cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vanema ja lapse õigussuhe
Vanema ja lapse õigussuhe on instituut, mis reguleerib lapse ja vanema vastastikuseid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad põlvnemisest. Laiemalt hõlmab lapse ja vanema omavaheline suhe kohustust teineteist toetada ja teineteisest lugu pidada. Samuti arvestada teineteise huvede ja õigustega. Kui laps elab koos oma vanematega või vanemad teda ülal peavad, on laps kohustatud vanemaid oma võimekuse piirides ka koduses majapidamises abistama. Õigussuhte pooleks saavad olla õiguslikult tunnustatud vanemad - õigussuhe saab tekkida bioloogilistel vanematel või neil, kes on lapse lapsendanud. Põlvnemisest tulenevad õigused ja kohustused on sätestatud perekonnaseaduse (edaspidi: PKS) 2. osa 7.-10. peatükis.
1. Vanema hooldusõigus
Vanema hooldusõigus tähendab kohustust ja ka õigust hoolitseda oma alaealise lapse eest. See hõlmab õigust hoolitseda lapse isiku eest (isikuhooldusõigus), lapse vara eest (varahooldusõigus) ning otsustada lapsega seotud asju. Oma hooldusõigust teostades peavad vanemad olema üksmeelel, pidades aga esmalt silmas lapse heaolu.
Ühine hooldusõigus säilib vanematel ka juhul, kui nad on otsustanud lahku kolida. Sellisel juhul on vanemal, kelle juures laps parajasti viibib, õigus otsustada igapäevaelu küsimusi ehk tavahoolduse asju ainuisikuliselt. Olulistes asjades peavad aga vanemad jõudma kokkuleppele ning otsuse ühiselt tegema. (Vt täpsemalt punkt 4.)
Kui üldiselt on vanematel oma laste suhtes võrdsed õigused ja kohustused, siis seaduses on sätestatud ka erandeid. Näiteks, kui vanemad ei jõua lapsele olulises asjas kokkuleppele, siis võib kohus anda selles küsimuses otsustusõiguse ühele vanemale. Lisaks võib kohus anda ühele vanemale õiguse teha otsustusi mingi konkreetse valdkonna küsimustes. Samuti võib kohus seaduses sätestatud juhtudel lapse huvides vanema hooldusõigust piirata või selle täielikult ära võtta.
1.1 Isikuhooldusõigus
Isikuhooldusõigust reguleerivad PKS §-d 124-126. Isikuhooldus on vanema õigus ja kohustus hoolitseda lapse isiksuse arengu eest. See hõlmab nii füüsilist kui vaimset tegevust, mille käigus vanem peaks tegema lapse seisukohast talle sobilikke otsuseid. Need hõlmavad näiteks huviringide valikut, kooli valikut, lapse suhtlusringkonna ning viibimiskoha üle otsustamist. Isikuhooldus hõlmab sisuliselt otsustamist lapse tegevuse üle: milliseid meditsiinilisi protseduure lapsele teha võib ning kus ja milliste vaba aja tegevustega laps tegeleb.
Rohetiib
Rohetiib (Callophrys rubi) on sinilibliklaste sugukonda kuuluv liik päevaliblikaid.
Vanema ja lapse õigussuhe
1.2 Varahooldusõigus
Varahooldusõigust reguleerivad PKS §-d 127-133. Varahooldus on vanema õigus ja kohustus hoolitseda lapse varalise seisu eest, esindades kas last rahalistes küsimustes või valitseda vara lapse huvides. Vanemal ei tohiks olla soovi lapse vara pealt ise kasu saada, ta peab seda valitsema heaperemehelikult, võimalusel ka seda suurendama. Näiteks kui laps saab kingituseks või päranduseks kinnistu, peavad vanemad selle eest hoolitsema, et kinnistu väärtus ei langeks nende tegevusetuse tõttu. Sinna hulka kuuluvad näiteks tavapärane maa korrashoid ning kui kinnistul asub ka hoone, siis selle hooldamine. Vanemal on lapse vara haldamise osas ka mõningad piirangud. Näiteks ei tohi lapse vara kinkida, välja arvatud neid, mis on tavapärased (lapse sõbra sünnipäevakink vms). Keeld on mõeldud reguleerima lapse vara kinkimist, mis ületab tavapärase kinke suurust, näiteks lapse omandis oleva raieõiguse või kinnistu kinkimine. Lisaks ei tohi vanem last esindada ka tehingutes, kus teiseks pooleks on lähedased. See tekitaks huvide konflikti olukorra, mistõttu ei ole see hea usu põhimõttest tulenevalt lubatud. Näiteks ei ole sobilik sõlmida müügilepingut lapse nimel lapse vanaemaga. Piiratud on ka vanema otsustusõigus lapse nimel riskantsete tehingute tegemisel. Nendes olukordades peaks vanem taotlema tehingute tegemiseks kohtu luba. Selliste riskantsete tehingute alla kuulub näiteks lapse vara müük tervikuna (kõik mänguasjad, raamatud, riided, kingitusena saadud asjad jm). Lisaks on kohtu luba vajalik lapse kinnisvara müümise korral, samuti lapse nimele kohustuse (laenu) võtmisel. Kui laps soovib alustada majandustegevust, näiteks luua osaühingu, on samuti eelnevalt vaja küsida kohtu luba.
2. Vanema hooldusõiguse piiramine
Vanema hooldusõiguse piiramine on sätestatud PKS §-des 134-136 ning lisaks ka §-des 119-1231. Kohus võib vanema hooldusõigust piirata või selle täielikult ära võtta, kui vanem kuritarvitab hooldusõigust, ohustab lapse vara või kui ta seab ohtu oma lapse kehalise, vaimse või hingelise heaolu. PKS § 135 lg 3 järgi kaasab kohus sellisel juhul menetlusse ka valla- või linnavalitsuse, kes saab asjas oma arvamust avaldada. PKS § 135 järgi saab lapse ka oma perest eraldada, kui muude abimeetmetega ei ole võimalik hoida ära lapse huvide kahjustamist.
Sobiva meetme kohaldamise jaoks peab kohus võtma arvesse lapse huve ja heaolu ning lähtuma proportsionaalsuse põhimõttest. Selleks peab kohus kaaluma, milline on valikus olev kõige leebem abimeede, millega lapse heaolu kaitsta. Kõige karmim meede on vanematelt hooldusõiguse täielik äravõtmine, mida kohaldatakse siis, kui teiste abinõudega ei ole võimalik tulemust tagada.
Rohetiib
Elab metsades ja rabaservades. Lendavad mai algusest juuni keskpaigani. Eestis laialt levinud. Samuti laialt levinud kogu Euroopas.
Vanema ja lapse õigussuhe
3. Suhtlusõigus
Lapsel on õigus mõlema vanemaga isiklikult suhelda. Sellele vastab jällegi vanema õigus ja ka kohustus lapsega isiklikult suhelda. Vanema suhtlusõigus oma lapsega ei lõpe, kui ühine hooldusõigus lõpetatakse. Kui vanemad lahus elavad, siis peavad nad kokku leppima lahuselava vanema ja lapse suhtlemises. Vanem ei tohi seejuures kahjustada lapse suhet teise vanemaga. Kui vanemad selles küsimuses kokkuleppele ei jõua, määrab suhtlemise korra vanema nõudel kohus. Kindla suhtluskorra määramine tagab nii lapse kui ka vanemate õiguste ja huvide kaitse.
Rohetiib
Talvituvad nukuna.
Vanema ja lapse õigussuhe
3. Suhtlusõigus
Lisaks suhtluskorra kindlaks määramisele võib lapse huvides olla hoopis vanema suhtlusõiguse piiramine või lõpetamine. Samuti võib kohus huvide tagamiseks määrata lapse kokkusaamised vanemaga tingimusel, et kohtumise juures viibib sobiv kolmas isik.
Voice (ansambel)
Voice on Küprose ansambel.
Vanema ja lapse õigussuhe
4. Otsustusõigus
PKS §-des 145-146 on sätestatud otsustusõigus vanemate alalise lahuselamise puhuks. Otsustusõiguse saab jagada tavahoolduse küsimusteks ning olulisteks küsimusteks. Tavahoolduse alla kuuluvad küsimused, mis esinevad sageli ning ei mõjuta lapse arengut püsivalt. Tavahoolduse alla võib kuuluda näiteks väljas söömas käimine, riietumine või uneaeg. Olulistes küsimustes tuleb otsustada asju ühiselt. Olulised asjad on need, mis ei esine sageli ning võivad mõjutada lapse arengut püsivalt. Ühiselt tuleb vanematel otsustada näiteks see, millises koolis või lasteaias laps käima hakkab.
Voice (ansambel)
2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Küprost lauluga "Nomiza".
Lembit Teesalu
Ta lõpetas 1959. aastal Vihterpalu 7-klassilise kooli ja 1966. aastal metallide lõiketöötluse erialal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi.
Sportlasena
Alustas 1961. aastal treeninguid Tööjõureservides Johannes Tomsoni juhendamisel.
Ta oli aastatel 1972–2004 kokku 13 korda mootorrataste ringrajasõidus Eesti NSV ja Eesti meister ja 2003. aasta karika võitja, 1965. aastal Eesti NSV meister motokrossis ja 1969. aastal talimotokrossis (175 cm3 masinaklassis).
Ta oli 1977. aastal Eesti NSV meister autode ringrajasõidus vormel 3 klassis.
Ta on kokku võitnud 18 Kalevi suursõitu. Ta on ainuke sportlane, kes on võitnud Kalevi suursõidu nii autode kui ka mootorrataste klassis.
Ta sai 1981. aastal mootorrataste ringrajasõidus Ida-Euroopa kommunistlike riikide Sõpruse karika sarjas 2. koha 125 cm3 masinaklassis.
Isiklikku
Tema vend oli autosportlane Tõnu Teesalu.
Reimo Raivet
Reimo Raivet (sündinud 1973. aastal) on Eesti politseiametnik.
2000. aastate keskel andis ta panuse läbirääkimismeeskonna loomisel Eesti Politseis. 1. oktoobril 2014 liideti Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris seksuaalkuritegude uurimise ja laste väärkohtlemise uurimise üksus, mille juhiks määrati Reimo Raivet.
2015. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. 2015. aasta seisuga on ta töötanud kriminaalpolitseinikuna üle 20 aasta, keskendudes põhiliselt isikuvastastele kuritegudele.
Tema politseiline auaste oli 2015. aastal leitnant. Tema politseiline auaste oli 2017. aasta oktoobri seisuga kapten.
One (ansambel)
Voice on Küprose ansambel. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Küproset lauluga "Gimme your love".
Bergi jõgi
pisi|Bergi jõe tamm Bergi jõgi (inglise keeles Berg River, afrikaani keeles Bergrivier) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.
Bergi jõgi on ligikaudu 294 km pikk, valgala pindala on 7715 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Velddrifi linna juures Atlandi ookeani.
Kontinentaalfilosoofia
Kontinentaalfilosoofia on ühine nimetus Mandri-Euroopas, eriti Prantsusmaal ja Saksamaal, 20. sajandil viljeldud filosoofiale.
Kontinentaalfilosoofiat eristatakse analüütilisest filosoofiast, mis on leidnud tunnustust peamiselt Angloameerika maades. Vahetult pärast teist maailmasõda nimetati kontinentaalfilosoofiaks fenomenoloogiat, hiljem lisandusid ka eksistentsialism, hermeneutika ja strukturalism. Kontinentaalfilosoofia ei moodusta ühtset koolkonda.
Erinevalt analüütilisest filosoofiast ei peeta kontinentaalfilosoofias oluliseks mõistelist selgust, loogilist järjekindlust ja loodusteaduslikku lähenemist. Kontinentaalfilosoofia tähelepanu on suunatud pigem inimliku olemasolu, kultuuri ja kogemuse teemadele. Kontinentaalfilosoofia on sageli stiililiselt ja sisuliselt lähemal esseistikale, ilukirjandusele ja psühhoteraapiale kui loogikale ja loodusteadustele. Mõistelise selguse puudumine laseb kontinentaalses filosoofias elada paljudel tõlgendustel, mõistmistel ja arusaamistel. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja suundumusi on tuua akadeemilisse filosoofiasse teemasid, mis ei tundugi eriti filosoofilistena, muutes seeläbi tavapäraseid ootusi filosoofia ülesannete suhtes.
Rismus
pisi|Mehaaniline ja digitaalne rismus
Säilmälu
Säilmälu on niisugune elektroonne mittehaihtuv mälu (ingl non-volatile memory), milles salvestatud andmed säilivad ka toitepinge väljalülitamise järel. Säilmälu kasutatakse andmete pikaajaliseks talletamiseks.
Rismus
Rismus on märke- ja mõõteriist, mis võimaldab kanda toorikutele baasjoontega paralleelseid märkejooni ja mõõtmeid.
Säilmälu
Pooljuhtmälu tüüpidest kuuluvad säilmälude hulka praegusajal laialt kasutatav välkmälu, samuti perspektiivsed FeRAM, MRAM ja PRAM.
Rismus
Rismus koosneb alusplaadist ja vardast, millel liigub märkenõel. Rismuseid kasutatakse metallitöötlemises või metroloogias vertikaalsete mõõtude märkimiseks või mõõtmiseks.
Säilmälu
Püsivalt säilivad andmed HDD- ja SSD-kettal, mälupulgal ja mälukaardil, samuti optilistel andmekandjatel CD-ROM ja DVD-ROM.
Suvarnabhumi rahvusvaheline lennujaam
pisi|[[Thai Airways International|Thai Airwaysi lennuk Suvarnabhumi lennujaamas]] Suvarnabhumi lennujaam (RTGS: Suwannaphum, [sùʔ.wān.nā.pʰūːm]) (IATA: BKK, ICAO: VTBS), ka Bangkoki lennujaam, on üks kahest rahvusvahelisest lennujaamast, mis teenindavad Tai pealinna Bangkokki. Suvarnabhumi pindala on 3240 hektarit, mis muudab selle Kagu-Aasia üheks suurimaks rahvusvaheliseks lennujaamaks ja lennunduse piirkondlikuks keskuseks.
Lennujaam on Thai Airways Internationali, Thai Smile Airwaysi ja Bangkok Airwaysi kodulennujaam. Samuti on see piirkondlik värav ja mitme välisriigi lennufirmade ühenduspunkt.
2018. aastal läbis lennujaama ligi 63,4 miljonit reisijat. See oli sellega maailmas reisijate arvult suuruselt 21. lennujaam.
Alfred Suur
pisi|Alfred Suure kuju [[Winchesteris, autor Hamo Thornycroft]] pisi|Alfred Suure kujutisega münt ligikaudu aastast 880 Alfred Suur (849 – 26. oktoober 899, vanainglise keeles Ælfrēd või Ælfrǣd) oli Wessexi kuningas aastail 871–899 ja Inglismaa kuningriigi kuningas aastail 878–899.
Alfred kaitses Inglismaa lõunaosa anglosaksi kuningriike viikingite rünnakute eest, saades selle eest seni ainsa Inglismaa kuningana lisanime Suur. Alfred Suur oli esimene läänesakside kuningas, kes nimetas ennast anglosakside kuningaks.
Taanlaste invasioon
pisi|Inglismaa kaart aastal 878 Aastal 865 saabus Inglismaale viikingite suur armee, mida anglosaksid kirjeldasid kui Suur paganate armee. Seda tugevdas aastal 871 Suur suvearmee. Kümne aasta jooksul langesid peaaegu kõik anglosaksi kuningriigid sissetungijate kätte: Northumbria aastal 867, East Anglia aastal 869 ja peaaegu kogu Mercia aastatel 874-77. Vaid Wessexi kuningriik suutis ellu jääda.
878. aasta jõuluajal ründasid viikingid Alfredi võimukeskust Chippenhami ning too oli sunnitud põgenema. Märtsis 878 ehitas Wessexi anglosaksi kuningas Alfred Suur väheste meestega linnuse Athelneysse, sügaval peidus Somerseti soodes. Ta kasutas seda baasina, kust viikingeid rünnata. Mais 878 pani ta kokku Somerseti, Wiltshire'i ja Hampshire'i inimestest moodustatud armee, mis võitis viikingite armeed Edingtoni lahingus. Viikingid taganesid oma linnusesse ja Alfred asus seda piirama. Lõpuks andsid taanlased alla ja nende juht Guthrum nõustus taanduma Wessexist ja ennast ristiusku ristida laskma. Ametlik tseremoonia viidi läbi mõned päevad hiljem Wedmore'is. Siis järgnes rahuleping Alfredi ja Guthrumi vahel, milles oli mitmeid sätteid, sealhulgas piiride määratlemine alale, mida pidid valitsema taanlased (mis sai tuntuks kui Danelaw), ja alale, mida Wessex. Wessexi kuningriik kontrollis 878. aastast osa keskmaast ja kogu lõunat (väljaarvatud Cornwall, mis oli ikka veel brittide käes), samas taanlased hoidsid Inglismaa East Angliat ja põhjaosa.
Wessexi valitsejana
Pärast võitu Edingtonis ja sellele järgnenud rahulepingut asus Alfred muutma oma Wessexi kuningriiki pideval sõjajalal olevaks ühiskonnaks. Alfred otsustas asutada Wessexi keskusena Winchesteri. Ta ehitas laevastiku, korraldas ümber armee ja püstitas kindlustatud linnade (burh) süsteemi. Ta kasutas oma burhide jaoks peamiselt vanu Rooma linnu, kuna ta suutis ümber ehitada ja kindlustada nende olemasolevad kindlustusi. Burhide ja alalise armee säilitamiseks kehtestas ta maksusüsteemi (Burghal Hidage). Need burhid tegutsesid kaitseehitistena. Viikingid ei suutnud seejärel ületada suuri Wessexi osi: Anglosaksi kroonika teatab, et Taani rüüstajaid võideti, kui need püüdsid rünnata Chichesteri burhi. Burhid, kuigi peamiselt mõeldud kaitseehitisteks, olid ka ärikeskused, meelitades ettevõtjaid ja turge ohutu varjupaigana, ning need pakkusid kindlat kohta kuninga rahapajale.
Inglismaa kuningriik
Sõjategevuse lõppedes toimusid läbirääkimised Alfred Suure ja Guthrumi vahel, mille tulemusel määratleti taanlaste ja anglosakside alade piirid ja moodustus algne anglosakside Inglismaa kuningriik, mis hõlmas Wessexit, Merciat ja Kenti, Lõuna-Inglismaal.
Isiklikku ja järglased
Alfred Suur oli abielus Mercia valitsejadünastiast pärit Ealhswithiga, nende järglased: Alfred Suure elu on kirjeldanud Walesi piiskop ja õpetlane Asser oma 10. sajandil kirjutatud teoses. Alfred oli haritud mees, kes edendas haridust ja parandas oma kuningriigi õigussüsteemi ning sõjalist korraldust.
Continental Bank Building
Continental Bank Building on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 30 Broad Street. Hoonel on 48 korrust ja see on 171 meetrit kõrge. See on ehitatud art déco stiilis ning valmis aastal 1932.
Elektrienergia ülekanne
Elektrienergia ülekanne on elektri viimine elektrijaamadest kõrgepingeülekandevõrkude kaudu tarbijate lähedale ning edasine jaotamine keskpingejaotusvõrkude ja madalpingejaotusvõrkude kaudu.
Elektrienergia salvestamise võimalused on piiratud, seetõttu tuleb toodetud energia kohe anda käiku, kandes seda vajaduse korral üle väga kaugele. Elektrienergia ülekandmisega kaasnevad aga energiakaod. Et need on kõrgema pinge puhul väiksemad, kasutataksegi kaugülekandevõrkudes kõrgepinget; tarbijale lähenemisel pinget järjest alandatakse.
Elektri ülekanne ja jaotamine
pisi|350px|Joonis 1. Elektrisüsteemi skeem Elektrienergiat toodetakse, edastatakse ja tarbitakse tänapäeval suurtes ühtse tervikuna toimivates ühendelektrisüsteemides. Süsteemi osade ja elementide vahel on tihe side. Energiasüsteem on elektrijaamade, elektrivõrkude ja elektritarbijate ühendus, kuhu lisanduvad elektrijaamadega seotud soojusvõrgud ja -tarbijad. Energiasüsteemi elektriline osa on elektrisüsteem ning väga olulise osa sellest moodustab elektrivõrk.
Elektrijaamad on ühendatud süsteemi põhivõrku, mis tavaliselt talitleb pingel 220–500 kV (Eestis 110–330 kV). Põhivõrgust saavad toite suuremad ja võimsamad elektritarbijad ning keskpinge 6–35 kV jaotusvõrgud, mis alajaamade kaudu varustavad elektritarbijaid enamasti 400 V madalpingel. Jaotusvõrguga võivad olla ühendatud ka kohalikud elektrijaamad.
Ennekõike liigitatakse elektrivõrke nimipinge alusel. Elektrivõrgu nimipinge on pinge, millele võrk on ette nähtud ja millele viidates iseloomustatakse teatud talituskarakteristikud. Kõige üldisemalt võib elektrivõrke jaotada madal- ja kõrgepingevõrkudeks. Kõrgepingevõrgud jaotatakse omakorda keskpingevõrkudeks, kõrgepingevõrkudeks ja ülipingevõrkudeks. Eestis on ülipingevõrgud pingega 330 kV, keskpingevõrgud 3–35 kV ja madalpingevõrgud nimipingega 0,4 kV.
Otstarbe järgi saab elektrivõrke liigitada süsteemi-, ülekande- ja jaotusvõrkudeks. Süsteemivõrk on tavaliselt ülikõrgepingevõrk, mis ühendab suuri elektrijaamu ja elektrisüsteeme. Ülekandevõrkude vahendusel kantakse elektrienergia üle suurematesse alajaamadesse ning tarbimiskeskustesse. Elektrienergiat jaotavad laiali jaotusvõrgud, mis edastavad elektrienergiat suurtest toitealajaamadest tarbijateni (joonis 1).
Eesti elektrisüsteem on kolme 330 kV liiniga ühendatud Venemaa elektrisüsteemiga (kaks liini Narvast Peterburi ja Kingisseppa ning üks Tartust Pihkvasse) ja kahe Valmierasse viiva 330 kV liiniga Läti elektrisüsteemiga. Soomega on Eesti elektrisüsteem ühendatud Harku–Espoo ± 150 kV alalisvooluliini kaudu Estlink, mille ülekandevõimsus on 350 MW, ja Püssi–Anttila 450 kV alalisvooluliini kaudu Estlink 2, mille ülekandevõimsus on 650 MW.
Võimusust saab üle kanda ilma lisaseadmeteta kuni 500 km kaugusele. Tänapäeval on lisaseadmetena kasutusel staatilised türistorjuhitavad kompenseerimisseadmed. Need seadmed koosnevad türistorjuhitavatest kondensaatorpatareidest ja reaktoritest. Türistorjuhitavad kompenseerimisseadmed toimivad nii püsi- kui ka siirdetalituses, kindlustades süsteemi stabiilsuse.
Alalisvooluliine võidakse kasutada, kui on vaja edastada suuri võimsusi (mõni GW) suurele kaugusele (1000 km ja enam). Alalisvoolu kasutamisel on nii õhu- kui ka kaabelliinid lihtsamad ja odavamad kui vahelduvvooluliinidel, kuid nad nõuavad mõlemas otsas kalleid alajaamu. Alalisvooluliine või vahelülisid on vaja, et ühendamaks mittesünkroonselt talitlevaid elektrisüsteeme ning samuti on alalisvool vajalik pikkade (nt merealuste) kaabelliinide korral, kus vahelduvvoolu pole kaablite suurte mahutavuse tõttu võimalik kasutada. Võrreldes vahelduvvooluga, on kõrge alalispinge süsteemi (pikkadel vahemaadel) kaod väiksemad, olenevalt pingest ja ehitusest, võivad kaod olla 3% 1000 km kohta.
Energiakaod
Elektrienergia ülekandel kasutatakse nende kohta enamasti energiakao mõistet. Täiesti olematuks energiakadusid vähendada ei saa.
Elektrienergia ülekandel juhtmete (elektrienergia ülekandeliinide) kaudu elektrivoolu näol on põhiküsimuseks juhtmetes kaduma mineva energiahulga vähendamine. Vastavalt Joule'i-Lenzi seadusele muutub elektrienergia ülekandeliinide juhtmetes osa ülekantavast elektrienergiast soojuseks võrdeliselt liini juhtmete elektrilise takistusega ja juhet läbiva voolu ruuduga. Seega voolutugevuse vähenedes 2 korda, väheneb soojuskadu voolu ülekandel 4 korda. Eelnevast lähtub, et elektrivoolu on efektiivsem üle kanda kõrgel pingel.
Joule'i-Lenzi seaduse kohaselt eraldub juhis elektrivoolu toimel soojushulk kus I on voolutugevus, R on juhi takistus ja t on aeg.
Siit tuleneb kaks võimalust selle kaduma mineva energiakoguse vähendamiseks: 1) vähendada juhtmete elektrilist takistust 2) vähendada juhet läbiva voolu tugevust.
Juhtme takistuse vähendamiseks kasutatakse juhtme materjalidena võimalikult väikese eritakistusega metalle – vaske või alumiiniumi. Teiseks teeks juhtme takistuse vähendamiseks on juhtme ristlõikepinna suurendamine ehk jämedama juhtme kasutamine.
Märksa efektiivsem elektrienergia ülekandeliinides kaduma mineva energia koguse vähendamiseks on voolutugevuse vähendamine. Kuna ülekantav võimsus on võrdeline nii pinge kui ka voolutugevusega, siis sama võimsuse ülekandmiseks mingi arv korda kõrgemal pingel saab seda teha sama arv korda väiksema voolutugevusega. Kuna aga energiakadu liinis on võrdeline voolutugevuse ruuduga, siis on selline viis energiakadude vähendamiseks eriti tõhus. Seepärast kasutatakse elektrienergia ülekandmisel tarbijapingest tunduvalt kõrgemaid pingeid.
Kolmefaasiline süsteem
pisi|450px|Kolmefaasiline ahel pisi|350px|Faasi- ja liinipingete vektordiagramm
Kolmefaasilist vahelduvvoolusüsteemi kasutatakse elektrijõumasinates ning ülekande- ja jaotusvõrkudes. Sellise süsteemi eelis on elektriliinide ja trafode väiksem materjalikulu. Veelgi olulisem on, et kolmefaasilise voolu pöörlev magnetväli võimaldab ehitada töökindlaid ning väga lihtsaid elektrimasinaid.
Kolmefaasiline süsteem tekib, kui generaatori staatorile paigutada kolm üksteise suhtes 120° võrra nihutatud mähist. Generaatoris pöörlev rootor (elektromagnet) kiirusega w=ω/2π=50 pööret sekundis, tagamaks 50 Hz sagedust. Pöörlev rootor indutseerib faasimähistes elektromotoorjõud, mis on ajas nihutatud 2π/3=120° võrra.
Võrrandid defineerivad sümmeetrilise kolmefaasilise süsteemi faasijärgnevusega A-B-C.
Kolmefaasilises süsteemis on elektromotoorjõudude summa igal hetkel null sest trigonomeetriliselt See asjaolu võimaldab kolme faasi voolu üle kanda vaid kolme juhtme kaudu, kusjuures vool võimalikus neutraaljuhtmes puudub i_N=0. Tõepoolest, kuna siis
Geomeetria põhjal on selge, et liini- ja faasipinge moodulite U_l ja U_f suhe on . Ka liinipinged moodustavad 120° võrra nihutatud kolmefaasilise süsteemi.
Viljandi näidissovhoos
Viljandi näidissovhoos oli näidissovhoos Viljandi rajoonis Pärsti külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Pinskal. Sovhoosi pindala oli 16 100 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.
Sutteri maakond
Sutteri maakond (Sutter County) on maakond USA-s California osariigis.
Maakonna halduskeskus on Yuba City.
Attu (Pargas)
Attu on Soome saar Saaristomeres. See asub Pargase keskusest lõunas Peimari suudmes. Attus elab aasta läbi 49 inimest, kuid suvel on neid 692. Saare pindala on 19,88 km².
Sutteri maakond
Maakonna pindala on 608 km², millest 15 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 94 737. Aastal 2000 oli elanike arv 78 930.
Attu (Pargas)
Attu saarel asub kolm küla: Attu, Boda ja Jermo. Saar on koduks Attu mõisale. Kunagi oli saarel kaevandustegevus ning 19. ja 20. sajandi vahetusel oli seal tööstuspiirkond koos meierei, saeveski, elektrijaama ja telliskivitehasega.
Sutteri maakond
Ajalugu
Sutteri maakond moodustati 18. veebruaril 1850. aastal. 1852 loovutati osa maakonna territooriumist Placeri maakonnale.
Attu (Pargas)
pisi|vasakul|Saart [[Mielisholmiga ühendav sild]] Sellel on Suur-Tervo saarelt praamiühendus Mielisholmi saare kaudu. 2003. aastast alates on saar Mielisholmiga ühendatud Skagsholmeni ja Granholmeni kaudu.
Sulawesi maduhaugas
Sulawesi maduhaugas (Spilornis rufipectus) on röövlinnuliik haugaslaste sugukonnast. Sulawesi maduhaugas on Indoneesias endeemne. Tema looduslikud elupaigad on lähistroopilised või troopilised niisked madalmaa metsad.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sulawesi Serpent Eagle seisuga 14.11.2013.
Tokutarō Ukon
Tokutarō Ukon (jaapani keeles 右近 徳太郎 Ukon Tokutarō; 23. septembril 1913 Kobes – märtsil 1944) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1934–1940 5 mängu ja lõi 1 värava.
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik (15. jaanuar 1919 Tallinn – 22. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti haritlane ja rahvuslane, põrandaaluse vastupanuliikumise tegelane Saksa okupatsiooni ajal.
1937 lõpetas ta Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi, 1937–1942 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.
Saksa okupatsiooni ajal töötas Tiiu Oinas-Mikiver Postimehe toimetuses tõlgina.
Enne seda oli ta aga teist liini pidi saatnud teateid Eesti Vabariigi välissaadikutele Soomes ja Rootsis (sama Warma, August Rei, Heinrich Laretei).
Mitmel puhul tegutses Tiiu Oinas-Mikiver ka mobilisatsioonialuste Eesti meeste toimetamisel Soome (tema oma abikaasa Ilmar Mikiveri, Võrumaa Omakaitse leitnant August Püvi jt.).
Tagasi Eestis oli Tiiu Oinas-Mikiver 1944 juuli keskel. Nüüd üritas ta vangist vabastada oma ema (arreteeritud aprillis seotuse tõttu Eesti Rahvuskomiteega), kuid selle tingimuseks loeti, et Tiiu hakkaks töötama Saksa luure heaks – sellest ta keeldus.
Edasi üritas Tiiu Oinas-Mikiver taasorganiseerida Eesti Rahvuskomitee nende inimeste baasil, kes olid jäänud veel arreteerimata, ning moodustada uus põrandaalune võrgustik, mis toimiks ka nõukogude ajal.
Tiiu Oinas-Mikiver arreteeriti NKVD poolt 19. detsembril 1944, lasti vabaks, kuid arreteeriti uuesti 1. juunil 1945 Tribunal 12. jaanuaril 1946, § 58-1a ja 58-11 mõisteti 10 aastat vabadusekaotust. Viibis vangistuses Komi ANSV Intalagis, vabanes 13. novembril 1954, seejärel oli asumisel koos oma abikaasa, ema ja õe perega Inta linnas Komi ANSV kuni 7. juulini 1964. Eesti NSVsse teda ametlikult elama ei lubatud, oli sisse registreeritud Ainažis Läti NSVs. Ometi viibis Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik koos abikaasaga suure osa ajast Tallinnas.
Suri 60-aastaselt raske haiguse tagajärjel Tallinnas 22. veebruaril 1980 ning on maetud Rahumäe kalmistule.
Hella Tiiu Oinas on naispeategelase prototüübiks Jaan Krossi "Mesmeri ringis".
Isiklikku
Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik oli Alma Ostra-Oinase ja Aleksander Oinase vanim tütar. Hüüdnimeks Tii (kolmas õde Aino-Liis kandis hüüdnime Tipa).
Elo Tuglas oli tema tädi (isa õde). Tartus õppides elas ta Tuglaste juures.
2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile
'''2023. aasta 27. juuni raketirünnak Kramatorskile''' oli Vene-Ukraina sõja käigus toimunud rünnak Kramatorski kesklinnas asuvale toitlustusasutusele, mille tagajärjel hukkus 13 inimest.
Peamiseks sihtmärgiks oli pitsarestoran, kus oli sel ajal kuni 80 klienti ja töötajat. Plahvatuses hukkus 13 inimest, sealhulgas 17-aastane tüdruk ja 14-aastased kaksikõed, 61 inimest (sealhulgas 1 laps) sai vigastada ja 11 inimest päästeti. Veel üks rakett tabas küla Kramatorski äärelinnas, vigastades veel viit inimest. Restoran oli populaarne Ukraina sõdurite, väliskorrespondentide ja abitöötajate seas. Vigastatute hulgas olid Kolumbia romaanikirjanik ja ajakirjanik Héctor Abad Faciolince ning tema sõber Sergio Jaramillo Caro. Kramatorsk asus sel päeval lahingurindest 24 kilomeetri kaugusel.
Vastukaja
Rünnak leidis aset pärast Wagneri grupi mässu lõppemist Venemaal, mis ohustas Vladimir Putini autoriteeti. Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell ja Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi mõistsid rünnaku hukka kui "Vene terrori Ukraina tsiviilisikute vastu". Ukraina armee arreteeris hiljem mehe, keda kahtlustati restorani ees pargitud sõidukite järel luuramises ja video edastamises Venemaa sõjaväeluurele. USA president Joe Biden mõistis rünnaku hukka ja ütles, et Putinist on saanud "paaria kogu maailmas". ÜRO humanitaarabi koordinaator Ukrainas Denise Brown tegi avalduse, milles kirjeldas rünnakut kui "järjekordset näidet andestamatutest kannatustest, mida Venemaa sissetung Ukraina rahvale põhjustab. Rahvusvaheline humanitaarõigus kaitseb tsiviilelanikke ja tsiviiltaristut ning tsiviilkahju minimeerimiseks või vältimiseks tuleb teha kõik, sealhulgas sihtmärke kontrollida.
Lasnamäe linnaosavalitsus
Lasnamäe linnaosavalitsus (ametlikult Lasnamäe Linnaosa Valitsus) on Tallinna Lasnamäe linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus, mis asub aadressil Pallasti tänav 54.
Ajalugu
Lasnamäe Linnaosa Valitsus loodi praegusel kujul eksisteeriva kohaliku võimuasutusena 1. septembril 1993.
Varasemad kohaliku võimu nimevormid Lasnamäel on olnud järgmised:
Lasnamäe ajaloolise mälu korrastamine
Lasnamäe ajaloolise mälu korrastamisel on teinud tänuväärset tööd Robert Nerman, kelle raamat “Lasnamäe ajalugu” (Tallinn 1998) annab põhjaliku ülevaate piirkonna ajaloost.
Oluliseks ajaloo kandjaks on ka dokumentaalfilm Lasnamäest ”Linn paesel kaldal” (Tallinn 2003; režissöör Georg Jegorov, operaator Kaljo Reintam, teksti autor Tiina Naarits). Eesti- ja venekeelse tekstiga ajalooline lühifilm annab ülevaate Lasnamäel toimunust esimese Eesti Vabariigi ajal, Nõukogude ajal ning esimesest kümnest aastast taasiseseisvunud Eestis.
Nédonchel
pisi|Nédoncheli vallamaja
Nédonchel asub 45 km Arrasist loodes, teede D69 ja D90 ristumiskoha ümbruses, Nave'i jõe orus.
pisi|tühi|
Pühalepa külanõukogu
Pühalepa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Mali poliitika
Kuni 2012. aasta märtsi ja detsembri riigipööreteni toimis Mali poliitika poolpresidentaalse esindusdemokraatliku vabariigi raamistikus. Mali riigipea on president, kes nimetab ametisse valitsusjuhi, peaministri. Riigis on mitmeparteisüsteem.
Pühalepa külanõukogu
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Pühalepa vallas. Külanõukogu keskus asus algul Partsi asunduses.
Mali poliitika
Täidesaatev võim kuulub valitsusele. Seadusandlik võim jaguneb valitsuse ja parlamendi, rahvusassamblee, vahel. Kohtuvõim on seadusandlikust ja täidesaatvast võimust eraldatud.
Pühalepa külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühalepa külanõukogu 1950. aasta septembris Hiiumaa rajooni koosseisu.
Mali poliitika
Economist Intelligence Uniti demokraatia indeksi järgi on Malis "hübriidrežiim".
Pühalepa külanõukogu
1954. aasta juunis liideti Pühalepa külanõukoguga likvideeritud Palade ja Suuremõisa külanõukogu territooriumid. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Võitluse", "Rahu eest", V. I. Lenini nimeline ja "Nõukogude Kaluri" kolhoos ning Hiiumaa Kalakombinaat. Külanõukogu keskus asus Reikama külas.
1973. aasta veebruaris viidi külanõukogu keskus Reikama külast üle Hellamaa külla.
1973. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 246 km² ja elanike arv 1599.
Hermann Diels
pisi|Hermann Diels (dateerimata foto) pisi|Hermann Diels (vasakpoolne istuja) koos kaastudengitega (Bonn, suvesemester 1869) Hermann Alexander Diels (18. mai 1848 Wiesbaden-Biebrich/Nassau hertsogiriik – 4. juuni 1922 Berlin-Dahlem) oli saksa klassikaline filoloog, filosoofialoolane ja usunditeadlane.
Tema koostatud ja toimetatud teoste hulgast on tuntuimad "Doxographi Graeci" (1879), "Commentaria in Aristotelem Graeca" (1882–1909) ning eriti "Die Fragmente der Vorsokratiker" (1903).
Tõe hetked
"Tõe hetked" (rootsikeelse originaalpealkirjaga "Sanna ögonblick") on 1998. aasta Rootsi-Taani-Soome koostöös valminud mängufilm.
Filmi režissöörid on Anders Wahlgren ja Lena Koppel. Filmi tootsid Sandrew Film AB, Sveriges Television AB ja mitu muud filmiettevõtet.
Osa filmivõtetest tehti Tallinnas endisaegses KGB arhiivis.
Filmis osaleb mitu eesti näitlejat, nende seas Tõnu Kark, Ada Lundver, Aarne Üksküla.
Kristiina Reidolv
Ta õppis 1985–1993 Tartu 7. Keskkoolis, lõpetas 1996 Tartu Descartes’i Lütseumi, 2004 Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe filosoofia erialal, õppinud aastast 2009 samas teatriteaduse doktorantuuris.
Täiendanud end külalistudengina 1999 Eesti Kunstiakadeemia Kunstiteaduse Instituudis, 2009 Balti Filmi- ja Meediakoolis, 2013 Suurbritannias Kenti Ülikoolis ja 2014 Ameerika Ühendriikides New Yorgis Columbia ülikoolis (teatriteadus).
Ta on olnud 1994–2002 Tartu Raadio produtsent, hommikutoimetaja ja saatejuht, 2005–06 Raadio RingFM uudistetoimetaja ja produtsent, 2007–2009 Tartu Linnavalitsuse kultuuriteenistuse juhataja, 2009–2012 Eesti Etendusasutuste Liidu tegevjuht, 2012–2019 Vaba Lava juhatuse liige ja tegevjuht, alates 2019 Tartu Loomemajanduskeskuse juht. Mais 2021 valiti Reidolv 2022. aasta kevadel valmiva Viimsi uue kultuuri- ja hariduskeskuse Viimsi Artium juhiks, kellena ta asub tööle 1. septembril 2021.
Olnud tegev ansamblis Tartu Popi ja Roki Instituut (Eesti Autorite Ühingu liige, albumid: "Madise margikogu" (2006), "Biedermeier-psühhedeelia” (2014); „Marienbad” (2014), „Sfääride muusika“ (2017).
Eesti Kultuuri Koja asutajaliige (2011). Eesti Teatriliidu ning Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse liige (2010).
Isiklikku
Tema isa on Eesti Maaülikooli dotsent, ema Tartu Ülikooli õppejõud.
Christína Metaxá
pisi|Christína Metaxá (2009) Christína Metaxá (Χριστίνα Μεταξά; sündinud 4. aprillil 1992) on Küprose laulja. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Küproset lauluga "Firefly".
Pühaste külanõukogu
Pühaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Pühaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Aakre vallas. Külanõukogu keskus asus Palamuste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pühaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Pühaste külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aakre külanõukoguga.
Oskar Kodres
Oskar Kodres (ka Oskar Koodres; 10. märts 1907 Olustvere vald – 10. august 1978 Borås, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1926. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.
Ta oli aastatel 1936–1942 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja ja 1942–1944 sama koguduse õpetaja.
1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus oli algul Rootsi kiriku teenistuses, kuid hiljem teenis E.E.L.K. Boråsi kogudust.
Oskar Kodres suri 1978. aastal Boråsis.
Chrístos Mylórdos
Chrístos Mylórdos (Χρίστος Μυλόρδος; sündinud 30. aprillil 1991) on Küprose laulja.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Küprost lauluga ""San ángelos s'agápisa".
Aseri maastikukaitseala
Aseri maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Kaitseala kogupindala on 611,1 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta looduslikke panga- ja palumetsi, soo- ja poollooduslikke kooslusi, kaitsealuste liikide elupaiku ning piirkonna keskkonnaseisundit.
Ylo
Ylo – Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Üksküla liivlane, kes koos Viezoga oli üldse esimene nimeliselt teadaolev kristlusse astunud liivlane. Nende ristijaks oli misjonärina Liivimaale saabunud hilisem Üksküla piiskop Meinhard. Ylo oli Kulewene isa. Ylo nimi on tõenäoliselt etümoloogiliselt seotud soome sõnaga ilo "rõõm" ja eesti sõnaga ilu "rõõm, kaunidus".
27. augustist 1255 on teada Saaremaa maavanem Ylle, kelle nimi on tõenäoliselt sama tähendusega.
Eesti NLP Instituut
pisi| Eesti NLP Instituudi logo
Eesti NLP Instituut on juhtiv neurolingvistilise programmeerimise (NLP) õppeasutus Eestis, mis pakub sellel erialal nii aastaseid diplomikursuseid kui ka lühemaid koolitusi ettevõtetele ja asutustele.
Instituudi sisulist tööd ja õppetegevust juhivad selle asutajad Ave Eero (NLP treener, psühholoog), Viive Einfeldt (NLP treener, psühholoog) ja Külli Looman (NLP treener, terapeut).
Eesti NLP Instituut asub Pärnus.
Pooljuhtmälu
Eri tüüpi mälude pikkade nimetuste asemel kasutatakse sageli suurtähtlühendeid, mis on saadud ingliskeelsetest nimetustest ja rahvusvaheliselt käibel.
Pooljuhtmälud jagunevad andmete kirjutamise ja nende säilimise võimaluste järgi muut- ja püsimäludeks.
Muutmälud, lühend RAM (Random Access Memory):
Aleksander Püvi
Aleksander Püvi (12. september 1921 Laatre vald, Sangaste kihelkond, Valgamaa – 7. veebruar 1997 Tallinn) oli Eesti laulja (tenor).
Oli 1941–1944 mobiliseerituna 8. Eesti Laskurkorpuses.
Lõpetas 1956. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Aleksander Arderi klass), täiendas end 1959–1960 Bulgaarias Hristo Brǎmbarovi juures.
Püvi oli 1956–1971 ja 1973–1977 teatri Estonia ning 1971–1973 Eesti Riikliku Filharmoonia solist.
Ananasspeeker
Ananasspeeker ehk ananasspokaal (saksa keeles Ananaspokal) on väärismetallist, enamasti kullatud hõbedast valmistatud kõrget peekrit meenutav jalaga jooginõu, mille kupa ja kaas koos moodustavad ananassi kuju, kaant kaunistab lehepuhmas nagu päris ananassil, lillebuketiga vaas või mütoloogiline figuur ning mille tüvi kujutab puutüve või puuraiujat.
Ananasspeekreid kujundasid ja valmistasid kullassepad 16.–17. sajandil, nende kuju vormiti valdavalt kohrutustehnikas ning see polnud ümar, vaid ananassi soomuselist pinda meenutavalt kergelt kandiline.
Peekrid kujutasid endast haruldasi luksusesemeid ja kollektsioneerimisobjekte.
Viezo
Viezo – Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Üksküla liivlane, kes koos Yloga oli üldse esimene nimeliselt teadaolev kristlusse astunud liivlane. Nende ristijaks oli misjonärina Liivimaale saabunud hilisem Üksküla piiskop Meinhard. Viezo oli Alo isa. Viezo nimi on tõenäoliselt etümoloogiliselt seotud eesti sõnaga viha.
Putkõis
pisi|Putkõie ehitus Putkõis (ld. flosculus disci; ingl. disc floret) on liitlehise õiekrooniga õis, mille kroonlehed on suuremas ulatused putke- või torusarnaselt kokku kasvanud.
pisi|left|Fotol on näha [[teekummeli kollased putkõied.]]
2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
pisi|[[Arena Birmingham]] 2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 17. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 1.–4. märtsil Suurbritannias Birminghamis Arena Birminghamil.
Waratah
Waratah oli Ühendkuningriigi reisiaurik, mis opereeris Euroopa ja Austraalia vahel 1900. aastate esimesel kümnendil.
2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
Varem olid Birminghamis toimunud kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused 2003. aastal.
Waratah
26. juulil 1909 väljus 150 m pikkune Waratah pardal 211 reisijat/meeskonnaliiget ning 10 000 t kaupa Durbani sadamast, ega jõudnud ettenähtud ajal (29. juulil) sihtsadamasse Kaplinna. Laeva leidmiseks korraldati ulatuslik otsimisoperatsioon, mis ei andnud vähimaidki tulemusi. Kummaline oli see, et merest ei leitud vrakitükke, päästevahendeid ega hukkunute surnukehasid. 15. detsembril 1909 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd reisiauriku Waratah teadmata kadunuks.
2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
Võistlustel osales 632 sportlast 144 riigist.
Waratah
Suure tõenäosusega läks laev tohutu tormi ajal ootamatult põhja. Reisiauriku Waratah kadumine on tänaseni üks suurimaid mõistatusi meresõidu ajaloos.
2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
Eesti sportlastest olid maailmameistrivõistlustel esindatud Ksenija Balta kaugushüppes ja Maicel Uibo seitsmevõistluses.
Kaheksa Venemaa sportlast osalesid võistlustel neutraalsete sportlastena.
60 meetrit
Kuupäev: 3. märts Maailmarekord: 6,34 (2018) Christian Coleman, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 6,42 (1999) Maurice Greene, USA Maailmameister 2016: 6,47 Trayvon Bromell, USA Osavõtjaid: 52 Tulemused: Eeljooksud – [ Poolfinaalid] – Finaal <br style="clear:both" />
400 meetrit
Finaali võitis algselt ajaga 44,92 hispaanlane Óscar Husillos, kellele järgnes Luguelín Santos, kuid mõlemad diskvalifitseeriti rajalt välja astumise tõttu. Samal põhjusel diskvalifitseeriti koguni terve üks eeljooksudest. Tegemist oli esimesega korraga läbi aegade, mil suurvõistlustel diskvalifitseeriti kogu eeljooks. Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 44,57 (2005) Kerron Clement, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 45,11 (2012) Nery Brenes, Costa Rica Maailmameister 2016: 45,44 Pavel Maslák, Tšehhi Osavõtjaid: 32 Tulemused: Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal <br style="clear:both" />
800 meetrit
Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 1.42,67 (1997) Wilson Kipketer, Taani Maailmameistrivõistluste rekord: 1.42,67 (1997) Wilson Kipketer, Taani Maailmameister 2016: 1.45,83 Boris Berian, USA Osavõtjaid: 10 Tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both" />
1500 meetrit
Kuupäev: 3.–4. märts Maailmarekord: 3.31,18 (1997) Hicham El Guerrouj, Maroko Maailmameistrivõistluste rekord: 3.33,77 (1999) Haile Gebrselassie, Etioopia Maailmameister 2016: 3.44,22 Matt Centrowitz, uSA Osavõtjaid: 24 Tulemused: [ Eeljooksud] – Finaal <br style="clear:both" />
3000 meetrit
Tegemist oli kõige aeglasema meeste 3000 meetri finaaliga sisemaailmameistrivõislutel (enne seda 1987. aastal 8.03,32). Kuupäev: 2., 4. märts Maailmarekord: 7.24,90 (1998) Daniel Komen, Keenia Maailmameistrivõistluste rekord: 7.34,71 (1997) Haile Gebrselassie, Etioopia Maailmameister 2016: 7.57,31 Yomif Kejelcha, Etioopia Osavõtjaid: 22 Tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both" />
60 meetri tõkkejooks
Kuupäev: 3.–4. märts Maailmarekord: 7,30 (1994) Colin Jackson, Suurbritannia Maailmameistrivõistluste rekord: 7,34 (2010) Dayron Robles, Kuuba Maailmameister 2016: 7,41 Omar McLeod, Jamaica Osavõtjaid: 38 Tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – Finaal <br style="clear:both" />
4×400 meetri teatejooks
Kuupäev: 3.–4. märts Maailmarekord: 3.02,13 (2014) USA (Kyle Clemons, David Verburg, Kind Butler III, Calvin Smith juunior) Maailmameistrivõistluste rekord: 3.02,13 (2014) USA (Kyle Clemons, David Verburg, Kind Butler III, Calvin Smith juunior) Maailmameister 2016: 3.02,45 USA (Kyle Clemons, Calvin Smith juunior, Christopher Giesting, Vernon Norwood) Võistkondi: 10 Tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both" />
Kõrgushüpe
Kuupäev: 1. märts Maailmarekord: 2.43 (1989) Javier Sotomayor, Kuuba Maailmameistrivõistluste rekord: 2.43 (1989) Javier Sotomayor, Kuuba Maailmameister 2016: 2.36 Gianmarco Tamberi, Itaalia Osavõtjaid: 11 Tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
Teivashüpe
Kuupäev: 4. märts Maailmarekord: 6.16 (2014) Renaud Lavillenie, Prantsusmaa Maailmameistrivõistluste rekord: 6.02 (2016) Renaud Lavillenie, Prantsusmaa Maailmameister 2016: 6.02 Renaud Lavillenie, Prantsusmaa Osavõtjaid: 15 Tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
Kaugushüpe
Kuupäev: 2. märts Maailmarekord: 8.79 (1984) Carl Lewis, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 8.62 (1999) Iván Pedroso, Kuuba Maailmameister 2016: 8.26 Marquis Dendy, USA Osavõtjaid: 15 Tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
Kolmikhüpe
Kuupäev: 3. märts Maailmarekord: 17.92 (2011) Teddy Tamgho, Prantsusmaa Maailmameistrivõistluste rekord: 17.90 (2010) Teddy Tamgho, Prantsusmaa Maailmameister 2016: 17.33 Dong Bin, Venemaa Osavõtjaid: 15 Tulemused: [ Finaal] <br style="clear:both" />
Kuulitõuge
Kuupäev: 3. märts Maailmarekord: 22.66 (1989) Randy Barnes, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 22.24 (1987) Ulf Timmermann, Saksa DV Maailmameister 2016: 21.78 Tomas Walsh, Uus-Meremaa Osavõtjaid: 16 Tulemused: [ Finaal] <br style="clear:both" />
Seitsmevõistlus
Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 6645 (2012) Ashton Eaton, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 6645 (2012) Ashton Eaton, USA Maailmameister 2016: 6470 Ashton Eaton, USA Osavõtjaid: Tulemused <br style="clear:both" />
60 meetrit
Kuupäev: 2. märts Maailmarekord: 6,92 (1993, 1995) Irina Privalova, Venemaa Maailmameistrivõistluste rekord: 6,95 (1993) Gail Devers, Venemaa Maailmameister 2016: 7,02 Barbara Pierre, USA Osavõtjaid: 47 Tulemused: Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal <br style="clear:both" />
400 meetrit
Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 49,59 (1982) Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia Maailmameistrivõistluste rekord: 50,04 (2006) Olesja Krasnomovets, Venemaa Maailmameister 2016: 51,45 Kemi Adekoya, Bahrein Osavõtjaid: 34 Tulemused: Eeljooksud – Poolfinaalid – Finaal <br style="clear:both" />
800 meetrit
Kuupäev: 3.–4. märts Maailmarekord: 1.55,82 (2002) Jolanda Čeplak, Sloveenia Maailmameistrivõistluste rekord: 1.56,90 (1999) Ludmila Formanová, Tšehhi Maailmameister 2016: 2.00,01 Francine Niyonsaba, Burundi Osavõtjaid: 15 Tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both" />
1500 meetrit
Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 3.55,17 (2014) Genzebe Dibaba, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 3.59,75 (2008) Gelete Burka, Etioopia Maailmameister 2016: 4.04,96 Sifan Hassan, Holland Osavõtjaid: 26 Tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both" />
3000 meetrit
Kuupäev: 1. märts Maailmarekord: 8.16,60 (2014) Genzebe Dibaba, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 8.33,82 (1989) Elly van Hulst, Holland Maailmameister 2016: 8.47,43 Genzebe Dibaba, Etiooopia Osavõtjaid: 14 Tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
60 meetri tõkkejooks
Kuupäev: 2.–3. märts Maailmarekord: 7,68 (2008) Susanna Kallur, Rootsi Maailmameistrivõistluste rekord: 7,72 (2010) Lolo Jones, USA Maailmameister 2016: 7,81 Nia Ali, USA Osavõtjaid: 37 Tulemused: Eeljooksud– [ Poolfinaalid] – Finaal <br style="clear:both" />