cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
1927 ja 1930 viidi Taniskalnsi linnamäel läbi Läti ajaloos esmakordsed nii ulatuslikud ja suuremahulised väljakaevamised, mida juhatas üks esimesi professionaalseid ajaloolasi Lätis, professor dr. Fratzis Balodis. Keskaegsete kivilinnuste uurimisega tollal praktiliselt ei tegeletud, kuna neid peeti võõra ja vaenuliku saksa kultuuri ilminguteks.
1941 lasid sakslased II maailmasõja ajal linnusevaremetes maha 15 nõukogude võimu aktivisti.
Vangistus
Vangistus on karistus kuriteo eest vabadusekaotusega, eesmärgiga suunata kinnipeetav õiguskuulekale käitumisele.
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
1990. aastate lõpus uurisid arheoloogid ühte poolümarat torni ja koostasid selle põhjaliku kirjelduse.
Vangistus
Vangistus õiguslikus mõttes tuleneb seadustest. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 20 kohaselt võib vabaduse ära võtta ainult seaduses ettenähtud tingimustel. Karistusseadustiku ptk 3 järgi on vangistus üheks kuriteo eest kohaldatavaks karistuseks. Vangistusseaduse § 6 sätestab, et vangistuse täideviimist korraldatakse kinnises vanglas või avavanglas eesmärgiga suunata kinnipeetav õiguskuulekale käitumisele. Lisaks VangS § 3 kohaselt võib vangistust kanda ka aresti näol. Teatud juhtudel on vangistuses ka veel õiguse mõistes süütuid ehk vahistatud (VangS § 4), kelle suhtes kohaldatakse eelvangistust.
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
2005. aastal algasid linnusevaremete põhjapoolses osas konserveerimistööd. Töödel osales ka üks parimaid läti restauraatoreid Valdis-Janis Platais. Üks säilinud linnusetornidest kaeti katusega, mis takistab ka müüride edasist varisemist. 27. oktoobril 2006 avati pärast mitu kuud kestnud ehitustöid nn "konvendihoone" katustatud peatorn.
Vangistus
Vangistus on oma olemuselt raskete psühholoogiliste mõjudega. Kuigi selle eesmärk on kuritegevuse vähendamine ja ärahoidmine, on avastatud, et selle efektiivsus on suhteliselt väike. Vangistus võib viia enesetapuni või rikkuda jäädavalt isiku psüühikat. Tihtipeale võib luua uusi kuritegelikke tutvusi, mis võib ka juhuslikult vangi sattunud inimese juhtida kriminaalsele teele.
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
2008 sügisel avati restaureeritud linnusetorni kõigil viiel korrusel Daze Tabune ja Andoij Nordena koostatud ekspositsioon linnuse ajaloost ja väljakaevamistel kogutud leiumaterjalist. Teaduslikke väljakaevamisi on korraldatud alles XXI sajandil.
Vangistus
Vanglate kontingendile on omane suurem vägivaldsus. Selle tekke kohta on kaks teooriat: sisseimportimise- ning deprivatsiooniteooria. Esimese teooria puhul arvatakse, et vangi sattunud võtavad kaasa oma eelmise elu harjumused ja mõjud. Tähtsal kohal on subkultuurilised arusaamad ja hierarhia, mis vajavad kehtestamist. Kui selliste arusaamadega isikud üksteisega kokku panna, siis on paratamatu, et tekivad konfliktid, mida osatakse lahendada vaid vägivallaga. Teise teooria kohaselt, avaldab halba mõju vangla ise. Vangid kannatavad paratamatult sildistamise mõjude all, puuduvad vabadus ja mugavused. Lisaks on piiratud võimalused suhtlemaks lähedastega. Samuti on kõik tihedalt kokku surutud ja ollakse pideva jälgimise all. Kõik need faktorid kasvatavad frustratsiooni, mis omakorda elatakse välja vägivallaga.
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
2011. aasta aprillis külastas linnusetorni ka Läti president Valdis Zatlers.
Vangistus
Vangistuse kõige raskem alaliik on üksikvangistus. Isoleeritustunde, sotsiaalsete vajaduste rahuldamatuse jm tegurid ja piirangud ilmestavad selle raskusastet. Selle tulemusel võivad esile kerkida erinevad psüühilised häired (ärevus, depressioon, motoorikahäired, hallutsinatsioonid jmt). Olenevalt üksikvangistuse pikaajalisusest võivad tekkida püsivad tagajärjed: reaalsustaju kadumine, isiksuse lagunemine või pöördumatud vaimuhaigused.
Rauna piiskopilinnus
Põhjasõjast tänapäevani
pisi|XVII sajand, plaan Rootsi Sõjaarhiivist. Pilt on keeratud õigesse ilmakaarde, 90 kraadi vastupäeva
Vangistus
Vangistuse sisuks on isikult ühe tema põhiõiguse – õigus vabadusele – ära võtmine. See tähendab, et teatud ajaks piiratakse isiku liikumisvõimalust ja võimalust realiseerida sellega olemuslikult seotud subjektiivseid põhiõigusi. Samal ajal peavad kinnipeetavatel säilima teised põhiõigused.
Rauna piiskopilinnus
Paiknemine ja asukoht
Rauna linnus asub künklikul maastikul, kõrgendikul, mis jääb u 130 m üle merepinna ja kus Rauna jõe orulooked ja ojad moodustavad sügavaid ja järske sälgorge. Lääne pool asuva Liivi ordu pealinnuseni – Võndu – tuli vahemaad u 20 km (3 miili), loodes asuva Volmarini ja põhjas asuva Trikatani 25 km (3,5 miili). Edelas, 27 km (4 miili) kaugusel paiknes Skujeni ordulinnus. Lääne ja põhja pool ümbritsesid sageli vaenuliku ordu maad ja linnused peapiiskopi residentsi poolkaarekujuliselt üpriski lähedalt. Peapiiskopkonna linnustest olid lähimad 15 km lõunasse jääv Dzērbene (2 miili) ja 21 km (3 miili) kirdesse jääv Smiltene. Tähtsamatest lätlaste alade peapiiskopkonna linnustest asusid lähemal Cesvaine (Tsässviina) 60 km (8,5 miili) ja Kulna (Gulbene) 72 km (10,5 miili) kaugusel, teise lääne pool asuvasse residentslinnusesse Lemsallu (Limbaži) tuli 58 (8 miili), kolmandasse lõunas olevasse residentslinnusesse Koknesesse 77 km (11 miili). Riiga oli vahemaa 100 km (14 miili) ja peapiiskopi kõige idapoolsema, Venemaa piiri äärse Vilaka linnuseni 126 km (18 miili).
Vangistus
Sellist karistust määratakse eesmärgiga suunata kinnipeetav õiguskuulekale käitumisele ja kaitsta kehtivat õiguskorda.
Rauna piiskopilinnus
Pealinnus
pisi|vasakul|Vaade idast kagutiivale (2013). Paremal on näha kaks raidkividest raamidega kabeliakent
Rauna oli tugevaim ja ilusaim peapiiskopkonna linnus lätlaste aladel, mida sarnaselt liivlaste "poolel" asuva Lemsaluga (Lemsal) kasutati residentslinnusena. Linnus asetseb kõrgel mäeseljal ja saavutas oma lõpliku kuju paljude ehitusperioodide käigus. Esmase ajutise kindlustuse asemel hakati ehitama konvendihoonelaadset rajatist. Ürikuliselt on linnust esmamainitud 1381, rajatud on see aga juba varem ja kindlasti on peahoone valminud juba enne ordu peapiiskopkonna vastaseid vallutuspüüdeid XIV sajandi viimasel veerandil. Arhitektuurilise ülesehituse järgi kujutab linnus endast kloostri tüüpi suletud struktuuri.
pisi|Läänepoolne vallikraav vaadatuna linnast linnusesse viivalt trepilt pisi|vasakul|Alumisel pildil vaade põhja poolt pealinnusele, 1805. Brotze
Vangistus
Isiku kinnipidamist vanglas enne kohtuprotsessi toimumist nimetatakse eelvangistuseks.
Tingimisi karistuse puhul määratakse süüdimõistetu kriminaalhooldaja järelevalve alla ja teda ei paigutata vanglasse.
Rauna piiskopilinnus
Pealinnus
Algse linnuse pindala on olnud 48*36 meetrit. Oma kujult järgib Rauna ordu ehitusstiili siiski vaid osaliselt: peahoonekompleks moodustab pika nelinurga, mille nurgad asetsevad põhiilmakaarte suundades ja mille põhjapoolses nurgas asetses neljakandiline valdustorn. Kirdepoolsele küljele on hoone loode- ja kagukorpuste vahele jäänud välja ehitamata. Seal asetses värav pealinnuse siseõue. Väravakäigu ja langevõre kaitselahendus sarnanes Kuressaare (Arensburg) omaga. Ka siseruumide paigutuse osas on vabalt talitatud. Kagutiiva idaotsas asetses kahevõlvikuline kellatorniga kabel; selle akna paekivist väljatahutud raamistik oli veel XX sajandi algul hästi säilinud ja rõhutasid residentsi esinduslikkust. Selle vormid viitavad otseselt lubjakivialade sakraalarhitektuurile; sedasama teevad ka kunagiste võlvide allesolevad rullroided, mille vasteid leidub linnuse lähedal asetsevas XIV sajandi keskele langeva ehitusajaga Rauna kirikus. Nagu piiskopilosside siseruumide ehitusjärjekord tõenäoliselt ette nägi, valmis esimesena just kabel. Selle kõrval asetsev suur ruum võis kasutuses olla kapiitlisaalina, lõunanurgas asusid piiskopi eluruumid, edelatiivas edasi kaks kööki ja loodetiivas dormitoorium. Kõik need ruumid jäid varasematel ehitusperioodidel võlvimata; sisaldades algselt puidust vahelagesid; ja alles XVI sajandi algul peapiiskop Jasper Linde ajal laoti lihtsakujulistele konsoolidele toetuvad rikkaliku profileeringuga tellistest võlvroided, mis kujundasid kapiitlisaali võlvidele tähekujutise. Kõigil kolmel küljel olid II korrusel suhteliselt laiad aknaavad, mis olid vooderdatud lubjakivilaadse travertiiniga.
pisi|Rauna linnuse varemed 1805, vaade läänest. Brotze
Peakorrus asetses n-ö teisel korrusel. Esimese korruse moodustasid keldrid. I ja II korruse ruume ühendasid ja pääsu siseõue tagasid ristikäigud kolmes hoonestatud küljes. Ilmselt oli peakorruse kohal ka kolmas korrus.
Sellesama ehitusalti peapiiskopi ajal on ka senini puidust olnud ristikäik asendatud kivivõlvistikuga. Selle ehituskonstruktsiooni osas, nagu ka hilisemate müürikõrgenduste juures on ajastule vastavalt kasutatud telliskivi. Vanematest müüriosadest näitab eriti edelakülg XIV sajandi keskel ehitatud linnuste omapära, millega seoses laiad poolkaartega aknad olulist tähtsust omavad; kuid mis küll veel samasugusele hoogsale rütmistiilile ei osuta, nagu Võnnus (Wenden), kuid tõendavad siiski juba kuulumist hilisesse arengustaadumi; ja mis kõrvaldasid varajastele linnustele omase range suletuse. Kas üks linnuseruumidest või siis siseõu oli kaunistatud seintele maalitud 24 Riia piiskopi ja peapiiskopi pildiga ja ladinakeelsete lühikeste epigrammidega. Dionysius Fabriciuse kroonika järgi oli ühe suure ruumi seinal 19 peapiiskopi pildid, kes olid kujutatud piiskopirüüs, mitra ja karjasesauaga. Viimane, kahekümnes peapiiskop markkrahv Wilhelm oli teistest eraldi, ilmselt kõrval või vastasseinas; mitra on ta piiskopitoolile asetanud, seljas on soomusrüü ja käes hoiab risti asemel mõõka. Kroonik peab seda halvaks endeks, Wilhelmit ketseriks ja sõjaõhutajaks – tegelikult võis pildigalerii valmida lihtsalt eelviimase peapiiskopi Thomas Schöningi ("ilustaja") ajal ja Wilhelmi kujutis lisati ruumipuudusel hiljem kõrvale.
Viimase ehitusperioodi tööde ajal on pealinnuse juures palju kasutatud nii tavalisi kui ka erikujulisi telliseid, hoonet katsid põletatud savist katusekivid.
pisi|Esiplaanil lõik sisehoovist ja kunagise kabeli asukoht kagutiivas (2013)
Eeslinnused
Suuri muudatusi tõi linnuserajatise välisilmesse ajajärk pärast 1418. aastat, kui peapiiskopid vahepeal lohakile jäetud linnused ordult tagasi olid saanud ja nüüd seoses siseolukorra teravnemisega olid sunnitud tegelema ulatuslikuma kaitsesüsteemi väljaehitamisega. Sellel ajal rajati siis ka Raunasse kui ühte tähtsamasse peapiiskopi maalinnusesse, mitmeosaline eeslinnustevöö, millest enne seda ainult vähene osa tekkinud oli. Lõplikult väljaehitatuna ümbritsesid eeslinnused pealinnust kõigist külgedest. XV sajandist ja osaliselt ka XVI sajandi algusest pärinevad suured, tulirelvadele mõeldud ümartornid, mis linnuse kaitsekindluse hilisemate piiramiste ajal enda kanda võtsid.
Peapiiskop Jasper Linde ajal 1509–1524 ehitati pealinnust ümbritsevasse eeslinnuste kaitsemüüri mitmeid ümaraid ja poolümaraid suurtükitorne: eeslinnuse kirdenurka kõrge ümmargune "kiitsakas Kaspar", läänekülge üks ja lõunakülge kolm poolümarat torni. Tornid ei olnud elamiskõlbulikud, poolümarad tornid olid siseküljest lahtised ja korruseid ühendasid lihtsad puutrepid. Nagu on näha XVII sajandil joonistatud plaanist, on eeslinnuste sees mitu üksteisega kokku ehitatud hoonet, mille esimesel korrusel asusid majandusruumid, tallid, laudad, meierei, töökojad, sepikoda jne, teisel korrusel aga rüütlite ja lossiteenijate eluruumid. Eeslinnuse hoonestus oli pealinnusest madalam. Eeslinnustest väljapoole lõuna-, ida- ja põhja suunda rajati lisaks kaitsevallid ja vallikraavid. Põhjapoolse suure eeslinnuse ja idaküljel paikneva peavärava vahele moodustus zwinger.
Praegune seisukord
Ulatuslikult on säilinud konvendihoonelaadse pealinnuse loode-, edela- ja kagupoolne hoonetiib. Ka eeslinnuse välimisest kaitsemüürist on alles umbes 10 meetri pikkusi lõike lõuna-, ida- ja põhjaküljel. 2013. aasta seisuga on suur osa eeslinnuse alast ja välimine kaitsevall kaetud kõrgete pargipuude ja võsaga.
Inocutis
Inocutis on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond.
Sigade Aafrika katk Eestis
pisi|Sigade aafrika katku epideemia Ida-Euroopas 2018. aasta augusti seisuga Eestis tuvastati sigade aafrika katku (SAK) esinemine esimest korda metssigadel 2014. aastal ja kodusigadel 2015. aastal.
SAK leiud metssigadel
Sigade Aafrika katk diagnoositi septembri alguses Valgamaal Hummulis leitud surnud metsseal ja 7. septembril leiti katku nakatunud surnud metssiga ka Viljandimaal, Tarvastu vallas.
Viljandimaal ühel kütitud metsseal. Valgamaal (taudistunud ala nr 4) ühel leitud ja (taudistunud ala nr 5) ühel leitud metsseal;
24. augustil – SAK diagnoositi Põlvamaal Vastse-Kuuste vallas ühel leitud metsseal. Tema leiukoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 16 ja metssea leiukoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal asuvale kolmele seakasvatusettevõttele on kehtestatud kitsendused.
27. augustil – SAK diagnoositi Jõgevamaal Põltsamaa vallas ühel leitud metsseal. Tema leiukoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 17. Metssea leiukoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal asuvale kuuele seakasvatusettevõttele on kehtestatud kitsendused.
27. augustil – SAK diagnoositi Põlvamaal Veriora vallas ühel leitud metsseal, tema leiukoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 18. Metssea leiukoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal asuvale 17 seakasvatusettevõttele on kehtestatud kitsendused.
31. augustil – SAK diagnoositi Tartumaal Peipsiääre vallas ühel hukatud metsseal. Tema hukkamiskoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 19. Metssea leiukoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal asuvale kahele seakasvatusettevõttele on kehtestatud kitsendused.
Anomochilus
Anomochilus on Anomochilidae  sugukonna maoperekond.
Sigade Aafrika katk Eestis
SAK leiud metssigadel
Ajavahemikul 1.–7. septembrini 2015 SAK diagnoositi varem taudistunud alalt
Anomochilus
Roomajate andmebaasi klassifikatsioon
Perekonda Anomochilus liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Anomochilidae seisuga 16.07.2014.
Sigade Aafrika katk Eestis
SAK leiud metssigadel
Ajavahemikul 9.–14. septembrini diagnoositi SAK metssigadel varem taudistunud alalt:
Ajavahemikul 15.–21. septembrini diagnoositi SAK katk varem taudistunud alalt:
23. septembril diagnoositi SAK Järvamaal Albu vallas ühel kütitud metsseal. Metssea küttimiskoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal seakasvatusettevõtteid ei asu. Albu valla metssea küttimiskoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 20.
Ajavahemikul 22.–28. septembrini diagnoositi SAK varem taudistunud alalt:
Ajavahemikul 29. septembrist 5. oktoobrini diagnoositi SAK varem taudistunud alalt:
7. oktoobril diagnoositi SAK Jõgevamaal Tabivere vallas ühel kütitud metsseal, tema küttimiskoha ümber jääval 200-ruutkilomeetrisel alal seakasvatusettevõtteid ei asu. Tabivere valla metssea küttimiskoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 21.
19. oktoobril diagnoositi SAK Jõgevamaal Jõgeva vallas ühel kütitud metsseal. Metssea küttimiskoha ümber jääval 200-ruutkilomeetri suurusel alal asuvale kolmele seakasvatusettevõttele on kehtestatud kitsendused. Selle metssea küttimiskoht on sigade Aafrika katku taudistunud ala nr 22.
Ajavahemikul 21.–26. oktoobrini diagnoositi SAK 28 metsseal, kes kütiti või leiti lõpnuna järgmistelt taudistunud aladelt:
SAK leiud kodusigadel
21. juuli – kinnitas Veterinaar- ja Toiduamet sigade Aafrika katku ametliku diagnoosi kodusigadel kolmes seafarmis Viljandi- ja Valgamaal. Kõikides taudipunktides kehtestatakse karantiin ja vastavalt sigade Aafrika katku tõrje tegevusjuhendile kõik sead hukatakse ja hävitatakse ning pärast farmi loomadest tühjendamist viiakse läbi hoone puhastamine ja desinfitseerimine.
28. juulil – SAK diagnoositi kodusigadel Viljandimaal Viljandi valla väikemajapidamises, kus peeti 6 siga (kodu- ja metssea ristandid) (sead hukati, korjused hävitati).
Veterinaar- ja Toiduameti Tartumaal Puhja vallas Rämsi külas asuvast seafarmist võetud proovides leiti viie looma proovidest katku tekitaja ja farmi ligi 1186 siga hukatakse ning seejärel hoone desinfitseeritakse.
30. juuli – esimesed katku tõttu surnud mahepidamisel olevad sead registreeriti ka Järvamaal Roosna-Alliku vallas Valasti külas asuvas 385 pealises seafarmis, hukkamine läbi viidud; SAK diagnoositi Tartumaal Puhja vallas 1186 seaga farmis – kõik sead hukati, korjused hävitati; Järvamaal Roosna-Alliku vallas 478 seaga farmis – kõik hukati, korjused hävitati.
31. juulil – SAK diagnoositi Valgamaal Taheva vallas 3 seaga väikemajapidamises, katkutõrjeks kõik sead hukati, korjused hävitati.
4. augustil – SAK diagnoositi Lääne-Virumaal Rakke vallas 3 koduseaga väikemajapidamises; katkutõrje: kõik hukati, korjused hävitati.
5. augustil – SAK diagnoositi Viljandimaal Tarvastu vallas 2149 seaga farmis, sead hukatakse, korjused hävitatakse.
8. augustil – SAK diagnoositi Jõgevamaal Puurmani vallas 6426 seaga farmis, sead hukatakse, korjused hävitatakse.
12. augustil – SAK diagnoositi Viljandimaal Tarvastu vallas 3072 seaga farmis, sead hukatakse, korjused hävitatakse. SAK diagnoositi Võrumaal Haanja vallas 1868 sead hukatakse, korjused hävitatakse.
19. augustil – SAK Valgamaal Hummuli vallas 5 seaga väikemajapidamises, kes hukati ja korjused hävitati.
20. augustil – SAK Jõgevamaal Puurmani vallas 2329 seaga seafarmis – kõik sead hukati, korjused hävitati.
25. august – SAK Tartumaal Puhja vallas seafarmis, kus peetakse 3804 siga ja Valgamaal Tõlliste vallas seafarmis, kus peeti 120 siga – kõik sead hukati, korjused hävitati.
29. august – SAK Viljandimaal Viljandi vallas seafarmis, 15 siga hukatakse, korjused hävitatakse.
22. septembril diagnoositi SAK kodusigadel Võrumaal Varstu vallas seafarmis, kus peeti 104 siga – sead on hukatud ja korjused hävitatud.
Cirgaļi
Cirgaļi (ka Cirgaļu mežniecība, nõukogude ajal Priedaine) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 8,8, piirkonna keskusest Valkast 28,2 ja Riiast 162,7 kilomeetri kaugusel. Seal asub Cirgaļi bussipeatus.
Eriruumala
Eriruumala ehk erimaht on aine massiühiku ruumala. Eriruumala tähis on v ja mõõtühik kuupmeeter kilogrammi kohta (m3/kg). Seega on eriruumala tiheduse \rho pöördsuurus:
kus V on ruumala ja m on mass.
Andres Mandre
Andres Mandre (sündinud 20. märtsil 1944 Paide linnas) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal.
Eestimaa Rahvarindest välja kujunenud Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE, asutati 30. aprillil 1989 Tallinnas) asutajaliige. Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (ESDP) I peasekretär (1990–1995). ESDP moodustati 8. septembril 1990 Tallinnas Eesti Demokraatliku Tööerakonna (EDTE), Eesti Sotsiaaldemokraatliku Iseseisvuspartei (ESDIP), Vene Sotsiaaldemokraatliku Partei Eestis (VSDPE) ja Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondise (ESPVK) liitumisel.
Eesti Kongressi liige, Eesti Kongressi esindusorgani Eesti Komitee viimase koosseisu liige (1989–1991).
Maroko ajalugu
Tänapäevase Maroko territooriumi asustasid vähemalt 8000 aastat eKr berberi hõimud, kes tegelesid valdavalt maaviljeluse ja karjakasvatusega.
Andres Mandre
VIII Riigikogu (1995) (asendus)liige Mõõdukate saadikurühmas.
Maroko ajalugu
Kalifaat
pisi|Araablaste [[Umaijaadide kalifaat|Umaijaadide kalifaadi (661–750) laienemine: {{legend|#a1584e|Muḩammad (622–632)}} {{legend|#ef9070|Neli esimest kaliifi (Rashidun, 632–661)}} {{legend|#fad07d|Umaijaadid (661–750)}}]] 7. sajandil jõudsid Maroko ja Põhja-Aafrika aladele muslimitest araablastest vallutajad ning juba 711. aastaks liideti kogu Maroko territoorium Araabia kalifaadiga. Suurem osa berberi hõimudest pöördus islamiusku, kuigi araablaste tulek ja islami levitamine ei kulgenud verevalamisteta kodusõdade näol. 8. sajandil vallutasid berberi moslemid (maurid) lühikese aja jooksul (711–718) peaaegu kogu Pürenee poolsaare. Need vallutused moodustasid osa Islami Umaijaadide impeeriumi laienemisest. Vaid kolmel väikesel maapiirkonnal (Astuuria, Navarra ja Aragón) Põhja-Hispaanias õnnestus oma vabadus säilitada.
Glenn Davis
Glenn Ashby Davis (12. september 1934 Wellsburg, Lääne-Virginia – 28. jaanuar 2009 Barberton, Ohio) oli USA jooksja, kes võitis 400 meetri tõkkejooksus esimesena kaks olümpiakulda. Ta oli oma aja üks parimaid jooksjaid ka 400 meetri tavadistantsil.
Andres Mandre
Tapa vallavolikogu liige alates aastast 2005. Enne seda Saksi vallavolikogu liige (1997–2005).
Glenn Davis
Davis sündis Lääne-Virginia osariigis Wellsburgis kümnelapselises peres. Hüüdnime "Jeep" sai "Popeye" koomiksites esineva tegelase järgi. Davise mõlemad vanemad surid, kui ta oli 15-aastane. Pärast seda kolis ta Ohio osariiki ning õppis Barbertoni ja Marietta keskkoolis.
Andres Mandre
8. novembril mõistis Pärnu maakohus kokkuleppemenetluses Andres Mandre süüdi sugulise kire vägivaldset rahuldamist suguühtest erineval viisil noorema kui 18aastase suhtes aastatel 2006.–2009.
Glenn Davis
Ta alustas õpinguid Ohio osariigi ülikoolis ja saavutas seal õppimise ajal edu mitmel kergejõustiku alal. Tema treener oli Larry Snyder, kes oli treeninud ka Jesse Owensi. 1956. aasta aprillis läbis Davis esimest korda välitingimustes 440 jardi tõkkejooksu, saades ajaks 54,5 sekundit. Juba kolmandal jooksul saavutas ta ajaks 50,8 sekundit, mis oli vaid 0,4 sekundit kehtivast maailmarekordist aeglasem. USA meistrivõistlustel võitis ta ajaga 50,9 sekundit ja olümpiamängude eelvõistlusel parandas ta 400 meetri tõkkejooksu maailmarekordit ligi sekundiga, saades ajaks 49,5 sekundit. Melbourne'i olümpiamängudel ta selle tulemuseni ei küündinud. Poolfinaali jäi ta ajaga 50,7 sekundit Eddie Southerni järel teiseks, kes jooksis 50,1 sekundit. Finaal toimus vaid 2,5 tundi hiljem, kus Davisel oli aga rohkem jaksu ja ta võitis selge ülekaaluga ajaga 50,1 sekundit. USA kolmikuvõiduga lõppenud finaalis kaotas Southern 0,7 ja Josh Culbreath 1,5 sekundiga.
Davis näitas kiirust ka tavadistantsidel. Ta alistas 1957. aastal 47-sekundi piiri ja jooksis 14. juunil 1958 Berkeleys ülikoolide meistrivõistlustel 440 jardi maailmarekordi 45,7 sekundit. USA meistrivõistlustel jooksis ta 440 jardi maailmarekordi 49,9 sekundit ja läks siis võistlema Euroopasse. Neljal järjestikusel võistlusel jooksis ta 400 meetrit aegadega 45,6 s (Oslos), 45,6 s (Moskvas), 45,5 s (Varssavis) ja 45,6 s (Budapestis). Oslos sprintis ta 100 meetrit 10,3 sekundiga ja 400 meetri tõkkejooksus oli tema seeria neil võistlustel 49,8 – 50,4 – 49,8 – 49,2. Viimasel võistlusel püstitas ta maailmarekordi, kus ta jooksis kogu distantsi 15-sammulises rütmis. Kõige sagedamini jooksis Davis seitsmenda tõkkeni 13-sammulises rütmis ja ülejäänud viis 17-sammulises rütmis, kuid paistis silma sellega, et ületas tõkke alati vasak jalg eespool.
1959. aastal vaevasid Davist vigastused, kuid järgmisel aastal naasis ta maailma esinumbriks. Ta püstitas Bernis 200 meetri tõkkejooksu maailmarekordi 22,5 sekundit. 1960. aasta Rooma olümpiamängudel võitis Davis 400 meetri tõkkejooksus ajaga 49,51 taas kuldmedali, kusjuures USA sai taas ka kolmikvõidu. Seekord olid poolfinaal ja finaal eri päevadel. Ta sai karjääri kolmanda kuldmedali 4×400 m teatejooksus, kus ta jooksis kolmandat vahetust ja USA võitis maailmarekordit tähistava ajaga 3.02,37.
1958. aastal pälvis ta USA parimale amatöörsportlasele antava James E. Sullivani auhinna.
Davis jooksis karjääri jooksul 400 meetri tõkkejooksus 50 sekundist kiiremini kümnel korral.
27. juunil 1960 oli ta spordiajakirja Sports Illustrated esikaanel.
Pärast kergejõustikukarjääri mängis ta aastatel 1960–1961 ameerika jalgpalli NFL-i klubis Detroit Lions. Pärast tippsportlaskarjääri lõpetamist töötas ta kergejõustikutreenerina.
2014. aastal võeti ta IAAFi kuulsuste halli liikmeks.
Maroko ajalugu
Kalifaat
757. aastal asutati Tuneesias asuva Kairouani (ka Qayrawani) järel teise Põhja-Aafrika islamilinnana Sijilmassa. Järgneva viie sajandi jooksul õitses ja rikastus linn karavanisadamana. Sool, kuld ja vandel rändasid Malist ja Sudaanist Sijilmassa kaudu Fesi ning sealt edasi Euroopasse. Vastupidises suunas liikusid tekstiili-, naha- ja relvakaravanid. pisi|[[Abbassiidide kalifaat (750–1258) 9. sajandi alguses. "A School Atlas of English History" ed. by Samuel Rawson Gardiner]]
Idrisiidide valitsusaeg
pisi|vasakul|Idrisiidide valitsetud alad, 788-985 8. sajandil saabus Marokosse Abbassiidide Kalifaadist pagenud sõjamehi ja ülikuid, kes moodustasid esimese Maroko riigi – Idrisiidide riigi ning Idris I asutas 789. aastal oma riigi uue pealinnana Fèsi. Järgneval kolmel sajandil moodustasid araablased Põhja-Aafrikas väikesearvulise valitseva eliidi. Ent 11. sajandil leidis aset suur araablaste sisseränne, mille tulemusel berberid assimileerusid, kuigi nad olid juba varem suurelt jaolt omaks võtnud araabia kultuuri, sealhulgas islami.
Almoraviidide valitsusaeg
pisi|vasakul|Almoraviidide riik, c. 1120 pisi|Almoraviidide vallutusretked [[Loode-Aafrikas ja Pürenee poolsaarel]] Almoraviidide berberi dünastia (1060–1147) valitses Marokos, Mauritaanias, Lääne-Alžeerias ja Hispaanias (al-Andalus). Nad asutasid Marrakechi (1062–1070) ja tegid sellest oma pealinna.
Putnami maakond (Indiana)
Putnami maakond (Putnam County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Greencastle.
Ajalugu
Maakond moodustati 31. detsembril 1822.
Maroko ajalugu
Almoraviidide valitsusaeg
Kastiilia ja Leóni kuningas Alfonso VI vallutas moslemitelt Toledo ja kehtestas ka moslemi taifade valitsejatele rasked tribuudinõuded, mis tingisid ka Sevilla taifa valitseja abipalved moslemivalitsejale Põhja-Aafrikas. 1086. aasta Sagrajase lahingu kaotas Alfonso VI moslemi Almoraviidide kaliifi Youssef ibn Tachfine vägedele ning rekonkista edenemine pidurdus.
Putnami maakond (Indiana)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 37 963.
Jahn Otto Johansen
Jahn Otto Johansen (3. mai 1934 Porsgrunn – 1. jaanuar 2018) oli norra kirjanik ja ajakirjanik.
Putnami maakond (Indiana)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Ruslan Rjabošapka
Ruslan Rjabošapka (ukraina keeles Руслан Георгійович Рябошапка, sündinud 14. oktoobril 1976 Zelenogirskes Odessa oblastis) on Ukraina jurist ja riigiametnik.
Jahn Otto Johansen
Aastail 1956–1966 töötas ta ajalehes Morgenposten. Aastail 1977–1984 oli ta Norra ajalehe Dagbladet peatoimetaja.
Ruslan Rjabošapka
Ametialane tegevus
Aastatel 2013–2014 töötas ta Transparency Internationali Ukraina esinduses ning 2014. aasta märtsist 2016. aasta märtsini Ukraina justiitsministeeriumis. 29. augustil 2019 andis Ukraina Ülemraada oma nõusoleku nimetada Rjabošapka Ukraina peaprokuröriks.
Ukraina peaprokurörina
2. septembril vabastas Rjabošapka ametist Ukraina sõjaväeprokuratuuri peaprokuröri Anatoli Matiosi. Rjabošapka ametiajal algas Ukraina prokuröride reatesteerimine.
Maroko ajalugu
Almoraviidide valitsusaeg
Almoraviidid ühendasid enda võimu alla lisaks Marokole ka tolleaegse Ghana kuningriigi (ligikaudu tänapäeva Mali ja Mauritaania territooriumi) ning suurema osa Hispaaniast.
Almohaadide valitsusaeg
pisi|vasakul|Almohaadide riik (punane) hiilgeajal, 1180-1212
Almohaadide berberi dünastia (1133–1269) valitses tänapäeva Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa ja Hispaania aladel. Almohaadid rajasid esimese berberite riigi Tinmelis, Atlase mägedes umbes 1120. aastal. Alistades valitseva Almoraviidide dünastia, suutsid nad aastaks 1147 kogu Marokos võimule saada. Abd al-Mu'min (1130–1163) vallutas Marrakechi ja kuulutas iseenda kaliifiks.
Aastal 1159 olid nende kontrolli all kõik Magribi alad. Ka Al-Ándalus sai sama saatuse osaliseks, ning oli aastaks 1172 Alhohaadide võimu all. Almohaadide võim Ibeeria poolsaarel kestis kuni aastani 1212, kui Muhammad "al-Nasir" III Las Navas de Tolosa lahingus Sierra Morenas Kastiilia, Aragóni, Navarra ja Portugali kristlike kuningate liidult lüüa sai. Moori võim Ibeerias taandus peagi peaaegu täielikult, kui Córdoba ja Sevilla vastavalt aastatel 1236 ja 1248 kristlaste kätte langesid.
Mariinide valitsusaeg
Almohaadide valitsusaeg jätkus kuni mitmete hõimude ja piirkondade ülestõusud võimaldasid nende ohtlikeimate vaenlaste, Mariinide esiletõusu aastaks 1215. Dünastia viimase valitseja kätte jäi lõpuks vaid Marrakech, kus ta orja poolt aastal 1269 mõrvati. Mariinid piirasid Marrakechi, millega lõpetati Almohaadide valitsusaeg Lääne-Magribis ning rajati Mariniidide riik.
13.–15. sajandil valitsesid riiki Mariniidid ja Wattasiidid, 16.–17. sajandil Saadiidid ning 17. sajandist tänapäevani valitsevad Alouitid.
1415. aastal vallutasid portugallased Ceuta Aafrika rannikul ning umbes samal ajal hakkas Portugal regulaarselt sekkuma Maroko asjadesse ning Hispaania omandas sadamad Alžeerias ja Tuneesias.
Portugal sai vahepeal (1578) ränga kaotuse osaliseks Abd el Malek I-lt Ksar el-Kebiri lahingus ning selleks ajaks oli Hispaania juba kaotanud suurema osa oma tugipunktidest Aafrikas. Võitudele Marokos järgnesid sisetülid, mille tõttu hispaanlased ja portugallased kaotasid mõju Vahemere-kaubanduse üle. Mariniidide riik säilitas oma sõltumatuse türklastest, vaatamata sellele, et Osmanite riik vallutas 1453 Konstantinoopoli ja 1517 Egiptuse, kust neil oli 1519–1551 kontroll ka Alžeeria, Tuneesia ja Tripoli üle.
Alouitide valitsusaeg
1666. aastal võimu haaranud Alouitid valitsevad riiki tänapäevani. Alouitide saavutuseks võib pidada edukat riigi stabiliseerimist ning Rabat-Sale mereröövlite vabariigile alistamist. Alouitide valitsemise ajal on tehtud esimesed olulised välispoliitilised kokkulepped. Näiteks oli Maroko esimeseks maailma riigiks, kes 1777. aastal tunnistas Ameerika Ühendriike iseseisva riigina ning kindlustas Ameerika kaupmeeste laevadele kaitse mereröövlite vastu. Ameerika ja Maroko vaheline sõprusleping jõustus 1786. aastal ning see on ühtlasi Ameerika Ühendriikide vanim kehtiv sõprusleping. Ameerika Ühendriikide valitsuse soetatud esimene kinnisvara välismaal on Tangeris asuv konsulaat.
Kolm kalliskivi
Kolm kalliskivi (paali keeles tiratna, sanskritis triratna), ka kolm kaitset, on budismis kolm kõige kõrgemalt austatud väärtust:
Maroko ajalugu
20. sajand
Mitme sajandi kestel oli Maroko suhteliselt tugev riik, kuid selle mõju ja rikkus kahanes ning juba 20. sajandi alguses koloniseerisid selle vana Euroopa riigid. Koloniseerimisõiguse pärast rivaalitsesid Suurbritannia, Hispaania, Prantsusmaa ja Saksamaa. 1904. aastal jõustunud astunud enfente'iga tunnustas Inglismaa muu seas Prantsuse domineerivat mõju Marokos, mille eest prantslased loobusid lõplikult nõudlustest Egiptuses. Saksamaa ägeda vastuseisu tõttu Prantsusmaa kannakinnitamisele Marokos tekkis nn esimene Maroko kriis, mille lahendamiseks kutsuti 1906. aastal kokku Algeciras'e konverents. Viimase otsustega rõhutati küll "avatud ukse" põhimõtte rakendamist Marokos, kuid Prantsuse esivõimu kaotamist seal ei õnnestunud Saksamaal saavutada. Pärast seda, kui prantslased okupeerisid Fes'i, vastas Saksamaa sellele oma kahurpaadi saatmisega Agadiri. Nii puhkes 1911. aasta teine Maroko kriis, mis lahendati Saksa-Prantsuse vahelise kokkuleppega. Saksamaa tunnustas Prantsuse eriseisundit Marokos ja sai vastutasuks mõned alad Prantsuse Kongost. Maroko kriiside tulemusena muutus nii siis vormiliselt 1912. aasta lepinguga täiesti valdav osa Marokost Prantsuse protektoraadiks, kuna väike põhjapoolne osa (28 000 km) siirdus Hispaania kaitse alla. Tanger aga muudeti 1923. aastal rahvusvaheliseks neutraalseks tsooniks.
Maroko Kuningriik
Maroko territoorium jagati aastakümnete jooksul riikide vahel ümber, kuid 1956. aastal sai sultan Muhhamad V pool sajandit kestnud vastupanuliikumise toel esimeseks iseseisva Maroko valitsejaks.
Kolm kalliskivi
Nende kaitse alla minnes usaldatakse neid täielikult.
= Ülevaade =
Buddha
Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajaja. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks.
Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.
Dharma
Dharma (sanskriti keeles, paali keeles dhamma), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühadele tekstidele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.
Sangha
= Viited =
Sergei Novikov (laskesuusataja)
200px|thumb|Sergei Novikov 2010. aasta OM-il Vancouveris Sergei Novikov (sündinud 27. aprillil 1979 Mahiloŭ oblastis Čavusys) on Valgevene laskesuusataja.
Sunlight
Sunlight on mitme asja nimi:
Arthur Kill
pisi|Arthur Kill Arthur Kill on kitsas suudmeväin Hudsoni-Raritani suudmealal, mis paikneb Staten Islandi ja New Jersey osariigi maismaa vahel.
Bad Reichenhall
Bad Reichenhall on linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn on tuntud kuurortlinnana.
Arthur Kill
Etümoloogia
Sõna kill pärineb keskhollandi sõnast kille (kaasajal kil), mis tähendab mereäärset kitsast veekogu, sageli suudmeväina. Kuna New Yorgi linna (tollal Uus-Amsterdami) ümbruskonda koloniseerisid 17. sajandil Uus-Madalmaad, siis on hollandi geograafiline keelekasutus teatud kohtades säilinud tänapäevalgi.
Bad Reichenhall
pisi|tühi|Vaade linnale (november 2006)
Vadim Ivanov
Vadim Ivanov (sündinud 6. aprillil 1984) on muusik, ansambli Junk Riot laulja ning kitarrist.
Isiklikku
Vadim Ivanovi abikaasa on koorijuht Tiiu Ivanova.
Sunlight (ansambel)
Sunlight on Eesti tantsumuusika ansambel.
Ansambel alustas tegevust 2016. aasta lõpus. Nende debüütsingel "Ootan sind veel" jõudis raadiotesse 2016. aasta detsembris ja püsis Raadio Elmari edetabelis üheksa nädalat.
Bändile panid aluse Raadio Elmari saatejuht Lauri Hermann ja WAF-kooli taustaga Kristo Poka, kellega liitusid kitarrist Kalmer Neidla ja klahvpillimängija Kristjan Reinvee.
2017. aasta suvel avaldas ansambel oma esimese muusikavideo "Veenus mu ees", mis filmiti koos tantsuklubi Tokra liikmetega.
FS
FS või Fs või fs võib tähendada järgmist:
Peetri veejuhe
Peetri kanal ehk Kadrioru lossi veejuhe ehitati 18. sajandi I poolel Kadrioru lossi, pargitiikide ja purskkaevude veega varustamiseks. Kanal rajati Peeter I korraldusel. Kanal sai alguse Ülemiste järvest. Hiljem juhiti kanali vesi torudesse.
Kadrioru lossi veejuhtmest on tänapäeval alles üksikud lõigud Lasnamäe nõlval, endise loomaaia territooriumil, kust vesi voolas Kadrioru staadioni tagusesse kraavi ning sealt edasi Liiva ojasse. Seda veesüsteemi kasutati 1923. ja 1924. aasta suurvee ajal liigvee juhtimiseks Ülemiste järvest Tallinna lahte.
Steineri pedagoogika
Steineri pedagoogika ehk Waldorfi pedagoogika on Rudolf Steineri loodud pedagoogiline filosoofia.
Steineri pedagoogika lähtekohaks on inimesekäsitus, mis vaatleb mõtte-, tunde- ja tahtearengut tervikseostes kogu elukaare jooksul. Mõisted "Waldorfi pedagoogika" ja "Steineri pedagoogika" tähistavad sama pedagoogikat, üks mõiste viitab esimese kooli asukohale, teine suuna algatajale.
Steineri pedagoogika toetab lapse igakülgset arengut ja lähtub inimese kasvamise ja arenemise seaduspärasustest. Teadmisi omandatakse käsikäes kunstilis-praktiliste tegevustega. Kasutatakse kujundava hindamise meetodit, õppeprotsess tugineb kodu ja õppeasutuse vahelisele koostööle, nii lapsevanemad kui ka pedagoogid väärtustavad elukestvat õpet.
Õppekava aluseks võetakse filosoofia, mille keskmes on õpilane ja tema vaimsus. Õpetamise kõik faasid baseeruvad lapse individuaalsusel ja tema mõistmisel. lapsest aru saamisel. Pedagoogiline filosoofia määratleb õppekava järjestikused etapid ja nende suhte lapse füüsilise, intellektuaalse ja kognitiivse arenguga. Steineri õpetamismeetod rõhub rütmile, järjepidevusele, õppeainete integreerimisele ja nende kontekstualiseerimisele. Tunde viiakse läbi vabamas vormis ja loomingulisemalt kui tavalistes üldhariduskoolides, et arendada õppeprotsessis õpilaste fantaasiat ja kujutlusvõimet olenemata õppeainest.
Õpetaja kannab õppeprotsessis ka psühholoogi rolli, tähendab ta peab olema valmis pakkuma õppijale moraalset tuge. Suuremat osa materjalidest tutvustatakse loo jutustamise kaudu. Narratiivi põhine õpetus toetab õpilaste tähelepanu. Pärast jutustuse kuulamist ja meeldetuletamist pannakse informatsioon ka paberile kirja.
Ajalugu
Steineri kirjutas 1894. aastal filosoofilise teose “Vabaduse filosoofias”, milles käsitleb inimlikku vabadust. Filosoofiat on iseloomustatud järgmiselt: “Nii kaua, kui inimene toetub vaid teadvustamata instinktidele või väljastpoolt määratud kohustustele, pole ta seesmiselt vaba. Vabadus algab sellest, et inimene teadvustab temas endas olevad ja teda väljast mõjutavad jõud ning toimib oma arusaama, teadlike motiivide järgi.“
Ühenduse eesmärgiks on Waldorfi pedagoogiliste asutuste vahelise koostöö korraldamine, Waldorfi pedagoogika laiem tutvustamine ja edasiarendamine. Waldorf pedagoogilise töö toetamiseks ja süvendamiseks tegutseb ühenduse juures Tartu Waldorfi pedagoogika Seminar. Ühenduse liikmeteks võivad olla Eestis tegutsevad Waldorfi koolid ja -lasteaiad ning teised Steineri pedagoogika alusel töötavad asutused. Ametlikult registreeriti MTÜ Eesti Vabade Waldorfkoolide Ühendus 1997. aasta aprillis (Eesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade ühendus).
Randolphi maakond (Indiana)
Maakonna halduskeskus on Winchester.
Ajalugu
Maakond moodustati 10. jaanuaril 1818.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 26 171.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Andrés D'Alessandro
Andrés Nicolás D'Alessandro (sündinud 15. aprillil 1981 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Internacional. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta alustas klubikarjääri 2000. aastal Argentina klubis River Plate, kellega tuli Argentina meistriks kokku kolmel korral. Seejärel mängis ta neli aastat Euroopas, esmalt Saksamaal VfL Wolfsburgis, seejärel Inglismaal Portsmouthis ja lõpuks Hispaanias Zaragozas.
Internacionaliga liitus ta juba 2008. aastal, kuid Brasiilia meistriks pole tal klubiga õnnestunud tulla. Seni parimaks kohaks kõrgliigas on teine 2009. aasta hooajal, kui tiitlivõidust jäi puudu kõigest kaks punkti.
Koondisekarjäär
2001. aastal tuli D'Alessandro Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kokku kaks väravat.
Argentinat esindas ta koondises aastatel 2003–2011 kokku 28 korda ja lõi kolm väravat.
2004. aasta Copa Américal sai ta Argentina koondisega teise koha. Ta lõi turniiril ühe värava: esimeses alagrupimängus Ecuadori vastu.
2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Argentina olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks.
Jukamenskoje rajoon
Jukamenskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.
Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (сельское поселение).
2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 63% elanikest udmurdid (sh bessermanid), 19% tatarlased ja 16% venelased.
Marco Bjurström
thumb|Marco Bjurström (2013) Marco Robert Bjurström (sündinud 31. mail 1966 Helsingis) on Soome telesaatejuht, tantsuõpetaja ning koreograaf.
Soomes sai ta tuntuks eeskätt tänu aastatel 1997 kuni 2005 eetris olnud sarjale "BumtsiBum!" (Eestis "Tähed muusikas").
Ta oli saatesarja "Tantsud tähtedega" Soome versiooni "Tanssii tähtien kanssa" saatejuht aastatel 2006–2009.
Laulasmaa maastikukaitseala
pisi|[[Balti klint Laulasmaa maastikukaitsealal]] Laulasmaa maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Laulasmaa rannamaastikku, samuti seal elavat vasakkeermest pisitigu. Kaitseala pindala on 130,5 ha.
Kaitseala moodustati 2005.
The New Nine
pisi|300px|The New Nine. Tagares: See, McDivitt, Lovell, White ja Stafford. Esireas: Conrad, Borman, Armstrong ja Young The New Nine oli NASA teine astronautide grupp. NASA avalikustas grupi koosseisu 17. septembril 1962. Grupp moodustati sest NASA vajas seoses Gemini ja Apollo programmiga rohkem astronaute. Kui Mercury Seveni liikmed pidi orbiidil sooritama lihtsaid ülesandeid siis The New Nine'i liikmed pidid sooritama põkkumisi ja väljuma avakosmosesse. Kaks gupi liiget olid kandideerinud ka Mercury Seveni liikmeks, aga siis lükati nad tervislikel põhjustel tagasi. Lisaks olid kaks liiget: Neil Armstrong ja Elliot See tsiviilisikud.
Grupi liikmed
Conrad kandideeris Mercury Seveni liikmeks kuid loobus tervisekontrolli ajal.
Raikküla Pakamäe maastikukaitseala
Raikküla Pakamäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Raikküla Pakamäge ja sealset Raikküla ladestu paljandit, samuti sealset rohunditerikast kuusikut. Kaitseala pindala on 19,7 ha.
Kaitseala moodustati 1973, kui kaitse alla võeti Raikküla Pakamägi.
Füsun Köksal
Füsun Köksal (sündinud 1973. aastal Bursas) on türgi helilooja.
Füsun Köksal sündis ja kasvas Türgi lääneosas Bursas. Õppis aastail 1989–1996 Ankaras Bilkenti Ülikoolis muusikateooriat ja kompositsiooni, seejärel aastail 1996–2002 Saksamaal Kölni muusikakõrgkoolis Krzysztof Meyeri käe all.
2002. aastal naasis Bilkenti ülikooli ja töötas kompositsiooni õppejõuna. 2004. aastal siirdus ta õppima Ameerika Ühendriikidesse Chicago Ülikooli, kus omandas doktorikraadi kompositsiooni erialal. Tema juhendajateks olid Marta Ptaszynska ja Shulamit Ran.
Füsun Köksal kirjutab teoseid sooloinstrumentidele, kammeransamblitele ja orkestritele.
Tema loomingut on mängitud mitmel festivalil Põhja-Ameerikas ja Euroopas.
2019. aasta märtsis viibis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kutsel Eestis, andis muusikaakadeemias tunde ja samas töötas Ansambel U: muusikute Tarmo Johannese ja Taavi Kerikmäega.
Saksa okupatsioon Lätis
Saksa okupatsioon Lätis oli Läti ala okupeerimine Saksa relvajõudude poolt Teise maailmasõja käigus aastatel 1941–1944.
Saksa okupatsioonile Lätis eelnes Nõukogude okupatsioon Lätis (1940–1941) ja järgnes Nõukogude okupatsioon Lätis (1944–1991).
Viljoensdrif
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Viljoensdrifi elanikest mustanahalisi aafriklasi 73,77%, valgeid 6,92%, värvilisi 1,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 17,18%. Sotho keelt pidas emakeeleks 28,52%, suulu keelt 20,12%, koosa keelt 17,38%, afrikaani keelt 10,16%, tsvana keelt 7,23%, pedi keelt 4,88%, tsonga keelt 3,71% ja svaasi keelt 3,13%.
Segustamine
Segustamine on signaalitehnikas kasutatav mõiste, mille all mõeldakse kahe või enama signaali summeerimist (liitmist) või korrutamist.
Signaalide segustamine nende summeerimise kujul on kasutusel helitehnikas ja on tuntud kui helisignaalide miksimine (sound signal mixing). Vastavaid seadmeid nimetatakse helitehnikas mikseriteks ehk mikserpultideks. Samalaadset tehnikat kasutatakse ka videosignaalide puhul (video signal mixing).
Signaalide segustamine nende omavahelise korrutamise teel on kasutusel peamiselt raadiotehnilistes seadmetes ja elektroonsetes mõõtevahendites. Tüüpiliseks raadiotehniliste signaalide segustamise näiteks on segustamine superheterodüünvastuvõtjas, mis toimub vahesagedusega signaali saamiseks.
Signaalide segustamiseks saab lugeda ka sünkroondetekteerimist.
Šerpa keel
Šerpa keel on keel, mida ajalooliselt kõnelevad Nepali, Sikkimi ja Tiibeti aladel elavad šerpad. Šerpa keelt kõneleb emakeelena umbes 170 000 inimest, neist 145 000 Nepalis.
Šerpa keele kirjutamiseks kasutatakse tiibeti kirja või devanaagarit.
Šerpa keeles on 6 vokaalfoneemi ja 31 konsonantfoneemi. Sõnajärg on SOV, kasutatakse tagasõnu ja nimisõna eelneb omadussõnast täiendile.
Toidusalutaimede loend
Eesti oludes, arvestades kliimat (sh talve kestust ja keskmist miinimumtemperatuuri, pakast), mullastikku, vegetatsiooniperioodi kestust jm, sobivad toidusalus kasvatamiseks järgnevad taimed:
Scotti maakond (Indiana)
Scotti maakond (Scott County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Toidusalutaimede loend
Puurinne
aed-pirnipuu – Pyrus communis
Scotti maakond (Indiana)
Maakonna halduskeskus on Scottsburg.
Toidusalutaimede loend
Puurinne
aed-õunapuu – Malus domestica
Scotti maakond (Indiana)
Ajalugu
Maakond moodustati 12. jaanuaril 1820.
Toidusalutaimede loend
Puurinne
aprikoosipuu – Prunus armeniaca. Külmaõrn
Scotti maakond (Indiana)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 181.
Toidusalutaimede loend
Puurinne
astelpihlakas – Mespilus germanica
Scotti maakond (Indiana)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Toidusalutaimede loend
Puurinne
hapukirsipuu – Cerasus vulgaris
Rannaniidi pankade maastikukaitseala
Kaitseala moodustati 1959, kui kaitse alla võeti Rannaniidi pangad.
Toidusalutaimede loend
Puurinne
haraline ploomipuu e. müroplaan e. alõtša –
harilik astelpaju – Hippophae rhamnoides
harilik küdoonia – Cydonia oblonga
harilik pihlakas – Sorbus aucuparia
harilik saar – Fraxinus excelsior
harilik sarapuu – Corylus avellana
hõlmikpuu – Ginkgo biloba. Külmaõrn.
kirss-kontpuu – Cornus mas
kreeb e. kitaika e. ploomilehine õunapuu – Malus prunifolia
Lamarcki toompihlakas – Amelanchier lamarckii
lodjapuu – Viburnum opulus
maguskirsipuu – Cerasus avium
mooruspuu – Morus spp. (M. nigra, M. alba, M. rubra). Söödavad nii viljad kui lehed. Külmaõrn.
must leeder – Sambuccus nigra. Söödavad nii õied kui viljad.
nektariinipuu – Prunus persicanuci persica
pajulehine ploomipuu e hiina ploomipuu – Prunus salicina