cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Utria dessant
Dessandis osalenud Eesti laevad
pisi|Miiniristleja Lennuk pisi|[[Lembit (suurtükipaat)|Suurtükilaev Lembit]] Utria dessandist võttis osa 9 laeva, millele mahutati 1000 dessantväelast:
Dessandi ettevalmistamine
Utria dessandiks valmistumine algas 12. jaanuaril 1919, kui kapten Pitkale anti vastav ülesanne.
13. jaanuaril 1919 käis Lennuk Narva jõe suudmes luurel, kus püüdis lõksu vedurlaeva Narova ja tõi selle koos 6 mehega kaasa. Nende meeste käest saadi andmeid Riigiküla suurtükipatarei, Narva-Jõesuus oleva 50. kütipolgu ja kuulipildurite rühma kohta ning Narvas olevate 46. eesti punaste kütipolgu ja teiste väeosade kohta.
14. jaanuaril andis kindral Laidoner käsu Narva vallutamise ühendoperatsiooniks. Kohe asuti Tallinnas kiiruga dessanti komplekteerima. Dessandiks koguti kokku 1000 võitlejat: 600 soomlast ja 400 eestlast, kellele lisandus rühm mereväelasi kuulipildujatega. Kaks laeva oli jäetud Kunda sadamasse soome vabatahtlike pataljoni peale võtma.
Dessandiga plaaniti enda kontrolli alla võtta Utria ja Laagna piirkonnad. Soome vabatahtlike pataljoni 2. kompanii pidi vallutama Narva-Jõesuu, liikuma edasi Riigiküla suunas ja Narvat ründama. Samal ajal pidi Eesti 1. diviis jätkama liikumist mööda Tallinna–Narva raudteed. Dessantväed pidid neid toetama, lõigates läbi bolševike tagalas asuvad sideliinid.
Raadiogramme
''Pitkale. Tallinn kell 4 p.l. 12.1.19 Rakvere on meie käes. Oleks väga tarvilik dessant Purtse jõe suhu, et kõik vaenlase suurtükid ära võtta. Laidoner''
''Laidonerile. Kunda kell 5.30 p.l. 12.1.19. Purtse juures dessanti teha ei saa, homme hommikul pommitab "Lennuk" Narvat, Hungerburgi, Vaivarat, ja Jõhvit ja "Lembit" Aserit, Purtset, Püssit. Kui miinid siin, sõidab "Lennuk" Kroonlinna alla miinisid panema. Pitka''
''Pitkale. Tallinn kell 8.50 p.l. 12.1.19. Kui saab Purtset ja Hungerburgi korraga pommitada, seda parem. Igatahes Purtse ümbrust on tarvis pommitada, et Rakverest taganevat venelast tabada. Neljas polk on Addinali mõisas Kunda raudtee juures. Laidoner''
Laevastiku koondumine Narva lahte
16. jaanuaril sõitis Lennuk teist korda Kroonlinna laevateele miinitõkkeid panema ja peale seda pidi kohtuma teiste laevadega Narva lahes. Samal päeval väljusid Tallinnast ka teised dessantlaevad ja koondusid õhtuks Kunda lahte. 17. jaanuaril 1919 kell 3 öösel väljus dessantlaevastik Kunda lahest. Kuna oli infot, et venelaste jäämurdja Ogon, mis oli kohandatud meremiinide veeskamiseks, oli käinud Narva jõe suudmes ja et Riigikülas asuvad suurtükipatareid, ei saanud dessanti jõesuudmes maale saata. Pärast meremiinide veeskamist kohtus Lennuk kell 10.30 maabumiskoha lähedal ülejäänud laevastikuga.
Dessandi maalesaatmine
pisi|Siin maabusid dessandi esimesed 200 meest 17. jaanuaril 1919 pisi|Siia Utria kalaranda maandus dessandi põhiosa 18. jaanuari öösel Kapten Pitka valis dessandi maabumise kohaks mereranna Utria külas Kotšnevi lossi juures (Utria oja suudmes). Dessant oli plaanitud maale saata lossi ujumissillal ja selle ümbruses. Kell 11 jõudsid laevad lähtepositsioonile. Rannal liikus venelaste ratsasalk, mis aeti laevade suurtükitulega laiali, kuid kohe avasid laevade pihta tule Riigiküla patarei ja Korfi (Auvere) jaamas olev soomusrong. Dessantlaevad viidi tulepiirkonnast välja ning Lennuk ja Lembitu astusid vastasega tulevahetusse, sundides ta kella 13-ks vaikima. Punaste soomusrong oli sunnitud taganema raudtee põhiliinile. Dessant jätkus vaenlase suurtükkide segamiseta.
17. jaanuaril pärast kella 12 alustati dessandi maalesaatmist. Maale jõudis umbes 200 meest koos varustusega, kuid siis tõusis tuul, Lembitu kaks paati purunesid kaldakividel ja nendes olevad mehed said märjaks. Kapten Pitka peatas kell 18.40 dessandi maalesaatmise. Esimeses laines saadi maale soomlaste 4. kompanii lipnik Bror Dahlgréni juhtimisel ja luuresalk rittmeister Erkki Varmavuore juhtimisel ning Narva koolipoiste rühm (Narva Kaitseliidu salgast). Dessant tungis viivitamatult edasi Utria külakeskuse suunas, võttes selle pärast väikest lahingut oma valdusse. Vaenlane taganes külast 4 surnut maha jättes. Valvetõkked paigutati külla sisenevatele teedele ning tungiti edasi Laagna ja Meriküla suunas. Sõjalaevad pommitasid bolševike arvatavat kogunemispaika Auvere rongijaamas. Sel hetkel oli vaenlasel võimalus dessant tagasi tõrjuda, kuid suures osas jäädi passiivseks.
Kohalike koolipoiste (Narva Kaitseliidu salk) käest, kes osalesid dessandis, saadi teada, et Utria kalarannas saab ka tuulise merega maabuda, kuna seal ei teki murdlainet. Kell 23, kui tuul oli veidi vaibunud, alustatigi uuesti dessandi maalesaatmist Utria kalarannas. Miinitraaler Olev ja vedurlaev Wrangel võtsid laevadelt dessantväelased ja varustuse peale ning paatides olevad mehed sleppi ning sõitsid kaldale nii lähedale kui võimalik. Edasi sõuti paadid randa ja laevadele ja tagasi, kuni laevad olid dessantlastest tühjad, misjärel suundusid Olev ja Wrangel uute dessantlaste rühma järele.
Ülejäänud dessandi maalesaatmise ajal panid Paulus ja Ekström laevas lõplikult paika Pitkaga arutatud rünnakuplaani.
Edu arendamine
Pärast dessandi maalesaatmist 18. jaanuari hommikul kell 10.30 suundusid Lembit ja Lennuk Narva jõe suudmesse, kus pommitati linna ja selle ümbrust. Umbes kell 11.30 heisati Hungerburgis (Narva-Jõesuus) valged lipud. Laevadele tuli vastu lootsipaat ja Lembit sõitis jõesuhu, kus asus oma 120 mm suurtükiga Narvat pommitama. 18. jaanuaril pärast dessandi maalesaatmist kogunesid ühtlasi kõik dessantlaevad Narva jõe suudmes. Lennuk lahkus Narva jõe suudmest Utria alla dessanti oma tulega toetama.
18. jaanuari hommikul teatas major Ekström Utriast, et 4. soome kompanii oli Laagna küla ja mõisa vallutanud, 2. kompanii tunginud Merikülani ja sealt pöördunud Riigiküla poole, kuna Narva-Jõesuu oli juba Lembitu laevameeskonna poolt võetud ja sinna minekuks puudus vajadus. 1. kompanii suundus Riigiküla poole. Soome pataljoni 3. kompanii, kes vahetas Laagnal 4. kompanii välja, pidas koos eestlastega lahingut Laagna mõisa juures.
Laagna lahingus oli eesti meredessantväelaste vastas kaks punaarmee polku, salk ratsaväge ja kaks soomusrongi. Punaarmee väeosad olid kogunenud raudtee ümbrusse ja ründasid dessandi positsioone Laagna mõisas, mille dessant oli ootamatu rünnakuga 18. jaanuari varahommikul vallutanud. Algselt dessandi maabumise takistamiseks rannikukaitsel, Mummassaarest kuni Merikülani asunud Punaarmee 86. kütipolk viidi 18. jaanuari hommikul Vaivarasse. Polk aga kapten Kokardinovi juhtimisel (493 punaväelast ja 36 ohvitseri) vahistasid polgus olnud kommunistid ja avaldamata pealetungivatele vägedele vastupanu läksid koos polgu staabi ja 9 kuulipildujaga üle Eesti vägede poole.
Staabikapten Pauluse teade Pitkale: ''Vaenlane asub Laagna mõisa vastas metsas, raudtee ümber. Vangide teadete järel on seal 2 polku, 2 soomusrongi ja salk ratsaväge. Andke sinna kõvasti tuld. Kaks pealetungi oleme tagasi löönud, kolmandat ootame. Seisukord tõsine, kuid mitte väljapääsmata. Igatahes meie mõisast ei tagane. Kaotasin kolm head ohvitseri, üks nendest surnud, umbes 10 sõdurit haavatud ja surnud. Soomlaste kaotused kaunis suured.''. Lennuk pommitas Korfi raudteejaama (Auvere raudteejaam), Laagna mõisa ees olevat metsa ja maanteed.
Narva vallutamine
18. jaanuaril kell 17.20, tulles Riigikülast, sisenes Soome pataljoni 1. kompanii kapten Antto Eskola juhtimisel, kellele oli täienduseks antud Merepartisanide rühm (laevameestest moodustatud kuulipildurite rühm) koos Narva Kaitseliidu rühmast pärit teejuhtidega, piki jõejääd põhja poolt Narva linna. Algas Narva lahing. Linn kubises taganevatest bolševike vägedest, toetus- ja staabiüksustest. Dessantväeosade ootamatu sissetung põhjustas linnas suure segaduse ja puhkesid tänavalahingud. Kella 18 paiku jõuti kesklinna ning seati kuulipildujad positsioonidele raekoja platsile, tänavaristidele ja maanteesillale (Narva puusild). Alustati sillale tormavate punaväelaste tulistamist. Sellega lõigati ära punaväe taganemistee üle maanteesilla ja külvati segadust, mis tekitas punavägedes paanika. Kell 18.40 jõudis linna ka 2. kompanii, mis ühines 1. kompaniiga. Sama päeva õhtuks oli Narva vanalinn vallutatud. Punavägede käes oli veel raudteesild ja jaam. Soomlased olid linnas vähemuses, kuid ei teatanud linnatungimisest oma pataljoniülemale ega Eesti dessantpataljoni ülemale kapten Paulusele. Sellega andsid nad võimaluse suurele hulgale vaenlase vägedele üle raudteesilla taanduda. Dessandi juhtideni jõudis teave, et eelväed on Narvas, alles 18. jaanuari õhtuks.
Laagna suunalt tungisid Narva suunas Soome pataljoni luurekomando rittmeister Erkki Varmavuore juhtimisel, 4. kompanii lipnik Bror Dahlgréni juhtimisel, Narva Kaitseliidu rühma teejuhid ja Vene valgete Põhjakorpuse 1. Tallinna vene ohvitseride partisanisalk. Ründavad dessantväelased pidasid ägeda lahingu Peeterristil punamadrustega, kes sealt välja suruti. Olgina mõisas osutasid punaväed uuesti vastupanu, kuid peagi löödi nad sealgi taganema.
Sama ajal, kui linnas käisid lahingud, üritas lääne poolt linna tungida Soome pataljoni luurekomando, kuid löödi 53. Viljandi kütipolgu allüksuste poolt tagasi. Luurekomando ülem palus küll 4. kompanii ülemalt abivägesid, kuid kompaniiülem keeldus õhtul edasi tungimast. Ta tahtis anda meestele puhkust, teadmata ilmselt, et 1. ja 2. kompanii juba Narvas tänavalahinguid pidasid.
Laagna ja Utria hõivamine katkestas bolševike side Vaivara–Sinimägede all kaitsepositsioonil olnud üksuste ja Narva vahel. Enamik 86. kütipolgu mehi jätsid oma positsioonid maha ning alistusid Eesti 1. diviisi 1. polgule.
Lahingu lõpp
19. jaanuari hommikul kella 9 paiku oli igasugune lahingutegevus Narvas lõppenud. Kella 10-ks oli dessantvägede kontrolli all ka Jaanilinn, mille punaväed olid maha jätnud. Punakaart oli taganenud Jamburgi suunas.
Lood võttis peale lahingutes haavata saanud ja lahkus 19. jaanuaril Tallinna. Samal päeval laaditi laevadelt maale laskemoona ja muud varustust maalejäävatele lahingüksustele. 19. jaanuari õhtul lahkus ka Lennuk. Ülejäänud dessantlaevad lahkusid Lembitu juhtimisel Narva jõe suudmest Tallinna suunas järgmisel päeval.
Raadiogramme
''Nr. 245 18. jaanuar 1919 öösel kell 1,05 min. Kapten Pitka. Meie väeosad võtsid Jõhvi ja Raustvere oma alla ja tungivad edasi Vaivara poole. Laidoner''
''Nr. 259 19. jaanuar 1919 öösel kell 2,18 min. "Lembit" Pitkale. Teadustan, et esimese diviisi väeosad jõudsid täna Auvere Repniku mõisa, Datschi liinile. Leitnant Schiffer''
''Nr. 260 19. jaanuar 1919 hommikul kell 10,50 min. "Lembit", kapten Pitka. Teadustage sagedamini seisukorrast Narva all. Esimese diviisiga praegu ühendust ei ole. Laidoner.''
''Pitkale. Nr.151 Tallinn kell 22.20 19.1.19 Soovin õnne suureks võiduks. Kõigi Eesti sõjavägede nimel tänan kõiki, kes Narva lahingutest osa võtsid, iseäranis Narva kangelast major Ekströmi, Soome pataljoni. Laidoner''
Lahingu tulemused
pisi|Soome vabatahtlikud Narvas pärast lahingut (Pilt: Suomen Kansan Arkisto) Lahingu tulemusena langes Narva koos Jaanilinnaga kindlalt Eesti vägede kätte ja kogu Punaarmee üksuste tegevus lääne pool Narva jõge oli saanud otsustava löögi.
Et äsja loodud Eesti üksused sellise ühendoperatsiooni edukalt läbi viisid, oli punaväe komandöride jaoks küllaltki ootamatu. Dessant oli bolševike jaoks tegelikult šokk ning üldine moraal langes veelgi. Tapetud ja haavatud bolševike arv küündis 300–400 meheni. Punakaardi langenuid, kes paanikas olid tormanud otse dessantväelaste kuulipildujate tule alla, veeti linnast välja kaks päeva. Kokku võtsid Eesti väed vähemalt 3070 sõjavangi, teiste seas 31 punaste komandöri ja polguülemat. Vangi langes ühe diviisi ja polgu staap koos personaliga ning palju sõjaväelasi. Kuna Narva vallutati ootamatult, saadi palju sõjasaaki. Sõjasaagi hulka kuulus täisvarustuses suurtükipatarei ja Farman F.30 luurelennuk. Samuti saadi kätte raskekuulipildujaid (tõenäoliselt 7,62 mm Maximid) koos varuosadega, hobuseid, moonavankreid, 12 välikööki, 9 kasti mürske ja 500 vintpüssi.
Utria operatsioon näitas, kui kiiresti suutsid eestlased otsuseid vastu võtta – nende juhid said üsna vabalt haarata initsiatiivi, kohaneda kiiresti uute olukordadega ja tempot säilitada. Eesti dessandi koosseisust hukkus lahingus 1 ja haavata sai 12 meest. Soomlased kaotasid lahingutegevuses 3 meest ja haavata sai 11.
Narva komandandiks määrati staabikapten Karl Aleksander Paulus, kelle aga kindral Aleksander Tõnisson soomlaste lahingu käigus korraldatud veresauna pärast (kuulipildujatest niideti maha sillale tormavad punaarmeelased) põhjendamatult tagandas ja degradeeris.
Levinud väärteave
Viimasel ajal on mitmes ajalooraamatus ja trükises ilmunud väide, et Utria dessant maandus Mummassaares. Tegelikult maabus dessant Mummassaarest paar kilomeetrit idas Utria rannas, kuhu 1939 paigutati ka vastav mälestustahvel (Utria dessandi mälestustahvel).
Magnus Hea
Magnus oli Norra kuninga Olav II Haraldssoni abieluväline poeg, kes põgenes koos emaga riigist, kui ta isa aastal 1028 troonilt tõugati. Ta naasis Norrasse aastal 1035, mil ta ka 11-aastaselt kuningaks krooniti. Aastal 1042 krooniti ta ka Taani kuningaks. Magnus valitses kahte kuningriiki aastani 1047, mil ta segastel asjaoludel suri. Tema surma järel jagati ta kuningriik kaheks: Norra kuningaks sai Harald Hardråde ja Taani kuningaks sai Svend Estridsen.
Lapsepõlv ja noorus
Magnus oli Norra kuninga Olav II Haraldssoni (hiljem püha Olav) ja tema inglannast konkubiini Alfhildi, kes oli algselt olnud Olavi kuninganna Astrid Olofsdotteri ori (trääl), vallaslaps. Kuna ta oli enneaegselt sündinuna nõrk ega suutnud oma elu esimestel minutitel hingata, ei eeldatud ilmselt, et ta ellu jääb. Olav ise sünnituse juures ei viibinud ja Magnuse ristivanemaks sai isa islandlasest skald Sigvatr Þórðarson. Kiirustatud ristimisel pani Sigvatr talle nime Karl Suure järgi: suurima kuninga järgi, keda ta teadis, ja ka Magnuse isa suurima eeskuju järgi (Karla Magnus). Vastupidi eeldatule kasvas Magnus suureks ja terveks lapseks ning oli ainsa pojana oma isa Olavi jaoks ülimalt tähtis.
Magnuse isa Olavi tõukas 1028. aastal troonilt Taani kuningas Knud Suur. Olav läks koos oma pere (sealhulgas Magnuse) ja õukonnaga eksiili. Nad rändasid talvel üle mägede ja läbi Eidskogi piirkonna ning jõudsid Värmlandi, kus neile pakkus Närkes peavarju sealne pealik Sigtrygg. Mõne kuu pärast nad lahkusid Närkest ja märtsiks olid nad teel ida poole Sigtuna suunas, kuhu Rootsi kuningas Anund Jakob oli neile laeva jätnud. Kogu seltskond seilas seejärel üle Läänemere Soome lahte, maabudes lõpuks Kiievi-Vene riigis (Garðaríki). Oma esimese peatuse tegid nad Staraja Ladogas (Aldeigjuborg), et seal oma edasist reisi organiseerida. Sealt võtsid nad suuna lõunasse ja läksid Novgorodi (Holmgard), kus Olav otsis abi suurvürst Jaroslav Targalt. Viimane ei soovinud aga Skandinaavia võimuvõitlustesse otseselt sekkuda ja keeldus Olavit abistamast. Mõne aja möödudes, 1030. aasta alguses, sai Olav teada, et Knud Suure asevalitseja Lade jarl Håkon Eiriksson oli merel kadunuks jäänud. Olav kogus seepeale oma mehed kokku, et kiiresti Norrasse naasta. Magnus jäeti Jaroslav Targa ja tema naise, Rootsi kuninga Olof III Skötkonungi tütre Ingegerdi, kasvatada.
1031. aasta alguses naasis seltskond koos Magnuse onu Harald Sigurdssoniga (kellest sai nime Harald Hardråde all hiljem kuningas), et anda edasi uudised tema isa Olav II langemise kohta Stiklestadi lahingus. Mõne järgneva aasta jooksul hariti Magnust vanavene keeles ja kreeka keeles ning teda koolitati võitlejaks. Pärast Knudi surma aastal 1035 ei soovinud Norra ülikud enam olla tema poja Svendi ja tolle ema Ælfgifu (keda Norras tunti nimega Álfífa) rõhuva valitsemise all. Einar Thambarskelfir ja Kalf Arnesson, kes olid mõlemad soovinud, et just neid määrataks aastal 1030 pärast Olavi surma Knudi asevalitsejateks (Knud määras hoopis sellesse ametisse oma poja ja naise), läksid koos Kiievi russide juurde, et tuua Magnus tagasi riiki Norra kuningana valitsema. Pärast Magnust kasvatanud Ingegerdilt heakskiidu saamist naasid nad 1035. aasta alguses Sigtunasse ja said seal ka heakskiidu Rootsi kuningalt, kes oli Magnuse kasuema Astridi vend. Astridist sai kohe Magnuse oluline toetaja ning Rootsis koguti Einari ja Kalfi juhtimise all sõjavägi eesmärgiga Magnus Norra troonile saada.
Thelavi
Thelavi on linn Gruusia idaosas. Ta on Kahhethi piirkonna halduskeskus. Eesti keeles kirjutati tema nime varem vene keele vahendusel kujul Telavi.
Magnus Hea
Norra ja Taani kuningas
200px|pisi|[[Halfdan Egediuse illustratsioon, mis kujutab Magnuse ja Hardeknudi omavahelist kohtumist]] Magnus kuulutati 1035. aastal 11-aastaselt kuningaks ning Svend pidi koos emaga riigist põgenema. Varsti pärast seda Svend ka suri. Esmalt otsis Mangus võimalust oma isa vaenlastele kättemaksmiseks, kuid skald Sigvatr Þórðarsoni nõuande peale ta lõpetas selle. Seetõttu teda teataksegi lisanimedega "hea" või "õilis".
Thelavi
Rajatud 8. sajandil.
Magnus Hea
Norra ja Taani kuningas
Knudi teine poeg Hardeknud oli sellal Taani troonil ja ta soovis Norrat taas oma riigiga liita, kui Magnus Taani vastu aasta 1040 paiku sõjakäigu algatas. Ent mõlema riigi ülikud korraldasid kahe kuninga kohtumise nende riikide vahelise piiri, Göta jõe ääres, kus nad omavahel rahu tegid ja leppisid kokku, et see, kes neist esimesena sureb, jätab oma trooni teisele. Aastal 1042 Hardeknud Inglismaal olles suri ning Magnusest sai Taani kuningas vaatamata Knudi õepoja Svend Estridseni, kelle valitseda oli Hardeknud Taani jätnud, nõudele (Svendil leidus Taanis ka toetajaid).
Thelavi
Linna nimetatakse Gruusia veinipealinnaks, selle ümbruses on palju viinamarjaistandusi.
Magnus Hea
Norra ja Taani kuningas
Osana oma võimu kindlustamisest hävitas Magnus jomsviikingite peakorteriks olnud Jomsborgi linna. Svend põgenes itta ja naasis aastal 1043 kui üks vendide sissetungi juhtidest. Magnus alistas oma vastased otsustavalt Hedeby linna lähistel peetud Lyrskovi nõmme lahingus. Lahingus kasutas Magnus püha Olavi sõjakirvest, mille nimi oli surmajumalanna järgi Hel. Magnus oli ööl enne lahingut unes oma isa näinud ja norralased vandusid, et enne lahingut kuulsid nad kella, mille püha Olav oli andnud Nidarosis asunud kirikule – märk sellest, et pühak valvas oma poja ja sõjaväe üle. See oli läbi ajaloo suurim võit vendide üle: lahingus langes neist rohkem kui 15 000. Svend jätkas ka pärast lahingut Magnuse vastu suunatud tegevust, kuid "Heimskringla" järgi jõudsid nad kokkuleppele, mille järgi sai Svendist Taani jarl Magnuse valitsemise all.
Magnus soovis Inglismaa kuningaks saamise teel kogu Knud Suure Põhjamere impeeriumi taasühendada. Kui Hardeknud suri, valisid inglise ülikud oma kuningaks Ethelred II poja Edward Usutunnistaja. Magnus kirjutas talle oma plaanist ühendatud Norra ja Taani vägedega Inglismaad rünnata ja lisas, et "[Inglismaad] valitseks siis see, kes võidu võtab"." Inglased olid Magnuse suhtes enamasti vaenulikud meelestatud ja seal oli pigem teretulnud hoopis Svend, kuigi Edwardi enda ema Emma toetas kummalisel kombel just Magnust. Aastal 1043 konfiskeeris kuningas Edward oma ema varad, millega too mõnedel andmetel oli tõotanud Magnust abistada.
Samal ajal oli Magnuse onu Harald Hardråde naasnud idast Norrasse ja vaidlustas seal tema valitsemise. Lisaks oli ka Svend jätkuvalt Magnuse jaoks oht Taanis ning Harald ja Svend moodustasid tema vastu liidu. Magnus valis Haraldiga rahu sobitamise ja tegi temast aastal 1046 Norra kaaskuninga
Surm
thumb|Magnus Hea jaoks [[Lundis (tollal Taanile kuulunud Skånes) vermitud münt]] Svend suurendas survet Magnusele oma Skånes asunud tugipunktist, kuid 1046. aasta lõpuks oli Magnus Svendi Taanist välja ajanud. Ent 1047. aasta 25. oktoobril Magnus ootamatult suri. Erinevad allikad sisaldavad selle kohta erinevaid andmeid: ta suri kas Sjællandil või Jüütimaal ja kas õnnetuse või haiguse tagajärjel.
Tema surma kohta käivate teadete hulka kuuluvad näiteks Inglismaale tungimiseks kogutud laeval üle parda kukkumine ja ühel oma laevadest haigeks jäämine. Jutustatakse, et ta olevat teinud Svendist oma pärija Taanis ja Haraldist oma pärija Norras; mõnede allikate järgi tegi ta seda surivoodil. Magnus maeti oma isa juurde tänapäeva Trondheimis asuvasse Nidarosi toomkirikusse.
Välimus
Snorri Sturluson kirjeldab Magnust järgmiselt:"'Keskmist kasvu, tavaliste näojoontega ja heleda jumega. Tal olid heleblondid juuksed, ta oli meeldiva kõnemaneeriga ja kiire otsuseid langetama, ülla iseloomuga, väga suuremeelne, suurepärane võitleja ja kõige vapram'."
Järeltulijad
Olav II liin lõppes Magnuse surmaga. Ent aastal 1280 krooniti Norra kuningaks Eirik II, kes põlvnes ema kaudu Magnuse seaduslikust õest Ulvhildist.
Magnus ei olnud abielus, kuid tal oli väljaspool abielu sündinud tütar Ragnhild, kes abiellus Norra üliku Håkon Ivarssoniga. Tema lapselapselapsest sai Taani kuningas nime Erik III all.
Joseph Campbell
Joseph Campbell (26. märts 1904 – 30. oktoober 1987) oli Ameerika õpetlane, kirjanik ja kõnemees. Ta on peamiselt tuntud oma võrdleva mütoloogia ja võrdleva usundiloo alaste tööde poolest.
Campbelli peateos on "Tuhandenäoline kangelane".
Kreutzwaldi tänav (täpsustus)
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Michael Owen
Michael James Owen (sündinud 14. detsembril 1979 Chesteris) on endine Inglismaa jalgpallur ja ründaja.
Owen mängis Inglismaa rahvuskoondises 89 mängu ning lõi kokku 40 väravat. Ta on ainus, kes löönud Inglismaa jalgpallikoondise kasuks värava neljal suurvõistlusel.
Oweni debüüt koondises oli 11. veebruaril 1998, kui Tšiilile kaotati 0:2. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 27. mail 1998 Maroko vastu, keda võideti 1:0. Ajuti oli ta Inglismaa jalgpallikoondise kapten. Ainult kuus jalgpallurit on temast rohkem saanud Inglismaa koondise kapten olla.
Lapsepõlv
Michael sündis 14. detsembril 1979 Chesteris Chesires endise jalgpalluri Terry Oweni ja Janette Oweni 4. lapsena. Michael kasvas üles mängides oma isa ja kahe vennaga. Evertoni fännina mängis ta oma põhikooli meeskonnas Walesis Hawardenis. Ta ületas esimese hooajaga kõik kohalikud väravalöömisrekordid. Ta liitus Mold Alexandra noortemeeskonnaga, kus ta mängis endast vanemate mängijatega. Hiljem lõpetas ta ka Hawardeni Keskkooli, kus ta samuti kooli meeskonnas mängis.
Liverpool
13-aastaselt sai ta loa sõlmida klubiga koolipoisileping. Ta pidas vestlusi Chelsea, Manchester Unitedi ja Arsenaliga, kuid lõpuks liitus Liverpooliga.
Owen arvati Inglismaa koondisse 1998. aasta maailmameistrivõistlusteks koondise noorima mängijana. Ta sai MM-i noorimaks väravalööjaks. See tegi ta rahvusvaheliselt kuulsaks. Ta esines Inglismaa koondises ka 2000. ja 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2002. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel. Neist viimane oli ainus suurvõistlus, kus ta väravat ei suutnud lüüa (selle asemel sai ta vigastada).
Juba oma esimese hooaja lõpuks jagas ta koos Chris Suttoni ja Dion Dubliniga kõige resultatiivsema mängija tiitlit, olles löönud 18 väravat. Seda saavutust kordas ta ka järgmisel aastal, kui lõi 40 mänguga 23 väravat. Aastatel 1997–2004 oligi ta Liverpooli resultatiivseim mängija. Ta lõi Liverpooli kasuks 216 mänguga 118 väravat. Liverpooliga võitis ta 2001. aastal UEFA karika, FA Cupi ja liigakarika. Samal aastal teenis ta Euroopa aasta jalgpalluri kuldpalli.
Madridi Real
2004. aasta keskel müüdi Owen 8 miljoni naela (umbes 180 miljoni krooni) eest Madridi Reali. Seal kasutati teda sageli vahetusmängijana, kuid sellegipoolest lõi ta 13 väravat saavutades liigas esikoha ühes minutis löödud väravate arvu poolest.
Newcastle United
Järgmisel hooajal mängis Owen taas Inglismaal, seekord Newcastle Unitedis. Tema hind oli tõusnud juba 16 miljoni naelani (umbes 360 miljoni kroonini). Hooaja algus oli paljulubav, kuid siis pidi ta vigastuse tõttu poolteist aastat võistlustest eemal olema.
Vigastus oli saadud jalgpalli MM-il ja selle eest tahtis klubi hüvitist. Pärast läbirääkimisi sai Newcastle Unitedist läbi aegade esimene klubi, kellele FIFA maksis hüvitist tema sportlase võistlustel vigastada saamise eest. Hüvitise suurus oli 10 miljonit naela (200 miljonit krooni). Vastavat regulatsiooni muudeti, mis võimaldab sellest ajast ka teistel klubidel nende sportlase vigastuse korral hüvitist saada.
Pärast tervenemist sai ta oma meeskonna kapteniks ja kõige resultatiivsemaks mängijaks. Pärast oma nelja aasta pikkuse lepingu lõppu siirdus ta vabaagendina Manchesterisse.
Manchester United
Michael Owen tegi oma esimese mängu Manchester Unitedis hooajaeelsel Aasia tuuril Malaisa vastu. Selles kohtumises lõi ta ka värava. Järgmises kohtumises Malaisia vastu lõi Michael taas värava. Seejärel mängus Hangzhou Greentowni vastu lõi Michael veel 2 väravat. Rohkem hooajaeelsetes mängudes Owen väravaid ei löönud. Oma debüüdi Inglismaal Unitedis tegi Mihcael Community Shieldi mängus Chelsea vastu. Oma esimese värava Manchester Unitedis lõi Michael Owen Wigan Athleticu vastu vahetusest platsile tulnult. Owen andis Unitedile vajalikud 3 punkti, kui võideti kodustaadionil Manchester Cityt; Owen pääses mängu vahetusest ning lõi 96. minutil võiduvärava.
Stoke City
Michael Owen sõlmis 4. septembril 2012 kaheteistkuulise "tasu mängu eest" tüüpi (pay-as-you-play) lepingu jalgpalliklubiga Stoke City. 2013. aasta märtsis teatas ta, et lõpetab hooaja lõppedes sportlaskarjääri.
Isiklikku
Michael Owen on abielus Louise Bonsalliga. Neil on neli last: tütar Gemma Rose (1. mai 2003), poeg James Michael (6. veebruar 2006), tütar Emily May (29. oktoober 2007) ja tütar Jessica (26. veebruar 2010).
Silekalju
thumb|250px|Silekaljud [[Laadoga skääridel]] Silekalju ehk oinapea on piklik, jää lihvitud kaljurünk või kaljuküngas.
Silekaljud on oma voolujoonelise kuju saanud liustikujää liikumise tulemusena: liustikupoolne nõlv on neil lauge ja sile, vastasnõlv järsk ja ebatasane.
Silekaljud ja -kaljustikud on levinud skäärrannikul.
Sylvia Saint
pisi|Sylvia Saint Sylvia Saint (kodanikunimega Silvie Tomčalová, sündinud 12. veebruaril 1976 Kyjovis Tšehhoslovakkias) on tšehhi päritolu pornofilminäitleja ja pornomodell.
Mihhailovka
Mihhailovka on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Medveditsa jõe ääres.
Linn on asutatud 1762. aastal. 1948. aastal sai linnaõigused.
Rustavi
Rustavi võib olla:
Aluste–Kergu maantee
Aluste–Kergu maantee (registrinumbriga 58) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Aluste ja Pärnjõe küla piiril Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 38. kilomeetril. Tee pikkus on 12,2 km. Tee lõpeb Kergu külas Rapla–Järvakandi–Kergu maantee ja Pärnu-Jaagupi – Kergu tee lõpus.
Page
Page võib tähendada mitut asja.
Aluste–Kergu maantee
Sillad Aluste–Kergu maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Asulad Aluste–Kergu maanteel
Pärnjõe küla, Aluste küla, Viluvere küla, Sohlu küla, Kergu küla.
1354
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad - 1350. aastad - 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad
Aastad: 1349 1350 1351 1352 1353 - 1354 - 1355 1356 1357 1358 1359
Kontrabassist
Kontrabassist ehk kontrabassimängija on instrumentalist, kes mängib kontrabassi.
Puurmani sild
Puurmani sild on 1957. aastal ehitatud sild, mis ületab Pedja jõge. Enne Puurmani liiklussõlme ehitamist oli see Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee koosseisus.
Kuna 1957. aastal ehitatud sild ei rahuldanud enam liikluse nõudeid, alustati 2006. aastal uue liiklussõlme ehitust.
Pärast Puurmani liiklussõlme valmimist 2007. aastal on Puurmani silla ülesandeks kindlustada sõiduvõimalus Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteelt Puurmani–Jüriküla–Kirna maanteele sõiduks kas Puurmani (kirdes) või Jüriküla (edelas) ja Kirna talu suunas.
Karl Friedrich Luts
thumb | Karl Friedrich Luts Karl Friedrich Luts (15. november 1883 Peterburi – 15. jaanuar 1942 Ussollag, Molotovi oblast) oli eesti põlevkivikeemik ja põlevkivitehnoloogia rajajaid.
Välislingid
‎
Kliiniline surm
Kliiniliseks surmaks kvalifitseerub inimese surm siis, kui inimese pulss, südamelöögid ja hingamine katkevad, kuid taastuvad loetud minutite jooksul.
Rohkem kui 4–6 minutit surmaseisundis viibimine põhjustab inimesele suure tõenäosusega ajukahjustusi. See on tingitud hapnikuvaegusest, hüpoksiast. Hapnik on hädavajalik aju närvirakkude elus püsimiseks.
Seetõttu on esimesed 5 minutit kriitilise tähtsusega elustamise seisukohast.
Kliinilisele surmale eelneb agoonia ja järgneb bioloogiline surm.
Ronald Speirs
Ronald Speirs (20. aprill 1920 – 11. aprill 2007) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväe ohvitser, kes teenis Teise maailmasõja ajal 101. õhuväediviisis. Speirs oli Normandias D-kompanii rühmaülem kuni ülendamiseni Belgias Bastognes Easy kompanii ülemaks, sinna jäi ta kuni sõja lõpuni. II maailmasõja ajal tõusis ta leitnandist kapteniks ning Korea sõjas kolonelleitnandiks.
II maailmasõda
Speirs sündis Šotimaal Edinburghis ning peagi emigreerus koos perega Bostonisse, kuid üles kasvas Portlandis. Koolis võttis ta osa sõjalistest õppustest, mis volitas teda armeesse kui leitnant. Speirs liitus õhuväega. Ta teenis 101. õhuväediviisi II pataljoni D-kompanii rühmaülemana enne II maailmasõda laagrites. Pärast treeningute lõppu laagris sõidutati langevarjurid laevadel üle Atlandi Ookeani Inglismaale, kus algas teine sõjaline ettevalmistus operatsiooniks "Overlord".
6. juunil 1944 pärast maandumist leidis Speirs kiiresti ühenduse oma üksuse (D-kompanii) meestega. Ta kogus enda ümber väikese hulga mehi ja koos aidati Easy kompaniil vallutada kokku neli 105 mm haubitsat.
Pärast sõda Euroopas oli Speirsil valida, kas lõpetab sõdimise ja läheb koju või jääb Easy ridadesse veel ka Vaikse Ookeani lahingute ajaks. Just viimast Speirs tegigi.
Speirs Easy kompanii kokkutulekutel tavaliselt ei osalenud, kuid ta kohtus mitmete sõduritega juhuslikult ja osales 2001. aasta Easy kompanii kokkutulekul, kus ta kohtus muuhulgas ka Richard Wintersiga.
Sarjas "Relvavennad" mängis kapten Speirsi Matthew Settle.
Kapten Speirsist
thumb|Kapten Ronald Speirs Ronald Speirsist sai juba sõja ajal kaasvõitlejatele legend, kuna paljud nägid meest 20-le kuni 30-le saksa sõjavangile sigarette andmas ja peale seda neid automaadiga maha laskmas. Easy kompanii veteranid kui ka kapten Speirs ise ei lükanud kuulujutte ümber, kuid ei laskunud ka üksikasjadesse. Erinevate küsitluste põhjal on vastused väga erinevad. Easy kompanii seersant Donald Malarkey väidab, et oli kuulnud M1A1 Thompsoni automaadi valangut D-päeval, Richard Winters on öelnud, et tema on kuulnud sellest Bastognes ja leitnant Carwood Lipton väidab, et see juhtud hoopis Carentani linnas.
Peale selle tekkisid kuulujutud ka oma mehe tulistamise osas. Paljud väitsid, et Speirs laskis maha oma üksuse seersandi. Richard Winters on aga oma raamatus kirjutanud, et selle tegemisega päästis Speirs paljude teiste sõdurite elusid ning on juurde kirjutanud ka, et Ronald Speirs oli kui sündinud tapja.
Ronald Speirs tegi tihtipeale lahingute käigus väga ootamatuid otsuseid, kuid need kandsid vilja ja seda hindab Richard Winters tema juures kõige enam. Sõdurid kapten Speirsi juhtimise all respekteerisid, aga samas ka kartsid teda.
Neal Stephenson
thumb|Neal Stephenson, 2008 Neal Town Stephenson (sündinud 31. oktoober 1959) on ameerika ulmekirjanik.
Eesti keeles on ilmunud tema küberpungi klassikasse kuuluv romaan "Lumevaring" (tõlkinud Juhan Habicht, Tallinn: Varrak, 2003), mis pälvis 2004. aastal eesti ulmeauhinna Stalker.
Võru kirjaviis
Võru kirjaviisi (vahtsõnõ kiräviiś 'uus kirjaviis') kinnitas 1995 Võru Instituudi poolt kokku kutsutud komisjon (Paul Hagu, Toomas Help, Sulev Iva, Enn Kasak, Valdek Pall, Peeter Päll, Seppo Suhonen, Tõnu Tender, Jüri Viikberg, Tiit-Rein Viitso).
Võru kirjaviisi aluseks on ladina põhitähestiku ja selle eesti versiooni põhjal koostatud võru tähestik, mis on võru-eesti sõnaraamatus esitatud järgmisel kujul:
Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss (Šš) Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž) ´
Sulgudes on antud võõrtähed. Neid kasutatakse ainult võõrkeelsete sõnade ja võõrkeelsete või vanapärases kirjaviisis nimede kirjutamiseks. Tähte c pruugitakse mõnevõrra ka luules ja ilukirjanduses. Tähte f kasutatakse ainult võõrsõnades.
Üldiselt häälduvad võru tähed samuti nagu eesti keeles, v.a. järgmised erandid:
Uue kirjaviisi parandused
Võru keele uue kirjaviisi parandused on läbi arutatud ja vastu võetud Võru Instituudi sõnaraamatu töörühma koosolekuil 12. septembril ja 7. novembril 2005.
Paranduste põhisisu on, et kõrisulghäälikut (q) ja peenendust (') soovitatakse märkida senisest vähem, ainult kõige hädatarvilisemal puhul, eelkõige seal, kus need eristavad tähendust. Kõrget õ-häälikut (y) märgitakse edaspidi tavalise õ-ga, sest see häälik ei erista kunagi tähendust.
Kirjaviisi kriitika
Võru kirjaviisi on kritiseeritud põhiliselt tähtede q ja y võõrapärasuse tõttu Eesti kontekstis. Kriitikale on ammendavalt vastatud kõrisulghääliku märkimise vajalikkuse ning tähemärkide q ja y kirjaviisi valimise osas. Nõrgemalt on argumenteeritud see, milleks on üldse vajalik kõrge y eristamine madalast õ-st. Nimelt kui q on võru keeles vaieldamatult omaette foneem, millel on väga tähtis roll sõnavormide tähenduste eristamisel, siis kõrge y ja madal õ ei erista tähendust. Omaette tähemärgi kasutamist kõrge y märkimiseks on põhjendatud selle hääliku tähtsusega keele tervikliku struktuuri säili(ta)misel. Nimelt näib y olevat üks põhjus, miks võru keeles on vokaalharmoonia üldse nii tugevasti säilinud.
Kirjaviisi kriitika on viinud ühelt poolt ülaltoodud uue kirjaviisi parandusteni, teisalt aga ajalehe Uma Leht kirjaviisini, kus kõrisulghäälikut ei märgita üldse, kuid peenendust märgitakse. Mõnedes väljaannetes kasutatakse kõrisulghääliku märkimiseks ülakoma.
Ilma omaette täheta märkimisviiside puuduseks on see, et võru keeles nii sage ja tähtis tähendusi eraldav häälik nagu kõrisulghäälik on täiesti märkimata, mis jätab sageli tähenduse ebatäpseks, või on kõrisulghäälik märgitud väikse ülakomaga, mida sageli lugedes ei märgata ega hääldata. Ülakoma taoline sagedasem kasutus kasvatab diakriitiliste märkide hulka, mis muudab kirjapildi keerukamaks ja loob olukorra, kus kergesti võivad omavahel segi minna kõrisulghäälik, peenendus, väljäjätmismärk ja jutumärgid, mida kõiki kirjutatakse sel juhul ühtmoodi (') või väga sarnaselt (' ´ ’ "), vrd nt lauseid:
"Lugõja kai lehe üle. Imä pand' mar'a pangi."
"Lugõja' kai' lehe' üle. Imä pand' mar'a' pangi."
"Lugõjaq kaiq leheq üle. Imä pand' mar'aq pangi."
Landau
Landau on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.
Landaul on linnaõigused 1274. aastast. 1291. aastal sai vabaks riigilinnaks.
1680. aastast alates kuulus Prantsusmaale. Viini kongressi otsusega 1816 liideti Baieriga.
Ka pärast Esimest ja Teist maailmasõda asus linnas Prantsuse garnison. Prantsuse väeosad olid linnas NATO koosseisus 1999. aastani.
N-konnektor
pisi|Isane N-konnektor pisi|Emane N-konnektor pisi|Sarnased N-konnektorid - 50 Ω (alumised) ja 75 Ω (ülemised) N-konnektor (N-tüüpi konnektor) kuulub RF-konnektorite sarja, mis on mõeldud koaksiaalkaablite ühendamiseks. See on üks esimesi konnektoreid, mis loodi mikrolainete edastamiseks. N-konnektori leiutas 1940 Paul Neill ettevõttest Bell Labs. Tema järgi on konnektor ka nimetatud.
Algselt oli see konnektor loodud USA armeele militaarseteks ühendusteks 50 Ω ja 75 Ω kaablitele, mis kannataksid kuni 1 GHz sagedust. Tänapäevased N-konnektorid võimaldavad edastada kuni 11 GHz sagedust. Julius Botka Hewlett-Packardist on leiutanud N-konnektori, mis võimaldab edastada kuni 18 GHz sagedust.
50 Ω konnektorid on kasutusel mobiilsetes traadita seadmetes. 75 Ω konnektoreid kasutatakse kaabeltelevisioonis.
Neid kaht konnektorit ei tohi omavahel ühendada, sest see võib konnektorid rikkuda, kuna neil on erinev nõela keskmine läbimõõt. Kuna paljud N-konnektorid ei ole märgistatud, siis on neid lihtne segamini ajada.
Välismaa jõgede loend
Siin on loetletud välismaa jõgesid. Eesti jõgesid on loetletud Eesti jõgede loendis. Vaata ka maailma jõgede loetelu vooluhulga järgi.
B
Badjarihha - Bafing - Baḩr al-Ghazāl - Bakoye jõgi - Balõgõtšan - Barduelva - Barguzin - Barle'i jõgi - Bârsa - Bārta - Bartang - Basento - Begna jõgi - Belaja (Kama) - Belaja (Kuban) - Belka jõgi - Bemarivo - Beni jõgi - Benue - Bergi jõgi - Bermejo - Berounka - Bērzaune jõgi - Besòs - Betsiboka - Bhagirathi - Bîc - Bidasoa jõgi - Bija - Bío-Bío - Birvėta - Bisenzio - Bistrița jõgi (Siret) - Bitjug - Bjorjoljohh - Blusupīte - Bóbr - Bocholter Aa - Bode - Bodrog - Børselva - Bosna jõgi - Bosut - Bradano - Brahmaputra - Brasla jõgi - Breede jõgi - Bregalnica - Bzõb - Buffalo Bayou - Bug - Busento - Bussento - Buzuluk - Bõtantai
C
Candelaro - Carapelle - Caroni jõgi - Casiquiare jõgi - Cavally - Célé - Cesano - Česma - Chambal - Chao Phraya - Cheonggyecheon - Cher - Chienti - Clarence jõgi - Clyde'i jõgi - Colorado jõgi - Colorado jõgi (Texas) - Columbia jõgi - Conca jõgi - Cooperi jõgi - Corno - Crati - Crystali jõgi - Czarna Hańcza - Cuiabá jõgi - Cunene jõgi - Cuyahoga jõgi
D
Đà jõgi - Dalälven - Daldõkan - Dambjupīte - Dangė - Darling - Daugava (Väina) - Delaware'i jõgi - Dene - Desna - Detroit - Deûle - Dindari jõgi - Dirty Devili jõgi - Djoma - Dnepr - Dnestr - Dolorese jõgi - Donets - Doonau - Doubs - Douro - Dragor - Drammenselva - Drava - Drina - Drysa jõgi - Dzisna jõgi - Dzitva - Dzvinasa - Dubysa - Dulgalahh - Dvina
E
Ebola jõgi - Ebro - Eider - Eisch - Elbe - Elgi - Emme - Ems - Emur - Ene - Engure - Enguri - Erlauf - Esa - Escalante - Esino - Essequibo - Eufrat - Eure
F
Feather - Feimanka - Fimi - Fiora - Foglia - Fulda jõgi
H
Halhõn gol - Hallingdalselva - Hamme jõgi - Hani jõgi (Hiina) - Hani jõgi - Hatanga jõgi - Havel - Helmandi jõgi - Hérault - Hồng Hà - Hopjor - Hrazdani jõgi - Hron - Hryŭda - Huang He - Hudson - Hugli - Huma
I
Ialomița - Ibar - Iguaçu - Ihosy - IJssel - Ikopa - Ile - Ili - Ilija - Ilim - Ill (Austria) - Ill (Prantsusmaa) - Ilme -Ilmenau - Indigirka - Indre - Indus - Ingoda - Ingul - Inhulets - Inn - Iori - Ipoly - Irkut - Irrawaddy - Irtõš - Isar - Iskăr - Issel - Isset - Išim - Ižma - Ižora
J
Jakobselva - Jana jõgi - Jangtse - Janj - Jamuna - Japurá - Jasselda - Javari - Jauza - Jelovaja - Jenissei - Jordan - Jug - Jugla jõgi - Jumara jõgi - Jūra - Juribei (Gõda poolsaar) - Juribei (Jamali poolsaar) - Juruá - Južna Morava - Jökulsá á Fjöllum
K
Kabuli jõgi - Kafue jõgi - Kagera - Kainachi jõgi - Kalmius - Kama - Kamo jõgi - Kamtšatka jõgi - Kan - Kanab Creek - Kansase jõgi - Kasai jõgi - Kazõr - Katonga - Katun - Kébi jõgi - Kemijoki - Kemi jõgi - Ket - Kirenga - Klondike - Kobra jõgi - Kodori jõgi - Kodõma - Koiva - Kolõma jõgi - Kondoma - Kongeå - Kongo jõgi - Korkodon - Koszarawa jõgi - Kostroma jõgi - Kotorosl - Kotra - Kotšetšum - Kowie jõgi - Kraichbach - Krka - Kuban - Kuisebi jõgi - Kullajõgi - Kulu jõgi - Kuma (Kaukaasia) - Kuma (Jaapan) - Kupa - Kura - Kureika - Kwango - Kõzõlsu - Könkämäeno - Kymijoki
L
Laba - Lachlan - Lafnitzi jõgi - Lagan - Lahn - Laja - Lao jõgi (Itaalia) - Lasnaja - Łasosna - Lauga jõgi - Lebiada - Leena - Leie - Leine - Lek - Leki oja - Leoganger Ache - Lesse'i jõgi - Liard - Lielupe - Liffey - Limmat - Limpopo - Lippe - Little Colorado - Llobregati jõgi - Loa - Loire - Loiret - Lonza jõgi - Łoša jõgi - Lozva - Lot - Loudías - Lovat - Lualaba - Luapula jõgi - Lukuga - Luleälven - Lõuna-Bug - Lõuna-Platte - Lätäseno - Lütschine - Lysi jõgi (Itaalia)
M
Maas - Mackenzie - Madeira - ‎Mahajamba - Main - Maja - Malaja Kokšaga - Małaryta jõgi - Målselva - Mamoré - Mananara - Mananjary Mandel - ‎Mandrare - Mangoky - Manzanares - Marañón - Mardøla - Marecchia - Maritsa - Marne - Mbagathi - Meghna - Mekong - Mēmele - Mertvovod - Mezen - Meža - Metauro - Mga - Miadziełka - Miassi jõgi - Miljacka - Min (Fujiani provintsis) - Min (Jangtse lisajõgi) - Mincio - Minija - Misa jõgi - Mississippi - Missouri - Mohawki jõgi - Mokša - Moldova jõgi - Mologa - Molonglo - Morava - Mosel - Moskva - Motala jõgi - Moŭčadź - Mrass-Su - Msta - Muchaviec - Mudanjiangi jõgi - Muksu - Muna jõgi - Muonio jõgi - Murray - Murrumbidgee - Mūsa - Musone - Münstersche Aa - Myšanka
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav
pisi|Villa Tammekann, Kreutzwaldi 6. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas.
Vlotho
Vlotho on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Herfordi kreisis. Asub Weseri jõe kaldal.
Välismaa jõgede loend
N
Nairobi jõgi - Namsen - Napo - Narači jõgi - Narew - Narmada - Narva jõgi (Nemunas) - Narõni jõgi (Sõrdarja) - Narõni jõgi (Ile) - Narõni jõgi (Irtõš) - Navisbach - Neckar - Neeva - Neglinka - Neja - Nelsoni jõgi - Nemunas - Nen Jiang - Neprjadva - Nera jõgi (Doonau lisajõgi) - Nera jõgi (Indigirka lisajõgi) - Nera jõgi (Tevere lisajõgi) - Neretva - Neris - Nete jõgi - Neto jõgi - Nevėžis - Ngadda - Niagara - Nidelva - Nidelva (Agder) - Niger - Niilus - Niobrara - Nitra jõgi - Nitsa - Njuja - Norrström - Numedalslågen - Nyabarongo jõgi - Näätämöjoki
O
Ob - Odra - Ofanto - Ogre jõgi - Ohio jõgi - Ohře - Ohhoota - Ohta jõgi (Neeva lisajõgi) - Oise - Ojat - Oka - Oka (Siber) - Okavango - Oker - Oldžo - Olenjoki jõgi - Oljokma - Olti jõgi - Om - Ombrone - Omo - Omolon - Onega jõgi - Onon - Oranje jõgi - Orava jõgi - Orba jõgi - Orco - Oredeži jõgi - Orkla jõgi - Orinoco - Orta jõgi - Ortoire jõgi - Ospo - Osteri jõgi - Otoro jõgi - Otra - Otrøelva - Ottawa jõgi - Oubangui - Oude Rijn - Oude Rijn (Gelderland) - Oulu jõgi - Ourthe
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav
Tänav algab Jakobi tänava ja Laulupeo puiestee ristist ja kulgeb linna piirini, jätkudes Tartu–Tallinna maanteena. Tänava pikkus on umbes 2260 m. Kreutzwaldi tänavast vasakule jääb peamiselt era- või väikestest kortermajadest koosnev Tähtvere linnaosa, paremale aga Tähtvere park. Muuhulgas jäävad tänava vasakusse serva Soome arhitekti Alvar Aalto projekteeritud funktsionalistlik eramaja Villa Tammekann, kus tänapäeval tegutseb Turu ja Tartu ülikoolide ühine Granö keskus, ning Eesti Maaülikoolile kuuluvad kunagise Tähtvere mõisasüdame majad. Pärast ristumist Friedrich Tuglase tänavaga jääb Kreutzwaldi tänava mõlemasse külge Eesti Maaülikooli linnak.
Välismaa jõgede loend
P
Paatsjoki - Padma - Pahra - Palli oja - Palmieti jõgi - Pandž - Panjnad - Para jõgi - Paraguay jõgi - Paraná jõgi - Paranaíba jõgi - Paria jõgi - Pasig - Paša jõgi - Pčinja - Pedetsi jõgi - Peene - Pena - Penžina jõgi - Peza - Pétrusse - Petšora jõgi - Piave jõgi - Pihkva Emajõgi (Velikaja) - Pilcomayo - Pinega jõgi - Pineiós - Pit - Pitka jõgi - Pitteni jõgi - Platte - Plisa (Bobri lisajõgi) - Plisa (Biarezina lisajõgi) - Pljussa - Po - Podkamennaja Tunguska - Pomir - Popigai jõgi - Popovka jõgi - Potenza jõgi - Potomac - Pra - Pravaja Lasnaja - Pregolja - Prut - Prõpjats - Pšiš - Ptsitš - Pulva - Purus - Putumayo - Põhja-Dvina - Põhja-Sosva - Põšma jõgi
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav
Kuna Tähtvere park jääb täispikkuses Kreutzwaldi tänava äärde, on tänava numeratsioon mõnevõrra iseäralik: vasakul poolel jõuavad majanumbrid teispool Tuglase ristmikku juba 50-ni, samas kui paremal tänavapoolel kannab Maaülikooli peahoone numbrit 1.
Välismaa jõgede loend
Q
Qashqadaryo
R
Rahad - Răut - Red River - Red River (Nelson) - Rein - Reka - Rena- Reno jõgi - Republican - Reussi jõgi - Rhône - Rideau - Rio Branco jõgi - Rio Grande (Paraná lähtejõgi) - Rio Grande (Mehhiko ja USA piirijõgi) - Rio Negro jõgi - Rioni - River Winterborne - Roaring Fork - Roś - Ross - Ruhr - Ruhwa jõgi - Rumbiņa jõgi - Rusizi - Ruvuvu - Ruvyironza - Ryta
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav
Tänav sai nime eesti kirjaniku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi järgi (Tartu linnavolikogu otsus 24. oktoobril 1932).
Välismaa jõgede loend
S
Saale - Saba jõgi - Sacramento jõgi - Sagittario jõgi - Saint Clairi jõgi - Saint Lawrence'i jõgi - Saint Mary jõgi (Suur järvistu) - Salatsi jõgi - Salgir - Salza (Enns) - Salzach - Salween - Samara (Ukraina) - Samara (Venemaa) - Sambre - San Joaquini jõgi - San Juani jõgi - Sangro - Sankuru - Saône - Sarjanka - Sarmento - Sarner Aa - Sarno jõgi - Sartang - Sava - Savala - Schelde - Sededema - Seimi jõgi - Seine - Sele- Selenge - Selennjahh - Semani jõgi - Semliki - Semois - Senegali jõgi - Seret - Serio - Servač - Sessi - Severn - Shannon - Shaţţ al-‘Arab - Shire jõgi - Shyok - Sile - Silli jõgi - Singapuri jõgi - Sinine Niilus - Sinjuhha - Sinni - Sioule - Siret - Sit - Sita jõgi - Sjass - Skienselva - Skiensvassdraget - Skellefteälven - Slacki jõgi - Slimsi jõgi - Smoky Hill - Snov - Sobat - Sofia - Sok - Sokoto jõgi - Soła - Solimões - Someșul Mare - Someșul Mic - Somme - Songhua - Sosna - Sosva jõgi - Sož - Spokane'i jõgi - Spree - Szamos - Stella jõgi - Stohhid - Strača - Struma - Strõi - Stõr - Suceava jõgi - Suda - Sudost - Sugoi - Suhhona - Suldalslågen - Sulm - Sumqayıtçayı - Sura - Surhob - Sutlej - Suur Anjui - Suur Karujõgi - Suur Kinel - Suur-Jenissei - Svētupe - Svir - Svisłači jõgi - Sõrdarja - Säde jõgi - Söderström
Š
Šarõn - Ščara - Šešupė - Šešuvis - Šilka - Širvinta - Šožma - Šventoji - Šventoji (Palanga)
Ž
Žem - Žizdra
T
Tacina - Taff - Tagil - Tagliamento - Tana jõgi - Tanaro - Tapajós - Tara (Irtõši lisajõgi) - Tarn - Tartass - Tassejeva - Taz - Tavda - Tejo - Tekes - Tenla - Tenna - Tennessee - Teno - Terek - Ternoise - Tesino - Tevere - Thames - Þjórsá - Ticino - Tigris - Timok - Tipitapa - Tirino jõgi - Tisza - Tobol - Tocantins - Toce - Tokke - Tomi jõgi - Tordino - Tornio jõgi - Torrensi jõgi - Tosna - Traiseni jõgi - Trauni jõgi - Trebišnjica - Trotuș - Truckee jõgi - Trysilelva - Tshuapa - Tsna (Mokša) - Tsna (Neeva) - Tsna (Oka) - Tsna (Prõpjats) - Tšadobets - Tšeptsa - Tšulõm - Tšussovaja - Tšüj - Tuba - Tugela - Tuloma jõgi – Tura jõgi - Turuhhan - Tusciano - Tõm
U
Ubagan - Ubort - Ucayali jõgi - Ufa jõgi - Ugra - Ui jõgi - Ujandina - Uła jõgi - Ulúa jõgi - Umgeni jõgi - Una jõgi - Unstrut - Unža - Urubamba jõgi - Uruguay jõgi - Urup - Usa jõgi - Usk - Ussa (Ob) - Ussa (Petšora) - Ussa (Volga) - Uša (Nemunas) - Uša (Neris) - Už (Dnepr) - Už (Doonau) - Utšur - Uural - Uvod
V
Vaali jõgi - Vadakste jõgi - Váh - Vahh - Vahši jõgi - Vaikkojoki - Vākhān - Valge Drin - Valge Niilus - Vardar - Varduva - Vasjugan - Vaška - Vefsna - Veiviržas - Velika Morava - Velikaja - Velikaja (Siber) - Velino jõgi - Venta - Vere - Vetluga - Victoria Niilus - Viedźma - Viini jõgi - Vija jõgi - Viljui - Virgin - Virvyčia - Višera jõgi (Kama) - Vitim - Vjatka - Vltava - Volga - Volhov - Vomano - Vorma - Vorona (Hopjor) - Vorona (Ugra) - Voroneži jõgi - Vorotan - Vrbase jõgi - Vuoksi - Võtšegda - Väike-Jenissei - Västerdalälven
W
Waikato jõgi - Weari jõgi - Weiße Elster - Werra - Weser - Wisła - Wümme