cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Johannes Toom
Johannes Toom (5. jaanuar (vkj)/ 18. jaanuar 1907 Suure-Kambja vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 1960. aastad Santa Catarina osariik, Brasiilia; täpne surmaaeg ja -koht on teadmata) oli eesti päritolu Brasiilia poksija.
Ta poksis novembrist 1929 kuni aprillini 1934 elukutselisena. Ta pidas kokku 27 kohtumist, millest võitis 11 (neist 5 nokaudiga), kaotas 14 (neist 7 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. Teade, et ta tuli 1938. aastal kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) Brasiilia meistriks, ei vasta ilmselt tõele.
Isiklikku
Tema vend oli näitleja Kaarel Toom.
Takisti
Takistite liigitus
Lineaartakisteid kui kõige levinumaid nimetatakse üldiselt lihtsalt takistiteks.
Otstarbelt ning ehituselt jagunevad takistid püsitakistiteks, mille takistus on kindla väärtusega, ja muuttakistiteks, mille takistus on sujuvalt või astmeliselt muudetav.
Takistusmaterjali järgi liigitatakse nii püsi- kui ka muuttakisteid kihttakisteiks ja traattakisteiks.
Püsitakistite ehitus
pisi|Traadist väljaviikudega püsitakistid Silindrilistel kihttakistitel on portselanvarras või -toru kaetud takistusmaterjali kihiga; materjaliks on metall (nt. nikkel) või metallisulam, metalloksiid (nt tinaoksiid), metallkeraamika (kermis) või grafiit. Takistuskiht on enamasti keermekujuline. Takistuskiht võib olla kaetud värvi, isoleerlaki või -kompaundiga.
Traattakisti isoleeralusele on keritud oksüdeeritud takistustraat. Varda otstele on pressitud messingotsakud koos traadist väljaviikudega. pisi|SMD-takistite võrdlus tuletikuga 1980. aastaist alates rakendatakse elektroonikaseadmete tootmisel pindmontaaži (SMD). Siin kasutatakse miniatuurseid traatviikudeta liistakukujulisi takisteid ‒ SMD-takisteid ‒ trükkplaadi pinnale jootmiseks.
Keraamilisest alusmaterjalist (alumiiniumoksiidist) kiipide suurust (pikkus × laius) väljendatakse tollikoodis (ühikuks 1/100 tolli) või meeterkoodis (ühikuks 1/10 mm). Näiteks 1,0×0,5 mm suuruse kiibi tähis on tollikoodis 0402 ja meeterkoodis 1005; kiipi mõõtmetega 5,0×2,5 mm tähistab tollikoodis 2010 ja meeterkoodis 5025. Kiibi paksus on enamasti 1/40 tolli ≈ 0,6 mm.
Takistite põhiparameetrid
Takistite põhiparameetriteks on nimitakistus, tolerants, nimivõimsus ja piirpinge. Lisaks nendele antakse veel takistuse temperatuuritegur, suhteline mürapinge ja piirsagedus.
Takistite markeerimine
Takistite olulisemad parameetrid nagu nimitakistus, tolerants ja mõnikord ka võimsus kantakse markeeringuna takistitele. Markeering võib olla kas arv-, arvtäht- või värvikoodis.
Eelisarvuridade E6...E24 korral koosneb takistuse kood kahest numbrist ja tähest, mis väljendab takistusühikut: oomi (Ω) tähistab R või E (või puudub täht üldse), kilo-oomi K, megaoomi M. Ühiku tähis asub takistust väljendava arvu järel, kui see on täisarv. Kui takistus väljendub kümnendikosades, siis paikneb see täht arvu ees, asendades nulli ja koma. Täis- ja kümnendosast koosnevas takistusväärtuses asendab ühiku tähis koma. Näiteks 68R tähendab 68 Ω, 36K ‒ 36 kΩ, R68 ‒ 0,68 Ω, 6K8 ‒ 6,8 kΩ jne.
Tolerants väljendatakse tähena koodi lõpus järgmise süsteemi kohaselt: B ‒ 0,1%, C ‒ 0,25%. D ‒ 0,5%, E ‒ 1%, G ‒ 2%, J ‒ 5%, K ‒ 10%, M ‒ 20%.
Värvikoodiga markeerimisel on takistile kantud värvilised rõngad, millest esimene on nihutatud ühe otsa poole. Ridade E6...E24 korral tähistavad kaks esimest rõngast numbreid, mis väljendavad takistuse nimiväärtust, kolmanda rõngaga määratakse korrutaja, mis takistuse arvväärtusega korrutamisel annab nimitakistuse. Neljanda rõnga värvus annab tolerantsi; kui 4. rõngas puudub, on hälve 20%.
Takistitel, mille nimitakistus määratakse kolmekohalisena (read E48, E92, E 192), on koodis viis rõngast. pisi|Takistuse markeerimine [[värvikoodiga]]
SMD-takisteile võib olla trükitud või lasergraveeritud kolm numbrit: kaks esimest väljendavad takistusväärtust ja kolmas 10 astendajat, nt Väga väikestel takistitel (tüüpmõõdust 0603 väiksematel) tähis harilikult puudub.
Elektriskeemidel tähistatakse takisti nimiväärtust numbri ja tähega, mis väljendab takistusühikut: oomi tähistab R, kilo-oomi K, megaoomi M. Ühiku tähis asub takistust väljendava arvu järel sel juhul, kui see on täisarv, nt. 68R tähendab 68 Ω, 115K ‒ 115 kΩ. Väljendub takistus sajandikosades, paikneb ühiku tähis arvu ees, asendades nulli ja koma, nt. R47 on 0,47 Ω, K442 ‒ 0,442 kΩ = 442 Ω. Täis- ja kümnendosast koosnevas takistusväärtuses asendab kümnendeesliite tähis koma, nt. 3K3 on 3,3 kΩ, 6M19 ‒ 6,19 MΩ.
Fánis Katergiannákis
Theofánis Katergiannákis (sündinud 16. veebruaril 1974) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004).
Isiklikku
Fánis Katergiannákis on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Debiilik
Debiilikuks nimetati varasemas meditsiiniterminoloogias debiilsust (debilitas mentis) põdevat inimest. Tänapäeval on meditsiinis sellest terminist loobutud, sest see sõna on muutunud sõimusõnaks. Selle asemel räägitakse vastavalt RHK-10 klassifikatsioonile kerge vaimse alaarenguga isikust.
Krunt (maalikunst)
Krunt on ettevalmistuskiht, alusvärv, millega kaetakse maalimiseks kasutava materjali (puit, lõuend vm) pind, et vältida värvi sideaine sisseimbumist ja kahjustusi ning tagada värvide säilimist.
Enamasti valget värvi, kuid on kasutatud ka värvilist krunti. Vahel nimetatakse krunti ka gessoks.
Kosmoseluure
Kosmose- ehk satelliitluure (inglise keeles Geospatial Intelligence ehk GEOINT) on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine kosmoses paiknevate luuresatelliitide abil.
Kosmoseluure eeldab luuresatelliidi olemasolu, see on väga kallis ning seetõttu tegelevad kosmoseluurega üksikud riigid.
Suurim kosmoseluuret koordineeriv luureamet on Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekuagentuur NSA (National Security Agency).
Akrüülvärv
right|thumb|[[Polümetüülmetakrülaat (PMMA).]] Akrüülvärv on sünteetiline emulsioonvärv, mille sideaineks on akrüülpoümeervaik.
Omadused
Sideaine omaduste tõttu on akrüülvärv värskena vees lahustuv, kuid kuivades muutub elastseks veekindlaks mittekolletuvaks kileks. Omaduste poolest sobib asendama nii õli- kui ka vesivärve ja temperat.
Esimesed akrüülsideainega värvid loodi juba 1950. aastatel ja neid täiustati pidevalt. Laialdaselt hakati akrüülvärve kasutama alates 1960. aastatest. Akrüülvärvi toonid on eredad ja silmatorkavad ning tänu oma keemilisele koostisele on akrüül ka elastne, heade katteomadustega ning mittepleekiv. Värve saab veega lahjendada, kuid ainult enne maalimist. Kuivanud värvi enam veega lahustada pole võimalik. Õhukesed ja keskmise paksusega värvikihid kuivavad 5–30 minutiga ja neid võib kohe pärast kuivamist üle maalida.
Kasutamine
Maalipinnaks sobib akrüülvärvide puhul peaaegu igasugune pind, mis on rasvavaba, näiteks lõuend, papp, paber, puit, puitkiudplaat, klaas, betoon, kivi, kile, savi, kips ja õhukuiv lubikrohv. Akrüülvärve kasutatakse laialdaselt monumentaal- ja tahvelmaalis ning värvigraafikas.
Esna vald
Esna vald (saksa keeles Orrisaar) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas ja Järva maakonnas. Vald eksisteeris 1866 –1939. Vallamaja asus Kareda külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] 1892. aastal liideti Esna vallaga Kodasema, Müüsleri, Viisu, Vodja, Öötla ja 1893 Koordi vald. 1913. aastal on valla koosseisus nimetatud ka Peetri kirikuvald, Küti (Esna kõrvalmõisa) ja Korba poolmõisa.
1916. aastal nimetati vald ametlikult ümber Ruzski vallaks.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast, Kareda vald.
Tabivere valla lipp
thumb|Tabivere valla lipp Tabivere valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tabivere valla lipp.
Lipp kinnitati 8. märtsil 1996 ja see oli kasutusel kuni 2017. aastani, mil Eesti omavalitsuste haldusreformiga liideti Tabivere vald Tartu vallaga.
Lipu kirjeldus
Tabivere valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Rohelise kanga alaservas valge laineline laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Rohelise välja keskel ristatud hanesulg ja mõõk, mõõga teravik on suunatud varda poole.
Lipu kasutamise kord
Valla lippu kasutatakse Tabivere valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisatakse, määrab kindlaks vallavalitsus.
136199 Eris
136199 Eris (varasem tähistus 2003 UB313; sümbol: ) on Päikesesüsteemi kääbusplaneet, Pluutost pisut väiksem Neptuuni-tagune objekt. Ta on saanud nime vanakreeka jumalanna Erise järgi.
Selle avastasid Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David L. Rabinowitz 5. jaanuaril 2005, 21. oktoobril 2003 tehtud ülesvõtete põhjal. Avastusest teatati 29. juulil 2005.
Esialgsel hinnangul oli tegemist Pluutost suurema taevakehaga ning eeldades, et võrreldava suurusega taevakehi võidakse Päikesesüsteemis veelgi avastada, täpsustas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon planeedi definitsiooni. Vastavalt 24. augustil 2006 heakskiidetud definitsioonile kvalifitseerus 2003 UB313 kääbusplaneediks.
Enne seda otsust nimetasid selle avastanud Palomari Observatooriumi astronoomid ning NASA seda Päikesesüsteemi kümnendaks planeediks. Üks avastajatest Michael E. Brown on teatanud, et ta on rahul nimetusega "kääbusplaneet".
2003 UB313 tiirleb ümber Päikese piirkonnas, mida nimetatakse "hajutatud kettaks" (scattered disc).
2003 UB313 afeel on 97,65 astronoomilist ühikut ehk 14,60 miljardit km ning periheel on 37,91 astronoomilist ühikut ehk 5,72 miljardit kilomeetrit. Praegu asub ta Päikesest 14,4 miljardi kilomeetri kaugusel. Tiirlemisperiood on 558,04 aastat.
Eris on väga hästi valgust peegeldav taevakeha, mille pind on tõenäoliselt kaetud jäätunud metaaniga. Albeedo on koguni 86% ehk pealelangevast valgusest peegeldatakse tagasi 86%. Sellise albeedoga klassi kuulub vaid Saturni kuu Enceladus.
Tal on vähemalt üks looduslik kaaslane. Need kaks taevakeha on kaugeimad praeguseks teadaolevad Päikesesüsteemi taevakehad. Kääbusplaneedi kuu Dysnomia sai nime jumalanna Erise tütre järgi.
Michael E. Brown teatas aprillis 2006, et Hubble'i kosmoseteleskoop on mõõtnud taevakeha diameetriks 2400 km. Hispaanias raadioteleskoobiga tehtud mõõtmised aga andsid Erise läbimõõduks 3100 kilomeetrit.
M. Brown arvab ka, et see taevakeha on kaetud metaanijääga nagu Pluutogi. Nõnda tundub 2003 UB313 olevat Pluutoga sarnasem kui ükski varem teadaolev taevakeha.
Ametliku nime andmine jäi ootama otsust, kas see taevakeha kvalifitseerub planeediks. Xena ("Sõjaprintsess Xena" järgi) on avastajate poolt antud tinglik nimi, Lila (ühe avastaja vastsündinud tütre järgi) on nimi, mis figureerib selle veebisaidi aadressis, kus uue taevakeha avastamisest teatati. Hoolimata kuuldustest ei ole avastajad esitanud Rahvusvahelisele Astronoomiaunioonile kumbagi nime. Kaaslase hüüdnimi Gabrielle pärineb "Sõjaprintsess Xena" teise tegelase nimest.
Konkurentsiõigus
Konkurentsiõigus on õigusharu, mille eesmärgiks on tagada ning kaitsta turu tasakaalustatud ja moonutamata konkurentsi. Vaba turu situatsioonis saavad soovijad vahetada omavahel tulu teenimise eesmärgil erinevaid ressursse (näiteks raha või kaupa). Tulu seejuures ei pea olema pelgalt rahaline. Konkurents saab toimida ainult siis, kui turuosalejad tagavad oma käitumisega vaba turu olemasolu, millest tulenevalt jaotuvad ka ressursid ühtlaselt ja efektiivselt. Küll aga ei ole vaba konkurents iseenesest mõistetav, vaid vajab konkurentsiõigust, et kaitsta turgu võimu kuritarvitamise ja erinevat tüüpi konkurentsi kahjustavate kokkulepete, sh kartellikokkulepete, eest. Konkurentsi moonutamisega on tegemist siis, kui turul osalevatele ettevõtjatele ei ole antud samaväärsed õigused ja võimalusi.
Maksimaalse kasumi ja minimaalse riski saavutamiseks võivad konkureerivad ettevõtted vahel leppida omavahel turureeglites kokku, loobudes nii üksteisega võistlemisest. Seda tehes kahjustatakse nii turul osalevate kui ka mitteosalevate isikute huve, kuna vaba turu põhilisi komponente on riivatud. Kokkuleppeid saab olla horisontaalseid ja vertikaalseid. Horisontaalsetes kokkulepetes on osalisteks ettevõtted, mis tegutsevad tootmisel või turustamisel konkurentidena, näiteks piimatootjate omavaheline kokkulepe. Vertikaalsetes kokkulepetes on aga osalisteks ettevõtted, mis tegutsevad tootmise ja turustamise eri tasanditel, näiteks leivatootja ja jaemüüja omavaheline kokkulepe.
Kursi komtuurkond
Kursi komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet).
Konkurentsiõigus
Konkurentsiõiguse rikkumiste eest ettenähtud karistamine kaitseb konkurentsipoliitikat ja tagab seeläbi turul osalejate ning mõjutatud poolte üldist heaolu. Konkurentsipoliitika on konkurentsieeskirjade kogum, mille kohaldamine aitab luua ettevõtjate vahel õiglast konkurentsi ja loob suuremaid valikuvõimalusi tarbijatele. Vaba konkurentsi rikkumine on seotud tihedalt korruptsiooniga, kuna näiteks kokkulepitud ebaõiglased hanketingimused või alampakkumised toovad endaga kaasa teenuse või toote madalama kvaliteedi või kõrgema hinna.
Kursi komtuurkond
Moodustamine
Komtuurkond asus endise Mõhu muinasmaakonna kaguosas ja Jogentagana loodeosas. Võimalik, et Kursi komtuurkond loodi 1343. aastal, sest sellest ajast on teada esimene komtuur, seega võib see olla seotud ka Jüriöö ülestõusu ja ordu plaanidega Põhja-Eesti enda kätte saamiseks. Komtuurkond oli pindalalt üks väiksemaid orduvaldusi ja komtuur polnud kunagi kuigi oluline orduametnik.
Konkurentsiõigus
Konkurentsiõiguse lähtekohad
Euroopa Liidu konkurentsiõiguse lähtekohaks on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101–109. Lepingus on toodud ühisturu põhiprintsiibid konkurentsivallas artiklites 101 ja 102. Antud artiklites toodu põhjal tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks tegevus, mis kas eesmärgiga või tagajärjena tekitab turul ebavõrdsust. Samuti on Euroopa Komisjonil õigus nõuda kokkulepitud põhimõtete järgimist ja vajadusel algatada järelevalvemenetlus kui rikutud on Euroopa Liidu toimimise aluslepingus toodud vaba konkurentsi printsiipe.
Kursi komtuurkond
Asend
Komtuurkonnast idas oli Viljandi komtuurkond, põhjas kuni 15. sajandi lõpuni Põltsamaa foogtkond, seejärel liideti see Viljandiga. Läänes piirnes Kursi Tartu piiskopkonnaga.
Konkurentsiõigus
Konkurentsiõiguse lähtekohad
Konkurentsiõigust reguleerib Eestis konkurentsiseadus. Konkurentsi kahjustava kokkuleppe sõlmimise keelu sätestab konkurentsiseadus § 4, millega on keelatud nii ettevõtete vahelised konkurentsi piiravad kokkulepped, tegevus või otsused, mille lõplik eesmärk on konkurentsi kahjustamine. Konkurentsiga seotud järelevalvet teostab Eestis Konkurentsiamet (KonkS § 54), välja arvatud riigiabi andmise osas, mille korral teostab järelevalvet Rahandusministeerium (KonkS § 491 lg 1).
Kartellikokkulepped
Kartellikokkuleppeks nimetatakse isikute vahelist kokkulepet, kus rühm sarnaseid või sarnastel tegevusaladel iseseisvaid üksusi seavad eesmärgiks kontrollida turul olevaid hindu, jagada turgu ja piirata vaba konkurentsi. Kartellide olemasolu keelab juba Euroopa Liidu toimimise alusleping, mille artikkel 101 järgi on liidu siseturuga kokkusobimatud konkurentsi piiravad, takistavad või kahjustavad lepped.
Kartelli kuuluvad isikud ei pea peale kokkulepete sõlmimist enam looma uusi tooteid, parandama kvaliteeti või langetama hindu, sundides nii tarbijaid turutingimustega leppima alternatiivi puudumise tõttu. Sellist tüüpi kartellid on ebaseaduslikud ning sellistes kokkulepetes osalenud isikutele on ka võimalik määrata trahve.
Kursi komtuurkond
Valitsemine
Komtuurkonda juhtis komtuur, kellel oli selles kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Halduslikult jagunes see ordu- ja vasallimõisateks, mis tegelesid maksude ja kohaliku kohtumõistmisega. Kiriklikult kuulus see Tartu piiskopi diötseesi ja jagunes kihelkondade vahel.
Kursi komtuurkond suutis oma väiksusele ja tähtsusetusele vaatamata üle elada Liivi ordu sisesed muudatused ja mitmete olulisemategi valduste likvideerimised. Seda tõenäoliselt seetõttu, et ordul oli vaja piirkonda, kuhu saaks erru saata mõnel kõrgemal positsioonil mingil põhjusel kõlbmatuks muutunud käsknikku.
Likvideerimine
Kursi komtuurkonna ala langes Vene vägede kätte Liivi sõja alguses, tõenäoliselt 1558. aasta sügisel. Siis kaotas oma ameti viimane Kursi komtuur, kelle nime pole küll teada, kuid kes on leidnud mainimist Johannes Renneri kroonikas.
Konkurentsiõigus
Monopoolse seisundi kuritarvitamine
Monopoliseisundi ärakasutamine on keelatud Euroopa Liidu toimimise aluslepingu artikkel 102 järgi, kui see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. Ärakasutamisena käsitletakse näiteks hindade sätestamist või tarbijate ligipääsu piiramist toodetele.
Eestis on monopoolses seisundis ettevõttel KonkS § 18 lg-te 1, 2 järgi seadusega sätestatud lisakohustused ka teiste ettevõtjate toetamiseks, sh lubamaks neile mõistlikel tingimustel juurdepääsu turule. Niisamuti on KonkS § 16 alusel keelatud antud ettevõttel turgu valitseva seisundi kuritarvitamine.
Ettevõtete koondumine
Ettevõtte koondumise ja ülevõtmise tulemusena tekib kahest või enamast eraldi tegutsevast ettevõttest üks ettevõte. Konkurentsiõiguse üks tahke on reguleerimine, millistel tingimustel võivad ettevõtted ühineda, et näiteks välistada ettevõtete koondumine eesmärgiga kaotada omavaheline konkurents. Ettevõtteid saab kas liita, anda üle ühe ettevõtte teatud osi teisele ettevõttele või võtta ühepoolselt üle teine ettevõte. Suurem osa ettevõtete koondumisi mõjutavad konkurentsi positiivselt. Samas ei ole alati tagatud, et koondumine ei kahjusta konkurentsi.
Äriseadustiku kohaselt võivad äriühingud omavahel ühineda ja jaguneda ainult seaduses sätestatud korras ning juhtudel, sealjuures on teatud juhtudel selleks vajalik pädeva asutuse luba (ÄS § 2 p 4 ja 5). Koondumisi peab kontrollima Konkurentsiamet, seda juhul kui ettevõtete majandusaasta käibed ületavad seaduses sätestatud piirmäärad (KonkS § 21 lg 1). Ettevõtete ühinemisi reguleerib ka KonkS § 22 lg 2, mille järgi ettevõtete ühinemise eesmärgiks või tagajärjeks ei tohi olla ettevõtjate käitumise kooskõlastamine, mis mõjutab või võib mõjutada konkurentsi. Sellisel juhul kontrollitakse selle vastavust ka konkurentsi kahjustavate kokkulepete sätetele (KonkS § 4).
Keelatud riigiabi
Euroopa Liidu liikmesriikidel on keelatud eriliselt eelistada riigi osalusega ettevõtteid, kui see kahjustab ülemäära konkurentsi või on vastuolus EL huvidega, samamoodi on keelatud suunitletud toetused või muu abi ettevõtetele, mis halvendavad teiste turuosaliste olukorda. Lubatud on aga anda riigiabi, mille on kinnitanud Euroopa Komisjon pärast liikmesriigi poolset riigiabi andmise loa taotlust. Näiteks on lubatud pakkuda riigipoolset eraldi abi eesmärgiga edendada regionaalset arengut, aga ka keskkonnasuunitlusega või teadust arendavatele ettevõtetele. Toetuste kindla sisu on Euroopa Komisjon määranud ära mitmetes juhistes.
Riigiabi on selle saanud isikule eeliseks oma konkurentide ees, eriti kuna tegu on selektiivselt valitud kasusaajatega, mõnedel juhtudel toetustele ei ole olnud teistel ettevõtjatel võimalust kandideerida või neid taotleda. Keelatud riigiabi puhul on võimalik, et see rikub üleüldist konkurentsi ja tekitab liikmesriikide vahelise ebavõrdse olukorra.
Konkurentsiõiguse rikkumise puhul kasutatavad abinõud
Konkurentsiõiguse rikkumisest ja sellest tuleneva kahju hüvitamist reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/104/EL. Nimetatud direktiiv sätestab põhimõtted, mis annavad kannatanud isikutele õiguse konkurentsireegleid rikkunud ettevõtjatelt nõuda kahju hüvitamist.
Kahju kandnud isik saab konkurentsiõiguse rikkumise tuvastamise puhul nõuda välja nii otsese varalise kahju, saamata jäänud tulu, kui ka eelnevalt tekkinud kahju tõttu tekkinud intressi. Direktiiviga sätestatud intressi väljamõistmine on oluline, kuna sellega saab arvesse võtta kahju tekkimisest kuni kahju lõpliku hüvitamiseni kulunud aega. Seejuures ei ole oluline, kas siseriikliku õiguse alusel võetakse intressi arvutamisel aluseks aja möödumist (viivisintress) või saamata jäänud tulu (tasandusintress).
Karistusviisid konkurentsiõiguse rikkumise eest
Üks võimalikke abinõusid konkurentsiõiguse rikkumise puhul on turujärelevalve teostaja poolt rikkumise toime pannud isikule karistuse määramine, sh rahatrahvi tegemine.
Euroopa Liidu (EL) sisese turujärelevalve pädevus kuulub Euroopa Komisjonile, kelle üheks funktsiooniks on kontrollida, et EL institutsioonid ja liikmesriigid ei rikuks EL õigust, sh et nad ühtlustaks tähtaegselt EL direktiive siseriiklikusse õigusesse ja täidaks EL määrustega võetud kohustusi. Euroopa Komisjon omab volitusi ja õigusi teostada kontrolli ning algatada menetlusi tuvastamaks liikmesriikide EÜ asutamislepingu ja EL õigusaktide võimalikke rikkumisi, niisamuti vajadusel kaevata kahtlustatavat riiki Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohtu otsuse mitte täitmisel võib Euroopa Komisjon teha liikmesriigile rikkumise eest ettepaneku põhisumma või trahvi määramiseks.
Rahatrahvi määramise eesmärk ei ole pelgalt tekitatud kahju (sõltuvalt kahju tekitaja vastutusest) hüvitamine, vaid ka meede selleks, et näiteks kartellikokkulepetes osalenud ettevõtted esitaksid Euroopa Komisjonile otseseid sisetõendeid kartellide olemasolu kohta. Äriühingud, kes esimesena teatavad kartellis osalevatest isikutest, ei pea ka maksma trahvi. Selle eesmärk on leida kartellide olemasolu kohta tõendeid, mida oleks muid meetmeid kasutades raske avastada. Euroopa Komisjon on tuvastanud, et sellist tüüpi põhimõtete kasutamine on olnud väga edukas.
Eesti õiguses näeb konkurentsiseadus ette monopoolse seisundi kuritarvitamise eest karistust rahatrahvi näol (KonkS § 735). Niisamuti on Konkurentsiametil õigus kohaldada seadust rikkunud isikute osas kaalutlusõigust, see tähendab nõustuda leebema trahviga karistusseadustiku § 400 tuvastatud asjaolude ilmnemisel, kui isik pöördub potentsiaalse reegleid rikkunud tegevuse osas ameti poole (KonkS § 781 lg 1). Saades teada endapoolsest vaba turu moonutamisest, saavad isikud astuda samme, et teha kindlaks edasine konkurentsireeglite järgimine.
Eestis reguleerib konkurentsi kahjustava tegevuse eest karistamist KarS § 400, mille järgi saab olla kokkuleppe sõlmimise eest vastutav nii füüsiline kui ka juriidiline isik. Füüsilist isikut on võimalik KarS § 400 lg 1 alusel karistada nii rahalise kui ka vanglakaristusega ning juriidilisele isikule määratud rahatrahv on otseses sõltuvuses viimase käibest (KarS § 400 lg-d 3, 4).
Tarbijate nõuded
Euroopa Kohus on leidnud, et igal isikul on õigus pöörduda kohtu poole, kellele on tekitatud kahju konkurentsi piirava või kahjustava tegevusega. Otsuses C-295/04 – C-298/04 Vincenzo Manfredi jt versus Lloyd Adriatico Assicurazioni SpA jt käsitleti juhtumit, kus Itaalia siseriiklik konkurentsi ja turujärelevalve amet AGCM tuvastas kartellikokkuleppe Itaalias tegutsenud kindlustusseltside vahel. Kokkuleppe sisuks oli kindlustusalase teabe vahetamine ning sellega tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusmaksete reguleerimine. Kokkuleppe mõjul tõusid AGCM hinnangul kindlustuspoliiside hinnad keskmiselt 20%, kuna tarbijad ei saanud nende maksmist vältida, hinnatõusu poleks aga olnud, kui kindlustusseltside vahelist konkurentsi poleks moonutatud. Seega on igal isikul õigus eeldada, et konkurentsireegleid rikkuv keelatud kokkulepe või tegevus on tühine ning sellest tulenevalt omab õigust kahju hüvitamisele kui olemas on keelatud tegevuse ja kahju vahel põhjuslik seos.
Kohus puudutas ka olukorda, kus liikmesriigil puudub asjakohane regulatsioon ebaseaduslikest kokkulepetest tuleneva kahju kaitseks. Sellistel juhtudel tuleb riigil kehtestada menetlusnormid hagidele, mis võimaldaksid kahjustatud isikutel kaitsta oma õigusi kui kahju on põhjuslikus seoses ebaseadusliku kokkuleppega. Kohus viitas, et kokkulepetest kahju kannatanud isikutel peab olema õigus nõuda mitte ainult otsese varalise kahju (ladina keeles damnum emergens), vaid ka saamata jäänud tulu (ladina keeles lucrum cessans) hüvitamist ja sellest tulenevaid intresse.
Nõuded keelatud riigiabi tagasimaksmise kohta
Euroopa Komisjonil on samuti õigus teha liikmesriikidele ettekirjutusi vaba turumajanduse printsiipide rikkumise korral ning kohustada neid nõudma tagasi kasu saanud isikutelt neile antud riigiabi (artikkel 108). Näiteks kasutas komisjon seda meedet riikliku enamusosalusega lennuettevõtte Estonian Air puhul, millele väljastati laene komisjoni hinnangul konkurentsiõigust rikkudes. Tehtud otsusega kohustati Eestit nõudma välja Estonian Air’ilt väljastatud riigiabi kokku 84,9 miljoni euro ulatuses.
Vaided Euroopa Komisjoni poolt tehtud ettekirjutustele esitatakse Euroopa Kohtule. Otsuses C-232/05, Euroopa Ühenduste Komisjon versus Prantsuse Vabariik tõi välja Euroopa Kohus, et peale Euroopa Komisjonilt ettekirjutuse saamist peaks liikmesriik viivitamatult tegelema keelatud riigiabi väljanõudmisega kasu saanud isikult, kuna vastasel juhul säilib isikul turul jätkuvalt konkurentsieelis. Kui liikmesriik ei ole viinud siseriiklikku kahjude väljanõudmist reguleerivat süsteemi kooskõlla EL-s kehtivate põhimõtetega, satub ka liikmesriik viivitusse kohustuse täitmise osas, mille on määranud Euroopa Komisjon. Niisiis ei saa kasu saanud isik vaielda liikmesriigiga riigiabi tagasinõudmise osas vastavalt liikmesriigis olevale korrale, vaid peab täitma EL õigusest tulenevaid norme.
Nõuded turu kõrvalseisvate isikute poolt
Kartellikokkulepetest võivad kahju kanda ka isikud, kes ei ole näiteks kartellis osalenud ettevõtete kliendid või tarbijad ja on seega olnud turul kõrvalseisjad. Neile tekitatud kahju määratakse samade põhimõtete alusel kui nad oleksid olnud otseselt seotud konkurentsiõigust rikkunud ettevõttega.
Euroopa Kohus on leidnud, et kui kartellikokkuleppe tõttu on moonutatud vaba turgu nii, et see on muutnud ka avaliku raha kasutamist, on riigil õigus esitada kartellis osalenute vastu hagi. Näiteks on seda arutatud lahendis C-435/18 ''Otis Gesellschaft m.b.H. jt. versus Land Oberösterreich jt, kus Ülem-Austria liidumaa (saksa keeles Land Oberösterreich'') esitas ettevõtete Otis, Schindler ja Kone vastu nõude seoses varalise kahju tekitamisega. Kartellis osalenud ettevõtted paigaldasid ja hooldasid lifte ning eskalaatoreid, leppides kokku kõrgemates hindades kui tavapärases turusituatsioonis. Sellega mõjutati eluhoonete ehitussektorit, milles liidumaa väljastas tugilaene. Tugilaenude intressid olid madalamad kui muud sarnased laenud ning olid seega soodsamad. Liidumaale tekitatud kahju seisnes suuremate laenude väljastamises kui seda oleks tehtud olukorras, kus liftide ja eskalaatorite hinnad ei oleks olnud eelnevalt kokku lepitud.
Liidumaa väitis, et laenudesse investeeritud raha oleks kartellikokkuleppeta saanud välja laenata teistsuguste laenutüüpidena, millel on kõrgem intressimäär. Euroopa Kohus nõustus Ülem-Austria liidumaa seisukohaga ning tõi välja, et avalikku raha oleks saanud kasutada tugilaenude asemel tulusamatel viisidel, seega võis kartelli tõttu tekkida ka riigile (seega mitte otseselt turuosalejale) kahju, kuna kokkulepe moonutas vaba turgu üleüldiselt. Seega ei ole ainsaks riigipoolseks võimaluseks trahvida konkurentsireegleid rikkunud ettevõtteid, vaid on olemas ka seaduslik alus kahjunõude esitamiseks.
Nõuded keelatud riigiabi osas
Riigikohus on arutanud keelatud riigiabi andmist näiteks seoses Väinamere Liinid OÜ vaidlustusega parvlaevaliinidele vedaja leidmise riigihankega, kus vaide esitaja arvates võitis TS Laevad OÜ riigihanke keelatud riigiabi tõttu.
Kartellikokkulepped
Kartellikokkulepete eest on üldiselt võimalik kokkulepetes osalenuid karistada siseriiklikult, määrates neile teo eest kas trahvi või vanglakaristuse. Tallinna Ringkonnakohus on arutanud keelatud kartellikokkuleppeid näiteks viina hinna langetamise kokkuleppimimises alkoholitootja AS Liviko ning kaubanduskettide Maxima, Prisma, Rimi ja Selver vahel. Kohus mõistis süüdi kartellikokkuleppes osalemises kõik süüdistatud juriidilised isikud ning mõned nende juhtivtöötajatest, kes olid otseselt seotud kokkulepete sõlmimisega, millega järk-järgult vähendati viina hinda. Lahendis tõi kohus ka välja, et kuigi kartellis osalenud isikutel puudus otsene omavaheline suhtlus, tõendas nende süüd tähtaegade seadmine hinnamuudatusteks. Ka oli tuvastatav, et kui kõik osalejad ei olnud poodides müüdava viina hinda alandanud kokkulepitud tasemeni seatud kuupäevaks, tõstsid eelnevalt hindu langetanud poed taas viina hinna kõrgemale. Otsuses viitas kohus, et puudub alus arvata, et hinnad oleksid ühegi maksumuudatuse või majandusliku mõju tõttu ka selliselt muutunud, mistõttu oli tegu kartellikokkuleppega.
Martin Linnamägi
Martin Linnamägi (28. august 1917 Tallinn – 3. jaanuar 1994 Tallinn) oli Eesti ja Nõukogude Liidu poksija ja poksitegelane (treener, teadlane ja ajaloolane). Ta poksis aastal 1936–1953, tema treener oli Nigul Maatsoo.
Linnamägi oli raskekaalus (üle 79,4 kg) Eesti meister 1940. aastal. Ta oli kokku kaheksakordne Eesti NSV meister raskekaalus (üle 79,4 kg) aastatel 1941 ja 1945–1950 ning raskekaalus (üle 81 kg) 1951. aastal.
Linnamägi osales raskekaalus (üle 79,4 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Nemesio Lazzarile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Linnamägi sai NSV Liidu meistrivõistlustel raskekaalus (üle 79,4 kg) 2. koha (1945) ja 3. koha (1944, 1946, 1947 ja 1950) ning absoluutkaalus 3. koha (1945). Ta oli kolmekordne spordiühing Dünamo üleliiduline meister ning kuulus aastatel 1947–1951 NSV Liidu koondisse.
Linnamägi lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi 1935. aastal, Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1951. aastal ja kehakultuuriteaduskonna 1960. aastal. Kirjutas Eesti NSV ajalehtedes ja ajakirjades poksist (1950–1990). Valdas peale eesti keele veel inglise, prantsuse, saksa ja vene keelt.
Triskele
pisi|Kolmjalg Karja kirikus Kolmjalg ehk triskele on kolmest ühte punkti koonduvast jooksvast jalast moodustatud kujund.
Kolmjalg on kasutusel Bretagne'i, Sitsiilia ja Mani saare sümboolikas. Eestis on kolmjalga kujutatud Saaremaa Karja kirikus ning sõlgedel.
Kolmjalga peeti õnne, päikese ja aja kulgemise sümboliks. Päikese kolm jalga tähendanud tõusvat, keskpäevast ja loojuvat päikest. Triskelioni on kasutatud ka muinasskandinaavia peajumal Odini ning kristluses Püha Kolmainsuse sümbolina.
Saaremaa Karja kiriku kooriruumi lael kujutatud katkestatud jalaga kolmjalga peetakse ka maale kukkuva päikeseratta (Kaali meteoriidi) sümboliks.
Armeegrupp Felber
Armeegrupp Felber (saksa keeles Armeegruppe Felber) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu
Formeeriti 25. mail 1942. aastal XXXXV eriotstarbelisest korpusest Prantsusmaal. 26. augustil 1943. aastal formeeriti ümber 19. armeeks.
Allunud väeosad
22. detsember 1942.: 7. juuli 1943.:
Kos
Kos (uuskreeka keeles Κως, vanakreeka keeles Κῶς) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere kaguosas Lõuna-Sporaadides. Selle keskasula on Kos.
Kosil tegutses Hippokrates.
pisi|tühi|Kaart
Šoti käbilind
Šoti käbilind (Loxia scotica) on linnuliik vintlaste sugukonnast käbilinnu perekonnast. Elab paikselt Šotimaa männikutes.
Välimuse poolest on ta nagu männi-käbilind, kuid natuke väiksema nokaga ja alanoka tipp võib külgvaates olla nähtav. Paljusid isendeid pole siiski võimalik eristada suurenokalistest kuuse-käbilindudest. Šoti käbilinnu arvukust hinnatakse vähem kui 2000 isendile.
Augustis 2006 tunnistati šoti käbilind eraldi liigiks männi-käbilinnust erineva laulu tõttu.
Tiina Lillak
Ilse Kristiina Tiina Lillak (sündinud 15. aprillil 1961 Helsingis) on soome endine odaviskaja.
1983. aasta maailmameistrivõistlustel Helsingis võitis ta kuldmedali ja 1984. aasta olümpiamängudel Los Angeleses hõbemedali.
29. juulil 1982 püstitas ta maailmarekordi Helsingis tulemusega 72.40 ning järgmisel aastal 13. juulil Tamperes tulemusega 74.76.
Aastal 1983 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Tiina Lillak lõpetas tippspordiga tegelemise 1992. aastal. Pärast seda on ta tegutsenud massöörina.
Tiina isa Ivar on Eestis sündinud. Tema vanavanemad olid sportlased: vanaisa Verner Lillak oli motosportlane ja vanaema Ilse Lauba Eesti paremaid ujujaid 1920. aastatel.
Rakubioloogia mõisteid
''Siin on loetletud rakubioloogia ja tsütoloogia mõisteid.
Vähendatud septim
Vähendatud septim on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 4½ tooni.
Vähendatud septimi enharmooniline intervall on suur sekst. Vähendatud septim on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.
Vähendatud septimi lahendamine harmoonilises mažooris ja minooris
> 7 ehitub
Lahendamisel liiguvad mõlemad intervalli moodustavad kulgevad astmed laienevas suunas püsivaisse astmeisse: VII - I-sse ja VI - V-sse. Lahenduseks on puhas kvint.
Ithaka
Ithaka (kreeka keeles Ιθάκη) on saar Joonia saarestikus. Asub Kefalloniá saare lähedal, sellest idas. Saarel on ligikaudu 3000 elanikku. Odysseuse kodupaik.
Pretendentide turniir
pisi|150px|[[FIDE logo]] pisi|150px|[[David Bronštein, võitnud 1950. aastal esimese pretendentide turniiri]] pisi|150px|[[Vassili Smõslov, võitnud kaks pretendentide turniiri (1953, 1956)]] pisi|150px|[[Mihhail Tal, võitnud 1959. aastal 23-aastaselt pretendentide turniiri]] pisi|150px|[[Tigran Petrosjan, võitnud 1962. aastal neljanda pretendentide turniiri]] pisi|150px|[[Boriss Spasski, võitnud kaks pretendentide turniiri (1965, 1968)]] pisi|150px|[[Robert Fischer, võitnud 1971. aastal pretendentide turniiri]]
Male maailmameistrivõistluste tiitlipretendentide turniir (inglise keeles Candidates Tournament) on male maailmameistrivõistluste FIDE egiidi all peetav kvalifikatsioonivõistlus, viimane vaheetapp (aste) enne MM-tiitlimatši (erandlikult 2007. aastal enne MM-turniiri). Pretendentide turniiri võitja saab õiguse kohtuda MM-tiitlimatšis valitseva maailmameistriga (erandlikult 2007. aastal neli paremat pääsesid MM-turniirile).
Esimene pretendentide turniir leidis aset 1950. aastal Budapestis. Esimeses viies MM-tsüklis (1948–1963) korraldati pretendentide turniirid ringsüsteemis (igaüks mängib igaühega), seejärel aastatel 1965–1993 selgitati maailmameistri vastane pretendentide matšides (võisid kesta mitu aastat).
Eksmaailmameister Anatoli Karpov on ainsana võitnud pretendendi turniiri kolmel korral (1974, 1987, 1990), kuid kahel korral tegi seda privilegeeritud olukorras: 1987. aastal lülitus turniirile alles superfinaalis (võitis seal Andrei Sokolovi) ja 1988.–1990. aastate matšides lubati tal alustada turniiri veerandfinaalist.
Eesti maletajad pretendentide turniiridel
Eesti maletajaist on pretendentide turniiril või pretendentide matšides mänginud Paul Keres (1950, 1953, 1956, 1959, 1962, 1965) ja Jaan Ehlvest (1988). Mõlemad esindasid Nõukogude Liitu.
Laaksaare sadam
thumb|Laaksaare sadam Laaksaare sadam on sadam, mis asub Lämmijärve ääres Parapalu külas Räpina vallas. Laaksaare ja Piirissaare sadama vahel peab ühendust Kihnu Veeteede opereeritav parvlaev Koidula.
Aasia gripp
Viirus hakkas levima tõenäoliselt 1956. aasta algul Hiinas ja selle levik vaibus 1958. Praegu esineb seda tüve ainult laboris.
Influenza A virus subtype H2N2
Keith Haring
Keith Allen Haring (4. mai 1958 Reading, Pennsylvania – 16. veebruar 1990 New York) oli Ameerika Ühendriikide kunstnik ja sotsiaalne aktivist, kelle teosed kuulusid New Yorgi 1980. aastate tänavakultuuri.
Elu ja õpingud
Keith Haring sündis Readingis Pennsylvania osariigis. Ta kasvas üles Kutztownis ja oli huvitatud kunstist juba varakult. Ta armastas väga Walt Disney multikaid ning isa õpetas talle algelisi multika joonistamise võtteid. Tema vanemate sõnul oli Haring eriline laps. Haring kolis Pittsburghi ning aastatel 1976–1978 õppis ta graafilist disaini Ivy kunstikoolis (The Ivy School of Professional Art), mis on reklaami ja kaunite kunstide kool Pittsburghis. See kool Haringile eriti ei meeldinud, sest teda oli sinna suunanud tema kunstiõpetaja. Haring leidis, et see pole tema ala. Haring langes pärast teist semestrit koolist välja. Pittsburghis olles töötas ja õppis ta edasi ning avas oma esimese isikunäituse 1978 Kunsti ja Käsitöö Keskuses (Arts and Crafts Center). 19-aastaseks saanult teatas Haring vanematele, et on homoseksuaal. Ta kolis samal aastal New Yorki, et saada paremaks kunstnikuks, kuna pidas New Yorki saavutuste linnaks. Tähtis põhjus sinna kolimiseks oli ka Andy Warhol, kes oli Haringi suur iidol ja inspireerija. Veel inspireerisid Haringi Jean Dubuffet, Pierre Alechinsky, William Burroughs, Brion Gysin ja Robert Henry. New Yorgis avastas Haring enda jaoks grafiti võlud, mis teda inspireerima hakkasid. Ta astus New Yorgi Visuaalkunstide kooli (School of Visual Art (SVA)). SVA-s eksperimenteeris Haring esinemiskunsti, video, installatsiooni ja kollaažiga.
Avalik tähelepanu
Haring saavutas oma esimese publiku tähelepanu oma söejoonistustega, mida ta tegi New Yorgi metroojaamadesse. Seda tegevust on filminud fotograaf Tseng Kwong Chi. Sel ajal sai ka kuulsaks tema „kiirgav beebi“ („The Radiant Baby“), mis muutus kohe teda sümboliseerivaks kujundiks. Aastatel 1980–1989 saavutas Haring ülemaailmse kuulsuse. Ta osales paljudel grupi- ja isikunäitustel. 1980. aastate alguses korraldas ta näitusi Club 57-s. Tema esimene isikunäitus New Yorgis oli „Westbeth Painters Space“ aastal 1981. Haring osales Times Square'i näitusel, kus ta joonistas esimest korda loomi ja portreid. 1981. aastal tegi ta oma esimesed teosed söega mustale paberile ja maalis plastile, metallile ja muudele leitud objektidele.
Haring osales 1981. aastal New Yorgi „Wave'i“ väljapanekul ja sai oma esimese eksklusiivse näituse Tony Shafrazi galeriis. Samal aastal võttis Haring osa ka Dokumenta 7. Kasselis Saksamaal. Ta võttis osa Whitney biennaalist 1983. aastal ja osales ka São Paulo biennaalil. 1986. aasta aprillis avati SoHos Haringi kunstipood Pop Shop, kus müüakse T-särke, mänguasju, postreid, märke ja magneteid, mis kõik sisaldavad tema joonistusi. Haringi pood oli loodud selleks, et tema kunst inimesteni jõuaks ja neid muudaks, mitte kasu saamiseks ja raha kasvatamiseks. Terve poe interjöör on tema enda disainitud must-valge seinamaalinguga. Haringi teosed olid mõeldud suuremalt jaolt heategevuseks, haiglatele, lasteaedadele ja lastekodudele. Praeguseks väga kuulus seinamaal "Crack is Wack" aastast 1986 on muutunud tähiseks New Yorgi FDR Drive’is.
Kuulsad tuttavad
New Yorgis tutvus ning sõbrunes Haring praeguseks tuntud kunstnike Kenny Scharfi ja Jean-Michel Basquiat’ga, samas ka muusikute, esinemiskunstnike ja grafitikunstnikega, kes on kunstimaailmas tuntud.
Haring tutvus Andy Warholiga, kes oli mitme Haringi teose, sealhulgas ka „Andy Mouse'i“ teemaks. Nad said Andyga väga headeks sõpradeks ja veetsid koos peaaegu kõik päevad. See oli Haringi üks tähelepanuväärsemaid sõprussuhteid, kuna ta austas Andyt väga tema teoste pärast ja Andy oli Haringile isa eest. Nii kutsutigi Andyt Haringi seltskonnas „issiks“.
Haring sai väga lähedaseks sõbraks ka Madonnaga, kes tol ajal polnud veel kuulus. Nimelt oli Haring see, kes lasi Madonnal esineda ühes klubis, ja kõik küsisid: „Kes see tüdruk on?!“, mille peale Haring vastas: „Pange tähele – see tüdruk on kunagi kõige kuulsam inimene maailmas!“
Rahvusvaheline kunst
1984. aastal maalis Haring seinamaale Melbourne’is (näiteks 1984. aasta „Detail-Mural“ Collingwood College’is Victorias, mis on määratud lammutamisele), Sydneys, Rio de Janeiros, Pariisi moodsa kunsti muuseumis, Tokyos, Minneapolises ja Manhattanil. 1985. aastal alustas Haring maalimist lõuendile. Samal ajal avas moodsa kunsti muuseum Bordeaux’s tema teostega näituse ja ta võttis osa Pariisi biennaalist. Haringut näidati MTV-s 1985. aasta novembris, kui ta maalis võtteplatsi samal ajal, kui eetrisse lasti „Guest VJ“ saade, mida juhtis Haringi sõber, klahvpillimängija Nick Rhodes Duran Duranist. 1986 maalis Haring seinamaali 900 lapse abiga Vabadussamba 100. aastapäeva auks. Aastal 1986 maalis Haring ka seinamaale Amsterdamis, Pariisis, Pheonixis ja Berliinis Berliini müürile Checkpoint Charlies. Ta maalis ka Grace Jonesi keha tema muusikavideos „I’m Not Perfect“. 1987. aastal olid tal näitused muuhulgas Helsingis ja Antwerpenis. 1989. aasta juunis maalis Haring oma viimase avaliku teose „Tuttomondo“ Pisas Sant’ Antonio kiriku tagamüürile.
Surm ja pärast surma
Haring suri 1990. aastal AIDS-i. HIV oli tal diagnoositud kaks aastat varem. Keith Haringi ärasaatmine toimus 4. mail 1990 St. Johni katedraalis, tseremoonial osales üle tuhande inimese.
Keith Haring Foundation, mis asutati 1989, on Haringi lasteorganisatsioon, mis aitab aidsihaigeid noori ja teeb aidsiteemalist teavitustööd. Detsembris 2007 leiti New Yorgist American Textile'i hoone ümbrusest töö, mis sisaldas Haringi asju aastast 1979. 4. mai 2008 oleks olnud Haringi 50. sünnipäev. 2008. aasta juunis toimus tagasivaatenäitus Haringi teostest Terrassas Hispaanias, mis sisaldas 200 tema teost (Sigrid Weckeni kollektsioonist). Pärast Haringi surma aastal 1990 pühendas Madonna oma New Yorgi peatuse "Blond Ambitioni" turneel Haringile. Teda nähti palvetamas Haringi eest enne sõud filmis „Truth or Dare“. Aastaid hiljem turneel "Sticky & Sweet" laulis ta oma hitti „Into The Groove“, mille sõu esitluse ajal „vana kooli“ osas näidati Haringi kunsti ja kujundeid lava suurtel ekraanidel.
Sergei Pareiko
Sergei Pareiko (sündinud 31. jaanuaril 1977) on Eesti jalgpallikoondise endine jalgpallur (väravavaht).
2016. aasta veebruarist kuni 2021. aastal juuli lõpuni oli FC Levadia spordidirektor.
Klubikarjäär
Sergei Pareiko on mänginud FC Tallinna Sadamas ja Maardu Levadias (praegu FC Levadia Tallinn). 2001. aastal siirdus ta Venemaale, sõlmides lepingu Volgogradi Rotoriga. Pärast Rotori madalamasse liigasse langemist läks Pareiko Tomski Tomi. 2015. aastal mängis ta FC Levadias.
Stylianós Venetídis
Stylianós Venetídis (ka Stélios Venetídis; sündinud 19. novembril 1976) on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004).
Sergei Pareiko
Tomski Tom
Vahepeal oma koduklubis pingile langenud puurivaht sai tänu Tomski Tomi esiväravavahi vigastusele Venemaa karikasarja veerandfinaalis Peterburi Zeniti vastu mängu, kus paistis silma penaltisarjas ning aitas Tomi 4:3 võidule. Poolfinaali vastaseks on teine suurklubi Moskva CSKA.
Stylianós Venetídis
Kreeka rahvuskoondises mängis ta 2004. aastani. Debüüt koondises oli 20. augustil 1999.
Sergei Pareiko
Tomski Tom
Hooajal 2009 valiti Pareiko meeskonna kapteniks. See tõi muu hulgas kaasa kohustuse aidata majandusraskustesse sattunud klubi, kes võlgnes mängijatele ja klubi töötajatele peaaegu 200 miljonit rubla. Tom pöördus abipalvega president Dmitri Medvedev ja peaminister Vladimir Putini poole. Kremlis toimunud kohtumisel osales ka Pareiko, kes pandi istuma Putini paremale käele. Klubi soostusid toetama seitse nafta- ja energeetikafirmat.
Stylianós Venetídis
Isiklikku
Stylianós Venetídis on 176 cm pikk ja kaalub 68 kg.
Sergei Pareiko
Tomski Tom
Novembris 2010 hakati spekuleerima, et Pareiko vastu tunneb huvi Glasgow' Celtic.
Detsembris 2010 lõppes Pareikol Tomski Tomiga leping, mida ta pikendada ei soovinud, ning ta lahkus 25. detsembril.
Krakówi Wisła
2011. aasta kevadel krooniti Pareiko Poola meistriks.
Koondisekarjäär
Pareiko on Eesti koondises pidanud 65 kohtumist. Ta debüteeris koondises 1996. aastal valikmängus Valgevene vastu, kui ta asendas vigastada saanud esiväravavahti Mart Poomi. Tüli tõttu Eesti jalgpallijuhtidega on Pareiko edasine teenistusleht kujunenud heitlikuks. Järgmised koondisemängud olid 2002. aastal sõpruskohtumine Kasahstaniga ja 2003. aastal Ecuadoriga. Sama aasta Balti turniiril Leedult saadud 1:5 kaotus puhus tüli uuesti lõkkele.
Pääses uuesti koondisse 18. oktoobril 2007 Tallinnas toimunud Eesti-Montenegro sõprusmatšis vahetades teiseks poolajaks välja Mihkel Aksalu. Kevadel 2009 esindas Eestit mõlemas valikkohtumises Armeeniaga. Pärast seda on ta olnud koondise esinumber.
30. septembril 2015 teatas koondise peatreener Magnus Pehrsson, et ei kutsunud Pareikot koondisse valikmängudeks Šveitsi ja Inglismaa vastu. Samal päeval teatas Pareiko, et lõpetab oma karjääri hooaja lõppedes. 17. novembril 2015 pidas ta oma viimase kohtumise Eesti jalgpallikoondise väravas kohtumises Saint Kittsi ja Nevise koondise vastu.
JuMZ-T1
JuMZ-T1 on Ukraina liigendtrollibussimudel, mida 1992–1998 valmistati firma ''Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М.Макарова'' tehastes Dnipropetrovskis ja Pavlogradis. Firma venekeelne nimetus on ''Южный машиностроительный завод имени А. М. Макарова (Южмаш'') ja sellest tuleneb ka tüübitähistus ЮМЗ-Т1.
Kirjeldus
JuMZ võttis edasi arendada juba toodetava mudeli Kiev-11. Tehasel õnnestus kõrvaldada mitmed selle puudused. Nii sõitsid 15. jaanuaril 1992 katsetamiseks Dnipropetrovski tänavatele esimesed trollibussid JuMZ-T1. Nende üks eeliseid on see, et elektriseadmed (kiirendustakistid ja servomootor) asuvad katusel, mis lihtsustab neile ligipääsu. Paraku on mudelil ka märkimisväärsed puudused – see tarbib palju elektrit, sellel on halb küttesüsteem jne. Trollibussil JuMZ-T1 on kaks veosilda ja veomootorit, mistõttu see võib ületada ka 12% tõusu.
Kasutamine
Aastatel 1992–1998 said trollibusse JuMZ-T1 Altševsk, Bahmut, Bila Tserkva, Chişinău, Dnipro, Donetsk, Gorlivka, Harkiv, Herson, Hmelnõtskõi, Ivano-Frankivsk, Kiiev, Kramatorsk, Krementšuk, Krõvõi Rig, Luhansk, Lutsk, Makijivka, Mariupol, Minsk, Odessa, Orenburg, Poltava, Rivne, Sevastopol, Sjevjerodonetsk, Simferopol, Slovjansk, Sumõ, Toretsk, Zaporižžja, Žõtomõr, Ternopil, Tšernigiv, Tšernivtsi, Vinnõtsja ja Tallinn. Tänaseks on suur osa neist juba maha kantud. Paljudel trollidel on eemaldatud tagumine sektsioon, millega need on muudetud põhimõtteliselt mudeliks JuMZ-T2.
JuMZ-T1 Tallinnas
Tallinn sai 1994. aastal ühe trolli JuMZ-T1 (nr 425), mis ei osutunud töökindlaks ja kanti maha 2001. aastal.
Kopsuemfüseem
thumb|Emfüseemse kopsukoe proov mikroskoobi all
Kopsuemfüseem ehk kopsupuhitus (ladina keeles emphysema pulmonum) on kopsu õhuruumi suurenemine, mida põhjustab kopsualveoolide vaheseinte hävimine. Kopsuemfüseem on peamiselt mõne teise haiguse (näiteks astma, krooniline bronhiit) tagajärjel tekkiv seisund. Laienenud ja osaliselt hävinud alveoolides on gaasivahetus häirunud. Emfüseem on krooniline haigus.
Eristatakse patoanatoomilisi ja kliinilisi emfüseemi vorme.
Patoanatoomilised vormid
Eristatakse järgmisi kopsuemfüseemi patoanatoomilisi vorme:thumb|border|right|210x127px|Tsentroatsinaarne emfüseem
Kliinilised vormid
Eristatakse järgmisi kopsuemfüseemi kliinilisi vorme: