cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vaatleja (õigusteadus)
Aktiivsed valimiste vaatlejad
Euroopa Nõukogu on üks aktiivsemaid valimiste jälgijaid. Alates 1990. aastast on jälgitud üle 50 valimisprotsessi. Teiseks aktiivseks valimiste jälgijaks on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE). Tema vaatlejate volitused hõlmavad selliseid teemasid nagu relvastuskontroll, inimõiguste edendamine, ajakirjandusvabadus ja eriti õiglased valimised. Selles organisatsioonis, millele pandi alus 1975. aastal Soomes Helsingis toimunud Euroopa julgeoleku ja koostöö konverentsil (CSCE), töötab nüüdisajal ligi 3500 inimest. OSCE abistab oma kohalesaadetavate vaatlejate kaudu riike valimiste ettevalmistamisel, valimiste ajal ja pärast valimisi ning jälgib ka valimiste protsessi õiguspärasust.
Audioloogia
Audioloogia on teadus, mis uurib elusolendite, eeskätt inimese kuulmise ja tasakaaluprobleeme ja püüab leida neile lahendusi.
Termin "audioloogia" on tuletatud ladinakeelsest sõnast audire (kuulma) ja kreekakeelsest sõnast λογία (-loogia) 1940. aastatel.
Audiomeetria
Audioloogiliste uuringute põhiliseks, kuid mitte ainsaks meetodiks on audiomeetria. Audiomeetria põhiline töövahend on audiomeeter – kuulmisteravuse mõõtur, elektroakustiline aparaat inimese kuulmisteravuse määramiseks. Audiogrammid on põhilised kuulmislanguse diagnoosi koostamise vahendid, mille abil saadakse teada kas tegemist on kuulmislangusega või mitte, kas kuulmislangus on madalates, keskmistes või kõrgetes sagedustes, kui tugev on kuulmislangus (kerge, mõõdukas, tugev, sügav) ja millises kõrva osas (välis-, kesk- või sisekõrv) probleem on. Kui kahtlustatakse kuulmisnärvi või tsentraalse närvisüsteemi patoloogiat, on vaja täiendavaid uuringuid. Lisaks kasutatakse tümpanomeetriat ja stapesrefleksi uuringut (keskkõrva seisundi mõõtmiseks) ning erinevaid teisi kuulmist (nt ABR, OAE) ja tasakaalu (nt VNG, vHIT, VEMP) uurivaid meetodeid.
Audioloogia kui iseseisev eriala on väga noor. Vajadus kuulmisspetsialistide jaoks pärast II maailmasõda aitas kaasa audioloogia loomisele, kuid 1940. ja 1950. aastatel tegelesid audioloogid peamiselt vaid teaduse ja diagnostikaga (kuulmisuuringute tegemisega). Näiteks USAs müüsid sageli kuulmisaparaate edasimüüjad ja erafirmade töötajad, kel polnud meditsiiniharidust. Audioloog, kes sobitas ja programmeeris kuuldeaparaate, arvati audioloogia seltsidest välja. Sellist käitumist pidas ASHA (American Speech–Language–Hearing Association) ebaeetiliseks.
Eestis tegutseb ka Eesti Audioloogia Selts, mis proovib arendada audioloogiat ja seda Eestis kaasajastada.
Audioloog
Audioloogid programmeerivad ka kuuldeaparaate, spetsialiseerunud audioloogid pakuvad rehabilitatsiooni sisekõrvaimplantaatide, luukuulmisimplantaatide ja ajutüveimplantaatidega inimestele.
Apple Store
pisi|263x263px|Apple Store [[Sydneys Austraalias]] Apple Store on Apple Inc-i omanduses ja halduses olevad jaekaupluste kett. Kauplused müüvad Maci personaalarvuteid, iPhone nutitelefone, iPad tahvelarvuteid, iPod kaasaskantavad meediapleiereid, Apple Watch nutikellu, Apple TV digitaalsed meediapleierid, tarkvara ja valivad kolmanda osapoole tooteid.
Jakov Šketan
pisi|Jakov Šketani büst Joškar-Olas Jakov Šketan (Яков Павлович Шкетан, kodanikunimi Jakov Maiorov, Яков Павлович Майоров; 29. oktoober (vkj. 17. oktoober) 1898 Staroje Kreštšeno küla, Jernuri vald, Jaranski maakond, Vjatka kubermang – 16. mai 1937 Oršanka, Mari ANSV) oli mari kirjanik, ajakirjanik ja ühiskonnategelane.
Jakov Šketan oli pärit talupoja perekonnast. 1917. aastal ta mobiliseeriti, osales Esimeses maailmasõjas. Alates 1918. aastast töötas Nõukogude asutustes, oli Nõukogude võimu pooldaja. 1920. aastal oli ta Jaranski maakonna rahvuste osakonna juhataja. Alates 1921. aastast oli ta Krasnokokšaiskis maaosakonna töötaja, ajalehe Joškar Ketše kirjanduslik kaastööline ja toimetaja. Ta oli ka satiiriajakirja Arslan den Kesten üks asutajaid. Samuti oli ta Mari Riikliku Teatri näitleja, dramaturg ja lavastaja. 1929. aastal pöördus tagasi Oršanski rajooni, kes oli üks kolhoosi organisaatoreid. Hiljem töötas kolhoosis revisjonikomisjoni esimehena.
1933. aastal ilmunud romaanis "Erenger" kujutas ta 1920. aastate mari külaelu ja sotsialistlikke ümberkorraldusi.
Eesti keeles on 2012. aastal ilmunud kogumikus "Vana maja monoloog : valik mari proosat : 26 lugu 23-lt autorilt aastatest 1927-2010" avaldatud Šketani jutustus "Koman melna".
Adairi maakond
Adairi maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis.
Sedentaria
Sedentaria on hulkharjasusside alamklass.
Alamklassi kuuluvad liigid on paigushulkharjasussid (sessiilsed organismid), kellel puuduvad liikumiselundid (jäsendid), nad elavad sageli merepõhjas neid kaitsva pika toru sees ja on üldiselt varustatud filtreerimisorganitega (biofiltraatorid).
Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulub alamklassi kaks infraklassi ja üks sugukond :
Fülogeneetiline süstemaatika
Fülogeneesi põhjal on Sedentaria hulkharjasusside klaad, millesse kuuluvad muuhulgas näiteks eraldi klassina hästituntud vööussid. Koos klaad Errantia’ga moodustab Sedentaria Pleistoannelida klaadi.
Valgusreaktsioonid
Valgusreaktsioonid on fotosünteesi esimene reaktsioonide jada, kus toimub valgusenergia neeldumine ja muutumine keemiliseks energiaks. Valgusstaadiumi reaktsioonid toimuvad kloroplasti sees oleval membraansüsteemil, mida kutsutakse tülakoidiks. Valgusreaktsioonide lõppsaadused on kõrge energeetilise väärtusega ATP ja NADPH, mida kasutatakse fotosünteesi pimereaktsioonides suhkrute moodustamiseks. Valgusreaktsiooni oluline vahesaadus on hapnik, mis vabaneb atmosfääri.
Valgus neelatakse tülakoidi rakumembraanil paiknevates fotosüsteem II ja fotosüsteem I pigmendi-valgu kompleksides. Elektronid liiguvad saadud energia toimel läbi rea komponentide, mis käituvad redoksreaktsioonides kui elektronide doonorid ja aktseptorid. Selles reas on viimane elektronaktseptor NADP+, mis redutseeritakse NADPH-ks kahe elektroni toimel. Elektrontranspordi käigus pumbatakse prootoneid väljastpoolt, stroomast, tülakoidi sisse – luumenisse. See lisandub vee lagunemisel tekkinud prootonitele ja tulemuseks on tülakoidi membraanil prootongradient, mille energiat kasutab ATP süntaas ära ATP sünteesiks. Luumenis tekkinud hapniku molekulid liiguvad läbi membraani väljapoole, stroomasse ja uued vee molekulid luumenisse. See aine liikumine toimub läbi poolläbilaskva membraani osmoosi tõttu, ega nõua lisaenergiat. Üldkujul on fotosünteesi valgusreaktsioonide võrrand järgmine:
Poeke
Poeke on hollandikeelne küla Belgias piirkonnas Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas.
Valgusreaktsioonid
Fotosüsteem II ja vee lagundamine (oksüdatsioon)
Fotosünteetiline elektrontransport algab, kui ergastus saabub PSII tsentripigmendile P680, mis kiiresti foto-oksüdeerub, andes oma elektroni primaarsele elektronaktseptorile. PS II on esmaseks elektron aktseptoriks on feofütiin, mis omakorda annab elektroni edasi valguga seotud plastokinoonile QA. Sellelt kantakse elektron kiiresti üle sekundaarsele aktseptorile QB, mis samuti on plastokinoon, kuid redutseerudes vabaneb see PSII küljest. Kinooni QB molekuli redutseeruv/oksüdeeruv osa on sümmeetriline benseeni ring. Molekul on stabiilne, olles kahelt poolt oksüdeeritud (kinoon) või redutseeritud (kinool). Seega on kinooni molekul kahe elektroni kandja. Peale vabanemist PSII-lt difundeerub hüdrofoobne plastokinool lipiidses membraanis, kuni seostub tsütokroomi b6f kompleksi reaktsioonisaidil. Seal kannab plastokinool oma elektronid üle tsütokroomide b6 ja f koosseisus olevatele raua aatomitele.
Poeke
Poeke (1139. aastal nimetatud kui Poca, keldi keeles "ilus, kaunis") oli kuni 1977. aastani omaette vald ning on alates 1977. aastast Aalteri osavald.
Külast põhjas voolab Poekebeeki jõeke.
Valgusreaktsioonid
Fotosüsteem II ja vee lagundamine (oksüdatsioon)
Foto-oksüdeerunud doonorpigment P680+ saab asenduselektroni veelt, mis lagundatakse vett oksüdeeriva kompleksi (Water-Oxidizing Complex, WOC) abil. WOC on iga PSII üks subühikuid, mis asub tülakoidi membraani luumenipoolsel küljel. Toimuva keemilise reaktsiooni üldvalem on järgmine: 2H2O → O2 + 4H+ + 4e-. Kahelt vee molekulilt eemaldatakse kokku 4 elektroni, mille tagajärjel tekib hapniku molekul ja luumenisse eraldub 4 H+ iooni ehk prootonit. Vee lagundamise reaktsiooni põhiprobleemiks on kahe molekuli oksüdeerimine ühe korraga, nii et tekiks otsekohe O2 ilma mitmesuguste aktiivsete vaheühendite staadiumeid läbimata. Kuna footonid kannavad elektrone ühekaupa, siis on WOC koosseisus nelja mangaani aatomit sisaldav kompleks, mis täidab positiivse laengu akumulaatori rolli. Igale P680 ergastusele järgneb ühe elektroni eemaldamine sellest 4Mn0xCa kompleksist, kuni akumuleerub 4 positiivset elektroni vakantsi. Seejärel redutseerub kogu kompleks ühekorraga, oksüdeerides kaks vee molekuli ja vabastades O2. Selline mehhanism on taimedele väga oluline, sest hapniku ioonvormid on keemiliselt aktiivsed, seega taimedele kahjulikud. Vee lagundamise mehhanismi detailid on veel lõpuni lahendamata.
Tsütokroomi b6f kompleks
Tsütokroomi b6f kompleks (Cyt b6f) on suur, mitmest subühikust kokku pandud valgukompleks, mis koosneb kahest b-tüüpi heemist ja ühest c-tüüpi heemist (tsütokroom f). Cyt b6f ülesanne on katalüüsida elektronide liikumist plastokinoolilt plastotsüaniinile. Reaktsioon on analoogne reaktsiooniga, mida katalüüsib kompleks III (tsütokroom bc1) mitokondriaalses elektronitranspordiahelas. Samaaegselt elektronide liikumisega läbi Cyt b6f kompleksi transporditakse H+ ioone stroomast luumensisse. Q-tsüklis toimub iga elektroniga paardunud kahe H+ kandumine stroomast luumenisse. Seega on elektronide transport läbi Cyt b6f kompleksi vastutav prootongradiendi tekkimise eest, mis omakorda aktiveerib ATP sünteesi. Tsütokroomi kompleksilt (konkreetselt tsütokroomilt f) kanduvad elektronid edasi plastotsüaniinile. Viimane on väike, hügroskoopne vaske sisaldav valk, mis on võimeline difundeeruma tülakoidi luumenis.
Ferredoksiin
Ferredoksiinid on vees lahustuvad väikese molekulmassiga valgud, mis sisaldavad mitteheemset rauda. Redoksreaktsioonides on elektroni ülekanne seotud mitteheemse rauaga (Fe 2+ ↔ Fe 3+). Elektronide ülekannet redutseeritud ferredoksiinilt NADP-le katalüüsib flavoproteiinne ensüüm, ferredoksiini:NADP oksüdoreduktaas.
Fotofosforüleerimine
Fotofosforüleerimine on valguse tingitud ATP moodustumine kloroplastides. ATP on kloroplastides lisaks süsihappegaasi redutseerimisele vajalik veel erinevate metaboolsete sünteeside jaoks, nagu seda on stroomas toimuv tärklise ja valkude süntees ning proteiinide ja metaboliitide transport kloroplasti ja tsütoplasma vahel. ATP sünteesiks on vajalik prootoni kontsentratsiooni gradient tülakoidi membraani erinevate poolte vahel. Luumenisse koguneb fotosünteesi valgusreaktsioonide tõttu prootoneid rohkem kui stroomasse. Prootonite kogunemise luumenisse tagavad kaks põhilist mehhanismi. Esimene on vee fotooksüdatsioon, mille tulemusena vabanevad luumenisse iga oksüdeeritud vee molekuli kohta kaks prootonit. Teine mehhanism on tsütokroomil b6f plastokinooli oksüdeerimisega paardunud prootonite pump, Q-tsükkel. Tekkinud prootongradiendi energia kasutab ära ATP süntaas.
Fotosünteesi komponentide paigutus
Kloroplastisiseses tülakoidide süsteemis eristuvad kaks osa. Nn graana membraanid on tihedalt pakitud ja moodustavad üksteise peale laotud müntides tornisarnase struktuuri. Graana tülakoidide membraani pinda nimetatakse ka lamellideks. Nende tornide vahel on "mündid" ühendatud stroomale avatud tülakoididega. Kuna fotosünteetiline elektrontransport ja fotofosforüleerimine toimuvad tülakoidi membraanil, siis nendeks protsessideks vajalike komponentide paigutus peab olema vastavuses vajadusega molekulide ülekandeks strooma ja membraani pinna vahel. Fotosüsteem II paikneb tihedasti peamiselt graana membraanil (lamellil). Fotosüsteem I ja ATP süntaas seevastu asetsevad peamiselt stroomale avatud membraanidel, aga ka graana lamellide stroomale avatud külgmises osas. Tsütokroomi b6f on leitud mõlemat liiki membraanides. Selleks, et elektronid jõuaks PSII-lt PSI-le, on vajalikud mobiilsed (difundeeruvad) elektronikandjad, milleks ongi plastokinoon ja plastotsüaniin. Kindlat põhjust tihedalt pakitud graana moodustumiseks ei ole teada. Nt mitokondris tihedasti pakitud graanalaadset struktuuri ei esine, vaid kõik elektronikandjad paiknevad enam-vähem ühtlaselt. Uuemad andmed viitavad siiski ATP süntaasi eelistatud paiknemisele krista membraani järsult pöörduvatel voltidel.
Tsükliline elektrontransport
Tsüklilise elektrontranspordi hüpoteesi esitas Daniel Israel Arnon. Ta kirjeldas tsüklilist elektrontransporti kui protsessi, mille puhul PSI võib transportida elektrone kinnises tsüklis PSII-st sõltumatult. Sel juhul kannab ferredoksiin elektroni NADP+ asemel tagasi plastokinoonile hüpoteetilise ferredoksiin-plastokinoon reduktaasi kaudu. Seejärel naaseb elektron P700+-le, läbides uuesti Cyt b6f ja plastotsüaniini. Elektrontransport läbi Cyt b6f oleks siis paardunud H+ transpordiga, millega kaasneks ka H+ transport nagu lineaarsegi elektrontranspordi korral. Tekkivat prootonite gradienti saaks ära kasutada ADP tsükliliseks fotofosforüülimiseks sõltumatult lineaarsest elektronide voost H2O → NADP+. Kuigi tsükliliseks fotofosforüülimiseks vajalikku ensüümi – ferreoksiin-NADP+ reduktaasi – ei ole siiani leitud, püsib tsüklilise fosforüülimise hüpotees päevakorral selle funktsionaalse vajaduse tõttu. Lineaarsel elektrontranspordil tekib ATP ja NADPH kindlas proportsioonis (3ATP/ 4e- = 3ATP/2NADPH kohta) ning täpselt sellises proportsioonis kasutatakse nad ära süsihappegaasi redutseerimisel. Kuid kloroplastis on veel protsesse, mis vajavad ATP-d. Arvatakse, et tsükliline elektrontransport ongi selle lisa-ATP allikas. Sedasama otstarvet täidaks aga osa elektronide (kas Fd või NADPH) kasutamine alternatiivseteks taandusprotsessideks, nagu seda on nitraadi (NO3-) või molekulaarse õhuhapniku O2 taandamine. Üsna kiire tsükliine elektrontransport on lehtedes tõepoolest mõõdetud, kuid mitte paardunult prootonite transpordiga, vaid olukorras, kus taimele langeb liiga palju valgust. Selle hüpoteesi kohaselt on tsükliline elektrontransport vajalik fotosünteesi molekulaarse aparaadi kaitseks PSI väga madala redokspotentsiaaliga aktseptorpoolel tekkida võivate aktiivsete hapniku radikaalide eest.
Vinni külanõukogu
Vinni külanõukogu (enne 1982 Viru-Jaagupi külanõukogu ) oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Küti vallas. Külanõukogu pindala oli 426 km² (1977).
Nevill Mott
pisi|Nevill Mott (1952). Nevill Francis Mott (30. september 1905 Leeds – 8. august 1996 Milton Keynes) oli inglise füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
1977. aastal sai ta koos Philip Warren Andersoni ja John Hasbrouck van Vleckiga Nobeli füüsikaauhinna teoreetiliste uuringute eest magnetiliste ja korrastamata süsteemide elektronstruktuuri vallas.
Indoneesia jalgpallikoondis
Indoneesia jalgpallikoondis on Indoneesia esindusmeeskond, mis esindab Indoneesia rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Andersoni maakond
Andersoni maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis.
Norbert Növényi
Norbert Növényi (sündinud 15. mail 1957) on endine Ungari maadleja.
Ta võitis Kreeka-Rooma maadluses 1980. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali. Finaalis võitis ta tugevat Nõukogude Liidu maadlejat Igor Kanõginit, kelle lemmikvõtteks oli nupuvõte. Väidetavalt oli Növényi selle võtte kaitset harjutanud enne Moskva olümpiamänge nii kõvasti, et puus oli verine.
1987. aastal võitis kikkpoksi maailmameistrivõistlused kaalukategoorias üle 91 kg.
1992. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta Kreeka-Rooma maadluses seitsmenda koha.
Ta on seitsmekordne Ungari meister Kreeka-Rooma maadluses.
Apple Card
pisi|301x301px|Apple Cardi logo Apple Card on Apple Inc. poolt välja töötatud krediitkaart, mis on mõeldud peamiselt kasutamiseks koos Apple Pay'ga Apple'i seadmetes, nagu iPhone või Apple Watch. See tuleb saadavale Ameerika Ühendriikides 2019. aasta suvel.
Apple Card kuulutati välja Apple Special Eventil 25. märtsil 2019, kus keskenduti Apple'i uutele teenustele.
Apple alustab koostööd Goldman Sachsiga, et pakkuda väljaandva panga ja Mastercardi toetus, et pakkuda Apple Cardile ülemaailmset maksevõrku.
Linda Liukas
pisi|Linda Liukas, 2017 Linda Liukas (sündinud 1986) on Soome arvutiprogrammeerija, lastekirjanik ja illustraator.
Ivika Sillar
Ivika-Doris Sillar (31. mai 1934 Tallinn – 6. juuli 2020) oli eesti teatriteadlane ja ‑pedagoog.
Linda Liukas
Saavutused
2009. aastal õppis Liukas iseseisvalt selgeks Ruby programmeerimiskeele.
2009. aastal asutas koos Karri Saarineniga programmeerimistöötubade võrgustiku Rails Girls.
Parasvöötme rohtlad
pisi|Parasvöötme rohtlad (on märgitud kollasega) Parasvöötme rohtla on rohtlavööndi osa, mis hõlmab parasvöötmes paiknevaid rohtlaid. Need on suured avarad alad, kus sademete hulk on aurumisega võrdne. Sademeid on seal kõrbete jaoks liiga palju ja metsade tekkeks liiga vähe. Peamiselt kasvavad seal rohttaimed.
Ivika Sillar
Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1958. aastal Moskvas GITISe teatriteaduse erialal.
Linda Liukas
Saavutused
2016. aasta septembris ilmus raamatu "Hello, Ruby!" eestikeelne tõlge Tallinnas.
Tunnustus
2013. aastal nimetas Euroopa Komisjon Liukase Soome digitaalvaldkonna meistriks.
Parasvöötme rohtlad
Rohttaimed ajavad juurevõsusid ja taluvad pidevat karjatamist. Rohtlad on väga viljakad - seal elab palju suuri rohusööjaid (saiga, ameerika piison, suur-sipelgaõgija jne). Rohtlates on end raske varjata. Väiksemad loomad (nt mustjalg-tuhkur) kaevavad mustmulda käike. Suuremad loomad liiguvad karjades.
Ivika Sillar
Oli 1958–1965 Eesti Televisiooni kirjandus‑ ja kunstisaadete toimetaja, 1965–2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli juhataja abi, 1965–1973 ühtlasi teatriajaloo õppejõud. Ta on kirjutanud aastast 1958 teatrialaseid raamatuid ja artikleid, esialgu portreeartikleid, hiljem ka retsensioone ja probleemartikleid.
Parasvöötme rohtlad
Paiknemine
pisi|Rohtlaid üle maailma Rohtlad paiknevad parasvöötme soojemas osas. Naabervöönditeks on poolkõrbed ja lehtmetsad. Rohtlad ei moodusta maakera ümber pidevat vööndit. Põhja-Ameerika rohtlad ehk preeriad paiknevad Kaljumäestiku eelse vööndina. Suurim ühtne rohtla jääb Euraasiasse, täpsemalt kulgeb see Ukrainast üle Venemaa Hiinani välja. Seal nimetatakse seda stepiks. Kohati on rohtlaid ka Ees-Aasias ja Ungaris, kus neid Doonau äärseid rohtlaid nimetatakse pustadeks.
Ivika Sillar
Ta oli alates 1960. aastast Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse ja Eesti Teatriliidu liige.
Parasvöötme rohtlad
Kliima
pisi|Mongoolia stepp Rohtlate kliima on mandriline. Talv on külm ja suvi palav. Seega on õhutemperatuuride amplituud suur. Pika sooja suve ja sademete vähesuse tõttu tekib rohtlates tihti niiskusepuudus, mis suve lõpul võib muutuda põuaks.
Veestik
pisi|Jõgi stepis
Ivika Sillar
Isiklikku
Ta oli abielus teatri- ja filmikriitik Valdeko Tobroga.
Parasvöötme rohtlad
Jõed
Jõed on rohtlates väga veevaesed, põhjavesi asub sügaval. Enamuse aastast on jõed kuivad, ent tulvavee tekkides on veetase kõrge. Kui puud üldse kunagi rohtlas kasvavad, siis teevad nad seda jõgede/järvede ääres. Suurimad jõed on Missouri, Irtõš ja Colorado.
Peamiseks mullatüübiks on mustmuld, mis on maailmas kõige viljakam muld.
Elustik
Parasvöötme rohtlate elustik on suhteliselt kesine, suuremalt jaolt koosneb see rohttaimedest ja rohusööjatest. Vähem esindatud on kiskjad, närilised, vähe on ka linde, kahepaikseid ja roomajaid. Puid leidub vaid jõgede ja järvede ääres ning küngaste ülemosas.
Parasvöötme rohtlate loomastik koosneb peamiselt rohusööjatest. Sealsed kõrrelised on toiduks paljudele imetajatele, nagu näiteks ameerika piison, saiga ja prževalski hobune.
Sealsed kiskjad on aga väikesed. Parasvöötme rohtlates elavad näiteks marmortõhk, mustjalg-tuhkur, koiott ja lakkhunt. Närilistest on üks omanäolisemaid rohtlahaukur. Lindudest võib rohtlates näha maailma raskeimat lendavat lindu suurtrappi. Veel leidub seal tuttlõokesi jt.
Bentoni maakond
Bentoni maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis.
Voldemar Palm
Voldemar Hiob Palm (21. august 1905 Iisaku vald, Virumaa – 6. juuni 1992 Lidingö vald, Rootsi) oli eesti majandusteadlane.
Ta õppis aastail 1929–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusosakonnas ja 1935 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia liige.
1932–1939 oli ta ASi Kauba Pank ametnik ja prokurist Tartus, 1937. aastal valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks, 1939–1944 oli ASi Eesti Kunstsarve Tehased pearaamatupidaja.
1944 põgenes Rootsi, kuni 1955 ajalehe Välis-Eesti, 1951–1953 ASi Neuhaus & Co pearaamatupidaja. Alates 1953 ajalehe Teataja majandusjuhataja. Hiljem hotellrestorani Foresta raamatupidaja Lidingöl, 1974 läks pensionile.
Georg Matthäus Vischer
Georg Matthäus Vischer (22. aprill 1628 Wenns - 13. detsember 1696 Linz) oli Austria ertshertsogkonna topograaf, kartograaf, graveerija ning koguduse preester Leonsteinis (Ülem-Austrias) ja Viinis.
Allikalaht
Allikalaht (ka Allika laht) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Sigala külas. See on avalikult kasutatav veekogu.
Järv on ühenduses Mailahe ja Haavasoo järvega.
Shūsaku Endō
pisi|Shūsaku Endō (1954)
Shūsaku Endō (jaapani keeles 遠藤 周作 Endō Shūsaku; 23. märts 1923 Tōkyō – 29. september 1996 Tōkyō) oli jaapani kirjanik.
Ta oli usutunnistuselt katoliiklane ning käsitles oma teostes ida ja lääne suhteid kristlase vaatevinklist.
Mustamäe V mikrorajoon
pisi|Mustamäe Kännu Kuke piirkond Mustamäe V mikrorajoon on Mustamäe asumi allasum Tallinnas Mustamäe linnaosas, tuntud ka kui Kännu Kuke piirkond. Asum piirneb Mustamäe tee, Keskuse tänava, Eduard Vilde tee ja Sõpruse puiesteega.
Allasumis on endine Tallinna 37. Keskkool, mille ees asub 2018. aasta novembris avatud Vilde spordipark. Allasumis tegutsevad lasteaiad Kikas ja Lehola. Seal asub ka Tallinna Lastekodu Väikelaste Turvakodu.
Allasumis on mänguväljakud Sõpruse tee 238 ja Vilde spordipargi kõrval. Piirkond on koduks Mustamäe turule ning Mustamäe Zoomaailm lemmikloomapoele. Allasumis tegutseb Vilde tee Maxima XX ning muid ärisid Kännu Kuke ärikeskuses.
Allasumi vahetus naabruses on Männipark, Männi kohvik, Kuke Hambaravi, RealityGame'i põgenemistuba, Sõpruse Coop, Lime alkoholipood.
Mehis Born
Mehis Born (sündinud 9. detsembril 1967 Pärnus) on endine Eesti sõjaväelane (major reservis), kaitseliitlane ja karikaturist.
Isiklikku
Mehis Born on abielus ja kahe täiskasvanud poja isa.
Erakvähklased
Erakvähklased (Paguridae) on sugukond kümnejalaliste seltsi kuuluvaid vähke.
Mehis Born
Raamat
100 aastat Kaitseliitu Pärnumaal: 1918 / 2018. Pärnu 2019, ISBN 978-9949-01-270-1 (kaaskoostaja Merike Jürjo)
Erakvähklased
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Paguridae seisuga 26.09.2017.
Kandeļi
Kandeļi on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.
Küla asub valla keskosas, Jelgavast Liepajasse viivast raudteest põhja pool. Kandeļi jääb valla keskusest Rudbāržist 3,4, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 12,4 ja Riiast 162,4 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Kandeļi karjamõisa (Kandeln) juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.
Aastal 2005 oli külas 14 elanikku.
pisi|tühi|Kandeļi
Boone'i maakond
Boone'i maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis.
Leiger
Leiger on eesti rahvaluulest tuntud müütiline tegelane (vägilane ehk hiid). Leiger on hiiumuistendite peategelane Hiiumaa rahvaluules (Saaremaal on peategelane Suur Tõll).
Tallinnas Kalamajas on vägilase auks nimetatud tänav: Leigeri tänav.
Ekspressionism (arhitektuur)
Sõjajärgses Euroopas, eriti Saksamaal, sarnaselt kujutava kunstiga ilmusid ekspressionistlikud vormid ka arhitektuuri. Samas oli Saksamaal ekspressionismi kogemus olemas juba sõjaeelsest perioodist. Oluliseks tähtsündmuseks oli ekspressionistliku arhitektuuri jaoks Werkbundi näitus Kölnis (1914).
Ekspressionism avaldus Hans Poelzigi loomingus sõjaeelsest perioodist – tööstushoone Poolas Lubanis (1911–1912), kuid eriti pärast sõda Poelzigi projekteeritud teatrihoones Berliinis Großes Schauspielhaus (1918–1919) ja Peter Behrensi värvivabriku hoones Frankfurdis Farbwerke Hoechst AG, ehitatud aastail 1920–1924.
Ekspressionismis eristub eraldi nähtusena Põhja-Saksamaal 1920ndail tekkinud tellisekspressionism, mille väljapaistvamaks näiteks on Fritz Högeri projekteeritud Chilehaus Hamburgis (1922–1923).
Ekspressionismi pehmemat, kuid dünaamilisemat joont esindab Erich Mendelsohn. Tema tuntuim arhitektitöö on Einsteini torn Potsdamis (1919–1921).
Pärast natside võimuhaaramist Saksamaal 1933. aastal ekspressionistlik kunst selles riigis keelustati.
Ekspressionism Eesti arhitektuuris
pisi|left|[[Riigikoguhoone Toompea lossi siseõues. Arhitektid Eugen Habermann ja Herbert Johanson]] pisi|Riigikoguhoone saal
Tuntumaid hooneid Eesti arhitektuuris ekspressionistlikus laadis on 1920–1922 Toompea lossi siseõuele ehitatud riigikoguhoone, mille projekteerisid toonased juhtivad arhitektid Herbert Johanson ja Eugen Habermann. Mõlemad olid Saksamaal õppinud mehed, seega kokku puutunud sealse avangardsema kunstieluga.
Riigikoguhoone fassaadis viitavad ekspressionismile heleda krohvipinnaga kontrastselt mustad raamistused. Maja sees valitsevad ekspressionistlikud kujundusvõtted veelgi jõulisemalt. Vestibüüli õõnespüramiididega lagi, kõikjal siksakdekoor, laekarniisidel lained. Väljapaistvaim ruum on ekspressionistliku kujundusega saal, kus siniste seinte kohale tõuseb kumeralt katuseruumi tungiv sidrunkollane lagi. Jaan Koorti kujundatud sakmete avadega põsed on roostepruunid. Valgustus on varjatud valge sakilise simsi taha.
Riigikoguhoonega sarnaseid ekspressionistlikke võtteid kasutasid Johanson ja Habermann ka Tallinnas Raua 4 elamu fassaadil, kus heleda fassaadpinnaga kontrasteeruvad mustad ärklid. Elamu ehitusaastad olid 1922–1924.
Otseselt lähtuvad Põhja-Saksa tellisekspressionismist arhitekt Robert Natuse projekteeritud klinkrist fassaadiga EKA maja Vabaduse väljaku ääres ning Pärnu maantee ja Roosikrantsi tänava nurgal olev äridega elamu.
2007.–2008. aasta finantskriis
2007.–2008. aasta finantskriis (ka ülemaailmne finantskriis või 2008. aasta finantskriis) on paljude majandusteadlaste arvates suurim maailma majandust tabanud finantskriis alates 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist. Selle tagajärjel jõudsid paljud suured rahandusasutused kokkukukkumise äärele, riikide valitsused olid sunnitud panku välja ostma ning kogu maailma börsid pöördusid langusse.
Helmut Kolk
Ta õppis aastail 1929–1930 Tartu Ülikooli filosoofia- ja 1930–1935 (lõpetas 1938) põllumajandusteaduskonnas, lic. agr. 1947 (Uppsala), dr. agr. 1962 (Uppsala), Korporatsioon Vironia vilistlane.
Helmut Kolk töötas Viljandi ümbruse maatulunduskonsulendina, põgenes 1943. aastal Soome ja 1944. aastal Rootsi. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu liige.
Palpata
Palpata on hulkharjasusside alamklass. Esmakirjeldus 1997. aastast. Ametlikku kinnitust pole leidnud. (teistel andmetel loetakse Palpata  alamklassi Sedentaria sünonüümiks ).
Novomõrhorod
Novomõrhorod (ukraina keeles Новомиргород) on linn Ukrainas Kirovogradi oblastis, Novomõrhorodi rajooni keskus. Linn asub Velika Võssi jõe ääres.
Novomõrhorod on asutatud 1740. aastal, linnaõigused sai 1773. aastal. 1959. aastal ühendati Novomõrhorodiga Zlatopoli linn.
Čerykaŭ
Čerykaŭ (transkribeerituna Tšerõkav, poola keeles Czeryków) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Čerykaŭ rajooni halduskeskus. Čerykaŭ asub Mahiloŭ linnast 77 kilomeetri kaugusel Soži jõe kaldal.
Haridust annavad kaks keskkooli, õhtukool, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja raamatukogu. Linnas on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale.
Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, osaliselt säilinud vanalinn, XIX sajandil valminud haiglahoone, aastal 1856 valminud katoliku kirik ja paljand.
Ajalugu
left|pisi|Čerykaŭ tsaariaegne vapp
Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1460. Selle varasemad omanikud olid Krzeczewid. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Čerykaŭ kuuluma Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Aastaks 1578 oli asulast saanud alev, XVII sajandi alguses sai alevist linn. Magdeburgi õigused ja vapi sai aastal 1641.
Aastal 1648 hõivasid linna kasakad, kes kasutasid seda baasina rüüsteretkede sooritamiseks Mscisłaŭ ümbruskonda. Uputuse ajal laastasid linna Moskva väed. Aastal 1678 hakkas linn kuuluma Mstsisłavi vojevoodkonda.
XIX sajandil hakkas linna läbima Moskva ja Varssavi vaheline maantee. Samal ajal rajati linna juurde Soži jõele kolm jõesadamat. Sinna rajati ka suhkruvabrik, linnas hakkasid toimuma hobuselaadad. Aastal 1839 oli linnas kaks vabrikut, kus valmistati velvetit, seal oli ka kaks vasevalutöökoda. Lisaks olid seal veel linase riide, potase ja nahatöötlemise ettevõtted.
Jaanuariülestõusu ajal moodustati linnas ülestõusnute väeosa, mis hiljem liitus Horki väeüksusega. Aastal 1865 oli linnas neli juudi palvemaja, lisaks asusid seal ka katoliku ja õigeusu kirikud. Aastast 1913 on teada, et linnas tegutsesid veinivabrik ja saekaater-veski.
Aastal 1924 läks Čerykaŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 2002 taastati linna ajalooline vapp.
Rauno Esa Nieminen
Muusikariistade ehitaja ja muusiku töö algas 1978. aastal Vilppulas Kolho külas. Ta õpetas aastatel 1984–2018 Ikaalineni käsitöö- ja tarbekunstikoolis kitarriehitust. Ta on endiselt õpetaja Sibeliuse Akadeemias ja Helsingi Teatriakadeemias.
Ta mängib kannelt, Hiiu kannelt (jouhikko), puhkpille, löökpille, kitarri ja mandoliini. Ta on esinenud enam kui 20 riigis Euroopas, Ameerikas, Aasias ja Aafrikas. Ta on mänginud muuhulgas järgmistes orkestrites: Ontrei, Ural Pop, Verde, Jouhiorkesteri, Teppanan Veljet, Stroka ja Nieminen, Primo, Pohjola-trio, World Mänkeri Orchestra.
1991. aastast töötas ta Ikaalineni käsitöö- ja tarbekunstikoolis (Ikaalisten käsi- ja taideteollisuusoppilaitos) õpetajana.
2001. aastast töötas ta rakenduskõrgkoolis disainerina.
Ta on olnud täiskohaga pilliehitusmeister alates 1979. aastast Jyrki Pölkki pillitöökojas 1979–1980, Kaustineni pillitöökojas 1981–1983, kaubanimi Landola kitarrides 1992–1999 ja kaubanimi Rauno Nieminenis 1980. Ta ehitab kitarre, mandoliine, basskitarre, kandleid, puhkpille ja Hiiu kandleid. Ta on The European Guitar Buildersi auliige (2016) ja Soome Pilliehitajate Gildi (Suomen Soitinrakentajien Kilta) auesimees (2015).
Ta on kirjutanud raamatuid ja ajakirjaartikleid ning teinud helisalvestisi.
Haridus
Nieminen õppis Sibeliuse Akadeemias doktoriõppes, kus omandas 2008. aastal muusikateaduste doktori kraadi. Tema väitekirja teema oli "Soitinten tutkiminen rakentamalla – Esimerkkinä jouhikko (Studying Musical Instruments by Building Them – The Jouhikko as an Example)".
Lümfikapillaarid
Lümfikapillaarid (ladina vas lymphocapillare) on paljude selgroogsete lümfisüsteemi peenimad sooned. Lümfikapillaarid algavad kudedest umbselt.
Lümfikapillaarid paiknevad kehas pea kõikjal saates ja põimides end ümber veresoonte, välja arvatud kesknärvisüsteem, epidermis, küüned, karvastik, juuksed, sarvkest ja luuüdi.
Usutakse, et sarvkesta kahjustumise korral, näiteks kontaktläätsest põhjustatud pideva ärrituse tõttu, kui toimub veresoonte sisenemine sarvkesta, siis järgnevad neile ka lümfikapillaarid.
Lümfikapillaaride ülesandeks on rakkudevälise koevedeliku ära juhtimine, see toimub endoteelirakkudest koosneva sooneseina kaudu peamiselt difusiooni teel. Rakulised elemendid ja makromolekulid sisenevad lümfi rakuvaheruumide kaudu või pinotsütoosi teel.
Endoteel sarnaneb verekapillaaride omaga, kuid puudub basaalmembraan.
Soonesein on ühe raku paksune (50–100 nm), rakud on üsna tavalise ehitusega - tuvastatud on rakutuum, mitokonder, tsentriool, Golgi kompleks, karedapinnaline ER, lüsosoom, vesiikul jm. Lümfikapillaaride seina läbistavad nii väikemolekulaarsed ained kui ka valgumolekulid ja suhteliselt suured tahked osad.
Lümfikapillaarid lähevad üle lümfisoonteks, mis juhivad lümfi lümfisõlmedesse.
Maksa lümfikapillaarid paiknevad maksasagarikest väljaspool.
Lümfikapillaar on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lymph capillary seisuga 26.02.2014.
Linaleojärv
Linaleojärv või Linaleo järv on mitme Eesti järve nimi.
Linaleojärv:
Linaleo järv:
Josua Möllenbeck
Josua Möllenbeck (sündis Stralsundis Pommeris; suri 1650 Juurus) oli Eestimaa vaimulik ja juhuluuletaja.
Josua Möllenbeck on kirjutanud pulmalaulu "Dialogus Nuptialis", mis ilmus trükitult aastal 1639 Tallinnas. Kirjutanud luuletusi eesti, saksa ja ladina keeles.
Hello, Ruby!
"Hello, Ruby!" on Soome lastekirjaniku Linda Liukase kirjutatud programmeerimisõpik. Õpiku eesmärk on õpetada lastele programmeerivat mõtlemist.
Õpiku avaldamiseks kogus Liukas 2014. aasta jaanuaris ühisrahastuskeskkonna Kickstarter kaudu 338 314 eurot. Õpiku käsikiri on inglise keeles ning seda on tõlgitud soome (avaldatud 2015. aasta augustis), rootsi ja eesti keelde (avaldatud 2016. aasta septembris).
Õpiku tegelased on tüdruk Ruby, pingviin, rebane, poiss Django ja robotid.
Plasmoodium
Plasmoodium (Plasmodium) on rakusiseste parasiitsete protistide perekond.
Plasmoodiumitega nakatumist nimetatakse malaariaks. Inimestele siirutavad malaariat kahetiivalised, kes on ise nakatunud plasmoodiumitest.
Perekonna kirjeldasid 1885. aastal esimestena Ettore Marchiafava ja Angelo Celli.
Klassikaliselt on neid käsitletud polüfüleetilises eosloomade rühmas.
Plasmoodiumi perekonda kuuluvad järgmised alamperekonnad:
Liigid
Tänapäeval on sellest perekonnast teada üle 200 liigi.
Madusid nakatavad, vektorite vahendusel, Plasmodium pessoai (näiteks Spilotes pullatus ja Lachesis muta), Plasmodium tomodoni (Tomodon dorsatus) Plasmodium wenyoni (Thamnodynastes pallidus).
Derek Ryan
Derek Allen Ryan (sündinud 29. detsembril 1986 Spokane'is, Washingtoni osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana (keskründaja või parem ääreründaja) NHL-i klubis Edmonton Oilers.
Aastatel 2004–2007 mängis ta Western Hockey League'i klubis Spokane Chiefs ja 2007–2011 Alberta Ülikooli jäähokimeeskonnas.
Hooajal 2011/12 mängis Ryan Austria kõrgliigaklubis Székesfehérvári Alba Volán. Aastatel 2012–2014 mängis ta samasse liigasse kuuluvas EC VSV-is. Hooajal 2013/14 oli Ryan Austria kõrgliigas suurim väravakütt (38 väravat) ning pälvis liigahooaja väärtuslikumale mängijale antava Ron Kennedy Trophy.
2014. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro HK. Hooajal 2014/15 oli Ryan Rootsi kõrgliigas resultatiivseim mängija (15+45) ning valiti Rootsi kõrgliiga hooaja parimaks ründajaks ja väärtuslikumaks mängijaks.
2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Carolina Hurricanes. Suurem osa hooajast 2015/16 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers, kus ta lõi 23 väravat ja andis 32 väravasöötu. 2016. aastal valiti Ryan AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris ta 1. märtsil 2016 mängus New Jersey Devilsi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Aastatel 2016–2018 mängis Ryan kaks hooaega Hurricanesi põhikoosseisus, tehes esimesel hooajal 11+18 ja teisel hooajal 15+23.
2018. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Calgary Flamesiga.
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Edmonton Oilersiga. 26. veebruaril 2022 tegi Ryan mängus Florida Panthersi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Ryan USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Võžnõtsja rahvuspark
350px|pisi|Võžnõtsja rahvuspark Karpaatides Võžnõtsja rahvuspark on rahvuspark Ukraina edelaosas Tšernivtsi oblastis Bukoviinas.
Ligi 95% rahvuspargi alast on kaetud metsaga. Metsad on valdavalt kuuse ja pöögi segametsad, kohati esineb nulgu. Loomadest elavad alal pruunkaru, euroopa piison, ilves, punahirv, metssiga ja tähniksalamander.
Maarja-Magdaleena segakoor
Maarja-Magdaleena segakoor on 1993. aastal loodud segakoor, mis tegutseb Tartu maakonnas Tartu vallas.
Koori eesmärgiks on hoida oma kultuuritraditsioone ning tutvustada neid ka teistes maades.
Proovid toimuvad Maarja-Magdaleena küla keskel asuvas Maarja rahvamajas. Juhendaja on Liia Koorts ja koorivanem Tiia Pärtelpoeg, lauljaid on kokku 37.
Maarja-Magdaleena segakoor kuulub üle saja aasta vanuste kooride nimekirja, algusaastail osaleti ka I üldlaulupeol Tartus. Praegune järjepidev tegevus sai alguse 1993. aastal. Kooskäiv kollektiiv on sõbralik ja üksmeelne, tähistatakse üheskoos sünnipäevi, korraldatakse laululaagreid, laulupäevi jne.
Segakoor on nime saanud muistse Maarja-Magdaleena kihelkonna järgi ning kuulub Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi kollektiivide koosseisu. Kantakse nii traditsioonilisi 19. sajandi Maarja-Magdaleena rahvariideid kui ka nüüdisaegseid formaalseid rõivaid.
Koor on osalenud kõikidel üld- ja maakondlikel laulupidudel, Peipsi-äärsete maakondade laulupidudel ning ka Eesti-Soome ühislaulupeol. Kontserte on antud kirikutes, rahvamajades ja kultuurikeskustes, hooldekodudes ning esinetud kohalikel pidudel. Samuti on tulnud esitusele muusikal “Tabivere vald 20” ning iga kahe aasta tagant korraldatakse Tabivere valla laulupäevi. 2009. aastal toimus kontserdireis Saaremaale, 2011 Kihnu, 2012 Ungarisse, 2013 Horvaatiasse.
Koori repertuaar sisaldab nii klassikalist koorilaulu, kiriku- kui ka kergemuusikat. Repertuaari luuakse vastavalt kontsertide vajadustele. Oma laulud on lindistatud ka kolmele plaadile.
Kolga-Jaani Kool
Alates 2020. aastast on kooli nimi Kolga-Jaani Kool.
Kooli muuseum
Koolil oli õp. Jevgenia Kampuse eestvedamisel oma muuseum.
Maarja-Magdaleena segakoor
Maarja-Magdaleena segakooril on kolm sõpruskoori: Äksi segakoor, Koeru segakoor ja Torma valla segakoor Sõbrahing. Koos on lauldud kontsertidel, laulupäevadel, koorilaagrites ja kontserdireisidel.
Maarja-Magdaleena segakoorist on välja arenenud Maarja-Magdaleena meesansambel, mis koosneb segakoori meestest.
Kokapuze
Kokapuze on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.
Küla on tekkinud endise Jaunapuze mõisa (Neu-Appusen) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.
Seal asuvad Kokapuze muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2005 oli külas 12 elanikku.
Kalevi Ujumiskool
Kalevi Ujumiskool on Tallinna Kalevi hallatav ujumisele spetsialiseerunud spordikool.
Kool asutati 1959. aastal spordiklubi Tallinna Kalev ujumissektsiooni algatusel. 1965. aastal sai kool siseujula (Kalevi siseujula).
1969. aastal nimetati kool ümber Tallinna "Kalevi" Laste ja Noorte Olümpiareservi Spetsialiseeritud Ujumiskooliks.
Pärast 2004. aasta ujula rekonstrueerimist avati 2006. aastal Kalev SPA ujula.
Meeki otsetee
"Meeki otsetee" (inglise keeles "Meek's Cutoff", pikk pealkiri "Meek's Oregon 1845 Cutoff") on 2010. aastal Veneetsia filmifestivalil esilinastunud vestern. Filmi lavastas Kelly Reichardt. Filmi aluseks on ajalooline juhtum Oregoni kõrgkõrbe läbival teerajal 1845. aastal, kus trapper Stephen Meek on teejuhiks kolmele perekonnale.
Apple News
pisi|Apple News Apple News (või lihtsalt News) on ettevõtte Apple Inc. poolt välja töötatud mobiilirakenduste ja uudiste koondaja oma iOS, watchOS ja macOS operatsioonisüsteemidele. Apple News tuli välja koos iOS 9 avaldamisega. See on iOS-i eelmistes versioonides sisalduva ajalehe rakenduse järglane. Kasutajad saavad sellega lugeda uudiste artikleid, mis põhinevad kirjastajatel, veebisaitidel ja teemadel, mida nad valivad, näiteks The New York Times, tehnoloogia või poliitika.
Apple News+
25. märtsil 2019 teatas Apple uuest tellimisteenusest Apple News +, mis annab kasutajatele võimaluse saada igakuise makse eest rohkem kui 300 ajakirja.
Mažieji Rūšupiai
Mažieji Rūšupiai (žemaidi Mažiejė Rūšopē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Luoba jõe ääres.
Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi.
Külast sai nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi keskasula. Mažieji Rūšupiais on algkool ja Skuodase rajooni riiklik piima- ja veterinaariaamet.
Jaanilille põik
thumb|Jaanilille põik
Jaanilille põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Jaanilille põik sai nime 23. märtsil 2016. Varem oli see osa Jaanilille teest
Muna ja kana probleem
Muna ja kana probleem on filosoofiline paradoks, mida peetakse sageli põhimõtteliselt lahendamatuks ning sellele küsimusele vastuse otsimist mõttetuseks. Probleemi tunti juba antiikajal, sellest kirjutas Plutarchos kolmanda küsimusena "Moralia" VIII raamatus ja Macrobius märkis "Saturnalias", et tegemist on tõsise probleemiga. Paradoksi võib mõista kui põhjuslikku dilemmat: kas muna on kana tekkimise põhjuseks või vastupidi.
Võimalikud vastused
Sellele küsimusele vastamiseks tuleb täpsustada, mida küsides eeldati ehk siis küsimuse presupositsioone. Näib, et kui eeldusi täpsustada, saab muna ja kana probleemile anda ühese vastuse.
1. Kui eeldada, et maailm on alati umbes selline olnud, siis polegi muna-kana järgnevuses esimest liiget ning sellist vastust omistatakse Aristotelesele, kuigi ta otseselt muna-kana probleemiga ei tegelenud.
2. Kui eeldada, et maailm on loodud umbes sellisena, nagu ta oli 5000 aastat tagasi, siis ilma täiendavate eeldusteta tuleb nentida, et loodi kana (ja kukk) (1 Mo 1:21), mitte muna, sest kana ei kooru ise, kanamunast peab kana keegi välja hauduma.
3. Kui eeldada, et tänapäevane teaduslik ettekujutus kirjeldab maailma üldjoontes õigesti, siis tuleb tunnistada mh ka evolutsiooniteooriat, embrüoloogiat ja geneetikat.
3.0. Formaalselt vastates võib öelda, et muna kui niisugune oli enne kana, sest munevaid loomi elas enne kanade tekkimist, nt munesid ka dinosaurused. Seda vastust saab lugeda ebakohaseks, kui küsija täpsustab, et silmas peeti kanamuna, mitte muna kui sellist.
3.1. Kanamuna puhul tuleks fikseerida, mida lugeda kana kui isendi alguseks. Tavaliselt peetakse elu alguseks sündimist, kana puhul vastab sellele muna munemine.
Kanamuna on kana elu algne staadium ja see eelneb alati tibupojale, kellest lõpuks kasvab munemisvõimeline kana. Munast koorunud tibu on geneetiliselt munaga identne. Ükski olend ei saa muuta enda liigilist kuuluvust oma eluaja jooksul. Aga muna ei ole teda munenud munejaga geneetiliselt identne, muna geenid võivad lisaks sellele, et nad pärinevad kukest ja kanast, olla ka veel muteerunud. Eeldades evolutsiooni, tuleb tunnistada, et muneja võis olla rohkem kana eellase (eelkana) moodi, kui tema järeltulija. Millalgi pidi olema esivanem (eelkana), kes munes muna, mille genoom oli muteerunud selliseks, et seda saab tänapäeval nimetada päris kanaks. Sel juhul on muna enne kui kana.
Täpsem vastus taandub kokkuleppele, kus jookseb piir eelkana ja kana vahel. Kui problemaatiline see piiri määratlemine ka pole, on siiski selge, et muna-kana probleem ei ulatu tagasi lõpmatusse minevikku. Siiski on vaja rohkem infot. Pole teada see täpne geneetiline määratlus, mis eristaks kana teistest liikidest, ning selle kohta pole ka üldkehtivaid kokkuleppeid. Pole teada, kuidas see üleminek täpselt toimus, kas piir kana ja eelkana vahel oleks olnud kergesti leitav või hägune, kuid teada on, et millalgi pidi eelkanast ikkagi kana saama. Arvatavasti oligi piir hägune ning saab rääkida rohkem ja vähem kana moodi eelkanast, kuid kana kaugem esivanem oli kanast kindlasti üsnagi erinev. Kuid ka vaieldava tähtsusega üleminekud toimuvad ikkagi muneja ja muna ning mitte muna ja sellest munast kooruva tibu vahel.
Caldwelli maakond
Caldwelli maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis.
Muna ja kana probleem
Võimalikud vastused
3.2. Kui kana elu alguseks pidada kana munaraku viljastamist ja muna tekkimiseks munakoore moodustumist, siis sellise tõlgenduse kohaselt on kana varasem kui muna.
3.3. Kui kanamuna all mõelda vaid munakoort, siis on üsna tõenäoline, et ka eelkana koorus samasugusest munast nagu kanatibu ja muna oli ka sel juhul enne kana.
Gram-Of-Fun
pisi Gram-Of-Fun (lühend GOF) on alternatiivse popmuusika bänd Eestist, mis sai alguse 2017. aastal. GOF on kollektiiv, kes ei karda oma loomingus eksperimenteerida, neid iseloomustavad koostööprojektid erinevate artistide ja žanrite esindajatega. Esimene Gram-Of-Fun singel “Getaway” ilmus 2. novembril 2018 (Made In Baltics/ Sony Music Baltic alt).
Ajalugu
2015. aastal said kokku Martin “Muudu” Kuut, Dr. Phil Good ja Jaan Jaago ning hakkasid koos lugude remikse produtseerima. Nende töötlused said head tagasisidet ka välismaistelt kuulajatelt ning 2017. aastal mindi koos Kristel Aaslaiuga stuudiosse GOF lugu lindistama. 2018. aastal liitusid bändiga ka Raul Ojamaa ja Konstantin Tsõbulevski ning bänd osales ka Tallinn Music Festivalil oma esimese live-etteastega. Samal aastal (2018) sõlmiti ka koostööleping Made In Baltics/Sony Music Baltic plaadifirmaga.
Bändi esimene EP, 2019. aasta mais avaldatud “Second Breakfast” tõi Gram-Of-Funi esmakordselt laiema publiku ette. Avasingel “Reservation” sai eriti positiivset tagasisidet nii kriitikutelt kui kuulajatelt. Raadio 2 saate “Muusikanõukogu” hinnangud olid kokkuvõtvalt sellised: Siim Nestor: “10 punkti!”, Vaiko Eplik: “looga võib tõesti rahule jääda!”, Valner Valme: “Olen EP-d juba kiitnud, megad vokaalid! Hea Eesti pop!”, GOF-i, koostöös Frederik Küütsiga ilmunud singel “LA”, jõudis 2020. aastal Raadio 2 enimmängitud lugude Top 3.
Kõrgõzstani jalgpallikoondis
Kõrgõzstani jalgpallikoondis on Kõrgõzstani rahvuskoondis jalgpallis.
Venemaa Raudteed
pisi|Ettevõtte logo Venemaa Raudteed (vene keeles «Росси́йские желе́зные доро́ги», lühendatult «РЖД») on Venemaa riiklik ettevõte, mis muu hulgas haldab Venemaa avalikke raudteesid.
Visase tänav
Visase tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.
Itaalia veinid
Itaalia kuulub veinimaade nn suurde kolmikusse, olles tänaseks juhtpositsioonilt tõugatud maailma suuruselt teiseks veinitootjaks. Itaaliast leiab mitmeid maailmakuulsaid veine, eriti peetakse lugu sellistest Põhja-Itaalia veinidest nagu Barolo, Barbaresco, Barbera, Chianti, Soave, Berber ja Prosecco. Aga suurepäraseid veine leiab ka Lõuna-Itaaliast.
Venemaa Raudteed
Seisuga 2012 oli ettevõtte üks suurimaid transpordiettevõtteid maailmas. Ettevõte on Venemaa kõige suurem tööandja.
Visase tänav
Visase tänav sai nime 15. novembril 2006. Tänav on saanud nime Visase talu järgi.
Itaalia veinid
Itaalia veinide ajalugu
Itaalia veinide ajalugu ulatub üle kahe tuhande aasta tagasi. Sajandite jooksul on kreeklased, etruskid ja roomlased mänginud olulist rolli erinevate veinide väljaarendamisel.