cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lokuta mõisa kalmistu
Ajalugu
Kalmistu rajasid Lokuta mõisa tollased omanikud Traubenbergid 1860. aastate algul Kõltsi karjamõisa maadele, sellepärast tuntakse paika ka nime "Kõltsi kabel" järgi. Kalmistule on kokku maetud kuus lahkunut, neist kolm kabelisse ja kolm haudadesse kalmistul.
Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 7 km kaugusele lääne-edelasse. Praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud, põhja poolt ohustab kalmistut tegutsev karjäär, mille mahajäetud osas asub Kolu tiik.
Kalmistu kabel
Kalmistu lõunaservas paikneb matusekabel. Uusgooti stiilis ehitatud hulknurkse põhiplaaniga kabel on praegu varemetes.
Mõtlev mees (skulptuur)
pisi|Skulptuur (enne 2009) "Mõtlev mees" (ka "Mõtlik mees") on Tauno Kangro skulptuur Tallinnas Männipargis.
2002. aastal valminud graniidist monumentaalskulptuur. Mõõtmed 4×3×2,3 m. Kaal 28 tonni. Algselt oli kuju planeeritud Sõpruse puiestee ja Akadeemia tee ringi keskele, kuid see keelati väidetavalt ringtee tulevase likvideerimise tõttu. Kuju avati Mustamäe päevade raames.
Skulptuuri vähendatud kujutist antakse auhinnana (Mõtlev mees) välja Mustamäe linnaosa silmapaistvale inimesele.
Nereta kihelkond
thumb|250px|[[Kuramaa kubermang]] Nereta kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Nerst, läti keeles Neretas draudzes novads) oli haldusüksus Jaunjelgava kreisis Kuramaa kubermangus Lätimaal.
Treiali tänav
Treiali tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Kylie Masse
Kylie Jacqueline Masse (sündinud 18. jaanuaril 1996 LaSalles Montréalis) on Kanada ujuja, kahekordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud seliliujumise distantsidele.
Masse sai 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros pronksmedali 100 m seliliujumises. Ta on kahekordne maailmameister 100 m seliliujumises. Esimest korda tuli Masse maailmameistriks 2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Budapestis ja temast sai ujumises esimene selle tiitliga Kanada naine. 2019. aastal sai temast esimene Kanada naine, kes tuli veel teistki korda maailmameistriks – 2019. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Gwangjus. 2017. aasta juulis ujus Masse uue maailmarekordi 100 m seliliujumises (ületades kaheksa aasta vanuse maailmarekordi), mis püsis tema nimel kuni juulini 2018. aastal.
Sergei Brin
pisi|Sergei Brin 2008. aastal Sergei Mihhailovitš Brin (vene keeles Сергей Михайлович Брин; sündinud 21. augustil 1973 Moskvas) on Venemaal sündinud Ameerika arvutiteadlane ja ettevõtja. Ta asutas koos Larry Page'iga Google'i.
Kylie Masse
Ta on ka Kanada rekordi omanik 100 m seliliujumises. Masse võitis kulla 100 m seliliujumises 2015. aasta suveuniversiaadil ning oli Toronto ülikoolis aasta ujuja 2015. aastal.
Sergei Brin
Brin on Google'i emaettevõtte Alphabet Inc. president. 2018. aasta veebruari seisuga on Brin rikkuselt maailma kolmeteistkümnes inimene, hinnanguliselt on tema vara väärtus 47,5 miljardit USA dollarit.
Brin immigreerus Ameerika Ühendriikidesse koos perega Nõukogude Liidust kuueaastaselt. Ta sai bakalaureusekraadi Marylandi ülikoolis, kui oli astunud oma isa ja vanaisa jälgedes ja õppinud matemaatikat, samuti arvutiteadust. Doktorikraadi arvutiteaduse alal asus ta omandama Stanfordi ülikoolis. Seal tutvus ta Larry Page'iga, kellega hiljem sõbrunes. Nende magamistuba oli täis odavaid arvuteid ja nad rakendasid Brini andmekaevandamise süsteemi, et luua veebi otsingumootorit. Programm sai Stanfordis populaarseks ja nad katkestasid doktoriõpingud, et luua renditud garaažis Google.
Sergei isa on Marylandi ülikooli matemaatikaprofessor ja ema on NASA Goddardi kosmoselennukeskuse teadur.
Eesti riigihalduse minister
Riigihalduse minister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhtis koos rahandusministriga Rahandusministeeriumi.
Riigihalduse ministri vastutusvaldkonnas oli kohalike omavalitsuste ja nende korralduse arendamine, kohalike omavalitsuste finantsjuhtimine, regionaalprogrammid, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja koordineerimine, ruumilise planeerimise alase tegevuse korraldamine ja järelevalve, avaliku teenistuse ja riigi personalipoliitika koordineerimine, riigivara ja riigihangetega seotud tegevus ning riigiabialane nõustamine ja koordineerimine.
Ministri nimetas ametisse ja vabastas ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astus ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees.
Ajalugu
Riigihalduse ministri ametikoht loodi Taavi Rõivase teise valitsuse ametisse nimetamisega. Riigihalduse ministri ametikoht loodi eelkõige riigireformi teemaga tegelemiseks, mille hulka kuulus hulgas haldusreform, bürokraatia vähendamine ja riigi parem toimimine tulevikus.
Riigihalduse ministri ametikoht kaotati 2023. aastal.
Riigihalduse ministrite loend
Parteid{{Legend|#FFE200|Eesti Reformierakond}}{{Legend|#007557|Eesti Keskerakond}}{{Legend|#009CE2|Isamaa Erakond}}
Puchavičy
left|thumb|Puchavičy Puchavičy (transkribeerituna Puhhavitšõ) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis, Puchavičy külanõukogu halduskeskus. Puchavičy asub Citaŭka ja Svisłači jõe kallastel.
Asulas on raamatukogu ja klubihoone. Haridust annab keskkool.
Ajalugu
Puchavičy tekkis XVI sajandil. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas see kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda, ühtlasi sai asulast alev.
1886. aastast on teada, et alevis asus õigeusu kirik, seal tegutses kolm sünagoogi. Alevis peeti neli korda aastas laata, ka oli Puchavičys 26 poodi.
1919. aastal läks alev Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai 1924. aastal rajoonikeskus. Aastal 1938 muudeti alev külaks.
Book Depository
pisi|Ettevõtte logo Book Depository on Ühendkuningriigist opereeritav veebipõhine raamatumüügiplatvorm, millel on suure valikuga kataloog ja tasuta kohaletoimetamine enam kui 160 riiki. Veebipoe asutas endine Amazoni töötaja Andrew Crawford, kes müüs selle 2011. aastal oma endisele tööandjale.
Platvorm suleti lõplikult 26. aprillil 2023. aastal.
Šumerlja
Šumerlja (tšuvaši Çĕмĕрле) on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Šumerlja rajooni keskus. Asub Sura jõe paremal kaldal 110 km kaugusel Tšeboksarõst.
Asula tekkis 1916. aastal rajatava Moskva-Kaasani raudtee äärde. 1930. aastal sai aleviks, 1937 sai linnaõigused.
68% elanikest on venelased, 24% tšuvašid.
Kaisma vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kaisma vald (saksa keeles Kaisma) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus Kaisma külas.
Vald eksisteeris 1866 –1939. Muudetud piirides moodustati uus Kaisma vald.
1892 liideti Kaisma vallaga Kergu-Kõnnu ja Viluvere vald.
Tõõdilaid
Tõõdilaid (ka Töödilaid, Teedilaid, Teedi saar) on 2 hektari suurune saar (laid) Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Kolli lahes. Saare rannajoone pikkus on 663 meetrit.
Saar asub 300 meetrit Saareküla poolsaarest läänes. Saar on kivise pinnamoega, seal kasvab roostikku.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ziemupe
Ziemupe on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vērgale vallas.
Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Vērgalest 11, endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 34 ning Riiast 237 kilomeetri kaugusele. Külas asub rahvamaja, mille ruumides asub ka kohalik raamatukogu. Külas asub Rūķupe jõulumaa.
Ziemupe on kujunenud Ziemupe mõisa (Zeemuppen) keskuse juurde. Aastani 1949 oli seal Ziemupe valla keskus, aastani 1954 aga Ziemupe külanõukogu keskus. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.
7. oktoobril 1758 hukkus sealsel rannikul liinilaev Moskva. Pardal olnud ligi 600 meremeest pääsesid enamikus ujudes kaldale, uppunuid või surnuks külmunuid oli 98. Nõukogude perioodil rajati külla rannikukaitsega tegelenud raketidivisjoni väeosa 90450 P.
Ziemupes kasvavad pärnad (ümbermõõdud 6.12 ja 3.73 m) ning saar (ümbermõõt 3.52 m) on looduskaitse all. Pärnadest jämedam Audžuļi pärn sai aastal 2005 tormist kannatada. Küla asub Ziemupe hoiuala serval. Küla ja sealsete rannaluidete vahele on rajatud ligi kilomeetrine kivikuhjatis, täkestamaks luidete edasitungi.
Ziemupe luteri kirik ja selle piirdemüür, altar, altarimaalid ning kantsel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Abrutsid
pisi|[[Gran Sasso]] pisi|Majella Abrutsid ehk Abruzzo Apenniinid (Appennino abruzzese) on mägede rühm Kesk-Itaalia idaosas, osa Kesk-Apenniinidest ja Apenniinide mäestikust. See ulatub ühtede autorite järgi Passo di Monterealest või Passo della Torritast kuni Bocca di Forlìni, teiste järgi Tronto jõest Sangro jõeni.
Abrutsides on mitu loode-kagusuunalist mäeahelikku. Need on enamasti metsatud.
Abrutsid on lubjakivimäed suurte karstialadega.
Abrutsides on Apenniinide kõrgeimad tipud, sealhulgas Gran Sassos paiknev Corno Grande (2912 m), mis on Apenniinide kõrgeim mäetipp, ja La Majella (2795 m). Need asuvad Abruzzo maakonnas.
Piirkonnas on Fucino, mis enne täielikku kuivendamist põllumajanduslikel eesmärkidel 1854–1870 oli Itaalias suuruselt kolmas järv.
Abrutsides on 496,8 km² suurune Abruzzo, Lazio ja Molise rahvuspark, kus elavad muu hulgas karud, hundid ja kotkad.
Appennino centrale
Jeff Goldblum
pisi|Jeff Goldblum 2019. aastal Jeffrey Lynn Goldblum (sündinud 22. oktoobril 1952 West Homestead, Pennsylvania) on ameerika näitleja ja laulja.
Surnud 29. novembril
Siin loetletakse 29. novembril surnud tuntud isikuid.
Oleg Säyetov
pisi Oleg Elekpay uğlı Säyetov (tatari slaavi kirjas Олег Элекпай улы Сәетов, venepäraselt Оле́г Элекпа́евич Саи́тов; sündinud 26. mail 1974 Novokuibõševskis Samara oblastis) on Venemaa endine poksija. Tema isa on tatarlane ja ema on venelane.
Säyetov võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel ja 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel. Viimastel mängudel sai ta olümpiamängude parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Baqtïyar Artayevile (Kasahstan).
Laane tänav (Pärnu)
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Laane tänav ristub veel Käo, Haava, Sambla ja Merimetsa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 710 meetrit.
Oleg Säyetov
Säyetov võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004). Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Marian Simionile (Rumeenia).
Kõnekujundus
Kõnekujundus on õppeaine, peamiselt Waldorfi pedagoogikas, "mis õpetab kasutama häält, harjutusi selle töökorras hoidmiseks ja tervendamiseks".
Malaika Mihambo
Malaika Mihambo (sündinud 3. veebruaril 1994 Heidelbergis) on Saksamaa kaugushüppaja, olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.
Mihambo alustas oma karjääri mitmevõistlejana, tulles 2009. aastal U16-vanuseklassi Saksamaa meistriks seitsmevõistluses. U18-vanuseklassist alates keskendus ta kaugushüppele. 2013. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel võitis ta Jazmin Sawyersi ja Marõna Behhi ees kuldmedali.
2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta kulla Jazmin Sawyersi ja Alina Rotaru ees. Maailmameistrivõistlustel Pekingis oli ta kuues.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta Ivana Španovići ja Sawyersi järel pronksmedali. Olümpiamängudel oli ta tulemusega 6.95 neljas.
2017. aasta hooaja jättis Mihambo vigastuse tõttu vahele.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis hüppas ta finaalis 6.75 ning tuli Euroopa meistriks.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Mihambo tulemusega 7.30 maailmameistriks, edestades Marõna Behh-Romantšuki ja Ese Brumet.
2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Torunis võitis Mihambo 6.88-ga Behh-Romantšuki järel hõbeda. Suveolümpiamängudel Tokyos tuli ta Brittney Reese'i ja Ese Brume ees olümpiavõitjaks tulemusega 7.00.
Mihambo isiklik rekord kaugushüppes on 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas hüpatud 7.30.
Isiklikku
Malaika Mihambo isa on Sansibari päritolu, ema on sakslane. Nimi Malaika tähendab suahiili keeles inglit.
Ta lõpetas 2016. aastal Mannheimi Ülikooli politoloogia erialal. 2019. aastast õpib ta Hageni ülikoolis keskkonnateadust.
Hewlett-Packard
{{ettevõte }}
Hewlett-Packard (HP) on USA rahvusvaheline infotehnoloogia ettevõte, mis valmistab tooteid, tarkvara ja osutab teenuseid eraisikutest tarbijatele, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning suurtele ettevõtetele, sealhulgas klientidele valitsusasutustes, tervishoiu ja hariduse valdkonnas.
Praegu on HP üks maailma juhtiv arvutitootja, tegutsedes peaaegu igas riigis. Ettevõte on spetsialiseerunud arendama ja tootma andmetöötlus-, andmesalvestus- ja võrgutehnoloogiat, projekteerimise tarkvara ja muid teenuseid. Põhilised toodetakse personaalarvuteid, ettevõtete servereid, mäluseadmeid, võrgutooteid, printereid ja tarkvara. HP turustab oma tooteid peamiselt kodukasutajatele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele nii otse, jaemüügi kui ka tellimise kaudu. HP pakub oma toodetele ka tugevat tootetuge, klienditeenindust ja nõustamist.
Asukoht
pisi|Peakorteri silt Palo Altos HP ülemaailmne peakorter asub ettevõtte sünnikohas California osariigis Palo Altos. USA harukontor on Texase osariigis Houstoni lähistel. Ladina-Ameerika kontorid on Miami lähistel Florida osariigis ja Medellínis Colombia osariigis. Euroopa kontor asub Genfi lähistel Šveitsis ja Aasia kontor on Singapuris.
Ajalugu
pisi|Garaaž Palo Altos, kus HP tööd alustas Asutajad Bill Hewlett ja David Packard lõpetasid Stanfordi ülikooli elektrotehnika erialal 1935. Ettevõte asus algul (1939) USA-s California osariigis Palo Altos Packardi garaažis. Hewlett ja Packard viskasid kulli ja kirja, et otsustada, kas firma nimeks panna Hewlett-Packard või Packard-Hewlett. Liisk langes Packard-Hewlettile, kuid elektroonikaettevõtte nimeks sai siiski "Hewlett-Packard Company". Korporatsioonina registreeriti HP 18. augustil 1947.
1987. aastal määrati Palo Alto garaaž, kus Hewlett ja Packard oma äri alustasid, California osariigi ajalooliseks mälestiseks. Ettevõtte tegevusvaldkond oli algselt küllaltki hajus, tehes laias valikus elektroonikatooteid tööstusele ja isegi põllumajandusele.
Paljudest projektidest, mille kallal nad töötasid, oli esimese majanduslikult edukas täpsus-heliostsillaator, mudel HP200A, mis kasutas väikest hõõglampi temperatuurist sõltuva resistorina. Mudel 200 seeria ostsillaatoreid tehti kuni 1972. aastani. pisi|left| HP200A
Lõpuks otsustasid nad keskenduda kvaliteetsete elektrooniliste katse -ja mõõteseadmete tootmisele, millega nad tegelesid 1940.–1990. aastatel, tootes signaaligeneraatoreid, voltmeetreid, ostsilloskoope, sagedusmõõtureid, termomeetreid, lainemõõtureid ja paljusid muid vahendeid. HP tooteid iseloomustas konkureerivatest toodetest parem tundlikkus ja täpsus.
3. märtsil 1986 registreeris Hewlett-Packard endale HP.com domeeninime, mis on üheksas .com domeen, mis kunagi registreeritud.
1990-ndatel laiendas HP oma arvuti tootesarja, mis algselt oli suunatud ülikoolide, teadusasutuste ja ärikasutajatele, et jõuda ka kodutarbijateni.
Toodete ajalugu
HP sisenes arvutiturule 1966 oma HP 2100/HP 1000 miniarvutite seeriaga. Need olid lihtsa akupõhise disainiga ja registrid olid korraldatud sarnaselt Intel x86 disainiga. Seeriat toodeti 20 aastat ja see oli eelkäijaks HP 9800 ja HP 250 seeria äri- ja lauaarvutitele. pisi|HP 9100A Ajakiri Wired märkis HP-d firmana, mis tootis maailma esimene masstoodanguna turustatud personaalarvuti, Hewlett-Packard 9100A aastal 1968, mida HP nimetas töölaua kalkulaatoriks.
Tännassilma mõis
Tännassilma mõis (saksa keeles Tennasilm) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.
Hewlett-Packard
Toodete ajalugu
Ettevõte teenis üleilmse austuse erinevate toodetega. Nad tõit turule maailma esimese teadusliku pihuarvuti HP-35 (1972), esimese programmeeritava pihuarvuti HP-65 (1974 ), esimese tärgipõhise programmeeritava arvutit HP-41C (1979) ja esimese sümbol-graafilise arvuti HP-28C.
Tännassilma mõis
Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Saku valla Tänassilma küla territooriumile.
Hewlett-Packard
Toodete ajalugu
Lauaarvutite 98x5 seeria tootmine algas 1975 mudel 9815-ga ja odavama 80 seeria tootmine algas aastal 1979 mudel 85-ga. Need masinad kasutasid BASIC programmeerimiskeelt, mis oli kättesaadav kohe pärast sisselülitamist, ja kasutasid magnetlinte mäluna. HP arvutid sarnanesid võimekuselt palju hiljem tekkinud IBM PC-dega, kuigi olemasoleva tehnoloogia piirangu tõttu olid hinnad kõrged. 1980-ndatel läks HP oma HP3000 seerialt üle HP9000 seeria miniarvutitele lisatud mäluga, nagu näiteks 404 MiB kõvakettaga HP7935.
1984. aastal tõi HP lauaarvutite lisaseadmetena turule mitu tindi- ja laserprinterit. Koos skannerite tootesarjaga kujunesid neist hiljem välja edukad mitmeotstarbelised seadmed, millest vast olulisim on kõik-ühes printer/skanner/paljundusmasin/faksiaparaat (nn kontorikombain). Populaarse LaserJeti seeria laserprinterite tehnoloogia toetub peaaegu täielikult Canoni osadele (printimismootorid), mis omakorda kasutab Xeroxi välja töötatud tehnoloogiat. HP arendab riistvara, püsivara ja tarkvara, mis muudavad andmed prinditavateks punktideks.
Personaalsülearvutid
pisi|Compaq Presario
Tööjaamad
HP Workstation mudelid (PA-RISC-põhised): c8000, b2600, c3600, c3650, c3700, c3750, j6750
Käo tänav (Pärnu)
Käo tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Käo tänav algab Lennuki tänavalt. Käo tänav ristub järgmiste tänavatega: Uku puiesteega (paremalt), Lembitu, Olevi (paremalt), Vambola, Tarva, Põdra (paremalt), Hirve ja Hiie tänavaga. Käo tänav lõpeb Laane tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,3 km.
Hoonestus
Aadressil Käo tänav 4 tegutseb Pärnu Raeküla Kool.
Juno (1874)
pisi|Juno kodusadam Göteborg Juno on maailma vanim registreeritud ja käigus olev reisijaid majutav Rootsi mootorreisilaev, mis on ehitatud Motala Verkstadi laevatehases 1874. aastal.
Nii Juno kui ka Wilhelm Tham ja Diana on alates 2004. aastast kaitse all.
Laev ehitati ning lasti vette Motala laevatehases 1874. aastal ning sõidab nüüdisajal Göta kanalis Göteborgi-Stockholmi liinil.
Viktor Eenpalu
Viktor Eenpalu, kuni 05.02.1935 Viktor Einbund (6. aprill 1906 Luuga – 14. september 1942 Molotov) oli Eesti politsei- ja Poliitilise politsei ametnik.
Tallinnas elas mõnda aega onu Kaarel Eenpalu juures, mistõttu sai sealt ka innustust teenida edasi politseinikuna. Asus tööle Tallinna politsei 5. jaoskonda oktoobris 1926, kus oli kuni 1927. aasta maini. Seejärel oli ajateenija Pioneeripataljonis kuni 1928 augustini ning edasi kasvandik 11.1928-03.1929 Politseikooli kõrgemas klassis. 1929-1930 oli Tallinn-Harju prefektuuris Sadama jaoskonna konstaabel.
Edasine karjäär oli Poliitilises politseis: assistent Petseris 01.06.1930-1934 ja Tartus 1934-1935, vanemassistent Narvas 1935-1939. 15.09.1939 kuni 04.07.1940 oli Poliitilise politsei abikomissar Pärnus. Arreteeriti NKVD poolt 24.01.1941. Erinõupidamise otsusega 31.03.1942 määrati mahalaskmisele.
Viru tänav (Pärnu)
Viru tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Ondrej Nepela Arena
thumb|250px|Ondrej Nepela Arena Ondrej Nepela Arena, endine Samsung Arena, on Slovakkias Bratislavas asuv jäähall.
Spordihalli hakati ehitama 1930. aastatel, kuid ametlikult avati hall 14. detsembril 1940. Hiljem on halli mitu korda rekonstrueeritud ja algset istekohtade arvu 8500 on suurendatud 10 000 istekohani. Põhiliselt kasutab halli kohalik jäähokiklubi HC Slovan Bratislava.
1958. aastal peeti seal Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. 1992. ja 2011. aastal toimusid seal jäähoki maailmameistrivõistlused. 2011. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste finaalturniiri ajal kutsuti halli Orange Arena.
Trepi tänav
Trepi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Tänav sai nime 1927.
Velké Pavlovice
Velké Pavlovice (saksa keeles Groß Pawlowitz) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Břeclavi ringkonnas. Velké Pavlovice asub Austria piirist 17 km kaugusel, Břeclavist umbes 17 km põhjas ja Brno kesklinnast ligikaudu 36 km lõunakagus.
Velké Pavlovice ümbruskond on oluline viinamarjakasvatuspiirkond.
Velké Pavlovices on sündinud austria kirjanik, esseist, tõlkija ja kultuurifilosoof Rudolf Kassner (1873–1959).
Kikas (perekonnanimi)
Kikas on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikas 635 inimesel: 316 mehel ja 319 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikas meeste puhul 137. kohal ja naiste puhul 159. kohal.
Pyzówka
Pyzówka on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Nowy Targi vallas. Pyzówka asub Nowy Targist umbes 7,5 km loodes.
Teater Noa
Teater Noa on noorte algatusel loodud harrastusteater Kiviõlis Ida-Virumaal.
Teatri juht on Rauno Põld. Teater alustas tegevust Kiviõli I Keskkoolis 2015. aastal eksperimentaalteatrina KIKÕNG. Alates 2017. aasta märtsist kuulub teater MTÜ-de sekka. Teatri kontor asub aadressil Uus tänav 3, Kiviõli linn, Lüganuse vald.
Gusli
pisi|Gusli on vene rahvapill Gusli on kannelt meenutav näppekeelpill, vene rahvapill.
Razumkovi Keskus
Oleksandr Razumkovi Ukraina Majandus- ja poliitikauuringute Keskus, ka Razumkovi Keskus (ukraina keeles Український центр економічних і політичних досліджень імені Олександра Разумкова) on Oleksandr Razumkovi (1959–1999) järgi nimetatud Ukraina juhtiv mitteriiklik analüütiline keskus, mis teostab riigipoliitikaalaseid uurimusi.
Keskus asutati 1994. aastal. Alates 2000. aastast kannab praegust nime.
Aastatel 1999–2005 juhtis Razumkovi Keskust Anatoli Hrõtsenko, hilisem Ukraina kaitseminister. Alates 2005. aastast on keskuse direktor Anatoli Ratšok (sündinud 1955).
Aasta poliitik 2022
pisi |220px|Sotsioloogilise küsitluse alusel oli 2022. aastal ukrainlastele enim meeldinud poliitik president Volodõmõr Zelenskõi Razumkovi Keskuse sotsioloogiline teenistus korraldas ajavahemikus 21. detsembrist 2022 kuni 3. jaanuarini 2023 Ukrainas sotsioloogilise küsitluse, milles osales 2017 küsitletut. Esitati küsimus: "Keda Ukraina poliitikutest Te nimetaksite "aasta poliitikuks 2022""? 59% küsitletuist nimetas aasta poliitikuks president Volodõmõr Zelenskõi.
Haava tänav (Pärnu)
Haava tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Jaan Praks
Jaan Praks (sündinud 10. veebruaril 1938 Rannu vallas Tartumaal) on eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu
Lõpetas 1956 Tartu 1. Keskkooli, 1961 EPA, 1968 aspirantuuri, veterinaariakandidaat (1969, EPA), väitekiri "Veiste babesioosi etioloogia, leviku ja tõrje küsimusi Eesti NSV-s", veterinaariadoktor (1996, EPMÜ), väitekiri "Piimalehmade automatiseeritud veterinaarse kontrolli printsiibid ning arendus südametalitluse analüüsi näitel". Täiendas end 1981 Harkovi Veterinaariainstituudis, 1986 Moskva Veterinaaria Akadeemias, 1992, 1995, 1997 Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikoolis. Oli 1961–65 Pärnu sovhoosi peaveterinaararst, 1968–69 Balti Tsonaalse Veterinaarialabori veterinaararst, 1969–72 EPA patoloogilise anatoomia ja parasitoloogia kateedri vanemõpetaja, 1972–74 põllumajanduse industrialiseerimisee labori vanemteadur, 1975–79 patoloogilise anatoomia ja loomatervishoiu kateedri vanemõpetaja, 1979–94 dotsent, 1994–2002 EPMÜ teraapiainstituudi juhataja, ühtlasi 1995-2003 loomatervishoiu õppetooli juhataja, 1996–2003 professor, ühtlasi 1998–2001 loomaarstiteaduskonna prodekaan, 2003 emeriitprofessor, samast aastast toiduteaduse osakonna erakorraline teadur. Õpetanud parasitoloogiat, loomatervishoidu, piima ja piimasaaduste hügieeni, veterinaaria aluseid, veterinaariaprofülaktikat ja esmaabi, põllumajandusloomade käitumist.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: parasitoloogia, loomatervishoid. Töid veiste babesioosist ning veiste ja lindude parasitoosidest, piimalehmade kohanemisest, veiste organismi reaktiivsusest. Ajakirja "Agraarteadus" toimetuskolleegiumi liige. Eesti Protozooloogide Ühingu, Eesti Loomaarstide Seltsi, Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi ja Rahvusvahelise Loomatervishoiu Ühingu liige, aastast 1999 Läti Teadusnõukogu ekspert veterinaarmeditsiini alal. 145 teadustrükist.
SpVgg Greuther Fürth
SpVgg Greuther Fürth on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi baseerub Fürthis. Klubi mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.
Klubi on asutatud 1903. aastal. Greuther Fürthi edukaim periood oli 1920. ja 1930. aastatel, mil tuldi kolm korda Saksamaa meistriks. Bundesligas mängis Greuther Fürth esimest korda alles hooajal 2012/13. Pärast seda mängiti Bundesligas uuesti hooajal 2021/22, kuid sarnaselt hooajaga 2012/13 jäädi liigas taas viimaseks ehk 18. kohale.
Pragune koosseis
''Seisuga 10. juuli 2023''
The Visitors (ABBA album)
"The Visitors" on Rootsi popmuusika ansambli ABBA album aastast 1981. See oli pikalt nende viimane stuudioalbum, kuni 2021. aasta novembris tuldi välja albumiga "Voyage".
"The Visitors" oli ABBA katse teha küpsemat muusikat.
Absoluutlävi
Absoluutlävi ehk alumine absoluutlävi on ärrituse vähim tugevus, mille puhul tekib aisting.
Gunbarreli maantee
pisi|Gunbarreli maantee Gunbarreli maantee (inglise Gunbarrel Highway – 'püssiraua maantee') on tee, mis kulgeb läbi kõrbealade Austraalias Põhjaterritooriumi, Lõuna-Austraalia ja Lääne-Austraalia alal.
Tee kogupikkus on 1350 km ja see on ida-läänesuunaline. See ühendab Victory Downsi talu idas Carnegie jaamaga läänes. Tee sai nime selle järgi, et mõnes kohas on see sirge nagu püssiraud.
Gunbarreli maantee on pinnastee. Osa algsest teest enam ei hooldata, sest on rajatud otsem tee, Great Central Road.
Osa maanteest kulgeb läbi aborigeenide reservaatide ja nende läbimiseks on vaja taotleda luba.
1200px|pisi|Gunbarreli maantee kaart
Koolujõgi
Koolujõgi on Tartu linnas voolanud endine jõgi, Emajõe haru.
Kuni 18. sajandi lõpuni voolas Emajõgi Tartu kesklinnas kahes harus, tehes seda ümber Holmiks nimetatud saare, jõe linnast kaugemal olevat haru nimetati Koolujõeks. 1764. aastal hakati Toomemäele uusi bastione rajama, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ajal (1770.–1780. aastad) suunati kogu Emajõgi voolama mööda Koolujõge, kuid peale silla valmimist otsustas linn Koolujõe, mis oma idaküljel ulatus kuni praeguse Narva maanteeni, kinni ajada. Koolujõe säng täideti Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega, sinna lubati prügi tassida ka linnarahval. Seetõttu lakkas Holm olemast saar ning selle kohal asub praegu Holmi park.
2011. aastal märgiti Ülejõe pargis ja Narva maanteel maha Emajõe lisaharu ja Koolujõe kunagine säng.
Tartu Linnaajaloo Muuseumid
Tartu Linnaajaloo Muuseumid on Tartu linna allasutus. Muuseumide eesmärgiks on jäädvustada ja vahendada Tartu ajaloolist ja tänapäevast mitmekesistust ning hoida ja kujundada Tartu kui kodulinna identiteeti.
Tartu Linnaajaloo Muuseumid moodustavad viis muuseumi: Tartu linnamuuseum, Laulupeomuuseum, KGB kongide muuseum, Oskar Lutsu majamuuseum ja 19. sajandi linnakodaniku muuseum. Ühist kaubamärki Tartu Linnaajaloo Muuseumid kasutatakse alates 2020. aasta augustist.
Tartu Linnaajaloo Muuseumid said alguse 1955. aastal asutatud Tartu rajoonidevahelisest koduloomuuseumist, mille ülesandeks oli Tartu linna ja kaheksa rajooni (Tartu, Elva, Jõgeva, Kallaste, Mustvee, Otepää, Põlva ja Räpina) ajaloo, loodusloo, tööstuse, põllumajanduse ja kultuuri uurimine ning selle kajastamine ekspositsioonis.
Muuseumide direktor on Risto Lehiste, arendusjuht Marge Rennit ja peavarahoidja Kaie Jeeser.
Tartu Linnaajaloo Muuseumide kogud
Muuseumide kogus on 2020. aasta seisuga enam kui 175 000 museaali, millest suure osa moodustab Tartu vanemat aega kajastav arheoloogiakogu. Muuseumid koguvad Tartu linnaga seotud vaimset ja materiaalset kultuuripärandit. Suure osa Tartu Linnaajaloo Muuseumide tulemest moodustavad annetused.
Valgma mõis
Valgma mõis (harvemini Valgmaa mõis) oli kahe Eesti karjamõisa nimi:
Klikuszowa
Klikuszowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Targi maakonnas Nowy Targi vallas. Klikuszowa asub Nowy Targist umbes 6 km põhjaloodes.
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises on igal aastal jaanuaris toimuvad Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Uisuliit (ISU).
Tanguy Nianzou
Nianzou Tanguy-Austin Kouassi (tuntud kui Tanguy Nianzou; sündinud 7. juunil 2002 Pariisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla.
Euroopa meistrivõistlused iluuisutamises
Esimesed võistlused toimusid 1891. aastal Saksamaal Hamburgis. 1930. aastani osalesid võistlustel vaid meesiluuisutajad.
Iluuisutamise Euroopa meistrivõistlusi on korraldanud ka Eesti – 2010. aastal ja 2022. aastal.
Hagudi külanõukogu
Hagudi külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rapla külanõukoguga.
Tanguy Nianzou
2020. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Müncheni Bayerniga. Seal mängis ta kaks hooaega. Esimesel hooaja keskel jäi ta vigastuse tõttu mitmeks kuuks eemale. Teisel hooajal pääses Nianzou Saksamaa kõrgliigas platsile 17 mängus ja lõi ühe värava.
2022. aasta augustis sõlmis Nianzou viieaastase lepingu Sevillaga.
2017. aastal võitis Nianzou Prantsusmaa kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Ta on Elevandiluuranniku päritolu.
Vana-Nõmpa mõis
Vana-Nõmpa mõis (saksa keeles Alt-Nempa) oli mõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Merekeskus
pisi|Merekeskus (suvi 2011) Merekeskus oli kaubanduskeskus Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 10.
2012 ostis keskuse Saksamaa suletud investeerimisfondi Eesti tütarettevõte Estnische HafenCity.
Merekeskuse kaubanduskeskuse hoone oli algselt osa Tallinna Sadamatehaste hoonestusest.
Merekeskuse hoone lammutati 2016. aastal.
Iisaku kalmistu
Iisaku kalmistu on kalmistu Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Iisaku alevikus Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.
Kalmistu tunnistati 1995. aastal kultuurimälestiseks ja on arvel ajaloomälestisena.
Mahutavus (laevandus)
Registermahutavuse liigid:
Varem mõõdeti laeva mahutavust registertonnides: brutoregistertonn (tähis brt) ja netoregistertonn (tähis nrt). Registermahutavuse tähised GT ja NT on uute laevade puhul kasutusel alates 1982. aastast.
Jääskulptuur
pisi|Jääskulptuur Denali rahvuspargis Alaskal Jääskulptuur on jääst tehtud skulptuur. Jääskulptuuridele on iseloomulik see, et väljas eksponeerituna nad soojade ilmade saabudes sulavad.
Tuisu tänav
pisi|Tuisu tänav Tuisu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve ja Tondi asumis.
Tuisu tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud tuiskliivale.
Nikollë Bojaxhiu
Nikollë Bojaxhiu või Kolë Bojaxhiu (umbes 1874 Prizren – 2. august 1919 Skoplje) oli Kosovo vilajetis elanud albaania ehitusettevõtja, annetaja ja poliitiline figuur.
Tööelu
pisi|Postkaart, mis kujutab esiplaanil [[Skoplje rahvusteater|Skoplje rahvusteatrit (hävis hilisemas maavärinas)]] Bojaxhiu kolis pärast sajandivahetust Osmanite riigile alluva vilajeti suurimasse linna, halduskeskusesse ja impeeriumi Euroopa valdusi varustavasse kaubajaama Üskübi, kus töötas apteekrina. Koos partneriga asutasid nad ühisettevõtte, mis ehitas linna esimese teatri ning finantseerisid raudteeühenduse loomist Kosovost vilajeti pealinna. Samuti omas ta toiduainete ja kodutarvete hulgimüügiettevõtet. Olles albaaniameelne aktivist, oli ta ka ainuke katoliiklane, kes linnavolikokku pääses.
Päritolu
Ta sündis vilajeti suuruselt teises linnas Prizrenis kosovoalbaania perekonnas Lazër Bojaxhiu ja ema Çilja pojana. Tema sugupuu juured võisid olla aromaania päritolu.
Perekond
Tema ja ta naise Dranafille (neiupõlvenimega Bernaj) peres sündis viis last: 1905. aastal Age, 1908. aastal Lazër (hilisem Kuningliku Albaania Armee ohvitser) ning noorimana 1910. aastal Anjezë Gonxhe Bojaxhiu (hilisem roomakatoliku nunn ema Teresa), kaks last surid imikueas.
Poliitika ja surm
Mees suri 1919. aastal vahetult pärast seda, kui naasis Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi (tulevase Jugoslaavia) pealinnas Belgradis toimunud poliitiliselt kohtumiselt, mille koosoleku eesmärk ja osalejad on jäänud teadmata. Mõned biograafid on surmas kahtlustanud serbia agente, kes võisid ta mürgitada. Tema matusel osales suur hulk inimesi, kes esindasid kõiki kohalikke usukogukondasid. Austuse märkena said lapsed pühendusega taskurätikuid ja poed hoiti suletuna.
Ema Teresa näol albaanlaste sekka naasnud katoliiklus
pisi|[[Robert Pérez Palou portree, mis kujutab naeratavat ema Teresat]] Kommunistlik Albaania Rahvavabariik isoleeris ennast Enver Hoxha juhtimisel tosin aastat hiljem välismaailmast kuni diktaatori surmani 1985. aastal peaaegu täielikult. Absoluutset ateismi teostanud Albaania Tööpartei ainurežiim hukkas peaaegu kõik paljastatud usklikud.
Briti Indias oli Anjezë oma misjonäri kutsungi leidnud ja selleks Thérèse of Lisieuxi järgi nime vahetanud ning Halastuse Misjonäride ordu rajanud. Tema kaasmaalased ei teadnud aastakümneid ema Teresa eksistentsist midagi. Kuigi ta ei näinud pereliikmeid enam eales elusatena, õnnestus tal 1990. aastal esimese ametliku visiidi ajal Albaaniasse oma 1971. aastal surnud ema kalmul palvetada.
2011. aastal hakati iseseisvunud Kosovo Vabariigi pealinnas Prishtinas misjonäri auks tema nimelist katedraali tarindatama. 2016. aastal kuulutas paavst Franciscus 1997. aastal oma misjonäritöö keskuses Calcuttas surnud roomakatoliku nunna pühakuks.
195 eKr
195. aasta eKr ehk ab urbe condita DLIX (559).
Ulkkari
pisi|Ulkkari saar on maakerke tulemusel Vergi poolsaarega kokku kasvanud Ulkkari (ka Suur-Ulkkari, Ulkari poolsaar, Ulkari) on poolsaar Lääne-Virumaal Haljala vallas Lobi küla territooriumil. Ulkkari oli varem saar, ta on Vergi poolsaarega kokku kasvanud.
Poolsaar ulatub Koolimäe lahte. Sellest lõunasse jääb Ulkkari lõugas.
Veeka
Veeka ehk veekaruik (Gallirallus australis) on ruiklaste sugukonda kuuluv lennuvõimetu Uus-Meremaa lind.
Veeka kehapikkus on umbes 50 cm, isaslinnu kaal on umbes 1 kg ja emaslinnul 700 g.
Brasiilia terjer
Brasiilia terjer on Brasiiliast pärinev koeratõug.
"Brasiilia terjer on iseloomult julge, tööhimuline, mänguhimuline, energiline ja aktiivne. Nad on alati rõõmsameelsed, truud ja ustavad oma perekonnale."
Cathay Dragon
pisi|Cathay Dragoni [[Airbus A330|Airbus A330-343]] Cathay Dragon on Hongkongi lennufirma, mis asutati 24. mail 1985 ja mille peakorter asub Hongkongis. Lennufirma on Cathay Pacificu tütarettevõte.
Lennufirma kodulennujaam on Hongkongi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 47 lennukit ja lennufirma opereerib 48 sihtkohta (sh tšarterlendude sihtkohad).
Lihameister
Lihameister oli Eesti aktsiaselts, mis tegeles lihaga seonduvaga.
Ettevõte kanti Äriregistrisse 1997.
1. oktoobril 2006 omandas Rein Kilgile kuuluv tapamaja OÜ Ahto Sirel Tartumaal Konguta vallas asuva aktsiaseltsi Lihameister lihatööstuse.
Oderint, dum metuant
pisi|Gaius Caesar Germanicus (Caligula) Oderint, dum metuant (ladina keeles 'las vihkavad, peaasi, et kardaksid') on ladinakeelne väljend, millega kirjeldatakse võimu või valitsejat, kes püsib võimul tänu alamate hirmule.
Arvatakse, et need sõnad ütles esimesena Atreus, kes oli samanimelise tragöödia tegelane, mille autor oli Vana-Rooma poeet Lucius Accius. Kui uskuda Suetoniuse sõnu, siis oli see üks Caligula lemmikväljendeid.
Maarjamäe suvemõis
pisi|Maarjamäe loss pisi|Maarjamäe lossi ja trepistiku ühendus [[Tallinna laht|mererannaga, postkaardil]]
Maarjamäe suvemõis oli suvemõis praeguse Tallinna Tallinna Kadrioru asumi territooriumil. Suvemõisa peahoonet nimetatakse Maarjamäe lossiks.
Suvemõis asutati 17. sajandi lõpus. Strietbergile (või Streitberg, eesti keeles Riiumägi) asutas ilmselt esimese väikese suvemõisa raehärra ja Mustpeade vennaskonna liige Christian von Geldern 17. sajandi lõpuaastatel. Kohanimi on ilmselt seoses Liivimaa sõja ajal 1558. aastal toimunud kokkupõrkega Mustpeade väesalkade ja Vene tsaaririigi sõjaväe vahel.
Clementzi suhkruvabrik
Suhkruvabrik andis esimeses toodangu mais 1812, oletatakse, et Maarjamäel ei valmistatud peedisuhkrut, vaid ainult töödeldi ümber ehk rafineeriti mere kaudu sisseveetud pilliroosuhkrut. Toorsuhkur toodi tõenäoliselt Brasiiliast, Saksamaalt ja Inglismaalt. 1814. aastal tootis vabrik aastas 12 000 puuda rafinaadi, 15 000 puuda melassi ja 6500 puuda pruuni siirupit. Toorsuhkur toodi osaliselt välismaalt (samuti ka kütteks vajalik kivisüsi), osaliselt Peterburist. Osa toodangut realiseeriti kohapeal, osa Peterburis, Riias ja Moskvas. Töötajaid oli tol aastal 51, nende hulgas 1 meister, 6 selli, 35 kuupalgalist ja 10 päevilist. 1815. aastal andis vabrik rafinaadi 11 300, melassi 9072, siirupit 7320 puuda. Töötajaid oli 40. 1832. aastal müüs J. G. Clementz ettevõtte Peterburi I gildi kaupmehele Prokofius Ivanovitš Ponomarevile ning 1840. aasta Tallinna vabrikute nimistus suhkruvabrikut enam ei ole. pisi|Suhkruvabrik, 1876. aasta Tallinna linnaplaanil (paremal, ülemises nurgas) Suhkruvabriku aegadest on säilinud tänaseni osaliselt kivimüüritisest piirdeaed, ühekorruseline kivist elumaja peameistrile ja Maarjamäe suhkruvabriku meistrite elamud, , ), kivist kahekorruseline ehitis, kivist hobusetall , 1820. aastatel rajatud kivist ühekorruseline majapidamishoone, ait (teine korrus on hilisem juurdeehitus. ) ja jääkelder
pisi|Maarjamäe suvemõisa köök pisi|Maarjamäe suvemõisa tall
Rotermanni tärklise- ja piiritusevabrik
1861. aastal ostis Clementzi suhkruvabriku Tallinna raehärra ja Rotermanni kaubahoovi asutanud Christian Abraham Rotermann, kes lasi ehitada krundile Tallinna esimese auruveski ja lasi hooned ümber kohandada tärklise- ja piiritusevabrikuks. Rotermanni vabrik hävines 19. märtsil 1869 puhkenud tulekahjus ja Rotermann lõpetas Strietbergil tegevuse.
Orlov-Davõdovi suvemõis ja loss
1873. aastal ostis Peterburis resideeriv krahv Anatoli Orlov-Davõdov (1837–1905) Rotermanni pärijatelt krundi Strietbergil koos seal asuvate hoonetega. Anatoli Orlov-Davõdov pani kohale nimeks Marienberg. Tänapäevane koha eestipärane variant Maarjamäe, läks käibele alles 1930. aastate lõpul.
Endise tehasehoone asukohale ehitati Maarjamäe suvemõisa loss, ilmselt kasutades vanu müüre. Krundi peavärav kaunistati vasksete kotkastega, randa pääsemiseks ehitati trepistik-terrass, mis ulatus mereni. Peahoone juurde ehitati ka ühekorruseline mansardkorrusega ristkülikukujulise põhiplaaniga Maarjamäe suvemõisa köök, ehitis on ühendatud kinnise galeriiga suvemõisa peahoonega. Aastatel 1926–1928 viidi praegune Pirita tee mereäärse ranna kaudu, lõigates ära Maarjamäe suvemõisa lossi ja trepistiku ühendus mererannaga. Maarjamäe suvemõisa inglise stiilis pargiala oli märksa suurem kui tänapäeval, mõisaalal oli uhke paekivist müüridega kasvuhoone, mis asus praeguse Maarjamäe memoriaali kohal, aiake tiigiga, tenniseväljakud, krahvinna maalimisateljee ja hulk kõrvalhooneid.
Anatoli Orlov-Davõdovi poja A. A. Orlov-Davõdovi ajal ei üüritud suvemõisa ruume enam suvitajatele, vaid krahv asus kevadel oma teenijaskonnaga Marienbergi. Marienberg oli Peterburi kõrgema seltskonna poolt hinnatud suvituskoht, seda külastasid mitmed Peterburi kõrgklassi esindajad, nende hulgas ka Venemaa keisri ema Marja Fjodorovna. Külalistetoad asusid suvemõisa lossi põhja-idatiivas.
pisi|Vaade Maarjamäe suvemõisa trepistikule [[Pirita teelt]] pisi|Vaade Maarjamäe suvemõisa trepistikule pisi|Maarjamäe suvemõis
Riviera Palais
1930. aastatel üüris Maarjamäe suvemõisa Johannes Valdt, kes asutas lossi ruumidesse I järgu hotell-restorani Riviera Palais.
Lennukool
1937. aastal ostis Eesti vabariik Marienbergi suvemõisa ja asutas sinna Õhukaitse Lennukooli. Suvemõisa lossi peahoonesse paigutati Lennukooli auditooriumid, raamatukogu, köök ja abiruumid, söögisaal, võimla (endine kaminasaal) ja pesuruum, lugemistuba ja aspirantide eluruumid ja arhiiv, õppekomisjoni kantselei, raadiojaam, meteoroloogiajaam. Ümberehituste käigus lammutati lossi esiküljel asunud veranda ja rõdu ning muudeti oluliselt fassaadide ilmet. Mõisa ait-köök kohandati ümber praktika klassideks, osa eluhooneid lammutati, mõnele jäi eluhoone funktsiooni, ühte majutati staap ja meeskond. Tall leidis kasutust garaaži ja klassiruumidena, kuur võeti kasutusele tallina. Aiamaja-ateljee kohandati tennisemajaks, selle juurde rajati võrk- ja korvpalli ning tenniseväljakud. Koht muutus suletud sõjaväelinnakuks.
Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe filiaal
29. aprillil 1975 anti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 191 Maarjamäe suvemõisa hooned Eesti NSV Riiklikule Ajaloomuuseumile. Mõis muudeti Eesti NSV Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumiks. Maarjamäe suvemõisa pargis on Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe filiaali väljapanek Nõukogude-aegsetele monumentaalskulptuuridele, Maarjamäe Nõukogudeaegsete monumentide välinäitus. Maarjamäe suvemõisa lossis asub Eesti Ajaloomuuseumi Eesti lähiajaloo väljapanek.
Nõukogudeaegsete monumentide välinäitus
Nõukogude-aegsete monumentide välinäitusel on eksponeeritud:
MOL Comfort
MOL Comfort (varem APL Russia) oli Panamax-tüüpi konteinerilaev, mis ehitati 2008. aastal Mitsubishi Heavy Industriesi laevatehases Nagasakis Jaapanis. Laev sõitis Bahama lipu all, käitaja Mitsui O.S.K. Lines rentis seda Ural Container Carriers S.A.-lt.
Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2234 Mitsubishi Heavy Industriesi laevatehases Nagasakis Jaapanis 23. augustil 2007. aastal ning 8. märtsil 2008 lasti laev vette. 14. juulil 2008 anti laev omanikule üle.
Tehnilised andmed
MOL Comfort oli 316,00 m pikk ja 45,60 m lai, süvisega 14,5 m ja kogumahutavusega 86 692.
MOL Comfortil oli üks üheteistkümnesilindriline ja kahetaktiline diiselmootor Mitsubishi-Wärtsilä RT-flex96C, mille koguvõimsus oli 62,920 MW, laeva kiirus oli 25,25 sõlme.
Pidu katku ajal
Pidu katku ajal on Aleksander Puškini näidend aastast 1830.
Puškini näidend on John Wilsoni näidendi "The city of the plague" (1816) fragmendi tõlge. Eestis on näidendit lavastanud Tiit Alte.
Samas on 'pidu katku ajal' saanud laialt levinud väljendiks, mis iseloomustab rõõmsat olengut hädaderohkes ümbruses.
Seesuguse pealkirja ja pandeemiale viitava sisuga Paul Piigi dramatiseeringu esitas Must Kast suvelavastusena, lavajastaja oli Birgit Landberg.
Gustaf Lundberg
Gustaf Lundberg (17. august 1695 Stockholm – 18. märts 1786 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik.
Ta viljeles peamiselt pastellmaali ning maalis eelkõige portreesid.
Absalom
Absalom (אַבְשָׁלוֹם,  ’avšālôm; umbes 1000 eKr) oli Vana Testamendi järgi Taaveti kolmas poeg.
Nimi tähendab 'Isa on pääste' või ' šālôm on Isa'.
Absalon sündis Hebronis. Tema ema oli Gesuri kuninga Talmai tütar Maaka. (2. Saamueli raamat 3:3) Kui Absalom oli noor mees, vägistas tema poolvend Amnon tema õe Taamari ja jättis ta maha. Taavet ei võtnud muud ette, kui pagendas Amnoni Jeruusalemma õukonnast. Vihane Absalom tappis kättemaksuks Amnoni. (2. Saamueli raamat 3:13)
Absalom põgenes Taaveti eest. Alles viie aasta pärast julges ta jälle isa ette ilmuda. Ta kavatses ise võimu üle võtta, olles jõudnud veendumusele, et Taavet on nõrk kuningas, Iisrael aga vajab tugevat juhtimist.
Oma nõuandja Ahitofeli abiga leidis Absalom jalaväelaste ja vanemate seas sõpru ja mobiliseeris teisel pool Jordanit väikese väe. Taavet pidi Jeruusalemmast põgenema.
Nuhkide abil, kelle seas oli ka noor preester Huusai, laskis Taavet Absalomi linnast välja meelitada. Efraimi metsas toimus taplus. Absalom jäi oma isa sõdurite eest põgenedes oma pikki juukseid pidi tamme külge rippuma. Taaveti väejuht Joab "võttis kätte kolm oda ning torkas need Absalomile südamesse, kui ta tamme küljes oli alles elus. Ja kümme noort meest, Joabi sõjariistade kandjad, astusid tema ümber ja lõid Absalomi ning surmasid tema." (2. Saamueli raamat 18:14.) See toimus hoolimata sellest, et Taavet oli enne lahingu algust kutsunud sõdureid üles Absalomi säästa.
Etiooplane Ahimaats viis kuningale sõnumi (2. Saamueli raamat 18:32–19:3): "Kuningas küsis etiooplaselt: "Kas nooruk Absalomi käsi käib hästi?" Ja etiooplane vastas: "Sündigu mu isanda kuninga vaenlastega ja kõigiga, kes tõusevad sulle kurja tegema, nõnda nagu sündis selle noorukiga!" Kuningas oli vapustatud. Ta läks üles väravakambrisse ja nuttis. Ja minnes ta rääkis nõnda: "Mu poeg Absalom, mu poeg, mu poeg Absalom! Oleksin mina surnud sinu asemel! Absalom, mu poeg, mu poeg!" Ja Joabile teatati: "Vaata, kuningas nutab ja leinab Absalomi." Nõnda muutus võit sel päeval leinaks kogu rahvale, sest rahvas kuulis sel päeval öeldavat: "Kuningas on kurb oma poja pärast.""
Tellista mõis
Tellista mõis (saksa keeles Tellista) oli eramõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1764 Vaimõisa mõisast eraldatud alast.
Mahutavus (andmekandja)
Mahutavus (ka mälumaht, salvesti maht) on maksimaalne andmehulk (enamasti mega-, giga- või terabaitides), mida on võimalik salvestada andmekandjale. Andmekandjaks võib olla eraldiseisev seadis, näiteks laserplaat, kõvaketas, välkmälusalvesti (mälupulk, mälukaart), või elektroonikaseadme koosseisu kuuluv mälustruktuur.
Konsa
Konsa on perekonnanimi.
Umalakotid
Umalakotid on saarestik Saare maakonnas Kuusnõmme lahes. Asuvad Kuusnõmme poolsaare looderanniku lähedal.
Saared kuuluvad Vilsandi rahvuspargi Kuusnõmme sihtkaitsevööndisse.
Konsa
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Konsa 147 inimesel: 72 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult oli Konsa meeste puhul 1289. kohal ja naiste puhul 1365. kohal.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Võnnu kihelkonnas Mäksa, Kastre ja Poka mõisavaldades, Kambja kihelkonnas Suure-Kambja ja Vana-Kuuste mõisavallas ning Kodavere kihelkonnas Pala mõisavallas talupoegadele nimeks Konsa.
Legaliteedipõhimõte
Legaliteedipõhimõte on üks õiguses rakendatavatest põhimõtetest, millest tuleneb kohustus kriminaalmenetlust alustada ja seda toimetada. Eesti õiguses lähtutakse legaliteedipõhimõtte rakendamisel Saksa õigusest. Kriminaalmenetlust on võimalik aga lõpetada tuginedes oportuniteedipõhimõttele. Eestis lähtutakse neist kahest pigem legaliteedipõhimõttest. Oportuniteedipõhimõtte rakendamine tähendab, et kriminaalmenetluse toimetamise kohustusest kaldutakse kõrvale.