cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koibikulised
Parasiidid
pisi|Eupnoi: Platybunus pinetorum lestadega Tihti on koibikute küljes näha punast värvi väikseid kehakesi – tegemist on parasiteerivate lestadega (Erythraeidae), neid võib ühel isendil korraga küljes olla isegi 20.
Eesti liigid
Eestis on leitud 9 liiki koibikulisi:
Välislingid
Wiki des Spinnen-Forums Opilinological Literature in PDF Classification of Opiliones Bibliography to the Opiliones
Kõvera
Kõvera (kohalik hääldus Kõvõra) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Külas on Kõvera järv ning sellest põhja pool asuvad Väikujärv ja Kõvera väikejärveks nimetatud Tahojärv.
Väljatransistor
Väljatransistori kohta kasutatakse ka nimetust unipolaartransistor, sest kanali voolu moodustavad ühenimelised laenguandjad (vrd bipolaartransistor).
Kõvera
Kõvera Tornimäel asus varem triangulatsioonitorn ja tegutses saekaater.
Poljana
Poljana on erakonna Eestimaa Rohelised venekeelne ajaleht. Selle esimene number ilmus aastal 2007.
Kõvera
Küla territooriumi läänepiiri märgib Tartu–Petseri raudtee. Lähim peatus asub Rõssal (Orava raudteejaam).
Väljatransistor
Väljatransistoride põhitüübid
Kõige laiemat kasutamist leiavad MOSFET-transistorid, seejuures digitaalsetes integraallülitustes peamiselt komplementaarsete struktuuridena – CMOS-lülititena. CMOS-struktuurid on eriti laialt kasutusel suurtes integraallülitustes (nt protsessorites, kontrollerites, mälukomponentides).
Poljana
Poljana on paralleelväljaanne eestikeelsele ajalehele Grüüne. Osa numbreid on ilmunud tirelköites (ühelt poolt eesti-, teiselt poolt venekeelsena).
Väljatransistor
Väljatransistoride põhitüübid
pisi|350px|pn-siirdega transistori skemaatiline ehitus 1 – [[ruumlaeng, 2 – kanal]]
pn-siirdega väljatransistorid
Väljatransistori p- või n-kanaliga külge on ühendatud lätte ja neelu elektroodid. Kanaliga külgnevad teistpidise juhtivusega paisutsoonid. Kui paisu ja kanali vahele rakendada pinge, moodustub erina juhtivusega kihtide kokkupuutepinnal pn-siire, mis toimib neid eraldava tõkkekihina. Mida suurem on vastupinge, seda paksem on tõkkekiht ja mida paksemaks läheb tõkkekiht, seda kitsamaks jääb voolu juhtiv kanal. Seega saab paisu ja lätte vahelise pingega muuta (tüürida) kanali voolu – neeluvoolu, mis sõltub paisule rakendatavast pingest, mis on paisu ja kanali vahelise p-n-siirde jaoks oma olemuse poolest vastupingestus.
JFET-transistore saab kasutada nõrkade signaalide väga väikese müratasemega võimendites, aga ka juhitava takistina ja, nagu muidki väljatransistore, elektronlülitina.
thumb|n-kanaliga MOSFETi pooljuhtstruktuuri näide
Isoleeritud paisuga väljatransistorid
MOSFET-transistoris toimib paisuna metallikiht, mis on pooljuhist eraldatud õhukese dielektrikukihiga, enamasti ränidioksiidiga.
Sõltuvalt sellest, kas pooljuhtalusesse on voolukanal sisse moodustatud või kujuneb see seadise pingestamisel, eristatakse formeer- ja indutseerkanaliga väljatransistore.
MOSFETil võib olla n-kanal, kui laengukandjaiks on elektronid, või p-kanal, kui laengut edastavad elektronide asemel augud; elektroodipingete polaarsused on seejuures vastupidised.
Samal aluskristallil mõlemat tüüpi kanaliga MOSFETide teostamist nimetatakse komplementaartehnoloogiaks (CMOS).
Formeeritud (sisseehitatud) kanaliga transistore tuntakse ka kui vaegustüüpi MOS-transistore (depletion-mode N-MOSFET), sest neid saab juhtipingega viia laengukandjavaesesse ehk vaegusrerežiimi (kanalit sulgeda). Seevastu indutseeritud kanaliga transistore (enhancement-mode N-MOSFET) saab kasutada kanalit juhtpinge abil laengukandjarikkas ehk küllusrežiimi viies (kanalit avades).
Võimenduselemendina on MOSFETid kõrgema omamüra tasemega kui seda on JFETid, erit madalamatel sagedustel (helisagedustel ja veelgi madalamatel sagedustel). Raadiosagedustel nende vahel olulisi erinevusi omamüra osas ei ole.
Väljatransistoride tingmärgid
Märkus: Pange tähele, et siin on tingmärgid paarides 1-2, 3-4 ja 5-6 omavahel erinevad vaid p-n-siiret tähistava noole suuna poolest, mitte üldise kuju poolest, kuid nad on siin esitatud peegeldatuna horisontaaltelje suhtes, nagu neid elektriskeemides enamikul juhtudel kasutatakse juhul kui toite "+" on skeemil ülevalpool ja "–" allpool.
Väljatransistoride võrdlus bipolaartransistoridega
Kasutamise seisukohast erinevad väljatransistorid bipolaartransistoridest eelkõige suure sisendtakistuse poolest (vähemalt sajad megaoomid).
Väljatransistoriga võimendusastme võimendus on rohkem kui kümnendsuurusjärgu võrra väiksem kui bipolaartransistori kasutamise korral. See on seletatav sellega, et väljatransistori tõus S on ligikaudu määratud seosega S=2·I, ehk lamptrioodiga samas suurusjärgus, samal ajal kui bipolaartransistoril on see ligilähedaselt leitav seosega S=40·I (I on siin transistori läbiv vool tööpunktis).
Väljatransistoride omamüra tase on mõnevõrra madalam kui bipolaartransistoridel, sest laengukandjad liiguvad kanalis elektrivälja kiirendaval toimel (mitte difusioonselt). Madala sisetakistusega signaali allika korral osutub bipolaartransistori kasutamine siiski reeglina paremaks lahenduseks. Kuid kõrge sisetakistusega signaaliallika puhul võib mürataseme erinevus olla väljatransistori kasuks kümnendsuurusjärgu jagu (20 dB) või enamgi. Siinjuures on JFETid ja MOSFETid erinevate müraomadustega, eriti madalatel sagedustel (helisagedustel ja veelgi madalamatel sagedustel).
Ka on temperatuuri mõju väljatransistori parameetritele väiksem, sest voolu moodustavad väljatransistoris enamuslaengukandjad, mille hulk ei sõltu oluliselt temperatuurist. Väljatransistoridel puudub seetõttu soojusläbilöögi oht, sest temperatuuri tõustes neeluvool pigem väheneb.
Probleemiks on väljatransistoride puhul see, et võrreldes bipolaartransistoride baasielektroodiga on väljatransistoride paisuelektrood väga tundlik staatilise elektri suhtes ja sageli ei talu pinget üle paarikümne voldi ka võimsate ja kõrgepingeliste transistoride puhul.
Väljatransistore võib olla kohati keerulisem tüürida, mistõttu nende juhtimiseks tuleb kasutada spetsiaalseid lülitusi või mikroskeeme – draivereid.
Võimsusastmete puhul võib kristalli pinna kasutamise seisukohalt bipolaartransistor osutuda vähem pinda nõudvaks, kuna vool voolab selles risti kristalli pinnaga, väljatransistoris aga õhukeses kanalis piki pinda.
Atnja rajoon
Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 47 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 13 215. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98,6% tatarlased ja 0,7% venelased.
Lepassaare
Lepassaare (kohalik hääldus Lepässaarõ) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Küla läbib Valga–Petseri raudtee ja sellel paikneb Lepassaare raudteejaam.
Külas on asunud algkool ja apteek.
1977. aastal liideti Lepassaarega suurem osa Lossina külast (väiksem osa Hellekunnu külaga).
pisi|tühi|[[Lepassaare_raudteejaam#Jaamahoone|Lepassaare jaamahoone aastal 2021]]
Nookpaelusstõbi
Nookpaelusstõbi ehk taenia solium-teniaas on nakkushaigus, mida põhjustab sealihas parasiteeriv nookpaeluss. RHK-10-s kodeeritakse nookpaelusstõbe koodiga B68.0.
Nakatumine
Inimene nakatub, kui ta sööb haigestunud sea (metssea) liha, mis sisaldab vastseid. Nookpaeluss nagu ka nudipaeluss parasiteerib täiskasvanuna ainult inimese peensooles. Enamasti elab sooles korraga üks uss, kuid see võib elada kuni 25 aastat ja kasvada 1–4 (8) meetri pikkuseks. Ta koosneb kuni 1000 lülist, millest igaüks on võimeline tootma 50 000 muna. Lülid erituvad väliskeskkonda väljaheidetega 3–5 kaupa. Ussimunad säilivad eluvõimelisena väliskeskkonnas mitu kuud ning nendega võivad nakatuda nii loomad kui ka erinevalt nudipaelussist ka inimesed. Nakatumisel nookpaelussi munadega tungivad munakestadest vabanenud vastsed läbi sooleseina ning liiguvad lihastesse ja teistesse elunditesse, kus nad kapselduvad ja põhjustavad inimesel tsüstitserkoosi.
Haigusnähud
Nookpaelusstõbi tavaliselt vaevusi ei põhjusta, kuid vahel võib nakatunud inimene tunda ebamugavust ja valu kõhus, iiveldust, võib tekkida kõhulahtisus ja/või kaalulangus.
Diagnoosi kinnitamine
Diagnoosi kinnitamiseks otsitakse väljaheidetest mikroskoobi all nookpaelussi mune või segmente.
Leningradi oblasti lipp
thumb|Leningradi oblasti lipp Leningradi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Leningradi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 9. detsembril 1997.
Kose raamatukogu
pisi|300px|Kose raamatukogu tegutseb [[Kose Kultuurikeskuse ruumides aadressil Hariduse 2]] Kose raamatukogu on raamatukogu Kose alevikus Harju maakonnas. Raamatukogu tegutseb alates 1908. aastast.
Leningradi oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Leningradi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mille ülemine osa on valge ning selle keskel on Leningradi oblasti vapp. Vapi laius on 2/9 lipu pikkusest. Lipu alaosas on sinine (ülemine) ja punane (alumine) laineline laid, mis on eraldatud kitsa valge lainelise joonega, lained on teravatipulised. Valge välja laius on 2/3 ning valge kitsa triibu laius 1/60 lipu laiusest.
Kose raamatukogu
Kose raamatukogu on Kose valla keskne raamatukogu, millel on haruraamatukogud Ardus, Habajas, Kose-Uuemõisas, Orus ja Ravilas (tegutses kuni 01.12.2016).
Leningradi oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Eripäraks on see, et lipu küljed ei ühti teineteisega, vaid on teineteise peegelpildid.
Kose raamatukogu
Raamatukogu on kandnud nimesid Kose rajooni raamatukogu (1950–1959) ja Harju rajooni II raamatukogu (1960–1966).
Leningradi oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Kose raamatukogu
Ajalugu
pisi|Kose raamatukogu paiknes selle hoone ([[Kose sanatooriumi tee|Ravila maantee 12) teisel korrusel aastatel 1996–2013]] 21. märtsil 1908 anti välja ametlik tegevusluba Kose raamatukogu asutamiseks. Raamatukogu juhatajaks kinnitati vallakirjutaja Tõnis Hommik ja avamine toimus sama aasta 6. juulil. Avamise ajaks oli raamatukogu jõudnud annetajate kaudu hankida 301 raamatut. 1941 hävis sõjas Kose Haridusseltsi maja koos selles alates 1922. aastast asunud raamatukoguga. Ravila Valla Täitevkomitee korraldusega taastati raamatukogu 1949. aastal. Uueks asukohaks sai Kose pastoraadi väike saal.
1959 kolis raamatukogu Jõe tänav 1 majja. 1979 valmis uus külanõukogu hoone (praegune vallamaja) ja Kose raamatukogu sai endised Kose külanõukogu ruumid. 1984. aasta novembris sai raamatukogu ruumid Vahtra 20-3 paiknevasse kolmetoalisse korterisse.
Leningradi oblasti lipp
Sümbolite tähendused
Lipuvärvid pärinevad Venemaa lipult ning tähistavad ustavust ja kuulumist Venemaa Föderatsiooni. Lained lipul näitavad, et Leningradi oblast asub Läänemere Soome lahe ääres.
Kose raamatukogu
Ajalugu
1993. aastal muutus Kose raamatukogu Kose valla eelarveliseks asutuseks. 1. juulil 1996 alustati tegevust ruumides, mis paiknevad aadressil Ravila maantee 12. 1998. aastal oli raamatukogul esimest korda üle 1000 lugeja aastas.
2002. aastal alustati koostöös Kose Kunstikooliga (siis Kose Kunstikeskus) raamatukogu lugemistoas kunstinäituste pidamist. 2003 liituti raamatukoguprogrammi URRAM.
2013 koliti endise Kose Teeninduskooli ruumidesse aadressil Hariduse 2. Värskelt avatud Kose Kultuurikeskuse ruumides alustati tööd 10. septembril. Sama aasta 1. juulil muudeti raamatukogu Kose valla keskseks raamatukoguks ning Kose-Uuemõisa, Oru ja Ravila raamatukogust said Kose raamatukogu haruraamatukogud.
1. märtsil 2014 liitusid Kose raamatukoguga Ardu ja Habaja raamatukogu.
Statistika
pisi|Kose raamatukogu, 2015
Varia
Kose raamatukogus on lugejatele tasuta kasutamiseks neli arvutit.
Aufbau printsiip
Aufbau printsiip ütleb, et orbitaalid hakkavad elektronidega täituma, alustades madalaima energiaga orbitaalist. Kõrgema energiaga orbitaal ei hakka enne elektronidega täituma, kui madalama energiaga orbitaal täis ei ole. Aufbau printsiipi kasutatakse (koos Hundi reegli ja Pauli printsiibiga) selleks, et määrata aatomi, iooni või molekuli elektronkonfiguratsiooni.
2002. aasta taliolümpiamängud
2002. aasta taliolümpiamängud olid XIX taliolümpiamängud, mis toimusid 8.–24. veebruaril 2002 Ameerika Ühendriikides Utah' osariigi pealinnas Salt Lake Citys.
Aufbau printsiip
Molekulide korral kehtib Aufbau printsiip samuti – keemilisest sidemest osavõtvad väliskihid täidavad molekulaarorbitaalid, alustades madalaima energiaga orbitaalist.
2002. aasta taliolümpiamängud
Salt Lake City kinnitati olümpialinnaks ROKi 104. istungjärgul 16. juunil 1995 Budapestis. Olümpialinn selgus juba esimeses hääletusvoorus: Salt Lake City sai 54 häält, Östersund (Rootsi) ja Sion (Šveits) kumbki 14 ning Québec (Kanada) 7 häält. Salt Lake City oli varem talimänge taotlenud 1972. ja 1998. aastal.
Aufbau printsiip
Aufbau printsiibi nimetus tuleneb saksa keelest ja tähendab "ülesehitust".
Turusegment
Turusegment on sarnaste vajadustega tarbijarühm, kes reageerib ühesuguselt turundusstiimulitele ja kellel on nõudlus teatud eriomadustega kaubale.
2002. aasta taliolümpiamängud
Olümpiamängudel osales 78 riiki 2527 sportlasega. See on talimängude rekord.
Esimest korda osalesid taliolümpiamängudel Kamerun, Hongkong, Nepal, Tadžikistan ja Tai.
Olümpiamängud avas USA president George W. Bush.
Olümpiatule süütas 1980. aastal olümpiavõitjaks tulnud USA jäähokimeeskond.
Olümpiavande andis Jim Shea juunior, kes tuli samadel mängudel olümpiavõitjaks skeletonisõidus. Tema vanaisa John Shea oli võitnud 1932. aasta taliolümpiamängudel kiiruisutamises kaks kuldmedalit ning andnud Lake Placidis (1932) olümpiavande. Jim Shea juuniori isa Jim Shea seenior osales 1964. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis kahevõistluses.
Kohtunikevande andis mäesuusataja Allen Church.
Olümpiamaskotid olid jänes Powder, koiott Copper ja karu Coal, kolm indiaani müütidest pärit tegelast, kes esindavad olümpiamotot "Citius, altius, fortius". Maskottide valimist nõustas viis Ameerika indiaanlast ja neile panid nimed Utah’ koolilapsed. Maskottide valmistamise õiguse sai maailma suurim lelufirma Mattel.
Olümpiadeviisiks oli "Süüta tuli iseendas!" (Light the Fire Within).
Eesti esindajad
Avatseremoonial kandis Eesti lippu Allar Levandi. Lõputseremoonial oli Eesti lipu kandja Kristina Šmigun.
Eestit esindasid laskesuusatajad Indrek Tobreluts, Dimitri Borovik, Janno Prants, Roland Lessing, Margus Ader (varus), murdmaasuusatajad Andrus Veerpalu, Raul Olle, Jaak Mae, Meelis Aasmäe, Priit Narusk, Pavo Raudsepp, Kristina Šmigun, Katrin Šmigun, Piret Niglas, iluuisutaja Margus Hernits, kahevõistlejad Jens Salumäe, Tambet Pikkor ja suusahüppaja Jaan Jüris.
Võitjad
Eestlastest said olümpiamedali:
Enim medaleid võitnud sportlased
Kõige rohkem kuldmedaleid võitis Ole Einar Bjørndalen (Norra; laskesuusatamine); 4 kuldmedalit. Samppa Lajunen (Soome võitis kahevõistluses 3 kulda ja 1 hõbeda; Janica Kostelić (Horvaatia) võitis mäesuusatamises 3 kuldmedalit.
Aufbau printsiip
Erandid
On aga ka elemente, mis ei allu Aufbau printsiibile. Kõik need elemendid asuvad perioodilisustabeli d-plokis. Põhjus, miks see nii on, seisneb selles, et poolikult (5 elektroniga) ja täielikult (10 elektroniga) täidetud d-alakihis elektroni hoidmiseks kulub aatomil vähem energiat kui madalama energiaga s-alakihis hoidmiseks.
Primorje krai lipp
thumb|Primorje krai lipp
Aufbau printsiip
Erandid
Erandid 4. perioodis:
Primorje krai lipp
Primorje krai lipp on Venemaa haldusüksuse Primorje krai lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 22. veebruaril 1995.
Lipu kirjeldus
Primorje krai lipuks on ristkülikukujuline kangas, mida poolitab mööda diagonaali vardapoolsest alanurgast tõusev valge vööt. Ülemine vardapoolne kolmnurk on punane, alumine kolmnurk on lasuursinine. Ülemises vardapoolses nurgas on kõndiva amuuri tiigri kujutis.
Aufbau printsiip
Erandid
Erandid 5. perioodis:
Erandid 6. perioodis:
Primorje krai lipp
Lipu kirjeldus
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused
Lipuvärvid langevad kokku Venemaa lipu värvidega, sümboliseerides Primorje krai ja Venemaa ühtsust. Veel viitavad lipuvärvid Primorje krai ajaloole ja mereäärsele asukohale.
Primorje krai vapp
thumb|Primorje krai vapp.
Primorje krai vapp on Venemaa Primorje krai sümbol. Vapp on kinnitatud 22. veebruaril 1995.
Liinamäe
Liinamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas.
2006. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
2006. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Liinamäe
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
2006. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Matš tiitlikaitsja Darja Tkatšenko ja pretendendi Tamara Tansõkkužina  vahel toimus kolme neljast partiist koosneva setina. Juhul kui nelja partii järel on seti seis 4:4, peeti seti võitja selgitamiseks kiirpartiisid. Mängiti kahe seti võiduni. Setivõitudega 2-1 (7-5; 10-12; 5-3) säilitas Darja Tkatšenko maailmameistritiitli.
1. sett
Jakutsk, 10.–14. oktoober 2006
2. sett
Kiiev, 17.–21. oktoober
3. sett
Kiiev, 22.–25. oktoober
Aivar Kull
Aivar Kull (sündinud 1. novembril 1955) on eesti kultuuriloolane ja -kriitik.
Ta on kirjutanud Oskar Lutsu ja Lembit Eelmäe biograafia.
Lõpetas 1974. aastal Tartu 1. Keskkooli. Aastatel 1974–1975 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat.
Ta on alates aastast 1996 Eesti Kirjanike Liidu liige.
Lõpusjalgsed
Lõpusjalgsed (Branchiopoda) on primitiivsete vähkide klass, mille enamik rühmi on mageveelised. Lõpusjalgseid on teada umbes 900 liiki.
Sellesse klassi kuuluvad teiste seas vesikirp (Daphnia), kes on esindatud ka enamikus Eesti siseveekogudes.
Lõpusjalgsete ladinakeelne teaduslik nimi Branchiopoda võib segi minna käsijalgsete hõimkonna teadusliku nimega Brachiopoda.
Süstemaatika
Traditsiooniliselt käsitleti Diplostraca rühma ülemseltsina ning sellesse kuulus kaks seltsi: kodavähilised (Conchostraca) ja vesikirbulised (Cladocera). Kuna uuemate andmete järgi on rühm kodavähilised parafüleetiline, siis tänapäeval seda enam ei kasutata.
Seltsid
† = väljasurnud
Majandusteaduse mõisteid
''Siin on loetletud majandusteaduse mõisteid.
#
13. kuupalk
A
- aare - aažio - aažioteooria - abimajand - abitootmine - adraraha - agraarsektor - agraar-tööstuskompleks - agraarühiskond - aheldatud väärtused referentsaasta järgi - ahelindeks - ainetu toode - ajategurimajandus - akreditiiv - aktsepteerimisväärtus - aktiivne rahvastik - aktsia - aktsiabörs - aktsiakapital - aktsiaorder - aktsiate esmane avalik pakkumine - aktsiis - aktsionär - alampalk - allhange - alltöövõtja - alternatiivkulude teooria - alternatiivraha - ametkondlikkus - ammendumine - amortisatsioon - annuiteet - annuiteetlaen - AOL-tehnika - apostill - ärakiri - arbitraaž - arengumaade võlakriis - arhiveerimistunnus - arvelduskonto - arvelduskrediit - arvelduspäev - astmeline tulumaks - asutamisotsus - ATTAC - austria koolkond - autarkia - autoriseerimine - autoriseerimispäring - autoriseerimispiir - avalik haldus - avalik hüvis - avalik sektor - avaliku sektori ökonoomika - avatud majandus - ažiotaaž
C
- Chicago koolkond
D
datoveksel - debiteerimise kuupäev - deebetkaart - deebetmakse - defitsiit - deflatsioon - deindustrialiseerumine - dematerialiseerimine - demograafilis-majanduslik paradoks - deposiit - devalveerimine - diferentseeritud määrad - dirigism - disinflatsioon - diskonteerimine - diskontomäär - diskrimineerimine tööturul - distributism - dividend - dokumentaalmakse - Doonor - dotatsioon - doteerimine - Dow Jones - Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid - duaalne majandus - dumping - duokonto - duratsioon
E
e-arve - eelarve - eelarveaasta - eelkommunikatsioon - eelmise aasta hindades väärtused - Eesti eksport - Eesti energeetika - Eesti hea raamatupidamistava - Eesti import - Eesti majanduse ajalugu - Eesti maksusüsteem - Eesti pangandus - Eesti rahapoliitika - eetiline investeering - ehitusettevõte - ehitushinnaindeks - ekspluateerimine - eksport - eksportkultuur - eksportvili - elatusmajandus - elatustase - elektrooniline maksevahend - elektroonilised kanalid - eluasemelaen - elustandard - emaettevõte - e-majandus - emiteerimistulu - energiabörs - energiakriis - e-raha - eraettevõte - eraisik - erakaup - eraklient - eraldis - erasektor - ergutusmaks - esimene maailm - esindaja - esindamisprobleem - ettevõte - ettevõte - ettevõtja - ettevõtlus - ettevõtluskeskkond - ettevõtluspoliitika - ettevõtlusvormid - ettevõtte ühiskondlik vastutus - ettevõtte ühiskondlik vastutus - euribor - Euroopa Majanduspiirkond - evolutsiooniline majandusteooria - evolutsiooniline mänguteooria
F
faktooring - faktuurarve - finantsanalüüs - finantseerimine - Finantsinspektsioon - finantsinstrument - finantsjuhtimine - finantskapital - finantskirjaoskus - finantskriis - finantsplaneerimine - finantsrisk - Spekulatsioon - finantsteenused - finantsturg - finantsvara - finantsvõimendus - fiskaalpoliitika - fond - fondi depoopank - fondikorraldus - fondiorder - fondiosak - fondivalitseja - fordism - forvard - frantsiis - füsiokratism - futuur - FIE
G
GAAP - garantii - geograafiline tööjaotus - georgism - Gini indeks - Gini koefitsient - globaalne kapitalism - globaalne ühisomand - globaalne ümberorienteerumine
H
hange - heaoluökonoomika - Heckscheri-Ohlini mudel - Heckscheri-Ohlini teoreem - Herfindahli-Hirschmani indeks - hetketehing - hind - hindamisakt - hinna ja kasumi suhe - hinnadiskrimineerimine - hinnakujundus - hinnavõrdlus - hoiukuu - hoiu-laenuühistu - hoiuperiood - hoiustamine - Hollandi tõbi - hooldustasu - horisontaalne integratsioon - hotellimajandus - hüperinflatsioon - hüpoteek - hüpoteeklaen
I
- iBAN - idufirma - impordikvoot - industrialiseerimine - inflatsioon - inimkapital - inimressurss - inkassatsioon - inkasso - inkassonõue - institutsionaalne majandusteadus - intress - intressimäär - investeerimine - investeerimisfond - investeerimiskonto - investeerimislaen - investeerimistoode - investeering - investeeringute tootlus - investor
J
jaekett - jaepangandus - jagamismajandus - Jevonsi paradoks - järelmaks - järelmaksukaart - järelturg - jätkusuutlik ettevõtlus - jätkusuutlik majandus - jooksevkonto - juhtimine - juriidiline isik
K
- kaal 0% - kaardimakse - kaaslaenaja - kaaslaenajad - käendaja - käendusleping - kahekordse kirjendamise põhimõte - käibekapital - käibekapitali kordaja - käibekapitalilaen - käibeteatis - käibevara - käitumisökonoomika - käive - kalatööstus - kapital - kapitali adekvaatsus - kapitalinõue - kapitalism - kapitaliturg - käsipant - käsitööline - kasum - käsumajandus - kasumi tulusiduvus - kasumiaruanne - kasusaaja - kasutusrent - kasvukonto - kattekonto - kattevaluuta - kaubabörs - kaubakäive (sadamas) - kaubakäive - kaubandus - kaubanduspoliitika - kaubaväärtpaber - kaup - kaupleja - kauplemiskonto - kauplus - kavandatud vananemine - keskkonnajuhtimine - keskkonnajuhtimissüsteem - keskkonnamajandus - keskkonnamaks - keskpank - kilulaat - kindlustus - kindlustusasutus - kindlustushüvitis - kindlustuskaitse - kindlustusperiood - kindlustusselts - kindlustusvõtja - kinnine tootmistsükkel - kinnisasi - kinnistamine - kinnisvaramajandus - kinnisvaraturg - kirjend - kirjendamine - klassikaline koolkond - klassikaline majandusteadus - kliendinõustaja - kliendireiting - kliiring - kodukapitalilaen - kogu omamiskulu - kogumiskonto - kogutoodang - koguvara käive - kohaselt - kohustis - kohustistasu - kohustuslik kogumispension - kohustuslik reserv - kolmas maailm - kombineeritud kapitaliväärtpaberid - komisjonitasu - kommertsiaalsus - kommertspaber - kommertspank - kompanii - kompensatoorne fiskaalpoliitika - kondratjevi lained - konkurents - konsolideerimine - konsortsium - konsumerism - konteerimine - konto debiteerimine - konto - kontojääk - kontoväljavõte - kontsern - konverteerimisvaluuta - koonddokument - korrespondentpank - kõrvalfirma - krediidi kulukuse määr - krediidiasutus - krediidirisk - krediitkaart - külapood - kullastandard - kulu - kulude plaanimine - kulumine - kupüür - kuuhooldustasu - kuulimiit - kvaliteedikulud - kvaternaarne sektor - kviitung - kvoot
L
- läbipaistev pangakonto - laen - laenu provisjon - laenu vaba jääk - laenu vahetamine looduskaitse vastu - laenude järelevalve - laenugraafik - laenukomitee - laenukomponendid - laenulimiit - laenumakse - laenupädevus - laenupoliitika - laenurisk - laenusaaja - laenusumma - laenutulu - Laissez faire - laostav kasv - lapstööjõud - latifundium – Lean Startup - lepingutasu - leppetrahv - liberaalne turumajandus - liberaliseerumine - lihtintress - liigkasuvõtmine - liising - liising - liitintress - likviidsus - likviidsuse suhtarvud - likviidsuskordaja - limiidikonto - limiiditasu - lisandväärtus - logelemine - logistikasüsteem - loodusvarade nappus - loomemajandus - loovettevõtlus - lühiajalise võlgnevuse käibekordaja - lühiajalise võlgnevuse kattekordaja - lühikeseks müümine
M
- maa-arvestus - maabilanss - maaelu- ja põllumajanduslaen - maafond - maahindamine - maailmamajandus - maamaks - määratud maksed - maatulukus - madalaim unikaalne hind - magusate jookide maks - majandamine - majandus - majandusanalüüs - majandusarvestus - majanduse restruktureerimine - majandusgeograafiline asend - majandusharu - majandushoob - majandusindikaator - majanduskasv - majandusklaster - majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon - majanduskriis - majanduslangus - majandusliit - majanduslik ebavõrdsus - majanduslik ekstremism - majanduslik heaolu - majanduslik stiimul - majandusmatemaatika - majandusmudel - majanduspoliitika - majandussektor - majandusstruktuur - majandussurutis - majandussüsteem - majandusteadlane - majandusteadus - majandustehing - majandusteooria - majandustsükkel - majandusüksus - makrokeskkond - makroökonoomika - maksebilanss - makseinstrument - maksejõuetus - maksekorraldus - maksepäev - maksepuhkus - maksesüsteem - maksevahend - maksevahendaja - maksevalmiduse kordaja - maksevõime kordaja - maksevõime suhtarvud - maksud - maksumäär - maksundus - maksusoodustus - maksustatav tulu - maksusüsteemid - maksutoime - Marginaal - marginalism - marksism - marsruutimisnumber - mastaabisääst - materjalikulu teenuseühiku kohta - meelelahutustööstus - merkantilism - mess - mikroettevõtja - mikrokeskkond - mikroökonoomika - mitteametlik majandus - mitteelastne nõudlus - mittenoteeritud aktsia - mitteresident - monetaarpoliitika - monetarism - monopol - moonutav stiimul - motivatsiooniuuringud - munitsipaalettevõte - müntimine - müntimisõigus - must neljapäev - müügiesindus - muutuvkulu
N
- naftariik - naturaaltasu - neokapitalism - neoklassikaline koolkond - netopalk - netosissetulek - nimiväärtus - nominaalne - nominaaltulusus - nostrokonto - nõudlus - nõudluse ohjamine - nõudluskõver
O
obligatsioon - offshore - offshore-pangandus - offshore-piirkond - olelusring - oligopol - omafinantseerimine - omakapital - omakapitali tootlus - omamärgitoode - omandiõigustunnistus - omavastutus - õnnetusjuhtum - OPEC - oportunistlik majandusteooria - optsioon - optsiooni kasutamishind - osak - osakapital - osakud - osalusmajandus - osanik - osaühing - ostujõud - otseinvesteering - otsekorraldus
P
pakkumine - pakkumine ja nõudlus - palgatööline - palk - pangajooks - pangakaart - pangakonto - pangandus - pangapäev - pangasaladus - pank - pantkiri - paralleelimport - Pareto-efektiivne jaotus - paternalism - pearaamat - pensionifond - personalijuhtimine - Phillipsi kõver - Pigou maks - piimandus - piirkasulikkus - pikaajaline laen - PIN - plaanimajandus - poliis - poliitiline ökonoomia - POS terminal - postfordism - postkapitalism - Prestoni kõver - primaarne sektor - privatiseerimine - proaktiivne - probleemlaen - progressiivne tulumaks - projektipõhine organisatsioon - prokurist - protektsionism - provisjon - provisjoneerimine - puhastoodang - puhasväärtus - põhiosa võlg - põhivaluuta - põllumajandusühistu - päevakauplemine - päevaraamat - päevaraamatukirjend - pärimisõigus - pärimisõigustunnistus - püramiidskeem - püsikorraldus - püsikulu - püsilaekumine - püsimakse
R
raamatupidamine - raamatupidamise eest vastutav isik - raamatupidamise kontoplaan - raamatupidamise sise-eeskiri - raamatupidamiskohustuslane - raamatupidamiskonto - raamatupidamisregister - raamatupidamistalu - raha keskmine laekumisperiood - raha - rahandus - rahareform - raharinglus - rahaturg - rahaturuinstrument - rahavoog - rahavoogude aruanne - rahaühik - rahaühikud - rahvamajandus - rahvusvaheline kaubandus - rahvusvaheline korporatsioon - rahvusvaheline makse - rahvusvaheline tööjaotus - rasketööstus - raskeveokimaks - ratsionaalse valiku teooria - reaaltulu - reaganoomika - referentsaasta - registreerimisnumber - registrikood - regressiivne tulumaks - regressinõue - rekapitaliseerimine - reklaam - renditalu - rent - rentaablus - reservvaluuta - ressursid - ressursimajandus - ressursipõhine majandus - ressursside nappus - revalveerimine - riigi arengutase - riigi rahandus - riigi rahapoliitika - riigiabi - riigieelarve - riigiettevõte - riigihange - riigikapitalism - riigireiting - riigistamine - riiklik aktsiaselts - riskifond - riskikapital - roheline raamatupidamine - roheline SKT - rõivatööstus - Rybczynski teoreem
S
saastaja maksab - saldo - saneerimine - segamajandus - segment - sekundaarne sektor - sertifikaat - side - sidusettevõte - siirdemajandus - siirdväärtpaber - sisemajanduse kogutoodang - siseriiklik makse - skooring - SKT elaniku kohta - SMS-laen - sõjatööstus - soovitusturundus - sotsiaalkapital - sotsiaalne dumping - sotsiaalne ettevõtlus - sotsialistlik võistlus - sponsor - sponsorlus - stagnatsioon - stohhastiline planeerimine - struktureeritud võlakirjad - subsideerimine - subsiidium - substantivism - suhteline eelis - suhteline vaesus - suhtelise eelise teooria - sularaha - sularahalehm - surnud kassi põrge - SWIFT-kood - SWIFT
T
tagatis - tagatisrahasüsteem - tähtajaline hoius - täisühing - talumaa - tarbija - tarbijahinnaindeks - tarbijakäitumine - tarbijate ühistu - tarbimine - tarbimisharjumus - tarbimisharjumuste muutmine - tarbimiskaal - tarbimiskäitumine - tarbimislaen - tarbimisühiskond - tarbimisväärtus - tarneahel - tarnija - tasaarveldus - tasaarvestus - tasuta turundus - tasuta ühistransport - tasuvusanalüüs - tavategevus - teadmusmajandus - teenus - teenustasu - tegevuspõhine kuluarvestus - tehniline analüüs - tehnoloogiline töötus - teller - tertsiaarne sektor - timmitud tootmine - tingliku hindamise meetod - toiduvõrgustik - tolliliit - tollimaks - tontiin - Töö - tööaeg - tööandja - toode - tööhõive - tööpuudus - tooraine - tööstus - tööstusettevõtete asukoha teooria - töösulg - töötasu - toote elutsükkel - tooteinnovatsiooni teooria - tootemaks - tootja subsideerimise ekvivalent - tootja - töötlev tööstus - tootmine - tööturg - tööühistu - tööviljakus - töövõtja – Toyotism - trahv - transiitteenus - transpordigeograafiline asend - trükitööstus - tulemuspõhine tasustamine - tuletisväärtpaber - tulumaks - tulundusühing - tundeväärtus - turg - turuhind - turundus - turundusplaan - turunišš - turusegment - turustus - turutõrge - turutõrge - turuväärtus
U
- unelmate ühiskond - usaldusühing - utilitarism - utoopiline sotsialism - uus kurss - uuskeinsism - uustööstusmaad
V
- väärtpaber - väärtpaberibörs - väärtus - väärtusahel - väärtuspäev - vaba aeg - vabad vahendid - vabakaubandus - vabakaubanduspiirkond - vabakonteering - vaesusindeks - vahetuskaubandus - vähimarenenud riigid - väikeettevõte - väikeettevõtlus - valdusühing - välisinvesteering - väliskaubandus - väliskulu - välismõju - välisvõlg - välkkauplemine - vallasvara - valuuta - valuuta - valuuta-forward - valuutakurss - valuutaturg - varade juhtimine - varade käibekordaja - varaklass - varihind - varimajandus - varipangandus - varude käibekordaja - vastutustundlik tarbimine - veemajandus - veksel - vekseldamine - veosekäive - vermimine - vermimisõigus - viies sektor - viiteaeg - viitenumber - viivis - võlakiri - volatiilsus - võlgnik (deebitor) - volikiri - volitus - võrkturundus
W
- Werneri plaan
Õ
- õiglane hind - õiglane kaubandus - õiglase kaubanduse märgis - õppelaen
Ä
- ärieetika - äriingel - ärijuhtimine - ärilaen - ärimudel - äriplaan - äriprotsess - äriseadustik
Ö
- ökodisain - ökoefektiivsus - ökoloogiline dumping - ökoloogiline ökonoomika - ökomaksureform - ökonomeetria - ökopank - ökosüsteemsed hüved
Ü
- ühetaoline tulumaks - ühisomand - ühisomanditragöödia - ühisrahastus - ühistegevus - ühistu - ühistuökonoomika - ühistupank - ühisturg - ükssarvik - ületarbimine - ülevõtmine
Meie Kodu
Meie Kodu oli 1949. aastast Sydney Eesti Seltsi väljaantav Austraalia eestlaste nädalaleht.
Suure osa tööst tegid vabatahtlikud, kuid trüki- ja postikulud tõusid sedavõrd, et esmalt hakkas senine nädalaleht 2012. aastal ilmuma üle nädala. Viimane number ilmus 23. jaanuaril 2019.
Luuska
Luuska on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Külas tegutses 1776–1965 Luuska kool.
Külas paikneb lähestikku viis žalnikut ehk kividega vooderdatud kääbast.
Turaida vaherahu
Turaida ehk Toreida vaherahu oli Liivimaa ristisõja ajal, 1212. aasta alguses sõlmitud vaherahu ühelt poolt Riia piiskopi, Mõõgavendade ordu, liivlaste ja latgalite ning teiselt poolt muinaseestlaste (sakalaste, soontaganalaste ja ugalaste) vahel. Rahulepet on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas.
Vaherahu sõlmimine
Sõda nende osapoolte vahel oli alanud 1208. aastal, koosnedes peamiselt vastastikustest rüüsteretkedest. Esimesed suuremad lahingud peeti 1211. aastal Turaidas ja Viljandis. Kroonika järgi algas just Turaida lahingupaigast, kus suur hulk langenuid oli matmata jäetud, katk, mis levis lisaks Turaidale ka Metsepoles, Idumeas, latgalite aladel Võnnu lähistel, Sakalas, Ugandis ja kaugemalgi, tappes palju inimesi. Kuna lisaks katkule oli tekkinud ka näljahäda ja rahvas oli sõjaraskustest väsinud, sõlmisid liivlased, latgalid ja eestlased omavahel rahu. Riia piiskop ja ordu jäid sellest esialgu kõrvale. Peagi kogusid aga läänemaalased sõjaväe ja liikusid Koiva suudmesse. Seal teada saanud, et Riiasse on tulnud uued ristisõdijad, pöördusid nad tagasi. Liivlased ja latgalid saatsid jälle saadikud Eestimaale, soovitades juba sõlmitud rahu uuendada. Turaidasse rahu asjus läbi rääkima saabusid seekord ka Riia piiskop ja Mõõgavendade ordu esindajad. Lepiti kokku vaherahus kolmeks aastaks ja et Sakala kuni Navesti jõeni jääb piiskopi võimu alla ja võtab vastu ristiusu. Sisuliselt jäi Sakala siiski piiskopist sõltumatuks ja selle ristimist vaherahu ajal ei toiminud. Lisaks Sakala vanematele olid vaherahu sõlmijate seas ka Soontagana ja tõenäoliselt ka Ugandi vanemad, kuigi on avaldatud ka arvamust, et nende puutumatuse võis tagada oletatav Pihkvaga loodud sõprussuhe. Kuna samuti sõjas osalenud saarlased, ridalased ja revalased vaherahu jooksul piiskopi ja ordu alade vastu rünnakuid ei teinud, on pakutud, et lepe käis ka nende kohta. Samas Henriku Liivimaa kroonika väitel vähemalt ridalasi rahu sõlmijate seas polnud.
Osapoolte tegevus vaherahu ajal
Järgneva kolme aasta jooksul seisid Riia piiskop ja ordu vastamisi liivlaste mässukatsega ning taasalanud sõjaga leedulaste ja Jersika vürstiga. Õnnestunud diplomaatiliste sammudena tugevdati liitu latgalitega ja tehti rahu Polotski vürstiga. Samas tekkis lahkhelisid ordu ja piiskopileeri vahel. Kuigi rahus osalenud Eesti vanemate tegevusest ja võimalikest ettevalmistustest sõja jätkamiseks andmeid puuduvad, kasutasid Sulev Vahtre hinnangul seda aega oskuslikumalt ära riialased, saavutades 1215. aastaks parema positsiooni sõja pidamiseks kui enne vaherahu.
Vaherahu lõppemine
Levinud on seisukoht, et veidi enne vaherahu ametlikku lõppu, tõenäoliselt 1215. aasta jaanuaris-veebruaris, tegi Riia piiskopi, ordu, Riia kaupmeeste, latgalite ja liivlaste ühisvägi sõjaretke Ridalasse, Läänemaa põhjaosasse. Kuigi Henriku Liivimaa kroonika rõhutab, et rahulepe oli sõlmitud vaid Läänemaa lõunaosa, Soontagana vanematega, kelle piiridest ka rahumeelselt läbi mindi, on avaldatud ka arvamust, et tegu oli leppe rikkumisega. Teisalt on ka oletatud, et vaherahu oli siiski juba selle retke ajaks lõppenud ja sõjakäigu vastuolulisi väiteid sisaldavas kirjelduses on üldse ekslikult kokku liidetud kaks erinevat sõjakäiku, milles teine toimus hoopis 1216. aastal.
Krasnojarski krai vapp
thumb|Krasnojarski krai vapp.
Krasnojarski krai vapp on alates 12. veebruarist 1999 Krasnojarski krai sümboliks.
Pinan
Pinan (kanjis 平安 'rahu, rahulik meel'; nt Shotokanis kasutatakse hääldust Heian) on üks tänapäeval enamikus karatestiilides harjutatavatest katade seeriatest.
Pinani/Heiani seeria koosneb viiest järjekorras õpetatavast katast (shodan, nidan, sandan, yodan, godan – jaapani keeles 'esimene aste', 'teine aste' jne). Kuigi Pinani ja Heiani katad on sama algupära, on need siiski üksikasjade osas küllaltki erinevad. Enamasti peetakse Pinani katade algupäraks Kushanku katat ja veel lisaks mõnda (nt Bassai, Gojushiho), aga on ka teistsuguseid arusaamu, näiteks osutatakse Channanile kui võimalikule algupärale.
Katade õpetamise järjekord stiiliti erineb, näiteks Shotokanis õpitakse esimesena Heiani katat, millele vastab Wado-ryu teine Pinani kata, seega vastab Shotokani Heian shodan hoopis Wado-ryu Pinan nidanile ja Wado Pinan shodan Shotokani Heian nidanile.
Pinani katad
Pinani katad töötas välja Itosu Anko vastukaaluks keerulisematele katadele, et oleks võimalik õpilastele jõukohaselt karatet õpetada. Pinaneid õpitakse tänapäeval Wado-ryus, Kyokushinkais, Shito-ryus.
Heiani katad
Heiani katad on Gichin Funakoshi poolt ümber nimetatud ja modifitseeritud Pinani katad ning neid õpitakse tänapäeval Shotokanis.
Sündinud 7. detsembril
''Siin loetletakse 7. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Dieet
Dieet on ravitoitumine, eriti teatud piirangutega toitumisrežiim, mille eesmärgiks on tervise parandamine, haiguste ennetamine, kehakaalu vähendamine või suurendamine vms.
On haigusi ja seisundeid, mis nõuavad teatud toiduaine tarbimise piiramist. Tsöliaakiahaiged peavad pidama gluteenivaba dieeti, suhkurtõve põdejad vähese suhkru- ja tärklisesisaldusega dieeti, neeruhaiged väikese soolasisaldusega dieeti, südamehaigetele soovitatakse väikese soola- ja kolesteroolisisaldusega dieeti jne. Usundilistest või eetilistest põhimõtetest tingitud toiduvaliku piiramist ei nimetata tavaliselt dieedi pidamiseks.
Enamiku dieetide eesmärgiks on aga kehakaalu vähendamine. Toiduga saadud energia, mida organism ei suuda ära tarvitada, talletatakse rasvarakkudes ja see põhjustab kehakaalu tõusu. Kui toidust saadav energiakogus on aga väiksem kui kogu energiatarve keha soojendamiseks, liigutamiseks, kasvamiseks jne, võtab organism kasutusele rasvarakkudesse talletatud varud ja kehakaal väheneb. Et kaotada 1 kg keharasva, on vajalik energiadefitsiit u 32 000 kJ (u 7650 kcal).
Dieetide välja töötamise ning nende mõju uurimisega tegeleb dietoloogia. Tervise hoidmiseks toidu piiramine on väga vana nähtus, kuid teadusliku aluse panid dietoloogiale 19.-20. sajandi avastused biokeemias ja arstiteaduses. Sellest ajast hakati erinevate toitainete ja toiduainete mõju organismile põhjalikumalt uurima. Alates 20. sajandist on arenenud riikides seoses toidu kättesaadavuse paranemise ja füüsilise töö osakaalu vähenemisega muutunud probleemiks liiga ohtrast ning energiarikkast toidust tingitud ülekaalulisus ja muud tervisehäired. Samal ajal on inimkeha iluideaal muutunud järjest saledamaks. See on suurendanud nõudlust tõhusate dieetide järele ning avanud võimalused laialdaseks sellealaseks äritegevuseks. Siiski mitte kõik dieedid ei anna reklaamitavat tulemust ega oma teaduslikku põhjendust ning mõned neist võivad olla tervisele ohtlikud.
Võllpind
Võllpinnaks ehk võllipinnaks nimetatakse välismõõtudega iseloomustatavat pinda.
Dieet
Senistel andmetel ei anna näiteks ülimadala kalorsusega kiirdieedid püsivat tulemust, kuna toiduenergia järsk piiramine aeglustab ainevahetust ning tõhustab energiakasutust – organism läheb üle säästurežiimile. Selle tagajärjeks on, et dieedi lõppedes tavapärasele toitumisele naasmine põhjustab kehakaalu tõusu, mis sunnib peatselt uuele dieedile. Niisugust tsüklit on piltlikult nimetatud jojo-dieeditamiseks. Samuti võib väga range dieedi pidamine põhjustada organismile eluliselt vajalike toitainete puudujääki ning muid soovimatuid kõrvalnähte, mh depressiooni, kõrgenenud ärrituvust, kurnatust, töövõime langust.
Et toitumisharjumuste püsiv muutmine on enamikule inimestele raske, on dieedipidajatele loodud mitmesuguseid ärilisi ja mittetulunduslikke tugigruppe.
Kaaspind
Kaaspindadeks nimetatakse liites kokkupuutuvaid pindu.
Avapind
Avapinnaks nimetatakse sisemõõtmetega iseloomustatavat pinda.
Rein Helme
Rein Helme (21. veebruar 1954 – 31. detsember 2003) oli eesti sõjaajaloolane.
Ta lõpetas aastal 1972 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena.
Eriti hästi tundis ta Napoleoni ja tema ajastut, kuid uuris ka baltisaksa ajalugu, samuti faleristikat, Ameerika kodusõda ja muud.
Ta oli Korp! Sakala vilistlane.
Rein Helme on koostanud, toimetanud ja tõlkinud eeskätt ajalooraamatuid.
Renault FT-17
Renault FT-17 oli Prantsuse kergetank, mida kasutati laialdaselt esimeses maailmasõjas. Tanki disainis Louis Renault. See oli esimene tank, millel oli 360 kraadi pöörduv torn, mootor tagaosas ja juht ees. Tanki relvastuses oli 37 mm suurtükk või kuulipilduja.
Neid ehitati ligi 3500.
FT-17 oli ka Eesti sõjaväe relvastuses. 1920. aastal osteti Prantsusmaalt 12 kasutatud tanki. Üheksa tanki osteti veebruaris ja kolm suve hakul.
Optron
Optroneid kasutatakse siis, kui on vaja vältida elektrilist sidestust. Näiteks kasutatakse neid signaalide edastamiseks galvaaniliselt sidestamata sõlmedega raadioelektroonikaseadmetes ja elektriahelate kontaktivabaks kommuteerimiseks.
Kiirguriks on tavaliselt infrapunases piirkonnas töötav valgusdiood. Vastuvõtjaks on tavaliselt fotodiood, fototransistor, türistor või takisti. Vastavalt sellele on olemas dioodoptronid, transistoroptronid, türistoroptronid ja takistioptronid.
Kiirguri ja vastuvõtja sidestus
Kiirgur ja vastuvõtja on sidestatud optilise keskkonnaga, mis peab olema piisavalt hea isolaator, et vältida läbilööki kiirguri ja vastuvõtja eri potentsiaalide korral. Peegeldumiskadude vähendamiseks on soovitatav, et optiline keskkond oleks sama murdumisnäitajaga kui valgusdiood.
Optroni omadused
Optroni kiirgur ja vastuvõtja peavad olema teineteisest isoleeritud. Nendevaheline lubatav pinge on optroni oluline omadus, millest sõltub tema kasutatavus.
Optroni teine oluline omadus on vooluülekandetegur, mis on väljund- ja sisendvoolu suhe. Dioodoptronil on see 1% kandis, transistoroptronil 30...100%, liittransistoriga vastuvõtjal aga veelgi suurem.
Optroni kolmas oluline omadus on maksimaalne töösagedus või rakendumiskiirus, mis on parim dioodoptronil, ulatudes gigahertsideni, transistoroptroneil on see tunduvalt väiksem. Türistoroptroneil, mida kasutatakse lülitusseadiste juhtimiseks, on lülitamiskiirus 1–50 μs. Kõige aeglasemad on aga takistioptronid, mille toimekiirus on vaid 0,01–1 s.
Mõnel kasutusalal on oluline sisend- ja väljundsignaali lineaarne seos. Sellest seisukohast on parimad takistioptronid. Kui valida sobiv tööpiirkond, on küllalt lineaarsed ka diood- ja transistoroptronid. Türistoroptronitel lineaarsus puudub, kuna nad on ette nähtud kasutamiseks vaid lülitusseadmetes.
Ajalugu
Optilise sidestuse tähtsust tahke kiirguri ja pooljuhist vastuvõtja vahel elektrilise isolatsiooni saavutamiseks tunnustati USA-s 1963 välja antud patendiga. Takistioptron leiutati 1968. Need on optronitest kõige aeglasemad, kuid kõige lineaarsemad ning audio- ja muusikatööstuses on nad tänapäevani säilitanud nišituru. Valgusdioodide tehnoloogia väljatöötamine aastatel 1968–1970 põhjustas buumi optoelektroonikas ja 1970. aastate lõpuks olid välja töötatud kõik tänapäeval teada olevad optroniliigid.
Optronite turust moodustavad enamuse bipolaarsed ränitransistoroptronid. Neil on keskmine andmeedastuskiirus, mis on piisav näiteks elektroentsefalograafias kasutamiseks.
Rein Helme
Aastal 1997 anti Helmele Eesti Kaitseväe kapteni auaste.
Tunnustus
30. märtsil 2007 sai ta postuumselt 2006. aasta Eesti parima ajalookirjutise preemia teose "Kindralfeldmarssal Barclay de Tolly" eest. See raamat (kujundaja Andres Tali) valiti ka Eesti 2006. aasta 25 kauneima raamatu hulka.
Isiklikku
Rein Helme oli Peeter Helme isa. Tema õde oli raamatukogundustegelane Reet Auksmann, vend on Mart Helme, vennapoeg on Martin Helme, vennatütred Triin van Doorslaer ja Maarja Vaino ning õepoeg Enn Auksmann.
Madi
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.
Krasnojarski krai lipp
thumb|Krasnojarski krai lipp Krasnojarski krai lipp on Venemaa haldusüksuse Krasnojarski krai lipp.
Lipp võeti kasutusele 27. märtsil 2000.
Lipu kirjeldus
Krasnojarski krai lipuks on ristkülikukujuline punane kangas, mille keskel on Krasnojarski krai vapp. Vapi kõrguseks on 2/5 lipu kõrgusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Nõidus
pisi|Zimbabwe arst-nõid pisi|Nõiakostüüm Nõidus ehk nõidumine on praktika, kus teatud rituaalide, maagia või maagiliste esemete, nõiasõnade, üleloomulike jõudude või olendite jmt vahendusel püütakse mõjutada inimesse puutuvaid asju (ravida või esile kutsuda haigusi, muuta ilma, ennustada tulevikku, soodustada või nurjata mingeid ettevõtmisi, saavutada kontrolli teiste inimeste mõtete või tunnete üle jms). Ristimine, reliikviate ringikandmine on näiteks kristlik nõidus.
Nõiduseks nimetatakse vahel ka nõidumise konkreetset rakendust või nõidumise tulemust.
Nõiakunst on nõiduste ja nõidusteks vajalike oskuste kogum.
Usk nõiduse toimimisse rajaneb suuresti maagilisel maailmamõistmisel, kus millegi jäljendust, kujutist või sümbolit samastatakse originaaliga nii, et sellega sooritatavaid toiminguid arvatakse mõjutavat reaalset maailma. Selle uskumuse üldtuntuimaks näiteks on Haiti voodoos levinud komme torkida nõeltega vaenlase vahakujukest, lootes vaenlasele sel viisil valu, haigusi ja surma põhjustada.