cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Belle-Île
thumb|Belle-Île'i asukoha skeem Belle-Île ehk Belle-Île-en-Mer (bretooni Enez ar Gerveur) on saar Biskaia lahes Bretagne'i lõunaranniku lähedal, Bretagne'i suurim saar.
Pindala 83 km², kõrgus kuni 63 meetrit.
Kuulub Prantsusmaale.
Inseneride loend
Siin on loetletud insenere.
Venemaa hümn
Venemaa Föderatsiooni hümn (vene Гимн Российской Федерации või гимн России) on Venemaa riigihümn.
Hümn aastast 2001
Praegune hümn kinnitati riigihümniks 7. märtsil 2001. Sõnade autor on Sergei Mihhalkov ja meloodia autor Aleksandr Aleksandrov. Selle hümniga võeti uute sõnadega taas kasutusele Nõukogude Liidu hümni meloodia.
Venekeelsed sõnad
1. salm: Россия - священная наша держава, Россия - любимая наша страна. Могучая воля, великая слава - Твое достоянье на все времена!
Refrään: Славься, Отечество наше свободное, Братских народов союз вековой, Предками данная мудрость народная! Славься, страна! Мы гордимся тобой!
2. salm: От южных морей до полярного края Раскинулись наши леса и поля. Одна ты на свете! Одна ты такая - Хранимая Богом родная земля!
Refrään:
Славься, Отечество наше свободное, Братских народов союз вековой, Предками данная мудрость народная! Славься, страна! Мы гордимся тобой!
3. salm Широкий простор для мечты и для жизни Грядущие нам открывают года. Нам силу дает наша верность Отчизне. Так было, так есть и так будет всегда!
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
500 meetrit
14. veebruar 40 võistlejat
Roger Ström (Norra) kukkus ja katkestas.
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris toimus 13.–25. veebruaril.
Meeste üksiksõit
17. ja 19. veebruar
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
1000 meetrit
18. veebruar 43 võistlejat, kellest lõpetas 40
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Meeste üksiksõit
25 võistlejat
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
1500 meetrit
16. veebruar 44 võistlejat, kellest lõpetas 41
5000 meetrit
16. veebruar 32 võistlejat
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Meeste üksiksõit
Margus Hernits katkestas, sest tema uisul tulid kruvid lahti. Need polnud üldse tema uisud, millega ta sõitma läks.
Naiste üksiksõit
23. ja 25. veebruar
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
10 000 meetrit
20. veebruar 16 võistlejat
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Naiste üksiksõit
27 võistlejat
Paarissõit
13. ja 15. veebruar
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
500 meetrit
19. veebruar 34 võistlejat, kellest lõpetas 33
Iluuisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Paarissõit
18 paari, kellest lõpetas 17
Jäätants
18. - 21. veebruar
21 paari
Kiiruisutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
1000 meetrit
23. veebruar 36 võistlejat
1500 meetrit
21. veebruar 30 võistlejat
3000 meetrit
17. veebruar 27 võistlejat, kellest lõpetas 25
Gunda Niemann (Saksamaa) kukkus, sõitis küll lõpuni (5.10,28), kuid diskvalifitseeriti paarilise (Seiko Hashimoto) segamise tõttu. Hashimotol lubati viimases paaris uuesti sõita. Elena Belci (Itaalia) diskvalifitseeriti paarilise (Ljudmila Prokašova) segamise tõttu. See võis Prokašovale maksta kuldmedali.
5000 meetrit
25. veebruar 16 võistlejat
Priidu Isak
Poksijana
Isak poksis aastatel 1971–1981 Pärnu Kalevis, kus tema treener oli Jaan Hansla ja Mart Keersalu, ning Tartu Kalevis, kus tema treener oli Vello Kade ja Peeter Noppel.
Ta oli Eesti NSV juunioride meister kukk-kaalus (kuni 54 kg) aastatel 1975–1976.
Haridus
Isak lõpetas 1980. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia insener-hüdrotehnikuna ja jäi tööle Võrumaale.
Töökäik
Ta on 1991. aastast ehitusliku projekteerimise ja ehitusega tegeleva AS Hallimäe asutaja ja omanik.
Tagajõe mõis
Tagajõe mõis (saksa keeles Tagojõe) oli Tudulinna mõisa karjamõis Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tagajõe küla lähedale Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.
Nõukogude Liidu marssal
thumb|Nõukogude Liidu marssali õlak pisi|Viis esimest Nõukogude Liidu marssalit. Vasakult: [[Mihhail Tuhhatševski, Semjon Budjonnõi, Kliment Vorošilov, Vassili Blücher ja Aleksandr Jegorov.]] Nõukogude Liidu marssal (vene keeles Маршал Советского Союза) oli de facto Nõukogude Liidu kõrgeim sõjaväeline auaste (de iure oli kõrgeim auaste Nõukogude Liidu generalissimus, mida kandis vaid Jossif Stalin).
Ajalugu
Auaste asutati 22. septembril 1935 NSV Liidu Kesktäitevkomitee ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega, see loodi Tööliste ja Talupoegade Punaarmee või Tööliste ja Talupoegade Merelaevastiku isikkoosseisule. Nõukogude Liidu marssali vaste mereväes oli Nõukogude Liidu laevastikuadmiral.
Mesopotaamia
Mesopotaamia (Piiblis ka Kahejõemaa; kreeka Μεσοποταμία 'jõgedevaheline maa') on Lähis-Ida ajalooline piirkond ja tsivilisatsioon. Kreekakeelne nimi on tõlge vanapärsia nimest Miyanrudan või arami nimest Beth Nahrin.
Erinevalt ühtsematest Vana-Egiptuse või Vana-Kreeka tsivilisatsioonidest oli Mesopotaamia erinevate kultuuride kogum, mida ühendasid kiri, jumalad ja suhtumine naistesse.
Nõukogude Liidu marssal
Ajalugu
Nõukogude Liidu marssal oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline auaste kuni 26. juunini 1945, mil Jossif Stalin sai Nõukogude Liidu generalissimuse auastme, olles Nõukogude ajaloos ainuke isik, kes selle auastme sai. Pärast tema surma 5. märtsil 1953 oli Nõukogude Liidu marssal taas NSV Liidu kõrgeim auaste.
Mesopotaamia
Asend ja loodusolud
Mesopotaamia asub Pärsia lahte suubuva Tigrise ja Eufrati jõe kesk- ja alamjooksualal. Maavaradelt oli Mesopotaamia ala vaene, hulgaliselt leidus ainult savi ja pilliroogu. Kivi, puidu ja metallide hankimiseks oldi sunnitud suhtlema naaberaladega, mis tõi kaasa avatuse välismaailmale.
Nõukogude Liidu marssal
Ajalugu
Kokku anti Nõukogude Liidu marssali auaste 41 isikule. Algul anti seda sagedamini, nii et korraga oli elus kümmekond marssalit, pärastpoole harvemini. Viimasena sai selle auastme NSV Liidu kaitseminister Dmitri Jazov 1990. aasta aprillis. Jazov oli viimane elus olev Nõukogude Liidu marssal, kes suri alles 2020. aastal.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal lõpetati auastme väljaandmine. 1993 kehtestati selle asemel Venemaa marssali auaste, mida on läbi aegade välja antud vaid korra: 11. novembril 1997 Igor Sergejevile. Nõukogude Liidu marssali auastet ei tunnistatud kehtetuks ega asendatud Venemaa marssali auastmega.
Mesopotaamia
‘Ubaydi ajajärk
Mesopotaamia ajaloo ajavahemikku u 6000–3800 eKr kutsutakse ‘Ubaydi ajajärguks. Periood sai nime Tell al-Ubaidi väljakaevamiskoha järgi, mis asub Lõuna-Iraagis muistse Uri linna lähistel. Tegemist on ka Lõuna-Mesopotaamia esimese kultuuriga. Oletatavasti liikus kultuuri kese Lõuna-Mesopotaamia aladele osalt ka seetõttu, et alanes võis veetase, mis tegi võimalikuks sealse püsiva asustuse. Sel ajastul võeti kasutusele ratas. Keraamikas tuli kasutusele potikeder, perioodi lõpuks oletatavasti ka vankrirattad. Toimus üleminek halkoliitikumi ehk vase-kiviaega, perioodi lõpust pärineb varaseim laeva kujutis. Sel ajal ehitati Mesopotaamias kiirelt välja niisutuskanalid. Ubaidi kultuur hakkas kõikjal domineerima eelnenud Halafi kultuuri asemel.
Nõukogude Liidu marssal
Ajalugu
Kuuelt Nõukogude Liidu marssalilt võeti marssali auaste hiljem ära. Need olid Tuhhatševski, Blücher, Jegorov, Grigori Kulik, Beria ja Bulganin. Sealjuures Blücher suri ülekuulamise ajal peksmise tagajärjel, kui ta oli veel marssal, ja marssali auaste võeti talt ära postuumselt. Bulganin alandati kindralpolkovnikuks.Tuhhatševski, Blücher, Jegorov ja Kulik rehabiliteeriti postuumselt ning neile anti marssali auaste tagasi. Beria ja Bulganin oma auastet tagasi ei saanud.
Mesopotaamia
‘Ubaydi ajajärk
Ajastu lõpuks toimus kiire linnastumine. Samal ajal algas ka elanikkonna kihistumine ja eliidi väljakujunemine, mis varasematel perioodidel ei olnud nii oluliselt täheldatav. Levisid isiku tuvastamiseks kasutatavad pitsatid. Seda ajajärku võib nimetada ka tsivilisatsiooni tekke ajastuks tänapäevases mõttes. Juba 5000 eKr muistse Eridu linna Enki templi ümber hakkas arenema linnaline asula. Sellest maailma ajaloos esimesest teadaolevast pühakojast kasvas aegade jooksul välja hiiglaslik templikompleks tsikuraadiga.
Sumeri linnriigid, Uruki ajajärk
Sumeri linnriikide ajastul moodustas linna keskus koos seda ümbritseva maapiirkonnaga linnriigi. Vt. Uruk, Ur, Umma, Lagaš, Kiš, Eridu, Nippur, Larsa. Igal linnal oli oma kaitsejumal, kellele oli pühendatud astmiktempel ehk tsikuraat. Arvatavasti oli linnriikide tekkimise ajal kõrgeim võim preesterkonna käes ning hiljem koondus võim kuningale. Olid ka vabad kodanikud, kel oli õigus osaleda rahvakoosolekutel. Linnriikide vahelised suhted olid sageli vaenulikud ning muuhulgas konkureeriti hegemoonia pärast kogu Sumeri üle. Konfliktide käigus allutasid suuremad linnriigid väiksemaid oma ülemvõimule, mis viis aja jooksul suuremate ja võimsamate riikide kujunemisele. Umbes 2500 eKr Sumeri linnriigid hääbusid ja tekkisid suurriigid.
Samaaegselt kujunes sumeritest ida pool, tänapäeva Iraani edelaosas, Elami riik (pealinn Susa), kus samuti võeti kasutusele (sumeritelt laenatud) kiilkiri. Sumeri st lääne pool tõusid esile semiidi elanikkonnaga (linn)riigid Mari ja Ebla.
Kuningas, riigikorraldus ja sõjavägi
Kuningavõim oli absoluutne — kuningas oli sõjaväe ülemjuhataja, seadusandja, kohtumõistja ja ülempreester. Kuningavõim oli Jumalalt, kuid kuningas oli jumalate esindaja oma rahva ees. Territoorium oli jaotatud suurmaavaldusteks, millel olid omad maksud ja sõjaväekohustus.
Mesopotaamia õiguskord
thumb|Hammurapi seadustetulba ülemine osa
1901. aastal leidsid prantsuse arheoloogid kuningas Hammurapi korraldusel püstitatud seadustetulba, mis asub tänapäeval Pariisis Louvre'i muuseumis. Iga süüteo puhul oli ette nähtud kindel karistus. Selle 282 paragrahvi püüdsid kaitsta ühiskonda tapmiste, vigastamiste, varguste, renditud varaga hooletu ümberkäimise, pettuse, nõiduse, perekondlike üleastumiste ja muude kuritegude eest. Kui süüdlane ja kannataja olid seisuse poolest võrdsed, siis rakendati "silm silma, hammas hamba vastu põhimõtet".
Religioon Mesopotaamias
Leidub mitmeid ühisjooni võrrelduna Egiptusega:
Esineb ka erinevusi:
Tähtsamad jumalad
Panteoni tipus kolm meesjumalat:
Tähtis osa oli ka taevakehadel:
Mesopotaamia rahvad ei pööranud suurt tähelepanu sellele, mis tuleb pärast surma. Usk oli pragmaatiline: Jumalaid tuli austada selleks, et nad suhtuksid inimestesse soodsalt.
Mesopotaamia kunst
thumb|[[Ištari värav Berliini muuseumis]]
Ehituskunst
Peamine materjal oli päikese käes kuivatatud põletamata savitellis. Kuna puitu/palke ei olnud, siis leiutati võlvid ja kuplid:
Kujutav kunst
Seotud arhitektuuriga, sest maali ja reljeefi kasutati hoonete kaunistamisel.
Skulptuur
Arengut takistas kivi puudumine.
Ülemheli
Ülemhelid (inglise keeles overtones, upper partials) on harmoonilise võnkumise korral tekkivad osahelid, mis on üldjuhul põhihelist oluliselt nõrgemini kuuldavad. Ülemhelide arvust ja suhtelisest tugevusest oleneb põhiheli tämber.
Täht (sümbol)
Täht on mitmeharuline tähe kujutis vappidel, lippudel jms.
Täht Eesti sümboolikas
pisi|100px
Must rüütel (satelliit)
Satelliit Black Knight on Maa ümber orbiidil olev objekt, mis NASA andmetel on ISS-i kosmosejaama ehituse ajal kaotatud termiline varjualune. Ufoentusiastide sõnul on tegemist kosmoseolendite satelliidiga, kes on Maa ümber tiirutanud umbes 13 000 aastat. [1]
Ufo satelliidi legend pärineb aastast 1899, kui Nikola Tesla teatas, et on kosmosest raadiolaineid saanud. 1954. aastal avaldati USA ajalehtedes ufouurija Donald Keyhoe väited kahe orbiidil liikuva satelliidi kohta, mille avastasid USA õhujõud. Sel ajal polnud satelliite veel käivitatud. [1]
Šoti teadlane Duncan Lunan analüüsis varasemaid raadiolainete vaatlusi ja väitis tähekaardi põhjal, et Must Rüütel saadab tähe Epsilon Bootiselt tsivilisatsiooni teate. [1] Hiljem tunnistas Lunan, et tema meetodid olid ebateaduslikud. [2]
Carl Sarap
pisi|Carl Sarap ja tema valge kass Pusa. 1936. Hõbeželatiinfoto, 13,5 x 10 cm. [[Fotomuuseum, TLM F 9801:4. Foto autoriks on arvatavasti Johanna Triefeldt. ]] Carl Sarap (4. märts 1893 Voka, Jõhvi vald – 5. november 1942 Solikamsk) oli kirjastuse Odamees rajaja, toimetaja ja fotograaf.
Avaldas 1930. aastatel fotopostkaarte pseudonüümi all Johanna Triefeldt (J. Triefeldt, Joh. Triefeldt). Tuntud on tema fotoseeriad "Kaunis kodumaa" ja "Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele".
John Oliver (koomik)
thumb|John Oliver (2007)
Carl Sarap
Elulugu
pisi|Carl Sarapi kirjastuse reklaam ajalehes Vaba Eesti 08.07.1922, lk 11|vasakul pisi|Johanna Triefeldt. Triefeldti äri sisevaade Rakveres, Pikk tn 17. Umbes 1930–1936. Foto-osakonna leti taga seisab Carl Sarap. Filminegatiiv, 6x6 cm. Fotomuuseum, TLM Fn 9801:7|vasakul pisi|Carl Sarapi fotoraamat "Vana Narva", 1939 pisi|Fotograaf Carl Sarapi ja ettevõtte Joh. Triefeldt templid sama foto tagaküljel. 1938, 1940. Fotomuuseum, TLM F 9788:99|vasakulCarl Sarapi isa Juhan Sarap oli Vokas koolmeister ja hiljem Sompas mõisavalitseja ning pidas 1920. aastatel Rakveres raamatukauplust.
John Oliver (koomik)
John Oliver (sündinud 23. aprillil 1977 Birminghamis) on Suurbritanniast pärit stand-up-koomik ning saate "Last Week Tonight With John Oliver" juht. Aastani 2013 oli ta saate "The Daily Show with Jon Stewart" korrespondent.
Carl Sarap
Elulugu
Carl Sarapi õpingud Tartu Ülikoolis katkestas Esimene maailmasõda. Sõja lõpupoole õnnestus tal suurem rahasumma teenida, millega rajas Tartusse ettevõtte "Odamees - Carl Sarap". Lisaks kirjastamisele ja raamatukauplusele oli tal ka mänguasjadetööstus. Sarapi kirjastus ostis üles ja andis välja endise Siuru rühmituse liikmete teoseid, muud ilu- ja aimekirjandust, tõlketeoseid ning kalendreid.
Aastal 1919 ja 1922–1927 andis Sarapi kirjastus välja kirjandus-, kunsti- ja teadusajakirja Odamees. 1919. aastal oli ajakirja tegevtoimetaja Friedebert Tuglas ja ilmus 5 numbrit. 1919. aastal anti lühikest aega välja ka nädalalehte Odamees. Tegevtoimetaja oli August Alle ja ilmus 10 numbrit. Pärast ajakirja omaniku vahetust töötas Sarap Odamehe ajakirja peatoimetajana aastatel 1928–1929. Sarapi kirjastus- ja raamatuäri raskustesse sattumise järel maksid tekkinud võlgu kinni käendajad – sugulased, tuttavad ja sõbrad. Carl Sarap kuulutati 1929. aastal maksejõuetuks.
John Oliver (koomik)
Oliver kasvas üles Liverpoolis ja Bedfordis. Ta lõpetas Cambridge'i ülikooli, kus õppis inglise keelt. Ülikooli ajal oli ta Cambridge'i ülikooli draamaklubi Footlights asepresident.
Carl Sarap
Elulugu
Carl Sarap kolis tagasi Rakverre, kus koos uue elukaaslase Johanna Triefeldtiga (1899–1968) pidas alates 1929. aastast J. Triefeldti ärinime all raamatukauplust, kus Sarapi vedada oli fotoosakond ja ta pühendus fotograafiale.
John Oliver (koomik)
Koostöös Andy Zaltzmaniga juhtis ta saateid "Political Animal", "The Department" ja "The Bugle".
Carl Sarap
Elulugu
Alates 1934. aastast hakkas Sarap süsteemselt pildistama Eesti kohavaateid, loodust, loomi, külasid, linnu. Ta rändas fotokaameraga läbi kogu Eesti, võttes ette pikki jalgsi- ja automatku. Pseudonüümi J. Triefeldt (Joh. Triefeldt) all ilmus Carl Sarapilt palju fotopostkaarte ja ka postkaartide sari "Kaunis kodumaa" (1936–1940). Aastal 1934 ilmus Carl Sarapi Narva Rahu tänavat kujutav foto Eesti Entsüklopeedias mõiste "fotokunst" ühe illustratsioonina.
Aastal 1936 Narva ehitusajalugu kajastavas fotodega illustreeritud monograafias ilmus ka Carl Sarapi fotosid. Aastal 1939 andis kirjastus-osaühing "Kultuurkoondis" Tallinnas välja Carl Sarapi koostatud fotoraamatu "Vana Narva", mille sisuks Carl Sarapi tehtud pildid Narva vanalinnast ja ajalooline ülevaade Narva linnaarhivaarilt magister Arnold Soomilt.
John Oliver (koomik)
"Political animal" toimub alates 2004 üks kord aastas Edinburghis toimuval festivalil Edinburgh Fringe. Alates 2006 juhib Zaltzman seda üksinda.
Carl Sarap
Elulugu
14. juunil 1941 sattus Sarap Voka külas Virumaal NKVD arreteerijate kätte piiritsoonis kaasas olnud fotokaamera tõttu. Koos teiste Tallinna eeluurimisvangla vahialustega "evakueeriti" ta 4. juulil 1941 enne saksa vägede tulekut Venemaale, Molotovi oblastisse, kus ta suri Solikamski vangilaagris 5. novembril 1942.
John Oliver (koomik)
"The Bugle" on iganädalane taskuhääling, mida ta samuti koos Zaltzmaniga juhib. See projekt käivitus 2007. aasta oktoobris ja 2010. aasta jaanuaris valmis juba 100. episood.
Carl Sarap
Carl Sarapi fotopostkaartide sarjad
pisi|Carl Sarap. “Sügis”. Rakvere, Fotopostkaart “Kaunis kodumaa” nr 123, väljaandja: J. Triefeldt, Rakvere, 1939.|vasakul|220x220px
"Kaunis kodumaa" (1936–1940)
Carl Sarapi pildistustest valmisid sarja "Kaunis kodumaa" fotopostkaardid aastatel 1936–1940. Väljaandjaks Triefeldti äri Rakveres. Pildistustöid sarja väljaandmiseks alustas Sarap hiljemalt 1934. aastal. Postkaartide tagaküljele trükiti foto pealkiri (enamasti kohanimi), väljaandja nimi, väljaandmise aasta ja sarja järjenumber vahemikus 001 kuni 2050. Teadaolevalt jõuti sarja raames välja anda ligi 600 erinevat fotopostkaarti.
John Oliver (koomik)
"The Department" on BBC Radio 4 satiiriline komöödia salaorganisatsioonist, mis suudab mõjutada inimeste elu iga aspekti. Komöödia iga episood käsitleb selle organisatsiooni kolme töötaja mõttetalguid ühiskonna probleemide lahendamiseks. Nii iga episoodi autorite kui näitlejate hulka kuuluvad Oliver, kes mängib amoraalset juristi, ja Zaltzman.
Carl Sarap
"Kaunis kodumaa" (1936–1940)
pisi|Carl Sarapi pildistatud ja J. Triefeldti äris välja antud pildisarja "Eesti pildis: geograafilised pildisarjad koolidele" I osa ümbrispaber, 1939
"Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele" (1939)
1939. aastal hakkas Triefeldti äri välja andma koolidele õppevahendiks mõeldud Carl Sarapi pildistustega fotokomplektide sarja “Eesti pildis: geograafilised pildisarjad koolidele“. Ühele kindlale Eesti piirkonnale pühendatud pildikomplekti kuulus paberist ümbriskaas ja 10 erinevat fotot tagaküljele trükitud teabega pildil kujutatu kohta. Pildisarjale tegid kaastööd geograaf August Tammekann ja ajaloolane Arnold Soom. Välja jõuti anda 9 erinevat fotokomplekti (kõik ilmusid 1939).
Kibe käsi
Film esilinastus 1996. aastal Sundance'i filmifestivalil.
Sydney (täpsustus)
Sydney võib olla
Sydney on eesnimi
Ippolito Aldobrandini
Ippolito Aldobrandini on olnud mitme isiku nimi:
Väikelaev
pisi|Väikelaevu [[Tallinna Vanasadama Jahisadamas]] pisi|Talvitumiseks kaldale tõstetud jahte Pirita jahisadamas pisi|Pikemateks reisideks ja purjevõistlusteks mõeldud professionaalne avamerejaht ehk B- või A-kategooria väikelaev pisi|Odavam ja ökonoomsem perematkadeks mõeldud tänapäevane C-kategooria väikelaev pisi|D- või C-kategooria paate-väikelaevu kohalikus paadisadamas
Väikelaev on veesõiduk kogupikkusega 2,5–24 meetrit, mida kasutatakse vaba aja veetmiseks või sportimiseks.
Väikelaeva võib kasutada ka äritegevuses: korraldada tasu eest vabaajareise, rentida vabaajareisideks või sportimiseks, kasutada väikelaevajuhtide koolituseks või esitleda müügi eesmärgil tingimusel, et see veesõiduk ei vea üle 12 reisija.
Üldine
Väikelaev on näiteks paat, purjejaht, kaater, mida on suhteliselt lihtne kasutada ja hoida. Väikelaevandus on hea võimalus tavainimesele (kel puudub ühtlasi ametlik merekooli haridus) veesõidukogemuste või -elamuste omandamiseks ja merekultuuri mõistmiseks vastavalt oma võimetele ja huvile. Väikelaevu kasutatakse vaba aja veetmiseks ja harrastusteks (sealhulgas kalastamine), sõltumata registrikuuluvusest. Kasutuspõhimõte on võrreldav ka autosuvilaga.
Väikelaevade jaoks on tavaliselt eraldatud omad sadamaalad või ehitatud eraldi väikesadamad, kus on madalam sügavus ja hõlbus sildumine ning kaldateenused harrastusmeresõitjaile. Sadamakoha omamise kuutasud Eesti väikelaevasadamates sõltuvad sadama asukohast ja veesõiduki pikkusest, kuid jäävad tavaliselt 100–300 euro vahemikku.
Väikelaev ei tohi sõiduks pardale võtta üle 12 reisija – üle 12 reisijaga laev on juba reisilaev, suurusest olenemata. Registri või tüübikinnituse järgselt võib väikelaevale lubatavate inimeste koguarv olla määratud ka väiksem.
Jagunemine ja kategooriad
Riikides on mõnikord väikelaeva (ja väikese laeva) kasutamisel või varustamisel rakendatud konkreetsemaid nõudeid ka tulenevalt kere pikkusest. Näiteks alates pikkusest 7 m ja 12 m. Sarnaste pikkuste mõistes sätestatakse ühtlasi nõudeid COLREG-is.
Kohustuslik minimaalne üldvarustus
Eestis registreeritud väikelaeva kohustuslik minimaalne pardavarustus vastavalt kategooriale (2015. aasta seisuga):
Tasulisteks vabaajareisideks kasutatava väikelaeva täiendav varustus
pisi|Suur väikelaevasadam Portugalis; esiplaanil tasulisi sõite tegev kaater pisi|Vanematüübilise matka-purjejahi kokpit pisi|Mootorpaadi roolis
Muu otstarbekas varustus
Lisaks minimaalsele nõutavale varustusele peaks väikelaeval olema ohutuse ja otstarbekuse huvides täiendavalt näiteks vähemalt:
Lisaks ohutusvarustusele on vähemalt 7 m (soovitav juba alates u 5 m) pikkusel või kaitstud vetest kaugemal, samuti piiriveekogul kasutataval veesõidukil tavakohane kanda sobivas suuruses riigilippu.
Väljaõpe ja tunnistus
Väikelaeva juhtimiseks piisab väikelaevajuhi tunnistusest, mis sarnaneb kujult tavalise sõidukijuhi tunnistusega. Sarnaselt maismaasõiduki juhiga peab olema ka väikelaevajuhil kehtiv tervisetõend. Tõendi kehtivus ja vorm on maismaasõiduki juhiga sama. Väikelaevajuhi tunnistust on võimalik Eestis omandada vähemalt 15 a vanusel isikul u 70 tunni pikkuse (sh 10 tundi merepraktikat vähemalt C-kategooria väikelaeval) ja nõuetekohaselt läbi viidud väikelaevajuhi kursuse, mis lõpeb eksamiga, läbimisel. Kursusel käsitletavad põhiteemad:
Mõningates riikides (sh Soomes) on väikelaevajuhile kohustusliku läbitava väljaõppe nõuded oluliselt tagasihoidlikumad. Mõningates riikides on aga kursused ja nõutav kvalifikatsioon aga diferentseeritud vastavalt aluse sõidupiirkonnale. Raadiosidevahendi laeva pardal kasutamiseks tuleb läbida eraldi lühem kursus.
Soovitusi
Enne merele minekut või kohe selle algul tuleb näidata või selgitada väikelaeva pardal olijaile individuaalse päästevarustuse asukohta ja kasutamist.
Kui väikelaeva pardal puudub lisaks väikelaevajuhile teine väikelaeva juhtimisõigust või piisavat meresõidukogemust omav meeskonnaliige, on laevajuhil soovitatav enne pikemat (üle mõne tunni kestvat) meresõitu viia ka vähemalt osa teisi laeva pardal olijaid (reisijaid) kurssi põhiliste laeva juhtimise võtetega (roolimine, käigu muutmine, purjede seadmine, manöövrid). Tutvustada tuleks ka esmaseid navigeerimislahendusi (kompass, kaardiplotter või navigatsioonikaart, kajalood, põhilised navigatsioonimärgid). See võib olla vajalik ootamatu hädaolukorra (sh laevajuhi üle parda kukkumine või ootamatu terviserike) tekkel ja kuni professionaalse abi saabumiseni.
Väikelaeva registreerimine
Eesti territoriaal- ja sisevetel liiklemiseks võib väikelaeva kasutada juhul, kui ta on kantud vastavasse registrisse. Eestis registreerib väikelaevu liiklusvahendite register (Eesti Riiklik Autoregistrikeskus). Välismaalt sisse toodud väikelaev tuleb esmalt esitada ülevaatamiseks Veeteede Ametile. Väikelaev võib olla registreeritud ka teise riigi või muus pädevas registris. Väikelaev peab kandma Eestis nähtaval kohal registrijärgset pardatähist ehk registreerimisnumbrit.
Väikelaevaks mitte liigituvad lihtsad veesõidukid
Väikelaev ei ole eri- ega väga algelise konstruktsiooniga veesõiduk (primitiivne veesõiduk) nagu näiteks ruhi, ruup, süst, kanuu, vesijalgratas, parv, sõltumata üle 2,5 m kogupikkusest. Neid veesõidukeid ei registreerita ühtlasi väikelaevade registris.
Terminid "väikelaev" ja "väike laev"
Väikelaev on Eesti õiguses kasutatav oskussõna. Väikelaevade otstarbe määratlemisel kasutatakse ka terminit "huvilaev" (inglise pleasure craft), et vältida otsetõlget "lõbusõidulaev".
Kui tegu on mõõtmetelt väikelaevasuuruse laevaga, mida kasutatakse töölaevana, nt pukser, lootsilaev või ka väiksem reisilaev, siis ei või kasutada terminit väikelaev. Sel juhul on see mõõtmetelt väike töölaev ehk väike laev. Väikesel töölaeval peab olema kutselistest meremeestest laevapere. Väikestele töölaevadele ei ole kinnitatud ka väikelaeva kategooriad.
Erinevus tuleneb termini "väikelaev" defineerimisest.
Giovanni Antonio Facchinetti
Giovanni Antonio Facchinetti on olnud mitme isiku nimi:
Liitheli
pisi|[[Põhiheli koos kuue ülemheliga]] pisi|Viie lihtheli liitmisel saadud liitheli lainekuju
Liitheli ehk liittoon ehk kompleksheli ehk komplekstoon (inglise keeles complex tone) on heli, mis koosneb paljudest eri sageduse ja amplituudiga lihthelidest.
Tervikust väiksemate osade võnkumine toimub kiiremate (kõrgemate) võnkumise sagedustega ning nii tekkinud helisid nimetatakse ülemhelideks. Põhiheli ja ülemhelisid nimetatakse osahelideks.
Pillikeel on kahest otsast kinnitatud ja selles saavad tekkida vaid teatud lainepikkustega seisvad lained. Lained peegelduvad pillikeele kinnituspunktidest ja selle tulemuseks on omapärane liitvõnkumine. Kõik lubatud lainepikkused saavad levida pillikeeles üheaegselt. Võimalike lainete lainepikkused sõltuvad pillikeele pikkusest ja neid nimetatakse võnkumise harmoonikuteks.
Joseph Fourier tõestas, et mis tahes keeruka kujuga perioodilist võnkumist saab kirjeldada üksikute erineva sagedusega lihthelide summana. Seega mis tahes kujuga perioodilise võnkumise saab, kui liita omavahel teatud vahekorras lihthelid, mille sagedused suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4:5). Seda nimetatakse ka Fourier' reaksarenduseks. Saehambakujulise võnkumise saab siis, kui kõik harmoonikud on kindlas vahekorras sageduse ja amplituudiga. Pildil on näha, et teljestiku alguses ajahetkel 0 algab kõigi harmoonikute muutumine ühes suunas. See tähendab, et nende kõigi algfaas on 0°.
Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11. – 15. veebruarini Cesana Pariolis.
Medalitabel
Kelgutamises jagatud medalid riigiti.
Meeste ühekelk
11. – 12. veebruar Osavõtjaid: 36 stardileht Olümpiavõitja 2002: Armin Zöggeler, Itaalia Ametlikud tulemused
Meeste kahekelk
Ametlikud tulemused
Naiste ühekelk
13. - 14. veebruar Osavõtjaid: 30 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Sylke Otto, Saksamaa
Ametlikud tulemused
Jean Cocteau
thumb|200px|[[Federico de Madrazo de Ochoa. Jean Cocteau portree. Umbes 1910–1912.]] Jean Maurice Eugène Clément Cocteau (5. juuli 1889 Maisons-Laffitte – 11. oktoober 1963 Milly-la-Forêt) oli prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja.
Aleksandria Katariina
Katariina Aleksandriast (legendi järgi 3. või 4. sajandil) on müütiline kristlik pühak, keda austatakse nii õigeusu kui katoliku kirikus. Reaalselt sellise isiku olemasolu ei ole suudetud tõestada.
Legendi järgi oli Katariina ilus ja tark neiu, kes olevat avalikus vaidluses väidelnud 50 paganliku filosoofiga ja neid võitnud – selle tulemusena pöördusid filosoofid ristiusku. Selline avalik võit ei meeldinud Rooma keisrile Maximinus II-le või tema pojale Maxentiusele, kes saatis 18-aastase Katariina märtrisurma. Neiu tõmmati piinarattale, mida tuntakse püha Katariina sümbolina kui katariinaratast. Taevaste vägede vahelesegamise tõttu aga piinamine nurjus ja ratas olevat lagunenud. Ta mõisteti surma pea maharaiumise läbi. Vere asemel olevat tema kehast voolanud piima.
Kristliku traditsiooni järgi kandsid inglid tema surnukeha Siinai mäele, kuhu Bütsantsi keiser Justinianus I käskis rajada Katariina kloostri. Kloostri peakirik rajati 548–565 ja see sai palverändude sihtkohaks. See klooster on säilinud, tänapäeval on see turistidele avatud ning see on tähtis varakristliku kunsti ja arhitektuuri näide.
Ta on üks kõige armastatumaid katoliku pühakuid ja arvati 14 hädas aitaja hulka. Katariina mälestuspäevana tähistatakse kadripäeva tavaliselt 25. novembril, aga õigeusus 24. novembril. Ka 11. sajandi Kiievi-Venes tähistati kadripäeva 25. novembril. Selle tava päritolu on teadmata.
Katariina peamine sümbol on ogaline vokk.
Arvukad katsed siduda Katariinat reaalselt elanud inimestega on osutunud viljatuteks. Tänapäeval usuvad hagiograafid, et Katariina ei ole ajalooline, vaid puhtmüütiline isik. Tema kultus pärineb tõenäoliselt mälestustest kristlaste tagakiusamise käigus Diocletianuse ajal kannatada saanud naistest, olles nende idealiseeritud koondkuju. On ka oletatud, et Katariina on välja mõeldud vastukaaluks reaalselt elanud paganlikule naisfilosoofile Hypatiale, kelle mõrvasid ristiusu fanaatikud. Katariina olevat väidetavalt elanud samal ajal mil Hypatia.
Esimesed kirjalikud viited Katariinale pärinevad 866. aastast Basileios I-le omistatud monoloogidest. Siinai mäe kloostris väidetavalt avastati Katariina säilmed küll varem, 800. aasta paiku. Klooster ise on veelgi vanem, kuid esialgu oli see pühitsetud Kristuse muutmisele. Siinai mäe klooster on rajatud vanema kabeli asemele, mis ise rajati Constantinus Suure ema Helena käsul Moosese nähtud põleva põõsa asukohta.
Tehisintellekt
Tehisintellekt ehk tehisaru ehk kunstlik intellekt on masina intellekt. Tehisintellektiks nimetatakse ka arvutiteaduse haru, mis uurib intelligentseid agente – seadmeid, mis tajuvad oma keskkonda ning sooritavad toiminguid, mis maksimeerivad mingi eesmärgi saavutamise tõenäosust. Kõnekeeles räägitakse tehisintellektist, kui masin jäljendab inimese vaimule iseloomulikuks peetavaid tegevusi, näiteks õppimist ja ülesannete lahendamist.
Termini võttis kasutusele 1956. aastal John McCarthy, kes defineerib tehisintellekti teadusena intelligentsete masinate loomisest.
Valdkond sai alguse väitest, et inimeste intellekti saab nii täpselt kirjeldada, et seda saab masinaga jäljendada. See tekitab küsimusi mõistuse olemusest ja teadusliku ülbuse piiridest. Neid teemasid on käsitlenud müüdid, ilukirjandus ja filosoofia juba antiikajast.
Tehisintellekti väljatöötamine stimuleerib tänapäeval paljude informaatika probleemide lahendamist.
Ajalugu
Tehisolenditest on juba antiikajast peale juttu olnud. Sealt edasi on neid palju mainitud ulmeteostes, näiteks Mary Shelley raamatus Frankenstein.
Tehisintellekti sünniajaks peetakse aastaid 1952–1956, siis loodi esimesed intelligentsed masinad. Tehisintellekti kuldseteks aastateks peetakse vahemikku 1956–1974. Selle aja jooksul loodi palju uusi programme ning teadlastel tekkisid ideed, kuidas ja milliseks tuleks tehisintellekte luua ja arendada. Aastatel 1974–1980 (TI esimene talv) jäi areng seisma, sest teadlastel ei olnud enam piisavalt võimsaid arvuteid: loodud masinad suutsid toime tulla vaid kõige kergemate ülesannetega. Kuna edasist arengut ei toimunud, ei olnud rahastajad rahul ning raha vähesuse tõttu tuli töö pooleli jätta. Sellest hoolimata said teadlased edasi töötada ning buumi ajal (1980–1987) tuldi välja uute võimsamate programmidega tänu Jaapanis tegutsevale Rahvusvahelise Kaubanduse ja Tööstuse Ministeeriumile. Edasine areng selles valdkonnas käis üles-alla. 1991. aastal ei olnud 1981. aastaks planeeritud saavutused veel valminud. See põhjustas nii sponsorites kui ka teadlastes pettumust ja soovi edasi töötada ei olnud.
Suurem läbimurre selles valdkonnas toimus 20. sajandi lõpus ning 21. sajandi alguses. Jõuti paljude sihtmärkideni, mistõttu sai tehisintellekti valdkond laieneda ning luua võimsamaid masinaid.
Loogiline tehisintellekt
Kõik, mida programm teab maailmast, konkreetsest olukorrast ja tingimustest ning oma eesmärkidest, on väljendatud matemaatilise loogika keele lausete abil. Programm otsustab, mida teha, järeldades, et teatud tegevused sobivad eesmärkide saavutamiseks.
Otsing
Tehisintellekti programmid peavad tihti uurima väga suurt arvu võimalusi, näiteks käike males või järeldusi teoreemitõestamise programmis. Pidevalt tehakse avastusi, kuidas teha seda tõhusamalt eri valdkondades.
Mustrite avastamine
Kui programm teeb vaatlusi, siis on ta sageli programmeeritud võrdlema seda mustriga. Näiteks nägemisvõimega programm võib üritada sobitada nina ja silmade mustrit vastuvõetava pildiga, et tuvastada nägu. Keerulisemad mustrid, näiteks naturaalkeele tekstis, maleseisus või mõne sündmuse ajaloos on samuti uurimisobjektid. Keerulised mustrid nõuavad teistsuguseid meetodeid kui lihtsad mustrid, mida on uuritud kõige rohkem.
Teadmiste esitus
Fakte ümbritseva maailma kohta tuleb esitada mingil viisil. Tavaliselt on kasutusel matemaatilise loogika keeled. Vaja on esitada objekte, omadusi, kategooriaid, objektidevahelisi seoseid, sündmusi, olekut ja aega, põhjuseid ja tagajärgi, teadmisi teadmiste kohta (mida me teame selle kohta, mida teised inimesed teavad) ning palju muud.
Järeldamine
Mõnest faktist saab järeldada teisi. Deduktsioon on piisav teatud eesmärkidel, kuid uusi, mittemonotoonse järeldamise meetodeid on lisatud loogikasse alates 1970-ndatest. Mittemonotoonse järeldamise lihtsaim näide on vaikimisi järeldamine, kus otsus tuleb vaikimisi järeldada, kuid otsuse võib tagasi võtta, kui ilmneb tõendeid, mis väidavad vastupidist. Näiteks kui me kuuleme lindu laulmas, siis me võime järeldada, et see oskab lennata, aga selle otsuse võib muuta vastupidiseks, kui me kuuleme, et tegu on mõne lennuvõimetu linnuliigi häälitsustega.
Terve mõistuse teadmised ja arutlemine
See on tehisintellekti valdkond, mis on kõige kaugemal inimtasemest, olenemata sellest, et see on olnud aktiivne uurimisvaldkond alates 1950-ndatest. Kuigi on tehtud märgatavaid edusamme, on siiski vaja uusi ideid.
Kogemusest õppimine
On programme, mis õpivad kogemustest. Närvivõrkudel põhinevad lähenemised tehisintellektile spetsialiseeruvad kogemustest õppimisele. Samuti õpitakse loogikas väljendatud reegleid. Programmid suudavad õppida ainult seda, mida faktid või nende käitumiste formalismid suudavad esitada. Senistel õppivatel süsteemidel on aga väga piiratud võimalused teadmiste esitamiseks. 2016. aasta alguses võitis Google'ile kuuluva Suurbritannia firma DeepMind loodud arvutiprogramm AlphaGo esimest korda ajaloos Euroopa meistrit Fan Huid go-mängus viis korda järjest. See oli esimene kord, kui arvutiprogramm võitis professionaalset mängijat.
Plaanimine
Plaanimisprogrammid asuvad tööle üldiste faktidega maailmast (eriti tegevuste tagajärgedest), konkreetsest olukorrast ja eesmärgiga. Nende põhjal luuakse strateegia eesmärgi saavutamiseks. Üldjuhul on strateegia lihtsalt tegevuste järjekord.
Seletatav tehisintellekt
Seletatav tehisintellekt (i.k. en:Explainable Artificial Intelligence) on valdkond, kus eesmärk ei ole mitte ainult see, et tehisintellekt suudaks hästi ülesandeid lahendada, vaid ka see, et inimesed saaksid lahenduskäigust aru, vähemalt osalisel määral. Näiteks kui tehisintellekt teeb otsuse taotlejale mitte laenu anda, siis on Euroopa Liidu isikuandmete kaitse üldmääruse regulatsioonide alusel õigus inimesel nõuda seletust, et mis loogika alusel selline otsus tehti. Tehisnärvivõrgud on küll ühed parimad olemasolevad meetodid selliste otsuste tegemiseks vähima arvu vigadega, kuid sellise võrgu otsust on väga raske seletada või põhjendada. Seletatava tehisintellekti valdkonnas otsitakse võimalusi lahenduskäikude seletamiseks erinevatele sihtgruppidele, vajadusel parema selgituse huvides ka ennustuste kõrgemat vigade määra aktsepteerides.
Mängud
Mõnesaja euro eest saab osta masina, mis suudab malet mängida meistri tasemel. Nende sees on veidi tehisintellekti, aga nad mängivad inimeste vastu hästi peamiselt toore jõuga: vaadatakse läbi mitusada tuhat käiku.
Pikka aega peeti go mängu tehisintellekti jaoks liiga keeruliseks, kättesaamatuks, sest mängus on oluliselt rohkem võimalusi kui males. Erinevad programmid mängisid küll üha paremini aga jäid ikka alla parimate inimmängijate, professionaalide tasemele. Enne 2015 aastat oletati, et tehisintellekt, arvutiprogramm jõuab (selles mängus parimate) inimeste mängutasemele umbes kümne aasta pärast vms). Aga programmeerijate jõupingutused ja tehnoloogia areng tõi muutuse varem kui osati arvata. Oluline samm tehisintellekti arengus toimus 2015 aastal kui ettevõte DeepMind lõi iseõppiva tehisnärvivõrkudel põhineva programmi Alphago (vt samal teemal ka Go), mis suutis võita Euroopa parimat profimängijat Fan Huid. 2017 aastal võitis programm maailma parimat hiina mängijat Ke Jie'd.
AlphaGo tugines läbi ajaloo toimunud parimate gomängude analüüsile. Edasiarendused AlphaGo Zero ja AlphaZero olid veelgi tugevamad tehisintellekti programmid, mis iseõppimise kaudu saavutasid lühikese aja jooksul inimese võimekust ületava taseme. Nendes programmides mängis tehisintellekt iseendaga, teades vaid mängureegleid. See tähendab, et ta õppis iseseisvalt nö nullist selgeks parimad käigud, parima taktika ja efektiivseima strateegia. Ühtlasi õppisid need programmid selgeks ka shōgi (jaapani male) ning male, alistades aastal 2017 kõrgeima reitinguga maleprogrammi (Stockfish). Sellega näitasid need iseõppivad programmid, et tegemist pole kitsalt ainult ühele mängule orienteeritud tehisintellektiga vaid millegi üldisemaga, mis suudab ka täiesti teistsuguses mängus saavutada tipptaseme, mis ületab inimese võimekust, tema intellektuaalset taset.
Nii, et alaosa "Mängud" algusosast jääv mulje nagu tehisintellekt oleks miski madalamatasemeline projekt, mis mängus inimese intellektiga kasutab nö toorest jõudu, jäädes inimintellektist kaugele maha..on hetke teadmiste juures küllalt eksitav väide. Maailm muutub kiiresti. Praeguseks hetkeks (2022 aasta alguses) on tehisintellekt arenenud muuhulgas ka läbi inimeste poolt loodud keerukate loogiliste, intelligentsete mängude õppimise ja paraku ületanud selle õppimise käigus (mitmed) inimese (aju) võimete piirid. Tuleb tõele au andes tunnistada, et mängud on oluline õppimise viis. Nii inimese kui ka tehisintellekti arengu jaoks.
Kõnetuvastus
1990-ndatel jõudis arvutite kõnetuvastus praktilise tasemeni. United Airlines vahetas oma lennuinfo klaviatuurisüsteemi süsteemiga, mis kasutab lennunumbrite ja linnanimede kõnetuvastust. Kuigi arvuteid on võimalik juhtida häälkäskudega, on enamik kasutajaid läinud tagasi klaviatuuri ja hiire juurde, kuna need on siiani mugavamad.
Loomuliku keele mõistmine
Sõnade vastuvõtt arvuti poolt ei ole piisav. Lausete läbi töötamine ei ole samuti piisav. Arvuti peaks mõistma valdkonda, mille kohta see tekst on. See on praegu võimalik väga vähestes valdkondades.
Kärplased
Kärplased (Mustelidae) on sugukond kiskjaliste seltsist.
Perekonnad
Sugukonda kärplased kuulub 23 perekonda 59 liigiga.
Tehisintellekt
Masinnägemine
Maailm koosneb kolmemõõtmelistest objektidest, kuid sisend inimese silma ning arvutite kaameratesse on kahemõõtmeline. Mõned kasulikud programmid võivad töötada ainult kahemõõtmelise infoga, kuid täielik masinnägemine vajab osalist kolmemõõtmelist informatsiooni, mis ei ole lihtsalt kogum kahemõõtmelisi vaateid. Otseseid kolmemõõtmelise informatsiooni esitamise viise on vähe ning need ei ole nii head kui inimeste kasutatav.
Ekspertsüsteemid
Ekspertsüsteem on tarkvara, mis üritab leida lahenduse probleemile, mis muidu nõuaks ühe või mitme inimeksperdi tööd. Ekspertsüsteemid on kõige levinumad mingis kindlas probleemide valdkonnas ning on üks traditsioonilisemaid tehisintellekti rakendusi ja uurimisvaldkondi. Inimeksperdi töö simuleerimiseks on mitmeid meetodeid, levinuimad on teadmiste baasi loomine, mis formaliseerib valdkonna eksperdi teadmised, et teadmisi hoida rakendataval kujul. Ekspertsüsteem võib sisaldada ka iseõppivat komponenti.
Filosoofia
Tehisintellekt, lubades pakkuda inimmõistusele omaseid võimeid, on filosoofidele nii katsumuseks kui ka inspiratsiooniks. Kas masinate intelligentsil on piire? Kas on olemuslikke erinevusi tehisintellekti ja inimintellekti vahel? Kas masin võib omada mõistust ja teadvust?
Osahelid
Osahelid ehk osatoonid ehk harmoonikud ehk harmoonilised ehk puhastoonid on harmoonilise liitheli põhitoon koos ülemhelidega. Harmoonilise liitheli osahelide võnkesagedused suhtuvad üksteisesse nagu naturaalarvud.
Tehisintellekt
Filosoofia
Tehisintellekti peamine filosoofiline küsimus on: kas tehisintellekt on olemas ehk Alan Turingi sõnul kas masin saab mõtelda. Küsimuse filosoofilisus tuleb sellest, et intellekti ja mõtlemise mõiste ei taha alluda teaduslikule määratlemisele ning neil on suur moraalne, religioosne ja juriidiline tähtsus. Moraalne ja juriidiline staatus oleneb ka vaimuseisunditest: ainult mõistusega indiviidid on moraalisubjektid ja ainult neile saab teha moraalset kahju, näiteks neid reeta. Ainult tundlikele indiviididele saab tekitada valu ja kannatust. Et arvutid jätavad mulje, nagu nad tegeleksid intellektuaalse tegevusega, tekib küsimus, kas nad tõesti mõtlevad. Ja kui nad mõtlevad, kas neil on siis samasugused õigused nagu inimestel?
Osahelid
Osahelid moodustavad naturaalhelirea.
Tehisintellekt
Turingi "viisakas kokkulepe"
Kui masin käitub sama intelligentselt, kui inimene, siis see on inimesega sama intelligentne. Alan Turing teoretiseeris, et me saame masina intelligentsuse üle otsustada vaid selle käitumise järgi. See teooria on Turingi testi põhialuseks.
Osahelid
Ülemhelide võnkesagedused on põhitooni võnkesagedusest täisarv (2, 3, 4 jne) korda suuremad.
Tehisintellekt
Dartmouthi ettepanek
Õppimise või mõne muu intelligentsi tunnuse igat aspekti on võimalik nii täpselt kirjeldada, et seda on võimalik masinal simuleerida. See väide trükiti esitisel Dartmouthi konverentsile aastal 1956 ning esindab tehisintellekti uurijate enamiku arvamust.
Searle'i tugeva tehisintellekti hüpotees
Sobivalt programmeeritud arvuti õigete sisendite ja väljunditega omaks mõistust täpselt samal viisil nagu inimestel on mõistus. John Searle vaidleb vastu sellele väitele oma hiina toa argumendis. Sellele argumendile on ka palju vastuväiteid.
Osahelid
Pilt:Harmonic_scale.png
Tehisintellekt
Tehisaju
Inimese aju tööd on võimalik simuleerida. Hans Moravec, Ray Kurzweil ja teisedki on väitnud, et tehnoloogiliselt on teostatav aju kopeerimine riist- ja tarkvarasse ning selline simulatsioon on oma olemuselt identne originaaliga.
Osahelid
Osahelid keelpillidel
pisi|osaheli mängimine keelpilli keelel (suurendamiseks klõpsa)
Keelpilli keele võnkumine tervikuna annab põhisageduse (näiteks A = 110 Hz). Keele võnkumine poole kaupa annab kaks korda suurema võnkesageduse (220 Hz) ja tekitab oktavi võrra kõrgema heli. Keele võnkumine kolmandiku kaupa annab 3 korda suurema võnkesageduse (330 Hz) ja annab oktavi + kvindi võrra kõrgema heli, Keele võnkumine neljandiku kaupa annab 4 korda suurema võnkesageduse (440 Hz) ja tekitab kahe oktavi võrra kõrgema heli jne.
Tehisintellekt
Välislingid
https://www.youtube.com/watch?v=gEoEBE7qHgY&t=389s
Osahelid
Osahelid keelpillidel
Järgnevas tabelis on näha, kuidas keelpilli keele puudutamine erinevates punktides tõstab esile erinevaid osahelisid.
pisi|centre|700px
Kivinugis
Kivinugis (Martes foina) on kärplaste sugukonda nugise perekonda kuuluv kiskja.
Esimest korda kirjeldas kivinugist Johann Christian Polycarp Erxleben aastal 1777.
Levila
Kivinugis on levinud Euroopas (välja arvatud Põhja-Euroopa; Eesti ja Taani asuvad levila põhjapiiril), Kasahstanis, Kesk-Aasia mägedes, Lõuna-Altais, Väike-Aasias, Ees-Aasias, Iraanis, Afganistanis, Pakistanis, Mongoolias ja Sise-Aasias.
Veel 1998. aastal oli kivinugis arvatud Eesti punasesse raamatusse ja teda usuti leiduvat vaid üksikuis paigus. Pärast levila laienemist eemaldati aga kivinugis 2003. aastal looduskaitsealuste liikide nimekirjast ja temast sai jahiuluk.
Välimus
Suuruselt on kivinugis võrreldav kodukassiga, kuid on veidi saledama kehaga. Tuhkur on pisut väiksem. Looma tüvepikkus on 45–54 cm, saba pikkus 22–35 cm, kaal 1,1–2,3 kg. Saba ulatub kaugemale kui väljasirutatud tagajalad. Karvastik on tumepruun kuni hallikaspruun, kurgualusel ja kaelal olev laik on valge ning hargneb eesjalgadele kaheks. Karvastik on tihe, kohev ja väga ilus. Kõrvad on terava tipuga ja võrdlemisi suured. Hambaid on 38.
thumb|left|Kivinugise kolju thumb| Skelett Kivinugis sarnaneb väga metsnugisega, kellest ta on veidi väiksem ja pikema sabaga. Kivinugise karvkate on aga pisut heledam ja hõredam. Tema kurgualune laik on valgem ja suurem, metsnugisel ei ulatu see jalgadele. Erinevalt metsnugisest on kivinugise päkad karvadeta ja seetõttu saab neid eristada lumele jäetud jälgede järgi. Ka kõrvad on kivinugisel väiksemad ja kitsamad ning ninaots, mis on metsnugisel üldjuhul must, on kivinugisel heledam. Täpsemalt saab neid liike eristada kolju ja hammastiku järgi.
Paljunemine
Isase kivinugise territooriumi suurus on 12–211 ha ja see kattub tavaliselt mitme emase territooriumiga, pakkudes ühele loomale võimalust valida mitme partneri vahel.
Kivinugiste jooksuaeg kestab juunist augustini. Sel ajal võib peamiselt öösiti kuulda isanugiste häälitsusi, kuid kaaslase leidmisel on oluline ka haistmismeel. Isase lähenemisel reageerib emane algul agressiivselt, isane rahustab teda õrna kudrutamisega.
Järglaste arv pesakonnas on 1–4, keskmiselt 2,5. Tiinus kestab 230–275, keskmiselt 252,5 päeva, kuigi loode hakkab arenema alles poole aasta möödudes. Pärast ilmaletulekut on pojad pimedad ja karvutud. Nad võõrduvad emapiimast umbes kahekuuselt ja jäävad veel mõneks ajaks ema juurde, et õppida jahipidamist. Suve lõpuks on pojad iseseisvunud. Suguküpsuseni jõuavad nad tavaliselt järgmiseks aastaks.
thumb|left|"Kivinugis kotkapesal" [[Carl Martin Ebersberg Õlimaal, 33×26 cm]]
Elupaik ja eluviis
Peamiselt tegutseb kivinugis maapinnal ja puu otsas käib harvem. Jahipidamine toimub valdavalt öösiti, päevad veedetakse varjulises paigas, kuid nugist päeval näha pole ka mingi ime. Nugise varjepaigad on näiteks puuõõnsustes, oravapesades, tuulemurrus ja kaljulõhedes. Territooriumi märgistatakse väljaheidetega, mis jäetakse sageli kõrgematele paikadele maapinnal.
Toitumine
thumb|Kivinugise [[topis]] Kivinugis on omnivoor ja sööb peaaegu kõike, mida kätte saab, kuid eelistab loomset. Toiduks lähevad nii väiksemad imetajad kui ka linnud ja nende munad, kahepaiksed ja selgrootud ning taimsest materjalist kõiksugu marjad, pähklid ja puuviljad. Taimne toit osutub tihti isegi valdavaks. Külades elavad kivinugised murravad sageli kodulinde, isegi kui muud toitu on piisavalt, ent püüavad ka hiiri ja rotte. Toidunappusel kõlbavad süüa ka raiped. See, mida kohe nahka pista ei jõuta, peidetakse sageli hilisemaks.
Lindude mune süüakse nõnda, et pärast väikese sisselõike tegemist imetakse selle kaudu sisu välja ja jäetakse maha tühjad koored.