cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Richard Layard
Ta on Londoni Majanduskooli (LSE) emeriitprofessor.
Teadlaskarjääri alguses uuris Layard, kuidas vähendada töötust ja ebavõrdsust. 1961–1963 osales ta valitsuse tellimusel kõrgharidusega tegelenud komisjoni töös. Komisjoni 1963. aastal avaldatud Robbinsi aruande tulemusel laiendati Suurbritannias 1960. ja 1970. aastatel oluliselt kõrghariduse andmist.
Ta oli üks esimesi majandusteadlasi, kes hakkas õnnetunnet uurima. Sealhulgas uuris ta ka sissetulekuga mitteseotud muutujate (nt vaimne tervis) mõju õnnetundele. Õnnelikkust uurides kombineerib Layard teadmisi majandusteadusest, psühholoogiast, neuroteadusest ja filosoofiast.
Praegu huvitab teda, kuidas parem vaimne tervis saaks inimeste ühiskondlikku ja majanduslikku elu parandada. Layardi töö vaimse tervise valdkonnas (sh 2006. aastal avaldatud depressiooni käsitlenud aruanne) viis algatuseni, mille eesmärk oli teha psühholoogiline nõustamine Suurbritannia elanikele paremini kättesaadavaks (Improving Access to Psychological Therapies; IAPT).
Koos John F. Helliwelli ja Jeffrey Sachsiga oli Layard 2012. ja 2013. aastal maailma õnnelikkuse aruande "World Happiness Report" kaastoimetaja.
Töö
1990. aastal osales ta Londoni Majanduskooli juurde Centre for Economic Performance'i asutamises ja töötas hiljem keskuse programmidirektorina. Layard on nõustanud mitmeid organisatsioone, sealhulgas Suurbritannia ja Venemaa valitsusasutusi. Ta toetas paljusid uusleiboristliku (New Labour) valitsuse poliitikaid. Näiteks pooldas ta toetusesaajast-tööle (welfare-to-work) põhimõtet, mis seisneb toetuste maksmise korraldamises nii, et see julgustaks (või sunniks) toetusesaajaid tööturule naasma.
Layard tegeles õnnetunnet uuriva majandusteaduse haruga. Õnnelikkuse majandusteaduse kohaselt on sissetulek halb tegur, mille kaudu õnnelikkust hinnata. Tuginedes tänapäevasele õnnetunde valdkonnas tehtavale uurimistööle, on Layard nimetanud kolme tegurit, mida traditsiooniline majandusteadus arvesse ei võta: Nende tähelepanekute valguses järeldab Layard, et maksudel on lisaks avalike teenuste eest tasumise ja sissetuleku ümberjagamise ka kolmas eesmärk – avaldada vastumõju kognitiivsele nihkele, mis paneb inimesi töötama rohkem kui on hea nende õnnetundele. Maksude kaudu saaks aidata inimestel säilitada tervislikku tööelu ja puhkuse vahelist tasakaalu. Kuigi korrektiivsed maksud vähendaksid töötamist ja seega SKT-d, ei näe Layard selles probleemi kuna "SKT on vigane heaolu mõõdik". Inimeste rahulolu oma eluga on olulisem kui SKT.
Layardi ütlusi ja seisukohti
2005. aastal avaldatud raamatus "Happiness: Lessons from a New Science" rõhutas Layard sissetulekuga mitteseotud muutujate mõju ühiskonna koondõnnetundele (aggregate happiness). Ta toonitas vaimse tervise tähtsust ja väitis, et psühholoogiline ravi peaks olema olemasolevast palju laialdasemalt kättesaadav. Layardi vaimse tervise alase töö tulemusel loodi algatus IAPT, mille eesmärgiks on anda Suurbritannia elanikele parem ligipääs psühholoogilisele nõustamisele.
Koos Paul Krugmaniga kirjutas ta 2012. aastal majandusteadlasi mõistlikkusele üles kutsuva manifesti (Manifesto for Economic Sense), milles autorid taunisid majanduskriisi vastu võitlemist läbi tavainimestele suuri kannatusi põhjustavate kärpeprogrammide.
Kriitika
Layardi lähenemist on ka kritiseeritud. Õnnetunnet käsitlev uurimistöö peab Layardi teesi küsitavaks ja väidab, et inimesed muutuvad sissetuleku suurenedes ikkagi õnnelikumaks.
Isiklikku
Layard käis stipendiaadina (King's scholar) prestiižses Etoni erakoolis. Bakalaureusekraadi sai ta Cambridge'i Ülikoolist ja magistrikraadi Londoni Majanduskoolist.
2000. aastal anti talle aadliseisus ja ta sai Suurbritannia parlamendi lordide kotta, kus esindab leiboristide vaateid. 2006. aastal anti oluliste teenete eest aadliseisus ka ta sotsiaaltöötajast abikaasale Molly Meacherile (paruness Meacher). Tegu on ühega vähestest abielupaaridest, kus mõlemad pooled on iseseisvalt tiitlini jõudnud.
Hans Spemann
Hans Spemann (27. juuni 1869 Stuttgart, Württembergi kuningriik – 9. september 1941 Freiburg, Saksa Riik) oli saksa embrüoloog.
1935. aastal anti talle Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind embrüonaalse induktsiooni avastamise eest.
Zossima Šaškov
Zossima Aleksejevitš Šaškov (Зосима Алексеевич Шашков; 30. aprill 1905 Novinki, Arhangelski kubermang – 14. juuli 1984 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane, kes andis suure panuse riigi veetranspordi arengusse.
Ta oli 9. aprillist 1939 kuni 15. märtsini 1946 NSV Liidu jõelaevanduse rahvakomissar, 19. märtsist 1946 kuni 15. märtsini 1953 NSV Liidu jõelaevastiku minister, 15. märtsist 1953 kuni 25. augustini 1954 NSV Liidu mere- ja jõelaevastiku minister ning 25. augustist 1954 kuni 31. maini 1956 NSV Liidu jõelaevastiku minister.
Erna Sepp
Erna Sepp (aastatel 1953–1980 Tšeban; 27. veebruar 1927 Oudova – 2. jaanuar 2020) oli eesti hüdrogeoloogiainsener.
Elulugu
1955. aastal lõpetas ta Moskva Ordžonikidze-nimelise Geoloogilise Uuringu Instituudi. Geoloogia-mineraloogiakandidaadiks sai 1969. aastal samuti Moskvas.
Aastatel 1955–1960 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõuna ja 1957–1980 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse hüdrogeoloogiajaama juhatajana, vanem- ja peahüdrogeoloogi ja jaoskonna juhatajana.
Aastatel 1972–1975 oli ta geoloogina välislähetusel Sambias ja 1979–1980 Vietnamis.
Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi vanemteadur.
Ta on uurinud Eesti põhjaveevaru kujunemist, kasutamist ja kaitset, avaldanud artikleid ja publikatsioone läbi aastakümnete.
Imre Tiidemann
Imre Tiidemann (sündinud 24. septembril 1970 Tallinnas) on eesti moodne viievõistleja.
Ta on osalenud kolmedel olümpiamängudel. 1996. aasta OM-il sai ta seitsmenda koha.
Aastal 2000 nimetati ta maailma parimaks viievõistlejaks.
Saarjärve Kogrõjärv
Kogrõjärv ehk Kogrejärv (ka Saarjärve Kogrõjärv, Kaika Kogrejärv) on väike järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Järv asub Karula rahvuspargi territooriumil.
Järv asub Suur-Saarjärve ja Küünimetsa järve vahel.
Järv on ümbritsetud rabaga.
Järves elab apteegikaan.
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab kultuuri-, spordi- ja noorsootööd ning huviharidust ja -tegevust Tartu linnas. Kultuuriosakond haldab ka avalike kultuuriürituste andmebaasi Kultuuriaken. Osakond asub aadressil Raekoja plats 12.
Osakonna struktuur
Kultuuriosakonnas koordineerivad tegevusi neli valdkonnajuhti:
Kannatuslillelised
Kannatuslillelised (Passifloraceae) on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist.
Sugukonda kuulub umbes 750 liiki 27 perekonnaga. Perekonnad jagunevad kolme alamsugukonda.
Kannatuslilleliste hulka kuuluvad puud, põõsad ja ronitaimed on levinud troopilistes ja lähistroopilistes piirkondades.
Ševtšenkove Püha Pantaleoni kirik
Püha Pantaleoni kirik ehk Püha Panteleimoni kirik on 12. sajandi lõpust pärit romaani kivikirik, kunagise Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi kirikutest ainuke, mis on tänapäevani säilinud. Pühakoda asub Ševtšenkoves Ivano-Frankivski oblastis Halõtši linna lähedal ja kuulub Ukraina Kreekakatoliku Kirikule.
Kirjeldus
Kirik on põhiplaanilt ristkuppelkiriku tüüpi, valgest kivist raiddekoori elementidega ja arvukate sissekraabitud joonistuste ja tekstigrafitiga seintel. Arvatavasti ehitas kiriku Volõõnia vürst Roman Mstislavitš 1194. aastal õigeusu kirikuks ja pühitses selle oma vanaisa Kiievi vürsti Izjaslavi auks (ristinimega Panteleimon) pühale Pantaleonile. 14. sajandil sai kirikust pühale Stanislavile pühitsetud katoliku kirik, mis 1595. aastal kuulus frantsisklastele. Kirikut ennistati 1926. ja 1998. aastal ja 20. sajandil anti see Ukraina Kreekakatoliku kirikule.
Ząbki
Ząbki on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Ząbki asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 8 km kirdes.
Ząbki küla oli olemas juba 16. sajandi keskel. Linnaõigused sai Ząbki 1967. aastal.
UEFA Meistrite Liiga finaal 2017
UEFA Meistrite Liiga finaal 2017 oli Euroopa klubijalgpalli tähtsaima turniiri, UEFA Meistrite Liiga 62. hooaja (25. hooaeg selle ümbernimetamisest Euroopa Meisterklubide Karikalt UEFA Meistrite Liigale) finaalmäng. Mäng toimus 3. juunil 2017 Cardiffis Millennium Stadiumil. Meistrite Liiga turniiri korraldab UEFA.
2017. aasta finaalmängus kohtusid Itaalia jalgpalliklubi Juventus ja Hispaania Real Madrid. Mängu võitis 4:1 Real Madrid, kelle jaoks oli see 12. Meistrite Liiga tiitel.
Finaali võitja teenis õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga võitjate vastu 2017. aasta UEFA Superkarikal. Samuti kvalifitseeruti UEFA esindajatena 2017. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele.
Mängupaik
thumb|Finaalmängu võõrustas [[Millennium Stadium Cardiffis]]
2016. aastal sai staadion koostöös Principality Building Societyga uue nime Principality Stadium. Kuid kuna UEFA määrused ei luba kasutada nimisponsorit, mis turniiri ei sponsoreeri, siis kutsuti ametlikus kirjas staadionit Millennium Stadiumina, finaalis National Stadium of Walesi nime all (Walesi rahvusstaadion).
Teekond finaali
Märkus: Kõikides tulemustes on finalistide skoor märgitud esimesena (K: kodus; V: võõrsil).
Suursaadikud
Finaali suursaadik oli endine Walesi rahvuskoondislane Ian Rush, kes tuli Liverpooliga kahel korral Euroopa karikavõitjaks (aastatel 1981 ja 1984).
Mäng
Kodumeeskond (administratiivse poole jaoks) selgitati lisaloosimisel, mis toimus pärast poolfinaalide loosimist.
Belize (linn)
pisi|Belize Belize on Belize'i suurim linn.
Baozi
Baozid on Hiinas ja Indoneesias põhiliselt kahte sorti: dàbāo (大包, suur kukkel), mis on umbes 10 sentimeetri pikkune ning mida üldiselt ostetakse ühekaupa kaasa ning xiǎobāo (小包, väike kukkel), mis on umber 5 sentimeetri pikkune ning mida süüakse kas restoranis või ostetakse kaasa. Tavaliselt on üks xiǎobāo portsjon kolm kuni kümme kuklit. Baoziga antakse tavaliselt kaasa äädika- või sojakaste, millesse saia kasta. See toit on levinud kogu Hiinas.
Belize (linn)
Linn asub Kariibi mere kaldal Belize'i jõe suudmes. Linn on riigi peamine sadam ja majanduskeskus. Mitteametlike hinnangute järgi elab seal üle 70 000 inimese.
Ajalugu
Linna asutasid 17. sajandi keskel Briti kolonistid. Enne seda oli seal olnud maiade asula Holzuz. Britid tõid linna ka tuhandeid Aafrika neegerorje, et arendada metsatööstust.
Miastra
Miastra või Mjastra (valgevene keeles Мястра, vene keeles Мястро (Mjastro)) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 165 meetri kõrgusel, selle valgala on 130 km².
Belize (linn)
Ajalugu
Linn hävis peaaegu täielikult 1961. aasta orkaani tagajärjel.
Belize oli kuni 1970. aastani Briti Hondurase pealinn.
Miastra
Kaldajoone pikkus on 20,2 kilomeetrit. Järve asub 2-3 meetri sügavuses orus, põhjas ja lõunas on oru nõlvade kõrgus 6-10 meetrit. Kaldad on madalad ja liivased, läänes ja lõunas ka soostunud. Kirdekaldal asub Miadziełi linn. Järve voolab Batoryna järvest Drobnia jõgi, Miastra vesi voolab omakorda Skema oja kaudu Narači järve. Kuna see asub Miastra lähedal ja pole oluliselt madalamal, määrab Narači järve veetaseme kõikumine ka Miastra veetaset.
Kudruküla oja
Kudruküla oja (ka Pruuka oja) on oja Ida-Viru maakonnas. Oja pikkus on 11 km. Oja valgla suurus on 28,3 km².
Miastra
Miastra asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järve põhi on madalamas osas liivane või kruusane, kohati ka kaetud kividega, sügavamal savine või kaetud sapropeeliga. Veetaimestikuga on kaetud kuni nelja meetri sügavune ala.
Linnas (perekonnanimi)
Linnas on eesti perekonnanimi.
Miastra
Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, koha, koger, nurg, kiisk ja särg. Leidub ka säga, säinast ja angerjat. Järvel pesitseb ohtralt veelinde.
Jevgeni Jevtušenko
Jevgeni Jevtušenko (sünninimi Jevgeni Gangnus; vene keeles Евгений Александрович Евтушенко; 18. juuli 1932 Nižneudinsk, Irkutski oblast, Nõukogude Liit – 1. aprill 2017 Tulsa, Oklahoma osariik, Ameerika Ühendriigid) oli vene luuletaja.
Ta oli 1950. ja 1960. aastatel Nõukogude Liidu tuntuim luuletaja. Ta korraldas luuleõhtuid ning kirjutas peale luule ka romaane, esseesid ja filmistsenaariume.
Isiklikku
Tema ema Zinaida Jevtušenko ja baltisakslasest isa Aleksandr Gangnus olid geoloogid; isapoolne vanaisa Rudolf Gangnus oli matemaatikaõpikute autor. Ta oli neli korda abielus: 1954. aastast Bella Ahmadulinaga, 1961. aastast Galina Sokol-Lukoninaga, 1978. aastast iiri päritolu tõlkija Jan Butleriga ja 1986. aastast Maria Novikovaga; tal oli viis poega.
Viimane kummardus (jutustus)
"Viimane kummardus" (inglise keeles "His Last Bow. The War Service of Sherlock Holmes") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine veergudel 1917. aastal. "Viimane kummardus" kuulub kogumikku "Viimane kummardus".
Britten-Norman Islander
Britten-Norman BN-2 Islander on kahe kolbmootoriga lühiliini reisilennuk. Lennuki projekteeris Suurbritannia firma Britten-Norman. Esmalend toimus 12. juunil 1965.
Islander Eestis
pisi|ES-PNA lennukilt väljahüppeks valmis Eestis on Britten-Norman Islanderi kasutanud lennufirma Avies.
2006. aastal ostis Eesti Langevarjuklubi Islanderi tüüp BN-2A-26, millele Eesti langevarjurid andsid nimeks Brita. See lennuk ehitati 1969. aastal seerianumbriga 48; Eestis oli selle lennuki registritunnus ES-PNA. 2012. aasta sügisel müüs Eesti Langevarjuklubi lennuki maha.
Brita oli üks kaheksast lennukist, mida kasutati James Bondi filmi "007 Spectre" langevarjuhüpete võtete ajal, neist lennukõlbulikke oli vaid kaks.
Peši
Peši (ka Pešu ciems) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Küla asub valla põhjaosas; sisuliselt on tegemist suvilapiirkonnaga. Seda läbib maantee A11.
Külas kasvavad jugapuud ümbermõõtudega 0,83 meetrit ja 0,72 meetrit ning Ezergali jugapuu kõrgusega 8 meetrit ja ümbermõõduga 1,91 meetrit on looduskaitse all.
Külas elab Läti ajakirjanik ja tõlkija Nora Kalna.
2006. aastal elas külas umbkaudu 30 inimest, aastal 2020 oli seal 10 elanikku.
Joanna (Korovnikova)
Iguumenja Joanna teenis Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostris ülemana 1921. aastast kuni oma surmani 1943. aastal.
Merejää
pisi|Merejää [[Sõru sadama juures detsembris 2022]] Merejää on merevee külmumisel moodustuv jää. See moodustub, kasvab ja sulab meredes ja ookeanides.
Merejää erineb füüsikaliste omaduste poolest mageveekogu pinnal moodustuvast jääst. See erineb kõikidest teistest jäävormidest (liustikud jt) oma soolase tekkimiskeskkonna poolest.
Merejää põhivormid on kinnisjää ja ajujää.
Arktika meredes võib merejää (üheaastase) paksus olla kuni 2 m, Eesti merevetes kuni 1 m.
Vee jäätunud oleku tihedus on väiksem vedela oleku tihedusest, sellepärast püsib jää veepinnal. Merejää katab umbkaudu 7% Maa pindalast, 12% kogu maakera ookeanidest. Peamised paiknemisalad on Arktika ja Antarktika. Merevesi hakkab oma soolasuse tõttu jäätuma keskmiselt −1,8 kraadi juures. Merejää ei ole pidev ühtlane mass, vaid pigem keeruka pinna ja omavaheliste ühendustega, mis võivad suuresti varieeruda väga väikesel alal. Merejää on üldiselt kaetud lumega, mis töötab isolaatorina, vähendades suvel sulamist. ..
Kategoriseerimine
Merejääd kategoriseeritakse paksuse ja vanuse järgi. Enamik teadlasi eristavad merejääd just selle vanuse põhjal – kas see on üheaastane või mitmeaastane.
Esimene Taiwani väina kriis
Hiina kodusõda oli aastal 1949 lõppenud kommunistliku Hiina Rahvavabariigi võiduga. Sõja kaotanud Hiina Vabariigi valitsus, mida juhtisid Jiang Jieshi ja Guomindang, põgenesid koos 1,3 miljoni toetajaga Taiwani saarele. Hiina Vabariigi kontrolli alla jäid pärast sõda Taiwani ja Hainani saared, Penghu saarestik ning veel mõned Kagu-Hiina ranniku ääres paiknevad saarestikud. Aprillis 1950 vallutas Hiina RV Hainani ning maiks 1950 olid Hainanil asunud Hiina Vabariigi väed samuti Taiwanile evakueeritud.
Merejää
Üheaastane
Üheaastane jää on tavaliselt paksem kui 30 cm, kuid pole veel üle elanud suvesulamist. Uueks merejääks nimetatakse jääd, mille paksus on vähem kui 10 cm. Paksenedes muutub see nooreks jääks, mille paksus on 10–30 cm. Noor jää jaotatakse kahte alamkategooriasse: halljää (10–15 cm) ja hall-valgejää (15–30 cm).
Mitmeaastane
Mitmeaastasel jääl on kindlad tunnused, mis eristavad teda üheaastasest jääst. Esiteks on jääs rohkem õhuauke, mis on tingitud suvel toimunud sulamisest. Samuti on jää tihkem, mis muudab jäälõhkujate töö palju keerulisemaks. Erinevus on ka jää elektromagnetilistes omadustes, mis võimaldab teadlastel satelliitide abil eristada erineva vanusega jäävorme. Suurem osa mitmeaastasest jääst paikneb Arktika piirkonnas. Mitmeaastane jää on mitu suvel toimunud sulamist vastu pidanud ning tema paksus varieerub 2–4 meetri vahel. .
Merejää teke
pisi|Merejää tekkimine St. Matthew saarel Ookeanivee külmudes tekivad väikesed nõelataolised jääkristallid. Need on tavaliselt 3- või 4-millimeetrise läbimõõduga. Kuna soolalahus ei külmu, paiskavad jääkristallid enamiku soolast endast välja ning seetõttu koosneb merejää peaaegu täielikult puhtast veest. Tekivad üksikud jääpangad, mis koonduvad ja sulanduvad kokku, moodustades suured jäämere alad. Olenevalt kliimatingimustest moodustuvad erinevad jääpangad.
Rahulik kliima
Rahuliku kliimaga vetes moodustavad merejääkristallid õhukesed, siledad jääpangad. Nende pankade kokkusulandumisel tekib uus jäämoodustis – nilas. Alguses on nilas väga õhuke ja tumedat värvi, paksenedes muutub värvus heledamaks. Tuulte ja lainete mõjul liiguvad nilase jääpangad teineteise peale, paksendades jääkihti. Lõpuks pakseneb jää sellisesse staadiumi, kus see on küllalt stabiilses olekus ning ei lagune kergelt laiali, põhi on jäänud üldiselt siledaks. Seda nimetatakse tahkunud jääks. Jääkristallid on nüüd pikad ja vertikaalsed, sest need kasvavad palju aeglasemalt kui esimese staadiumi jääkristallid. Ainult tänu sellele jääkihile on võimalik merejääl edasi oma paksust suurendada.
Karmim kliima
raam|Ketasjää Karmima kliimaga vetes moodustavad jääkristallid ümmargused lörtsitaolised ringid, mida nimetatakse ketasjääks. Silmatorkav füüsiline omadus on ketaste üleskeeratud ääred, mida põhjustab nende omavaheline kokkupõrkamine. Kui merelained on piisavalt tugevad, liiguvad kettad üksteise peale. Kui jää on küllalt paks, hakkavad pinnale tekkima vallid, mis omakorda suurendavad üldist paksust. Eriti Arktikas, kus vallid võivad tõusta kuni 20 m kõrguseks. Lõpuks ketasjääpangad ühinevad, moodustades tahkunud jäämassi. Erinevalt rahuliku kliimaga moodustunud tahkunud jääst on selle põhi krobeline. .
Termodünaamika
Jää kasvamist ja sulamist mõjutab termodünaamika. Kui temperatuur langeb −1,8 kraadini, hakkab jää tekkima, ning kui temperatuur tõuseb üle selle, siis sulama. Tegelikult mõjutab sulamist ja jäätumist tugevalt ka soojusülekanne vees.
Jääkihi kasv
Külm tuul langetab vee temperatuuri jäätumispunktini, mille tulemusel hakkab tekkima merejää. Kui ookeani temperatuur on langemas, muutub pealmise veekihi tihedus suuremaks ning see vajub alla ja soojem vesi liigub pealiskihile. Nõnda peab külmumistemperatuur jõudma sügavamale kui ainult pealmise kihini, et oleks võimalik jää teke. Mida paksemaks muutub jääkiht, seda aeglasemalt see kasvab, sest jää ise töötab isolatsioonikihina, seetõttu võtab külmumistemperatuuri jõudmine veel sügavamatesse kihtidesse rohkem aega.
Termodünaamika ja merejää paksenemise suhet võib väljendada terminiga jäätumispäevade hulk (Freezing Degree Days ehk FDD). See väärtus näitab, kui madal on temperatuur ja kui kaua on see olnud alla külmumispunkti.
Näide: Soolase merevee jäätumistemperatuur on −1,8 kraadi. Kui päevane keskmine temperatuur oli −5,8 kraadi, siis FDD näit oleks −4 kraadi.
(−1,8) − (−5,8) = 4 kraadi alla külmumispunkti,
4 kraadi alla külmumispunkti ÷ 1 päev = 4 kumulatiivne FDD
Teadlased kasutavad jää paksuse termodünaamilise kasvu arvutamiseks FDD andmete põhjal järgmist valemit:
Jää paksuse suurenemine võrdub umbkaudu FDD väärtuse ruutjuurega. Sellised valemid on arvutatud vaid vaatlusest tulnud informatsiooni alusel, see on väga lihtsustatud viis hinnata jää kasvamise protsessi. Samuti peab arvestama, et antud valem on mõeldud jää kasvamise hindamiseks rahuliku kliimaga alal ning kõrvale on jäetud jääd katva lume mõju.
Jää sulamine
Merejää sulab suveperioodil, kui päikesekiirguse intensiivsus on kasvanud. Soojuse neeldumine oleneb jää pinnase albeedost. Jää peegeldab umbkaudu poole päikesekiirgusest tagasi, selle tulemusel soojeneb see palju aeglasemalt kui seda ümbritsev vesi. Lumikattega jää peegeldab veel rohkem päikesekiirgust tagasi atmosfääri ning see sulab veel aeglasemalt. Lume sulades tekivad jääkeha pinnale sulalombid. Kuna vee albeedo on palju väiksem, hakkab see koguma endasse rohkem soojust ning ümbritseva jää sulamist kiirendama, oma pindala samal ajal kasvatades. Sulamiseks vajalik soojus ei pea ainult päikesekiirguselt tulema. Kui jäämassi all oleva vee temperatuur on kõrgem jäätumispunktist, hakkab jää põhi sulama, ümbritsev vesi sulatab jäämassi ääri. .
Ringlus
pisi|Jääkihi paksuse muutus aastate läbilõikes Merejää kasv algab sügisel, kui Maale jõudev päikesekiirgus väheneb ja õhutemperatuur langeb jäätumispunktini. Jääkihi kasvamine jätkub terve talve. Kevadel, kui päike tõuseb taevas kõrgemale, hakkab temperatuur taas tõusma ning algab jää sulamine. Kui jää pole kasvuperioodil küllalt paksuks muutunud, sulab ta täielikult. Juhul kui piisav paksus on saavutatud ja jää ei sula täielikult, hakkab see järgmisel sügisel taas kasvama. Protsess kestab, kuni saavutatakse termodünaamiline tasakaal. Sellisel juhul on jäämass niivõrd paksuks kujunenud, et ta ei lase enam soojusülekandel enda all olevat vett külmumistemperatuurini viia. Arktikas on selleks tasemeks ligikaudu 3 meetrit ning Antarktikas 1–2 meetri vahel. .
Liikumine
Kuigi ookeani veed on soolased, on Arktika kohal olev merejää nii mage, et seda on võimalik juua. Merejää on vähese soolsusega, sest selle tekkimisel lükkavad jääkristallid soola enda avade vahelt välja. Jää liikumisel mööda Atlandi ookeani lõunasse hakkab see sulama ning tekitab ookeani pinnale magedaveelise lisakihi. See on väiksema tihedusega kui soolane vesi ning jääb seetõttu pinnale. Selline lisakiht vett pärsib tavalist veevahetusprotsessi, mis muudab sooja vee liikumise põhjalaiustele raskemaks. .
Soojusvahetus
Talveperioodil on Arktika atmosfäär väga külm, ookeanivesi aga palju soojem. Merejääkiht lahutab neid kaht keskkonda, takistades vee soojusel atmosfääri liikumast. Selle tulemusel hoiab merejää Arktika kliimat külmana. Soojusvahetus on aga aktiivne kohtades, kus jää on õhuke või esinevad praod. Peaaegu pool tervest soojusvahetusest Atlandi ookeanis toimub tänu õhukesele jääle ning pragudele. Kui neid kohti on jääs aga liiast, siis soojeneb Arktika õhk liiga palju, mis omakorda hakkab mõjutama globaalset atmosfääri ning kliima tsirkulatsiooni.
Globaalne soojenemine
pisi|Merejää Merejää aitab hoida polaarset kliimat jahedana. Globaalse soojenemise tõttu on igal aastal merejää kogupind vähenemas. See paneb ohtu paljud loomaliigid, eriti jääkarud, ja ökosüsteemi. Jää vähenedes kiireneb globaalse temperatuuri tõus veelgi.
Vaatlused
Merejää muutusi ajas on parim jälgida, võrreldes sulamise hulka erinevatel aegadel. Jääproovide alusel on teada, et jää taganemine algas 20. sajandi algusaastatel, kuid eriti kiire ning laia ulatusega sulamine on alanud viimase 50 aasta jooksul. Satelliitidega hakati jääd jälgima alates 1979. aastast ning see on üks peamiseid ja kõige kindlamaid viise mõõta merejää sulamist. 2007. aastal oli polaarregioonide jääkate vaid 50% sellest, mis eksisteeris 1950.–1970. aastatel, kattes vaid 29% Põhja-Jäämerest. Kõige madalamad jääkihi tulemused on aastast 2013, kui merejää kattis vaid 24% Põhja-Jäämerest. Ennustuste kohaselt võib aastaks 2020 suveperioodil merejää täielikult sulada.
Britten-Norman
Britten-Norman on Suurbritannia lennukitootmisettevõte. Lisaks lennukite ehitamisele teevad nad hooldus-, remondi- ja muid töid.
Ettevõte asutati 1954. aastal. See on müünud üle 1250 lennuki enam kui 120 riiki.
Sven Lidman
Sven Fredrik Lidman (11. detsember 1784 Norrköping – 9. märts 1845 Linköping) oli rootsi vaimulik, parlamendi liige ja uurimisreisija.
1800. aastal astus ta Uppsala Ülikooli. Sai sealt 1807. aastal filosoofiamagistri kraadi. 1811. aastal määrati ta Uppsala ülikooli araabia kirjanduse õppejõuks. Samal aastal sai temast ka vaimulik. Aastatel 1811–1817 töötas ta jutlustajana Rootsi diplomaatilises esinduses İstanbulis.
Uurimisreisid Egiptusse ja Lähis-Itta
1814. aastal tutvus Lidman Odessas Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richteriga, kellega koos otsustasid nad teha uurimisreisi 1815. aastal Egiptusse. Rännumehed külastasid enamikku Egiptuse tuntud kultuuriväärtuslikke paiku. Nuubia oli 19. sajandi alguseni eurooplastele tundmatu maa ja sealsed muistised lähemalt uurimata. Lidman oli seadnud eesmärgiks koostada Nuubia ajalooline kirjeldus. Tänapäeval on Richteri ja Lidmani kirjeldatud ning üles joonistatud paigad oluliselt muutunud. Lahkunud 1815. aasta suvel Egiptusest, siirdus Lidman tagasi İstanbuli.
Lidman on reisinud ka Süürias ja Palestiinas. Retkedest kirjutas Lidman oma päevikutes, mis on säilinud ja hoiul tema perekonnaarhiivis. Suurem osa reiside ajal kogutud muististest ja käsikirjadest hävis 1818. aastal toimunud İstanbuli tulekahjus. See osa, mis tulekahjust puutumata jäi, on tänapäeval hoiul Vahemere maade muuseumis Stockholmis.
Tagasi Rootsis
1817. aastal avaldas ajakiri Idunas Lidmani artikli Nuubias leitud muististest. Samal aastal asus Lidman õppejõuna tööle Linköpingi Ülikoolis. 1824. aastal määrati ta Linköpingi dekaaniks. Mitme aasta vältel esindas ta Linköpingi stifti Rootsi riigipäevas.
Sven Lidman on maetud Linköpingi kalmistule.
Isiklikku
Tal oli 12 last, neli neist uppus. Tema pojapojapoeg Sven Lidman (1921–2011) oli leksikograaf, mitme Rootsi entsüklopeedia toimetaja.
Ermlandi piiskopkond
Ermlandi piiskopkond (saksa keeles Bistum Ermland, poola keeles Biskupstwo Warmińskie, ladina keeles Dioecesis Varmiensis) oli katoliiklik piiskopkond ja riik Preisimaal.
Piiskopkonna moodustamine
Ermlandi piiskopkonna rajasid 1243. aastal paavst Innocentius IV ja tema legaat Modena Wilhelm koos Samlandi, Pomesaania ja Kulmi piiskopkondadega. Esialgu oli see eksemtne, alludes otse paavstile. Alates 1245. aastast kuulus see aga koos teiste Preisimaa piiskopkondadega Preisi- ja Liivimaa peapiiskopkonda, mis 1251. aastal nimetati Riia peapiiskopkonnaks.
Territoorium
Piiskopkonna diötsees hõlmas Preisimaa keskosa. Piiskopi ilmalik valdus ehk stift moodustas diötseesist kolmandiku ja selle peamisteks keskusteks olid Heilsberg, Braunsberg ja Frauenburg. Piiskop resideeris enamasti esimeses, teistes asus erinevatel aegadel aga toomkapiitel. Kaks kolmandikku piiskopkonnast kuulus Saksa ordu võimu alla. pisi|Ermlandi vürstpiiskopi loss Lidzbark Warmińskis
Valitsemine
Erinevalt teistest Preisimaa piiskopkondadest oli Ermlandi piiskopkond suhteliselt iseseisev, sest sealset toomkapiitlit ei inkorporeeritud Saksa ordusse (toomhärrad ei pidanud olema Saksa ordu liikmed) ning ka piiskopid polnud tavaliselt orduvennad.
Alates 14. sajandi keskpaigast väitis Ermlandi piiskop puhuti end olevat ka Saksa-Rooma riigivürst, kuigi ükski kuningas ega keiser teda selleks ei kinnitanud. Küll tunnustati teda vürstpiiskopina (ilmalikku võimu omava vaimulikuna). Sidemed keisririigiga jäid siiski väga nõrgaks.
Järgnevatel kümnenditel proovisid Poola valitsejad Ermlandi piiskopivalimisi enda kontrolli alla saada, kuid edutult. Piiskopid apelleerisid edukalt paavstile, Riia peapiiskopile ja mitmetele ilmalikele valitsejatele. Alles 1512. aastal sõlmiti Zygmunt Vana ja Ermlandi seisuste vahel leping, millega Poola kuningas määras neli Preisimaalt pärinevat piiskopikandidaati, kelle seast kapiitel valis ühe piiskopiks. Piiskopkond (stift) ise jäi Poola kuninga otsese võimu alt jätkuvalt välja. pisi|Ermlandi vürstpiiskopkond 1635. aastal [[Rzeczpospolita vasallriigi Preisimaa hertsogiriigi juures]] Segaste aegade tõttu püüdsid Ermlandi piiskopid alates 15. sajandi lõpust saavutada eksemtsust (otseallumist paavstile). Esialgu see neil siiski ebaõnnestus, sest paavstid käsitasid neid jätkuvalt Riia peapiiskopi sufragaanidena. Alles pärast seda, kui peapiiskopkond 1566. aastal likvideeriti, sai Ermlandist otseselt paavstile alluv piiskopkond.
Vürstpiiskopkonna likvideerimine
Teise maailmasõja järel aeti sealsed elanikud (peamiselt sakslased) Ermlandist minema ning see liideti Poolaga, misjärel hakati kasutama nimekuju Warmia piiskopkond. Piiskopitool jäi kuni 1972. aastani tühjaks, kuid alates 1992. aastast on Warmia peapiiskopkond.
Joanna
Joanna on naisenimi.
Mālupe raudteejaam
Mālupe raudteejaam on endine raudteejaam Pakalnieši–Kūdupe raudteel Alūksne piirkonna Mālupe vallas Sofikalnsis.
Jaam asus Pakalnieši raudteejaamast 13,5 km kaugusel. See avati aastal 1933; 1. märtsil väljus jaamast esimene puidulastiga kaubarong, ent 15. aprillil algas reisiliiklus. Lisaks kahekorruselisele jaamahoonele ehitati Mālupe raudteejaama veel elumaja ja dresiinidele mõeldud varjualune.
Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Mālupe oleks kandnud nime Malup, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Mālupe raudteejaam jäi suletuks.
Jaamakompleksist on tänapäeval säilinud kaev, jaama juurde viinud allee ja osaliselt ka ramp.
Romantiline film
pisi|[[Humphrey Bogart ja Ingrid Bergman filmis "Casablanca"]] pisi|[[Tyrone Power ja Alice Faye filmis "Alexander's Ragtime Band"]] Romantiline film (ka armastusfilm) on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on armastus ja kirg.
Üks mu sõber
"Üks mu sõber" on Eesti 2011. aasta draamafilm, mille on kirjutanud ja lavastanud Mart Kivastik. Filmi peaosades mängivad Aarne Üksküla, Aleksander Eelmaa, Rita Raave, Harriet Toompere, Ingmar-Erik Kiviloo, Markus Luik, Tõnu Oja, Sulev Teppart ja Raivo Adlas.
Valmimisest
Mart Kivastik asus stsenaariumi kirjutama 2006.–2007. aastal. Pärast ühel stsenaariumi workshop'il osalemist asus ta lugu täpsemalt arendama, tihendades teksti ja muutes lõppu positiivsemaks. Filmi loomiseks tegi tootjastuudio Exitfilm koostööd Tartu linna ja ettevõtjatega. Film võeti üles 2010. aasta jaanuaris Tartus (bussijaamas, Lutsu Raamatukogus ja Tartu Ülikooli Kliinikumis).
Film arvudes
2011. aasta jooksul kogus film "Üks mu sõber" Eesti kinodes 7858 vaatajat.
Kureküla oja
Kureküla oja on oja Tartu maakonnas Elva vallas. Oja pikkus on 3,8 km. Oja valgla suurus on 6,7 km².
Alfonso Zamora
pisi
Alfonso Zamora Quiroz (sündinud 9. veebruaril 1954 Méxicos) on Mehhiko endine poksija.
Zamora sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Orlando Martínezele (Kuuba).
Zamora poksis aprillist 1973 kuni septembrini 1980 elukutselisena. Ta osales kokku 38 kohtumisel ning võitis neist 33 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 4 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste WBA poksiorganisatsiooni maailmameister märtsist 1975 kuni novembrini 1977.
Neklinovka rajoon
Neklinovka rajoon (vene keeles Неклиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Matvejev Kurgani rajooniga, kirdes Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, idas Mjasnikovi rajooniga, kagus Azovi rajooniga, lõunas Aasovi merega ning läänes Ukraina Donetski oblasti Novoazovski ʝa Telmanove rajooniga.
Neklinovka rajooni asulad kuuluvad 18 külaasunduse koosseisu.
Jüri Kaver
Jüri Kaver (sündinud 27. veebruaril 1974) on Eesti poliitik, Võru linnapea 21. aprillist 2011 kuni 11. novembrini 2013.
Haridus ja teenistus
Jüri Kaver on õppinud Tartu Ülikoolis politoloogiat ning omandanud humanitaarteaduse bakalaureuse kraadi ajaloo erialal. Jüri Kaveri lõputöö teemaks Tartu Ülikoolis oli "Taivani iseseisvumise küsimus 20.-21. sajandil". Taiwani iseseisvuse toetamine on olnud Jüri Kaveri püüdluseks ka hiljem, 2009. aastal loodi Jüri Kaveri algatusel Võru linnavolikogus Taiwani sõprusgrupp.
On olnud Tallinna linnapea Jüri Mõisa nõunik, Eesti Liikluskindlustuse Fondi nõukogu liige ning AS-i Võru Vesi nõukogu liige ja juht.
Jüri Kaver kuulub Kindral Johan Laidoneri Seltsi ja Eesti Reservohvitseride Kogusse. Ta sai 2004. aasta novembris lipniku auastme. Ta on pälvinud 2006. aastal Kaitseväe eriteenete risti.
Tegevus poliitikas
Kaver kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Isamaaliidu nimekirjas Võru, Valga ja Põlva maakonna valimisringkonnas ning sai 345 häält, kuulus asendusliikmena IX Riigikogusse. Kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel samuti Isamaaliidu nimekirjas ja kogus 446 häält, kuid valituks ei osutunud.
Eitea
Eitea on eesti perekonnanimi.
Jüri Kaver
Tegevus poliitikas
1999. aastal kuulus Kaver Mart Laari saatjaskonda, kui too Võrumaa-visiidi ajal tulistas Meegomäe lahingukoolis Edgar Savisaare pildi pihta (pildiskandaal). Kui Keskerakonna ajaleht Kesknädal juhtumi 7. veebruaril 2001 avalikustas, oli Kaver üks neist, kes toimunut algselt eitasid.
Lootoselised
Lootoselised (Nelumbonaceae) on õistaimede sugukond prootealaadsete seltsist.
Jüri Kaver
Tegevus poliitikas
2002. aastal sõitis 1,56-promillises joobes Kaver Kose alevikus teelt välja ja paiskus autoga üle katuse.
Eitea
Perekonnanime Eitea on pandud Paide kihelkonnas Järvamaal, Kaarma, Muhu ja Valjala kihelkonnas Saaremaal, Simuna kihelkonnas Virumaal ja Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Eitea-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eigo, Kalmets ja Ojala.
Sini-õiesikk
Sini-õiesikk (Gaurotes virginea) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Ta on Eestis tavaline.
Pardi tänav
pisi|Pardi tänav Pardi tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Kotka tänavalt, ristub Rähni, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Pardi tänav on ligikaudu 550 meetrit pikk ja valdavalt hoonestatud kahekorruseliste majadega.
Pardi tänav sai nime 23. septembril 1936.
Jüri Kaver
Tegevus poliitikas
2005. aastal sai Kaver riigikohtu vaidlusega tagasi juhtimisõiguse, mis tal 2 aastaks peatati seoses korduva kihutamisega.
Aprillis 2004 siirdus endine Isamaaliidu Võru piirkonna aseesimees Jüri Kaver Reformierakonda. Isamaaliidust lahkus koos Kaveriga ka ettevõtja Meelis Munski. Jüri Kaver on Eesti Reformierakonna volikogu liige.
J. Kaver oli alates 2010. aasta märtsist Võru abilinnapea, kureerides sotsiaalvaldkonda. Võru Linnapeaks valiti Jüri Kaver 2011. aasta 21. aprillil. Võru linna arengus tähistab Jüri Kaveri võimuperioodi Katariina allee korrastamise lõpuleviimine, Tamula ranna-ala arendamine ning mitme linnatänava remont. Samas esines ka skandaale – 2012. aastal käis linnapea Kaver koos AS Võru Vesi juhi Sairos Hõraku ja juhatuse esimehe Henni Nassariga Hongkongis messil "Asia EXPO 2012". Väidetavalt tasus ainsana oma reisikulud ise Henni Nassar.
Tegevus ettevõtluses
Aastatel 2004–2010 oli Jüri Kaver seotud AS-iga Võru Vesi, kuuludes ettevõtte nõukogu ja juhatuse liikmena firma juhtkonda. Jüri Kaver oli AS-i Võru Vesi juht perioodil, mil Võru linnavalitsus, Antsla Vallavalitsus ja AS Võru Vesi sõlmisid Aktsionäride lepingu ning osaleti "Emajõe ja Võhandu jõe valgala veemajandusprojektis". Rahastamisotsuse kohaselt oli Võru alamprojekti planeeritud kulude suurus 9,91 mln eurot, sh Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist kaetavad kulud 8,43 mln eurot.
2014. aastal asutas Jüri Kaver koostöös Arved Breidaksiga veebiuudiste portaali Lounaeestlane.ee. Portaali käigushoidmiseks on asutatud osaühing Breidaks ja Kaver Meedia.
Lootoselised
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Lõokese tänav
pisi|Lõokese tänav Lõokese tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Tondi asumis. Tänav algab Tondi tänavalt, ristub Rähni, Haraka, Ööbiku ja Västriku tänavaga ning lõpeb Käo tänaval. Lõokese tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ning ligikaudu 520 meetri pikkune, hoonestud põhiliselt kahekorruseliste majadega.
Lõokese tänav sai nime 17. oktoobril 1928.
Adolf von Strümpell
Ernst Adolf Gustav Gottfried Strümpell (29. juuni 1853 – 10. jaanuar 1925) oli baltisaksa neuroloog.
Ta õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust.
Ta oli Leipzigi Ülikooli rektor aastal 1915.
Pere
Tema isa oli Tartu Ülikoolis töötanud filosoof Ludwig Strümpell (1812–1899).
Ester Lauringson
Ester Lauringson (sündinud 2. aprillil 1956) on eesti karikaturist.
Tunnustus
Tema töid on ära märgitud ja välja toodud järgmistel rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel :
Saia kalmistu
Saia kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Saia asulas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu pindala on 2,64 ha.
Peter Lõhmus
1996–1997 oli ta mikro- ja makromajanduse lektor Estonian Business Schoolis. Märtsist 1997 kuni juunini 2000 oli ta Eesti Panga asepresident, kusjuures 28. aprillist oli ta Eesti Panga presidendi kohusetäitja. 2001–2009 töötas ta vanemökonomistina Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF). 2009. aasta märtsis asus tööle majandusnõunikuna Euroopa Komisjonis. Alates märtsist 2013 töötab taas IMF-is.
Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus
Ühendus asutati 1992.
2004 kuulus ühendusse 988 liiget.
Ühenduse häälekandja on Infoleht, mis ilmub aastast 1998.
Emajõe festival
pisi|Jõelaev Hilara ja lodi Jõmmu Emajõe festivalil Tartus, taamal Rahu sild ja hotell Dorpat, august 2012
Emajõe festival on Tartus 2006. aastast toimuv iga-aastane pidustus, mis keskendub Emajõele.
Emajõe festivalil toimuvad laevade paraadid, ujumis- ja kalapüügivõistlused, kontserdid jõekaldal ja laevadel jms, tutvustatakse mitmesuguseid veeatraktsioone, veega seotud asutusi ja firmasid. Samuti korraldatakse huvilistele laevasõite Emajõel.
Spordivõistlustest tuntumad on Emajõe karikavõistlus avaveeujumises ja "Kahe silla sprint" Kaarsilla juurest Rahu silla juurde.
Vulkaanilõõr
Vulkaanilõõr|thumb Vulkaanilõõr on vertikaalne või peaaegu vertikaalne lõõr vulkaani sees, mis ühendab magmakollet maapinnasega, kus lõpeb kraatriga. Vulkaanilõõri kaudu liiguvad maapinna poole laava ja teised vulkaanilised produktid. Kui vulkaanipurse ei toimu, siis on vulkaanilõõr täidetud tardunud laava ja kivimite rusudega.
Kustunud vulkaani vulkaanikoonuse kulumisel tekkivad nekid.
Salenieki raudteepeatus
Peatus asus Pakalnieši raudteejaamast 18,2 km kaugusel. See avati aastal 1934. Peatuse juures oli ka väike ootepaviljon.
Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, millel Salenieki oleks kandnud nime Cathrinenburg, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud varasemat raudteed enam ei taastatud. Ka Salenieki raudteepeatus jäi suletuks.
Astroturfimine
Teatud huvigrupid soovivad jätta muljet, et mingi sõnum või liikumine omab ühiskonnas laiapõhjalist toetust ja sponsivad vastava mulje jätmise tarvis inimesi, kes hoolitsevad selle eest, et sponsorite sõnum nähtavaks saab. Sõnumi levitamist rahastavad huvigrupid jäävad seejuures avalikkuse eest varju.
Termin "astroturfimine" on tuletatud kunstmuru tootva ettevõtte AstroTurf nimest. Tegemist on "rohujuurtele" viitava sõnamänguga. Astroturfimise korral on tõese või orgaanilise rohujuuretasandi asemel tegemist mingi sõnumi kunstliku võimendamisega, kusjuures avalikkusele paistab, et sponsitud arvamusel on tavainimeste seas palju toetajaid.
Astroturfimist kasutatakse ka turunduses ja suhtekorralduses.
Näiteid
1993. aastal asutasid Ameerika Ühendriikides tegutsevad tubakatootjad ühingu National Smokers Alliance, mis tegi aastatel 1994–1999 ulatusliku kampaania eesmärgiga kaitsta suitsetajate huve seoses suitsetamist piirava õigusraamistikuga. Astroturfimise abil jäeti mulje, et rohujuuretasandi grupid võitlesid suitsetajate õiguste eest.
2006. aastal asutasid kaks suhtekorraldusfirma Edelman kaastöötajat blogi "Wal-Marting Across America", mis jättis mulje, et seda peavad tavatarbijad, kuid mille taga seisis tegelikult Wal-Marti rahastatav ühendus Working Families for Wal-Mart.
2008. aastal väitis Hiina ekspert Rebecca MacKinnon, et Hiinal on 280 000 palgalist netikommentaatorit (nn 50 sendi partei), kes foorumites tekkivat arutelu võimudele sobivas suunas juhivad ja eriarvamusele jäävatest kommentaaridest üle räägivad.
2018. aasta mais palkas energiafirma Entergy alltöövõtja inimesi, kes New Orleansi linnavolikogu avalikul koosolekul näitaksid üles toetust uue elektrijaama rajamisele. Alltöövõtja kasutas selleks ettevõtte Crowds on Demand teenust. Sama aasta oktoobris määrati Entergyle selle eest 5 miljoni dollari suurune trahv.
Ettevõtted võivad läbimüügi suurendamiseks tellida positiivseid arvustusi. On pakutud, et kolmandik internetis leiduvatest tarbijate kirjutatud arvustustest pole tegelikult tarbijate kirjutatud, vaid on tellitud, et toodet või teenust positiivses valguses näidata. Võltsarvustuste eristamine päris arvustustest on seejuures pea võimatu.
Imede öö
"Imede öö" on Ott Leplandi kuues singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Laulu meloodia on loonud Jussi Nikula ja Milos Rosas, eestikeelsed sõnad Aapo Ilves.
Lambaküla oja
Lambaküla oja on oja Pärnu maakonnas Saarde vallas. Oja pikkus on 4,8 km. Oja valgla suurus on 3,8 km².
JJ Peterka
John-Jason Peterka (tuntud ka kui JJ Peterka; sündinud 14. jaanuaril 2002) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Buffalo Sabres.
Saksamaa kõrgliigas debüteeris Peterka hooajal 2019/20 EHC Müncheni meeskonnas. Debüüthooajal sai ta liigas 42 mänguga kirja seitse väravat ja neli väravasöötu.
2020. aastal valis Buffalo Sabres ta NHL-i draft'is 34. valikuna. 2021. aasta juunis sõlmis Peterka Sabresiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2021/22 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Sabresi tütarklubis Rochester Americans, kus ta tegi sel hooajal 28 väravat ja 40 väravasöötu. Ta oli sel hooajal AHL-is resultatiivseim uustulnukaks ning ta valiti uustulnukate sümboolsesse koosseisu.
Thor Bridge'i probleem
"Thor Bridge'i probleem" (inglise keeles "The Problem of Thor Bridge") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1922. aastal. "Thor Bridge'i probleem" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi märkmeraamat".
Lane'i maakond
thumb|Cape Perpetua
Lane'i maakond (Lane County) on maakond USA-s Oregoni osariigis.
Maakonna halduskeskus on Eugene.
Maakonna pindala on 12 230 km², millest 435 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 351 715. Aastal 2000 oli elanike arv 322 959.
Ajalugu
Lane'i maakond moodustati 29. jaanuaril 1851. aastal Linni, Bentoni ja Umpqua maakonna osadest. Maakond on saanud nime esimese Oregoni kuberneri Joseph Lane'i järgi.
Saatürsikk
Saatürsikk (Anaglyptus mysticus) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliik.
Eestis on ta haruldane ja esineb Lääne-Eesti lehtmetsades.
Käsu Hansu nutulaul
Käsu Hansu nutulaul on Puhja köstri Käsu Hansu (Hans Käsk, Hans Kess) 1708. aasta paiku Puhjas loodud lõunaeestikeelne itk Tartu linnale, mis Põhjasõjas (1704–1708) algul sõjategevuses kannatada sai ning hiljem sihikindlalt hävitati. Laul algab sõnadega "Oh! ma waene Tardo liin".
Tartu häving Põhjasõjas
4. juunil 1704 jõudis Rootsile kuulunud Tartu alla Vene jalavägi Boriss Šeremetevi juhtimisel. Järgmisel päeval ilmus kohale ka laevastik, mille toel asuti linna piirama. Tartu komandant Karl Gustav Skytte lasi põletada Tartu eeslinnad, et vastane nendes varju ei leiaks. Ehkki Vene väe ülekaal oli viiekordne (20 000 venelast 4000 rootslase vastu), langes linn alles pärast Peeter I juhitud lisavägede saabumist 2. juulil. 12. juuli õhtul sisenesid venelased Tartusse. Piiramise vältel hävis 200 majast 50, ülejäänud said viga.
1708. aastal oletas Peeter I Poola ja Rootsi vägede liikumise tõttu, et rootslased tahavad tungida Põhja-Venemaale, et vastasutatud pealinn Peterburi vägedest ära lõigata. Seetõttu otsustas ta Tartu kindlustused hävitada ning linna saksa kodanikud Venemaale küüditada. Venemaale viidi kõik väärtuslik: lühtrid, raekoja katuseplekk, Jaani kiriku orel ja paremad hauakivid. Linna kaitsemüürid õhiti ja hooned süüdati.
Linna hävitamise mõju Eesti elanikkonnale oli tugev. Anu Raudsepp oletab, et Käsu Hansu puudutas seegi, kui 1706. aastal Vene võimud piinasid ja hukkasid Tartu väravate ees omaaegse Puhja ja hilisema Otepää pastori Adrian Verginiuse.
Sisu ja ülesehitus
Tartu murdes nutulaul koosneb 32 salmist, mis jagunevad kolme ossa. Anu Raudsepa hinnangul kirjeldab Käsu Hans esimeses osas (1.–8. salm) Tartu varasemat jõukust. Suurim, keskmine osa (9.–26. salm) kõneleb Tartu vallutamisest ja kannatustest, millega Jumal linna rahva pattude pärast karistas. Kolmandas osas (27.–32. salm) hoiatab Hans ülejäänud maad, eriti linnu (Tallinna, Riiat ja Pärnut) end parandama, et neidki ei tabaks Tartu saatus. Teise liigituse kohaselt on kolm osa ligikaudu võrdse pikkusega: esimene osa lõpeb 9. salmiga, teine hõlmab 10.–20. salmi ja lõpeb raehärrade poomisega, kolmas aga algab 21. salmist, kõneldes linnarahva küüditamisest, linna hävitamisest ja selle varemetest, manitsedes lõpus kuulajaid alandlikkusele.
Nutulaul on tähtis nii kirjanduslikult kui ka ajalooliselt, kuna see kirjeldab toimunut tõepäraselt ja üksikasjalikult. Samuti on see üks väheseid teoseid varases eestikeelses kirjanduses, milles autor elab kaasa rahva saatusele.
Lahustuvus vees
Mitmete tahkete ainete kohta kehtib reegel, et mida kõrgem on vee kui lahusti temperatuur, seda paremini aine lahustub. Nii kasvab temperatuuri tõustes mitmete soolade lahustuvus, sest soolade kristallvõre lõhkumiseks kulub energiat. Samas gaaside lahustuvus vees temperatuuri tõustes kahaneb, sest gaaside lahustumine vees on eksotermiline protsess ning vastavalt Le Chaterlier' printsiibile nihkub selle tasakaal temperatuuri tõustes lähteainete tekke suunas.
Käsu Hansu nutulaul
Avaldamislugu
Käsu Hansu nutulaulust on säilinud kaheksa koopiat. Vanima neist pani kirja Tartu Jaani kiriku pastor Johann Heinrich Grotjan, kes ka ise 1705. aastal venevastaste jutluste pärast vangistati ning 1708. aastal Vologdasse küüditati. Laulu kirjutas Grotjan Jaani kirikuraamatusse 1714. aastal Tartusse naasnuna.