cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Opera
Ajalugu
Alates 5. versioonist hakati veebibrauserit jagama tasuta, kuid reklaambänneriga, mille eemaldamiseks tuli osta reklaamivaba versioon.
Alates 20. septembrist 2005 hakati Operat täiesti tasuta jagama.
Mõnel Opera versioonil, näiteks 6.x-l, on olemas eestikeelne kasutajaliides. Omaalgatuslikke tõlkeid eri autoritelt leidub ka hilisematele versioonidele (9.02, 9.26/9.27, 9.02/9.10/9.20/9.50). Lisaks on olemas võrukeelne tõlge versioonile 6.x.
Ametlikul väljalaskel on eestikeelne tõlge taas alates versioonist 9.62.
Opera versioon 12.17 on viimane, mis kasutab veel Presto-nimelist esitlusmootorit. Aastatega on see brauseri versioon järk-järgult vananenud; eeskätt võib tekkida probleeme turvasertifikaatidega.
12. veebruaril 2013 teatas Opera, et vahetab oma Presto kuvamismootori WebKiti mootori vastu välja. WebKit-i arendasid peamiselt Google ja Apple, ning see sisaldus Google'i arendatavates vabatarkvaralises Chromiumi ja omanduslikus Chrome'i brauseris, ning mis on siiani Apple'i Safari brauseris. WebKit pärineb vabatarkvaralise Konquerori brauseri KHTML-mootorist, millest Apple arendas välja WebKiti mootori Safari jaoks.
Kui Google otsustas 2013. aasta aprillis minna Chromiumi ja Chrome'i projektides üle WebKiti mootorilt Blinki mootorile, otsustas Opera sellegi üle võtta.
Populaarsus
Maailmas kasutab Operat hinnanguliselt 3,3% Interneti kasutajatest, piirkonniti esineb erinevusi. Näiteks 2011. juuli andmetel kasutab Ukrainas Operat 43% kasutajatest. Venemaal on kasutajaid 36%, Poolas, Lätis, Leedus ja Tšehhis 8–11%.
Opera Mini ja Opera Mobile
Tegemist on pihuarvutitele ja mobiiltelefonidele mõeldud versioonidega. Mobiilseadmetele saab Opera Mini või Opera Mobile'i alla laadida leheküljelt, mis toetab ka WAP-mobiilibrauserid. Õige versiooni valib välja server vastavalt mobiilse seadme edastatud tunnusele. Need Opera versioonid on väga vähenõudlikud riistvara osas ja brauseri kasutamine on väga mugav navigatsiooninuppude või puuteekraanil pliiatsi abiga. Need Opera versioonid kasutavad ära kogu ekraani pinda; nähtavale jäetakse ainult kuvatav lehekülg ja valida on mitme automaatse suurendamise/fokuseerimise võimaluse vahel.
Opera lisadest võib soovitada järjehoidjate sünkroonimist, mida saab teha mõnes teises seadmes asuva Opera või Firefoxi brauseriga.
Vandenõu
Vandenõus osalejat nimetatakse vandenõulaseks.
Spektroskoopia
pisi|Kirchhoff oma täiustatud [[Kirchhoffi spektroskoop|spektroskoobiga ]] Spektroskoopia on füüsikaharu, mis uurib kiirguse interaktsiooni ainega, s.t kiirguse neeldumist, emissiooni ja hajumist. Optikast eristab spektroskoopiat optiliste nähtuste toimemehhanismi selgitamise asemel nende nähtuste sõltuvuse uurimine kiirguse lainepikkusest. Spektriks ehk spektraalkarakteristikaks nimetataksegi optilise nähtuse (nt valguse neeldumine aines) sõltuvust lainepikkusest. Spektroskoopia uurimisobjektiks pole niisiis mitte igasugune kiirgus, vaid selline, mis on olnud interaktsioonis ainega ja kannab infot aine kohta. Traditsiooniliselt on spektroskoopias kasutatud elektromagnetkiirgust, kuid nüüdisajal on definitsiooni laiendatud ka osakeste (elektronide, prootonite ja ioonide) kiirgusele ning sel juhul uuritakse optiliste nähtuste sõltuvust osakeste (kokkupõrke-) energiast.
Ajalugu
pisi|Godfrey Knelleri portree Sir Isaac Newtonist 1689. aastal pisi|Fraunhoferi jooned Nimetus spektroskoopia on kokku liidetud ladinakeelsest sõnast spectrum (eesti keeles "vaatluspilt") ja kreekakeelsest verbist skopeo (ee. k. "vaatlen"). Algselt tegeleski spektroskoopia vaid nähtava valguse uurimisega.
Termini "spekter" võttis esimesena kasutusele Sir Isaac Newton 1666. aastal, kes taipas, et valget valgust on võimalik prisma abil komponentideks ehk spektriks lahutada selgitades seeläbi ka vikerkaare tekkemehhanismi. Oma katse käigus ehitas Newton esimese spektroskoobi. 19. sajandi alguses avastasid William Herschel ja J. W. Ritter, et Päikese kiirgusel on lisaks nähtavale veel infrapunane ja ultravioletne komponent.
1814. aastal taasavastas Joseph von Fraunhofer tumedad jooned Päikese spektris. Neid oli juba 1802. aastal märganud inglise teadlane W. Wollaston. Fraunhofer uuris ja kirjeldas jooni põhjalikult, kuid tal puudus arusaam nende tekkimise põhjuste kohta. Tumedaid spektrijooni ehk neeldumisjooni tuntakse nüüd Fraunhoferi joontena. Fraunhofer oli esimene, kes uuris teiste tähtede ja planeetide spektreid, saades nii üheks astrofüüsika rajajaks. Fraunhofer leiutas Thomas Youngi tööle tuginedes difraktsioonivõre ja pani sellega aluse kvantitatiivsele spektroskoopiale. Nimelt on difraktsioonivõre kasutades võimalik kindlaks teha spektrijoonte täpsed lainepikkused. Prisma korral sõltub aga difraktsiooninurk klaasi omadustest ning valguse absoluutset lainepikkust ei ole võimalik määrata.
Teoreetiline taust
Spektrijoonte lainepikkused määrab aatomi struktuur. Juba Niels Bohri vesinikuaatomi mudel näitas, et elektronidel peavad aatomis olema diskreetsed energiatasemed. Keerulisemate aatomite juures aga tema teooria ei töötanud ning selguse tõi alles kvantmehaanika.
Spektrijoonte üha täpsem mõõtmine tekitas aga vajaduse veelgi parema ennustusvõimega teoreetilise mudeli järele, mis saavutati relativistliku kvantmehaanika ja seejärel kvantelektrodünaamika abil, mis suudab kirjeldada ka spektrijoonte peenstruktuuri. Kvantelektrodünaamika on täielik kirjeldus aine ja kiirguse vastasmõjust ning ükski teine füüsikateooria ei suuda ennustada mõõdetavat suurust samasuguse täpsusega.
Spektroskoopia liigid
pisi| [[Aatomiabsorptsioonispektroskoopia|Aatomiabsorptsioonispektromeeter ]] Spektroskoopiat on tulenevalt eesmärkide ja rakenduste paljususest võimalik jaotada alamkategooriateks mitmel viisil. Enam levinud on spektroskoopia liikide eristamine kasutatava kiirguse, uuritava objekti ning kiirguse ja osakeste vahelise interaktsiooni järgi. Näiteks aatomiabsorptsioonispektroskoopia tegeleb aatomites neelduva optilise kiirguse spektrite uurimisega. Spektroskoopia põhiline töövahend on spektromeeter.
Kasutatava kiirguse järgi
Tänapäeval kasutatakse spektroskoopias kas elektromagnetkiirgust või osakeste (elektronide, prootonite ja ioonide) kiirgust.
Eesti Naturistide Ühing
Eesti Naturistide Ühing (EstNat) oli 1993–2012 tegutsenud kodanikualgatuse korras loodud mittetulundusühing, mille eesmärgiks oli naturistlike, see tähendab maksimaalselt looduslähedaste tingimuste loomine puhkamiseks riietamata olekus ning sellise eluviisi täiustamine, propageerimine ja vastavasisuliste ürituste korraldamine.
Spektroskoopia
Elektromagnetkiirgus
Kaasaegne spektroskoopia kasutab kogu elektromagnetskaalat alates kõrgeima energiaga gammaspektroskoopiast, mis uurib ergastatud aatomite gammakiirgust, kuni kõige madalama energiaga raadiospektroskoopiani, mis uurib neeldumis- ja kiirgusspektreid raadiolainete piirkonnas. Nende vahele jäävad röntgenspektroskoopia, UV/Vis-spektroskoopia (uurib spektreid ultraviolettkiirguse ja nähtava valguse piirkonnas), infrapunaspektroskoopia ja mikrolainespektroskoopia. Spetsiifilistest alamliikidest võib esile tõsta vaakumultraviolettspektroskoopiat, mis uurib nii neeldumis- kui kiirgusspektreid vaakumultraviolettkiirguse piirkonnas.
Eesti Naturistide Ühing
Ühingu asutasid 1993. aastal Eesti Nudistide Seltsist lahkunud nudistid, ühing registreeriti 19. märtsil 1995.
Spektroskoopia
Osakeste kiirgus
Neutronspektroskoopia on neutronite ja aatomituumade vastastikust mõju käsitlev tuumafüüsika haru. Elektronspektroskoopia on elektronide kineetilist energiat mõõtev spektroskoopia haru. Osakeste kasutamise näitena võib tuua ka elektroni-energiakaotusspektroskoopia (inglise keeles electron energy loss spectroscopy), mida kasutatakse materjalide pinna uurimiseks.
Air Mauritanie
Air Mauritanie oli 1962. aastal asutatud Mauritaania rahvuslik lennufirma. 2007. ei suutnud lennufirma maksta oma kahe liisitud lennuki eest ja firma läks pankrotti. Mauritaanial on nüüd uus lennufirma, milleks on Mauritania Airways.
Spektroskoopia
Uuritava objekti järgi
Aatomispektroskoopias tuleb uuritav aine viia gaasilisse faasi, gaas hõrendada ning uurida kas neeldumis- (jaheda gaasi juhul) või emissioonispektrit (kaarlahenduse või leegiga ergastatud gaasi juhul).
Thutmosis III
thumb|Thutmosis III kuju Kairos Thutmosis III oli Vana-Egiptuse 18. dünastia 6. vaarao. Ta valitses 1479–1425 eKr. Thutmosis III oli Thutmosis II poeg. Thutmosis II oli nõrga tervisega ja suri umbes 30-aastaselt pärast 13–14 aastat kestnud valitsusaega. Tal oli kaks last: oma peanaise Hatšepsutiga tütar Neferure ja liignaise Isetiga poeg Thutmosis III.
Koluvere (Väike-Maarja)
Koluvere (Wäggewa Kollofer) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Herbes de Provence
pisi|Herbes de Provence Herbes de Provence [erb dö prov'aans] (prantsuse keeles 'Provence'i ürdid') on Prantsuse köögis tuntud kuivatatud ürdisegu.
Spektroskoopia
Uuritava objekti järgi
Molekulaarspektroskoopia tegeleb molekulide spektrite uurimisega. Molekulaarspektroskoopia on eriti oluline meetod biofüüsikas ja -keemias ning molekulaarbioloogias, kus uuritakse näiteks nukleiinhapete ja valkude kõrgemat järku struktuure.
Herbes de Provence
Pärit on ta Lõuna-Prantsusmaalt Provence'ist. Ürdikombinatsiooni põhialuse moodustavad kolm maitsetaime:
Spektroskoopia
Interaktsiooni järgi
Neeldumis- ehk absorptsioonispektroskoopia põhineb tumedate e neeldumisjoonte uurimisel. Kuumast kehast (allikast) lähtuv pidev spekter muutub külma gaasi läbimisel neeldumisspektriks, sest teatud lainepikkustega footonid neelatakse uuritava aine (gaasi) poolt. Neelatavad lainepikkused sõltuvad konkreetse aine aatomite energianivoodest. Uuritava aine (nt aminohapete) gaasilisse olekusse viimine võib olla tehniliselt keeruline ning energiakulukas. Teisalt on paljud loomulikud (nt tähtede) spektrid samuti neeldumisspektrid.
Herbes de Provence
Ilma nendeta ei ole õige nimetada seda herbes de Provence 'iks. Neile lisatakse tavaliselt lavendlit, apteegitilliseemneid ja vürtsbasiilikut, vahel ka majoraani ja/või salveid.
Koluvere (Väike-Maarja)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Thutmosis III
Pärast isa surma sai vaaraoks Thutmosis III, aga regendiks Hatšepsut, sest lapsed olid valitsemiseks alles liiga väikesed. Hatšepsut oli 22 aasta jooksul sisuline Egiptuse valitseja. Kuigi Hatšepsut ei seadnud kahtluse alla seda, et Thutmosis III on vaarao, ei olnud Thutmosisel riigiasjades suurt sõnaõigust. Korduvalt juhtus, et üritustel, kus oli vaja täita kuninga ja kuninganna roll, esines kuningana Hatšepsut, aga kuningannana tema tütar Nefenure.
Koluvere (Väike-Maarja)
Koluvere paikneb Piibe maantee ääres Piibe ja Vägeva vahel. Küla piirneb lõunas Endla looduskaitsealaga ja põhjas Seljamäe hoiualaga.
Herbes de Provence
Muide, Prantsusmaa lisatakse lavendlit vaid väga väikestes kogustes, mis on üllatav, sest lavendel seostub Provence'iga nii tugevalt, et võiks arvata, et ta on kohaliku maitsesegu põhiline, mitte aga valikuline komponent.
Spektroskoopia
Interaktsiooni järgi
Kiirgus- ehk emissioonispektroskoopia uurib heledaid spektrijooni, mis tekivad ergastatud (nt kuumutamise või elektrilahenduse tulemusel) aine elektronide langemisel tagasi madalamatele energiatasemetele. Üheks huvitavaks meetodiks emissioonispektroskoopia valdkonnas on laserindutseeritud plasma spektroskoopia. Seda rakendatakse keemias ja materjaliteaduses materjali koostise määramiseks. Kiirgusspektroskoopia alla kuulub ka fluorestsentsspektroskoopia. Kui tavaliselt aine neelab ja kiirgab sama lainepikkust, siis fluorestsentsi korral aine poolt neelatav ja kiiratav lainepikkus erinevad tulenevalt vibratsioonilistest relaksatsioonidest molekulide sees ning ümbritsevas lahuses. Fluorestsentsi punanihet tuntakse Stokesi nihkena. Teatud tingimustel võib ergastatud seisund kesta mitmeid sekundeid – sellist emissiooni nimetatakse fosforestsentsiks ning vastavat teadusharu fosforestsentsspektroskoopiaks.
Thutmosis III
Thutmosist peetakse laialdaselt sõjaliseks geeniuseks ja teda on võrreldud Napoleoniga. Väidetavalt vallutas ta oma elu jooksul 350 linna. Ta kasutas selleks strateegiat, mis sobib niisuguste maade vallutamiseks, kus ei osutata tsentraliseeritud, riiklikku vastupanu. Ta vallutas mingi piirkonna linnad ükshaaval, alustades kõige nõrgematest.
Koluvere (Väike-Maarja)
Ajalugu
1639. aastal jagati Liigvalla mõis kaheks. Teine mõis moodustati Piipe, kuhu kuulus Koluvere.
Spektroskoopia
Rakendused
pisi|Südame kambrite uurimine magnetresonantstomograafi abil Spektroskoopial on väga palju rakendusi ning järgnev on vaid juhuslik kogum (võimalikest) saavutustest.
Thutmosis III
Ülevaate Thutmosise sõjalistest võitudest annab Karnakis oleva Amoni templi peakambri sisesein. Nende jäädvustamisele aitas kaasa see, et kuninglik kirjutaja Thanuny oli ühtlasi väepealik ja osales sõjakäikudel.
Air Mauritanie
Lennukipark
2006. aasta juuli seisuga oli firmal kaks Fokker F-28 ja kaks Boeing 737-700 lennukit.
Endised sihtkohad
Lisaks siselendudele olid regulaarsed liinid järgmistesse sihtkohtadesse: Pariis, Abidjan, Bamako, Brazzaville, Casablanca, Cotonou, Dakar, Las Palmas, Lomé ja Pariis.
Eesti Naturistide Ühing
Ühingu ideeks oli rajada naturalistide randu ja puhkebaase, kus inimesed saaksid tunda end vabalt ja olla looduslähedaselt alasti. Ühing tegi koostööd teiste riikide naturismi viljelevate organisatsioonidega. Oli aastast 1998 rahvusvahelise katusorganisatsiooni INF liige.
Ühingu liikmeks (esmalt aastane liikmekandidaadi staatus) võis saada vähemalt 16-aastane isik. Tegevus oli aastaajast sõltuvalt suvine või talvine. EstNati suurürituseks oli igasuvine rahvusvaheline kokkutulek – suvepäevad. Käidi Läti ja Soome suvepäevadel. Osaleti soomlaste korraldatud talvistel üritustel. Igal aastal külastati Läti naturistide randu.
Ühing lõpetas tegevuse 2012. aastal, kuna Eestis ei ole saadud rajada või ei võimaldada ühtki rannaosa, kus võiks alasti päevitada. Eesti on Euroopas ainuke riik, kus pole ametlikult registreeritud randa, kus saaks alasti päevitada. Kunagi oli sellised rannad, küll mitteametlikud, Tallinnas Pirital ja Harjumaal Kloogarannas. Pirital oli selline rand olemas aastatel 1926–2009, kuni linnaosa tollane vanem selle ära keelas.
Bouquet garni
Bouquet garni [buk'e garn'i] (prantsuse keeles 'garneerimiskimp') on Prantsuse köögist tuntud klassikaline maitsekimp.
Spektroskoopia
Rakendused
Meditsiinis kasutatakse laialdaselt magnetresonantstomograafiat, mis põhineb aatomituumade raadiolainespektroskoopial magnetväljas. Mikrolainespektroskoopia abil avastati kosmiline mikrolaine-taustkiirgus. Osakeste kiirendite abil tehtavad eksperimendid Suure Paugu järgse Universumi ja algosakeste uurimiseks (nt Euroopa tuumauuringute keskuses) rakendavad samuti spektroskoopia meetodeid. Optilise spektroskoopia abil tehakse kindlaks nii tähtedevahelise gaasi kui ka kuriteopaigalt leitud tundmatu aine keemiline koostis ja struktuur. Spektrijoonte Doppleri nihke uurimise kaudu avastasid astronoomid, et Universum paisub kiirenevalt. Lisaks praktilistele kasutusaladele on spektroskoopia olnud võtmetähtsusega uute füüsikaharude arengus. Spektroskoopia meetodid on pannud aluse kvantmehaanikale, üld- ja erirelatiivsusteooriale ning kvantelektrodünaamikale. Spektroskoopia on laiendanud meie teadmisi mitte ainult elektromagnetilisest, vaid ka tugevast ja nõrgast vastasmõjust.
Thutmosis III
Tollal oli kombeks, et vaarao abiellub oma õega, ja see tähendaks, et Thutmosis abiellus Neferurega, kes oleks olnud tema peanaine. Siiski pole see kindel. Ei ole teada isegi see, kas Neferure elas oma emast kauem. On oletatud, et elas ja et ta oli Thutmosis III esmasündinud poja Amenemhati ema. Nähtavasti ei saanud Thutmosis ja Neferure omavahel hästi läbi, sest pärast Neferure surma püüdis Thutmosis temast mälestust hävitada, kõrvaldades tema nime paljudest kohtadest, kuhu see oli kirjutatud, või asendades oma (järgmise?) peanaise Satiahi nimega. On võimalik, et Satiah oligi Amenemhati ema, nagu raidkirjad väidavad.
Mordva lipp
Mordva lipp on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Mordva Vabariigi lipp.
Lipp võeti ametlikult kasutusele 30. märtsil 1995.
Lipu kujundaja on Andrei Aleskin.
Lipu kirjeldus
Plagu on ristkülikukujuline horisontaalsete laidudega trikoloor. Värvid on ülevalt alla tumepunane, valge ja tumesinine. Lipu keskel on tumepunane päikesemärk. Ülemine ja alumine laid on 1:4, keskmine 2:4 lipu kõrgusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
Sümbolite tähendused
Lipu kohta on ka fraas: "Me tahame elada (punane) puhta hingega (valge) oma heal, soojal ja avatud (kaheksanurkne täht) vabal areneval viljakal maal (sinine).
Thutmosis III
Satiahi ema oli kuninglik amm Ipu. Pole teada, kas Ipu oli ka Thutmosis III amm. Satiah elas kauem kui Neferure, aga mitte nii kaua kui Thutmosis, ja peale Amenemhati tal rohkem lapsi polnud. Satiah ja Amenemhat surid ajaliselt väikese vahega.
Bouquet garni
Traditsiooniliselt koosneb bouquet garni kolmest põhiürdist: petersellist, tüümianist ja loorberist.
Kasutamine
Kasutatakse suppide, hautiste ja puljongite maitsestamiseks. Lisatakse toiduvalmistamisel kohe alguses ja eemaldatakse valmis toidust.
Thutmosis III
Pärast Satiahi surma sai Thutmosise uueks peanaiseks Meritre-Hatšepsut, kes oli kõrgest soost: tema ema oli ülempreestrinna Hui. Meritre-Hatšepsut tõi ilmale kuus last: kaks poega ja neli tütart. Vanim poeg oli Amenhotep II, kes pärast Thutmosise surma päris trooni. Teised lapsed olid poeg Menkheperre ning tütred Nebetiunet, Meritamon, veel üks Meritamon ja Iset. Iset oli teistest noorem, sest seinamaalidel on ta kujutatud teistest väiksemana.
Thutmosis III haud asub Kuningate orus (KV34), tema muumia asub Kairo muuseumis.
Aldur Kaljo
Aldur Kaljo (3. november 1931 Tallinn – 27. detsember 1994 Point Piper, Sydney) oli eesti päritolu Austraalia väiketööstur ja Eesti diplomaat.
Ta oli 23. novembrist 1992 (t.a. 19. oktoobrist 1993 ) kuni 27. detsembrini 1994 Eesti aupeakonsul Austraalias.
Kaljo saatis Austraalia välisministrit, senaator Gareth Evans`it, 1994. aasta suvise visiidi ajal Eestisse, võõrustas sama aasta 4.–10. detsembril toimunud Riigikogu ametlikku delegatsiooni, eesotsas Riigikogu esimehe Ülo Nugisega, kuhu kuuluasid veel Riigikogu liikmed Valve Kirsipuu, Mart Nutt, Eino Tamm ja välisministeeriumist Peeter Miller, nende visiidil Austraalias, ning osales Austraalia Eesti Sõjaveteranide Liidu 25. aastapäeval.
Ta oli Austraalia meister bridžis ja kuulus 1991. aastal Austraalia võistkonda maailmameistrivõistlustel Jaapanis Yokohamas.
Tema surma järel sai uueks aupeakonsuliks varasem peakonsulaadi kultuuriatašee Malle Tohver.
Tema isa Hans Kaljo oli Austraalias eestlaskonna tegevuse toetaja ja ema Erika Kaljo (sündinud Kramann), sõjaliste teenete eest kontradmiral Johan Pitkale ja hiljem Jüri Jaaksonile kuulunud Lohu mõisasüdamest moodustatud kinnistu omanik.
Kõpsta
Kõpsta on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Külas asub Lahu Algkool.
Kõpsta, Lahu, Piibe, Nõmmküla ja Koluvere moodustavad Lahu piirkonna, mis paikneb Lääne-Virumaa lõunaosas Lääne-Virumaa, Järvamaa ja Jõgevamaa piiril, olles maakonna ja valla ääremaa. Rakke asub 12 km kaugusel, Koeru Järvamaal 14 km kaugusel. Maakonna keskusse Rakverre on 60 km, Jõgevale 36 km ja Paidesse 45 km.
Ajalugu
Järva maavalitsuse otsusega eraldati Kõpsta asundus 1. oktoobril 1935 Väinjärve valla küljest ning liideti Liigvalla valla külge vastavalt Kõpsta elanike soovile. Kõpsta asunduse pindala 1935. aastal oli 122 ha ja see koosnes 8 talust kokku 25 elanikuga. Kõpsta asundus paiknes pika kiiluna Liigvalla valla sees.
Andid
pisi|Andide põhjaosa reljeefkaart pisi|[[Cono de Arita (Salta provints, Argentina)]] Andid (hispaania keeles Andes) on Lõuna-Ameerika mäestik, mille ahelikud kulgevad mandri läänerannikul ligikaudu 7000 km pikkuselt ja läbivad Panamat, Ecuadori, Colombiat, Boliiviat, Peruud, Tšiilit ja Argentinat.
Andid on maailma pikim mäestik. Andide mitmed tipud on rohkem kui 6000 m kõrgused (näiteks Ojos del Salado, Illampu, Jerupaja), kõrgeim neist on Aconcagua (6969 m). Andid on noor alpikurrutusse kuuluv mäestik, kus on palju tegevvulkaane ja maavärinaid. Mäestik koosneb mitmest põhja-lõunasuunalisest mäeahelikust, mille järgi jagatakse Andid Põhja-, Kesk-, Lõuna- ja Patagoonia Andideks. Neid eraldavad kiltmaad ja orud. Ande katavad ulatuslikud metsad, kiltmaadel laiuvad pool- ja mägikõrbed, orgudes on kultuurmaistu.
Colombias jagunevad Andid nelja ahelikku. Sierra Nevada de Santa Marta asub maa põhjaosas, kus paiknevad ka Colombia kõrgemad tipud. Selle piirkonna ahelike kõrgemad mäed asuvad Keskahelikus ja neid lähestikku paiknevaid tippe kutsutakse ühise nimega Sierra Nevada del Cocuy. Paljud Colombia tipud on vulkaanid, need paiknevad eraldatult ja neile pääseb kergesti ligi.
Kesk-Andid Peruus on kõrged, astanguliste graniittippudega mäed, mis kerkivad jäiste ribide ja segipaisatud liustike kohale. Lumi ja jää moodustab ribidel suuri karniise.
Peruu Andid on jagunenud mitmeks ahelikuks, mägironijate hulgas on populaarsemad Cordillera lanca ja Cordillera Huayhuash.
Tšiili piki rannikuserva kulgev territoorium on ääristatud üpris madalate rannikumägedega. Paljud sealsed mäed on vulkaanid ja vähemalt viiskümmend neist on aktiivsed.
Pinnavormi teke
Andid on tekkinud ookeanilise laama sukeldumisel mandrilise laama alla.
Pinnavormi mõju inimtegevusele
Andides leidub hulganisti maavarasid (nt vaske, tina, hõbedat, kulda) ja mäestiku orgudes saab kasvatada põllukultuure (nt pärineb sealt kartul).
Kuna Andid hõlmavad väga ulatusliku ala, varieerub ka mäestiku kliima. Andide keskosa on väga kuiva kliimaga, seal asub üks maailma kuivemaid kohti, Atacama kõrb. Mäestiku põhja- ja lõunaosas sajab seevastu palju. Enne eurooplaste Ameerikasse saabumist elasid Andides inkad.
Transport on raskendatud eriti lõuna pool, kus mäed ulatuvad rannikuni ja muudavad maismaal liikumise võimatuks. Mandri lõunatippu (Tšiili territoorium) minekuks tuleb kasutada meretransporti või sõita läbi Argentina. Suur hulk asulaid paikneb rohkem kui 3000 m kõrgusel. Üldiselt on asutus koondunud orgudesse ja kiltmaadele. Andid on meelepärane koht mägironijatele.
Hanila
Hanila on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Külas asus Rapla–Virtsu raudtee Hanila raudteepeatus. Küla piiridesse jääb ka Laelatu bioloogiajaam.
Hanila külas asuvad Hanila Pauluse kirik ja August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum. Muinsuskaitse all on Hanila muistsed põllud, ohvrikivi ja Hanila külakooli hoone, samuti Hanila kalmistu ja seal asuvad vennaskalmud, kuhu on maetud aastal 1944 Saaremaa ja Muhu saare pärast peetud lahingutes hukkunud Nõukogude sõdurid.
Ajalugu
Seda on kirjalikult esmamainitud 1154. aastal (Anhel).
1977. aastal liideti Hanila külaga Kaitu.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.
Loodus
Külas asub Kasse laht ja see piirneb Mõisalahega. Mõlemad on nimest hoolimata järved.
Külas on Laelatu puisniit. Ala kaitseks on moodustatud Puhtu-Laelatu looduskaitseala.
Schrencki kuusk
Schrencki kuusk (Picea schrenkiana) on igihaljas okaspuu kuuse perekonnast.
Kuusk on nimetuse saanud baltisaksa päritolu mineraloogi ja maadeuurija Alexander Gustav von Schrenki järgi.
Kirjeldus ja kasvukohad
pisi|vasakul|Poolas kultiveeritud Schrenki kuused Kitsaskoonusja kujuga, võra ulatub maapinnani. Puu kasvab 30–45 (60) m kõrguseks, tüve läbimõõt kuni 2 m. Külmakindlus –29...–34 °C. Eluiga on 400–600 aastat. Okkad on 1,5–2,5 (4) cm pikad, jäigad ja torkavad, võrse tipu poole suunatud. Okkad püsivad puul kuni 30 aastat, soojemas kliimas lühemat aega. Käbid on 6–12 cm pikad, noorena lillad, hiljem pruunid.
Väiksed Schrencki kuused kasvavad alati varjus. Neid võib leida tihedamast põõsastikust või suurte kuuskede varjust. Peaaegu kunagi ei kohta neid päikesele avatud lagendikul.
Teisel eluaastal hakkab seemik jõudsalt kasvama. Kui kasvutingimused osutuvad ebasoodsateks, võib võra moodustumine peatuda mitmeks aastaks. Sel ajal kasvab ainult tüvi. Noores eas on puu võra ebamäärase kuhja kujuline. Kitsaskoonusjas kuju areneb välja järk-järgult, aastate jooksul. Vananedes muutub võra laiemaks ja ebaühtlasemaks, ta kaotab oma dekoratiivse välimuse.
Schrencki kuusk kasvab ainult keskmäestikus. Kõrgmäestikus on liiga külm ja madalamal pole tema jaoks piisavalt niiskust. Kasvupiirkond asub 1300–3000 m kõrgusel üle merepinna. Keskmine metsavööndi laius on üks kilomeeter. Schrencki kuusikud on üsna niisked. Nad suudavad kinni pidada 20–70% sademetest. Suur vahemik on tingitud erinevatest kuusikute tihedustest. Hariliku kuuse vastavad näitajad on 25–40%. Selle tõttu on Schrencki kuusemetsad olulised niiskuse reguleerijad looduses. Mäenõlvade lageraied on põhjustanud järvede veetaseme alanemist, maalihkeid ja erosiooni.
Juurestik
Nagu kõikidel kuuskedel, on ka Schrencki kuusel laiuv, maapinnalähedane juurestik. Kuid samas on tal ka võimas peajuur, mis pinnasesse tungides kasvab ümber kalju või suurema kivi. See peajuur aitab Schrencki kuusel kindlalt seista mägede nõlvadel ja vastu pidada väga tugevatele tuultele. Maapinnalähedane juurestik saab edukalt hakkama väga õhukesest pinnasest (keskmiselt 20 cm) vee ja toitainete hankimisega. Sagedasti kasvavad erinevate kuuskede juured omavahel kokku, mis aitavad neid rasketes mäestikuoludes paremini hakkama saada.
Paljunemine
Paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt. Õitseb maist juunini, tolmlemine toimub tuulte abil. Seemned valmivad septembris-oktoobris. Schrencki kuusk suudab ka vegetatiivselt paljuneda. See on tingitud ilmselt sellest, et ta kasvab üsna rasketes ilmastiku ja pinnaseoludes, kus seemned ei suuda eriti edukalt idanema minna. Kuuse alumistele, maapinnaga kokkupuutuvatele okstele hakkavad kasvama juured. Emapuuga kontakti kaotamata areneb oksal välja oma juurestik ning ajapikku tõuseb lamavast oksast üles noor kuusk. Tema madalamad oksad võivad samuti juurduda ning üles kasvada. Seega võib ühe vana puu ümber kasvada mitu erinevat põlvkonda kuuski. pisi|Tjanšani kuused Kõrgõzstanis
Sülemikast
Sülemikast on kast, kuhu pannakse mesilassülem, mis on kobardunud näiteks puu oksa külge. Kasti saab tavaliselt panna 7...8 raami, millel mesilased saavad kobarduda. Kui sülemit pole võimalik tarusse panna, võib kasti kasutada ka taru asendajana. Sülemikasti pandud sülemit tuleks paar päeva pimedas ja jahedas hoida ja siis alles tarusse ümber tõsta, muidu võib sülem ikkagi ära lennata.
Kui sülem võetakse liiga vara oksalt maha, ei pruugi seal mesilasema olla. Siis muutuvad mesilased närviliseks ka pimedas ja jahedas kohas.
Priit Suit
Aastatel 1919–1940 oli ta Võru linnapea. 9. jaanuaril 1940 valiti ta seitsmendat korda Võru linnapeaks 8 poolt- ja 7 vastuhäälega (vastaskandidaat oli Theodor Randvere). Ta oli Riigikogu esimese ja teise koosseisu liige.
Paarituslend
Paarituslend on lend, kus saatemesilased saadavad emamesilast, kui ta leskedega paaritub. See toimub õhus lennates. Üks ema paaritub viis korda aastas. Kui ema paaritub lesega, tirib ta pärast suguakti lese suguelundid koos sisikonnaga välja ja lesk sureb. Paaritumine ei toimu tavaliselt oma taru leskedega; see võib toimuda ka kilomeetri kaugusel oleva pere leskedega.
Lahu
Lahu on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Ajalugu
Esimest kohta on küla mainitud 1253. aastal. Vakuraamatu järgi oli Lahu külas 55 suitsu ja samapalju adramaid (u 500 ha). Piiskop Henricus rajas 1442. aastal lepingu järgi Lahu külla mõisa. Mõis sai sinodi istumiste järgi nimeks Sitz ('istuma'). Ehitustele ette jäänud talud asustati ümber.
1639. aastal kuulus Lahu Preedi mõisale. 18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi oli Lahu ja Piibe vahel ka kaks hajatalu Raja perre ja Ora perre. Lahust Ao mõisa poole jäi Laupä küla. Liigvalla poole jäi Arro abimõis või vabrik Lahu-Nõmme juures.
Lahu Algkool asutati 5. detsembril 1873. 1902. aastal ehitati Lahu külla uus koolimaja, kus töötas kolmeklassiline kool. Pärast kuueklassilise koolikohustuse kehtestamist õppis seal 4.–6. klass, 1932. aastast muudeti kool 6-klassiliseks algkooliks. 1940. aastal valmis Alar Kotli projekteeritud koolimaja naaberkülla Kõpstale, kus 1940/41. õppeaastal asus õppima kolm klassikomplekti.
Mesilassülem
thumb|Sülem sarapuu oksa küljes Mesilassülem moodustub tarust lahkuvatest mesilastest. Sülemlemine toimub tavaliselt juuni esimesest poolest kuni juuli teise pooleni. See on tingitud asjaolust, et mesilasi on tarus liiga palju ning kõigile ei jätku tööd. Kui ruumipuudus on tekkinud, teevad mesilased endale uue ema (ehitavad emakuppe; põhjamaa mesilased ehitavad vähem, lõunapoolsed mesilased tunduvalt rohkem emakuppe). Kui kõige varem tehtud emakupp hakkab kooruma, siis kolm päeva enne seda lahkub vana ema koos tarus olevate lennumesilastega tarust. Seda nimetatakse sülemiks. On juhuseid, kus vihmaste ilmade tõttu ei ole sülemil võimalik lahkuda, ja mesinik leiab tarust kaks ema. Kui tarus on kaks ema, siis teevad nad tavaliselt ise sotid selgeks ning tugevam jääb ellu. Enamasti on see noorem mesilasema. Enne sülemi lahkumist kobarduvad mesilased taru lähedal oleva puu, põõsa või mõne muu taime või ehitise külge. Seal ootavad mesilased emamesilast. Kui mesilasema tuleb, lendavad nad varem valmis vaadatud kohta. Kui aga ei tule, lähevad nad tarru tagasi. Enne sülemi lahkumist (sülemlemist ehk pereheitmist) muneb ema tühjad kannud mune täis. On juhuseid, kus vana emaga sülem lahkub ja kahe päeva pärast tuleb teine sülem ja mesinikule jääb tühi taru.
Mordva vapp
Vapp võeti kasutusele 30. märtsil 1995.
Vapil olevaid värve on mordva rahvas kasutanud juba iidsetest aegadest. Naiste särgid valmistati valgest linasest riidest ja kaunistati peamiselt punakas-pruuni ja musta tikandiga. Meeste rõivad olid enamjaolt lihtsad, koosnesid valgest särgist ja kootud pükstest. Punakaspruun sümboliseerib elu, valge aga hinge, ning tegude ja mõtete õilsust. Musta asemel hakati kasutama tumesinist, mis sümboliseerib maa viljakust, kastvat niiskust, sest mordvalaste esivanemad olid põlluharijad, ning kasvatasid koduloomi.
Tudulinna
Tudulinna on küla Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, endise Tudulinna valla keskus.
Alevikku läbivad Iisaku–Tudulinna–Avinurme maantee ja Rakvere–Rannapungerja maantee.
Küla järgi on nime saanud Vormsi lademe Tudulinna kihistu.
Külas tegutseb Tudulinna raamatukogu.
Ajalugu
Tudulinnat on esmamainitud ürikutes 1583. aastal.
Tudulinna küla läbib Tagajõgi, 18. sajandi kaartide järgi oli jõel vesiveski. Tänapäeval tegutseb küla lähedal Rannapungerja jõel hüdroelektrijaam (Tudulinna hüdroelektrijaam).
Külast läänes oli kõrts ja idas linnamägi.
1845–2019 tegutses külas Tudulinna põhikool.
1923. aastal avati Tudulinna Vabadussõja mälestussammas. Sammas lõhuti 1940. aastal; 1990. aastal avati uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.
2019. aastani oli Tudulinna alevik.
Rahvastik
Alevikus elas 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 335 ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 220 elanikku. Neist 179 (81,4%) olid eestlased.
Tudulinnast on pärit sopran Paula Padrik, ooperisolist Tiit Tralla ja geoloog Kalle Suuroja.
Kindralporutšik
pisi|Mundris suurtükiväe kindralporutšik (umbes 1793) Kindralporutšik (vene keeles генерал-поручик) oli aastatel 1741–1796 Venemaa keisririigi sõjaväeline III klassi teenistusaste, mis oli võrdne tsiviilteenistuse salanõuniku auastmega. Enne 1741. ja pärast 1796. aastat oli vastav sõjaväeline auaste kindralleitnant.
Olga Lepešinskaja
thumb|Olga Lepešinskaja Kitri rollis balletis "Don Quijote" (1940) Olga Lepešinskaja (vene keeles Ольга Васильевна Лепешинская; 15./28. september 1916 Kiiev – 20. detsember 2008 Moskva) oli vene balletitantsija ja pedagoog, Nõukogude Liidu rahvakunstnik (1951).
Lepešinskaja sündis vanas poola aadliperekonnas. Tema vanaisa Vassili Pavlovitš Lepešinski vahistati revolutsioonilise organisatsiooni Narodnaja Volja liikmena. Isa Vassili Vassiljevitš oli raudteeinsener, kes rajas Mandžuuria raudteed.
1925 astus Lepešinskaja Moskva koreograafiakooli, mille lõpetas 1933. Esimest korda esines ta laval 10-aastaselt ühena väikestest lindudest balletis "Lumeneid". 1932 mängis ta balletis "Pähklipureja".
Juba 17-aastaselt hakkas Lepešinskaja Moskva Kremlis privaatetendusi andma. Kohe pärast lõpetamist asus Lepešinskaja tööle Suures Teatris. Tema esimene roll oli Rosina balletis "Sevilla habemeajaja", järgnes Suok Juri Oleša romaani "Kolm paksu" balletiversioonis. Viimane osutus väga populaarseks ja see roll tegi Lepešinskaja kuulsaks. 1943 esitas ta Grini "Punaste purjede" põhjal tehtud balletis peaosalist Assolit.
Kokku sai ta neli Stalini preemiat: 1941 osa eest balletis "Don Quijote", teise peaosa eest Sergei Prokofjevi balletis "Tuhkatriinu" (esietendus 21. novembril 1945), kolmanda lavastuse "Pariisi tuled" eest ja neljanda Tao-Hoa rolli eest balletis "Punane moon".
1951 pälvis ta koos Galina Ulanovaga tiitli NSV Liidu rahvakunstnik.
Õigeusk
pisi|[[Keskaegne õigeusu kiriku preestri liturgiline riietus, Venemaa]] Õigeusk on katoliikluse ja protestantismi kõrval üks kristluse kolmest põhivoolust.
Õigeusu tunnistajaid nimetatakse õigeusulisteks, õigeusklikeks, õigeusklikeks kristlasteks või ortodoksideks.
Õigeusulised peavad õigeusku kristluse algseks kujuks.
Teoloogia
Sõna "õigeusk" tuleb kreekakeelsest sõnast orthodoxia (ὀρθοδοξία), mis koosneb kahest sõnast, orthos (ορθός), mis tähendab 'sirget' või 'õiget', ja doxa (δόξα), mis tähendab 'arvamust', 'otsustust', 'austust' ja 'ülistust'.
Õigeusu kirik tunnistab Kristuse nii jumalikku kui ka inimlikku loomust, tunnistab Kolmainu Jumala – Jumal Isa, Jumal Poja ja Jumal Püha Vaimu ühtset jumalikkust. Kõikne Isa, igavene Poeg ja lõpmatu Vaim on ainulaadsed algupärased isikud, sellest hoolimata on nad üks tervik. Õigeusu kirikus kasutatakse Nikaia usutunnistust. Seda loetakse kirikus igal armulauaga jumalateenistusel ning ka igal kesköö- ja pärastõhtuteenistusel ning tunnistatakse pühalikult kristlikke dogmasid, millel on Piibli järgi muutumatu ja püsiv autoriteet üleilmsete kirikukogude õpetuslike määratlustena. Õigeuskliku elu sümboliseerib teeliseks olemine, seetõttu liigutakse ka pühakojas ringi, ei istuta, vaid teenitakse Jumalat. Palvetega peetakse meeles lahkunud lähedasi ning süüdatakse nende mälestuseks küünlaid. Ikooni e igavikuakna ees kummardades ei kummarda usklik mitte kuju, vaid Jumalat, austades ka pühakut (süüdatakse palveküünlaid). "Ikoon peegeldab Jumala ja tema pühakute ilu, asudes seega õigeusu vaimuliku kogemuse südames". Oma teel pöördub usklik juhatuse saamiseks Jumala poole, kes annab õpetust peamiselt Pühakirja kaudu. Palvetel on suur tähtsus. Palve on uskliku südamest lähtuv pöördumine Kolmainu Jumala poole. Kui Piiblit koos palvega lugeda, osutub ta alati tänapäevaseks – ei ole hulk kirjutisi kaugest ajast, vaid sõnum, mis on adresseeritud usklikule just praegu. Üheks levinumaks ja eriti hesühhastide poolt viljeletud palveks on jeesuspalve. Õigeusus on loomulik austada kirikuisade ja pühakute pärimust. Sisemise kuningriigi otsimine on üks peamisi teemasid kirikuisade kirjutistes. Aleksandria püha Klemens ütleb: "kõige suurem asi, mida võib õppida, on tunda iseennast, sest kui keegi tunneb iseennast, saab ta Jumalat tundma, ja kui ta tunneb Jumalat, saab ta Jumala sarnaseks." Pöördumine pühade isade poole ei tähenda ainult intellektuaalse pärimuse otsimist, vaid pöördumist tõelise vaimse teoloogia poole. Pärimus on õigeuskliku jaoks eelkõige miski, mis toimub Kirikus, nimelt ülestõusnud Kristus, kes tegutseb oma Ihus, milleks on Kirik. Seega moodustab Kristuse saladuse kohalolu osaduses Püha Vaimuga Pärimuse aluse. Õigeusu teoloogia on eelkõige kogemise, läbielamise teoloogia, otsekui raviv teraapia, mille eesmärk on tervendada inimese hing haigusest, puudusest, mistahes vajadusest, ja juhatada teda ellu koos Kristusega. Kuna Jeesus Kristus samastus inimesega, sai lihaks ja vereks maapeal ning võttis enese peale kogu maailma patud ja lunastas need, tõustes kolmandal päeval surnuist üles. Kristus sai kuulekaks surmani (Filip2:8) Seega on rist võidu sümbol. Õigeusklik teab, et Kristus on patu ja surma võitnud ja seetõttu ei saa need valitseda tema elus. Kuna Kirik Maa peal on eshatoloogiline tegelikkus, mida usklik kogeb Jumala kohalolekuna just sakramentaalses elus, siis on sakramentidel jumalarahva elus suur osakaal.
Sõna "sakrament" tuleb ladinakeelsest sõnast sacramentum, mis tähendab 'püha toimingut' e 'vannet'. Õigeusu kirikus on juurdunud käsitlus, mille järgi on seitse sakramenti. Need on: piht, armulaud, laulatus, pühitsemine, ristimine, salvimine ja haige õlitamine. Õigeusu kiriku sakramentidest võivad osa saada vaid õigeusu kiriku liikmed. Liikmeks saadakse ristimise ja võidmise sakramendi kaudu. Sakramentide olemusse kuulub, et need mõjuvad varjatud viisil, pühitsedes ja parandades neist osavõtjaid. Armulaud on kirikus keskne sakrament e "kiriku süda".
Piht e patukahetsus põhineb Kristuse lubadusel õpilastele - "kellele te patud andeks annate, neile on need andeks antud" (Joh 20:22). Et patud andeks saada, on vajalik siiras kahetsus. Piht on inimese jaoks vaimuliku ja kõlbelise edenemise märk, sest see aitab valida ellusuhtumist, mis on kooskõlas Jumala tahtega. Selles suhtes on pihiisa nõuandja inimese elu korraldamisel. Ta aitab pihtijal leida sisemist hingerahu, õpetab eristama head kurjast ja julgustab vastu astuma igapäevaelu probleemidele.
Armulaud – armulaua sakramendis muutuvad leib ja vein salapäraselt preestri palve peale Kristuse ihuks ja vereks. Armulaud on õigeusklikele püha ja sellega kaasneb sügav kogemus ühtsusest Kristusega. "Kes sööb minu liha ja joob minu verd, jääb minusse" (Joh 6:56).
Laulatus – koosneb kahest talitusest, kihlusest ja laulatusest. Laulatuse sakramendis saavad kaks inimest "üheks lihaks" (Ef2:20), säilitades siiski oma isikupärasuse. Nad toovad oma liidu kirikusse pühitsemisele, sest Kristusega ühinedes muutub armastus veel täiuslikumaks.
Ristimine ja salvimine – enamasti toimetatakse neid sakramente koos. Uskliku ristimine tähendab kirikuga liitumist, sellega kaasnev salvimine on Püha Vaimu väljavalamine ristitu peale. Ristimisel saab ristitav endale pühaku järgi nime.
Haige õlitamine: "Kui keegi teie seast on haige, siis kutsuge enese juurde koguduse vanemad ja need palvetagu tema kohal ja võidku teda "õliga Issanda nimel." (Jk5:14). Kirik mõistab sakramenti hingelise paranemisena. Alles siis, kui hing on terve, saab hakata tervenema keha.
Ajalugu
Kirik asutati aastal 33 pKr nelipühadel ning selle asutajad "jäid alati apostlite õpetusse ja osadusse ja leivamurdmisse ja palvetesse" (Ap 2:42). Apostellik suktsessioon ulatub tagasi algkiriku viie keskuseni – Rooma, Jeruusalemma, Antiookia, Aleksandria ja Konstantinoopoli kirikuni.
Aastast 1054 on õigeusu kirik katoliku kirikust lahus (vt suur kirikulõhe), sest peab hereesiateks sõna filioque usutunnistuses, paavsti pretensiooni täielikule autoriteedile kõikide kristlaste üle ning mõningaid muid katoliku kiriku õpetuslikke ja liturgilisi uuendusi.
Hiljem lisas katoliku kirik oma õpetusele teisigi dogmasid, mida õigeusu kirik peab hereetiliseks, sealhulgas paavsti ilmeksimatuse ja neitsi Maarja pärispatuta saamise dogma. Katoliku kirik peab õigeusu kirikut skismaatiliseks. Õigeusu kirik peab katoliku kirikut nii skismaatiliseks kui ka hereetiliseks.
Alles 9 sajandit hiljem, 1965. aastal, tühistasid Rooma paavst ja Konstantinoopoli patriarh õigeusutunnistuse pooldajatele kehtestatud kirikuvande.
Õigeusk Eestis
Arvatakse, et 10.–13. sajandil elas Eesti alal väike, kuid kasvav kristlik vähemus. Rannikul ja Lääne-Eestis oli tunda läänekiriku ja Ida-Eestis idakiriku mõju. Mõnede ajaloolaste hinnangul jõudsid Konstantinoopoli püha Fotiuse saadetud misjonärid ka eesti hõimudeni. Nestori kroonika üldlevinud tõlgenduse järgi Kiievi vürst Jaroslav vallutas 6538. (1030.) aastal Tartu ning rajas sinna Jurjevi linnuse ("Сего лѣта иде Ярославъ на чюдь, и побѣди я, и постави городъ Юрьевъ.") ja kiriku. Väike osa kagu-eestlastest (setud) jäi Pihkva vürstiriigi ja hiljem Moskva suurvürstiriigi alla ning pöördusid järk-järgult õigeusku. Suurem eestlaste õigeusku minek toimus aga aastatel 1845–1848 usuvahetusliikumise ajal.
Õigeusu ajalugu Eestis käsitleb ka Eestist pärit Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II teos "Õigeusk Eestimaal" (vene keeles "Православие в Эстонии", Moskva 1999).
3. mai
3. mai on Gregoriuse kalendri 123. (liigaastal 124.) päev. Juliuse kalendri järgi on see 20. aprill (1901–2099).
Terskej-Ala-Too
Terskej-Ala-Too (kirgiisi; kasahhi keeles Теріскей-Алатау) on mäestik Aasias, osa Tian Shanist. Kulgeb ida-lääne sihis Õsõk-Köli lõunakaldal.
Kõrgus kuni 5216 meetrit.
Ernst Emil Holstein
Krahv Ernst Emil Holstein VR II/3 (13. aprill 1901 Kopenhaagen – 17. september 1928 Tallinn) oli Taani ja Eesti sõjaväelane (nooremleitnant), Richard Gustav Borgelini adjutant Eesti Vabadussõjas Taani vabatahtlike kompanii koosseisus.
Karl May
May kirjutas ka luulet ja mitu näidendit ning komponeeris muusikat. Tema versioon "Ave Mariast" oli väga tuntud. pisi|vasakul|Karl May
Ernst Emil Holstein
Elulugu
Ernst Emil Holstein sündis 13. aprillil 1901 Kopenhaagenis.
Sõjaväeline teenistuskäik
Astus 1917. aastal Aage Vestenholzi kadetikorpusse, teenis hiljem Taani 4. polgus ja mehaanika ning lennuväe koolis.
Ernst Emil Holstein tuli 1919. aasta aprillis Taani vabatahtlike kompaniiga Eestisse. Teenis kompaniis selle ülema kolonelleitnant Richard Gustav Borgelini käsundusohvitserina, olles ühtlasi üksuse noorim ohvitser. Eesti Vabadussõjas tegi kaasa lahingud Rõugest kuni Jakobstadtini, Pihkva ning Ostrovini. Ülendati lipnikuks, vanusega 20. juunist 1919. Vabadussõjas üles näidatud vahvuse eest anti talle Vabadusristi II liigi 3. järk ja tasuta maa.
Hilisem elukäik
Lahkus isa nõudel Eestist, et õppida Taanis põllumajandust ja asuda seejärel Holsteinide suurte maaomandite valitsemisele. Kui kolonelleitnant Borgelin asus majandama temale autasuna antud Maidla mõisat Harjumaal, kutsus Borgelin Holsteini oma mõisa valitsejaks.
Hukkus õnnetult 17. septembril 1928 Maidla mõisatöölisele vihaselt kallale tunginud pulli pusklemisest tekkinud vigastuste tagajärjel. Krahv Holsteini põrm saadeti sama aasta 24. septembril riiklike sõjaväeliste auavalduste saatel Eesti aurikule Tiber, mis selle kodumaale matmiseks viis.
Kullamaa
Kullamaa on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas. Küla vanem, saksakeelne nimi on Goldenbeck (beck või becka tähendab alamsaksa keeles jõge, seega võis vanem nimi tähendada Kullajõge).
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Kullamaa valla halduskeskus.
Külas asub Kullamaa kirik ja Kullamaa kirikuaed. Kirikuaias on ka Rudolf Tobiase haud. Kiriku lähedal on Kullamaa kalmistu. Külas on veel Kullamaa Vabadussõja mälestussammas.
Kullamaal tegutseb Kullamaa Keskkool.
Külas on veel Kullamaa linnus, Kullamaa vesiveski, Kullamaa pastoraadi hooned.
Asulat läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee.
Veekogudest asub külas Kullamaa järv. Küla lõuna ja idapiiril voolab Liivi jõgi, mis moodustab Kullamaa kirdenurgas Kullamaa paisjärve.
Friedrich Traun
Friedrich Adolf Traun (29. märts 1876 – 11. juuli 1908) oli saksa kergejõustiklane ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja. Klubid: SC Germania Hamburg, Hamburger Golf-Club.
Friedrich Trauni isa Heinrich Traun oli Hamburgi senaator ja kummitööstusettevõtte Dr. Heinrich Traun ja Pojad omanik. Friedrich õppis Dresdenis, Heidelbergis ja Sorbonne'is keemiat, pidades silmas oma tulevikku isa ettevõttes. Ta sai keemiadoktoriks ja Saksi kuningliku ratsakaardiväe rügemendis Dresdenis ohvitseriks.
Traun oli mitmekülgne sportlane. Tema peamised alad olid kergejõustik (keskmaajooksud ja kaugushüpe) ja tennis (paarismäng). Samuti proovis ta bobisõitu, autosporti ja golfi. Ta oli silmapaistev klaverimängija ja seltskonnainimene, valdas eeskujulikult inglise keelt, tegutses amatöörfotograafi ja ajakirjanikuna.
Ateena olümpiamängudel 1896 võistles Traun tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis John Bolandile. See võinuks olla finaalkohtumine, sest keegi teine ei suutnud Bolandilt setti võita. Seda nähes soovis Boland Brauniga paaris mängida. Paarismängu avaringis olid nad vabad, poolfinaalis võitsid kahes setis Akratopoulosed ning finaalis teise Kreeka paari Kasdaglis/Petrokokkinos 5:7, 6:4, 6:1.
Traun osales ka kergejõustikus, kuid edutult. 6. aprillil jäi ta nii 100 kui ka 800 m jooksu eeljooksus (2.14) kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus, kaugushüppes, kolmikhüppes, kõrgushüppes ja teivashüppes ta registreerus, aga ei osalenud.
1902 haigestus Traun USAs tuberkuloosi ja ravis end aasta otsa Šveitsis Davosis. Seetõttu pidi ta võistlemisest loobuma, kuid jäi spordi juurde organisaatorina.
Varsti pärast seda, kui ta oli abiellunud Hamburgi mööblitööstuse juhtiva ettevõtja tütrega, laskis Traun 1908. aastal segastel asjaoludel endale Hamburgis Elbchaussee Parkhotellis kuuli pähe. Selgus, et ta oli kahenaisepidaja.
Vatla
Vatla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Budistlik loogika
Budistlik loogika on budistliku epistemoloogia (pramān´a; pramān´a-l põhinevat meetodit nimetatakse pramān´avāda-’ks) osa, õpetus korrektse mõtlemise (järeldamise) alustest. Selle rajajaks oli Vasubandhu (3. sajand), talle järgnesid Dignāga (6. sajand) ja Dharmakīrti (6.—7. sajand). Kaasaegset formaliseeritud ja sümbolites väljendatavat loogikat budismis ajalooliselt ei tuntud, kuid oli olemas teadmine sellest, kuidas koostada süllogisme (nende ülesehitus ei lange kokku Aristotelese pakutuga) ning kuidas nende abil järeldada ja väidelda. Vastav õpetus sisaldub ka kloosterülikoolide õppekavades. Tiibeti budismi sakja ordu kloosterülikooli õpetus sisaldab sellist teemat nagu praamaa.nika (loogika, epistemoloogia, keeleteooria) ning selle raames käsitletakse järgmisi teoseid: Dignaga "Argumentide kokkuvõte" "pramānasamuccaya", Dharmakhirti  "Argumentide seletus" (sanskrit; pramān´avārttika), Dharmakhirti "Pramaa.navishcaya" ja Sakja Pandita "Tsad ma rigs gter". Loogika reegleid jälgivat debatti, oma seisukohtade kaitsmist ja põhjendamist ning õigete arutluslahendite saamist treenitakse kloostrites päevade kaupa.
Vatla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.
Vatlas asub Vatla mõisa süda ja Vatla mõisa park. Mõisa härrastemajas tegutses Vatla Põhikool ja tegutsevad Vatla raamatukogu ja külaselts.
BMD-1
BMD-1 (vene БМД-1, боевая машина десанта) on Nõukogude Liidus (Venemaa) valmistatud dessandi lahingumasin. Selle tootmine on lõpetatud, kuid ta on veel relvastuses.
Taktikalis-tehnilised andmed
Massiandmed ja mõõdud
Kaitstus Relvastus Liikuvus, jõuseade
Meeskond:
Kirjeldus
BMD seeria sarnaneb idee poolest BMP-seeriaga. BMD-1 tornil puudub stabilisatsioonisüsteem ja kahur on käsitsilaetav. Vedrustus on muudetava kõrgusega ja soomuk on heidetav transpordilennukist. Õhuke ja erisulamist soomus tagab kerguse, kuid on kergelt haavatav. Ohtlikuks on osutunud masinale maamiinid.
Variandid
Masina baasil on valmistatud spetsiaalne dessandi soomustransportöör BTR-D ja liikurmiinipilduja Nona-S.
Ajalugu
right|thumb|BMD-1 [[Afganistanis Kabulis 1986]]