cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna trammi-objekt
Tallinna linn restaureeris Trammi-objekti 2022.a ning see taasavati monumendi autori osavõtul pidulikult Tallinna trammi 134. aastapäeval, 24. augustil 2022.a.
Rooma Klubi
Rooma Klubi on 1968. aastal Roomas asutatud mõttekoda. Kirjeldab end kui "mõttetalgute keskkond ning uurimiskeskus, mis keskendub loovusele ja algatusvõimele". See on grupp teadlasi, ökonoomikuid, majandusinimesi, kõrgetasemelisi avaliku sektori töötajaid, valitsusjuhte ja endisi valitsusjuhte üle maailma. Rooma Klubi asutas Itaalia ärimees Aurelio Peccei eesmärgiga tegeleda suuremate probleemidega, kui suudavad tegeleda praegused liiga kitsa valdkonna uurimiskeskused või valitsused, mis on liialt osakondadeks jagatud.
Rooma Klubi uurib tänapäevaseid globaalseid probleeme ja võimalikke tulevikustsenaariume, mõistmaks mis on toimumas, ning soovitamaks tegutsemist mitmetel tasanditel – indiviidist kuni valitsusteni. Klubi liikmed jagavad usku, et iga inimene on võimeline andma oma panuse ühiskondade parandamiseks.
Klubi tellib globaalprobleemide teemal aruandeid teadlastelt. Nende põhjal on ilmunud sari mõjukaid raamatuid.
"Kasvu piirid" (The Limits to Growth) on Rooma Klubi tuntuim raamat aastast 1972. Sellele on kirjutatud terve hulk analüüse ja järgesid - 20/30/40/50 aastat hiljem, sh ka kunagiste autorite ja Rooma Klubi poolt.
Eesti Rooma Klubi
Eesti Rooma Klubi (ERK) asutati 9. jaanuaril 2001 kui Rooma Klubi rahvuslik haru. ERK liikmete hulka kuulub 40-50 mõjukat teadlast, majandus- ja ühiskonnategelast. Rooma Klubi auliikmena on Eestist kuulunud Rooma Klubisse Andres Tarand. ERK liikmeks valitakse juhatuse otsusega, liikmed, president, juhatus ja asutajad ning Klubi tegevus on avalik ERK kodulehel.
Rooma Klubi aruandeid
Rooma Klubi aruanded on kirjutatud erinevate autorite poolt, enamasti Klubi liikmete hulgast. Aruannete ehk selles ajas kõige olulisemate globaalsete muutuste või trendide analüüsivad kokkuvõtted arutab läbi klubi kogu ning määrab, kas antud uuring on Rooma Klubi raport või ei. Seni ilmunud Rooma Klubi raportid leiad Rooma Klubi raportite nimistust.
Organisatsioon
Kaaspresidendid: Sandrine Dixson-Declève ja Mamphela Ramphele.
Teisi tuntumaid liikmeid: Ugo Bardi, Carlos Alvarez Pereira, Ashok Khosla, Eberhard von Koerber, Benjamin Bassin, Hollandi kuninganna Beatrix, Juan Luis Cebrian, Orio Giarini, Talal Halman, Fernando Henrique Cardoso, José Sarney, Javier Solana, Manmohan Singh, Kamal Hossain, Esko Kalimo, Martin Lees, Roberto Peccei, Maria Ramirez Ribes, Viktor Sadovnitši, Keith Suter, Majid Tehranian, Raoul Weiler, Anders Wijkman ja Mihhail Gorbatšov.
Kriitika
Rooma Klubi seisukohtades on leitud uusmaltusiaanlikke väiteid. Klubi on süüdistatud ka liigses elitaarsuses ja Euroopa-kesksuses, samuti poliitilises pahempoolsuses.
Mitmed vandenõuteooriad on pidanud Rooma klubi salajaseks võimukeskuseks.
Indool-3-äädikhape
pisi|175px|Auksiin
Indool-3-äädikhape (ka auksiin) on taime arengut reguleeriv kasvuhormoon, kõige tähtsam auksiinidest. See taime kasvu soodustav aine moodustub taimes endas.
Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad auksiini, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Samuti moodustub auksiin juure tipus juurekübara all, meristeemi osas. Auksiin põhjustab taime reageerimist keskkonna tingimustele. Taim kasvab tugevaima valgusallika poole, juur kasvab gravitatsiooni mõjul allapoole, kasvamine toimub ümber takistuse. Neid nähtusi nimetatakse tropismiks.
Termin "auksiin" tuleb kreeka keelest (auxō – 'suurendan', 'kasvatan').
Jane Riga
pisi|Jane Riga Jane Riga (neiuna Jane Käärmann; 11. august 1973 Tartu – 7. juuni 2015 Huarazi linna lähedal Peruus) oli eesti alpinist, giid ja tõlk.
Eesti-Soome suhted
Eesti ja Soome suhted on välissuhted Soome ja Eesti vahel.
Mõlemad riigid taastasid diplomaatilised suhted 29. augustil 1991. Soomel on suursaatkond Tallinnas (Soome Suursaatkond Tallinnas) ja aukonsulaat Tartus (Soome aukonsulaat Tartus). Eestil on suursaatkond Helsingis (Eesti Suursaatkond Helsingis) ja 5 aukonsulit, kes asuvad Oulus, Turus, Kuopios, Ahvenamaal ja Vaasas. Mõlemad riigid on täisliikmed Läänemeremaade Nõukogus, Euroopa Liidus ja eurotsoonis.
Jane Riga
Haridustee
Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli inglise filoloogina, töötas inglise keele tõlgi ja giidina.
Alpinism
pisi|left|Esimesi eestlasi seitsmetuhandelise [[Nuni (7135 m) tipus oli Jane Riga]] Ta alustas matkamise ja mägimatkamisega 1989. aastal Võru Matkaklubis.
Ta oli 2007. aastal esimese eestlannana Antarktises Vinsoni tipus.
Ta käis koos Tarmo Rigaga 2008 Ecuadoris ja 2009 Argentinas mägimatkal; tõusti ka mitmesse tippu, kus eestlased ei olnud varem käinud.
2011. aastal tõusis ta koos Tarmo Rigaga Indias Nuni (7135 m) tippu.
Hukkumine
Eesti alpinistide neljaliikmeline grupp koosseisus Tarmo Riga, Jane Riga, Allan Valge ja Annemai Märtson üritas 2015. aasta juunis tõusta klassikalist marsruuti mööda Andides Cordillera Blanca mäeahelikus Tocllaraju (6034 m) tippu. Ootamatu lumesilla varisemise tõttu 7. juunil hukkusid lume- ja jäärusude all Tarmo Riga, Jane Riga ja Allan Valge.
Isiklikku
Tema abikaasa oli alpinist Tarmo Riga.
Ristisõjad
Ristisõdade ajajärgul (1096–1291) oli selle algne deklareeritud eesmärk püha maa ehk Palestiina vabastamine islami ülemvõimust, mida katoliku kirik ja paavstid soovisid, kuid osa ristisõdu olid suunatud pärast muhameedlaste tugevnenud rünnakud ristisõdijate vastu ja nende positsiooni ebakindlamaks muutumisel pühal maal, ka kristlaste vastu, näiteks Neljandas ristisõjas rüüstasid ristisõdijad Konstantinoopolit, albilaste sõjad olid suunatud Lõuna-Prantsusmaa katarite vastu.
Ristiretki võeti ette ka Läänemere ümbruse ristiusustamata rahvaste vastu ning ka õigeusuliste slaavlastega asustatud Novgorodi piirkonnas (Jäälahing). Paavst Innocentius III kinnitas pattude täielikku andestamist Liivimaa ristisõdijaile ja võrdsustas Vana-Liivimaa palverännaku Jeruusalemma teekonnaga.
Ristiusu rahumeelne levik
Esialgu levis ristiusk paganate aladele rahumeelse kultuurivahetuse korras, Lääne-Euroopas 5. sajandil Iirimaale, 6. sajandil Frangi riiki ja 7. sajandil Northumbriasse Anglosaksi Inglismaal. Frangi keisri Karl Suure (768–814) ajal laienes Frangi riik Saksi sõdadega ja Saksimaa liidendati Frangi riigiga ja saksid pöörati paganlusest kristlusse. Suhtluses Bütsantsi ja Ida-Rooma riigiga võttis Bulgaaria vastu õigeusu Bütsantsilt 865. aastal, Kiievi-Vene aga 988. aastal. pisi|300px|Seldžukkide sultanaadi suurim ulatus aastal 1092 Kesk-Euroopas ja Skandinaavia maades (Ansgar) aga toimus ristiusu levik Prantsusmaa ja Saksamaa kaudu ning Rooma paavsti suunamisel: Poola kuningriik võttis ristiusu vastu 966. aastal, Ungari kuningriik kolmkümmend aastat hiljem, 996. aastal. Saksa (ja roomakatoliku usu) mõju idasuunalise levitamise keskuseks oli Magdeburgi peapiiskopkond, mis rajati 968. aastal. Taani ristiti 960. aastail ja eraldatud Islandi elanikud võtsid ristusu vastu aastal 1000. Umbes samal ajal hakkas ristiusk levima ka Norras, kus ta kinnitati riigiusuks Olav II Haraldssoni valitsemisajal (1016–1028). Umbes samal ajal ristiti ka Rootsi kuningas Olaf III Skötkonung, kuid see ei tähendanud veel, et kogu Rootsi elanikkond oleks meelt muutnud ja ristiusku tunnistanud.
Ristiusu lõplikku kinnistumist Skandinaavias riiklikul tasandil märgistas peapiiskopkondade loomine, mis Taanis toimus 1104 (Lundi peapiiskopkond), Norras 1152. aastal (Nidarosi peapiiskopkond) ja Rootsis 1164. aastal (Uppsala peapiiskopkond).
Poolas ja Ungaris olid peapiiskopkonnad rajatud vastavalt aastal 1000 (Gniezno peapiiskopkond) ja 1001 (Esztergomi peapiiskopkond), seega üle sajandi varem. Üleminek paganluselt ristiusule ja riikluse areng olid Kesk-Euroopas kulgenud kiiremini kui Põhjalas, Kesk-Euroopas 10.–11. sajandil, Põhja-Euroopas 11.–12. sajandil.
Lõplikult lahknesid ristiusu kirikud rooma- ja kreekakatoliku ehk lääne- ja idakristluseks 1054. aastal ning 1204. aastal pöörasid seni muhameedlastega võidelnud ristisõdijad oma relvad otseselt idakristlaste vastu, vallutades Jeruusalemma asemel Konstantinoopoli ja hoides seda mitukümmend aastat enda valduses. Maarjamaa vallutamine oli just alanud. Lääne ristisõjad Läänemere piirkonnas ei olnud seega mitte üksnes võitlus paganlusega, vaid ka osa võitlusest idakristlusega.
Olukord islamimaades
Ristisõdade alguseks oli Põhja-Aafrikas kujunenud Fatimiidide kalifaat, mis kaotas oma võimsust ja Seldžukkide impeerium Vahemere lääneosas ja Väike-Aasias. Islamiusulised šiiidid Fatimiidide dünastiast ja sunniidid seldžukkide dünastiast ei suutnud usuliste eriarvamuste tõttu moodustada ühisrinnet frankide (nagu Euroopa ristisõdijaid islamimaades algselt nimetati) vastu.
Malta ja Sitsiilia
Viikingite järeltulijad normannid, kes 9. sajandil olid asunud elama Normandiasse praegusel Põhja-Prantsusmaal, kutsuti 11. sajandil appi Lõuna-Itaalia valitsejate poolt, kes olid hädas saratseenide rünnakutega. 11. sajandi lõpuks kuulusid normannidele peale Lõuna-Itaalia ka 1091. aastal Hauteville’ide suguvõsa esindaja Roger I vallutatud Malta ja Sitsiilia.
Sõdade põhjendused
Ristisõdade põhjenduseks on Euroopa ajaloolased välja toonud 28. septembril 1096 moslemi valitsejate korraldusel Jeruusalemmas Püha Haua kiriku hävitamine ja kristlikel palveränduritel haua külastamise takistamist. Rooma paavst Urbanus II oli aga juba 1095. aasta 27. novembril Clermont-Ferrandis peetud kirikukogu Clermonti konsiiliumil üles kutsunud ristisõtta.
Islamimaade ajaloolased on ristisõdu tõlgendanud laiemas geopoliitilises tõlgenduses koos Vahemere lõunaosas ja Hispaanias toimunud rekonkistaga, eurooplaste tungiga ajutiselt nõrgenenud islamiusulistesse maadesse.
Esimene ristisõda, 1096–1099
pisi|Lähis-Ida aastal 1135, Esimese ristisõja tulemusel moodustatud ristisõdijate riigid
Tõnu Samuel
Tõnu Samuel (sündinud 3. juulil 1972 Tallinnas) on eesti programmeerija ja häkker. Tema valdkond on peamiselt seotud internetivõrkude turvalisusega.
Ristisõjad
Esimene ristisõda, 1096–1099
Esimese ristisõja kuulutas välja 1095 Prantsusmaal Clermontis Rooma Katoliku Kiriku paavst Urbanus II, kes vastas Bütsantsi keisri Alexios I palvele. Eesmärgiks oli moslemitest seldžukkide väljatõrjumine pühalt maalt ja Jeruusalemmast ning idapoolsete kristlaste vabastamine nende ikke alt. 1099. aasta 15. juulil vallutati Jeruusalemm ja rajati Jeruusalemma kuningriik ning ka teisi ristisõdijate riike. 1099. aastal sai Bouilloni Gottfriedist Jeruusalemma kuningas. Jeruusalemma kuningriigile allutati Antiookia vürstiriik, Tripoli krahvkond ja Edessa krahvkond, aga samuti Tibeeria valitsejad. Ehkki need maad püsisid ristisõdijate käes vähem kui kakssada aastat, oli Esimene Ristisõda äärmiselt tähtis verstapost eurooplaste ekspansioonis. See oli ka ainus ristisõda, kus Jeruusalemm vallutati.
Tõnu Samuel
Tema programmeerijakarjäär algas 1991, kui ta töötas Eesti Kommunikatsiooniministeeriumis.
Ristisõjad
Esimene ristisõda, 1096–1099
11. sajandi esimesel poolel tekkis Johanniidide ordu vennaskond. Paavst Paschalis II tunnistas vennaskonda iseseisvana 1113. aastal. Esimesed reeglid kinnitas vennaskonnale paavst Honorius II 1124. aastal. Vennaskond kujundati orduks 1154. Ordu oli ristisõdade ajal Jeruusalemma kuningriigi tähtis sõjalis-poliitiline jõud. Ordu oli kiriklikult ja sõjaliselt iseseisev jõud ning omas ja valdas lääniõiguse alusel hulgaliselt kinnisvara.
Lionel Jospin
pisi|Lionel Jospin 2008. aastal Lionel Jospin (sündinud 12. juulil 1937 Meudonis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1997–2002 Prantsusmaa peaminister.
Ristisõjad
Teine ristisõda, 1147–1149
Teine ristisõda kuulutati välja 1145. aastal, pärast seda kui Edessa krahvkond, üks suurimaid ristisõdijate riike, mis oli rajatud pärast Esimest ristisõda, langes Seldžuki moslemite kätte. Tegemist oli esimese ristisõdijate riigiga, mis langes. Teise ristisõja kuulutas välja paavst Eugenius III, tegemist oli ka esimese ristisõjaga, mida juhtisid Euroopa kuningad. Ristisõdijate väed liikusid läbi Bütsantsi territooriumi ja liikusid Anatooliasse. Mõlemad ristisõdijate väed said lüüa Seldžuki türklaste poolt. Teine ristisõda oli täielik läbikukkumine ristisõdijatele ja suur võit moslemite jaoks. Selle tulemusel tõusis ka moslemite julgus ristisõdijate ees, mis omakorda viis 1187. aasta Jeruusalemma vallutamiseni, mis omakorda põhjustas Kolmanda Ristisõja 12. sajandi lõpupoolel.
Lionel Jospin
Elulugu
Ta sündis aastal 1937 Meudonis Hauts-de-Seine'i departemangus. Ta lõpetas Institut d'études politiques de Paris'i ja École nationale d'administration'i (aastal 1965). Üliõpilasena oli ta aktiivne Alžeeria sõja (1954–1962) vastane protesteerija.
Ristisõjad
Teine ristisõda, 1147–1149
Samal ajal algas ka esimene Põhjala ristisõdadest, mille eesmärk oli pöörata paganaid Ida-Euroopas kristlusse. Need sõjad jätkusid veel sajandite jooksul ning nende käigus vallutati ka Liivimaa ja Eesti.
Lionel Jospin
Elulugu
Aastate 1965–1967 töötas ta Prantsuse välisministeeriumis, olles välisministeeriumi kantsler.
Ristisõjad
Kolmas ristisõda, 1189–1192
Kolmanda ristisõja eesmärk oli püha maa Egiptuse ja Süüria sultani Saladini käest tagasi vallutada. Saladin astus ka vastu kristlikele ristisõdijate riikidele Süüria aladel ning vallutas Jeruusalemma tagasi aastal 1187. Ristisõjas osalesid Inglismaa kuningas Richard I ja Prantsusmaa kuningas Philippe II ning ka Püha Rooma Keisririigi keiser Friedrich I Barbarossa.
Tõnu Samuel
2011 kolis ta Jaapanisse, kus ka töötab.
Henrique Capriles Radonski
pisi| Henrique Capriles Radonski (sündinud 11. juulil 1972 Caracases) on Venezuela poliitik ja jurist.
Ta oli Caracase Baruta linnaosa pea aastatel 2004–2008.
Ristisõjad
Kolmas ristisõda, 1189–1192
Sõja tulemusel sõlmis Richard rahulepingu Saladiniga, millega Jeruusalemm jäi moslemite kontrolli alla, aga mille järgi oli lubatud kristlikel palveränduritel püha maa külastamine.
Lionel Jospin
Elulugu
1971. aastal astus ta Sotsialistlikku Parteisse ja koondus François Mitterrandi ümber. 1981. aastal, kui Mitterrand valiti presidendiks, sai Jospinist partei peasekretär.
Mets-aruluste
Mets-aruluste (Brachypodium sylvaticum) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Lionel Jospin
Elulugu
1984–1988 oli ta Euroopa Parlamendi liige, 1981–1988 ka Rahvuskogu liige (1981–1986 Pariisi 27. ringkond, 1986–1988 Haute-Garonne'i 7. ringkond)
1986. aasta Rahvuskogu valimiste eel toimus parteisisene võimuvõitlus Jospini ja peaminister Laurent Fabiuse vahel. Peale Mitterrandi tagasivalimist 1988. aastal ja uusi Rahvuskogu valimisi plaanis Mitterrand Jospini uuesti peaminstriks nimetada, kuid lõpuks nimetas ta hoopis haridusministriks.
Jospin tuli poliitikasse tagasi 1995. aasta presidendivalimisteks, et taastada Sotsialistliku partei reputatsiooni ja valitigi partei kandidaadiks parteiliider Henri Emmanuelli ees. Talle ei ennustatud suurt edu, kuna 1992–1994 olid sotsialistidele osaks saanud suured valimiskaotused, kuid presidendivalimistel esines ta üllatavalt hästi, tulles esimeses voorus esimeseks, kuna parempoolsed olid suuresti jagatud Jacques Chiraci ja Édouard Balladuri vahel. Teises voorus ta kaotas Chiracile, kuid vaid 5.28 protsendiga, millest järeldati, et sotsialistid on endiselt arvestatavaks jõuks ning ta astus uuesti partei peasekretäriks.
1997. aastal saatis president Chirac laiali Rahvuskogu, et varajastel valimistel saavutada uus parempoolne enamus. Kuid ootamatult võidutsesid valimistel vasakpoolsed, ning Jospinist sai peaminister. Ta moodustas koalitsiooni kommunistide, roheliste, vasakradikaalide ja paari muu väiksema vasakpoolse parteiga, pannes nii aluse kolmandale vabaabielule (cohabitation), mis tekib, kui president ja Rahvuskogu enamus on erinevate poliitvaadetega. Tema valitsusajal viidi läbi palju sotsiaalseid reforme.
2002. aastal kandideeris Jospin presidendivalimistel sotsialistide kandidaadina. Alguses oli tal palju toetuspinda, arvati, et pääseb uuesti teise vooru Chiraci vastu, kuid kui keskenduti peamiselt kuritegevusele, hakkas ta suuresti alla jääma, tema valitsust süüdistati liigses leebuses kurjategijate vastu. Ka äärmusvasakpoolsed kritiseerisid tema majanduspoliitikat, mida pidasid liiga mõõdukaks. Lisaks kandideeris valimistel palju teisi vasakpoolseid väiksemaid kandidaate ja lõpptulemusena jäi Jospin teisest voorust välja, saades ligi 200 000 häält vähem kui äärmusparempoolne Jean-Marie Le Pen. Seepeale teatas Jospin poliitikast lahkumisest ning astus peaministri kohalt tagasi, avaldades aeg-ajalt arvamusi päevakajalistel teemadel – ta oli samasooliste abielude vastu, ning 2005. aastal toetas Euroopa Põhiseadust, mis aga Prantsusmaa valijate poolt tagasi lükati.
2006. aastal teatas Jospin, et on nõus olema sotsialistide presidendikandidaadiks 2007. aasta presidendivalimistel, kuid 28. septembril 2006 teatas, et ei kandideeri partei eelvalimistel, et mitte tekitada parteisisest lõhet. Ta teatas, et on valmis toetama kõiki teisi partei kandidaate peale reformist Ségolène Royali, keda ta nimetas demagoogiks.
Isiklikku
Tema esimene naine oli Élisabeth, abielust sündisid poeg ja tütar. Aastal 1994 abiellus ta Poola päritolu filosoofi Sylviane Agacinskiga.
Ristisõjad
Neljas ristisõda, 1202–1204
thumb|150px|Edela-Euroopa ja Lähis-Ida u [[1210. aastal]]
Zofia Jagiellonka
Sophia Jagiellon (ka Sophia Poolast; poola keeles Zofia Jagiellonka; 6. mai 1464 – 5. oktoober 1512) oli Poolast pärit Jagelloonide dünastia liige, kes oli abielu kaudu Brandenburg-Ansbachi ja Brandenburg-Kulmbachi markkrahvinna.
Ta sündis 1464. aastal Krakówis, tema isa oli Leedu suurvürst ja Poola kuningas Kazimierz IV, tema ema oli ertshertsoginna Austria Elisabeth, kes omakorda oli Saksa kuninga Albrecht II tütar. Sophia sai nime oma isapoolse vanaema, Poola kuninganna Sophie Holszańska järgi.
Ristisõjad
Neljas ristisõda, 1202–1204
Neljas ristisõda oli viimane suur ristisõda, mida otseselt juhtis Rooma paavst. Hiljem pidid paavstid loovutama suure osa võimust Saksa-Rooma riigi keisrile ja teistele ilmalikele valitsejatele. Hilisemaid ristisõdasid juhtisid konkreetsed monarhid. Augustis 1198 kutsus paavst Innocentius III üles uuele ristisõjale. pisi|Ristisõdijad 11.–13. sajandil 1201. (või 1202.) aastaks kogunesid ristisõdijad Veneetsiasse, kuid püha maa asemel ründasid Dalmaatsias asetsevat Ungari sadamat Zarat, mis varem oli kuulunud Veneetsiale (praegu on seal Horvaatia linn Zadar). See oli ristisõja toetamise Veneetsia-poolne eeltingimus. Ungari kuningas Imre oli katoliiklane ning oli otsustanud ristisõjaga ühineda. Hoolimata paavsti keelust soostus enamik ristisõdijaid Zara ründamisega. Zara elanikud olid katoliiklased, kuid ometi vallutati linn lühikese piiramise järel. Selle eest ekskommunitseeris Innocentius III kohe nii veneetslased kui ka ristisõdijad.
Tomasz Sikora
Tomasz Wacław Sikora (sündinud 21. detsembril 1973 Wodzisław Śląskis) on Poola laskesuusataja.
Ristisõjad
Neljas ristisõda, 1202–1204
Talve 1202–1203 veetsid ristisõdijad Kérkyra saarel, ning veneetslaste kihutamisel planeeriti edasine sõjategevus Bütsantsi vastu, kes oli Kolmanda ristisõja ajal olnud Saladini liitlane, ja Teise ristisõja ajal polnud ristisõdijaid mitte kuidagi aidanud. 1204 rünnati linna, veneetslastel õnnestus müürid mere poolt ületada, kuigi varjaagidega tuli pidada väga verist võitlust. Ristisõdijad vallutasid loodes asetseva Blachernae linnaosa, mida nad kasutasid baasina ülejäänud linna ründamisel. Püüdes end tuleseinaga kaitsta, põletasid nad lõpuks maha suurema osa linnast kui esimesel korral. Lõpuks osutusid ristisõdijad (13. aprillil 1204) võitjateks ning linnaelanikud tervitasid neid (vähemalt lääne inimeste silmis) kummalisel kombel mitte kui vallutajaid, vaid kui usurpaatoreid. Ristisõdijad ei vaadanud asjale sugugi selle pilguga; nad rüüstasid linna metsikul ja kohutaval kombel kolm päeva ühtejutti. Palju antiikkunstiteoseid varastati või lõhuti. Paljud linnaelanikud tapeti, vägistati või langesid muul kombel vägivalla ohvriks.
Tomasz Sikora
Olümpiamängudel
Torino 2006
Henrique Capriles Radonski
Henrique Capriles Radonski valiti Miranda osariigi kuberneriks 2008. aastal. 2012. aastal kandideeris ta Venezuela presidendivalimistel, kuid jäi alla senisele presidendile Hugo Chávezele. Tema põhisõnum on hariduse valdkonnas. Miranda osariik on ainuke Venezuela piirkond, mis osaleb PISA programmis.
Ristisõjad
Neljas ristisõda, 1202–1204
Bütsantsi riigi olemasolu kuulutasid ristisõdijad lõppenuks. Nagu varem kokku lepitud, jaotati keisririik Veneetsia ning ristisõdijate juhtide vahel. Konstantinoopolisse rajati Ladina keisririik. Uus keiser rajas uue Ladina keisririigi vasallriigi Tessaloonika kuningriigi. Veneetslased rajasid Egeuse merre Saarestiku hertsogiriigi. Kokkuriisutud rikkused jõudsid peaaegu kõik Veneetsiasse. Bütsantsi põgenikud rajasid oma riigid: Nikaia keisririigi, mida valitses Theodoros I Laskaris, Epeirose despotaadi ja Trapesundi riigi. 1261 vallutasid bütsantslased Konstantinoopoli tagasi.
Mets-aruluste
Taim kasvab näiteks võsastikes, varjulistes lehtmetsades. Taim on Eestis paigutise levikuga, peamiselt Lääne-Eestis.
Henrique Capriles Radonski
Henrique Capriles Radonski kandideeris pärast Hugo Cháveze surma presidendivalimistel ja sai 48,98 protsenti häältest. Valimised võitis Nicolás Maduro 50,75 protsendiga häältest.
Ristisõjad
Albilaste ristisõda, 1208–1244
, Albilased ehk katarid, Simon de Montfort, Toulouse'i krahvkond Paavst Innocentius III kuulutas 25. märtsil 1199 ketserluse Jumala reetmiseks. 1205 avaldatud bullas "Si adversus vos" keelas ta igasuguse abi osutamise ketseritele.
Kiiviroheline
Kiiviroheline on üks rohelistest värvitoonidest, kergelt soojatooniline heleroheline värvus, mis sarnaneb kiivi viljaliha värvusega.
Müsavat
Müsavat on Aserbaidžaani partei.
Frigotaim
Frigotaim on külmhoidlas -1,5…-2℃ temperatuuril säilitatud maasikataim. Frigotaime võib istutada kogu hooaja vältel ja ta annab samal aastal saaki.
Müsavat
Partei juht on İsa Qəmbər.
Partei rajati 1911. aastal salaorganisatsioonina. Aserbaidžaani Demokraatliku Vabariigi päevil (1918–1920) oli sel riigis juhtiv roll. Bolševike sissetungi järel läks partei uuesti põranda alla, 1923. aastal aga, pärast paljude parteiliikmete vahistamist, eksiili.
Ristisõjad
Albilaste ristisõda, 1208–1244
Paavst üritas albilasi tuua esialgu rahumeelse misjoniga tagasi katoliku kiriku osadusse, saates nende juurde esmalt oma legaadid. 1207. aastal kutsus paavst Prantsusmaa kuningat Philippe II Auguste'i kasutama ketserluse levimise vältimiseks jõudu. Mais 1207 ekskommunitseeris legaat Pierre de Castelnau Toulouse'i hertsogi Raymond VI. 15. jaanuaril 1208 tapeti Castelnau, mistõttu paavst kuulutas albilaste vastu välja ristisõja.
Müsavat
Oma tegevuse Aserbaidžaanis taastas Müsavat 1989. aastal.
Ristisõjad
Viies ristisõda, 1217–1221
Viienda ristisõja aastatel 1217–1221 kuulutas välja paavst Honorius III, ristisõdalaste vägesid hakkasid juhtima Austria kuningas Leopold VI ja Ungari kuningas Andreas II. 1218 liitus sõjaga veel sakslaste armee ning hollandi-flaami-friisi segaarmee, mida juhtis William I, Hollandi krahv. Esialgu rünnati Damietta linna Egiptuses. Oldi liidus Seldžukkidega Anatooliast, kes ründasid samaaegselt Ajiubiite Süürias. Nii ei pidanud ristisõdijad võitlema kahel rindel. Damietta vallutati üsna kiiresti ning ristisõdijad tegid sellest oma baasi. Edasi tungisid ristisõdijad 1221. aasta juulis edasi lõunasse Kairo suunas. Esialgu tundus sõjakäik olevat edukas, moslemite väed olid paanikas, ei suudetud organiseerida korralikku kaitset. Ainsad, kes võitlusvõime suutsid säilitada, olid Türgist pärit orisõdurid mamelukid. Nad peatasid ristisõdijate varustamise toiduga ning panid nad taganema. Öises rünnakus sultani Al-Kamili poolt said ristisõdijad suurelt lüüa ning olid sunnitud alla andma.
Ristisõdadega kaasnenud muudatused
Ristisõjad Jeruusalemmas ja Konstantinoopolis tutvustasid Euroopat täiesti uue maailmaga. Eurooplaste arenemine sattus ristisõdade mõjul täiesti uuele teele. Ristisõdade ajal tutvusid kristlased teiste usunditega ja nägid, et ka need teevad inimesi õnnelikeks, kuigi nad väga erinevad ristiusust. Selle tagajärjel paljud kristlased loobusid vaatest, et ainult katoliku kirik peab valitsema maailma. Sel teel just ristisõjad hakkasid hävitama usufanatismi ja panid aluse Lääne-Euroopa vabanemisele progressi pidurdava katoliku kiriku võimu alt. Ränga hoobi andsid ristisõjad rooma paavstide instituudile.
Mikiel Anton Vassalli
Mikiel Anton Vassalli (5. märts 1764 Żebbuġis Maltal – 12. jaanuar 1829) oli Malta rahvusliku ärkamise suurkuju, kirjanik ja lingvist, kes avaldas tähtsaid maltakeelseid raamatuid, sealhulgas malta-itaalia sõnaraamatu, malta keele grammatika, maltakeelsed evangeeliumid ning elu lõpul ka raamatu Malta vanasõnadest.
Ristisõjad
Ristisõdadega kaasnenud muudatused
Ristisõdadel on ka suur tähendus rüütliseisuse ja rüütlieetika kujunemises. Varem oli kangelaste ajaviiteks tülitsemine, riisumine, tapmine. Ristisõdade ajal tekkis mõiste rüütliaust ja rüütlikohustusest. Rüütel pidi kaitsma nõrku, pidama sõna, kaitsma ristikirikut, võitlema ausalt. Rüütlite kaudu tungis ka teistesse rahvakihtidesse rüütlivoorusi, ausust ja humaansust.
Mikiel Anton Vassalli
Tema raamatutel oli suur ühiskondlik ja poliitiline tähendus. Selle ajani oli kogu kultuuriline ja intellektuaalne tegevus Maltal toimunud võõrkeeltes. Nii polnud Vassalli eesmärk mitte üksnes uurida malta keelt, vaid aidata kaasa Malta rahva arengule ja haridusele, mida ta pidas võimalikuks vaid emakeeles. Poliitiliste veendumuste tõttu pagendati ta Maltalt korduvalt, kuna Vassalli rahvuslik tegevus oli vastuolus nii Malta ordu kui ka 1800. aastast Maltat valitsenud Briti võimuga.
Elulugu
Mikiel Anton Vassalli sündis talupoja perekonnas ning jäi kaheaastaselt isata. 1785. aastal hakkas ta 21-aastaselt õppima ida keeli Roomas La Sapienza ülikoolis.
Hiljem sai temast Malta Ülikooli esimene malta keele professor. Olles teist korda pagenduses Prantsusmaal, abiellus ta 1813 Catherine Formosa de Freamaux'ga.
Vassalli suri 1829. Kuna katoliku kirik keeldus teda matmast, maeti Vassalli protestandi kalmistule, mida kasutasid peamiselt britid.
Tomasz Sikora
Maailmameistrivõistlustel
Antholz-Anterselva 1995 Oberhof 2004
Ristisõjad
Ristisõdadega kaasnenud muudatused
Euroopa tööstus sai ristisõdadest uut hoogu. Puuvillane riie, musliin, siidriie, samet ja paber olid idamaades juba ammu tuntud, eurooplastele said need alles ristisõdade ajal tuttavaks. Suhkruroo, riisi, kanepi, lina ja puuvilla kasvatamist õppisid eurooplased samuti ristisõdade ajal.
Ristisõjad tõid Euroopasse, mis sel ajal oli väga kapitalivaene, suuri rahasummasid. Euroopa rahvastele avanesid Aasia varakambrid ja Euroopas tekkis tahe parandada oma maa olukorda.
Ka talupoegade seisusel oli ristisõdadest teataval määral kasu. Väga paljud rüütlid, kes vajasid raha ristisõtta minekuks, müüsid oma talupoegadele vabaduskirju. Nende vabaduskirjade alusel lunastas talupoeg-ori endale liikumisvabaduse ja pääses rüütli poolt temale pandud kurnavatest maksudest. Nii tekkis päris suurearvuline vabade villaanide kiht.
Paljud teadused, näiteks astronoomia, matemaatika, arstiteadus, täienesid araabia mõjul väga palju. Araabia numbrisüsteem võeti ristisõdade ajal üldisele kasutusele.
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus
EAÕK Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Kogudus kasutab Karula Jumalaema Kaitsmise kirikut.
Ristisõjad
Ristisõdadega kaasnenud muudatused
Ristisõjad äratasid ka eurooplaste rahvusliku iseteadvuse. Enne ristisõdasid oli rahvuslik idee ja rahvuslik iseteadvus kogu Euroopas peaaegu tundmatud. Võõrsil ühe rahva liikmed tundsid, et nad peavad hoidma kokku, ja see sümpaatia ei kustunud ka siis, kui nad olid jõudnud koju. Pärast ristisõdu hakkasid arenema ka rahvuskeeled ja ladina keele tähtsus igapäevaelus vähenes. Arenema hakkas ka rahvakeelne kirjandus.
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus
Kogudus asutati aprillis 1846.
Ristisõjad
Ristisõja erinevad tõlgendused
Kuna keskaegsed ristisõjad olid peamiselt suunatud islami pealetungi vastu, võrreldakse ka kristliku USA Iraagi sõda ristisõjaga. Seda just islamimaade poolt vaadatuna.
Mercedi maakond
thumb|Mercedi jõgi Mercedi maakond (Merced County) on maakond USA-s California osariigis.
Kiiviroheline
Variatsioonid
Pantone värvivaliku toon 16-0235 Kiwi on jahe heleroheline, toon 14-0443 Kiwi Colada šartröösrohelise taoline hele kollakasroheline , 13-0644 Golden Kiwi kanaarikollasega sarnanev kergelt rohekas kollane.
Mercedi maakond
Maakonna halduskeskus on Merced.
Ristisõjad
Ristisõja erinevad tõlgendused
Ristisõda peetakse tänapäeval ebakristlikuks tegevuseks, kus poliitika ja saagiahnus on varjutanud aated.
Kiiviroheline
Variatsioonid
Veebivärv Kiwi Green on õrn heleroheline mitmes variandis.
Mercedi maakond
Maakonna pindala on 5107 km². Veepindala on 111 km².
Äigu murd
Äigu murd on endine paemurd Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanamõisa külas. Murd on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Karula Jumalaema Kaitsmise kogudus
Koguduse esimene preester oli Jakob Kussovski.
Mercedi maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 255 793. Aastal 2000 oli elanike arv 210 554.
Ajalugu
Mercedi maakond moodustati 1855. aastal Mariposa maakonna osadest. Osa sellest territooriumist anti 1856. aastal Fresno maakonnale. Maakond sai nime Mercedi jõe järgi, mis läbi maakonna voolab.
Äigu murd
Murd on Äigu kihtide stratotüüp.
Murrus paljanduvad ligi meetri kõrgused paekiviseinad. Tegemist on helehalli lainja tekstuuriga krinoidlubjakiviga, milles esinevad õhukesed roheka savi vahekihid.
Allan Valge
pisi|Allan Valge Foto: [[Jaan Künnap]] Allan Valge (31. mai 1979 Tallinn – 7. juuni 2015 Huarazi linna lähedal Peruus) oli eesti alpinist.
Ta ronis mitmeid erineva raskusastmega tehnilise alpinismi marsruute.
Ta võttis 2010. aastal osa Cho Oyu–Xixabangma ekspeditsioonist. Jõudis Cho Oyu tippu (oli üks kahest eestlasest tipus, teine oli Tanel Tuuleveski; raskete ilmastikuolude tõttu loobuti Xixabangma üritamisest).
Hukkumine
Eesti alpinistide neljaliikmeline grupp koosseisus Tarmo Riga, Jane Riga, Allan Valge ja Annemai Märtson üritas 2015. aasta juunis tõusta klassikalist marsruuti mööda Andides Cordillera Blanca mäeahelikus Tocllaraju (6034 m) tippu. Ootamatu lumesilla varisemise tõttu 7. juunil hukkusid lume- ja jäärusude all Tarmo Riga, Jane Riga ja Allan Valge.
Johannes Floehr
Johannes Zeno Floehr (sündinud 2. oktoobril 1991 Saksamaal Willichis) on saksa luuletaja ja proosakirjanik, kes tegeleb peamiselt luuleprõmmiga.
Elukäik
Johannes Floehr veetis lapsepõlve Willichis, kuni pere 2000. aastal Krefeldi kolis.
Ta õppis Krefeldis Cracau linnaosas Moltkeplatzi gümnaasiumis (Gymnasium am Moltkeplatz).
2010. aastal hakkas ta enda kirjutatud tekste avalikult ette lugema.
Looming
Johannes Floehri looming on ilmunud saksa keeles, kuid selles esineb viiteid Eestile, näiteks mainib ta oma raamatus "Buch" väljamõeldud eesti muusikali "Juust õlu vanaema".
Robbins Reefi tuletorn
Robbins Reefi tuletorn (inglise keeles Robbins Reef Light või Robbins Reef Light Station) on tuletorn New Jersey osariigis Constable Hooki maasääre lähistel, Upper New York Bay põhiline tuletorn. Praegune rajatis ehitati 1883. aastal. Selle põhiliseks eesmärgiks jäi Atlandit ületavate laevade juhatamine New Yorgi sadamasse.
pisi|tühi|püsti|Robbins Reefi tuletorn (2003)
Sulg-aruluste
Sulg-aruluste (Brachypodium pinnatum) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab valgusrohketes metsades, puisniitudel, metsasihtidel. Taim on Eestis tavaline.
Põltsamaa vald (1991)
Põltsamaa vald oli vald Jõgeva maakonnas. Põltsamaa vald paikneb endise Viljandi maakonna põhjaosas, hõlmates kunagise Põltsamaa ja Lustivere valla. Omavalitsusliku staatuse sai vald 1991. aastal endise Põltsamaa külanõukogu piirides. Vallamaja asub Põltsamaa linnas.
Põltsamaa valla pindala oli 416,9 km² ja 2012. aasta alguses elas vallas 4006 elanikku. Asustuse tihedus oli 9,6 in/km².
Põltsamaa vallavanem on Toivo Tõnson.
Asend
Põltsamaa vald paikneb Jõgevamaa lääneosas ja ümbritseb Põltsamaa linna. Põltsamaa vald piirneb Jõgeva maakonna Pajusi ja Puurmani vallaga, Viljandi maakonna Kolga-Jaani ja Kõo vallaga ja Järva maakonna Imavere ja Koigi vallaga. Olulisimad valda läbivad teed on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ning Jõgeva–Põltsamaa, Põltsamaa–Võhma ja Viljandi–Põltsamaa maantee. Valla territooriumile ulatub omanäoline Alam-Pedja looduskaitseala. Valla piiridesse, Adavere lähedale jääb Mandri-Eesti geomeetriline keskpunkt, mida tähistab 1985. aastast tähiskivi.
Asustus
pisi|Mandri-Eesti keskpunkt Adaveres pisi|Võisiku mõisa peahoone pisi|Adavere mõisa peahoone pisi|Lustivere mõisa sepikoda Põltsamaa vallas on 2 alevikku ja 28 küla. Suuremad keskused on Adavere, Lustivere, Kamari ja Esku.
Ajalugu
Põltsamaa valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 2017. aastal ühines Põltsamaa vald uue Põltsamaa vallaga.
Kohalik majandus
Põltsamaa vallas tegutsevate äriühingute hulgas on kõige rohkem põllumajandusega tegelevaid ettevõtteid. Mällikveres tegutseb AS Konesko metallitöötlemistehas, Rõstla karjääris kaevandatakse paekivi, millest tehakse killustikku. Põltsamaa vald oli Jõgevamaal üks esimesi, kus hakati välja ehitama kergliiklusteid. Koostöös Põltsamaa linna ning Pajusi ja Puurmani vallaga on Põltsamaa valla territooriumile rajatud piirkondlik jäätmejaam. Koostöös riigi, maavalitsuse, Põltsamaa linna, Eesti Gaasi ja Fortum Termestiga valmis 2000ndatel Põltsamaa valda läbiv gaasitorustik.
Haridus
Vallas on kaks lasteaeda, Esku-Kamari lasteaed-algkool ning Adavere Põhikool ja Lustivere Põhikool. Väike-Kamari külas asub kutseharidust andev Järvamaa Kutsehariduskeskuse Põltsamaa õppekoht.
Kultuur
Põltsamaa vallas on kolm raamatukogu, kultuurimaja Lustiveres ja klubi Adaveres. Võhmanõmmel tegutseb Heino Joosti Kodulootare, Kuningamäele on rajatud kardirada. 2008. aasta lõpus avati Kuningamäe piirkonnas valgustatud tervise- ja suusarada.
Sotsiaalhoolekanne
Lustivere mõisas tegutseb üldhooldekodu ja Võisiku mõisas hooldekodu erivajadustega inimestele.
Dominique Lestel
Dominique Lestel (sündinud 1. septembril 1961) on prantsuse zoosemiootik ja filosoof.
Ta töötab École normale supérieure'i kognitiivteaduste osakonnas Pariisis.
1992. aasta põhiseaduse referendum
1992. aasta põhiseaduse referendum toimus 28. juunil 1992, kui Eestis oli referendum ehk rahvahääletus Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu, põhiseaduse rakendamise seaduse eelnõu ja nendega kaasneva lisaküsimuse osas.
Hääletajatelt küsiti, kas nad kiidavad Põhiseaduse Assamblee poolt esitatud uue põhiseaduse heaks ja on valimisõiguse laiendamise poolt Eesti kodakondsuse taotlejatele, kes on taotluse esitanud 1992. aasta 5. juuniks. Uue põhiseaduse kiitsid heaks 91,9% hääletajat, samas kui valimisõiguse laiendamise lükkasid tagasi 53,5% hääletajatest. Hääletamisest osavõtt põhiseaduse küsimuses oli 66,8% ja valimisõiguse laiendamise küsimuses 66,7%.
Kuldtulikas
Kuldtulikas (Ranunculus auricomus) on tulikaliste sugukonda tulika perekonda kuuluv rohttaim.
Kuldtulika kuni 50 cm kõrgune, püstine, harunenud vars on õõnes.
Kasvab niisketel ja märgadel, harvem mõõdukalt niisketel rohumaadel. Tulikad on mürgised taimed, kuid heinas pole nad koduloomadele kahjulikud.
Ennu laht
Ennu laht (ka Kase laht, Kasse laht) on laht Saaremaa lõunarannikul Saaremaa vallas. See on lihtlaht, mida Kasti lahest eraldab Tirbi poolsaar.
Kasti lahe hoiualaga seotud dokumentides nimetatakse lahte Kase laheks. Ametlikuks nimeks on kohanimenõukogu kinnitanud nime "Ennu laht" lahe ääres asuva Ennu küla järgi. Kaartidel võib kohata mõlemat nime.
Ennu laht jääb Kasti lahe hoiualale, seal on liivased ja mudased pagurannad, mis on oluliseks elupaigaks nii veetaimedele, selgrootutele, kaladele, veelindudele kui ka kurvitsalistele. Eelkõige on tegemist lindude jaoks olulise peatus- ning toitumiskohaga. Olulise elupaigana esineb ka rannikulõukaid.
Juju
pisi|1873. aasta illustratsioon "Ju-ju majast", millel on näha erinevaid kolpadest ja kontidest tehtud juju kujukesi
Juju või Ju-Ju on kas Lääne-Aafrika või Prantsuse päritolu sõna, mida kasutasid eurooplased, märkimaks Lääne-Aafrika põlisusundeid. Tänapäeval tähistab see mitmesuguseid ebausuga seotud asju, näiteks amuletti või loitsu, mida kasutatakse Lääne-Aafrika nõiduses.
Ajalugu
Nimetus juju ja sellega seostuvad tavad on saanud tuntuks Lõuna- ja Põhja-Ameerika riikides Lääne-Aafrikast pärit mustade orjade vahendusel. Juju on säilinud mõnedes kohtades Lõuna- ja Põhja-Ameerikas tänapäevani, iseäranis maroonide juures, kes on hoidnud alles oma Aafrika traditsioone.
Erinevalt tavaarusaamast pole juju hoolimata lingvistilisest ja muudest sarnasustest seotud voodoo 'ga (Lääne-Aafrikas teatud ka kui vodun). Juju on omandanud praegusajal ka sarnasusi karmaga. Head juju 't võib põhjustada ükskõik milline heategu: päästes puu otsast kassi või tagastades kellegi kadunud raamatu. Halba juju 't saab esile kutsuda umbes sama kergelt. Selline kontseptsioon on seotud juju objektide õnne ja vedamist toovate arvatavate omadustega. Juju 'd on tavaliselt väiksed nõid-arstide tehtud amuletid või asjad, mida kantakse endaga kaasas.
Karl von Sivers (1874–1935)
Karl August Johann Maria von Sievers (6. jaanuar 1874 Tartu – 5. juuli 1935 Haapsalu) oli Venemaa sõjaväelane (polkovnik).
Karl von Sivers astus vabatahtlikuna Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse 26. jaanuaril 1894 Ihukaardiväe Tragunipolku, 1897. aastal ülendati kornetiks.
Aastal 1906 oli ta auastmelt staabirittmeister. Tema korraldusel lasid 1905. aasta revolutsioonisündmuste järel karistussalklased Viljandis Vaali oja (praegu Valuoja) kaldal 9. jaanuaril 1906 maha 40 inimest ja 11. jaanuaril 1906 veel 13 inimest. 1936. aastal protesteeris Viljandi linnanõunik Gustav Seen neile ausamba püstitamise vastu, kuna tegemist olnud kaklejate, valevandujate, väikeste sulide ja salaküttidega, kes ei vääri ausammast, mitte revolutsionääridega.
Pärast Esimest maailmasõda elas ta Eestis. Algul elas ta Tartus ja oli A. Le Coqi õllevabriku direktor; sellelt ametikohalt pidi ta aga tudengite protestide tõttu lahkuma. Vastavas üleskutses öeldi, et Gambrinuse õlu pole halvem kui A. Le Coqi oma; boikotiga ühines ka Eesti Karskusliit. Väidetavasti oli tegu A. Le Coqi konkurentide ärivõttega.
1930. aastal määrati talle Õisu mõisast 50-hektariline maakoht ("Karu" talu).
Hiljem elas ta Haapsalus, kus ka suri.
Perekond
Karl von Sievers abiellus 25. aprillil 1899 Barbara Steiniga (sünd. 1873), kes oli Michael Steini ja Nadežda Zemirovi tütar. Abielust sündisid :
Nantucket
pisi|Nantucket Nantucket on 272,6 km² suurune saar, mis asub Ameerika Ühendriikide Massachusettsi osariigis Cape Codist lõunas. KoosTuckernucki ja Muskegeti saarega moodustab see Nantucketi nimelise maakonna ja linna, millel on ühendatud maakonna- ja linnavalitsus. See on ainus selline konsolideeritud linnkond osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse seisuga oli seal 10 172.
pisi|vasakul|NASA satelliidifoto (2002)
Lebanoni maakond
Lebanoni maakond (Lebanon County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lebanon.
Maakonna pindala on 940 km². Veepindala on 3 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 133 568. Aastal 2000 oli elanike arv 120 337.
Juhtraud
Juhtraud on torukujuline juhtimismehhanism, mille abil juhitakse jalg- või mootorratast.
Kõnekeeles kasutatakse juhtraua kohta järgmisi nimetusi: leistang, lenkstang või lenks.
Jalgratta juhtraud
Jalgratta juhtraua küljes on tavaliselt käepidemed, mis lihtsustavad ratta käsitsemist. Jalgratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad rattakell ja rattakorv.
Juhtraud pöörab kahvlit, mille vahel asub esiratas. Juhtraua kuju varieerub, levinumad on kolm varianti:
1. Ülespoole kaarduv juhtraud, mida kasutatakse linnasõidurattal.
2. Allapoole kaarduv juhtraud, mis võimaldab kätele eri asendeid. Aerodünaamilise kehaasendi jaoks võib hoida juhtraua alt kinni, püstisema sõiduasendi jaoks hoitakse pidurikatetest. Selline juhtraud on ergonoomiline (peopesad on suunatud sissepoole käe tavalise puhkeasendi sarnaselt) ja aitab tõusudel kergemini jalgratast juhtida.
3. Sirge või peaaegu sirge juhtraud, mida kasutatakse maastikurattal. See tagab suurema kontrolli esiratta pööramise üle.
Mootorratta juhtraud
Mootorratta juhtraua küljes on samuti käepidemed, mis lihtsustavad sõiduki juhtimist. Mootorratta juhtraua lisavarustusse kuuluvad peeglid, gaasi käepide, spidomeeter ja elektroonilised lülitid.
Plieņciems
Plieņciems on küla (vidējciems) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal.
Seal asuvad Plieņciemsi ja Vinkalni bussipeatus. Külla jääb Plieņciemsi kalmistu.
Plieņciems on tekkinud Plieņi mõisa (Plönen) maadele. Aastast 1738 mainitakse seda kui Kuramaa mõisnike supluskohta. Aastal 1808 rajas Riia kaupmees Klein sinna 10 koha ja suure saaliga võõrastemaja.
Aastal 1810 käis seal suvitamas keisrinna Jelizaveta, kes oli sunnitud kasutama seda väikest suvituskohta, kuna suuremad Euroopa kuurordid olid toona sõdade tõttu ligipääsmatud. Aastail 1988–1990 suvitas seal Viktor Tsoi, kes sinna sõites ka autoõnnetuses hukkus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.
Külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 3,1 m ja pärn ümbermõõduga 4,12 m on looduskaitse all. Mererannal asub Plieņciemsi luidete hoiuala. Andricase talu on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Hoiuala moodustati aastal 1987, kaitsmaks sealset vana männikuga kaetud luitevalli ja liivastele aladele iseloomulikku taimestikku.
2018. aastal oli külas 225 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 242.
ŠVAK
ŠVAK (vene keeles ШВАК: Шпитальный-Владимиров Авиационный Крупнокалиберный) oli 20 mm kiirlaskekahur, mida kasutati laialdaselt väga paljudel Nõukogude Liidu lennukitel aastatel 1936–1946. Näiteks oli neid lennukitel Jakovlev Jak-1, Polikarpov I-153 ja Polikarpov I-16, Lavotškin La-5, Lavotškin La-7 ja LaGG-3, varastel Iljušin Il-2 mudelitel ja Nõukogude Liidus ümberehitatud lend-lease ' i Hawker Hurricane'idel. Neid paigutati ka tankidele T-38 ja T-60. ŠVAK 20 mm kiirlaskekahur oli valmistatud ŠVAK 12,7 mm kuulipildujate põhjal. ŠVAK-i tootmine algas 1936. aastal. See jäi kuni 1944. aastani peamiseks pardakahuriks Punaarmees nii distantsjuhitava kui ka otse lenduri käsitsetava kahurina.
Avatud Hariduse Liit
Avatud Hariduse Liit (lühend: AHL) on aastast 1991 tegutsev mittetulundusühing.
AHLi asutasid Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei, Kultuuritöötajate Ametiühing ja Eesti Harrastusteatrite Liit.
Põhikirjas ütleb AHL oma tegevuse eesmärgiks Eesti ühiskonna demokraatlikule arengule kaasa aitamise. AHLi juhtmõte on "Areng õppimise kaudu". Ühtlasi toetab AHL kodanike vabahariduse omandamist ja enesetäiendamist.
Matkarada
pisi|Viru raba matkarada päikesetõusul Matkarada on looduses märgistatud või kaardile kantud ja täiendava informatsiooniga varustatud, tavaliselt jalgsi liikumiseks mõeldud matkatee.
Matkaradade hulka kuuluvad ka looduse õpperajad.
École normale supérieure
thumb|
École normale supérieure (ENS) on prantsuse prestiižseim kõrgkool.
Kool asub Pariisis ja on asutatud aastal 1794.
Poka laht
Poka laht on väike laht Saaremaal Saaremaa valla kaguosas, Oessaare lahe edelaosa.
Poka lahte suubub Poka jõgi, mille valgla suurus on umbs 10 km².
Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon
Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon (IOM) on valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon, mis asutati 1951. aastal algselt Euroopa migratsiooni valitsustevahelise komitee (ing Intergovernmental Committee for European Migration, ICEM) nime all, et aidata ümber asuda Teise maailmasõja tõttu kodust lahkuma pidanud inimestel. 2014. aasta seisuga oli organisatsioonil 156 liikmesriiki ja lisaks 10 vaatlejastaatusega riiki. Eesti ühines organisatsiooniga 2004. aastal.
IOM on tähtsaim migratsioonialal tegutsev valitsustevaheline organisatsioon. IOMi eesmärk on edendada humaanset ja organiseeritud migratsiooni, suurendada migratsiooni küsimustes rahvusvahelist koostööd, leida migratsiooniprobleemidele praktilisi lahendusi ning pakkuda humanitaarabi seda vajavatele migrantidele.
IOM töötab järgmises neljas laiemas migratsiooni juhtimist puudutavas valdkonnas: migratsioon ja areng, migratsiooni lihtsustamine, migratsiooni reguleerimine ja sundmigratsiooni probleemi lahendamine.
IOM teeb tihedat koostööd nii valitsuste, valitsustevaheliste kui ka valitsusväliste partneritega.
Ajalugu
pisi|350px|Tumerohelisega on märgitud liikmed ja helerohelisega vaatlejaliikmed Euroopa migrantide liikumise ajutine valitsustevaheline komitee (ing Provisional Intergovernmental Committee for the Movement of Migrants from Europe, PICMME), nagu IOMi algselt nimetati, asutati Lääne-Euroopas 1951. aastal Teise maailmasõja järgses ümberasumise kaoses. Komiteele anti volitus aidata Euroopa valitsustel leida sihtriike hinnanguliselt 11 miljoni kodust lahkuma sunnitud inimese ümberasumiseks. 1950. aastatel organiseeris see transpordivahendeid ligi miljonile migrandile.
Euroopa migratsiooni valitsustevahelise komitee põhikiri allkirjastati 1953. aasta 19. oktoobril Veneetsias. See jõustus 30. novembril 1954. Organisatsiooni nime muutmine poole sajandi jooksul kajastas selle arenemist logistikaagentuurist migratsiooniagentuuriks: 1952. aastal nimetati ajutine valitsustevaheline komitee Euroopa migratsiooni valitsustevaheliseks komiteeks, 1980. aastal migratsiooni valitsustevaheliseks komiteeks ning 1989. aastal Rahvusvaheliseks Migratsiooniorganisatsiooniks.
IOM on osalenud inimeste või looduse põhjustatud järgmiste katastroofide tagajärgede lahendamises: Ungari revolutsioon (1956), Praha kevad (1968), Tšiili riigipööre (1973), Vietnami paadipõgenikud (1975), Lahesõda (1990), sõjad Kosovos ja Ida-Timoris (1999), India ookeani maavärin (2004), Iraagi sõda (2003), Pakistani maavärin (2004/2005) ja Haiti maavärin (2010).
Linavalge
Linavalge ehk linakarva on kahvatu valkjas värvitoon, haritud lina värvi, kollaka varjundiga valge.
Värvinimetust kasutatakse sageli juuksevärvuse kirjeldamiseks (linalakk, linakarva juuksed).
Variatsioonid
Pantone värvitoon 12-1008 Linen on roosaks kahvatubeež
Balti Instituut
Balti Instituudi all võidakse mõelda:
Virgin Killer
Virgin Killer on saksa rock-ansambli Scorpions 1976. aastal ilmunud stuudioalbum. See oli esimene Scorpionsi album, mis pälvis tähelepanu väljaspool Euroopat. Jaapanis jõudis see edetabeli 32. kohale. Albumi ümbrispildil on kujutatud alasti 10-aastast tüdrukut. Mitmes riigis müüdi seetõttu plaati musta kilesse pakendatuna või keelati plaat ära ja see anti välja uue ümbrisekujundusega.