cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Taurek
Kas numbrid peaksid lugema?
Väidetakse, et moraalne kohustus päästa ühe asemel viis põhineb sellel, et üldjuhul on viie süütu inimese surm halvem kui ühe oma. Kui see on moraalse kohustuse sundiv alus, siis tuleb tunnistada selle moraalset jõudu. Probleem on siis selles, kuidas seletada, et see, et ma kedagi tunnen ja ta mulle meeldib, sellest kohustusest nii kergesti vabastab. Tundub, et ainus asjakohane kaalutlus on siin see, et see üks meeldib mulle rohkem kui ükskõik kes neist viiest. Nähtavasti see kaalutlus ei ole ülekaaluv. Oletame näiteks, et mul on juba leping nende viiega, et ma neile praegu ravimit annan. Vaevalt siis keegi arvaks, et siin see, et ma eelistan anda ravimi kellelegi teisele, minu kohustust kuidagi muudaks. Muidugi aga teeks see mulle psühholoogiliselt raskemaks oma kohust täita. Sama lugu ka siis, kui need viis oleksid minu riigi sõdurid, too üks aga välismaalane. Üldiselt, olukorras, kus erapooletu inimene tunnistaks, et mul on moraalne kohustus, ei kaaluks minu erapoolikus seda kuidagi üles.
Maarjo Mändmaa
1996. aastal lõpetas Mändmaa Eesti Riigikaitse Akadeemia korrektsiooni kolledži kriminoloogia eriala (cum laude). Ta on õppinud avalikku haldust Tartu Ülikoolis ning haldusjuhtimist Tallinna Tehnikaülikooli magistrantuuris.
Skeletilihaskude
Skeletilihaskiud
{| class="wikitable sortable" Tabel 1
John Taurek
Kas numbrid peaksid lugema?
Taurek arvab, et tuleb kas nõustuda, et sõbra päästmine selles olukorras on väär, või möönda, et ei ole moraalset kohustust päästa ühe asemel viis, kui just viie vastu pole erilist kohustust. Aga need, kelle meelest on väär selles olukorras sõpra päästa, võivad leida, et seni öeldu ainult kinnitab seda. Sellepärast esitab Taurek uue argumendi. Oletame, et see ravim on sõbra oma. Kas ma siis püüaksin teda veenda, et ta loovutaks selle noile teistele? Kas ma peaksin seda tegema? Kui ma püüaksin, siis mis argumenti ma kasutaksin? Oletame, et ma viitan sellele, et viie inimese surm oleks palju halvem kui tema surm. Siis sõber ütleks, et tema jaoks on tema surm palju halvem kui nonde võõraste surm. Igaühe jaoks neist oleks nende surm küll palju halvem kui tema surm, aga ta ei oota, et keegi neist oma elust tema kasuks loobuks.
Miks peaks mu sõber oma elust nende võõraste kasuks loobuma? Utilitarist viitaks sellele, et vaevalt tekiks ühel inimesel nii suur õnne ülejääk valuga võrreldes kui viiel inimesel kokku. Kui üks noist viiest seda argumenti kasutaks, oleks see naljakas, kui see poleks nii nördimapanev. Kui seda kasutaks erapooletu inimene, oleks see pisut vähem põlastusväärne, kuid mitte sugugi vähem rumal. Aga kui see on absurdne, siis milline mõttekäik tunduks vähem absurdsena? Kas oleks vähem absurdne, kui öelda, et viie inimese seesmine väärtus oleks suurem kui ühe oma? Tundub, et ei saa põhjendada, miks sõber peaks arvama, et teiste elu jätkumine on parem kui tema elu jätkumine. Arusaadavalt on tema elu talle tähtsam kui teiste oma, ta väärtustab seda rohkem. Mitte et ta arvaks, et ta on väärtuslikum kui igaüks neist teistest või nad kõik kokku. Pealegi, kui ta neile rohtu ei anna, siis ta ei tee kellelegi neist ülekohut, ei riku nende õigusi. Kellelgi neist eraldi ega kõigil kokku ei ole sellele rohule õigust. Kui nad võtaksid selle vägisi ära, siis nad oleksid mõrtsukad. Minul ja mu sõbral oleks täielik õigus seda takistada.
Taurekile tundub nii ja ta loodab, et enamik inimesi nõustub temaga. Aga kui mu sõbral on moraalselt lubatav jätta oma rohi endale, miks siis ka mitte minul anda see sõbrale, kui see on minu rohi? Ma väärtustan sõbra elu rohkem kui nende teiste oma. Kellelgi neist ega neil kõigil kokku pole erilist õigust minu rohule, ja kui nad püüaksid seda minult ära võtta, siis ma leiaksin, et mul on täielik õigus seda takistada.
See seisukoht võib kellelegi tunduda intuitsioonivastasena. Taurek leiab nimelt, et kui A-l tuleb otsustada, kas säästa B-d kaotusest või kahjust H või C-d kaotusest või kahjust H ' , siis ei saa olla A moraalne kohus (kui tal just pole erilisi kohustusi) säästa C-d kahjust H ' , kui ei oleks B kohus (kui tal pole erilisi vastupidiseid kohustusi)  võimaluse korral säästa C-d kahjust H ' , isegi kui ta ise kannab kahju H. Teiste sõnadega, kui B-l oleks moraalselt lubatav otsustada säästa end kaotusest H, jättes C säästmata kaotusest H ' , kui ta ei saa mõlemat säästa, siis peab kellelgi teisel (kellel pole erilisi vastupidiseid kohustusi) olema lubatav lähtuda B vaatekohast, st tagada B-le kõige soodsam tulemus, kui ta ei saa tagada kummalegi parimat.
Võib esitada järgmise vastuväite. Paljud nõustuksid, et kui B oleks olukorras, kus ta saaks säästa C-d elu kaotusest ja ennast käe kaotusest, kuid mitte mõlemat, siis ei oleks moraalselt nõutav (kui just pole erilisi kohustusi), et ta otsustaks C elu päästa. Aga kui mina peaksin valima, kumba säästa, kas siis mitte ei oleks väär, kui ma päästaksin B käe ja jätaksin C surema? Taurek leiab, et see poleks moraalselt lubamatu. Tõepoolest, kust võiks erinevus B ja minu vahel tulla? Kas siis teine ei või olla kellegi heaolust samamoodi huvitatud kui asjaosaline ise? Kui B heaolu on mulle tähtsam kui C heaolu, siis ma teen seda, mis on B paremates huvides. On küll olukordi, kus C kaotus oleks nii palju suurem, et ma säästaksin C-d. Aga neil juhtudel ma arvan, et ka B peaks eelistama C elu päästmist. Võib-olla mõned inimesed arvavad, et kui kaalul on B käsi ja C elu, siis ongi niisugune olukord. Siin on sügavad lahkarvamused hoiakus, mida Taurek ei oska lepitada. Taurek kahtlustab, et paljud, kelle meelest see vastuväide peaks olema veenev, usuvad vähemalt pooleldi, et tuleks ollagi valmis oma käed teise inimese elu nimel ohverdama, aga kahtlevad selles, kas nad ise seda teeksid. Sellepärast ei taha nad seda ka teiselt nõuda. Kui nad aga kujutlevad end kõrvalseisja olukorda, eeldades, et tollel ei ole erilist muret B pärast, siis nad tunnevad, et konflikt oleks väiksem. Aga sel juhul ei ole tegu tõsise vastuväitega.
Maarjo Mändmaa
1996–2000 oli Mändmaa Justiitsministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, 2000–2002 Justiitsministeeriumi siseauditi osakonna juhataja ja aastatel 2002–2007 Sotsiaalministeeriumi kantsler, 2007–2021 ASi Hoolekandeteenused juhataja.
Skeletilihaskude
Skeletilihaskiud
Tunnus Tüüp I Tüüp IIa Tüüp IIx Talitlus Kokkutõmbe kiirus Väike Suur Suur Lõõgastumise kiirus Väike Suur Suur Kokkutõmbe võimsus Väike Suur Suur Vastupanuvõime väsimusele Suur Keskmine Väike Ainevahetus Tüüp I Tüüp IIa Tüüp IIx Oksüdatiivne potentsiaal Suur Suur Väike Glükolüütiline potentsiaal Väike Suur Suur Müosiini ATPaasne aktiivsus Väike Suur Suur Keratiini kinaasi aktiivsus Väike Suur Suur Substraadid Tüüp I Tüüp IIa Tüüp IIx Müoglobiini sisaldus Suur Keskmine Väike Glükogeeni sisaldus Väike Suur Suur Triglütseriidide sisaldus Suur Keskmine Väike Fosfokreatiini sisaldus Väike Suur Suur Ehitus Tüüp I Tüüp IIa Tüüp IIx Mitokondrite tihedus Suur Keskmine Väike Kapillaaride tihedus Suur Keskmine Väike SR arengutase Madal Kõrge Kõrge Kiu diameeter Väike Keskmine Suur
John Taurek
Kas numbrid peaksid lugema?
Taurek jõuab järeldusele, et kolmandal osalisel ei ole moraalset kohustust päästa viis ja lasta ühel surra, kui tal just pole mingit erilist kohustust. Mida tuleks teha, kui kummastki osapoolest eriliselt ei hoolita?
Maarjo Mändmaa
Alates 23. augustis 2021 on ta taas Sotsiaalministeeriumi kantsler.
Skeletilihaskude
Skeletilihaskiud
Tüüp I kiud – punased kiud. Aeglased, oksüdatiivsed. Aeglane kokkutõmme, aeglane väsimine. Tüüp IIa kiud – punased kiud. Tüüp IIx kiud (vanemas kirjanduses IIb) – valged kiud. Kiired, glükolüütilised.
John Taurek
Kas numbrid peaksid lugema?
Siis ma hoolin kõigist võrdselt. Miks mitte anda igaühele samasugune šanss ellu jääda? Võib-olla võiks kulli ja kirja visata. Siis oleks igaühe tõenäosus päästetud saada 1/2. Tundub, et see väljendab kõige paremini võrdset hoolimist ja austust. Kes saaks siis kaevata, et talle on ülekohut tehtud? Mis alusel? (Vrd G. E. M. Anscombe, "Who Is Wronged?", vt G. E. M. Anscombe)
Taurek ei aktsepteeri väärtushinnangut, et kui teised tingimused on võrdsed, siis on viie inimese surm halvem kui ühe inimese surm. Ta ei taha öelda, et selles olukorras on viie inimese surm halvem, kui ta ei ütle, kellele või mis suhtes see on halvem. Igaühe jaoks neist viiest oleks viie surm halvem, aga ühe jaoks oleks ühe surm halvem. Minu jaoks pole vahet, kes elab ja kes sureb. Nende jaoks, kes armastavad või vajavad seda ühte, oleks parem, kui teised sureksid. Mõnede teiste jaoks oleks ümberpöördult.
Nulu tänav
Nulu tänav sai nime 28. novembril 1997.
Maarjo Mändmaa
Ta on olnud Praxise nõukogu esimees ja MTÜ Sõbralik Eesti juhatuse liige ning MTÜ Naabrivalve asutajaliige.
Mikli
Mikli on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mikli 23 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult on Mikli meeste puhul 5283. ja naiste puhul 4524. kohal.
19. sajandi algul pandi perekonnanimi Mikli Lääne-Nigula kihelkonnas.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Mikli Lehtkivi ja Lehtma vastu. Samas, keegi ei võtnud Mikli nime.
Skeletilihaskude
Skeletilihaskiud
Individuaalsed skeletilihased on nende kolme kiutüübi (I, IIa, IIx) kombinatsioonid, aga nende proportsioonid lihases varieeruvad sõltuvalt lihase tegevusest. Kuigi lihas on kombinatsioon kolmest erineva iseloomuga kiust, siis motoorne üksus saab koosneda vaid ühte tüüpi lihaskiududest. Seda demonstreerib lihaskontraktsioon. Näiteks nõrga kontraktsiooni puhul aktiveeruvad ainult tüüp I motoorsed üksused. Need kiud lähevad kasutusse peamiselt vastupidavusaladel. Tugevamal kontraktsioonil osalevad tüüp IIa kiud. Tüüp IIa osaleb ka tüüp I kiudude assisteerimisel. Maksimaalse kontraktsiooni annavad tüüp IIx kiud, mis aktiveeritakse alati viimastena. Neid kiude kasutatakse tarakaaluliigutustel ja need väsivad kiiresti. Arenenud elektromüograafia tehnoloogiad (EMG techniques) võimaldavad uurida, millised lihaskiud rakendatakse füüsilise harjutuse ajal tööle. Arvatakse, et skeletilihaskiudude totaalne arv organismis elu jooksul ei muutu. Arvatakse ka, et lihaskiudude tüübid ei varieeru sõltuvalt soost või vanusest, kuid eri liiki lihastes ja erinevatel inimestel lihaskiudude tüübid varieeruvad märkimisväärselt. Väheaktiivsetel meestel, naistel ja lastel on 45% tüüp II ja 55% tüüp I kiude. Tippsportlastel täheldatakse teatud mustreid kiudude esinemisel lihastes. Näiteks vastupidavusalade sportlastel on rohkem tüüp I kiude. Sprinteritel jällegi suurel hulgal tüüp IIb kiude. Keskmaajooksjatel esineb ligikaudu võrdsel hulgal tüüp IIa ja IIx kiude. Sama on sageli ka jõualade, näiteks heitjad ja hüppajad puhul. On pakutud, et eri tüüpi harjutused ja treening kutsuvad esile muutusi skeletilihaskiududes. . Veel arvatakse, et kui mõnda aega järjepidevalt teha vastupidavustreeningut, siis osad tüüp IIb kiud transformeeruvad tüüp IIa kiududeks. Üksmeel selles siiski puudub. Samuti võib olla, et IIb kiud suurendavad anaeroobset võimekust pärast suure intensiivsusega vastupidavustreeningut, mis viib neid tasemele, kus nad on võimelised aeroobseks metabolismiks sama tõhusalt kui treenimata lihaste aeglaselt kokkutõmbuvad kiud. Seda oleks võimalik saavutada mitokondrite suuruse ja arvu suurenemisega ning sellega seotud muutustega, mitte muutustega kiu tüübis.
Bolšoi Lutski külaasundus
Külaasundus asub mõlemal pool Luga jõge.
Külaasunduses on 22 asulat. Nende seas Kingissepski, Bolšoi Lutsk, Sala, Komarovka.
Skeletilihaskude
Skeletilihaskiu struktuur
Iga organell ja makromolekul lihaskius toetab lihaskiu funktsiooni. Lihaskiu plasmamembraani nimetatakse sarkolemmiks ja tsütoplasmat sarkoplasmaks. Sarkoplasmas on müofibrillid. Müofibrillid on pikad proteiini kimbud, diameetriga umbes 1 mikromeeter. Iga müofibrill sisaldab müofilamente. Tuumad on lamenenud, perifeersed, vastu sarkolemmi. Müofibrillide vahel on mitokondrid. Lihaskoes puudub siledapinnaline endoplasmaatiline retiikulum, sisaldab hoopis sarkoplasmaatilist retiikulumi. Sarkoplasmaatiline retiikulum on torukeste süsteem, paralleelne lihaskiududega ning toimib kaltsiumi reservuaarina. Kaltsium on vajalik lihaste kontraktsiooniks. Sarkolemm sopistub risti lihaskiudude vahele ja moodustab triaadi ehk T-süsteemi. Ühte T-süsteemi kuuluvad kaks terminaalset tsisterni ja nendevaheline T-toruke. Terminaalsete tsisternide piirkonnas on sarkoplasmaatiline retiikulum ning T-süsteem tihedalt seotud. T-torukesed on teed aktsioonipotentsiaalile. Viimane on signaal sarkoplasmaatilisele retiikumile, et see vabastaks kaltsiumi, mis põhjustab lihase kontraktsiooni.
Raku füsioloogia ja kontraktsioon
Lisaks sarkomeere moodustavatele aktiinile ja müosiinile on skeletilihaskiududes veel kaks regulaatorvalku, troponiin ja tropomüosiin, mis on osalised lihaskontraktsioonis. Need valgud on seotud aktiiniga ja teevad koostööd, et takistada puhkeolekus aktiini interaktsiooni müosiiniga. Erutuse skeletilihasrakus tekitab neurotransmitter atsetüülkoliin, mis vabaneb neuromuskulaarses ühenduses motoorsete närvide poolt.
Kui rakk on aktsioonipotentsiaali poolt piisavalt stimuleeritud, et kokku tõmbuda, vabastab raku sarkoplasmaatiline retiikulum ioonset kaltsiumi (Ca2+ ), mis interakteerub troponiiniga. Kaltsiumiga seotud troponiini konformatsioon muutub, sellele järgneb tropomüosiini liikumine, mille tagajärjel eksponeeruvad müosiini seondumiskohad aktiinil. See võimaldab müosiinil ja aktiinil ATP-sõltuvat seostumist ja lihas lüheneb.
Skeletilihase füüsikalised aspektid
Lihase jõud on proportsionaalne füsioloogilise ristlõikepindalaga ja lihase kiirus on proportsionaalne lihase pikkusega. Kõõluse tugevuse määravad mitmed biokeemilised parameetrid, sealhulgas vahemaa lihase luule seondumiste vahel, lihase suurus ja pöörlemistelg. Lihased on üldiselt organiseeritud nii, et samal ajal, kui üks grupp lihaseid tõmbub kokku, siis teine grupp lõdveneb või pikeneb. Antagonism närviimpulsi ülekandel lihastesse tähendab, et on võimatu täielikult stimuleerida kahe vastandliku lihase kokkutõmmet samal ajal. Tasakaaluliigutuste ajal, näiteks heitmine/viskamine, toimub eriti liigutuse lõpupoole nii-öelda pidurdussüsteem. Rinnalihased ja deltalihase anterioorne osa kontrakteeruvad, et tõmmata kätt ettepoole. Samal ajal lihased õla taga ka kontrakteeruvad ekstsentriliselt, et aeglustada liikumist viskamisel vigastuse vältimiseks. Treeningprotsessi osa on õppida lõdvestama antagonistlikud lihased, et suurendada rinda ning anterioorsesse õlga rakendatavat jõudu.
Lihaskontraktsioon põhjustab vibratsiooni ja heli. Aeglaselt kokkutõmbuvad lihased teevad 10–30 kontraktsiooni sekundis (10–30 Hz). Kiiresti kokkutõmbuvad lihased 30–70 kokkutõmmet sekundis (30–70 Hz). Nii heli kui vibratsioon peaks tekkima ka näiteks käe rusikasse pigistamisel.
John Taurek
Kas numbrid peaksid lugema?
Kui ma teen otsustuse, et mingi tulemus on kellelegi halvem, siis ma tavaliselt sellega ei ütle, kumba tulemust ma eelistan, ega seda, kumba peaks eelistama. Kui ma aga hindan ebaisikulisest seisukohast, siis ma sellega tavaliselt väljendan eelistust või vähemalt pean ma siis möönma, et mul peaks selline eelistus olema. Kui ma seda ei eelista, on see moraalne puudujääk. Sellepärast ma ei saa niisuguse ebaisikulise väärtusotsustusega põhjendada otsust anda rohi ühe asemel viiele. Muidu ma peaksin ütlema, et ühel, kes ei taha viie eest surra, on moraalne puudujääk. Ja kui ma eelistan ühte, kes on minu sõber, siis ma ei oota, et teised minu eelistust jagaksid, ja sellepärast ma ei tee oma eelistusest universaalselt siduvat väärtusotsustust (mida ma ei usugi). Ma lihtsalt selgitan, et tegu on minu sõbraga. Neilt, kes kuuluvad mulle vastuvõetavasse moraalikogukonda, ma ootan, et nad mõistaksid mind, nii nagu minagi mõistaksin neid. Ja ma ei riku kellegi õigusi. Rohkem õigustusi pole tarvis. Ka sellel ühel, kes ise on rohu omanik, pole tarvis öelda, et tema ellujäämine on iseenesest parem. Piisab sellest, et tema ellujäämine on tema jaoks tähtsam ja ta ei riku kellegi õigusi.
Surm on kohutav igaühe jaoks neist kuuest. Ta kaotab midagi, mida ta ülimalt väärtustab. Aga see kaotus tähendab mulle midagi ainult või peamiselt sellepärast, mida see temale tähendab. Mulle ei ole tähtis mitte inimese kaotamine, vaid kaotus inimese jaoks. Aga kui keegi neist peaks elu kaotama, ei ole see kaotus talle sellepärast suurem, et veel neli (või 49) kaotavad elu. Ja keegi neist ei kaotaks midagi endale väärtuslikumat kui see üks, kes võiks nende pärast päästmata jääda. Viie inimese elu kaotus ei summeeru selleks, et keegi kogeks viis korda suuremat kaotust. Kui ma annaksin rohu viiele ja laseksin ühel surra, siis ma ei säästaks kedagi suuremast kaotusest kui see, mis ühele osaks saab. Ja kui ma annaksin rohu ühele ja laseksin viiel surra, siis ma ei lase kellelegi osaks saada suuremat kaotust kui see, millest ma ühe päästsin. Mul on motiiv anda igaühele võrdne võimalus kaotusest säästetud saada. Taurek võrdleb kaotusi inimeste jaoks, keeldudes summeerimast eri isikute kaotusi.
Oletame, et mulle öeldakse, et kui sina, mulle võõras, nõustud märkimisväärse valuga, siis mind säästetakse väiksemast valust. Kui erilisi asjaolusid ei ole, siis ma ei näe, miks sa peaks tahtma niisuguse ohverduse teha. Minust oleks argpükslik seda paluda. Lisame nüüd teise inimese, kes on samuti sulle võõras. Meile öeldakse, et kui sa oled nõus sedasama märkimisväärset valu kannatama, siis meid kahte säästetakse väiksemast valust. Ka siis tunduks mulle sama põlgusväärne seda ohvrit paluda. Seda ei muudaks ükskõik kui suure arvu väiksemast valust säästetavate lisandumine. Kannatusi ei saa niimoodi liita. Siin ei tule sinu valu võrrelda summaarse "kollektiivse" valuga, vaid meist igaühe valuga. Võib-olla võõral, kes kannataks väga suurt valu või keda tabaks väga suur kaotus, kui sa ei oleks nõus kannatama suhteliselt väikest valu, ei oleks kohatu paluda sind asja kaaluda. Aga Taurekile tundub põlastusväärne, kui keegi meie seast paluks sul asja kaaluda rühma summaarse kannatuse pärast. See oleks nördimapanev või paremal juhul hullumeelne mõttekäik. Aga need, kes numbreid arvestavad, mõtlevadki just nii. Kui äsja kirjeldatud olukordades numbrid ei loe, miks nad peaksid siis üldse lugema? Miks ma peaksin valusid summeerima ja ning väidetavale summale tähtsust omistama, kui see iga asjaosalise seisukohast oleks kohatu? Taurek ei taha väita, et peaks säästma seda, kelle valu oleks suurem kui kelle tahes teise valu, vaid ainult seda, et tuleks piirduda üksikisikute valu võrdlusega.
Algses näites ei tule võrrelda ühe kaotust viie summaarse kaotusega, vaid ühe kaotust iga teise kaotusega. Numbrid ei loe.
Võidakse esitada niisugune vastuväide. Vulkaanipursked on pannud paljude inimeste elu otsesesse ohtu. Paljud on kogunenud evakueerimist ootama saare põhjatippu, käputäis inimesi saare lõunatippu. Ainuke päästelaev on poole tee peal. Kapten viskab kulli ja kirja ning suundub lõunasse. Teda kritiseerib valitsus ja ajakirjandus. Meie moraalikultuuris tundub ilmne, et kapten peab ilma kulli ja kirja viskamata suunduma põhja. Võib-olla see ongi tema kohus. Aga kust see tuleb? Kui öeldakse, et asi on lihtsalt ellujääjate arvus, siis Taurek protesteerib. Aga Taurek kahtleb selles, et need, kes kohe ütlevad, et kulli ja kirja viskamata jätmine on kapteni kohus, mõtlevad tegelikult nii. Siin on teistsugune olukord. Päästevahendid ei ole (vähemalt mitte ainult) kapteni omad. Taurek arvab, et kapteni kohusest rääkijad arvestavad sellega, et igal hädasolijal on võrdne õigus päästevahenditest kasu saada. Kaptenil on kohus järgida päästepoliitikat, mis on päästevahendi omanikkudele meelepärane. Nende erinevuste arvestamine mõjutab nende otsustusi, kellele see näide tuuakse. Kui eralaeva omanik suundub lõunasse, sest seal on talle kalleid inimesi, põhjarannikul aga ainult võõrad, siis nii suurt kära ei tõuseks. Kuigi mõned ütleksid, et parem oleks olnud põhjarannikule suunduda, peaksid nad vaevalt seda kohusevastaseks. Aga kui päästelaeva kaptenil oleks lõunarannikul sõpru ja põhjarannikul mitte, peetaks lõunarannikule suundumist ikkagi kohusevastaseks. See rikuks põhjarannikul olevate inimeste õigusi. Kapten peaks oma teguviisi õigustama, ja ta ei saaks seda õigustada isiklike eelistustega. Nüüd võidakse vastu väita, et kapteni kohus põhjarannikule suunduda tuleb lõppkokkuvõttes ikkagi sellest, et seal on rohkem inimesi. Taurek leiab, et on alternatiivne õigustus. Päästevahendisse on investeerinud paljud inimesed, ja selle põhiotstarve on teenida investorite huvi. Pole tähtis, kas investeeritud on absoluutselt võrdselt või võrdses proportsioonides isiku võimalustega. Vähemalt teoreetiliselt annab iga isiku osalus talle võrdse õiguse sellele, et päästevahendit kasutataks tema huvides. Nüüd on lepiti kokku poliitika päästevahendi kasutamiseks sellistes olukordades. Sellega pidid (vähemalt teoreetiliselt) kõik nõustuma. Sellepärast lähtub kapteni kohus sellest kokkuleppest, missugune see ka poleks. Selle kokkuleppe väljatöötamisel võidakse arvestada numbreid viisil, mille vastu Taurek midagi ei väida. Kokkulepe võib väga hästi olla niisugune, et püütakse päästa võimalikult palju inimesi, kellel on võrdne õigus päästetud saada. Võib ju eeldada, et kokkuleppimise ajal ei tea keegi ette, kas ta jääb päästetavate hulka. Nii saab õigustada seda, et kapteni kohus on suunduda põhjarannikule, nii et see on ühitatav Taureki vaatega, kuidas numbrid ei tohiks lugeda. Tõepoolest, see õigustus ei viita sellele, et paljude pääsemine on iseenesest parem kui väheste pääsemine. Selline õigustus ei sunni kedagi tunnistama, et tema elu või tema ise on ebaisikulisest objektiivsest seisukohast vähem väärt kui kahe või kolme või kolmesaja muu inimese elu.
Küllap enamik inimesi  eelistaks arvata, et enamasti on seda sorti õigustus võimalik. Paljudel juhtudel siiski ei ole. Võib juhtuda, et sellist poliitikat ei saa õigustada viidates iga pretendendi soovile maksimeerida võimalusi, et ta ise kasu saab (säilitades kõigile võrdsed võimalused). Oletame näiteks, et saarel elab enamik inimesi põhjatipu lähedal ja lõunatipu lähedal on suhteliselt vähe elanikke. Siis on selge, et kui poliitika on päästa võimalikult palju inimesi, siis võrdne investeerimine ei anna kõigile võrdseid võimalusi päästetud saada. Kui lõunaelanikel on, millegi kaubelda, siis nad võiksid nõuda, et nende osamaks oleks väiksem või et nad saaksid mingeid muid eeliseid. Kui aga põhjapoolsed elanikud viitaksid sellele, et suurema arvu inimeste pääsemine oleks parem, siis see oleks nii jabur ja silmakirjalik, et parem oleks juba rakendada sundi. (Asi võib olla keerulisem, sest mõnes teises asjason võib-olla lõunaelanikel eelised.)
Mitte iga võimalik poliitika ei jäta inimestele tunnet, et kõigil on päästevahendile võrdne õigus. Kui näiteks nähakse ette, et arstiteadlastele, mõjukatele ärijuhtidele või üle 120 IQ-ga inimestele antakse prioriteet, siis on selge, et nad pole võrdselt koheldud. Kui elanikud leiavad, et neid ei kohelda võrdselt, on neil õigus niisugune poliitika tagasi lükata. Ja teatud tingimustel võivad nad tagasi lükata poliitika, mille järgi tuleb päästa võimalikult palju inimesi. Lõunaelanikud ei leia, et see kõigiga võrdselt arvestaks. Taurek arvab, et enamik inimesi nii mõtlebki, kui jutt on avalike vahendite kasutamise poliitikast. Kummalisel kombel aga ei mõtle nad nii, kui jutt on eravahenditest. Oletame, et saare elanikud on ostnud evakueerimislaeva. Teisel vulkaanilisel saarel seal kõrval elavad teised inimesed, kellel pole laeva ostmiseks   raha. Need, kellel on laev ja kes ise pole ohus, on nõus aitama naabersaare elanikke. Tekib jälle poliitika küsimus. Oletame, et nad tahavad kohelda kõiki võrdselt. Kui jälle juhtub nii, et saare põhjaosas on palju rohkem elanikke kui lõunaosas, siis nad lepivad kokku saata laev kõigepealt põhjasadamasse, nagu enamik neist teeks. Lõunaelanikud ei saa kaevata, et nende omanikuõigusi on rikutud. Kas aga selline poliitika arvestab kõigi elanike võrdset muret ellujäämise pärast?
Cy Young
Cyrus J. Young juunior (23. juuli 1928 Modesto – 6. detsember 2017 Modesto) oli USA kergejõustiklane, odaviskaja. 1952. aastal tuli ta odaviskes olümpiavõitjaks, püstitades 73,78 meetriga ka uue olümpiarekordi.
Ta on ainus USA meessportlane, kes sel alal olümpiavõitjaks on tulnud.
Viisanõuded Soome kodanikele
Viisanõuded Soome kodanikele on teiste riikide ametiasutuste poolt Soome kodanikele pandud administratiivsed piirangud nende riiki sisenemisel. Alates 26. märtsist 2019 on Soome kodanikel viisavaba või viisa saabumisel 187 riigile ja territooriumile, liigitades Soome passi kolmandaks reisivabaduse osas (Taani, Prantsuse, Itaalia ja Rootsi passidega samakohal) Henley passi indeksi järgi. Lisaks avaldas Maailma Turismiorganisatsioon 15. jaanuaril 2016 aruande, milles järjestati Soome esimeseks passiks maailmas (Taani, Saksamaa, Itaalia, Luksemburgi, Singapuri ja Ühendkuningriigiga samale kohale) reisivabaduse osas.
Viisanõuete kaart
keskel|pisi|800x800px|Viisanõuded Soome kodanikele{{legend|#FDC421|Soome}}{{legend|#042E9B|Liikumisvabadus}}{{legend|#22B14C|Viisavaba}}{{legend|#B5E61D|Viisa riiki saabumisel}}{{legend|#61c09a|eVisa}}{{legend|#79D343|Viisa saab internetist või riiki saabumisel.}}{{legend|#A8ACAB|Viisa on nõutav enne saabumist}}
Vilniuse börs
Börs loodi 1993. aastal.
Teesu looduskaitseala
Teesu looduskaitseala on looduskaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta kaitsealuseid liike ja nende elupaiku, samuti EÜ nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ nimetatud elupaigatüüpe, näiteks allikasoosid. Kaitseala pindala on 153,1 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Urmas Reinola
Urmas Reinola (sündinud 6. septembril 1957  Viljandis ) on Eesti jurist, endine kohtunik.
Ta lõpetas 1983. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1982–1990 töötas ta Viljandi rajooni prokuratuuris stažööri ja uurijana. 1990–1991 oli ta ettevõttes juhataja asetäitja, 1991–1993 Viljandi linnavalitsuse linnasekretär.
5. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola esimese astme kohtunikuks Viljandi Maakohtusse. Ta on olnud Viljandi Maakohtu kohtu esimees.
28. juunil 2006 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Urmas Reinola teise astme kohtunikuks. Ta töötas Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.
Blachernae Jumalaema kirik
Blachernae Jumalaema kirik (keskaja kreeka keeles Θεοτόκος τών Βλαχερνών Theotókos tón Blachernón, türgi keeles Meryem Ana Kilisesi) oli keiserliku Blachernae palee naabruses asuv kirik, Konstantinoopoli tähtsuselt teine kirik Hagia Sophia järel.
Urmas Reinola
31. augustist 2022 on ta pensionil.
Blachernae Jumalaema kirik
Ajaloost
Esimene väike sakraalhoone püstitati sellele kohale 452. aastal keisrinna Aelia Pulcheria käsul. 473. aastal lasi keiser Leo I ehitada Pulcheria kabeli kõrvale uue kiriku, millesse ehitas Hagiasma (pühitsetud vee allika) ja Hagion Lousma (pühitsetud basseini). Alates 5. sajandi lõpust hoiti kirikus, Hagia Sorose nimelises parekklesionis Maarja rüüd ja maphorioni, mis toodi Konstantinoopolisse Palestiinast 473. aastal (selle sündmusega on seotud Jumalaema rüü toomise püha).
Justinianus I, Basileios I Makedoonlane ja Leo VI uuendasid ja kaunistasid Blachernae kirikut. Neljanda ristisõja piiramise ajal toodi Blachernae kirikusse Abgari ikoon ehk Kristuse kätetatehtud pühakuju. Pärast Konstantinoopoli vallutamist kadus ikoon sealt rüüstamise käigus. Mõned autorid on seostanud seda teadet praegu Torinos hoitava Torino surilinaga.
Johannes VI Kantakouzenos lasi end 1347. aastal Blachernae kirikus keisriks kroonida. 1433. aastal põles kirik maha ja tulekahjus hävis Blachernae Jumalaema ikooni (Blachernitissa) prototüüp.
Osmanite riigi perioodil oli see piirkond mahajäetud ja kasutamata. 1867. aastal ostis õigeusklike köösnerite gild allika ümber asuva maatüki ja ehitas sellele uue väikese kiriku.
Mandri-Euroopa
Mõiste vastandub poliitgeograafiliselt ennekõike Briti saartele, kus on määrav ingliskeelne kultuuriruum.
Välistatud meresaared
pisi|[[Fennoskandia kilp|Fennoskandia kilbilt taandub lumikate iga talve lõpus. Näiteks asus Weichseli jäätumise kese just Skandinaavias, mille liustikud kujundasid laialdaselt Põhja-Euroopa maastikku, jää sulamine aga määras tänapäevase Läänemere vesistu kujunemist]] Mandri-Euroopa kõige levinum määratlus välistab saared või saarestikud: Küprose, Kreeka saarestiku, Malta, Sitsiilia, Sardiinia, Korsika, Baleaari saared, Iirimaa, Suurbritannia, Mani saare, Kanalisaared, Novaja Zemlja ja Taani saarestiku. Samuti ei arvata nende hulka ookeanisaari, nagu: Madeirat, Kanaari saari, Assoore, Islandit, Fääri saari ja Svalbardi.
Kui Läänemerd käsitletakse suurjärvena, siis kuuluvad näiteks Saaremaa ja Hiiumaa, teiste Läänemere saarte seas, Mandri-Euroopa alla. Kui Läänemerd käsitletakse kui merd, siis kõik selle saared määratluse järgi välistatakse Euroopa maismaast. Määratlus ei puuduta järvesaarte kõrval ka jõesaari.
Kontinentaalne Euroopa
pisi|[[Kesk-Euroopa mäestiku Alpide üks kõrgemaid tippe Matterhorn, esiplaanil Šveitsi kotedžid]]
Vana tähendus
Kultuuriliselt peeti varem kontinentaalseks Euroopaks vaid Lääne-Euroopat, vastandudes enamasti Briti saartele. Enne relvastumist ja kaasneva Esimese maailmasõja puhkemist ilmestas Euroopa mandriosa keisri-, kuning- ja vabariikide kultuure nn üleeuroopaline õitsengu ajastu (La Belle Époque). Õhtumaade õpetust, mis eristub eeskätt angloameerika filosoofiast, on nimetatud kontinentaalfilosoofiaks (mille 19. sajandi tuntumaid mõjutajaid esindab nn kahtluskoolkond).
Suurimad metropolid 1900. aastal
pisi|[[Brüsseli raekoda ja raekojaplatsi (La Grande Place) äärsed hooned]]
Mitut Mandri-Euroopa suurlinna läbis 20. sajandi vahetusel raudteetaristu, mille keskmeks oli Konstantinoopolis lõppev Idaekspressi raudteeliin.
Uus tähendus
133px|pisi|vasakul|[[Ungari rahvarõivad]] Nõukogude Liidu allutatuna hakkas idablokk koos satelliitidega lagunema 1980. aastate lõpus, 1990. aastate alguses taasiseseisvus üle tosina rahvusriigi. Sellega seoses laienes Euroopa kontinentaalsuse mõiste paarikümne aasta jooksul eelkõige Balti riikidele (Põhja-Euroopa), Visegrádi riikidele (Kesk-Euroopa) ja Sloveeniale-Horvaatiale (Lõuna-Euroopa). Koos endise Ida-Saksamaaga on nende riikide ajalugu olnud ülejäänud Euroopaga tihedalt läbi põimunud, kandes nii kristlikke, klassitsistlikke kui ka rahvuslikke traditsioone. Ida-Euroopa maade kodanikke ja küllaltki odavat tööjõudu on Suurbritannias siiski toodud üheks ettekäändeks, et Euroopale nii-öelda selg pöörata (vt Brexit).
Euroopa Liit
pisi|[[Goethe sünnilinn Maini-äärne Frankfurt on Euroopa Keskpangaga üks Mandri-Euroopa kesksemaid finantskeskusi ja lennuühendusi]]
1950. aastast alates hakkas välja kujunema solidaarsusel põhineva Euroopa ühendamise idee, mis nägi ette Teise maailmasõja järgse ja palju kannatanud Euroopa ühinemist ja rahu tagamist. 2018. aastal ühendabki Mandri-Euroopa 24 riiki Euroopa Liit, kuhu kuuluvad lisaks saareriigid Küpros, Malta ja Iiri ning ka veel välja astumata Ühendkuningriik.
Lääne-Balkan
vasakul|pisi|Euroopa Liit ja selle ühenduse naabrid
Ramļēni
Ramļēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Sausnēja vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 155 meetri kõrgusel Pērse jõe kaldal. Ramļēni jääb valla keskusest Sidrabiņist 3, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 127 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2002 oli külas 8 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Pulsatsioon
Pulsatsioon ehk pulseerimine on mingit nähtust iseloomustava suuruse pidev üldjuhul korrapäratu tuiklev muutumine selle suuruse keskväärtuse ümber.
Pulseerida võib nt elektrivool (pulseeriv vool).
FC Jazz
FC Jazz on Soome jalgpalliklubi, mis hooajal 2013 mängib riigi kolmandas liigas Kakkonen. Klubi kodulinn on Pori.
Aastatel 1934–1991 oli klubi nimi Porin Pallo-Toverit (PPT). FC Jazz on tulnud Soome meistriks aastatel 1993 ja 1996.
Viisanõuded Bahreini kodanikele
Viisanõuded Bahreini kodanikele on teiste riikide ametiasutuste poolt Bahreini kodanikele pandud administratiivsed piirangud nende riiki sisenemisel. Alates 26. märtsist 2019 on Bahreini kodanikel viisavabadus või viisa saabumisel 81 riigile ja territooriumile, mis asetab Bahreini passi 61. kohale reisivabaduse järgi vastavalt Henley Passport indeksile.
Viisanõuete kaart
püsti=3.7|center|pisi|Viisanõuded Bahreini kodanikele{{legend|#ed1c24|Bahrein}}{{legend|#9A7B39|Liikumisvabadus}}{{legend|#22b14c|Viisavaba}}{{legend|#b5e61d|Viisa riiki saabumisel}}{{legend|#61c09a|eVisa}}{{legend|#79D343|Viisa saab internetist või riiki saabumisel}}{{legend|lightgrey|Viisa on nõutav enne saabumist}}
Grjazovets
Grjazovets on linn Venemaal Vologda oblastis, Grjazovetsi rajooni keskus. Asub 47 km Vologdast lõuna pool.
Linna läbib Moskva-Arhangelski maantee.
Uropeltoidea
Uropeltoidea (alamselts maolised) on ülemsugukond.
Klassifikatsioon
Ülemsugukonda Uropeltoidea liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised sugukonnad :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud hollandikeelset artiklit nl:Uropeltoidea seisuga 16.07.2014.
Valguta tänav
Valguta tänav algab Lepiku asumi ja Mähe asumi piirilt Kupra teelt ja lõpeb Kõlviku teel. Valguta tänav on põhjaloode-idakagu suunaline ja ligikaudu 280 meetrit pikk.
Gert Gustav August Rennenkampff
Gert Gustav August Edler von Rennenkampff (31. oktoober 1905 Lihula – 7. märts 1969 Ichenhausen (Baieri liidumaa)) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1915–1924 Tartus eragümnaasiumis, Tallinna Toomkoolis ja Tartus eragümnaasiumi humanitaarklassis, seejärel 1924–1932 (vaheaegadega) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja 1926. aastal Erlangenis. Oli aastatel 1932–1933 ajateenistuses Eesti armees. Töötas Tartus, Rakveres ja Tallinnas kasvatajana. Ordineeriti õpetajaks 15. oktoobril 1939 Tallinnas Konrad von zur Mühleni poolt. Oli kiriku vikaarõpetaja.
1939. aastal läks ümberasujana Saksamaale. Oli aastatel 1941–1945 sõjaväeteenistuses. Oli 1945–1946 abipastor Aschaus Baieri liidumaal, 1947–1952 vikaar Neu-Ulmis ja 1952–1969 pastor Ichenhausenis Baieri liidumaal. 1963. aastal võttis osa Luterliku Maailmaliidu täiskogust Helsingis.
Harilik kapsalutikas
Putukat on ka Eestis.
Gaujaslāči
Gaujaslāči on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla põhjaosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Külas asub Gaujaslāči bussipeatus.
Aeluroglena
Aeluroglena on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Aeluroglena klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Levila piirdub Somaalia ja Etioopiaga.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Aeluroglena cucullata seisuga 20.12.2013.
Politsei- ja Piirivalveamet
Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) on Eesti korrakaitse keskasutus, mis loodi Siseministeeriumi haldusalas 1. jaanuaril 2010 Politseiameti, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveameti ja Kodakondsus- ja Migratsiooniameti ühendamisel.
Politsei- ja Piirivalveameti põhiülesanneteks on avaliku korra kaitsmine, piirihalduse asjade korraldamine, merereostuse avastamine ja likvideerimine, merel otsingu- ja päästetööde korraldamine ning kodakondsuse ja migratsiooni valdkonna asjade korraldamine.
Organisatsiooni üldnimetus on politsei.
Ajalugu
Politseiameti, Piirivalveameti ning Kodakondsus- ja Migratsiooniameti ühendamist hakati ette valmistama 2006. aastal, kui sai selgeks, et Eesti liitub Schengeni viisaruumiga. Sellega kaasnes vajadus ühendada piirivalve, migratsioonijärelevalve ja politsei valdkond. Siseministeeriumis selgitati välja siseturvalisuse valdkonna peamised probleemid ning lahendusena pakuti välja valdkonna asutuste liitmine.
Aprillis 2007 alustas tööd asutuste ühendamise ettevalmistamise töörühm, mis koostas ühendamise aluseks oleva memo Vabariigi Valitsusele. Sama aasta oktoobris alustas tööd asutuste ühendamise projektimeeskond, kelle eestvedamisel valmis asutuste ühendamise SWOT-analüüs. Jaanuaris 2008 andis valitsus heakskiidu ametite ühendamiseks. Ühendamise kuupäevaks määrati 1. jaanuar 2010.
Mais 2009 võttis Riigikogu vastu politsei ja piirivalve seaduse ja juunis nimetas valitsus ametisse PPA peadirektori. Augustis 2009 lõpetas tegevuse PPA ühendamise projektimeeskond ja edasisi tegevusi juhtis PPA tulevane peadirektor.
1. jaanuaril 2010 jõustusid ühendamiseks vajalikud seadused ning tööd alustas Politsei- ja Piirivalveamet.
1. oktoobril 2014 jõustunud PPA uue põhimäärusega kaotati valdkondlik struktuur ning algas üleminek teenusepõhisele juhtimisele.
Ülesanded
Politsei- ja Piirivalveameti ülesanded, õigused ja kohustused on paika pandud politsei ja piirivalve seaduse ja asutuse põhimäärusega. Organisatsiooni peamised ülesanded on seotud avaliku korra tagamisega, süütegude uurimise ja ennetamisega, piiri valvamise, merepääste ning isiku Eestis viibimise aluste ja staatuse määratlemise ning isikut tõendavate dokumentide väljastamisega.
PPA ülesanneteks vastavalt asutuse põhimäärusele on:
Tööliinist sõltumata on PPA-l üks eesmärk – olla selleks, et aidata.
Personal
pisi|Piirivalve ja politsei ühispatrull 2008. aastal pisi|Politseisõiduk 2016. aastal pisi|Politseisõiduk 2019. aastal pisi|Politseisõiduk 2023. aastal Politsei- ja Piirivalveametis töötab ligikaudu 5000 inimest. Lisaks tegutseb Eestis 1500 vabatahtlikku abipolitseinike ja vabatahtlike merepäästjatena.
Kõik eriteenistujad on politseiametnikud, sõltumata nende täpsemast ametinimetusest, milleks võib näiteks olla piirivalvur, liikluspolitseinik, menetleja või piloot.
Ametikohad
Politsei- ja Piirivalveametis jagunevad ametikohad juhi ja spetsialisti ametikohtadeks. Spetsialisti ametikohad jagunevad omakorda peaspetsialisti, juhtivspetsialisti, vanemspetsialisti ja nooremspetsialisti ametikohaks.
Peadirektor
Politsei- ja Piirivalveametit juhib peadirektor. Peadirektorile alluvad vahetult peadirektori asetäitjad ja keskkriminaalpolitsei juht, prefektid, siseauditibüroo juht ja sisekontrollibüroo juht. Peadirektori äraolekul asendab teda peadirektori asetäitja.
Peadirektori asetäitjad
Politsei- ja Piirivalveameti koosseisus on neli peadirektori asetäitjat:
Peadirektori asetäitjale arenduse alal allub arendusosakond, peadirektori asetäitjale varade alal allub administratsioon, peadirektori asetäitjale piirivalve alal allub piirivalveosakond ja keskkriminaalpolitsei juhile allub keskkriminaalpolitsei.
PPA peadirektori asetäitja nimetab ametikohale valdkonna eest vastutav minister Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ettepanekul.
Juhtkond
Politsei- ja Piirivalveameti juhtkonda kuuluvad:
Hangzhou Shi
Hangzhou Shi on ringkonna õigustega linn Hiinas Zhejiangi provintsis.
Haldusüksuse keskus on Hangzhou. 200px|Hangzhou asukoht Zhejiangi provintsis|thumb
Reoveesette käitlemine
Reoveesette käitlemine kirjeldab protsesse, mida kasutatakse, et hallata ja puhastada reovee käitlemisel tekkinud reoveesetteid. Enamasti koosneb sete veest koos väiksemate tahkete materjalidega, mis on reoveest eemaldatud. Esmane sete sisaldab sadestunud tahkeid aineid, mis on eemaldatud setitis. Sekundaarne sete, mis on settest eraldatud teisese käitlemise jooksul, sisaldab töödeldud reoveesetet, mis on moodustunud sekundaarse käitlemise jooksul bioreaktoritest.
Reoveesette käitlemine keskendub sette kaalu ja mahu vähendamisele, et seeläbi vähendada peakulusid ja võimalikke terviseriske. Vee puhastamine on peamine viis kaalu ja mahu vähendamiseks, samal ajal kui patogeenide hävitamine on sageli tõestatud kuumutamise abil termofiilse seedimise, kompostimise või tuhastamise teel. Sette käitlemise meetodite valik sõltub tekkivate setete mahust ja käitlemisega seotud kuludest. Õhukuivatamine ja kompostimine on atraktiivsem maapiirkondades, aga näiteks linnades, kus maa saadavus on piiratud, eelistatakse aeroobset lagundamist ja mehaanilist veetustamist. Mastaabisääst võib edendada alternatiivset energia taastumist suurlinnades.
Settest võib energiat saada metaangaasi tootmise abil anaeroobse lagundamise käigus või kuivatatud sette tuhastamise abil, aga energiatoodang on sageli mitteküllaldane, et aurustada settes olevat vett või varustada puhureid, pumpasid või tsentrifuuge, mis on vajalikud veetustamiseks. Jämedad esmased tahked ained ja sekundaarne reoveesete võivad sisaldada mürgiseid kemikaale, mis on eemaldatud reoveest sorptsiooni abil tahkete osakeste settest. Vähendades sette mahtu, võib suurendada mõne teise mürgise kemikaali kontsentratsiooni settes.
Tihkestamine
Tihkestamine on sageli esimene samm sette käitlemise protsessis. Sete, mis on saadud esmasest või sekundaarsest käitlemisest, võib olla segatud (tihti pärast puhastatud ainete lisamist), moodustades suuremaid ja kiiremaid sadestatud kogumeid. Esmane sete võib olla paksendatud, koosnedes ligikaudu 8–10 protsendist tahketest ainetest. Sekundaarne sete võib olla paksendatud kuni 4 protsenti tahketest ainetest. Sageli meenutavad paksendajad setitit koos segatava mehhanismi lisandiga. Paksenenud sete, millel on vähem kui 10 protsenti tahket ainet, võib saada täiendavat setete käitlemist. Kuid vedeliku paksendaja voolab läbi reoveesette käitlemise protsessile tagasi. pisi|Reoveesette paksendaja pisi|Vöö filtri pressi skeem reoveesette veetustamiseks. Filtraat ekstraheeritakse esialgu raskusega, siis lapi pigistamisega läbi rulli
Mõrra tee
Mõrra tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Mõrra tee algab Jahimehe teelt ja lõpeb ristudes Kalamehe teega. Mõrra tee on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 205 meetri pikkune.
Reoveesette käitlemine
Veetustamine
Sette veesisaldus võib olla vähendatud tsentrifuugimise, filtreerimise ja/või aurustamise teel, et vähendada transpordikulusid või parandada sobivust kompostimise jaoks. Tsentrifuugimine võib olla esimene samm, et vähendada sette mahtu järgneva filtreerimise või aurutamise jaoks. Filtreerimine võib toimuda läbi äravoolu liiva kuivas kihis või eraldi mehaanilise protsessina – vöö filtri pressis. Filtraat ja tsentrifuugi lahkuv vesi on pärast seda, kui kõik tahked ained on eemaldatud, tavaliselt tagastatud reoveesette käitlemise protsessile. Pärast veetustamist võib sete olla käsitletud tahke ainega, mis sisaldab 50–75 protsenti vett. Tahenenud setted suurema niiskusesisaldusega on tavaliselt käsitletud vedelikuga.
Mõrra tee
Mõrra tee sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedalasuva Kalamehe tee mõjul.
Reoveesette käitlemine
Lagundamine
Paljusid setteid käideldakse, kasutades selleks erinevaid lagundamistehnikaid. Selle eesmärk on vähendada orgaanilise aine kogust ja tappa settetes olevaid haigusttekitavaid mikroorganisme. Kõige tavalisemad käitlusvõimalused on anaeroobne lagundamime, aeroobne lagundamine ja kompostimine.
Anaeroobne lagundamine
Anaeroobne lagundamine on bakteriaalne protsess, mis viiakse läbi ilma hapnikuta. Protsess võib olla kas termofiilne lagundamine, kus sete on kääritud tsisternides temperatuuril 55 kraadi, või mesofiilne, mis toimub temperatuuril umbes 36 kraadi. Termofiilse lagundamise puhul on energiatarve suurem, kuid see meetod võimaldab lühemat säilitamise aega (ja seega väiksemat tsisterni).
Mesofiilne anaeroobne lagundamine on samuti levinud meetod sette käitlemiseks. Sete juhitakse suurte tsisterni ja seda hoitakse seal vähemalt 12 päeva, et võimaldada lagundamisprotsessile nelja etapi läbimist, mis on vajalikud sette lagundamiseks. Need on hüdrolüüs, atsidogenees, atsetogenees ja metaanogenees. Selles protsessis on valkude ja suhkrute kompleks jaotunud nii, et moodustuks rohkem lihtsamaid ühendeid nagu vesi, süsinikdioksiid ja metaan.
Anaeroobne lagundamine tekitab biogaasi, milles on suur metaani osakaal, ja seda võib kasutada nii tsisterni soojendamiseks kui ka mootorite käigushoidmiseks. Metaani tekkimine on peamine eelis anaeroobses protsessis. Selle peamiseks puuduseks on protsessi pikk ajakulu (kuni 30 päeva) ning sellest tulenevad suured kulud. Paljud suuremad käitluskohad rakendavad biogaasi soojuse ja elektri tootmiseks, kasutades jahutusvett generaatorist, et säilitada lagundamise puhasti nõutud temperatuuril 35 ± 3 kraadi. Piisavalt energiat saaks siis, kui toota rohkem elektrit kui masinad nõuavad.
Aeroobne lagundamine
Aeroobne lagundamine on bakteriaalne protsess, mis leiab aset hapniku juuresolekul ja mis meenutab aktiivmuda protsessi jätkamist. Aeroobsetes tingimustes tarbivad bakterid kiiresti orgaanilist ainet ja toodavad süsihappegaasi. Kui ei ole piisavalt orgaanilist ainet, siis bakterid surevad ning neid kasutavad toiduks teised bakterid. Selle protsessi etapp on tuntud kui endogeenne hingamine. Tahkete ainete vähendamine toimub selles faasis. Kuna aeroobne lagundamine toimub palju kiiremini kui anaeroobne lagundamine, siis aeroobse lagundamise peakulud on väiksemad. Aeroobse lagundamise puhul on tootmiskulud lagundamise jaoks iseloomult palju suuremad. Selle tingib energianõudlus tsisternide, pumpade ja mootorite kasutamisel, et protsessi ülevalhoidmiseks süsteemi hapnikku lisada. Viimased tehnoloogilised arengud selles vallas sisaldavad aga ka mitte-elektrilist gaseeritud filtrisüsteemi, mis kasutab elektriliselt juhitavate masinavärkide asemel aeratsiooniks looduslikke õhuvoolusid.
Aeroobne lagundamine võib olla saavutatud ka siis, kui kasutatakse hajuti süsteeme või reaktiivmootori aeraatoreid sette oksüdeerimiseks. Väike mulli hajuti on tavaliselt ökonoomsem difusiooni meetod, aga kõrvaldamine on tavaliselt probleem, sellepärast et setted elavad väiksemates õhuaukudes. Jämedat mulli hajutit kasutatakse sagedamini aktiivmuda tsisternides või flokulatsiooni astmetes. Hajuti tüübi valimisel on oluline veenduda, et see toodaks vajalikku hapniku ülekande kiirust.
Kompostimine
Kompostimine on aeroobne protsess, mille käigus segatakse reoveesetet mõne põllumajandusliku kõrvalsaaduse ehk süsinikuallikatega nagu saepuru, õlekõrred või puidulaastud. Hapniku juuresolekul lagundavad bakterid nii reoveesetet kui ka taimset materjali. Selle käigus tekib soojus, mis aitab tappa haigusetekitajaid mikroorganisme ja parasiite. Selleks, et säilitada aeroobsetes tingimustes 10–15 protsenti hapnikku, on vaja mahuainet, mis võimaldab läbi peene sette õhku tsirkuleerida. Kõvad materjalid, näiteks maisitõlvikud, pähklikoored, hakitud puupügamise jäätmed ja saematerjali jäägid, lahutavad setet ventilatsiooni jaoks paremini kui pehmemad lehed ja niidetud muru. Valgus on bioloogiliselt inertne mahuaine, mis võib olla kasutatud struktuuriga varustamiseks, kus väikesed ja pehmed taimsed materjalid on peamised süsinikuallikad.
Oscar Piastri
Oscar Jack Piastri (sündinud 6. aprillil 2001 Melbourne'is) on Austraalia vormelisõitja, kes sõidab Vormel 1 sarjas McLareni meeskonnas.
Ta on võitnud 2019. aasta Vormel Renault Eurocupi ning oma debüüthooaegadel nii Vormel 3 (2020) kui Vormel 2 (2021) sarja.