cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lehekülgede saalimine
Puudused
Lehekülgede saalimise peamine puudus on selle teostamiseks vajaliku koodi suhteline keerukus, seda eriti virtuaalmälu kasutamise puhul. Ülejäänud puudused on vähetähtsad, näiteks sõltuvus riistvaralisest mäluhalduse üksusest (MMU), mille puudumisel pole võimalik lehekülgede saalimist kasutada. MMU tugi puudub vanematel ja mõnedel väiksematel protsessoritel (näiteks on Inteli x86 perekonnas on vastav tugi alates protsessorist 80386).
Tööpõhimõte
Lehekülgedega manipuleerimist teostatakse riistvaralises mäluhalduse üksuses (MMU). Füüsiline mälu jagatakse väikesteks nummerdatud plokkideks (tavaliselt suurusega 4 kB või vähem). Operatsioonisüsteem hoiab programmidele eraldatud lehekülgede tabelit mälus, vabade lehekülgede kohta võidakse samuti hoida vastavat tabelit mälus või skanneerida iga mälueralduse päringu korral mälu (kaasaegsed opsüsteemid teevad viimast). Kui programm nõuab mälu, siis eraldab operatsioonisüsteem leheküljed programmile ja lisab lehekülgede andmed vastavasse tabelisse, mälu vabastamise korral vastavad kirjed kustutatakse.
Näide
Järgnev näide kasutab 4 kB suurusi lehekülgi. Skeem 1 - Võimalik lehekülgede eraldamise nimekiri.
Lehekülgede tabelid on kaardistatud järgmiselt (programmi lehekülje nr. =>opsüsteemi lehekülje nr.): Kui programm A soovib mälu kasutada, siis tehakse päring vastava mäluaadressi jaoks instruktsiooniga "LAADI mälu aadressil 20FE". MMU jaoks on olukord kirjeldatud järgmiselt (20FE on kahendkoodis 0010000011111110):
0010000011111110        =   20FE |      | |       v v       Relatiivne mälu aadress leheküljel (00FE) Lehekülje number (2)
Kuna leheküljed on 4 kB suurused (4 kB = 4096 baiti, seda väärtust on võimalik kahendkoodis esitada 12 bitiga), siis MMU käsitleb lehekülje 4 esimest bitti lehekülje numbrina ja järgmist 12 bitti lehekülje aadressina. Kui leheküljed oleks 2 kB suurused, siis MMU pruugiks mälu lehekülje leidmiseks ainult aadressi esimest viite bitti ja järgmist 11 bitti relatiivse aadressi tarvis. Seega lehekülje suuruse kahanemisel nende arv kasvab.
Mälupöörduse korral leiab MMU programmi lehekülgede tabeli abil opsüsteemi lehekülje numbri. Antud näites vastab programmi A teine lehekülg opsüsteemi teisele leheküljele. Seejärel leitakse vastavus opsüsteemi lehekülje ja füüsilise aadressi vahel. Opsüsteemi teine lehekülg vastab füüsilisele aadressile 1000:2000 ja kuna programm tahab suhtelist aadressi 00FE, siis tagastab MMU füüsilisel aadressil 1000:20FE oleva mälu.
Lehekülgede saalimine ja virtuaalmälu
Kui lehekülgede saalimist kasutatakse koos virtuaalmäluga, peab operatsioonisüsteem lehekülgede kasutamise (kasutusel, vabad, mõnda aega kasutuseta) kohta arvestust pidama. Kui opsüsteemil või mõnel programmil läheb väljasaalitud lehekülge vaja, siis tõstetakse see lehekülg saalealalt mällu. Kui lehekülje jaoks pole mälus piisavalt ruumi, siis tõstetakse mingi lehekülg mälust saalealale ja vabastatakse vastav mälupiirkond (opsüsteemi algoritmi lehekülgede sisse- ja väljasaalimiseks kirjeldab lehekülgede asenduspoliitika). Sel moel on võimalik eraldada programmidele rohkem operatiivmälu, kui arvutil tegelikult on.
Vaata ka
Mémoire virtuelle
Paemurru
pisi|Paemurru linnaosa asukoht pisi|Paemurru asula 1905. aasta Narva linnaplaanil pisi|Paemurru linnaosa 1929. aasta Narva linnaplaanil Paemurru on Narva linnaosa, mis paikneb linna keskosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, Elektrijaama tee läänes, Tiigi ja Kulgu tänav lõunas ning raudtee ja Joala tänav idas.
Paemurru linnaosa piirneb põhjas Soldina ja Kerese, idas Kreenholmi, lõunas Kulgu ning läänes Kreenholmi linnaosaga.
Asula on oletatavasti nime saanud temast kirde pool asunud paemurru järgi (märgitud 1905. aasta linnaplaanil).
Paemuuru linnaosas on eramajad ja tööstushooned. Selle territooriumi lõunaosas paikneb AS Narva Bark.
Pühajõe
Pühajõe on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe jõe ääres.
Külas asub Aluoja puhkekeskus.
Ajalugu
Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal nimega Pühhajöggi.
Pühajõe kirik ehitati aastal 1467. Kivikirikut hakati rajama 1836. aastal.
1700. aastal peeti küla juures Pühajõe lahing.
Külas asus Pühajõe mõisa keskus. 1897. aastal ostis Vene suurkaupmees Grigori Jelissejev mõisa, selle karjamõisa ja kahe talu maad (u 140 hektarit), et rajada sinna endale loss, mida nimetati ka omaniku järgi Jelissejevi lossiks. 1934. aastal ostsid Eesti tööstusringkonnad lossikompleksi Jelissejevilt 100 000 krooni eest ja kinkisid Eesti riigile. Oru lossi renoveerimistööd kestsid 1936. aastani ja see võeti kasutusele Eesti riigipea suveresidentsina. 1940. aasta juunipöörde järel hakati lossi laastama ning 13. augustil 1941 süütasid taganevad punaarmeelased lossi. 1944. aastal lasid Saksa väed õhku varemed, kus asus miiniladu.
Loodus
Külas asuvad Pühajõe ohvrikivi ja Oru lossipargi kivi. Küla territooriumile jäävad Aluoja joastik ja Aluoja allikad Mägara oja alamjooksul.
Oru pargi maastikukaitseala jääb pooleldi Pühajõe külla ja pooleldi Toila alevikku.
Kultuurimälestised
Külas on tähelepanuväärne Kohvimäe talu, mille elamu ja ait-laut on nimetatud kultuurimälestisteks.
Kunstimälestisteks on arvatud kaks graniidist karuskulptuuri Oru pargi sissepääsu juures, mille on loonud Hermann Halliste.
Arheoloogiamälestiseks on kiriku juures asuv kalmistu.
Orgaanilised ühendid
Orgaanilised ühendid on keemiliste ühendite klass, mille molekulides esinevad lühemad (alates ühest) või pikemad süsinikuaatomitest moodustunud ahelad. Orgaaniliste ühendite hulka kuuluvad kõik süsinikku sisaldavad ained, välja arvatud süsinik lihtainena ja mõned süsinikuühendid, mis arvatakse anorgaaniliste ainete hulka. Enamik orgaaniliste ühendite molekule on võrreldes anorgaaniliste ühendite molekulidega palju keerulisema ehitusega, sisaldades oluliselt rohkem aatomeid.
Aastal 2012 oli teada umbes 40 miljonit orgaanilist ühendit. Ligemale 95% kõigist tänapäeval tuntud ja valmistatud ainetest on süsinikuühendid.
Süsinikuaatomi suure sidemete moodustamise võime tõttu on olemas väga palju erinevaid süsinikku sisaldavaid molekule. Orgaaniliste ühendite rohkuse ja mitmekesisuse määrab süsiniku võime moodustada tohutult pikki ahelaid, mis saavad olla hargnenud, hargnemata või tsüklilised. Lisaks süsinikule sisaldavad orgaanilised ühendid ka vesiniku aatomeid (välja arvatud tetraklorometaan jmt), millest üks või enam võivad olla asendatud mingi teise elemendi või rühmaga. Nii võivad orgaanilised ühendid sisaldada veel hapnikku, lämmastikku, väävlit, halogeene, fosforit, räni ja teisi keemilisi elemente. Orgaaniliste ühendite puhul on iseloomulik isomeeride ja homoloogide esinemine. Seega on tegu süsinikuühenditega (süsivesinike ja nende funktsionaalderivaatidega), mille arv on praktiliselt lõputu.
Jahiluba
Jahiluba on ulukiküttimise õigust tõendav dokument, mis peab jahil kaasas olema. Jahiluba antakse isikule, kellel on jahitunnistus.
Orgaanilised ühendid
Süsinik-metallsidet sisaldavad ühendid moodustavad omaette metallorgaaniliste, laiemas mõttes elementorgaaniliste ühendite klassi.
Jahiluba
Jahilubade müügi ja väljastamisega tegeleb Eestis Riigimetsa Majandamise Keskus. 2011. aastal müüdi enampakkumisel 635 suuruluki jahiluba, millega teeniti 201 500 eurot.
Maailma lõunapoolseim linn
Maailma lõunapoolseim suurlinn (üle 100 000 elanikuga linn) on Punta Arenas Tšiili mandriosas.
Jahiluba
Jahiloale kantakse
Orgaanilised ühendid
Erinevalt anorgaanilistest ühenditest on orgaaniliste ühendite puhul võimalik komplekssete molekulide ülesehitus, mis on tingitud süsinikuaatomi ja süsiniku-vesinikusideme omadustest. Kuigi aatomid on orgaanilistes molekulides valdavalt samad, siis orgaaniliste ühendite füüsikalised ja keemilised omadused sõltuvad eelkõige molekulide struktuurist ning nende omavahelistest seostest aines.
Jahiluba
Jahiloale tohib kanda kuni kolm loa kasutajat ja selle kehtivusaega ei pikendata. Jahiload jagunevad suurulukite ja väikeulukite jahilubadeks, suuruluki luba antakse eraldi iga isendi küttimiseks. Jahiloa annab ja selle hinna kehtestab ning jahilubade andmise ja tagastamise arvestust peab jahipiirkonna kasutaja (nt jahiselts) või tema volitatud esindaja. Jahiluba annab jahipidamise õiguse ainult loale kantud isikule, välja arvatud ühisjahi puhul.
Orgaanilised ühendid
Orgaanilises ühendis on aatomid omavahel seotud eelkõige kovalentsete sidemetega. Reaktsioonide mehhanismid orgaaniliste ühendite korral erinevad oluliselt reaktsioonidest anorgaanilises keemias. Enamik orgaanilisi ühendeid põleb või söestub kuumutamisel.
Maailma lõunapoolseim linn
Maailma lõunapoolseimaks linnaks nimetatakse sageli Tulemaa lõunarannikul asuvat Argentina linna Ushuaiat, kus on umbes 60 000 elanikku.
Jahiluba
Ebaseaduslik jahipidamine või ulukile otstarbetute vigastuste tekitamise eest võib saada rahalise trahvi või vanglakaristuse.
Orgaanilised ühendid
Kui paljud anorgaanilised ained ei muutu ka temperatuuri ja katalüsaatorite mõjul, siis orgaaniliste ühendite reaktsioonid toimuvad sageli toatemperatuuril või pisut kõrgemal temperatuur katalüsaatorite abiga.
Maailma lõunapoolseim linn
Teisel pool Beagle'i väina Navarino saare põhjarannikul paikneb Ushuaiast pisut lõunapoolsem Tšiili asula Puerto Williams, kus elab umbes 2500 inimest ja mida Tšiilis loetakse linnaks.
Orgaanilised ühendid
Orgaanilised ühendid on kogu eluslooduse alus ja igal pool meie ümber. Kõik organismid koosnevad orgaanilistest ühenditest, samuti toit, ravimid, puit, paber, aga ka plastik, kile, värvid jne.
Orgaaniliste ühendite klassifikatsioon
Orgaaniliste ühendite väga suur mitmekesisus nõuab nende klassifikatsiooni struktuursete põhitunnuste järgi. Ühendi füüsikalised ja keemilised omadused on enamasti suures osas määratud kahe põhitunnusega – süsinikskeleti ehituse ja tema funktsionaalrühma(de)ga. Oluliste põhitunnuste järgi – nende olemasolu või puudumise järgi – jagunevad orgaanilised ühendid järgmistesse klassidesse:
Süsivesinikud: alkaanid, alkeenid, dieenid, alküünid, tsükloalkaanid, tsükloalkeenid, ühe- ja mitmetuumalised (bensopüreen,naftaleen, antratseen, fenantreen) areenid jt.
Aromaatsed ühendid: ühe- ja mitmetuumalised areenid, bensüülderivaadid, bensoüülderivaadid, fenoolid, aniliinid, heteroaromaatsed ühendid (furaanid, pürroolid, pürimidiinid, tiofeenid), indeenid jt.
Looduslikud ühendid: sahhariidid, süsivesikud, terpenoidid, isoprenoidid, steroidid, aminohapped, alkaloidid, looduslikud makromolekulid (valgud, rasvad, lipiidid, nukleiinhapped, tärklis, tselluloos, DNA, RNA jm) jt.
Orgaaniliste ühendite nomenklatuur
Orgaaniliste ühendite IUPAC-i nomenklatuur võimaldab küll üheselt nimetada miljoneid orgaanilisi ühendeid, kuid on igapäevakasutuseks tihti liiga ebamugav. Seetõttu on käibel ka lihtsamad nimetused. Triviaalne nomenklatuur kasutab orgaanilise keemia arengu käigus, väljakujunenud nimetusi. Ratsionaalne nomenklatuur põhineb küll struktuuriteoorial, käsitleb ühendeid homoloogilise rea mõiste alusel, aga ei võimalda üheselt nimetada keerulisemaid hargnenud ja mitme funktsionaalrühmaga ühendeid.
Kirjandust
1. Francis A. Carey ja Robert M. Giuliano, Orgaaniline keemia, Tallinna Raamatutrükikoda 2014, 1273 lk.
Mägiste raudteepeatus
Mägiste raudteepeatus on raudteepeatus Valgamaal Otepää vallas Ädul.
Peatuskoht on varustatud 30 m pikkuse ja 55 cm kõrguse ooteplatvormiga, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. Mägistel peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Valga.
Mägiste pooljaam avati 1919. aasta sügisel samanimelise küla juurde. Avamisel jäi jaam Kuigatsi valda. Varem asus Mägistel ka ühekorruseline puidust jaamahoone, mis lammutati 2004. aastal.
Enne 2010. aastat järgnes Mägistele Valga suunal Pikaantsu raudteepeatus.
Haeska (Haapsalu)
Haeska on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Nüüdisajal elatakse pidevalt 40 talus, suvekodusid on 26. Viimase rahvaloenduse järgi elab külas pidevalt 89 elanikku.
Küla piirneb läänes Saardu, Sinalepa ja Puiatu, loodes Ammuta, põhjas Vätse, idas Oonga, Tuka ja Keravere külaga ning lõunas Matsalu lahega.
Külas asuvad Haeska ohvrikivi ja Tõllukivi.
Ajalugu
Haeska küla on esimest korda mainitud 1278. aastal.
Haeska mõisa on esimest korda mainitud 1560. aastal ning kool on asutatud 1860. aastal.
15. detsembri 1939 seisuga oli Haeskas 369 elanikku, kes valdade reorganiseerimisel jäid Ridala valla elanikeks.
Loodus
Haeska küla lõunaosa asub Matsalu rahvuspargi territooriumil. Matsalu lahe rannikul paikneb linnuvaatlustorn.
Holden
thumb|Holden FJ (1953-1956) thumb|Holden Rodeo (2006) Holden, varem tuntud ka kui General Motors-Holden, oli Austraalia automark ja autosid tootev ettevõte asukohaga Port Melbourne'is.
Ettevõtte J.A Holden and Co asutas James Alexander Holden 1856. aastal ja see oli algselt naha- ja sadulsepaettevõte. 1908 hakati tegelema autode hooldusega ja hakati tootma mootorrattakülgkorve. 1913 valmistati esimene auto. 1919 hakati valmistama autokeresid erinevatele automarkidele, peamiselt Chevrolet'le. 1931. aastast oli Holden see General Motorsi (GM) tütarettevõte. 2005. aastast on ettevõtte ametlik nimi GM Holden Ltd.
2007. aasta novembris oli ettevõtte palgal 6500 inimest.
Holdeni turuosa Austraalias oli 27,5% aastal 2000 ja 15,2% aastal 2006.
17. veebruaril 2020 teatas General Motors, et Holdeni nime kandvate autode tootmine lõpetatakse 2021. aastaks. Uudis ilmus peale seda, kui GM oli teatanud, et ei tooda enam parempoolse rooliga sõidukeid ning seejärel lahkuti Austraalia ja Uus-Meremaa turult.
Mudelid
Mitmed Austraalias Holdeni kaubamärgi all müüdavad mudelid vastavad teise GM tütarettevõtte, Opeli mudelitele.
Orava valla vapp
thumb|Orava valla vapp Orava valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Orava valla vapp.
Vapp on kinnitatud 17. mail 1999.
Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil punane orav.
Allar Levandi
Allar Levandi (sündinud 28. detsembril 1965 Tallinnas) on eesti kahevõistleja, treener, olümpiamedali võitja (1988) ja ettevõtja.
Olümpiamängud
Allar Levandi on osalenud kolmedel olümpiamängudel.
Karjääri lõpp
Levandi lõpetas karjääri 1994. aastal. Pärast seda suundus ta Norrasse lastetreeneriks ning töötas seal 1998. aastani. Samal ajal treenis ta ka Norra kahevõistluste noortekoondist. Aastatel 1998–2002 oli Levandi Eesti kahevõistluse koondise peatreener.
Lapse- ja noorpõlv
Lapsepõlves tegeles Levandi paljude spordialadega: mängis korvpalli ja rahvastepalli, tegi kergejõustikku jms. Ta oli lapsena väga sportlik, sest sport oli tema perekonnas aukohal.
Levandi õppis Tallinna 44. Keskkoolis. 1984. aastal lõpetas ta Tallinna Spordiinternaatkooli Otepää filiaali.
Eraelu
pisi|Allar Levandi koos abikaasa [[Anna Levandi|Anna Levandiga 2012. aastal]] Allar Levandi isa Anti on kuulunud aerutamises ja sõudmises Eesti koondisse ja olnud suusatreener. Ema Agnes kuulus omal ajal Eesti paremikku murdmaasuusatamises. Ta on Pirjo Levandi onupoeg.
Lisaks mängib Levandi harrastajana tennist. Ta kuulub Eesti Tennise Liidu juhatusse ning on Eesti Olümpiakomitee täitevkomitee liige.
Margeir Pétursson
pisi|200px|Margeir Pétursson (1980) pisi|200px|Margeir Pétursson mängimas [[24. maleolümpia|Malta maleolümpial (1980)]]
Margeir Pétursson (sündinud 15. veebruaril 1960 Reykjavíkis) on islandi maletaja, maletreener ja pankur, rahvusvaheline suurmeister (1986), FIDE vanemtreener (2018).
Pétursson sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1986. aastal. Juulis 1985 pääses mängima Bielis peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus jäi 14. kohale. Aastavahetusel 1985/1986 võitis Hastingsi jõuluturniiri.
Pétursson on kahekordne Islandi malemeister (1986, 1987). 1987. aastal tuli ta Tórshavnis Põhjamaade meistriks. 1990. aastal mängis Manilas tsoonidevahelisel turniiril (64 osavõtjat, Šveitsi süsteem), kus jäi jagama 40.–47. kohta. Detsembris 1997 võttis osa Groningenis asetleidnud FIDE maailmameistrivõistluste turniirist (100 osavõtjat, nokautsüsteem), kus kaotas avaringis Lembit Ollile.
Pétursson on mänginud Islandi võistkonna koosseisus 11 maleolümpial (1976–1996). Ta kuulus 1986. aastal Dubai maleolümpial viiendaks, 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks ja 1993. aastal Luzernis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel viiendaks tulnud Islandi võistkonda.
Pétursson on 1990. aastate lõpust tegev väärtpaberi- ja pangaäris. 2003. aastal asutas investeerimispanga. 2006. aastal ostis panga Lvivis. 2011. aastast elab alaliselt Lvivis. Õppis selgeks ukraina keele. 2015. aasta seisuga oli Pétursson Islandi rikkamaid inimesi.
Drenteln
Drenteln (vene keeles Дрентельн) oli baltisaksa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu
Suguvõsa päritolu on teadmata. Esimest korda on neid mainitud 1551. aastal, mil Tallinnas elas linnakodanik ja kaupmees Christian Drenteln (suri pärast 1551). Tema järeltulijad olid kaupmehed ja kuulusid sagedasti linna raadi. 1691. aasta 13. juulil (vkj) sai leitnant Heinrich Johann von Drenteln (u 1659–1704) Rootsi kuningalt Karl XI aadlitiitli; tema järeltulijad introdutseeriti 1726. aastal Rootsi rüütelkonda. Suguvõsa pealiin jätkus tema poja major Franz Heinrich von Drentelniga (1687−1735). 1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Franz Heinrichi pojapojad Reinhold Johann von Drenteln (1773–1836) ja Johann Magnus von Drenteln (1774−1828) rajasid suguvõsa kaks Venemaa liini. 1862. aastal kanti suguvõsa Rjazani kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Magnus von Drenteln võeti 1809. aasta 22. veebruaril (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Franz Heinrichi nooremast vennast major Andreas Ewald von Drentelnist (1688−1746) sai alguse suguvõsa Liivimaa haru, mis kustus meesliinis XVIII sajandi lõpul.
Voka küla
Voka on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
29. aprill
29. aprill on Gregoriuse kalendri 119. (liigaastal 120.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. aprill (1901–2099).
Töötuskindlustus
Töötuskindlustus on sotsiaalkindlustuse liik, mille eesmärk on töö kaotanud kindlustatud isikule sissetuleku tagamine uue töö otsimise ajaks.
Töötuskindlustus Eestis
1919. aasta mais lubas Otto Strandmani valitsus välja töötada ja maksma panna seaduse kõigi palgatööliste riiklikust kindlustamisest tööpuuduse vastu ja korraldada avalikke töid tööpuuduse leevendamiseks. 1922. aasta novembris esitas Riigikogu Sotsialistliku Tööpartei rühm "Vanaduse, töövõimetuse ja töötaoleku vastu kinnitusseaduse" eelnõu, mis aga takerdus töökaitsekomisjonis, kes pidas seaduse kehtestamist enneaegseks ja rahanappuse tõttu Eestile ka üle jõu käivaks. Järgmine töötuskindlustuse seaduse eelnõu töötati välja Haridus- ja Sotsiaalministeeriumis. Toopuuduse vastu võitlemise komitee arutas 27. veebruaril 1933 töötuskindlustuse seaduse eelnõu ja otsustas selle tagasi lükata kaalutlusel, et Eestil pole kriisiajal seaduse rakendamiseks ressursse.
Töötuskindlustus käivitus Eestis 2002. aastast, mil kehtestati töötuskindlustusmakse ja loodi Eesti Töötukassa. Töötuskindlustushüvitisi hakati välja maksma 2003. aastast. Töötuskindlustusega on Eestis kohustuslikult hõlmatud kõik töötajad. Töötuskindlustus on nn osamakseline sotsiaalkindlustusskeem, mis tähendab, et õigus töötuskindlustushüvitisele saab tekkida vaid nendel isikutel, kes on teinud töötuskindlustusmakseid. Kindlustatud ei ole – st ei pea tegema töötuskindlustusmakseid, kuid ei teki ka õigust hüvitistele – füüsilisest isikust ettevõtjad, ettevõtete juhatuse ja nõukogu liikmed, mõned valitud ametikohtade esindajad (Riigikogu liikmed, kohaliku omavalitsuse volikogu liikmed) ja mõned avaliku sektori teenistujad, kellel on eriseadustega sätestatud erikaitse (nt kohtunikud).
Töötuskindlustus katab Eestis kolme tüüpi hüvitisi:
Töötuskindlustushüvitisele on õigus töötuna arvele võetud isikul, kellel on viimase 36 kuu jooksul vähemalt 12 kuud töötuskindlustusstaaži.
Töötuskindlustushüvitis moodustab 50% varasemast töötasust esimesel sajal töötuspäeval, kuid langeb seejärel 40%-le varasemast töötasust. Töötuskindlustushüvitise maksmise kestus sõltub töötuskindlustusstaaži pikkusest – hüvitist võib maksta seda kauem, mida pikem on töötusele eelnenud töötuskindlustusstaaž.
Töötuskindlustust finantseerivad töötajad ja tööandjad.
Töötaja töötuskindlustusmakse määr on korduvalt muutunud:
Töötuskindlustust haldab Eesti Töötukassa. Töötukassa on avalik-õiguslik isik, mida juhib kolmepoolsuse põhimõttel moodustatud nõukogu, kuhu kuuluvad tööandjate keskliidu, ametiühingute keskliidu ja valitsuse esindajad – kaks liiget igalt osapoolelt.
2011. aastal esitas valitsus plaani, mille kohaselt kuuluks töötu- ja haigekassa reservid edaspidi riigi pangakontode kontserni koosseisu. Kui valitsus tööandjate keskliidu ja ametiühingute keskliidu proteste kuulda ei võtnud, kutsus esimene oma esindajad töötukassa nõukogust tagasi ja teine peatas oma esindajate volitused. 2012. aasta jaanuaris esitas valitsus riigikogule töötuskindlustuse seaduse muudatused, millega läheks töötukassa eelarve kinnitamise õigus üle valitsusele, lõpetades kolmepoolse sotsiaalpartnerluse töötukassas.
Kuulsus
Kuulsus on inimese laialdane ja püsiv tuntus ning tunnustatus.
Aleksander Lepik (Kuressaare linnapea)
Aleksander Lepik (7. november 1888 Mustjala – 11. juuni 1942) oli Eesti ettevõtja, ajakirjanik ja poliitik. Ta oli Kuressaare linnapea 1934. aastal.
Daina Opolskaitė
Ta on lõpetanud Vilniuse Pedagoogilise Ülikooli leedu filoloogia erialal. Ta töötab Vilkaviškises keskkooliõpetajana.
Tema kirjanduslik debüüt oli 2000. aastal ilmunud novellikogu "Drožlės". Lisaks sellele on tal ilmunud mitu noorteromaani.
2018. aastal võitis ta oma lühijuttude eest Antanas Vaičiulaitise ja Jurgis Kunčinase kirjandusauhinna.
Tema 2019. aastal ilmunud novellikogu "Dienų piramidės" võitis samal aastal Euroopa Liidu kirjandusauhinna.
Nokkloom
Nokkloom ehk ornitorünhus (Ornithorhynchus anatinus) on ainus liik imetajate klassi ürgimetajate alamklassi ainupiluliste seltsi nokkloomlaste sugukonna nokklooma perekonnast.
Nomenklatuur
Nimetus Ornithorhynchus anatinus tähendab 'pardi-linnunokk'.
Algselt taheti perekonnanimeks panna Platypus (kreeka sõnadest platys 'lame' ja pus 'jalg'), kuid siis selgus, et see nimi on juba ühel putukaperekonnal (Platypus). Inglise keeles kannab nokkloom siiani nime platypus.
Varasemad sünonüümid on:
Koht imetajate ja ainupiluliste seas
Ta on üks ainupiluliste seltsi neljast tänapäevasest liigist. Selle seltsi esindajad on ainsad imetajad, kes munevad. Siiski on neil kolm tüüpilist imetajate tunnust: kuulmeluud vasar, alasi ja jalus, karvkate ning poegade imetamine.
Fossiilsed sugulased
Nokklooma nimetatakse mõnikord elavaks fossiiliks, kuid see ei ole päris õige, sest tal on seljataga pikk arengulugu ning tal on väga spetsiifilised kohastumused. Kuigi kõige varasemad imetajad tõenäoliselt munesid, ei ole ürgimetajad alamimetajate ega pärisimetajate eellased, vaid spetsialiseerunud kõrvalharu.
Nokkloom on nokkloomaliste sugukonna ja nokklooma perekonna ainus tänapäevane esindaja. On aga leitud temaga lähedases suguluses olevaid fossiile, millest mõned on liigitatud nokklooma perekonda.
Nokklooma sugulaste fossiilne ajalugu on puudulikult teada.
Vanimad teadaolevad fossiilid pärinevad Kriidiajastust ning need on leitud Lightning Ridge'i ahelikust Uus-Lõuna-Walesis. Tegemist on lõualuudega perekondadest Steropodon ja Kollikodon, mis ilmselt olid tänapäeva nokklooma lähisugulased. Lõualuud kandsid veel piimahambaid, kuid olid suuruselt võrreldavad tänapäeva nokkloomadega.
Ka Miotseeni kuuluval perekonnal Obdurodon olid veel hambad.
Argentinast on leitud Paleotseeni kuuluvaid hambaid, mis sarnanevad Obdurodon 'i hammastega ja kuuluvad üsna ilmselt lähisuguluses olevale liigile, kuid on poole suuremad. Seda liiki kutsutakse Monotrematum sudamericanum või Obdurodon sudamericanum. Tegemist on seni ainsa nokklooma sugulase leiuga väljastpoolt Austraaliat.
Vanimad leiud nokklooma perekonnast on 4,5 miljoni aasta vanused. Tänapäevasest nokkloomast pole seni leitud jälgi, mis oleksid vanemad kui 100 000 aastat.
Alamliigid
Pole selge, kas nokkloomal on alamliigid.
Levila
Tema endeemne levila on Austraalia mandri ida- ja kaguosas (Queenslandis, Uus-Lõuna-Walesis ja Victoria osariigis) ning Tasmaanias.
Siseehitus
Munajuhad, seemnejuhad ja kusejuhad suubuvad kloaaki, nagu teistelgi ainupilulistel.
Õlavöötme luud meenutavad roomajate omi: seal on luid, mida teistel imetajatel ei ole.
Roger Garaudy
Roger Garaudy [rož'ee garod'ii] (17. juuli 1913 Marseille – 13. juuni 2012 Chennevières) oli Prantsuse filosoof, kirjanik ja poliitik, endine kommunist ja eurokommunismi eelkäija, endine katoliiklane, 1982. aastast moslem, kellena ta võttis nimeks Ragaa. Ta oli tuntud holokaustirevisionistina ja antisionistina.
Nokkloom
Siseehitus
Alalõua ehituses on sarnasusi roomajatega, kuid see on kokku kasvanud nagu teistel imetajatel.
Roger Garaudy
Garaudy sündis töölisperekonnas. Temast sai organisatsiooni Action Catholique noorteühingu esimees. Ta õppis Sorbonne'is filosoofiat ning sai hiljem selles doktorikraadi. Aastal 1933 astus ta Prantsuse Kommunistlikku Parteisse.
Nokkloom
Siseehitus
Kuulmeluud (vasar, alasi ja jalus, mis roomajatel kuuluvad lõualuu juurde, on nokkloomal kolju küljes kinni nagu teistelgi imetajatel.
Roger Garaudy
Teise maailmasõja ajal oli ta 1940–1942 Alžeerias Vichy valitsuse sõjavang.
Nokkloom
Siseehitus
Erinevalt teistest imetajatest on nokklooma kõrvaava alalõuale väga lähedal.
thumb|Nokklooma luustik Sündides on nokkloomal kolmetipulised piimahambad. Need kaovad kiiresti ja asenduvad sarvplaatidega, mida kasutatakse toidu peeneks jahvatamiseks. Jääb ainult üks hammas, mis siiski varsti kaob.
Roger Garaudy
Aastal 1953 sai ta Moskva Riiklikust Ülikoolist doktorikraadi töö eest, mille pealkiri oli "Théorie matérialiste de la conscience" ("Materialistlik teadvuseteooria"). Garaudy oli kunstiajaloo ja filosoofia professor ning Prantsuse Kommunistliku Partei Keskkomitee liige 1945–1970 ja Täitevkomitee liige 1956–1970. Kümme aastat oli ta Marksistlike Õpingute ja Uuringute Keskuse juhatuses. Teda peeti Louis Althusseri kõrval tähtsaimaks prantsuse marksistide ideoloogiks.
Nokkloom
Siseehitus
Mälumislihased on noka tõhusaks kasutamiseks modifitseerunud.
Roger Garaudy
1963. aastal avaldas ta essee "Piirideta realism", mis avaldati ka Nõukogude Liidus ning oli hästi tuntud ka Eesti haritlaste seas. Selles tõlgendas ta sotsialistlikku realismi väga vabalt.
Nokkloom
Siseehitus
Aastal 2004 avastati, et emasel nokkloomal on kümme X-kromosoomi ning isasel viis X-kromosoomi ja viis Y-kromosoomi. Pole teada, millistes kromosoomides on sugu määravad geenid. Enamikul teistel imetajatel on kaks sugukromosoomi. Meioosi ajal moodustuvad X-kromosoomide ja Y-kromosoomide ahelad. X-kromosoomide ahela ühes otsas on suurim X-kromosoom, mis on homoloogne inimese X-kromosoomiga, ning teises otsas kromosoom, mis on homoloogne lindude Z-kromosoomiga. Nokklooma kromosoomisüsteemisüsteem meenutab mitmes suhtes lindude oma. Selle põhjal võib oletada evolutsioonilist seost lindude ja imetajate kromosoomisüsteemi vahel.
Roger Garaudy
Aastal 1965 hakkas ta ortodoksset parteiliini kritiseerima ning astus hiljem välja dialoogi eest kristlusega. Ta pidas avalikku dialoogi "kristliku humanismi" esindajatega. Varssavi Lepingu Organisatsiooni vägede invasiooni järel Tšehhoslovakkiasse 1968 eemaldus ta kommunistlikust parteist ning ta heideti 1970 sealt välja. Seetõttu hakati teda Nõukogude Liidus nimetama "renegaat Garaudy".
Nokkloom
Meeleelundid
Nahk on väga tundlik.
Roger Garaudy
1960. aastatel pöördus ta kristluse poole ning püüdis 1970. aastatel lepitada marksismi katoliiklusega. Ta astus välja maailmareligioonide dialoogi eest sotsialistliku tulevikuperspektiivi vaatekohast.
Nokkloom
Meeleelundid
Nokal on elektroretseptorid, mille abil ta toitu leiab. Nendega tunneb ta kõige nõrgemaidki elektrivälju, mis tekivad saakloomade lihaste liikumisel. Mehhanoretseptorid reageerivad kõige peenematelegi lainetustele. Et mõlemad meeled on tihedas koostöös, suudab nokkloom elektri- ja kompeimpulsi ajalise erinevuse põhjal täpselt välja rehkendada saaklooma asukoha ja kauguse ning ta täppisliigutusega kinni napsata. Neil on kasutusel tõhus otsimissüsteem, mille üksikasjad pole tänini teada. Nokklooma elektro- ja mehhanoretseptoreid peetakse kõigi imetajate seas kõige tõhusamateks retseptoriteks.
Roger Garaudy
Aastal 1982 võttis ta palestiinlannaga abielludes vastu islami. Ta väitis, et islam on kõige oikumeenilisem usund, mis ei tekita lõhet usu ja poliitika, mõistuse ja usu, õigusemõistmise, äri, perekonna ja usu vahel. Ta hakkas üha enam kritiseerima Iisraeli riiki. Araabia ringkondade rahalisel toetusel vastustab ta ka USA poliitikat, heites ameeriklastele ette Iisraeli toetamist. Tal on toetajaid eriti natsionalistlikes ringkondades.
Nokkloom
Välimus
Kehakuju on lapik ja voolujooneline.
Roger Garaudy
Aastal 1996 ilmus tal raamat "Les Mythes fondateurs de la politique israélienne". Selle raamatu sisu põhjal mõistis Prantsuse kohus ta 17. veebruaril 1998 süüdi "inimsusvastaste kuritegude eitamises", "rassilaimus" ja rassilise vihavaenu õhutamises. Ta pidi maksma 130 000 franki trahvi. 16. detsembril mõistis apellatsioonikohus ta tingimisi kuueks kuuks vangi ja ta pidi maksma 150 000 frangi suuruse trahvi. Aastal 2003 kinnitas kohtuotsuse Euroopa Inimõiguste Kohus.
Nokkloom
Välimus
Tihe helepruun karv, mis ei lase vett läbi, katab kogu keha, välja arvatud "nokk" ja jalad. Karv aitab taluda madalat veetemperatuuri.
Klemens Wenzel Lothar von Metternich
Klemens Wenzel Lothar Nepomuk, Metternich-Winneburg-Beilsteini vürst (tuntud ka kantsler Metternichi või vürst Metternichina; 15. mai 1773 Koblenz – 11. juuni 1859 Viin) oli Austria riigitegelane ja kauaaegne riigikantsler (1821–1848).
Nokkloom
Välimus
Painduv "nokk" meenutab linnu (eriti pardi) nokka ning on võrdlemisi pehme ja tundlik. Sellel on 800–850 retseptorit. Nokal on üks luu, mis kuulub ülalõua juurde.
Roger Garaudy
Selles teoses püüab ta näidata, et Iisrael leiutas teesi, et natsionaalsotsialistliku režiimi koonduslaagrites hävitati plaanipäraselt juute, selleks, et paremini õigustada oma ekspansionismi. Selles teoses kirjutas ka:
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad 150px|right 150px|right Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 11.–23. augustini. Osales 327 sportlast 57 riigist ja välja jagati 16 komplekti medaleid (aerutamises 12 ja kärestikuslaalomis 4). Võistlused peeti Shunyi sõude- ja aerutamiskanalil olümpiapargis, mis asub Chaobai jõe ääres.
Roger Garaudy
Ta nimetab müüdiks "kuue miljoni juudi hävitamist" ning eitab termini "genotsiid" rakendamist: "eelistan rääkida mitte genotsiidist, vaid metsikust veretööst". Toetades Robert Faurissoni vaateid, kuulutas ta, et juute ei tapetud gaasikambrites.
Klemens Wenzel Lothar von Metternich
Metternich pärines Vestfaali katoliiklikust perekonnast ning tegi juba 18. sajandi lõpul diplomaatilist karjääri ning resideeris 1801 Dresdenis (Saksimaa pealinnas), 1803 juba Berliinis. 1806, kui Saksa-Rooma riik kadus, asus Metternich tööle aga Austria keisri alluvana. 1808 määrati ta Austria välisministriks.
Nokkloom
Välimus
Kehapikkus on 30–40 cm, kuni 60 cm. Sellest 10–15 cm moodustab labidakujuline saba. Isased on emastest umbes kolmandiku võrra suuremad, kuid on neist poole raskemad: isane kaalub umbes 2 kg (kuni 2,5 kg), emane umbes 1 kg.
Klemens Wenzel Lothar von Metternich
Metternich sai Austria poliitika peamiseks suunajaks 1809. aastal, peale seda, kui riik oli Napoleon I-lt rängalt lüüa saanud. Metternich suutis prantslaste keisri lepitada, aidates temaga naita Austria keisri Franz I tütre Marie Luise. Järgnevatel aastatel sai ta tuntuks oma ettevaatliku poliitikaga, mis tagas Austriale suhtelise rahu ja stabiilsuse. 1813. aastal liitus ta viimaks Napoleoni-vastase koalitsiooniga, kui läbirääkimised rahulepingu osas olid läbi kukkunud. 1815. aastal saavutas Metternich Viini kongressi kokkukutsumise, misjärel Austriast sai mõneks ajaks Euroopa diplomaatiliselt mõjukaim riik. Ka Euroopa kongressi-järgset ülesehitust ning riikidevahelisi liitudesüsteeme peeti väga suures osas just Metternichi teeneks, mistõttu on Euroopat aastatel 1815–1848 nimetatud ka Metternichi süsteemi Euroopaks.
Nokkloom
Välimus
Igal jalal on viis varvast, mis on ühendatud ujulestaga.
Klemens Wenzel Lothar von Metternich
25. märtsil 1821 sai Metternich Austria riigikantsleriks, mis tähendas tema kui Austria mõjukaima mehe positsiooni lõplikku kinnistumist. Kui keiser Franz I suri, sai võimule tema poeg Ferdinand I, kes oli vaimselt piiratud ja kannatas vesipealisuse all, mistõttu Metternichi tähtsus tõusis veelgi. Siiski hakkasid tema positsiooni õõnestama mitmed kadedad Habsburgide koja liikmed, kellest osa pooldasid liberaalsemat poliitikat, teised ei soovinud aga lihtsalt tema mõjuvõimu liigset kasvu. Seetõttu ei olnud Metternichil oma poliitika ajamine sugugi lihtne ning kui midagi ebaõnnestus, süüdistati selles vaid teda. Nii tekkis Metternichi suhtes üha suurem rahulolematus, mis kulmineerus 1848. aasta Märtsirevolutsiooni ajal, mil ta pidi riigikantsleri kohast loobuma ning Inglismaale põgenema. 1851. aastal tuli ta Viini tagasi ning oli keiser Franz Josephile mõjukas nõuandja kuni oma surmani 1859. aastal.
Nokkloom
Füsioloogia
Nokkloom on püsisoojane. Nokklooma kehatemperatuur on 32 °С, mis on võrreldes teiste imetajatega väga madal. Et ainupiluliste liike on vähe säilinud, siis on raske öelda, kas see on munevatele imetajatele tüüpiline või on tegemist eluviisist tingitud kohastumusega.
Tema erütrotsüüdid suudavad transportida rohkem hemoglobiin kui ühelgi teisel imetajal.
Mikrokeha (bioloogia)
Mikrokeha ehk mikrokehake on raku tsütoplasmas olev membraaniga ümbritsetud enamasti ümar organell. Mikrokehas on enamasti ensüüme, ja neis toimuvad mitmed metaboolsed protsessid.
Tüüpilised mikrokehad on peroksüsoomid ja glüoksüsoomid.
Microbody
Nokkloom
Füsioloogia
Südame löögisagedus võib langeda peaaegu 0 löögile minutis.
Need kohastumused võimaldavad tal viibida pikka aega järjest külma vee all.
Sabasse kogub nokkloom tagavararasva, mida ta kasutab haudumise ajal ja näiteks põua ajal või muul puhul. Täidlane saba annab tunnistust nokklooma heast terviklikust seisundist.
Mürk
Nokklooma mürgikannus|thumb Isasel nokkloomal on kummalgi tagajalal pahkluu kõrgusel umbes 15 mm pikkune liikuv kandluu-mürgikannus. Selle kaudu eritub mürki, mida toodavad tagakehas asuvad näärmed.
Kannus asetseb tavaliselt jäseme vastas, kuid vajaduse korral võib liikuda asendisse, mis on jäsemega täisnurga all. Kannuse aluse juures on paunake, millest kulgeb juha läbi kannuse. Lai, veniv juha, mis läbib pindmiselt kakspealihase, ühendab paunakest sääres paikneva mürginäärmega.
Et seda nähtavasti toodetakse ainult paaritumise ajal, siis arvatakse, et seda kasutatakse eeskätt võitluses paaritumisvalmi emase pärast. Mürk ei ole inimesele surmav, kuid põhjustab valulikku (algul väga valulikku) paistetust, mis võib kesta kuid. Ajast, mil nokkloomale veel karusnaha pärast jahti peeti, on teateid, et koerad, kes pidid pihta saanud loomad ära tooma, surid mürgi kätte. Pole veel teada, kuidas mürk mõjub teistele nokkloomadele. Et aga mürgi otstarve ei ole kaitse kiskjate vastu, vaid võitlus rivaalidega, ei ole ta arvatavasti surmav.
Emased sünnivad kannustega, kuid kaotavad need esimesel eluaastal.
Pikka aega arvati, et nokkloom on ainuke mürgine imetaja, ent tegelikult toodavad mürki ka karihiirte süljenäärmed.
Veel 1990. aastatel suhtusid meedikud teadetesse nokklooma mürgisusest sageli umbusuga.
Käitumine
Nokkloom on öise ja üksildase eluviisiga. Pelglikkuse tõttu teda on raskem uurida kui sipelgasiile.
Ujumine
Nokkloom veedab suurema osa elust vees. Nokkloom on hea ujuja. Vees liigub ta osavalt nagu kobras või vart. Ujumisel kasutab ta esijalgu sõudmiseks, tagajalgade ja sabaga aga tüürib. Vee all olles suleb ta silmad ning karvade abil ka kõrvaavad ja sõõrmed.
Voka
Voka on alevik Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Nokkloom
Ujumine
Hea hapnikuvarustuse tõttu suudab ta toitu otsides vee alla jääda rohkem kui viieks minutiks (teistel andmetel umbes kaheks minutiks).
Voka
Vokas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 823 inimest. Neist 687 (83,5%) olid eestlased.
Alevikus asub Voka mõisa süda ja kalmistu.
Nokkloom
Hambad
Nokkloomadel pole ei magu ega hambaid ning seetõttu võib tekkida küsimus, kuidas nad üldse söövad. Kui nokkloom toidu järele sukeldub, ampsab ta koos söögiga suhu ka veekogu põhjas olevat liiva ja kruusa. Seejärel tõuseb ta taas pinnale ja hakkab «mäluma», jahvatades toidu klibu abil väiksemateks tükkideks.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Mehed
Aerutamine
Nokkloom
Toitumine
Ta toitub väikestest selgrootutest (peamiselt krabidest, putukate vastsetest ja ussidest), keda ta leiab veest.
Ta hingab sügavalt sisse ja sukeldub. Toitu leiab ta kas vees ujudes või nokaga veekogu põhjamudas tuhnides või kive ümber pöörates.
Et silmad on vee all olles kinni, kasutab ta saagi leidmiseks noka elektro- ja mehhanoretseptoreid.
Enne pinnale tõusmist kogub nokkloom toidu põsetaskutesse ning sööb seda, kui ta on veest väljas.
Magu
Nende ebatavaliste loomade söögilaud koosneb peaasjalikult erinevatest ussikestest, putukavastsetest ja krevettidest, ent oma toitu nad ei seedi — söögitorust liigub see otse soolestikku. Ei mingit maosarnast happega täidetud pauna, et toitu lõhustada. Teadlased pole siiani päris täpselt kindlad, miks see nii on.
Urg
Urg on enamasti järsu jõekalda sees. Uru sissekäik asub napilt veepinnast kõrgemal ning on taimedega varjatud. Urgu kaevab ta tugevate esikäppadega, kusjuures ujulestad voltuvad ülespoole kokku. Ehitamisel kasutab ta ka saba.
Nokkloomal on enamasti mitu urgu, mida ta vaheldumisi kasutab.
Hibernatsiooniseisund
Külma ilmaga langevad nokkloomad mõnikord päevadeks hibernatsiooniseisundisse.
Paaritumine
Paaritumine leiab aset Austraalia hilistalvel või kevadel (juulist oktoobrini).
Paaritumise ajal loobub nokkloom oma üksildasest eluviisist.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Mehed
Kärestikuslaalom
Nokkloom
Paaritumine
Emane läheneb isasele ning silitab üha uuesti tema karva. Seejärel haarab isane oma nokaga emase sabast ja nad ujuvad ringis. Paaritumine toimub vees. Isane viib oma suguti emase kloaaki.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Naised
Aerutamine
Nokkloom
Munemine, haudumine ja koorumine
Nagu enamikul lindudel, töötab nokkloomal ainult vasak munasari.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Naised
Kärestikuslaalom
Roger Garaudy
Raamat tõlgiti ruttu araabia ja pärsia keelde ning see oli väga menukas. Sudaani advokaat Faruk M. Abu Eissa moodustas viieliikmelise tiimi, et anda Garaudyle protsessi ajal õigusabi. Araabia juriste tuli Garaudyle appi ka näiteks Egiptusest ja Liibanonist. Jõukad araablased annetasid talle õigusabi eest tasumiseks sadu tuhandeid USA dollareid. Paljud araabia usujuhid kutsusid usklikke üles Garaudy kaitseks meelt avaldama. Prantsuse kohut süüdistati julguse puudumises "sionistlike valede" vastu välja astuda. Selle süüdistusega ühines ka Iraani valitsus. Araabia ajalehed kujutasid teda "islami filosoofina" ja sionistliku vandenõu "ohvrina". Iraani valitsus maksis osa trahvist.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühesüst 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 29 Olümpiavõitja 2004: Adam Van Koeverden, Kanada Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Grinda
Grinda (Globicephala) on delfiinlaste sugukonda kuuluv veeimetajate perekond.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühesüst 1000 m
Finaal: 22. august Osavõtjaid: 26 Olümpiavõitja 2004: Eirik Verås-Larsen, Norra Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Grinda
Perekonda kuulub kaks liiki: tavagrinda (Globicephala melas) ja troopikagrinda (Globicephala macrorhynchus).
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kahesüst 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Ronald Rauhe, Tim Wieskötter Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Grinda
Nad toituvad peamiselt väikestest kaladest ja taimedest.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kahesüst 1000 m
Finaal: 22. august Osavõtjaid: 14 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Markus Oscarsson, Henrik Nilsson Rootsi Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Grinda
Grindad kuuluvad väheste menopausiga imetajate hulka.
Roger Garaudy
Teosed
Eesti keeles on ilmunud Roger Garaudy pikem essee "Kafka" (teosest "D'un Réalisme sans Rivages" tõlkinud Henno Rajandi) – järelsõnana väljaandele Franz Kafka, "Protsess". Saksa keelest tõlkinud August Sang, LR 1966, nr 40–43, lk 179–232
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühekanuu 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2004: Andreas Dittmer, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Munemine, haudumine ja koorumine
Umbes 12–14 päeva pärast paaritumist muneb emane 2–3 (enamasti kolm) valget muna. Oma suure munakollasega pehme nahkse kummilaadse koorega meenutavad need rohkem roomajate kui lindude mune.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühekanuu 1000 m
Finaal: 22. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2004: David Cal, Hispaania Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Kahekanuu 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 15 Olümpiavõitja 2004: Meng Guanliang, Yang Wenjun Hiina Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Munemine, haudumine ja koorumine
Mune hautakse umbes kümme päeva.
Pojad tulevad ilmale karvadeta ja kinniste silmadega. Koorudes on nad umbes 25 mm pikkused.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühesüst
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 21 Olümpiavõitja 2004: Benoit Peschier, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Imetamine
Nokkloom toidab poegi piimaga, kuid piimanäärmetel puuduvad nisad. Piim eritub rinnapiirkonnas asetsevale piimaväljakule. Pojad lakuvad seda ema karvalt.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kahekanuu
Finaal: 15. august Osavõtjaid: 12 paari Olümpiavõitja 2004: Pavol Hochschorner, Peter Hochschorner, Slovakkia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Poegade kasvatamine
Isasloom poegade kasvatamises ei osale.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühesüst 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 25 Olümpiavõitja 2004: Natasa Janics, Ungari Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Poegade kasvatamine
Pojad kasvavad kiiresti. Nad jäävad ema urgu umbes viieks kuuks, kuid ema toidab neid piimaga ka hiljem.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kahesüst 500 m
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 17 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Katalin Kovacs, Natasa Janics Ungari Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Nokkloom
Suguküpsus
Nokkloom saab suguküpseks umbes kahe aasta vanuses.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Neljasüst 500 m
Finaal: 22. august Osavõtjaid: 10 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Toila
Toila on alevik Ida-Viru maakonnas, Toila valla keskus.
Aerutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Ühesüst
Finaal: 15. august Osavõtjaid: 12 paari Olümpiavõitja 2004: Elena Kaliska, Slovakkia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Toila
Toilas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 780 inimest. Neist 628 (80,5%) olid eestlased.
Vaata ka
pisi|450px|center|Toila rand suvel 2014
Nokkloom
Eluiga
Vangistuses on nokkloom elanud kuni 17 aasta vanuseks.
Nokkloom arvatakse looduses elavat kuni 10–15-aastaseks. Keskmine eluiga pole teada, kuid see arvatakse olevat 5–8 aastat.
Ökoloogia
thumb|Illustratsioon [[John Gouldi raamatust "The Mammals of Australia" (1849–1861)]] Nokklooma looduslike vaenlaste seas on Maccullochella peelii peelii (1,8 m pikkune mageveekala), suured röövlinnud, varaan ja püüton Morelia spilota variegata.
Mõnikord peavad neile jahti ka sissetoodud kiskjad, näiteks rebane.
Suur-kobrasrott, kes on kehaehituselt ja eluviisilt nokkloomasarnane, võtab mõnikord üle nokklooma uru ja sööb tema poegi.
Looduskaitse
Kuni 20. sajandi alguseni kütiti nokkloomi karusnaha pärast. Umbes 20. sajandi keskpaigani uppusid nad sageli kalurite võrkudes.
Mõningates Austraalia piirkondades, näiteks Lõuna-Austraalias, on nad kadunud, mujal on nad tõenäoliselt inimasustuse, kalapüügi, jõgede reguleerimise (tammid, niisutus) ja saaste tõttu haruldaseks muutunud.
Nokkloomad on saaste suhtes tundlikud. Nad eelistavad puhast vett ja väldivad üldiselt inimeste lähedust. Siiski leidub neid mõnikord asulates, sellal kui neid pole veekogudes, mis peaksid neile sobima.
Praegu on nokkloomad täieliku kaitse all. Et neil on ranged nõudmised elupaigale, paigutatakse nad Austraalias kategooriasse "tavaline, kuid ohustatud". Tänu tõhusale riiklikule looduskaitseprogrammile on liik hästi toibunud üleküttimisest ning koos kaladega kogemata püüdmisest tingitud arvukuse vähenemistest.
Nokkloomade kasvatamine vangistuses on olnud väheedukas.
Loomaaed
Eraisikud ei tohi nokklooma pidada, loomaaiad vajavad selleks eriluba.
Nende pidamist peetakse raskeks, sest nad vajavad keerukaid eritingimusi (mudane ja kivine veekogupõhi, nõlvad urgude ehitamiseks jm). 19. sajandil hukkusid peaaegu kõik vangistuses peetud loomad. Alles uuemal ajal on omandatud vajalikud teadmised nende edukaks pidamiseks. Nendest raskustest annab tunnistust ka tõsiasi, et (välja arvatud üksikjuhtum 1944) on alles 1990. aastatel hakanud nokkloomad vangistuses paljunema.
Elusloomade Austraaliast väljaviimine on täielikult keelatud.
Uurimislugu
Esimesed eurooplastest kolonistid nägid nokklooma 18. sajandi lõpus. Kui nad saatsid 1798 ühe nokkloomanaha Londonisse ja Joseph Banks andis selle teadlaste uurida, peeti seda naljaks, osava Aasia preparaatori tööks. Arvati, et on kokku pandud koprataolise imetaja kehaosad ja pardi nokk.
Nokklooma esimene teaduslik kirjeldus pärineb George Shaw'lt, kes tegi selle 1799 Londonis ühe topise ning paari joonistuse põhjal. Joonistused saatis talle arvatavasti kuningliku mereväe kapten John Hunter, kes elas karistuskoloonia kubernerina Uus-Lõuna-Walesis. Siiski oli Shaw' esmakirjeldus hämmastavalt õige.
Hiljem hakkasid bioloogid veidra looma vastu laiemalt huvi tundma. Nokkloomade uurimist raskendas asjaolu, et neid oli äärmiselt raske vangistuses pidada. Alles 20. sajand alguses tulid päevavalgele nende paljunemise üksikasjad.
Teadlased ei olnud üksmeelel selles, kas emane nokkloom muneb. Hiljem leidis see Austraalias kinnitust.