cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Keskkonnaesteetika
Keskkonnaesteetika (inglise environmental aesthetics) on esteetika haru, mis tegeleb keskkonnateadvuse ja -kogemuse esteetiliste aspektidega.
Keskkonnaesteetika nt uurib, miks ja milline looduskeskkond inimestele meeldib.
Keskkonnaesteetilised eelistused on olemuslikult seotud väärtustega.
Inimese võimet looduses näha esteetilisi väärtusi saab arendada kunstihariduse kaudu.
Obholmsgrunne
Obholmsgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv saar.
Saare koordinaadid on.
Otepää malevkond
pisi|Otepää kaitseliitlased kohalikule [[Otepää Vabadussõja mälestussammas|vabadussambale mälestuspärga asetamas (Valgamaa maleva 104. aastapäeva tähistamine)]] Otepää malevkond on Kaitseliidu Valgamaa maleva allüksusus, mille vastutusalaks on Otepää vald.
Ajalugu
Otepää malevkonna ajalugu ulatub Vabadussõja-eelsesse aega, mil Rudolf Tariku eestvedamisel kogunesid kohaliku piirkonna mehed, kes moodustasid kohaliku Omakaitse üksuse. Otepää malevkonna sünnipäevaks on peetud 1918. aasta juunikuu teist pühapäeva.
Vabadussõja puhkedes määrati Otepää kandis kokku tulnud mehed kaitseliitlastena leitnant Rudolf Tariku juhtimisel Kuperjanovi partisanide pataljoni koosseisu.
Vabadussõja järgsel perioodil tegevus hääbus. Kaitseliit muutus Otepääl taas aktiivseks pärast 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset, kui riik nägi jälle suuremat vajadust Kaitseliidu järele. Otepää malevkond kuulus toona Tartumaa maleva alla. Sel perioodil tegutses Otepääl aktiivse kaitseliitlasena ka Elmar Lipping, kes oli tollal malevkonna propagandapealik ja kohalik kooliõpetaja.
Malevkonna avaliku tegevuse peatas 1940. aasta suvel alanud Nõukogude okupatsioon.
Eesti iseseisvuse taastamise eel oli Otepää üks esimesi paiku, kus kohalik Kaitseliit taasloodi. Malevkonna taasloojate esmakohtumime toimus 1989. aasta 5. oktoobril ja juriidiline kehandid loodi kohaliku omavalitsuse juures 1990. aasta 14. veebruaril.
1990. aastatel saavutati laiem üleriiklik usaldus ning see tähendas erinevate ülesannete täitmist erinevates Eesti paikades. Tuntumad neist on KGB Pagari tänava maja ülevõtmise turvamine Tallinnas, autovedude julgestamine Ida-Virumaal ja mitmed teised tegevused.
Reformide tulemusel nimetati Otepää malevkond kuskil 2000. aastate alguses ümber Otepää üksikkompaniiks. 2020. aastal tegi Otepää üksikkompanii Kaitseliidu ülema brigaadikindral Riho Ühtegile ettepaneku malevkonna staatuse taastamiseks. See ettepanek kinnitati käskkirjaga 2021. aasta veebruaris ning sama aasta 17. märtsil kuulutati üksikkompanii malevkonnaks.
Sümbolid
Otepää malevkonnal on oma lipp, millel ühel pool on kujutatud põhjatäht (Tartumaa maleva sümbol) ja teisel pool Otepää valla karupea ja tammeoks.
Esimene lipp anti malevkonnale üle 11. detsembril 1927. aastal.
Higashikurume
Higashikurume (jaapani 東久留米市; -shi) ) on linn Jaapanis, Tōkyō prefektuuris.
Higashikurume sai linnaõigused 1956. aastal ja suurlinnaks (市 shi) 1970. aastal.
Elanike arv on 115 100 (2023) ja pindala 12,88 km².
Võnnu paisjärv
Võnnu paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m.
Loodus (kirjastus)
pisi|Embleem kõvaköitelise raamatu seljal
Münsteri ülikool
pisi|Münsteri ülikooli peahoone Münsteri ülikool (Westfälische Wilhelms-Universität Münster, WWU) on Münsteris asuv, 1780. aastal asutatud ülikool.
Loodus (kirjastus)
Kirjastusühing Loodus oli Tartus aastail 1920–1940 tegutsenud kirjastus.
Kirjastusühingu asutasid 1920. aastal zooloog Johannes Piiper, füsioloog Aleksander Audova, keelemees Johannes Voldemar Veski, August Reeben, Jaan Rumma ning kirjastaja Hans Männik.
Esseni mõis
Esseni mõis (läti keeles Esena muiža või Lielā muiža, vanasti ka Spilves muiža või Gotāna muiža, saksa keeles Gothanshof, Essenhof või Drelings hof) oli mõis Lätis Riia linnas Spilve asumis; selle peahoone aadress oli Kleistu iela 131A. Omaaegse haldusjaotuse järgi asus Riia kreisi Piņķi kihelkonnas.
Loodus (kirjastus)
1922–1924 andis kirjastus välja esimest eestikeelset loodusajakirja Loodus. 1927 korraldas K/Ü Loodus oma esimese romaanivõistluse. Hiljem avaldas Loodus omanimelist kriminaalromaanide sarja, 1927–1931 ilmus ""Looduse" universaal-biblioteek" (180 numbrit), 1929–1940 ""Looduse" kroonine romaan" (139 raamatut), maailmakirjandust koondasid sarjad ""Looduse" kuldraamat" ja "Nobeli laureaadid" (1935–1939, 50 köidet), maadeuurijate lugusid sari "Mehed, maad ja mered", lasteraamatud ilmusid sarjades ""Looduse" lasteraamat" ja "Rõõmus raamat" jm.
Esseni mõis
Esseni mõisa esimene omanik oli Riia raehärra Kaspar Dreling. Tema tütar abiellus raehärra Andreas Gothaniga. Mõisa tänapäevane nimi on tulnud järgmisest suguvõsast, kelle valdusse mõis kuulus. Aastal 1774 omandas mõisa Immanuel Just Essen, Riia toomkiriku pastor. Mees oli kirglik autogrammide koguja, kelle kogus olid nii Voltaire kui ka Diderot' autogrammid.
Loodus (kirjastus)
Eesti kultuurilukku on Loodus läinud ka kaheksaköitelise "Eesti Entsüklopeedia" kirjastamisega 1932–1937 (peatoimetaja Richard Kleis). Loodus kirjastas rea muidki silmapaistvaid teatmeteoseid: "Eesti biograafiline leksikon" (1926–1929, täiendusköide 1940), Eduard Laamani "Eesti iseseisvuse sünd I–VI" (1936–1937), Voldemar Vaga "Üldine kunstiajalugu" (1937) ja "Eesti kunst" (1940), sari "Maailma maad ja rahvad I–V" (1930–1932) jm. 1940. aastal andis kirjastus välja Gustav Doré illustratsioonidega "Suure Piibli".
Esseni mõis
Mõis jäi Essenite kätte 19. sajandi teise pooleni, mil selle ostis vene kaupmees Popov. Popovide kätte jäi mõis kuni aastani 1940.
Lisaks ilmselt 18. sajandil ehitatud peahoonele on säilinud väike park ja aed. Kõrvalhoonetest on säilinud halvas seisukorras olev kelder.
Kõõvomõtsa järv
Kõõvomõtsa järv (ka Rookse paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 440 m.
Laulmine
pisi|[[Arvid Liljelund, "Mees hümni laulmas" (1884)]]
Kloostri metskond
Kloostri metskond loodi 1920. aastal Kloostri, Tuula, Riisipere, Munalaskme, Vasalemma, Ämari, Ohtu, Lehola ja Saida mõisa maadel. Kantselei asus.
Laulmine
Laulmisega tegelev isik on laulja.
Laulmisstiilid
Laulmisstiilid muutusid, kuid Itaalia laulukool, mida nimetatakse bel canto 'ks ('kaunis laul'), jäi samaks Monteverdi ajast Rossinini. Bel canto häälekooli peamine omadus on hääle toomine ette ja resonantsi koondamine ninaõõntesse, et tekitada kerget, kaunistusterohket efekti.
20. sajandil on laulmises toimunud kaks põhilist muutust:
Välislingid
Sångröst Şarkıcı
Õnnelik korstnapühkija
pisi "Õnnelik korstnapühkija" on Tauno Kangro pronksskulptuur, mis asub Tallinnas Karjavärava platsil. Skulptuur kujutab kõndivat ja õnnelikku korstnapühkijat. Skulptuur avati 15. mail 2010.
Rahavoogude aruanne
Rahavoogude aruanne on raamatupidamisaruanne, mis kajastab raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi rahavoogusid (raha ja raha ekvivalentide laekumisi ja väljamakseid). Rahavoogude aruandes on rahavood rühmitatud vastavalt nende eesmärgile:
Rahavoogude aruande eesmärgiks on anda ülevaade ettevõtte genereeritavast rahast ja tarbitavast rahast, finantseerimisallikatest ning muutustest ettevõtte käsutuses oleva raha ja raha ekvivalentide hulgas. Rahavoogude aruandes avaldatav informatsioon on oluline selleks, et hinnata ettevõtte võimet genereerida raha ja raha ekvivalente, mis on omakorda aluseks ettevõtte väärtuse hindamisel. Rahavoogude aruannet on võimalik koostada kas otsemeetodil või kaudmeetodil.
Raha ekvivalentideks loetakse lühiajalisi (üldjuhul kuni kolm kuud) suure likviidsusega investeeringuid, mida on võimalik konverteerida teada oleva summa raha vastu ning millel puudub oluline turuväärtuse muutuse risk, näiteks lühiajalised deposiidid ja osalus rahaturufondides.
Liilialaadsed
pisi|Liilia - Lilium martagon Liilialaadsed (Liliales) on üheiduleheliste õistaimede selts.
Kirani James
Kirani James (sündinud 1. septembril 1992) on Grenada kergejõustiklane (200 m ja 400 m jooksja).
2011. aastal maailmameistrivõistlustel Daegus tuli ta 400 meetri jooksus maailmameistriks.
2012. aastal Londoni olümpiamängudel võitis ta 400 meetri jooksus kuldmedali 43,94ga. Temast sai esimene grenadalane, kes on võitnud olümpiamängude medali, ning esimene mitteameeriklane, kes on alistanud 44 sekundi piiri 400 meetri jooksus. 2013. aastal maailmameistrivõistlustel Moskvas kangestus ta 400 meetri jooksu lõpumeetritel ja sai seitsmenda koha.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta tulemusega 43,78 pronksmedali.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta maailmarekordi püstitanud lõunaaafriklase Wayde van Niekerki järel 43,76-ga hõbemedali.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos oli ta ajaga 44,08 bahamalase Steven Gardineri ja kolumblase Anthony Zambrano järel kolmas.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta ajaga 44,48 Michael Normani järel hõbeda.
Ta on oma sportlike saavutuste eest nimetatud Briti impeeriumi ordu komandöriks.
Puusaehe
pisi|Puusaehe preestri vasakul küljel, [[stihhaari peal, lindid jäävad vöö alla]] pisi|Peeterpaulipäev Düsseldorfi õigeusu kirikus 2009. Vaimulik kannab puusaehet stihhaari peal paremal puusal
Puusaehe, ka nabedrennik (vene keeles набедренник) on ristkülikukujuline preestri liturgilise riietuse ese õigeusu vene traditsioonis. Kantakse ainult liturgial.
Kirjeldus
Puusaehe on püstise ristküliku kujuline jäik voodriga riidetükk, mille keskel on ristikujuline tikand (leidub ka nabedrennikuid, millel on figuraalne tikand, näiteks Jumalaema kujutis ), alumine serv võib olla kaunistatud narmastega. Ülemiste nurkade külge on kinnitatud lint üle õla riputamiseks. Tavapäraselt kantakse seda üle vasaku õla paremal puusal, aga kui preestril on ka palitsa kandmise õigus, siis üle parema õla vasakul puusal. Võrreldes palitsaga on ta mõõtudelt ja pindalalt suurem.
Ajalugu
Venemaal võeti puusaehe kasutusele 16. sajandil võib-olla palitsa ühe erikujuna, teistes õigeusu kirikutes ja traditsioonides seda ei tunta (erandiks on Venemaa õigeusu kirikust välja kasvanud kirikud, teiste seas ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik). Mõne autori arvates pärineb selle vorm õlakotist. Selle kandmise õigust ei ole igal preestril, vaid seda antakse ustava või silmapaistva kirikliku teenistuse eest esimese autasuna. Tavaliselt eeldab see vähemalt kolmeaastast teenistust preestriametis, aga erandjuhtudel võidakse see anda vaimuliku seminari haridusega preestritele ka nende ametisse pühitsemisel. Nabedrenniku sätestas kirikliku autasuna Moskva ülempiiskop Platon (Malinovski) 18. sajandi keskpaigas.
Visuddhimagga
Visuddhimagga (paali keeles 'puhastumise tee') on Buddhaghosa teos, mis on kirjutatud 5. sajandil Sri Lankal.
Puusaehe
Sümboolika
Puusaehe sümboliseerib "vaimumõõka", mida apostel Paulus mainib oma kirjas efeslastele (6:17). See tähendab, et preester on vastavalt apostli juhistele varustatud Jumala Sõnaga; puusaehte nelinurkne kuju viitab omakorda neljale evangeeliumile, mille kujul on Jumala Sõna inimestele antud.
Visuddhimagga
Seda on peetud kõige tähtsamaks tekstiks theravaadas lisaks paali kaanonile ning seda hinnatakse kõrgelt ka teistes koolkondades. See raamat on olulisel kohal budistliku meditatsiooni praktiseerimisel ka tänapäeval.
Teose 22 peatükki on jaotatud kolme ossa vastavalt kaheksaosalise tee kolmele alajaotusele, milleks on kõlblus, keskendumine ja mõistmine.
Arvatakse, et Visuddhimagga tugineb suurel määral Buddhaghosa eelkäija Upatissa (3. saj) teosele «Vabanemise tee» (paali keeles vimuttimagga), mis aga paalikeelsel algkujul ei ole säilinud.
Puusaehe
Muud
Lääne-Euroopa raskerelvastuses rüütli varustuse kontekstis tähendab venekeelne sõna набедренник reieturvist.
Pinnas
Pinnas on maakoore pindmise kihi moodustavad setendid ja kivimid koos neile moodustunud mulla ja kultuurkihiga. Pinnasest rääkides peetakse sageli silmas selle viljakandvust, viljeldavust, seetõttu mõeldakse pinnase all üldkeeles tavaliselt mulda.
Frederick Gowland Hopkins
Sir Frederick Gowland Hopkins (20. juuni 1861 – 16. mai 1947) oli inglise biokeemik.
Hopkins õppis meditsiini King's College Londonis, mille lõpetas 1894. aastal. 1901. aastal avastas ta aminohappe trüptofaani. 1914. aastal sai ta Cambridge'i Ülikooli biokeemia professoriks.
1929. aastal sai ta vitamiinide avastamise eest koos Christiaan Eijkmaniga Nobeli meditsiiniauhinna.
Korraline evalveerimine
Korraline evalveerimine on rahvusvaheline välishindamine, mille eesmärk on hinnata teadusasutuse teadusvaldkonna taset võrreldes vastava valdkonna rahvusvahelise tasemega.
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikides lähtutakse hindamisel Frascati Manual teadusvaldkondade klassifikaatorist.
Korraline evalveerimine Eestis
Eestis korraldab korralist evalveerimist Haridus- ja Teadusministeerium või ministeeriumi volitatud asutus. 2012. aastast alates korraldab korralist evalveerimist Eesti Teadusagentuur. Korralise evalveerimise viib läbi tunnustatud teadlastest koosnev 3–16-liikmeline rahvusvaheline komisjon. Hindamiskomisjon võib omakorda otsuste tegemiseks vajaliku ekspertiisi kaasamiseks moodustada ekspertkomisjone.
Positiivse otsuse kehtivusaeg on 7 aastat. Asutusi, mis Eestis teadusega tegelevad on palju, kuid kõigil ei ole põhjust taotleda korralist evalveerimist. Korralise evalveerimise läbimine on kohustuslik vaid ülikoolidele, kuid positiivselt hinnatud asutustele kohalduvad tulenevalt seadusest teatud õigused: mistõttu on evalveerimise lõpptulemused väga olulised nii asutustele kui ka riigile tervikuna.
2018. aasta veebruari seisuga on Eestis 22 positiivselt evalveeritud teadusasutust. Nende asutuste täpset nimekirja on võimalik näha Eesti Teadusagentuuri kodulehel.
Tsõõrikjärv
Tsõõrikjärv (ka Lootvina Tsõõrikjärv, Lootvina Särgjärv, Särikjärv, Virga järv, Sõrgjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 702 m.
Adelaide'i Eesti Selts
Adelaide'i Eesti Selts on Austraalia eestlaste selts.
Seltsi juures tegutses Adelaide'i Eesti Seltsi Teater.
Selts annab välja ajakirja Virgats.
Munkadetagune torn
18. sajandi lõpuni oli tornis sõjamoonaladu, mistõttu 17. sajandil sai see rahvasuus nime Süütenööride torn. Torn on korduvalt põlenud, viimati 1994.
1970.–80. aastatel Munkadetagune torn restaureeriti ja selles avati kohvik. Pärast 1994. aasta põlengut seisis torn tühjana, kuid 2010. aastal lõppenud remondi järel on see külastajatele avatud.
Sihtevalveerimine
Sihtevalveerimine on tegevus, mille käigus ei anta hinnangut teadusasutustele, vaid hinnatakse kvalitatiivselt teadus- ja arendustegevuse mõnda valdkonda/instrumenti või muud teaduspoliitiliselt olulist objekti. Sarnaselt korralise evalveerimisega viib sihtevalveerimise samuti läbi rahvusvaheline hindamiskomisjon.
Eestis on 2012. aastast alates läbi viidud 7 sihtevalveerimist:
Tälms Norrgrunne
Tälms Norrgrunne on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv saar.
Siena vabariik
Siena vabariik (itaalia Repubblica di Siena) oli riik, mis pärines Siena linnast Toscanas Kesk-Itaalias.
Kawasaki haigus
Kawasaki haigus ehk Kawasaki tõbi ehk mukokutaanne lümfadenopaatiline sündroom ehk limaskesta-naha-lümfisõlme sündroom (ka Kawasaki sündroom) (ladina keeles morbus Kawasaki) on kuni viieaastastel lastel harva esinev autoimmuunhaigus, millele on iseloomulik südame pärgartereid tabav nekrotiseeriv põletik koos mukokutaanse lümfisõlmede sündroomiga.
Klassifikatsioon
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis (RHK-10-s) on Kawasaki haiguse kood [M30.3].
Etioloogia
Kawasaki haiguse etioloogiat peetakse seni ebaselgeks. Kawasaki haiguse võivad esile kutsuda nii viirused kui ka mikroobid.
Patogenees
Kawasaki haiguse hüpoteesiks on haiguse ägedas faasis vaskuliidi teke immuunsüsteemi aktiveerumisel tsütokiinide ja antikehade komplekteerimisega. Patogeneesis võib oluline roll olla ka närvirakkude kasvufaktoril, kuna haigete vereseerumi NGF-i tase on märkimisväärselt kõrge.
Siena vabariik
Kasv
Siena õitses, kui linnriik, saades peamiseks liigkasuvõtmise keskuseks ja tähtsaks mängijaks villakaubanduses. Algul valitses seda piiskop otse, kuid piiskopivõim vähenes 12. sajandi jooksul. Piiskop oli sunnitud andma aadlile suurema sõnaõiguse linna asjades, vastutasuks aitas aadel territoriaalvaidluses Arezzoga, ja see algatas protsessi, mis tipnes aastal 1167, kui Siena kommuun kuulutas end piiskopi kontrolli alt sõltumatuks. Aastaks 1179 kirjutati põhiseadus.
Kawasaki haigus
Patogenees
On tuvastatud, et IgA-plasmarakud infiltreerivad veresoonte (sh koronaararterite) seinu ja selle tagajärjel tekkiv vaskuliit võib viia aneurüsmide ja trombooside tekkeni.
Siena vabariik
Kasv
13. sajandi alguseks lõpetati suuremalt jaolt Siena toomkiriku (Duomo) ehitamine. Samal ajal kogus tähtsust Piazza del Campo kui ilmaliku elu keskus. Ehitati uusi selleni viivaid tänavaid ning see toimis turuplatsina ja paljude spordiürituste paigana (võib-olla paremini rahutuste kaudu, Firenze jalgpallimatšide moel, mida veel tänapäevalgi praktiseeritakse). Linnamüür ehitati aastal 1194 pinnaseerosiooni peatamiseks kohta, kus praegu on Palazzo Pubblico, märge sellest, kui tähtis oli piirkond avaliku linnaruumina.
Kawasaki haigus
Kliiniline pilt
Haiguse ägenemine algab harilikult kõrge palavikuga 38–40 kraadi juures ja võib püsida 1–2 nädalat.
Siena vabariik
Poliitilised rahutused
thumb|left|Keskaegne Siena vabariigi münt (12. sajand)
12. sajandi alguses asendati omavalitsuslik kommuun varase aristokraatliku valitsusega. Vabariiki valitsevad konsulid lähenesid aeglaselt lihtrahvale (poblani) ja kommuun kasvatas oma territooriumi, kui ümberkaudsed feodaalid oma kindlustatud kantsides allutasid end linna võimule. Siena vabariik, kuigi sisevõitlustes aadli ja rahvapartei vahel, tegutses tavaliselt poliitilises vastasseisus oma suure rivaali Firenzega ja oli 13. sajandil valdavalt gibelliinlik, võrreldes Firenze gvelfidega (see konflikt moodustas mõneti tausta Dante "Jumalikule komöödiale").
Kawasaki haigus
Kliiniline pilt
pisi|Kawasaki haigust põdeva lapse [[maasikakeel]]
Siena vabariik
Poliitilised rahutused
4. septembril 1260 võitsid Siena gibelliinid, keda toetasid Sitsiilia kuninga Manfredi väed, Firenze gvelfe Montaperti lahingus. Enne lahingut seisis umbes 20 000-meheline Siena armee vastakuti palju suurema, umbes 33 000-mehelise Firenze armeega. Enne lahingut pühendati kogu linn neitsi Maarjale (seda tehti linna ajaloos mitu korda, viimati aastal 1944 linna kaitsmiseks liitlaste pommirünnakute vastu). Mees, kellele usaldati Siena sõjaaegne juhtimine, Bonaguida Lucari, kõndis paljajalu ja paljapäi, silmus ümber kaela, toomkirikusse. Juhtides rongkäiku, mis koosnes kõigist linnaelanikest, kohtus ta kõigi vaimulikega. Lucari ja piiskop näitasid kiriku ja riigi ühtsust, siis andis Lucari ametlikult linna ja contrade neitsile. Legendi kohaselt laskus paks valge pilv lahinguväljale, tehes Sienale katet ja abistades neid rünnakul. Tegelikult algatas Firenze armee päeva jooksul mitu viljatut rünnakut Siena armee vastu, ja kui Siena armee vastas oma rünnakuga, tapsid reeturid Firenze armees lippuri ning järgnenud kaoses Firenze armee lagunes ja põgenes lahinguväljalt. Peaaegu pool Firenze armeest (umbes 15 000 meest) tapeti selle käigus. Võit oli nii purustav, et isegi tänapäeval, kui kaks linna kohtuvad mingil spordisündmusel, manitsevad Siena toetajad oma Firenze kolleege: "Mäleta Montapertit!"
Walls
thumb|300px|Ajalooline keskus, kus domineerib toomkirik
Kawasaki haigus
Kliiniline pilt
Kliiniline hinnang on nahalööbega haiguste puhul ebausaldatav, kuid teatud tüüpilist välispilti saab kirjeldada.
Kawasaki haiguse diagnostilised kriteeriumid (1974)
T. Kawasaki koos kaasautoritega pani 1974. aastal kirja Kawasaki haiguse diagnostilised kriteeriumid:
Siena vabariik
Walls
Roomaaegsed linna piirid on vanimad tuntud linnamüürid. 10. ja 11. sajandi jooksul kasvas linn itta ja hiljem põhja, kus nüüd on Camollia linnaosa. Müürid ehitati täielikult ümber linna ja teine osa valmis 13. sajandi lõpuks. Enamus nendest müüridest on veel alles.
Kawasaki haigus
Kawasaki haiguse diagnostilised kriteeriumid (1974)
Kawasaki haiguse sümptomid võivad varieeruda ja seetõttu on haiguse diagnoosimiseks vajalik esimene kriteerium ja neli kriteeriumi ülejäänud viiest (2–6).
Siena vabariik
Siena ülikool
26. detsembril 1240 allkirjastas Ildebrandino Cacciaconti, selleaegne Siena podestà, dekreedi, mis kehtestas maksu Siena kodanikele, kes üürisid tube kohaliku "Studium Senese" üliõpilastele. Selle maksu raha läks uue Siena ülikooli maestri (õpetajate) palkade maksmiseks. Õpinguid toetati veelgi, kui aastal 1252 kuulutas paavst Innocentius IV nii õpetajad kui ka õppurid vabaks maksudest ja sundtööst, maksustades nende isikute või vara asemel Siena linna. Veelgi enam, kommuun vabastas õiguse ja ladina keele õpetajad nende avalikest kohustustest. 14. sajandi algul oli seal viis ladina keele, loogika ja õiguse õpetajat ning kaks loodusteaduste (meditsiini) doktorit. Tänapäeval on ülikool veelgi kõige tähtsamate Itaalia ülikoolide seas.
Langus
Siena rivaalitses 13. ja 14. sajandil Firenzega kunstis: tähtis hiliskeskaegne maalija Duccio (1253–1319) oli pärit Sienast, kuid töötas kogu poolsaarel, ja Ambrogio Lorenzetti seinamaal "Hea valitsemise allegooria" raekojas (Palazzo Pubblico) on hiliskeskaegse/vararenessansiaegse kunsti suurepärane näide, samuti sel perioodil kavandatud linnaühiskonna utoopia esitamine. Sienat laastas aastal 1348 must surm ja ta kannatas ka ebaõnnestunud finantstehingute tõttu. Aastal 1355, seoses Karl IV linna saabumisega, tõusis rahvas üles ja sundis Noveschi (üheksa) valitsuse tagasi astuma, luues Dodici (kaheteistkümne) aadliku valitsuse, mida abistas rahva enamuse nõukogu. See oli ka lühiealine, asendudes aastal 1385 Quindici (viieteistkümne) reformijaga, siis Dieci (kümne, 1386–1387), Undici (üheteistkümne, 1388–1398) ja kaheteistkümne prioriga (1398–1399), kes andsid lõpuks linna sinjooria Gian Galeazzo Viscontile Milanost, et kaitsta seda Firenze laienemispüüete eest.
Kawasaki haigus
Ägeda faasi leiud
Ägedas faasis esineb aseptilist meningiiti.
Ägedas faasis on patsientidel EKG-s madal voltaaž, esineb arütmiaid, pikenenud PR- ja QT-intervallid, ST-T muutused. Samuti esineb koronaararterite laienemist ja aneurüsme.
Siena vabariik
Vabariigi lõpp
Aadli kildkonnad tulid linna tagasi aastal 1487 Pandolfo Petrucci ajal, Firenze ja Napoli Alfonso toel; Petrucci rakendas linnas tõhusat valitsemist kuni oma surmani aastal 1512, edendades kunsti ja teadust ja kaitstes seda Cesare Borgia eest. Pandolfo järglaseks oli tema poeg Borghese, kelle tagandas tema nõbu Raffaello, paavst Leo X abil. Viimane Petrucci dünastiast valitseja oli Fabio Petrucci, kes saadeti aastal 1523 Siena rahva poolt maapakku. Siserahutused jätkusid, rahvakildkond tagandas Noveschi partei, keda toetas Clemens VII: viimane saatis armee, kuid võideti Camollias aastal 1526. Keiser Karl V kasutas kaootilist olukorda ära ja pani Sienasse Hispaania garnisoni. Kodanikud saatsid selle aastal 1552 välja, olles liidus Prantsusmaaga: see oli vastuvõetamatu Karlile, kes saatis oma kindrali Gian Giacomo Medici Firenze-keiserliku armeega linna piirama.
Kawasaki haigus
Ägeda faasi leiud
Laboratoorselt esineb leukotsütoos.
Siena vabariik
Vabariigi lõpp
Siena valitsus usaldas oma kaitse Piero Strozzile. Kui viimast Marciano lahingus (augustis 1554) võideti, oli igasugune lootus abile kadunud. Pärast 18-kuulist vastupanu alistus linn 17. aprillil 1555 Hispaaniale, tähistades Siena vabariigi lõppu. Uus Hispaania kuningas Felipe, olles Medicitele suuri summasid võlgu, loovutas selle (peale rea rannikukindluste, mis annekteeriti Stato dei Presidisse) Toscana suurhertsogkonnale, kellele see kuulus kuni Itaalia ühinemiseni 19. sajandil. 700 Siena perekonna vabariiklik valitsus Montalcinos pidas vastu aastani 1559.
Kawasaki haigus
Morfoloogilised leiud
Pärgarterites esineb kogu seina haarav äge põletik granulotsüütide, mononukleaarsete rakkude ja eosinofiilidega.
Siena vabariik
Äri
Aastal 1472 asutas vabariik Monte dei Paschi, panga, mis töötab tänapäevalgi ja on vanim toimiv pank maailmas.
Kawasaki haigus
Tüsistused
Levinuimad ja raskemad tüsistused on veresoonkonna kahjustused: artriit, müokardiit, perikardiit ja müokardiinfarkt ning kardiomegaalia ja südamepuudulikkus.
Ajaloolist
Esimesena kirjeldas haigusjuhtu oli 1961. aastal Jaapanis lastearst Tomisaku Kawasaki (sünd 1925).
James Lighthill
Sir Michael James Lighthill, LKS liige (23. jaanuar 1924 – 17. juuli 1998) oli Ühendkuningriigi rakendusmatemaatik, keda tuntakse tema teedrajavate uurimuste tõttu aeroakustikas.
Kalocsa
Kalocsa on linn Ungaris Bács-Kiskuni komitaadis, Kalocsa kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 120 km lõuna pool Doonau idakaldal.
Anseküla Maarja kirik
thumb|Anseküla kiriku altarimaal 17. sajandist. Asub [[Saaremaa Muuseumi püsiekspositsioonis Kuressaare linnuses.]] Anseküla Maarja kirik oli kirik Saaremaal Ansekülas. Seda kasutas E.E.L.K. Anseküla Maarja kogudus.
Skoggrunne
Saare koordinaadid on. Saar asub 300 meetrit Sviby sadamast edelas.
Anseküla Maarja kirik
Algne kirik ehitati 14. sajandil, 1560. aastatel kirikut laiendati. Kõige põhjalikum ümberehitus tehti 1864. aastal, mil kirik sai fotodelt tuntud välimuse.
Skoggrunne
Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Anseküla Maarja kirik
1941. aastal süütasid kiriku katuse taganevad venelased; kirik hävis täielikult 1944. aastal, kui taganevad sakslased selle õhku lasksid. Selle kohale ehitati 1952. aastal Anseküla tuletorn, mille alusena on kasutusel osaliselt säilinud kiriku läänetorn.
Skoggrunne
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rae vald (Jüri kihelkond)
Rae vald (saksa keeles Gemeinde Johannishof) oli vald Jüri kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Vaskjala külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vallas sündisid Otto Karell, Jüri-Rajur Liivak ja Enn Väljak.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Rae valla koosseisu.
Teadus kolme minutiga
"Teadus kolme minutiga" on kolme minuti pikkuste loengute konkurss, mida korraldab Eesti Teaduste Akadeemia ning toetavad TeaMe+ ja Euroopa Liidu regionaalarengu fond.
Kolmeminutiloengute konkursil osalevad noorteadlased peavad mahutama oma teadustöö kolme minuti pikkusesse esitlusse ning valima selleks formaadi, mis avaks töö sisu ja olulisuse võimalikult laiale sihtrühmale. Konkurss pakub teaduse populariseerimise alase väljakutse doktorantidele ning samas tutvustab neid kui noori teadlasi avalikkusele.
Konkurss sai alguse 2015. aastal, kui "Teadlaste öö" raames toimus Teaduste Akadeemia saalis pidulik galaõhtu.
Konkurss toimus ka 2016. ja 2017. aasta sügisel.
Järvakandi Pauluse kirik
pisi|Järvakandi kirik pisi|Järvakandi kirik EELK Järvakandi Pauluse kirik on kirik Rapla maakonnas Järvakandis.
Kirik ehitati 1996 alevivalitsuse majast ümberehitamise teel.
Kirikut kasutab Järvakandi Pauluse kogudus.
Taara puiestee
Taara puiestee on tänav Tartus Tähtvere linnaosas.
See algab Näituse tänavalt ja kulgeb loodesse kuni Hiie tänavani. Esimese poole ulatuses asub tänava keskel puudega ääristatud kõnnitee. Taara puiestee ristub K. A. Hermanni, J. Hurda, C. R. Jakobsoni ja Vikerkaare tänavaga.
Taara puiestee on 840 meetrit pikk.
Schöningen
thumb|Turuplats ja Püha Vincenti kirik
Schöningen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis.
Linna pindala on 35,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 11 412 inimest.
thumb|Aerofoto Buschhausi elektrijaamaga
Linn paikneb Elmi mäeaheliku kagunõlval Saksi-Anhalti liidumaa piiri ääres. Oma praegusel kujul moodustati see 1974. aastal, kui ühendati Esbecki, Hoiersdorfi ja Schöningeni omavalitsus.
Ajalugu
Esimene ajalooline Saksi asula mainimine Annales regni Francorumis pärineb aastast 747, kui Karolingide majordoomus Pippin Lühike viibis Scahaningis konflikti ajal oma poolvenna Grifoga. Schöningen oli Pippini poja Karl Suure ja hiljem Saksi dünastia Königspfalzi asupaik. Püha Willigis, Mainzi peapiiskop 975. aastast, sündis arvatavasti Schöningenis umbes 940. aasta paiku. Ta teenis keiser Otto III ülemkantslerina, kes viibis seal mitu korda. Schöningen oli 983. aastal asutatud benediktlaste kloostri asupaik. 11. sajandil püstitatud lähedalasuv Elmi loss oli Saksa ordu juhtkonna asupaik alates 1221. aastast.
thumb|püsti|Schöningeni loss
14. sajandist oli see Welfidest Braunschweig-Lüneburgi hertsogite omandis, kes andsid 1332. aastal Schöningenile linnaõiguse. 1350. aasta paiku ehitas hertsog Magnus Vaga Schöningeni lossi jahimajaks ja ka lähedalasuva Halberstadti piiskopkonna piiri turvamiseks. Loss sai kannatada Schmalkaldeni sõjas 1542. aastal, kui Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Heinrich II võitles protestantliku Schmalkaldeni liidu vägede vastu. Hiljem elasid seal tema lesk Sophia Jagiellonica, Poola kuninga Zygmunt II Augusti õde, ning tema järglased Elisabeth af Danmark ja Brandenburgi kuurvürsti Johann Sigismundi tütar Anna Sophia. Hertsoginna Elisabeth, Taani kuninga Christian IV õde, lasi lossi 1613. aastast alates pillavas renessanss-stiilis ümber ehitada. 1640. aastal rajas Anna Sophia Schöningenis Ladina kooli (Anna-Sophianeum), mis eksisteerib tänapäeval kui Gymnasium.
Schöningeni loss oli ka Braunschweigi Amtmanni halduskantselei. 1679. aastast oli see Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Anton Ulrichi tütre ja markkrahv Karl Gustav von Baden-Durlachi abikaasa Anna Sophie residents. Tema õde Elisabeth Eleonore abiellus seal Saksi-Meiningeni hertsogi Bernhard I-ga. 1733. aastal viibis seal Preisimaa prints Friedrich II, kui oli teel abielluma Salzdahlumi lossis Elisabeth Christine von Braunschweig-Wolfenbütteliga. Pärast kohaliku halduse kantselei viimist Helmstedti 1815. aastal hakkas loss lagunema.
Majandus
Peamine tööstusharu Schöningenis oli pruunsöe kaevandamine. Sealsest karjäärist ammutatud pruunsütt kasutati elektrienergia tootmiseks Buschhausi elektrijaamas. Nii kaevandamist kui ka elektrienergia tootmist juhtisid E.ON-i allüksused. Buschhausi elektrijaam ja karjäär suleti 2017. aastal. Buschhausi jaam inhibeerib nüüd kolme termiliste jäätmete töötlemise liini.
Ettevõte Sachtleben Chemie asutati Schöningenis 1878. aastal kui Lithopone- und Permanentweißfabrik; tootmisseadmed viidi 1892. aastal Duisburgi.
Schöningenis on maapealne raadiojaam, mida juhib Saksa Föderaalse Teabeteenistuse (Bundesnachrichtendienst) luureagentuur.
Bangor
Bangor on mitme asula nimi:
Asulad Ameerika Ühendriikides:
Mihhail Tal
Mihhail Tal (läti keeles Mihails Tāls, vene keeles Михаил Нехемьевич Таль, 9. november 1936, Riia – 28. juuni 1992, Moskva) oli Läti nõukogude maletaja, suurmeister (1957), 8. male maailmameister (1960–1961).
Aleksandrine Pedusaar
Aleksandrine Pedusaar (eesnimi ka Aleksandra ja perekonnanimi ka Pedussaar; 30. september (vkj) / 13. oktoober 1889 Tallinn – 2. juuni 1974 Tallinn) oli Eesti õpetaja, koolijuht, noorsoo- ja haridusliikumise tegelane.
Mihhail Tal
Ta oli NSV Liidu teeneline meistersportlane (1960), kuuekordne NSV Liidu maletšempion (1957, 1958, 1967, 1972, 1974, 1978), Läti maletšempion (1953, 1965), ning kuulus 8 korda NSV Liidu võistkonda, mis võitis maleolümpia.
Aleksandrine Pedusaar
Ta lõpetas 1916. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna riigieksamiga. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ning oli selle asutajaliige.
Ta on olnud ajaloo, eesti, vene, saksa ja prantsuse keele õpetaja. Ta töötas aastatel 1908–1909 Türi kihelkonnakoolis, aastatel 1915–1916 Jakob Westholmi Eragümnaasiumis, 1917. aastal Stroinovski eragümnaasiumis Rakveres, aastatel 1917–1919 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis/Gustav Adolfi Gümnaasiumis ning aastatel 1918–1919 Tallinna Poeglaste Kaubanduskoolis.
Ta oli sügisel 1917 Haapsalu tütarlastegümnaasiumi õpetaja ja ka juhataja.
Mihhail Tal
Välislingid
pisi|left|Mälestussammas Riias [[Vērmane aed|Vērmane aias]]
Aleksandrine Pedusaar
Ta oli aprillist 1919 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ajalooõpetaja. Ta oli septembrist 1919 kuni 1934. aastani sama Tallinna IV Gümnaasiumi ja aastatel 1934–1944 selle järglaskoolide juhataja. Ta oli aastatel 1934–1937 ka Aleksandrine Pedusaare Tütarlaste Erakooli ja selle järglase Tallinna 7. Reaalkooli juhataja.
Isiklikku
Tema vennad olid arstid Konstantin ja Paul Pedusaar.
Triiksärk
thumb|Valge triiksärk Triiksärk on pidulik päevasärk. Triiksärgil on kannaga krae, varrukad (lühikesed või pikad) ning nööbid särgi esiküljel ja mansettidel.
Triiksärk on suhteliselt formaalne riietusese, mida kantakse sageli koos ülikonna ja lipsuga, kuid igapäevariietuses ka ilma nendeta või pelgalt pintsakuga. See on üldlevinud kontoritöötajate seas. Tänapäeval ei ole triiksärk enam üheselt meesterõivas, kuigi endiselt kannavad neid peamiselt mehed.
Kõige sagedamini kasutatakse triiksärgi materjalina puuvilla ja polüestrit.
Varem on triiksärkidel kasutatud külgenööbitavat kraed, mansette ja rinnaesist (maniskit), mida eraldi tärgeldati.
Naiste triiksärki nimetatakse särkpluusiks. Naiste pikkade varrukatega kleiti, millel on kasutatud triiksärgile omaseid detaile – kraed, kätiseid ja nööpkinnist –, nimetatakse särkpluuskleidiks.
Illuka kirik
Kirik ehitati 1930. Kiriku ehitust alustati juba 1885, ent asulasse plaanitava Kuremäe kloostri ehitamise tõttu keelasid võimud kiriku ehitamise.
Helve Luik
Helve Luik (21. märts 1942 – 9. oktoober 2014) oli eesti sotsiaaltöötaja.
Helve Luik töötas sotsiaalvaldkonnas aastast 1963. Aastatel 1980–1995 Viljandi maakonna (varem Viljandi rajooni) sotsiaal- ja tervishoiuosakonna juhataja. Ta oli Viljandi Reumaliidu, Viljandi linna Mäe tänava eakatekodu, Viljandi lasteabikeskuse, Viljandi puuetega inimeste koja, eakate päevakeskuse Inkeri ja Tammistu perekeskuse üks asutajaid. Aastatel 1996–1998 eakate päevakeskuse Inkeri perenaine. 1998–2010 Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees. Eesti Haigekassa nõukogu liige 2000–2004. Eesti Puuetega Inimeste Fondi nõukogu liige 2003–2012. Erinevatel ajaperioodidel ka Viljandimaa Puuetega Inimeste Nõukoja juhatuse esimees, Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse nõukogu liige ja Sihtasutuse Eesti Agrenska Fond Tammistu perekeskuse nõukogu liige.
Helve Luik oli Eesti Keskerakonna liige. Ta oli Viljandi linnavolikogu liige 1999–2002 ja Viljandi linnavalitsuse liige 2002–2005.
Hiiumaa (täpsustus)
Hiiumaa võib olla:
Universumi paisumine
Tihti on selle kirjeldamiseks toodud analoogia paisuva õhupalli näol. Kui aga seda analoogiat kasutada, tuleks korrektsuse nimel õhupalli pinda vaadelda kui muutkonda. Meetriline paisumine on Suure Paugu kosmoloogia üks peamisi tunnusjooni, mida matemaatiliselt kirjeldab FLRW meetrika (Friedmanni-Lemaître'i-Robertsoni-Walkeri meetrika). Tänapäeval töötab see mudel ainult väga suurtel skaaladel, mis on võrdelised galaktikate superparvedega. Väiksemate mõõtmete puhul on mateeria gravitatsiooni tõttu kokku kuhjunud ning selliste kuhjadena nad ei paisu. Samas on nad aga pidavalt üksteisest eemaldumas. Paisumine tekib osalt inertsi ja osalt tumeda energia eemaletõukava jõu tõttu. Paisumist varajases universumis domineeris inerts ja Lambda-CDM mudeli (ΛCDM model) põhjal hakkab tulevikus domineerima kosmoloogilisel konstandil põhinev paisumine. Tänapäeval panustavad universumi paisumisse aga inerts ja kosmoloogiline konstant võrdselt. Kuigi erirelatiivsusteooria kohaselt ei saa universumis olevad objektid liikuda üksteise suhtes valguse kiirusest kiiremini, siis sellist piirangut pole juhul, kui ka ruum ise paisub. Seetõttu on võimalik, et kaks teineteisest väga kaugel asuvat objekti eemalduvad üksteisest kiirusega, mis ületab valguse kiiruse. Kuna universumis võib olla osasid, mis liiguvad üksteise suhtes kiiremini kui valguse kiirus, on võimalik, et universum tervikuna on tunduvalt suurem kui meile praegu nähtav universum.
Samuti on võimalik, et kahe objekti vaheline kaugus on suurem kui valguse kiiruse ja universumi vanuse korrutis. See aga tähendab, et valgus mõnest universumi väga kaugel olevast osast võib meieni alles praegu saabuda (näiteks kosmiline mikrolaine-taustkiirgus). Nende detailide täpne olemus tekitab isegi tänapäeval suurt segadust nii amatöör- kui ka professionaalsete füüsikute seas. Ruumi meetrilise paisumise tõlgendamine on samuti siiamaani paljudele huvipakkuvate arutluste teemaks.
Universumi paisumise olemus
pisi| pisi|Kaks vaadet isomeetrilistele pindadele, mis moodustavad suurema osa nähtavast universumist. Nendel piltidel on näha, kuidas valguskiir (punane joon) võib läbida 28 miljardi valgusaasta pikkuse vahemaa (oranž joon) kõigest 13 miljardi aasta jooksul Aegruum on suurte mõõtmete puhul suuresti kõver, mistõttu on universumi paisumine sisuliselt üldrelativistlik nähtus; seda ei ole võimalik seletada kasutades ainult erirelatiivsusteooriat. Paremal on kaks pilti, mis illustreerivad geomeetriat suurtel skaaladel vastavalt ΛCDM kosmoloogilisele mudelile. Piltidelt on eemaldatud lihtsuse mõttes kaks mõõdet, jättes alles ainult aja- ja ühe ruumimõõtme. Diagrammi kitsas ringikujuline ots vastab ajale umbes 700 miljonit aastat pärast Suurt Pauku; lai ots aga 18 miljardile aastale, kust on võimalik näha universumi kiireneva paisumise algust, mis lõpuks hakkab ka seda mudelit domineerima. Lilla joon märgib aega ühe miljardi aastaste intervallidega alates Suurest Paugust. Tsüaansinine joonestik märgib samale intervallile vastavat kaasaliikuvat kaugust.
Pruun joon diagrammil on maailmajoon Maa jaoks (varasematel aegadel mateeria jaoks, mis kondenseerus ja moodustas Maa). Kollane joon on kõige kaugemal asuva teadaoleva kvasari oma. Punane joon on vastava kvasari poolt välja saadetud valguskiire teekond, kui kiir alustas teekonda meieni umbes 13 miljardit aastat tagasi ja on nüüd meieni jõudnud. Oranž joon näitab kvasari ja Maa vahelist kaugust tänapäeval, mis on umbes 28 miljardit valgusaastat.
Vastavalt üldrelatiivsusteooria ekvivalentsuse printsiibile kehtivad erirelatiivsusteooria reeglid lokaalselt väikestel ruumialadel, mis on heas lähenduses lamedad. Näiteks liigub valgus lokaalselt alati kiirusega c; meie diagrammil tähendab see seda, valguskiired moodustavad alati nurga 45° oma koordinaatide telgede suhtes. Siit ei järeldu aga see, et valgus läbib teepikkuse ct aja t jooksul, nagu seda punane maailmajoon illustreerib. Kuigi valgus liigub lokaalselt kiirusega c, pole tema liikumise aeg seotud läbitud teepikkusega nii triviaalsel viisil. Tegelikkuses on läbitud teepikkus sisuliselt mitmeti mõistetav universumi muutuva skaala tõttu. Sellele vaatamata on võimalik vaadelda kahte juhtumit, mis on füüsikaliselt tähenduslikud; vahemaa Maa ja kvasari vahel valguse väljasaatmise hetkel, ja nendevaheline kaugus tänapäeval. Esimesel juhul on vahemaa umbes 4 miljardit valgusaastat, mis on palju väiksem ct-st. Teisel juhul on vahemaa (näidatud oranži joonega) aga umbes 28 miljardit valgusaastat, mis on jällegi palju suurem kui ct. Tuleb tähele panna, et valgusel läks meieni jõudmiseks rohkem aega kui 4 miljardit aastat, vaatamata sellele et valgus saadeti välja meist nelja miljardi valgusaasta kauguselt. Diagrammilt on võimalik märkida, et hetkel, kui vastav valguskiir teele saadeti, liikus ta Maast "eemale", tähendades seda, et meetriline kaugus Maani suurenes aja jooksul esimese paari miljardi aasta vältel valguskiire liikumise ajast. Ükski aspekt sellest hämmastavast omadusest ei tulene tegelikult aga meetrilisest paisumisest, vaid pigem erirelatiivsusteooria lokaalsetest printsiipidest integreerituna üle kõvera pinna.
Mille sisse universum paisub?
pisi|Graafiline pilt universumi paisumisest, kus inflatsiooniline epohh on esindatud kui meetrika dramaatilise suurenemisega vasakul pool Ruum, mis moodustab meie universumi, on aja jooksul paisuv. Sõnad 'ruum' ja 'universum', mida kasutatakse aeg-ajalt sünonüümidena, on siinses kontekstis spetsiifilise tähendusega; 'ruum' on matemaatiline mõiste, aga 'universum' viitab kogu eksisteerivale mateeriale ja energiale. Ruumi paisumine on viide ainult sisemistele dimensioonidele, see tähendab, et see kirjeldus ei hõlma potentsiaalseid lisadimensioone ega võimalikke paralleeluniversumeid.
Lõpliku ruumi teooria ei väida seda, et ruumil on olemas "äär", vaid pigem seda, et ruum "mätsib ennast iseenda ümber". Kui oleks võimalik läbida terve tee ilma valguse kiirust ületamata, jõutaks lõpuks lihtsalt alguspunkti tagasi. Täpselt nagu siis, kui tehakse maakerale ring peale.
Mõiste "rohkem ruumi" on lokaalne, mitte aga globaalne, sest me ei tea kui palju ruumi tegelikult olemas on. Pildil olev diagramm on küll lõpliku pikkusega aga seda oleks võimalik pikendada lõpmatult. Ka siis, kui üldine ruum ulatub lõpmatusse, on ikkagi võimalik väita, et ruum paisub, sest lokaalselt asuvate objektide vaheline kaugus suureneb edasi.
Kohalikud häiritused
Ruumi paisumist on mõnikord kirjeldatud kui jõudu, mis lükkab objekte üksteisest eemale. Kuigi see kirjeldus on adekvaatne kosmoloogilise konstandi efektide jaoks, ei ole see siiski üldises pildis korrektne paisumise fenomeni kirjeldus. Suurema osa universumi eksisteerimise ajast on paisumine olnud inertsiaalne. Mateeria varajases universumi eemaldus üksteisest mitte teadaolevatel põhjustel (kõige tõenäolisemalt kosmilise inflatsiooni tagajärjel) ning on lihtsalt jätkanud seda, kuigi pidevalt aeglustudes gravitatsiooni kokkutõmbava mõju pärast. Lisaks üleüldisele paisumise aeglustumisele põhjustab gravitatsioon ka mateeria lokaalset kuhjumist tähtedeks ja galaktikateks. Tekkinud tähed ja galaktikad aga ei paisu, kuna neile ei mõju mingit jõudu, mis neid nõnda käituma sunniks. Põhimõtteliselt pole erinevust universumi inertsiaalsel paisumisel ja lähedal asuvate objektide inertsiaalsel eemaldumisel vaakumis. Nendest esimese puhul on tegemist suure skaala peal teise ekstrapoleerimisega. Lokaalselt isotroopset mateeria "plahvatust" saab lokaalselt kirjeldada FLRW geomeetriaga. Sama geomeetria kirjeldab ka universumi paisumist kui tervikut.
Olukord muutub natukene kui arvestada samuti kosmoloogilise konstandiga. Kosmoloogilisel konstandil on eemaletõukava jõu efekt erinevate objektide vahel, mis on proportsiooniline nende vahemaaga. Erinevalt inertsist "tõmbab" see objekte, mis on gravitatsiooni tõttu kokku kuhjunud, ja isegi nende üksikuid aatomeid. See aga ei põhjusta asjade tasapidist pidevat suurenemist või lagunemist. Kui nad pole just väga nõrgalt seotud, lähevad nad lõpuks tasakaaluolekusse, mis on aga veidike (detekteerimatult) suurem, kui oleks olnud ilma kosmoloogilise konstandita. Mida rohkem universum paisub, seda väiksemaks muutub gravitatsiooniline tõmbejõud (sest ta on proportsionaalne tihedusega), samal ajal kui kosmoloogiline tõukejõud aga suureneb. See tähendab aga seda, et ΛCDM universumis oleks tulevikus sisuliselt nagu vaakum, mis kosmoloogilise konstandi tõttu aina kiirenevalt paisub. Siiski, ainuke universumi kiireneva paisumise lokaalselt nähtav efekt on see, et kauged galaktikad hakkavad horisondi taha "ära kaduma". Gravitatsiooniliselt seotud objektid, näiteks Linnutee, ei paisu.
Muud paisumismudelid
Ruumi paisumist on tihti illustreeritud mudelitega, mis näitavad ainult ruumi suurust mingil kindlal ajahetkel.
"Kummist kile" mudelis asendatakse nöör aga lameda kahemõõtmelise kummist kilega, mis paisub ühtlaselt kõikides suundades. Lisades eelnevale mudelile veel ühe ruumilise dimensiooni on võimalik näidata lokaalseid häiritusi ruumilises geomeetrias läbi kilel olevate lokaalsete kõveruste. "Õhupalli" mudelis on lame pind asendatud juba sfäärilise pinnaga, mida puhutakse suuremaks tema algupärasest suurusest (olles illustratsiooniks Suurele Paugule). Õhupallil on küll positiivne Gaussi kõverus, aga vaatluslikud eksperimendid viitavad pigem sellele, et tõeline universum on ruumiliselt lame. Sellest vasturääkivusest on võimalik aga üle saada, võttes tohutult suure õhupalli ja vaadeldes tema pinda lokaalselt, kus sfäär tundub kui pind. See analoogia on potentsiaalselt segadusttekitav, kuna vihjab valesti sellele, et Suur Pauk leidis aset õhupalli tsentris. Tegelikkuses ei ole õhupalli pinnal asuvatel punktidel mingitki tähendust ka mitte siis, kui need olid varem õhupalli "sees". pisi|Animatsioon paisuvast rosinasaiast. Kui sai ise kahekordistub oma suuruselt, siis kahekordistub ka vahemaa tema sees olevate rosinate vahel "Paisuva rosinasaia" mudelis on võimalik kujutleda olukorda, kus rosinasai paisub ahjus. Sai (ruum) paisub kui tervik, samal ajal kui rosinad (gravitatsiooniliselt seotud objektid) ei paisu. Nad kõigest liiguvad üksteisest saia paisumise käigus üksteisest kaugemale. Need mudelid on aga ebatäiuslikud, kuna nad nõuavad, et on olemas mingisugune väline jõud, mis nende "ruumi" paisuma paneks. Erinevalt reaalsest kosmoloogilisest mateeriast on kummikiled ja saiapätsid elektromagnetiliselt seotud ega jätka iseeneslikku paisumist pärast algupärast häiritust.
Ülevaade meetrikast
Meetriline paisumine ei ole midagi sellist, millest suurem osa inimesi oleks teadlik oma igapäevategemistes. Universumi paisumise paremaks mõistmiseks on kasulik lühidalt vaadelda seda, mis meetrika on ja kuidas meetriline paisumine toimub.
Meetrika definitsioon
Meetrika defineerib selle, kuidas on võimalik ruumis mõõta kaugusi kahe "lähedal" asuva punkti vahel neid kirjeldavate koordinaatide jaoks. Koordinaatsüsteemiga määratakse iga punkti asukoht ruumis kindlaks konkreetsete arvväärtustega (koordinaatidega). Pärast koordinaatsüsteemi määramist on võimalik meetrikaga muuta kahe punkti koordinaadid nendevaheliseks kauguseks.
Maa pinna meetrika
Mõelgem näiteks kahe punkti vahelise kauguse mõõtmisele maakera pinnal. See on lihtne ja tuttav näide sfäärilisest geomeetriast. Kuna Maa pind on kahemõõtmeline, on võimalik üheselt määrata punkte kahe koordinaadi abil, näiteks pikkus- ja laiuskraadide abil. Meetrika täpsustamiseks on vajalik eelnevalt määrata ka koordinaatsüsteem. Meie lihtsas näites võime valida ükskõik millise koordinaatsüsteemi. Näiteks laius- ja pikkuskraadid või X-Y-Z- ehk ristkoordinaatsüsteemi. Kohe, kui on määratud konkreetne koordinaatsüsteem, on üheselt kindlad ka koordinaatide arvväärtused ning arvestades ruumi omadusi on samuti matemaatiliselt määratud vastav meetrika. Maakera kõvera pinnase peal on võimalik seda efekti märgata pikamaa lendude korral, kus kahe punkti vahelist kaugust tuleb mõõta piki ringjoont ning mitte sirgjoont, mis läheks otse läbi Maa. Kuigi see efekt on alati olemas, on see lühikeste kauguste puhul vaevumärgatav ja selle võib jätta arvestamata.
Hubble'i seadus
Tehniliselt on ruumi meetriline paisumine paljude Albert Einsteini väljavõrrandite lahendite omaduseks ja vahemaad mõõdetakse Lorentzi intervallidega. See teoreetiline seletus annab ka võimaliku seletuse sellele, miks vaatluslikult nähtav Hubble’i seadus ütleb meile seda, et meist kaugemal olevad galaktikad eemalduvad meist kiiremini kui lähedal asuvad.