cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia
Kokkuvõtteks
Moscovici näitab oma raamatuga, kuidas psühholoogiliste ja sotsioloogiliste selgituste kombineerimine andis sotsioloogia rajajate töödele erakordse veenvuse mõjujõu. Ta selgitab, kuidas psüühilise elu sotsiaalsed alused ja sotsiaalse elu psühholoogilised alused on lahutamatud ning juhib lugeja tähelepanu sellele, et arvatust sagedamini on sotsiaalsete struktuuride ja institutsioonide aluseks sellised psüühilised nähtused nagu uskumused ja kired ning järeldab, et seetõttu on sotsiaalteaduste nurgakiviks psühholoogia. Ta selgitab, miks inimeste mõtlemine pole vastupidi mõistuspärasust tähtsustavates lääne ühiskondades domineerivale argitarkusele mitte ratsionaalne, vaid on olemuselt maailmavaateline, põhinedes jätkuvalt mõttekaaslaste seas konsensuslikel väärtustel, uskumustel ja veendumustel, mille kujunemist mõjutavad psühholoogilised tegurid. Seetõttu on inimesi ühiskonnas liikuma panevateks jõududeks ühised ettekujutused, uskumused ja kired. Moscovici tõdeb, et vaatamata inimeste maailmapildi ratsionaliseerimisele pole varem inimeste elu korraldanud rituaalid nende igapäevaelust kadunud, sest nad elavad edasi parteides, rahvuslikes liikumistes ja sektide tegevuses. Selleks energiaks, mis otsustab, millised ideed jäävad sõnadeks või saavad lihaks on inimeste iseloom.
Säpliraha
Säpliraha oli pulmanali ja rahakogumise viis Kirde-Eestis. Säppel oli hark varreta poti või panni ahju või ahjust tõstmiseks. Pulmas koguti raha ostmaks uus või terve säppel, sest muidu jääb pulmarahvas söömata.
Rätsep
pisi|[[Quirijn van Brekelenkam, "Rätsepa töökoda" (1661)]]
Rätsep on riidest esemete (peamiselt rõivaste) tegija.
Tallink Tennisekeskus
pisi|Tallink Tennisekeskus (mai, 2017) Tallink Tennisekeskus on Tallinnas Lasnamäe linnaosas asuv spordiehitis. Keskuses on 20 tenniseväljakut, 10 sulgpalliväljakut, 3 stuudiot rühmatreeninguteks ja jõusaal.
Keskus asub aadressil Osmussaare 7.
Lehti
Lehti on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 604. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lehti 155 naisel.
Orashein
Orashein (Elymus) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Eestis levinud liigid:
Ohhotsk
Ohhotsk (vene keeles Охотск) on alev Venemaa idaosas Habarovski krais, Ohhotski rajooni halduskeskus ja tööstuskeskus.
Elanike arv oli 4697 (2009).
Asub Ohhoota jõe suudmealas Ohhoota mere rannikul 1677 km kaugusel Habarovskist.
Komotiní
Komotiní on linn Kreekas, Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna ja Rodope piirkonnaüksuse keskus.
Madurauvolfia
Botaanilised tunnused
Madurauvolfia on igihaljas kuni 1 m kõrgune mitmeaastane poolpõõsas.
Taime risoomil on sügavale, 2–3 m, juurdunud pikad kõrvaljuured. Varsi on mitu ja nende küljes 3–5 kaupa männastes lehed.
Õied asetsevad õisikutes ja on tumeroosat või valget värvi.
Big Data Scoring
Big Data Scoring on Eesti päritolu infotehnoloogiaettevõte, mis on töötanud välja lahendusi, kuidas sotsiaalmeediast (nt Facebookist) saadud andmeid kasutada laenuvõime hindamiseks. Ettevõte asutati 2013 ja sellel on esindused Eestis, Soomes ja Poolas.
Madurauvolfia
Botaanilised tunnused
pisi|Viljad
Levila
Looduslikult kasvab taim Indohiina ja Hindustani poolsaarel, Sri Lanka ja Indoneesia niisketes troopikametsades.
Istandustes viljeldakse taime Indias, Pakistanis, Tais ja Indoneesias.
Pisisamblalised
Pisisamblalised (Pottiaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Madurauvolfia
Saadused
Madurauvolfia peamiseks saaduseks on juurikad ja juured (Rauwolfiae radix, Rauwolfiae serpentinae radix, radices Rauwolfiae serpentinae) mida kogutakse viljade valmimise ajal.
Droogina kirjeldatakse 2 cm jämedusi ja kuni 15 cm pikkusi risoomi- ja juuretükke.
Madurauvolfia droog peab Saksa farmakopöa järgi sisaldama vähemalt 1% alkaloide ja Prantsuse farmakopöa järgi reserpiin-restsinnamiini rühma alkaloide olema vähemalt 0,1%.
NSV Liidu aegadel oli saadaval preparaat Raunatin.
Reserpiin
Droogist eraldatud reserpiinil on vererõhku alandav toime ja seda tarvitatakse ka neuroleptikumina. Kasutades trankvillisaatorina (rahustina) avaldab toimet hüpotalamusele.
Rahvameditsiinis
India rahvameditsiinis on kasutatud madurauvolfiat maohammustuse korral ning arvatakse, et selle ja juure kuju järgi on taim saanud mitmes keeles ka maoga seostuva nimetuse.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rauvolfia serpentina seisuga 19.03.2015.
Kyparissía laht
pisi|Kyparissía laht Peloponnesose kaardilpisi|Kyparissía laht Kyparissía laht (kreeka keeles Κυπαρισσιακός Κόλπος, Kyparissiakos Kolpos) on pikk käänuline laht Kreekas Peloponnesose poolsaare lääneosas, Joonia mere osa.
Lahe piirideks on Katákolo põhjas ja Konello neem lõunas. Põhjapiiri lähedal on Pýrgose linn, lahe keskosa rannikul Zacháro linn ja lõunaosas on Kyparissía linn.
Lahte suubuvad Alfeiósi ja Néda jõgi.
Keskajast 19. sajandini nimetati seda Arkaadia laheks.
Sölki kuru
thumb|left|Sölki kuru, Erzherzog-Johann-Straße
Sölki kuru (1788 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides Steiermargi liidumaal.
See on Madal-Tauernil ning ühendab Muri jõe oru Ennsi jõe oruga.
Kurutee on teisejärguline maantee ja seda ei puhastata talvel. Lähedalasuvad läbipääsud on Radstadti Tauerni kuru ja Tauerni maanteetunnel läänes ning Triebeni Tauerni kuru idas.
Amsterdami null
Amsterdami null on kõrgusmõõdu näit, mida standardina kasutab suur osa Euroopast.
Alates 1. jaanuarist 2018 on Amsterdami null kasutusel Eestis absoluutsete kõrguste arvestamise alusena.
pisi| Veemõõdulatt
Lõngaviht
pisi|Lahtine ja [[tokk|tokiks kokku keeratud lõngaviht]] Lõngaviht on teatud korrastatud viisil harilikult haspli abil kokku keeratud pundar lõnga. Samasugusesse puntrasse saab keerata ka niiti, tamiili, paela, nööri ning peenemat köit, trossi ja traati.
Lõngavihis, eriti aga tokiks kokku keeratud lõngavihis olev lõng ei lähe transportimisel ja hoiustamisel nii kergesti sassi. Samas on seda võimalik hõlpsasti töödelda, näiteks pesta, värvida ja kuivatada.
Enne lõnga kasutamist keritakse see lõngavihist enamasti ümber lõngakerasse, väiksemasse, lõngakera sarnasesse tokki, või poolile. Vanasti kasutati lõngavihi lahtikerimiseks kerilaudu, mis paigaldati püstsele kerijalale. Kerimisel kasutati abivahendina niksi.
Paadrema ohvriallikas
Paadrema ohvriallikas on allikas Paadrema jõe kaldal; halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Allikas on tüübilt langeallikas, mis avaneb lubjakivilõhede vahelt.
Frank Aaen
Frank Aaen (sündinud 25. juulil 1951 Nørresundbys) on Taani poliitik, Enhedslisteni liige.
Ta lõpetas 1985 Aalborgi Ülikooli cand.oecon. kraadiga.
Ta külastas 1980 ja 1984 Røde Blade korrespondendina Afganistani. Avalikkuses on teda kahtlustatud osavõtus modžaheedidest sõjavangide ülekuulamises ja piinamises. Aastatel 1986–1989 oli ta ajalehe Land og Folk poliitikatoimetaja.
Ta oli Folketingi liige 1994–2001 ning valiti 2005, 2007 ja 2011 taas Folketingi.
Jānis Reinis
Ta töötas näitlejana Läti Rahvusteatris ja Läti Kunstiteatris. Alates 1986. aastast mängis Jānis Reinis mitmetes filmides (sealhulgas ka "Hirmus suvi" ja "Riia kaitsjad").
Fábio Júnior
Fábio Júnior Pereira (sündinud 20. novembril 1977 Manhuaçus) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–1999 3 mängu.
6. ekspeditsioon
6. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama kuues alaline meeskond.
Ekspeditsiooni viis jaama kosmosesüstik Endeavour, mis startis 24. novembril 2002 missioonile STS-113. Ekspeditsiooni meeskonnas olid NASA astronaudid Kenneth Bowersox, kellest sai jaama kuues komandör ja Donald Pettit ning Roskosmose kosmonaut Nikolai Budarin. 6. ekspeditsiooni ajal väljusid astronaudid kaks korda avakosmosesse, veetes seal kokku 13 tundi ja 17 minutit.
Algsete plaanide kohaselt pidi missioon kestma neli kuud kuni märtsini 2003, mil STS-114 pidi jaama tooma 7. ekspeditsiooni meeskonna. 1. veebruaril 2003 toimus Columbia katastroof, milles hukkus seitse astronauti ning kosmosesüstikute lennud peatati teadmata ajaks. Katastroofi tõttu viibis meeskond jaamas kuni 3. maini 2003 ja nad tõi Maale Sojuz TMA-1. See oli esimene kord kui NASA astronaudid naasid Maale Vene kosmoselaeva pardal. 7. ekspeditsiooni ainult kaheliikmelise meeskonna viis jaama Sojuz TMA-2 ning jaama varustasid süstikulendude taasalgamiseni Vene kosmoselaevad.
Budaväli
Budaväli (sanskriti keeles buddhakṣetra; tiibeti keeles sangs rgyas kyi shing; hiina keeles 佛國⼟ foguotu, 净⼟ jingtu; jaapani keeles bukkoku do, jōdo) on budismis, eriti mahajaanas, ühe buda mõjuala, et juhtida olendeid virgumisele ja nirvaanasse.
Hiina budismis kasutatakse budavälja tähenduses mõistet puhas maa.
Käsitlusi
Iga maailmasüsteem, kus on buda, on vaadeldav budaväljana. Meie praegune maailm on Buddha Šākjamuni budaväli.
Vaidava vald
pisi|püsti|Sietiņiezise paljand Vaidava vald (läti keeles Vaidavas pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kocēni vallaga ning Cēsise piirkonna Liepa, Stalbe ja Raiskumsi vallaga.
Budaväli
Käsitlusi
Mahajaana õpetuste kohaselt on budaväljad dhjaanibudade ehk mütoloogiliste budade poolt loodud ideaalsed maailmad. Bodhisattva hakkab oma budavälja kujundama juba enne budaks saamist. Budaväljadel on võimalik jõuda nirvaanasse selle buda abil, kes on antud budavälja loonud.
Vaidava vald
Valla pindala on 80 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1004 inimest. Valla keskus on Vaidava küla. Vallamaja asub aadressil Skolas iela 1, vallavanemaks on Līga Šmaukstele.
Budaväli
Käsitlusi
Üldiselt peetakse buda Amitābha budavälja ehk läänepoolset puhast maad, Sukhāvatīt, kõige kergemini ligipääsetavaks tavalistele inimestele. Teised budaväljad olevat ligipääsetavad vaid pühendunutele.
Vaidava vald
Ajalugu
Vaidava vald moodustati aastal 1894, mil liideti Vaidava, Veļķi, Podzēni ja Brieži mõisavallad. Aastal 1935 oli valla pindala 60,6 km², elanikke oli seal 983. 1945. aastal moodustati vallas Vaidava ja Podzēni külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1951 liideti Vaidava külanõukoguga likvideeritav Podzēni külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.
Budaväli
Käsitlusi
Budistlikus kosmoloogias paiknevad budaväljad kolmikilma vormidega olus (paali keeles rūpāvacara või rūpaloka, sanskriti keeles rūpadhātu), milles on vaid puhtad vormid, kujud, asukohad ja seosed muu maailmaga, kuid puuduvad ihad, tahtmised ja soovid.
Vaidava vald
Loodus
Valla suurimaks jõeks on Koiva jõgi. Vallas on ka mitu järve - Anuļi järv, Brieži järv, Dzelve järv, Lielais Bauzis, Rābuti järv ja suurimana Vaidava järv, Valla idaosa kuulub Gauja rahvusparki, seal asub Koiva jõe ääres Sietiņiezise paljand.
Budaväli
Käsitlusi
Budaväljadele võidakse jõuda kas ümber sündides või pühendumusliku vaimse praktika abil, teisenenud teadvusseisundites, vormidega seotud jhāna'des.
Vaidava vald
Loodus
Looduskaitse all on veel Jāņkalni pärn, Gārši tamm, Podzēni allee tamm, Burgase tamm, Dreimaņi tammed, Podzēni lehiseallee koos mitme sellesse kuuluva lehisega, Lauri vaher, Lauri lehis, Vaidavmuiža pärnad, Baižase vaher, Baižase lehis, Jēkuliņi lehis, Mazšķirbase pärn, Denderi saar, Mazšķirbase tamm, Lielšķirbase tamm, Gribieši tamm, Rābuti pärn, Lode tamm, Jodase tammed, Leimaņi tamm, Rābuti tammed, Veļķi tamm, Spriči tamm, Rootsi mänd, Nebraukši vahtrad, Jaunliepase pärn, Braukši tamm, Nauči tamm, Stoķi paljand selles asuva Patkuli koopaga, Briežmuiža lehis, Palmēni tamm, Antoni mänd, Antoni kivi ja Gaišļi pärn.
Taimkatte kaugseire
Taimkatte kaugseire tegeleb taimestiku kohta informatsiooni kogumisega satelliitide, lennuvahendite või maapealsete instrumentidega ilma otsese kontaktita taimestikuga. Vahend sõltub sellest kui detailset infot parasjagu vaja läheb. Kaugseiret võib defineerida kui „sensorite abil informatsiooni kogumist objekti seisundi kohta ilma seda otseselt puutumata“.
Vaidava vald
Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vaidava mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ka aidaga kelder ja häärber ning arvukad muinaskalmed (Burgase, Gārši, Jaunkalni, Kaulēni, Mazgaidēni, Trēziņi). Kohaliku tähtsusega muinsuskaitseobjektideks on Vindēni ja Telmēni muinaskalmed ning hiiepaik Stoķi püha allikas. Tähelepanuväärsed on ka kaks lehisealleed (Palmēnis ja Podzēnis, neist viimane on pikim taoline allee Lätis).
Turkish Airlinesi lend 981
Turkish Airlines lend 981 toimus 3. märtsil 1974. Teel Pariisist Londonisse kukkus reisilennuk McDonnell Douglas DC-10 kaubaruumi ukse rikke tõttu Ermenonville’i metsa Prantsusmaal. Kõik 346 pardal olnud inimest hukkusid.
Vaidava vald
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 879 lätlast, 28 venelast, 22 valgevenelast, 2 ukrainlast, 5 poolakat ja 2 leedulast.
Turkish Airlinesi lend 981
Meeskond ja õhusõiduk
Lend 981 sõitis marsruudil Istanbul-London vahepeatusega Pariisis. British Airwaysi töötajate streigi tõttu oli Pariisis tavatult palju Inglismaa lendudest maha jäänud reisijaid ning osa neist (oletatakse, et 216 inimest) suunati lennu 981 pardale. Lisanduvate reisijate tõttu hilines väljalend pool tundi.
Taimkatte kaugseire
Infot kogutakse mõõtes taimestikult peegeldunud ja kiirgunud eletromagnetenergiat. Selleks, et järeldada taimestiku tunnuseid püüavad sensorid spetsiifilisi elektromagnetspektri sagedusvahemikke. Neid sagedusvahemikke nimetatakse lainealadeks ja need võivad ulatuda igasse elektromagnetspektri sagedusvahemikku. Sensorid võivad asetseda sondidel või uurimisjaamades maapinnal. Andmete kogumiseks õhust saab sensorid paigaldada lennukitele ja droonidele. Enamik kaugseiresensoreid on paigaldatud satelliitidele. Satelliitidel olevate sensorite eelis on nende võime koguda andmeid pidevalt ja korduvalt.
Vaidava vald
Asustus
Valla külad on:
Taimkatte kaugseire
Erinevatel materjalidel on üle elektromagnetspektri ainulaadsed peegeldumis- ja neeldumismustrid. Neid ainulaadseid mustreid nimetatakse spektraalseks signatuuriks. Erinevused spektraalsetes signatuurides võimaldavad teha vahet erinevatel materjalidel nii elektromagnetspektri nähtavas kui ka mittenähtavas vahemikus.
Turkish Airlinesi lend 981
Meeskond ja õhusõiduk
Pardal oli reisijaid 21 riigist, nende hulgas kõige rohkem inglise, türgi, jaapani ja ameerika kodanikke.
49 (Tallinna bussiliin)
pisi|Buss liinil 49 49 on Tallinna bussiliin, mis ühendab mõlemas suunas Ülemiste asumi Lasnamäel Merivälja asumiga Pirita linnaosas. Liin on tähtis suvel lasnamäelastele, sest see on ainuke bussiliin Lasnamäel, mis sõidab Pirita randa ümberistumiseta. Liin on käigus iga päev. Sõiduaeg Lennujaama peatusest Viimsi keskuseni on tipptunnil 66 minutit ja Viimsi keskusest Lennujaama peatuseni 61 minutit.
Taimkatte kaugseire
Päike kiirgab eletromagnetspektri igas sageduses. Taimestiku spektraalseid signatuure saab mõõta sensorite poolt, mis koguvad andmeid taimede poolt tagasi peegelduva elektromagnetenergia kohta. Päikese poolt kiiratud energia on kõrgeim eletromagnetspektri nähtavas osas. Rohelised taimed neelavad enim energiat spektri nähtavas osas. Kui valgus jõuab rohelise leheni, siis mesofüllis olev klorofülli pigment neelab nähtavat valgust, mis läbi fotosünteesi muudetakse keemiliseks energiaks.
Juhan Aru
Juhan Aru (sündinud 24. juulil 1986) on eesti matemaatik ja luuletaja.
Louis Wain
pisi|Louis Wain oma töölaua taga Louis Wain (5. august 1860 London – 4. juuli 1939 London) oli inglise kunstnik. Ta on tuntud joonistuste järgi, millel esinesid antropomorfiseeritud suuresilmalised kassid. Vanaduspõlves põdes ta skisofreeniat, mis on nii mõnegi psühhiaatri sõnul nähtav ka ta töödes.
Juhan Aru
Ta on ETH Zürichi matemaatika osakonna järeldoktor ja ühtlasi 2017. aastast samas matemaatika lektor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on juhuslik geomeetria ja stohhastilised protsessid
Louis Wain
Elu ja looming
Louis William Wain sündis 5. augustil 1860 Londoni Clerkenwelli linnaosas. Tema isa oli tekstiilikaupmees ja tikkija. Louis oli kuuest lapsest esimene ja pere ainus poisslaps. Ükski tema viiest õest ei abiellunud. 30-aastaselt kuulutati pere noorim tütar hulluks ja pandi hullumajja. Ülejäänud õed elasid terve elu emakodus – ka Louis elas suurema osa oma elust seal.
Wain sündis huulelõhestusega ning arst keelas vanematel teda kooli panna ja õpetada enne, kui ta saab 10-aastaseks. Nooruses tegi ta tihti koolist poppi ja veetis aega mööda Londonit uidates. Hiljem õppis Lääne-Londoni kunstikoolis, kus ta oli lühikest aega ka õpetaja. 20-aastaselt, pärast oma isa surma jäi Louis ema ja viie õe ülalpidajaks.
Peagi lõpetas Louis õpetajatöö, et olla vabakutseline kunstnik. Vabakutselisena saavutas ta suure edu. Ta spetsialiseerus loomade ja maastike joonistamisele ning töötas mitmes ajakirjas, sealhulgas ajakirjades Illustrated Sporting, Dramatic News, kus töötas neli aastat, ja Illustrated London News, kus ta alustas tööd 1886. aastal. Waini 1880. aastate loomingu moodustasid peamiselt illustratsioonid inglise maamajadest ja mõisatest ning põllumajandusnäitustest koos karjaloomadega. Ühel eluhetkel lootis Wain teenida elatist koerapiltide joonistamisega.
23-aastaselt abiellus Wain oma õdede koduõpetajanna Emily Richardsoniga, kes oli temast 10 aastat vanem. Nad kolisid Londoni põhjaosas asuvasse Hampsteadi. Olnud vaid kolm aastat abielus, suri Emily rinnavähki. Haiguse ajal lohutas Emilyt nende musta-valgelaiguline kass Peter, kes tõstis suuresti naise tuju, ning Louis hakkas kassist tegema skitse. Emily julgustas meest neid avaldama, kuid enne kui pildikesed Louise jaoks vilja kandma hakkasid, Emily suri. Louis jätkas kassipildikeste joonistamist, mälestades niimoodi oma armastatud naist.
Juhan Aru
Luuletajana on ta avaldanud kaks luulekogu (2015. ja 2017. aastal) ning kirjutanud koos Eeva Talsiga albumitäie laule (CD ilmus 2016. aastal).
Taimkatte kaugseire
Rakendused
Taimkatte kaugseirest on palju kasu põllumajanduses. Kaugseire võimaldab hinnata tervete põldude tervist ja toodangut ilma koha peal tehtavate mõõtmisteta, mis teeb selle palju efektiivsemaks ja kiiremaks.
49 (Tallinna bussiliin)
Enne 1. aprilli 2016 lõpetas bussiliin Lasnamäel Laagna asumis P. Pinna peatuses, liinimuudatusega pikendati bussiliini J. Smuuli tee peatusest mööda Juhan Smuuli teed ja Suur-Sõjamäe tänavat Ülemiste jaamani.
Juhan Aru
Haridustee ja järeldoktoriprogramm
Juhan Aru lõpetas 2005. aastal kuldmedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi.
Louis Wain
Elu ja looming
1886. aastal avaldati Waini esimene joonistus antropomorfiseeritud kassidest, „Kassipoegade jõulupidu“, Illustrated London Newsi jõulunumbris. Pildil oli kujutatud 150 kassi, kellest mitmed sarnanesid Peteriga, saatmas kutseid, hoidmas palli, mängimas mänge, pidamas kõnesid ja tegemas palju muudki. Erinevalt Waini hilisemast loomingust jäid need kassid neljale käpale ning olid ilma riiete ja inimlike näoilmeteta. Kasutades pseudonüümi George Henri, illustreeris ta mitmeid Clifton Binghami lasteraamatuid. Järgnevatel aastatel hakkasid Waini kassid seisma tagajalgadel, naeratama laialt ning kandma keerulist kaasaegset riietust. Kasse on võimalik näha muusikainstrumente mängimas, teed serveerimas, kaarte mängimas, kalastamas, suitsetamas või isegi ooperis õhtut nautimas. Antropomorfiseeritud loomade kujutamine oli viktoriaanlikul ajastul väga populaarne ning selliseid loomi võis leida nii trükistel, postkaartidel kui ka satiirilistel illustratsioonidel.
Juhan Aru
Haridustee ja järeldoktoriprogramm
Aastatel 2005–2006 õppis ta Berliini Humboldti Ülikoolis biofüüsikat, seejärel 2006–2009 Cambridge'i Ülikoolis matemaatikat, kus ta lõpetas Trinity College'i bakalaureusekraadiga (kiitusega). Aastatel 2009–2011 oli ta Lyonis asuva õppeasutuse École normale supérieure de Lyon pensionnaire étranger. 2010. aastal oli ta kolmekuulisel praktikal Saksamaal Frankfurdis Max Plancki Aju-uuringute Instituudis.
Louis Wain
Elu ja looming
Järgmise 30 aasta jooksul oli Wain tohutult viljakas kunstnik, luues mitusada joonistust aastas. Ta illustreeris umbes sada lasteraamatut ning ta töid avaldati ajalehtedes ja ajakirjades. Tema töid reprodutseeriti ka postkaartidel, mis on tänapäevalgi kollektsionääride seas hinnas. Wain oli seotud mitmete heategevusühingutega, mis tegelesid loomadega.
Juhan Aru
Haridustee ja järeldoktoriprogramm
Seejärel õppis ta aastatel 2010–2011 Pariisi Descartesi Ülikoolis, kust sai 2011. aastal magistrikraadi (AIV Master) interdistsiplinaarsetes eluteadustes (Interdisciplinary Approches to Life Sciences, cum laude). Sellele järgnes magistriõpe Cambridge'i Trinity College'is, mille ta lõpetas 2012. aastal magistrikraadiga (Master of Advanced Study in Mathematics (distinction)).
Louis Wain
Elu ja looming
Hoolimata populaarsusest oli Wain terve elu jooksul majanduslikes raskustes – ta pidi hoolt kandma ema ja õdede eest, kuid tal puudus majanduslik mõtlemine. Wain oli tagasihoidlik, naiivne ja kergesti ärakasutatav. Ta ei osanud kaubelda ega enda eest seista ning tihti müüs oma teoseid ilma, et talle oleks jäänud mingeidki õigusi. Teda oli kerge eksiteele juhatada ja aeg-ajalt tüssati teda rahategemisskeemidega.
Vaidava vald
Asustus
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Turkish Airlinesi lend 981
Meeskond ja õhusõiduk
McDonnell Douglas DC-10 oli Ameerika Ühendriikides toodetav kolme mootoriga reisilennuk. 1974. aastaks oli korduvalt antud teada mudeli kaubaruumi uksega seotud probleemidest, kuid õhusõiduki tootja polnud otsustanud suuremaid parandusi teha. Kõnealune lennuk TC-JAV oli Turkish Airlinesi kasutuses alates 1972. aastast.
Juhan Aru
Teaduspraktika
Juhan Aru teaduspraktika (Research Experience):
Kõrvalepõige ajuteadusse
Kui kõik asjaosalised olid jõudnud ühele meelele, astusid nad järgmise loogilise sammu ja koondasid oma CFC analüüsi kriitika artiklisse. 2010. aasta lõpuks valmis artikli esimene variant. Nad muutsid artiklit korduvalt. Vahepeal sai Juhan Aru praktika Frankfurdis läbi ning ta lülitus ümber bakteritele, hiljem matemaatikale. Ka teistel oli muid tähtsamaid töid. Seetõttu valmis artikli esimene korralik versioon alles 2011. aasta lõpuks. Selle artikli oluline sõnum oli: CFC analüüs ei luba järeldada, et madalamatel sagedustel toimuvad protsessid mõjutavad või moduleerivad kõrgemal sagedusel toimuvat. Artikli avaldamisega oli tõsine probleem. Järgemööda lükkasid kõik teadusajakirjad artikli tagasi. Kognitiivses ajuteaduses oli CFC sel ajal väga kuum teema ja läbinisti kriitiline artikkel, milles näidati, et kirjanduses domineeriv seisukoht on vale ja eksitav, ei pakkunud toimetustele huvi.
Lõpuks otsustasid autorid oma artikli üles laadida Arxivis ja BioRxivis. Selline samm osutus tulemuslikuks. Sealt avastas selle ajuteaduse ühe tähtsaima ülevaateajakirja Current Opinion in Neurobiology toimetaja, kes pani parajasti kokku ajakirja erinumbrit ja soovis sellesse kaasata ka CFC kriitikat käsitleva artikli. Artikkel "Untangling cross-frequency coupling in neuroscience" ilmus ajakirjas 2015. aasta aprillis. Esimese autorina on märgitud Juhan Aru.
Isiklikku
Juhan Aru vanemad on Krista Aru ja Jaak Aru. Tema vend on Jaan Aru.
Juhan Aru valdab võõrkeeltena inglise, prantsuse ja saksa keelt.
Koer Riku bareljeef
pisi|Riku bareljeef 2014. aasta aprillis Koer Riku bareljeef on 2011. aastal Supilinna päevade ajal avatud mälestusmärk Tartus Supilinnas Tähtvere tänava ja Marja tänava nurgal, Tähtvere 25 maja küljes. Koer istus oma eluajal selle maja juures ja sai üle linna tuntuks. Riku jäi mööduva auto alla.
Turkish Airlinesi lend 981
Õnnetus
pisi|3D-mudeldus õhusõidukist TC-JAV vahetult pärast kaubaruumi ukse riket 3. märtsil 1974 kell 12.32 väljus lennuk Pariisi Orly lennujaamast 335 reisija ja 11 meeskonnaliikmega. Kell 12.40, kui lennuk oli jõudnud 11 500 jala kõrgusele, kostis sõiduki tagaosast plahvatus. Tagumine kaubaruumi uks oli ebakorrektse sulgemise tõttu lahti tulnud ning lennukist eraldunud. Salongi põrand vajus kaubaruumi alarõhu tõttu sisse ja 6 reisijat kukkusid koos istmetega välja. Lennuki juhtimist tagavad süsteemid salongi põranda all kahjustusid ning lennuk kaotas täielikult juhitavuse. Lennujuht Pariisi lennuväljal kuulis kokpiti raadioülekandest müra, türgikeelset sõnavahetust („Kere lõhkes“) ning kriitilise surve ja kiiruse hoiatussignaale. Mõni hetk hiljem kadus lennuk sekundaarradarilt. Primaarradaril oli lisaks kontrolli alt väljunud õhusõidukile näha järelkaja, mis tekkis allakukkuvate reisijate ja kaubaruumi ukse tõttu.
77 sekundit hiljem kukkus lennuk umbkaudse kiirusega 800 km/h Ermenonville’i metsa ning hävis peaaegu täielikult. Tulekahju õnnetuskohal ei tekkinud, sest õhusõiduki jäänused olid selleks liiga väikesed ja laiali paiskunud.
Esialgu oli keeruline tuvastada õnnetuse põhjust, kuna rusude järgi polnud võimalik kindlaks määrata, kas mõni lennuki osa oli puudu juba enne kokkupõrget maapinnaga. kaubaruumi uks ja 6 reisijat leiti järgmisel päeval marsruudil olnud põllult. Ellujäänuid ei olnud ning surnukehade tuvastamine osutus väga keeruliseks. Pariisis lisandunud reisijate tõttu ei suudetud esialgu kindlaks teha, mitu inimest õnnetuse ajal pardal oli – algul hinnati nende arvuks umbes 180, kuid viimase juurdluse järgi leiti, et hukkunuid oli 346.
Juhtumi uurimine
Uurimisel tehti kindlaks, et kaubaust poldud suletud korrektselt, mistõttu see paiskus suure rõhuerinevuse tõttu lahti. Uksesulgur toimis elektrimootori abil, kuid maapealse teeninduse personal pidi selle lukustustihvtid manuaalselt suletud asendisse lükkama. Disainivea tõttu oli DC-10 ust võimalik üsna vähese jõuga panna suletud asendisse nii, et haagid polnud korrektselt kinni, samas kui kokpitis kustus vastav hoiatustuli. Lennu 981 kaubaust sulgev tööline ei osanud ei türgi ega inglise keelt, milles olid kirjutatud hoiatused tihvtide kohta. Samuti polnud nende asendi kontrollimine tema tööülesannete hulgas ning ka selle eest vastutav lennuinsener ei teinud seda.
Varasemad probleemid DC-10 kaubaruumi uksega
Sarnane intsident DC-10 kaubaruumi uksega võttis aset 1972. aastal, kus American Airlinesi lennul 92 eraldus tagumise kaubaruumi uks ja salongi põrand vajus sisse. Erinevalt 1974. aasta juhtumist oli lennuk kerge laadungiga, kaubaruumi ukse kohal ei istunud reisijaid ning osad juhtimissüsteemidest jäid terveks. Piloodid said teha eduka hädamaandumise ning kõik 67 pardalolijat jäid ellu. Ameerika lennuohutuse eest vastutav organ tegi McDonnell Douglasele soovitusi parandusteks, kuid kohustuslike muutuseid ei sätestatud ning seetõttu jäi kasutusse mitmeid kontrollimata kaubaruumi uksega DC-10 õhusõidukeid.
Koer Riku bareljeef
Supilinna selts tellis tema bareljeefi kunstnik Taavi Tiidorilt.
49 (Tallinna bussiliin)
Alates 1. septembrist 2017 pikenes liin Meriväljalt edasi Viimsi keskuseni. Lisandusid peatused Mõisapargi, Viimsi kool ja Viimsi keskus.
Louis Wain
Elu ja looming
1907. aastal reisis Wain New Yorki, kus ta joonistas selliseid koomikseid nagu "Cats About Town" ja "Grimalkin". Tema töid imetleti laialdaselt, kuid tema kriitiline suhtumine linna tegi temast meedia ründeobjekti. Louis investeeris mõtlematult raha ja saabus koju, olles vaesem kui lahkudes.
1924. aastal pandi Wain Springfieldi vaimuhaiglasse Tootingis. 1930. aastal saadeti ta Napsbury haiglasse, kus ta veetis oma elu viimased aastad. Louis Wain suri 4. juulil 1939 ja on maetud oma isa hauda St. Mary surnuaias Londonis.
49 (Tallinna bussiliin)
1. veebruarist 2018 pikendati liin Ülemiste jaama juurest ühe peatuse võrra edasi Lennujaamani.
Veerem
Liini teenindavad talvisel ajal lühikesed MAN gaasi- ja diiselbussid, suvisel ajal lõõtsaga MAN gaasi- ja diiselbussid. 1. veebruari 2018 seisuga teenindas tööpäeviti liini viis bussi ja nädalavahetusel kolm bussi.
Taimkatte kaugseire
Rakendused
Kaugseiret saab rakendada kahjurite ja haiguste, vee ja toitainete olemasolu jälgimiseks ning anda hinnang saagikusele. Tänu sellele on võimalik hoida kokku ressursside pealt, mis teeb põllumajandusliku tootmise keskkonnasõbralikumaks ja jätkusuutlikumaks.
Taimestiku kaugseire abil on võimalik tuvastada ja jälgida invasiivseid võõrliike, mis on kahjulikud kohalikule taimestikule. Lisaks saab kaugseire abil jälgida taimkatte struktuuri muutusi, mis on kasulik hindamaks sellest tulenevat võimalikku maadegradatsiooni. Mõlemad kaugseire rakendused pakuvad järjepidevat ja ajakohast informatsiooni, mis on vajalik, et ära hoida ja kontrollida laastavaid mõjusid loodusele.
Pungsamblalised
Pungsamblalised (Bryaceae) on lehtsammalde klassi kuuluv sugukond.
Condor
pisi|Condori [[Boeing 757|Boeing 757-300 lennuk.]] Condor Flugdienst GmbH, kaubamärgina Condor, on Saksa puhkuselennufirma, mis baseerub Frankfurdis.
Lennufirma teeb regulaarlende Vahemere, Aasia, Aafrika, Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna puhkekohtadesse.
Lennufirma peamine kodulennujaam on Frankfurdi lennujaam, kust väljub enamik lennufirma kaugmaalende. Teine kodulennujaam on Müncheni lennujaam, kust lennufirma opereerib lende peamiselt Vahemere piirkonda, aga ka kaugmaalende.
Ettevõte enamusosalus kuulub Londonis baseeruvale investeerimisfirmale Attestor, mis asutas ka Eestisse registreeritud lennufirma Marabu, mis teeb koostööd Nordica ja XFly-ga.
Karijoki vald
Karijoki (rootsi keeles Bötom) on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.Valla pindala on 186 km2, millest 0,8 km2 moodustab vesi.
Kiilopää
pisi|250px|Kiilopääle suunduv tee, taustal Niilanpää tundur Kiilopää on tundur ja suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Inari vallas.
Kiilopää tundur on 546 meetrit kõrge mägi Urho Kekkoneni rahvuspargi lääneosas.
Kiilopää suusakeskus asub 16 km Saariselkäst lõunas. Talvel saab harrastada murdmaasuusatamist, suvel matkata Urho Kaleva Kekkoneni rahvuspargis.
2015. aastal toimusid Kiilopääl rogaini maailmameistrivõistlused.
Hilda Mikkelsaar
Hilda Mikkelsaar (neiupõlvenimi Hilda Martinson; 20. august 1906 Tartu – 8. september 1969 Toronto) oli eesti maalikunstnik ja joonistusõpetaja.
Ta lõpetas Viljandi Eesti Haridusseltsi tütarlastegümnaasiumi, kus üks tema õpetajaid oli Jaan Lattik. Aastast 1926 õppis kunstikoolis Pallas (Nikolai Triigi ja Ado Vabbe juhendamisel), mille lõpetas aastal 1930 joonistusõpetaja kutsega.
Ta töötas aastatel 1930–1940 Tallinnas joonistusõpetajana (2. tütarlaste gümnaasiumis ja tütarlaste kommertsgümnaasiumis) ning lastekodus kasvatajana.
Siirdus aastal 1944 Saksamaale, kus oli Geislingeni Eesti Gümnaasiumis joonistusõpetaja. Aastal 1949 asus Kanadasse, oli aastal 1956 EKKT asutajaid.
Ta on loonud portreid, maastiku- ja lillepilte, Kalevipoja-ainelisi figuurikompositsioone, 1950. aastail abstraktseid maale, viimaseis tõlgendanud mitmesuguseid emotsioone (viha, valu, armastust). Ta on illustreerinud Jaan Lattiku raamatu "Surnu pruut".
Isiklikku
Tema tütar oli kunstnik Ruth Tulving, väimees mäluteadlane Endel Tulving.
Jüri Rebane (linnapea)
Jüri Rebane (10. jaanuar 1899 – 8. detsember 1976) oli Eesti omavalitsustegelane, 1941–1944 Türi linnapea.
Ta on maetud Türi Kõrgessaare kalmistule.
Sooneutraalsus
Sooneutraalsus on ühiskonnapoliitiline käsitus, mille kohaselt ranged soorollid on ebasoovitavad ning inimese kohtlemine, ühiskondlik staatus ja võimalused ei tohiks sõltuda tema soost või soomääratlusest. Sooneutraalsuse kui eesmärgiga põhjendatakse soolise diskrimineerimise vältimise vajadust.
Aasta muld
Aasta muld on muld, mida valitakse Eestis, et teadvustada laiemat avalikkust Eestis levinud muldade mitmekesisusest, mis seisneb nende väljanägemise, omaduste ja kasutussobivuse erinevustes. Aasta mulla valimise algatas Eesti Mullateaduse Selts.
Virtuaalmälu
pisi|Virtuaalmälu kombineerib aktiivse [[muutmälu ja mitteaktiivse mälu kettal, et saavutada laiem kogumälu maht]]
Virtuaalmälu on arvuti riist- ja tarkvara kasutatav mäluhaldustehnoloogia, mille eesmärk on programmide kasutuses oleva aadressiruumi laiendamine. Kui virtuaalmälu ei kasutataks, ei pruugiks programm, mis kasutab rohkem mälu, kui arvutil füüsiliselt olemas on, üldse töötada. Virtuaalmälu kasutamise korral kopeeritakse põhimällu ainult need programmi osad, mida programmi tööks jooksvalt vajatakse. Seeläbi ei tule programmil töö käigus mälust puudust.
Kasutamine
Vanematel operatsioonisüsteemidel polnud üldiselt virtuaalmälu funktsionaalsust sisse ehitatud, näiteks 1960. aastate suurarvutite ja 1980. aastate keskpaiga personaalarvutitele operatsioonisüsteemid (DOS ja teised).
1960. aastate suurarvutite operatsioonisüsteemide erandite hulka kuuluvad: 1980. aastate virtuaalmälu kasutatavatest personaalarvutitest on parimaks näiteks Apple Lisa.
Kaasaegsetest virtuaalmälu toetavatest operatsioonisüsteemidest jooksutab suurem osa iga protsessi omaette mäluruumis. Igal programmil näib seega olevat täielik ligipääs virtuaalmälule. Mõned vanematest operatsioonisüsteemidest ja isegi mõned kaasaegsetest (nagu näiteks IBM i) kasutavad sellegipoolest kõigi protsesside jooksutamiseks vaid üht aadressiruumi.
Väga kiireid ja/või väga järjepidevaid reaktsiooniaegu vajavad manussüsteemid ja teised eriotstarbelised arvutisüsteemid, mis ei pruugi virtuaalmälu üldse kasutada, kuna sellega kaasneb kahanev determinism. Manussüsteemide riistvarakulud hoitakse tihtipeale võimalikult madalal tasemel ja kõik sellised operatsioonid rakendatakse tarkvara abil. Seetõttu võivad virtuaalmälusüsteemid vallandada ootamatuid erindeid, mis võivad põhjustada sisend- ja väljundoperatsioonides tahtmatuid häireid.
Ajalugu
Enne virtuaalmälu mõiste tekkimist pidid 1940. ja 1950. aastatel kõik suuremad programmid primaar- ja sekundaarmälu salvestamise haldamiseks kasutama vastavat sisseehitatud loogikat. Näiteks oli võimalik kasutada ülekatmise meetodit. Paralleelarvutuste võimaldamiseks jagasid paljud varased süsteemid mälu mitme programmi vahel virtuaalmälu kasutamata. Sellist mälu jaotamist kasutas näiteks suurarvuti PDP-10, mis tegi seda registrite abil. Seetõttu oli virtuaalmälu kasutuselevõtu eesmärgiks lisaks primaarmälu laiendamisele ka teha selle võimaluste kasutamise programmeerijatele võimalikult lihtsaks.
Virtuaalmälu väljaarendamine oli kirjeldatud süsteemides veel algusjärgus ning enne selle kasutamist laiemale avalikkusele tutvustatavates operatsioonisüsteemides tuli ületada veel mitmeid takistusi. Dünaamiline aadresside tõlkimine vajas veel kallist ja keerukat eriotstarbelist riistvara, mistõttu aeglustasid esialgsed realisatsioonid mälule ligipääsemist märgatavalt ning kardeti, et uued, terve süsteemi mastaabis välja ehitatud sekundaarmälu kasutavad algoritmid võivad olla varasematest rakenduspõhistest algoritmidest vähem tõhusad. 1969. aastaks lõppesid vaidlused virtuaalmälu kasutamise üle kommertsarvutites ning veenduti selle kasulikkuses, kuna David Sayre’i juhitud IBM-i uurimisrühm suutis näidata, et nende virtuaalmälu ülekattesüsteem töötas järjekindlalt paremini kui parimad manuaalselt kontrollitud süsteemid. NORD-1 oli esimene virtuaalmälu kasutav väikearvuti. 1970. aastatel rakendati virtuaalmälu ka teistes väikearvutites, neist silmapaistvamalt VMS-il jooksvad VAX mudelid.
x86 arhitektuuris hakati virtuaalmälu kasutama Intel 80286 protsessoriga, kuid selle saalimistehnoloogia ei skaleerunud suuremate segmentide korral kuigi hästi. Intel 80386-ga tuli ka mäluhaldusüksus ja olemasoleva segmentatsioonikihi alune saalimistugi, mis lubas lehekülje tõrke erindeid teiste erinditega aheldada. Sellegipoolest oli segmentide kirjeldajate laadimine kulukas operatsioon, mistõttu jäid operatsioonisüsteemide loojad tihti saalimise juurde, selmet saalimist ja segmentatsiooni kombineeritult kasutada.
Saalitud virtuaalmälu
Ühe protsessiga seotud mälu lehekülgede kogu nimetatakse töökomplektiks. Sisuliselt on tegu vähima lehekülgede hulgaga, mis peab mingi protsessi edukaks täitmiseks arvuti mälus asuma. Kui kõigi aktiivsete programmide töökomplektide salvestamiseks pole piisavalt mälu, leiab aset pukslemine, mida on kirjeldatud allpool.
Rakendusele nähtavate virtuaalsetele mäluaadressidele vastavate füüsiliste mäluaadresside üle arvepidamiseks on tarvis võimalikult lihtsat ja kiiret meetodit. Aadresside liigi teisendamiseks luuakse lehekülgede tabelid. Aadresside omavahelise ühendamisega tegelevat riistvarakomponenti nimetatakse mäluhaldusüksuseks.
Lisaks tavapärasele 4 kB suurustele lehekülgedele võib esineda ka teistsuguseid suurusi. Pidev füüsilise mälu plokk on 4 kB suurune, seda nimetatakse füüsilise mälu kaadriks ja virtuaalse mälu lehekülje tüüpiline suurus on sellest tuletatud. Samas võib kasutada ka teistsuguseid lehekülgede pikkusi. Väiksemate pikkuste korral tekib mäluruumis vähem sisemist fragmentatsiooni. Suuremate pikkuste korral on mäluruumis vähem lehekülgi ja seega väiksem lehekülgede tabel, esineb vähem lehekülje tõrke erindeid ning lehekülgede kirjutamis- ja lugemisoperatsioonid kulutavad vähem aega.
Mälulehekülgede saalimiseks nimetatakse protsessi, mille käigus teisaldatakse osa virtuaalmälu lehekülgedest kõvakettale ning põhimällu laaditakse vaid hetkel töötavate protsesside poolt kasutatavad leheküljed. Sel moel on võimalik arvutis jooksutada ka protsesse, mis füüsilisse muutmällu ära ei mahuks, kuid mille aktiivsed osad ei vaja nii palju mälu. Sisuliselt on kogu mäluruum laiendatud, ent kasutuses on sellest reaalselt vaid üks osa.
Kuna protsessidel pole ligipääsu füüsilistele mäluaadressidele, peavad need oma operatsioone teostama loogiliste mäluaadresside kaudu. Seetõttu on võimalik virtuaalmälu abil süsteemile lisada turvalisust, kuna iga lehekülje suhtes on võimalik protsessile anda erinevaid lugemis-, kirjutamis- ja käivitusõigusi.
Lehekülgede tabelid
Lehekülgede tabelid on tabelid, milles on omavahel vastavusse seatud rakenduse kasutatavad loogilised mäluaadressid ja mälumooduli poolt tegelikult kasutatavad füüsilised mäluaadressid. Tabeli iga kirje juures on märge, kas vastav lehekülg asub füüsilises mälus või mitte. Kui see on füüsilises mälus, sisaldab lehekülgede tabeli kirje füüsilist mäluaadressi, kuhu see lehekülg salvestatud on. Kui aga riistvara leheküljele viitamisel ilmneb, et seda hetkel ühegi aadressiga füüsilises mälus vastavusse pole seatud, viskab riistvara lehekülje tõrke erindi, mis käivitab operatsioonisüsteemi saalimise kontrollsüsteemi. Loogiliste ja füüsiliste aadresside omavahelise seostamisega tegelevat riistvara nimetatakse mäluhaldusüksuseks.
Lehekülgede tabelite teostamiseks on kasutusel mitu võimalust. Terve süsteem võib näiteks kasutada vaid üht lehekülgede tabelit, mille puhul kasutavad erinevad samaaegselt jooksutatavad rakendused virtuaalmälu ulatuse erinevaid osasid. Igale rakendusele võib vastata aga ka eraldi oma lehekülgede tabel ja segment, millisel puhul on olemas mitmed eraldi virtuaalsed aadressiruumid ja rakendused, millel on eraldi lehekülgede tabelid, viitavad erinevatele füüsilistele mäluaadressidele. Moodustada võib ka keerulisemaid lehekülgede tabelite ja segmentide vahelisi süsteeme, ent lõppkokkuvõttes jääb põhimõte samaks.
Saalimise kontrollsüsteem
Et süsteem saaks kasutada rohkem operatiivmälu, kui arvutil tegelikult füüsiliselt olemas on, tuleb aeg-ajalt teha saalimisoperatsioone virtuaalmälu ja füüsilise mälu vahel. Operatsioonisüsteem peab arvestust selle üle, millised leheküljed on parasjagu kasutuses ja milliseid enam ei kasutata või millised pole mingi pikema ajavahemiku vältel enam üldse kasutuses olnud. Kui ilmneb tarvidus mõne uue lehekülje kasutamiseks, ent füüsilisele mälule viitavad lehekülgede tabelid on täis, asendatakse tarbetud leheküljed füüsilises mälus lehekülgede tabeli abil ning leheküljed, mida enam ei kasutata, suunatakse varuks virtuaalmällu. Kui seejärel mõni protsess nõuab lehekülge, mis füüsilisest mälust eemaldati, tekib lehekülje rikke erind (ka leheküljepöördusviga) ja käivitatakse saalimise kontrollsüsteem.
Saalimise kontrollsüsteemi käivitamisel tehakse kindlaks, kas lehekülje rikke erindi tekkimisel soovitud loogilise mäluaadressiga lehekülg on üldse olemas. Lehekülje olemasolu korral eraldatakse sellele vaba mäluruum, tõstetakse lehekülg tagasi füüsilisse mällu ning käivitatakse lehekülje rikke erindi põhjustanud käsk uuesti, et vältida võimalikke süsteemi tõrkeid. Kui kõigi aktiivsete programmide töökomplektide salvestamiseks pole piisavalt vabastatavat mälu, võib tekkida pukslemiseks nimetatav olukord.
Kurese allikad
Kurese allikad on allikad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Virtuaalmälu
Pukslemine
Pukslemine (thrashing) on olukord, mille vältel tegeleb arvuti põhiliselt mälulehekülgede saalimisega ja teiste protsesside töötlemine jääb tagaplaanile. Olukord võib tekkida, kui kõiki aktiivsete programmide töökomplektide salvestamiseks pole füüsilises mälus piisavalt ruumi. Olukord seisneb lehekülgede pidevas edasi-tagasi saalimises ja vanade lehekülgede üha uuesti välja vahetamises.
Kõige lihtsam lahendus mälupuudusele on arvutile füüsilise mälu lisamine, kuna see võimaldab töötavate protsesside töökomplektide kogumahu suurendamist. Abiks võib olla ka kasutatavate rakenduste arhitektuuri, ressursijaotuse ja mälukasutuse ülevaatamine ja ümberkujundamine. Samas on võimalus vähendada aktiivsete protsesside arvu, mis vähendaks nõudlust füüsilise mälu järele.
Kurese allikad
Need on neli allikat, mis avanevad mattunud paeastangu jalamil.
Emile Heskey
Emile William Ivanhoe Heskey (sündinud 11. jaanuaril 1978 Leicesteris) on Inglismaa endine jalgpallur, ründaja.
Aastatel 1999–2010 mängis Heskey Inglismaa jalgpallikoondises. Ta kuulus koondisse 2002. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2000. ja 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
pisi|
Fideikomiss (Rooma õigus)
Fideikomiss (ld fideicommissum) on testamentlik korraldus, millega pärandaja esitab pärijale palve anda või teha midagi kolmanda isiku kasuks. Sõna teket seletatakse väljendiga „fidei alicuius committere“, mis tähendab „kellegi teise truudust usaldama“.
Fideikomissid tekkisid tõenäoliselt selleks, et juhul, kui ei olnud võimalik testamendi või legaadiga teatud isikutele (nt naistele) midagi pärandada, siis sai fideikomissiga pärijat kohustada asju ikkagi üle andma. Testaator pöördus pärija poole sõnadega „te rogo“ („palun sind“) või „peto a te“ („esitan sulle palve“). Nt võis see puudutada rahasumma maksmist või vara võõrandamist. Algselt oli tegu moraalse kohustusega. Seda päritolu tuletati meelde ka keiser Justinianuse "Institutsioonides":
Institutiones Justiniani 2.23.1. Sciendum itaque est omnia fideicommissa primis temporibus infirma esse quia nemo invitus cogebatur praestare id de quo rogatus erat: quibus enim non poterant hereditates vel legata relinquere, si relinquebant, fidei committebant eorum qui capere ex testamento poterant: et ideo fideicommissa appellata sunt, quia nullo vinculo iuris, sed tantum pudore eorum qui rogabantur, continebantur.
Justinianuse „Institutsioonid“ 2.23.1. Peab teadma, et alguses olid kõik fideikomissid mittesiduvad, sest kedagi ei sunnitud vastu tahtmist seda üle andma, vaid selleks [s.t fideikomissi üleandmiseks] esitati palve. Sest kui isikutele, kellele ei saadud pärandust või legaati jätta, taheti midagi pärandada, usaldati end nende hoolde, kellel oli õigus testamendi alusel pärida, ja seepärast räägiti fideikomissidest, kuna need ei tuginenud õiguslikule sidemele, vaid ainult palutute sündsustundele.
Keiser Augustus muutis fideikomissi pärija jaoks kohustuslikuks nii, et võimaldas fideikomissi saajale kaitset uues kohtumenetluses: ekstraordinaarses protsessis (cognitio extra ordinem). Hiljem loodi selleks spetsiaalsete preetorite (praetores fideicommissarii) ametikoht.
Vorm
Fideikomisse võidi panna nii testamendijärgsetele kui ka seadusjärgsetele pärijatele. Fideikomisse võis määrata kas enne või pärast testamenti, lisandina viimasele.
Fideikomiss oli vormivaba ja see soodustas selle arengut legaatide ees. Tavaliselt koostati fideikomissid erilise kirja kujul (codicillus) pärija nimele. Testamentlike korralduste range formalismi juures, kus testament võis kergesti kehtetuks osutuda, tavatseti teha testamendi lisa, nn clausula codicillaris. See tähendas soovi säilitada seda dokumenti vähemalt koditsillina, kui see ei saa kehtida testamendina. Fideikomissiga määramist Justinianuse ajal kirjeldati samuti Justinianuse "Institutsioonides":
Institutiones Justiniani 2.23.2. ''In primis igitur sciendum est opus esse, ut aliquis recto iure testamento heres instituatur, eiusque fidei committatur, ut eam hereditatem alii restituat: alioquin inutile est testamentum in quo nemo heres instituitur.Cum igitur aliquis scripserit: LUCIUS TITIUS HERES ESTO, poterit adicere: ROGO TE, LUCI TITI, UT, CUM PRIMUM POSSIS HEREDITATEM MEAM ADIRE, EAM GAIO SEIO REDDAS, RESTITUAS. Potest autem quisque et de parte restituenda heredem rogare: et liberum est vel pure vel sub condicione relinquere fideicommissum vel ex die certo.''
Justinianuse „Institutsioonid“ 2.23.2. Kõigepealt peab teadma, et keegi tuleb kehtivalt testamendiga pärijaks määrata, ja alles siis saab selle kellegi usaldusele loota, et ta selle pärandi teisele välja annab: vastasel juhul on see kasutu testament, milles mitte kedagi pole pärijaks määratud. Niisiis, kui keegi on kirjutanud: LUCIUS TITIUS OLGU PÄRIJA, võib ta juurde lisada: MA PALUN SIND, LUCIUS TITIUS, NIIPEA KUI SA SAAD MINU PÄRANDI VASTU VÕETUD, SEE GAIUS SEIUSELE EDASI ANDA. Pärijat võib aga ka paluda edasi anda ainult ühe osa. Samuti on lubatud fideikomissi jätta tingimusteta või tingimustega või algustähtajaga.
Fideikomissi ühendamine legaadiga
Klassikalise õiguse perioodil hakkas fideikomisside ja legaatide vahe kaduma. Fideikomisse kitsendati sisuliselt, teisalt vähendati legaatide formaalsusi. Justinianuse ajal ühendati need kaks ajaloolist instituuti.
Universaalne fideikomiss (fideicommissum hereditatis)
Oli kaudse pärimise võimalus Justinianuse seadusandluses.
See oli eriline fideikomisside liik, millega ei määratud teatud isikule mitte osa pärandist, vaid kogu pärand. Põhjused, miks pärandaja kasutas universaalset fideikomissi, võisid olla mitmesugused. Näiteks võis pärandaja seadusjärgne pärija olla liiga nõrga iseloomuga isik. Pärandaja määras ettevaatuse mõttes siis pärijaks oma sõbra, kohustusega, et viimane teatavatel tingimustel annaks saadud pärandi üle seadusjärgsele pärijale.
Nago-Torbole
pisi| pisi|Nago-Torbole valla paiknemine Trento provintsis Nago-Torbole (saksa keeles Naag-Turbel) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost edelas Garda järve põhjakaldal. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2434 inimest ja valla pindala on 28,4 km².
Nago-Torbole vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Torbole (Turbel), Nago (Naag) ja Tempesta.
Nago-Torbole külgneb järgmiste valdadega: Arco, Riva del Garda, Mori, Ledro, Brentonico ja Malcesine.
Torbole
pisi|left|Via Segantini, tänav Torboles Torbole, 67 m üle merepinna, asub Baldo aheliku äärmises loodeosas ja moodustab Garda järvele amfiteatri. Järv, kunagi vaid kaluritele ja kaupmeestele kasulik, on endiselt kõige väärtuslikum ressurss üheskoos 2079 m kõrguse Monte Baldoga, mis oli kunagi näiliselt ammendamatu küttepuude ja ulukite varamu, kuigi nüüd on see haruldase, mõnikord isegi endeemse floora kaitsealune piirkond.