist Aasia-Venemaa aladele. Sellel ajavahemikul rändas Eesti aladelt Venemaa muudele aladele kuni 20 000 inimest, Uuralite taha asus rohkem kui 12 000 inimest, Siberisse 9000.
Algusaegadel olid väljaränded suures osas seadusega vastuolus, need oli riskantsed ja oli võimalus laostununa tagasi tulla, kuid ajapikku muutusid need lihtsamini teostatavaks. Sageli saadeti ette maakuulajad, et need uuriksid sihtkoha maastikku, olusid, sinnasõidu võimalusi ja ühtlasi ka broneeriksid maad. See oli eriti omane väljarände kolmandale perioodile, kus Vene riik soodustas Siberi aladele suundumist.
Eestlaste asundused Kaukaasias
Esimene eestlaste asundus Kaukaasias tekkis Kazinkas. Sinna asusid ümber Krimmi rännanud Eesti pered, kui olid saanud 21. aprillil 1866. a loa Stavropoli kubermangu ümber kolida. Krimmi loodus oli eestlastele võõras ja ei võimaldanud enda talu ülesehitamist selliselt nagu sooviti, seepärast esitas enamik Krimmi rännanud Eesti peresid palvekirja enda ümberasumiseks Stavropoli kubermangu.
Majanduslik seisukord asunduste algusaastatel
Paljude eestlaste käekäik Kaukaasias ei olnud kerge, esines segadusi maa saamisega, uuesti ümberasumisi. Leidub dokumente, mis annavad tunnistust, et maksude maksmisega jäädi hiljaks, võlgasid ei tagastatud, maad kasutati ebaseaduslikult selle eest makse maksmata jms.
1870. aastaks oli Kazinkas 195 Eesti peret. Paljud pered elasid lageda taeva all ja palusid omavalitsuselt laenuks vilja, et see järgmise aasta saagiga tagasi maksta. Kubermangu valitseja mõistis küll olukorra tõsidust, kuid viljalaenupalve rahuldamine käis omavalitsusele üle jõu. Suur probleem oli ka maast vee kättesaamine – see oli oluliselt sügavamal kui Eestis.
Esimestel aastatel elati viletsates hüttides. Kaukaasia palavad suved tõid kaasa malaaria, mille tagajärjel paljud surid. Üldise viletsuse põhjus oli ka poolikuks jäänud maade jagamise küsimus. Eesti asunduste raske käekäik algusaastail sundis paljusid peresid otsima uusi võimalusi mujal Venemaal, mitmed perekonnad pöördusid koju tagasi. 1886. aastal elas Taga-Kaukaasias 1226 eestlast.
Asunduste majanduslik areng 1890. aastatel ja 20. sajandi alguses
Puhkuslinn Suhhumi kasvas, eesti asunikud Suhhumi lähistel tegelesid 1890. aastate alguses piimasaaduste tootmise ja müügiga. Kasvatati ka Eesti traditsioonidele vastavalt teravilja, kuid sealne soe ja niiske kliima ei andnud head saaki, mistõttu mindi peagi üle maisi kasvatamisele. Järk-järgult hakati viljapõldude harimiselt, mis kasumit ei toonud, üle minema puuvilja kasvatamisele ja müügile. Puuviljakasvatus oli edukas eelkõige Sotši ja Suhhumi ümbruse Eesti asundustes, kus teede olemasolu ja suuremate asustatud alade lähedus võimaldas saagi edukalt realiseerida. Kasvatati virsikuid, musti ploome ja pirne. Kaugemates Eesti asundustes ei olnud värskete puuviljade müümine võimalik, ajapikku hakati neid kuivatama, hiljem tekkisid ka konservivabrikud.
Eestlaste elujärg Kaukaasias paranes, tekkis jõukamate talumeeste kiht, palgati sulaseid. Paljud hiljem saabunud eestlased töötasid sulastena, oodates selgust oma maa taotlemise küsimuses. Hiljem tulijatele ei olnud tingimused maa saamiseks enam nii soodsad, polnud enam saadaval häid maatükke, mida oleks võimalik kasumlikult harida, sest teed sinna olid geograafilise asendi tõttu väga raskesti ligipääsetavad.
Taga-Kaukaasiasse Eesti asunduste tekkimine lõppes 1886. aastal. Esimesed Eesti külad olid Linda, Estonia ja Sulev, hiljem lisandusid Punase Lageda ja Novotstonia asundused. Põhja-Kaukaasiasse tekkis Esto-Haginski asundus 1877. aastal.
Eesti Kaukaasia külad kirjanduses
Anton Hansen Tammsaare külastas Punase Lageda asundust 1912. aastal, et ravida oma kopse. Tammsaare kirjutab, et nii mõnegi peremehe aias on üle saja viljapuu ja üldine elujärg eestlastel on Punasel Lagedal hea. Tammsaare mainib ka, et asunike vaimuelu on vaene, kuna kaugele maale tulid paremat elu otsima eelkõige kehvemal järjel olevad talupojad. Suureks probleemiks peab Tammsaare ka meeste käsitööoskuste kadumist, mis ei ole põlvest põlve edasi antud.
Eduard Vilde külastas Krimmi ja Kaukaasia Eesti asundusi ning kirjutas reisist üksikasjaliku ülevaate – alates vintsutustest Vene raudteel, lõpetades Krimmi ja Kaukaasia eestlaste külalislahkusest. Reisikiri annab ka ajaloolise tagasivaate eesti asunduste algusaastatest, kirjeldab kohalike eluolu, haridus- ja kultuurielu.
Vilde kirjutab oma reisikirjas, et eestlaste majad sarnanevad kodumaa mõisate eluhoonete või paremate kirikuõpetajate ja köstrite majadega. Need on ehitatud Krimmi kollasest kivist, seest ja väljast valgeks lubjatud.
Linksmakalnise vald
Linksmakalnise vald (leedu keeles Linksmakalnio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. Vald loodi 1. jaanuaril 2008, mil Garliava maavalla kagupoolne nurk eraldati iseseisvaks Linksmakalnise vallaks.
2011. aasta seisuga elas seal 737 inimest. Valla keskus on Linksmakalnise küla, mis on ka valla ainus asula. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 7. Vallavanem on Vaclovas Žvirblis.
Balázs
Balázs on ungari mehenimi, mis tuleneb ladinakeelsest perekonnanimest Blasio. See esineb ka perekonnanimena.
Naisenimena on selle vasteks Blazsena, aga see on haruldane.
Sarnast päritolu on Blasius ja Blaise.
Ferdinand Jürgenson
Elulugu
Ferdinand Jürgenson lõpetas 1910. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis, algul õigusteaduskonnas, aastatel 1910–1917 usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli ''cand. theol.'' astmega. Prooviaastal oli Tallinna Jaani, Tartu Pauluse ja Keila Miikaeli koguduse juures. Ordineeriti õpetajaks 28. mail (vkj) 1917 Tallinna Püha Vaimu kirikus (see oli esimene eestikeelne ordinatsioon).
Oli aastatel 1917–1918 Keila Miikaeli koguduse abiõpetaja. Töötas aastatel 1918–1924 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajana. Oli aastatel 1924–1926 haridusnõunik haridusministeeriumis. Töötas aastatel 1926–1944 Vigala Maarja koguduse õpetajana, olles 1932–1935 Lääne praostkonna abipraost, 1935–1944 Lääne praostkonna praost ja 1935–1939 Lääne vikaarkonna piiskoplik vikaar. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige. Oli aastatel 1944–1946 Tallinna Jaani koguduse õpetaja ja 1946–1960 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.
Ferdinand Jürgensoni matusetalitus peeti 25. novembril Tallinna Jaani kirikus ja ta maeti Rannamõisa kalmistule, vanemate hauaplatsile.
Isiklikku
Ferdinand Jürgensoni vend Johannes Jürgenson (1903–1933) oli samuti vaimulik.
Korenevo rajoon
Korenevo rajoon (vene keeles Кореневский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Korenevo alev.
Rajoon piirneb kirdes Lgovi rajooniga, idas Sudža rajooniga, lõunas Sumõ oblastiga (Ukraina), läänes Gluškovo rajooniga ja loodes Rõlski rajooniga.
Rajooni pindala on 873 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 733, 2007. aastal 19 641 ja 2002. aastal 21 474.
Korenevo rajoonis on 52 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Korenevo) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Snagost, Seim ja Krepna.
Valther Toompark
alt=Miralda Toompark, Valter Toompark (08/1973)|pisi|Miralda Toompark, Valter Toompark (08/1973) Valther Toompark (ka Valter Toompark, Valter Tomberg; 13. mai 1907 – 5. september 1974) oli eesti ehitusinsener.
Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna II Reaalkooli.
Toompark töötas RFI Eesti Projektis 1948–1972, sellest 1955–1968 projekteerimise osakonna juhatajana. Tema juhtimisel koostatud projektide järgi ehitati elurajoonid Tallinnas Mustamäele, Narva, Kiviõlisse, Rakverre ja Haapsalusse, Tallinna laululava ja teletorn, Kalevi spordihall ja siseujula, Tallinna Polütehnilise Instituudi ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppehoonete kompleksid, Viru hotell jms. alt=Valter Toompark (1930ndad)|pisi|Valter Toompark (1930ndad) Valther Toompark on öelnud: "Meie teame, et ka keerukais insenerikonstruktsioonides võivad esineda detailid, millele alati täpset tugevuse ja stabiilsuse hinnangut ei saa anda ja mis võivad teinekord saatuslikuks saada konstruktsioonile tervikuna. Palju keerulisem on ju inimese konstitutsioon, kus ootamatuse võimalusi on lõpmatult palju."
Žabelivka
Žabelivka (ukraina keeles Жабелівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 555. Pindala on 1,537 km².
Blaise
Blaise on prantsuse mehenimi, mis lähtub nimest Blasius.
Andrei Toporkov
Andrei Toporkov (vene keeles Андрей Львович Топорков; sündinud 15. märtsil 1958 Leningradis) on vene folklorist, kirjandusteadlane ja etnograaf, Venemaa Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige.
Elulugu
Toporkov lõpetas Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi, ta on filoloogiadoktor (1998). Alates 1993. aastast õpetab ta Venemaa Riiklikus Humanitaarülikoolis, alates 2006. aastast on ta Maksim Gorki nimelise Maailmakirjanduse Instituudi folkloristika osakonna juhtivteadur. Ta on filoloogiadoktor (1998), professor (2006), Venemaa Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige (2006).
Toporkov osales N. Tolstoi juhitud Polesje ekspeditsioonidel Valgevene aladel, alates 2003. aastast juhib välitöid Põhja-Venemaal Pudoži, Võtegra piirkondades. Ta on Fulbrighti stipendiaat; 2008. aastal pälvis P. Bogatõrjovi nimelise preemia tema monograafia "Loitsud vene XV-XVII sajandi käsikirjalises traditsioonis" ("Заговоры в русской рукописной традиции XV—XVII веков".)
Ta kuulub rahvusvahelise slavistide komitee folkloristika komisjoni; on Rahvusvahelise Jutu-uurijate töörühma Loitsud, loitsimine ja loitsijad juhtkomitee liige (International Society for Folk Narrative Research (ISFNR), Committee on Charms, Charmers and Charming). Kuulub ajakirjade "Studia litterarum", "Литературный факт", "Русская литература", Incantatio. An International Journal on Charms, Charmers and Charming toimetuskolleegiumitesse, raamatusarjade ""Вечные" сюжеты и образы" vastutav toimetaja, Vene Folkloori akadeemilise sarja kirjastuskomitee liige. Maailmakirjanduse Instituudi uurimisgrantide "Неизвестные страницы русской фольклористики" (2014–2015); "Магический фольклор в русских устных и рукописных традициях" (2014–2016) juht.
Teadustööd ja uurimisteemad
A. Toporkov on slaavi folkloori, ajaloo, filoloogia ja vene kirjanduse spetsialist. Tema monograafia "Müüditeooria vene filoloogias 19. sajandil" ("Теория мифа в русской филологической науке XIX века") (1997)" pakkus uue vaate vene folkloristika asutajate käsitlustele. Sama suunda jätkavad A. Toporkovi teadusväljaanded A. Potebnja, A. Afanasjevi, G. Fedotovi, D. Zelenini ja F. Buslajevi kirjutistest. A. Toporkov tähtsustas arhiivimaterjalide avaldamist, sellest põhimõttest lähtuvad tema koostatud kogumikud "Отреченное чтение в России XVII—XVIII вв." (2002), "Русские заговоры из рукописных источников XVII — первой половины XIX в." (2010), "Неизвестные страницы русской фольклористики"(2015).
A. Toporkov on avaldanud üle 500 teadustöö, sh monograafia "У истоков этикета: Этнографические очерки" (1990, kaasautor), "Заговоры в русской рукописной традиции XV—XIX вв.: История, символика, поэтика" (2005), "Русские фольклористы: Биобиблиографический словарь. Пробный выпуск" (2010, kaasautor), "Источники "Повести о Светомире царевиче" Вяч. Иванова: древняя и средневековая книжность и фольклор" (2012), "Восточнославянские заговоры: Материалы к функциональному указателю сюжетов и мотивов. Аннотированная библиография" (2014, kaasautor).
Gardeenia
Gardeenia (Gardenia) on madaraliste sugukonda kuuluvate dekoratiivsete õitega põõsastaimede perekond.
Kokku on gardeenia liike 142.
Gardeeniad on levinud Jaapanis, Riuku saartel, Taiwanis ja Hiinas. Gardeenia on igihaljas läikivate tumeroheliste lehtedega põõsas, täidisõied on valged ja tugevalt lõhnavad. Gardeeniad on väga levinud ka toataimedena.
Perekond on saanud nime botaaniku Alexander Gardeni järgi.
Söödav auster
Söödav auster (Ostrea edulis) on austri perekonda kuuluv liik austerkarplasi.
Söödav auster elab pärismaisena Euroopa soolastes vetes, teda püütakse töönduslikult näiteks La Manche'i väina rannikul.
Austrite söömine
Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudel, mille eestikeelses nimetuses esineb r-täht, ehk septembri algusest kuni aprilli lõpuni. Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti on suvel suurem võimalus nakatuda vohamisega kaasnevate viiruste või bakterite vibrio parahaemolyticus 'e ja vibrio vulnificus 'e põhjustatud infektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav. Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik.
Dovas Zaunius
pisi|Dovas Zaunius Dovas Zaunius (19. mai 1892 – 22. veebruar 1940) oli Leedu diplomaat, jurist ja poliitik
1929–1934 oli ta Leedu välisminister.
1931 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Zeltiņi (Bilska vald)
Zeltiņi (vanasti ka Zeltiņš) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas. Zeltiņi asub valla keskusest Bilskast 4,8, piirkonna keskusest Smiltenest 8,8 ja Riiast 142,6 kilomeetri kaugusel.
Külas asuvad Zeltiņi bussipeatused.
Seneca maakond (New York)
pisi|[[Seneca järv]] Seneca maakond (Seneca County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Waterloo.
Maakonna pindala on 842 km², millest 171 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 251. Aastal 2000 oli elanike arv 33 342.
Ajalugu
Seneca maakond moodustati 1804. aastal Cayuga maakonna osast. Maakond on nime saanud seneka (seneca) indiaanlaste järgi.
1941. aastast kuni 1990ndateni tegutses seal Seneca sõjaväebaas, mille aladel kujunes isolatsioonitingimustes välja Seneca valge hirv.
Söll (Tirool)
Söll on vald (Gemeinde) Kufsteini ringkonnas Austria Tirooli liidumaal Sölllandlis, 703 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 45,93 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3599 inimest. Vald paikneb 9 km Kufsteinist lõunas ja 9 km Wörglist idas. Küla koosneb 25 osast. Peamised sissetulekuallikad on põllumajandus ja turism.