cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kui roheline oli minu org (film)
Teos nomineeriti kümnele Oscari auhinnale, millest pälvis viis, k.a parima filmi Oscari, võites filme nagu "Kodanik Kane", "Sergeant York" ja "Malta pistrik". Ford võitis parima lavastaja, Donald Crisp parima meeskõrvalosatäitja, Arthur Miller parima operaatoritöö ja Richard Day, Nathan H. Juran ja Thomas Little parima mustvalge kunstnikutöö-sisekujunduse Oscari. 1990. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu Riiklikku Filmiregistrisse.
Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
pisi|Akadeemia peahoone [[Zagrebis (foto 2006)]] pisi|Akadeemia palee [[Zagrebis (foto enne 1900)]] pisi|160px|Akadeemia loomise eestvedaja piiskop [[Josip Juraj Strossmayer]] pisi|160px| Akadeemia välisliige [[Svante Pääbo, eesti juurtega Rootsi-Saksa paleogeneetik]]pisi|160px| Akadeemiasse on kuulunud [[horvaadid|horvaadi päritolu Leopold Ružička, Nobeli keemiaauhinna laureaat]]
Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (horvaadi keeles Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti; akronüüm HAZU) on Horvaatia teaduste akadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1866. aastal Zagrebis piiskop Josip Juraj Strossmayeri eestvedamisel esialgse nimega Jugoslaavia Teaduste ja Kunstide Akadeemia. Akadeemia esimene president (1866–1886) oli ajaloolane Franjo Rački. Sõltumatu Horvaadi Riigi ajal (1941–1945) kandis akadeemia nimetust Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia. Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi koosseisus tegutses akadeemia vana nime all edasi.
Akadeemia liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuuluvad tegevliikmed (piirarv 160), assotsieerunud liikmed (100) ja välisliikmed (160). Varem valiti akadeemiasse ka auliikmeid. Akadeemia liikmeskond on jagatud teadusvaldkondade alusel 9 osakonda:
Nõiutud trahter
"Nõiutud trahter" (prantsuse keeles "L'auberge ensorcelée") on prantsuse lühifilm, mille režissöör on Georges Méliès.
Sumatranus
Sumatranus on veemadulaste sugukonna maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Sumatranus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Neid madusid võib kohata ujumas Sumatra ja Indoneesia vetes.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Sumatranus albomaculatus seisuga 2.05.2015.
Zygmunt Krasiński
pisi pisi Krahv Napoleon Stanisław Adam Feliks Zygmunt Krasiński (19. veebruar 1812 Pariis – 23. veebruar 1859 Pariis) oli poola aadlik ja kirjanik. Ta oli üks kolmest suurkujust poola romantilises kirjanduses, teised kaks olid Adam Mickiewicz ja Juliusz Słowacki.
Ajalooline romaan (raamatusari)
"Ajalooline romaan" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari.
Ilmunud raamatud:
Black Prince
Black Prince ('must prints') oli Churchill-tanki eksperimentaalne edasiarendus, mille loomist alustati 1943. aastal ja mis valmis 1945. aastal. Tanki tootis Inglismaal Vauxhall Motors, kes tootis kokku kuus prototüüpi.
Tank nimetati Must Prints Edwardi järgi.
Disain ja areng
Black Prince lahingut ei näinud, kuna see valmis nii hilja. Black Prince pidi täitma rolli, mida pidi täitma kõik Churchill tankid, aga lisaks pidi see olema ka võimeline teisi tanke hävitama. Seetõttu pandi Black Prince tankil peale ka QF 17 naelane (76mm). Kui sõda lõppes, siis britid lõpetasid uute Churchill tankide leiutamise ning projektiga toimetamise.
Tarnīsas
Tarnīsas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Korporatsioon Lettonia
Korporatsioon Lettonia on 1870. aastal Tartus asutatud läti üliõpilaskorporatsioon.
Tarnīsas
Küla asub valla lõunaosas.
Korporatsioon Lettonia
Korporatsioon Fraternitas Estica on Lettonia sõprusorganisatsioon.
Tarnīsas
Külas kasvav Šustese pärn ümbermõõduga 3,78 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2001 oli külas 47 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Etsaste külanõukogu
Etsaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Etsaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
1954 juunis Etsaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Elva külanõukoguga.
Püha allikas (täpsustus)
Püha allika nime kannab mitu Eesti allikat:
Tsundoku
pisi|Kuhi lugemata raamatuid Tsundoku (Jaapani: 積ん読) on jaapanikeelne väljend, mis viitab harjumusele osta raamatuid ja neid läbi lugemata virnadesse kuhjata.
Väljend ilmus Jaapanis esmalt kõnepruuki Meiji ajastul (1868–1912). Väljend koosneb kahest osast: tsunde-oku (, jätta asju kuhja, et neid hiljem kasutada) ja dokusho (, raamatute lugemine). Väljendit kasutatakse ka viitamaks raamatutele mis ootavad raamaturiiulis lugemist.
Eestimustlaste Kultuuriselts
Eestimustlaste Kultuuriselts on Eesti mustlaste organisatsioon. Selts registreeriti 19. juulil 1991 Tallinnas. Seltsi esimees on Roman Lutt.
Tsundoku
Viited
<references group="" responsive="1">
Eestimustlaste Kultuuriselts
1990. aastatel kuulus seltsi 1000–1500 inimest.
Paljud Eestis elavad mustlased peavad seda seltsi tarbetuks, nimetades seda gaadžo 'ks ('mittemustlase' asjad).
Alutaguse rahvuspark
Alutaguse rahvuspark on rahvuspark Ida-Viru maakonnas. See on loodud 2018. aastal eesmärgiga kaitsta Ida-Eesti tüüpilisi ja haruldasi soo-, metsa- ja rannikumaastikke ning pärandkultuuri.
Rahvuspark loodi 24. novembril 2018 11 senise kaitseala põhjal. Rahvuspargi alale jäid Puhatu, Agusalu, Muraka ja Selisoo looduskaitseala, Iisaku, Kurtna, Smolnitsa, Jõuga, Struuga ja Mäetaguse maastikukaitseala ning Narva jõe ülemjooksu hoiuala. Seniste kaitsealade kaitse-eeskirjad kehtisid rahvuspargi kaitse-eeskirja jõustumiseni 1. jaanuaril 2021.
Alutaguse rahvusparki üritas luua Eesti botaanik ja looduskaitsja Gustav Vilbaste juba 1920. aastail.
Rahvuspargis elutsevad lendoravad, kaljukotkad, rabapüüd ja muud liigid.
Müüsleri vald
Müüsleri vald (saksa keeles Seinigal) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Müüsleri vald Esna vallaga.
Valla alal asus Müüsleri mõis.
Tiina (eesnimi)
Tiina on eestipärane naisenimi. Tiina on eestipärane lühend naisenimest Kristiine. Tiina võib olla lühend nimest Kristina, Albertina, Faustina jt.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Tiina 5488 naisel. Tiina on Eestis populaarsuselt 12. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Tiina vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 105,41 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,85. Tiina on keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus on 51).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Tīna 664 inimesel.
Haaslava külanõukogu
Haaslava külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuuste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kurepalu asulas.
Rahvusvaheline Punase Risti Komitee
pisi Rahvusvaheline Punase Risti Komitee (inglise keeles International Committee of the Red Cross, prantsuse keeles Comité international de la Croix-Rouge, lühend ICRC) on humanitaarabiorganisatsioon, mis asub Šveitsis Genfis.
Organisatsioon kuulub vanima liikmena Rahvusvahelisse Punase Risti liikumisse.
Organisatsioon on kolmel korral saanud Nobeli rahuauhinna (1917., 1944. ja 1963. aastal).
Kahjukindlustus
Kahjukindlustus on üks kindlustuse liikidest, mille kohaselt on kindlustusandjal kohustus kindlustuslepingu alusel hüvitada kindlustatud isikule tekkinud (üldistatult) materiaalne kahju. Kahjukindlustuse levinumad alaliigid on näiteks liikluskindlustus, tulekindlustus, krediidikindlustus ja garantiikindlustus. Kahjukindlustuse alla ei kuulu elukindlustus ja edasikindlustus.
Kahjukindlustuse alaliigid
Kahjukindlustuse liigitamiseks ei ole ühtseid reegleid või definitsioone ning tihtilugu nimetavad eri firmad samasid kindlustustüüpe erinevalt. Näiteks võib maismaasõiduki kindlustus olla nimetatud nii kaskokindlustuseks kui ka autokindlustuseks. Raamatus „Kahjukindlustuse käsiraamat“ on Aare-Matti Inglist kahjukindlustuse liigitanud järgmiselt: õnnetusjuhtumite kindlustus, haiguskindlustus, maismaasõidukite kindlustus, raudtee veerevkoosseisu kindlustus, õhusõidukite kindlustus, laevade kindlustus, transporditavate kaupade kindlustus, tulekindlustus ja loodusjõudude kindlustus, muu vara kindlustus, mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus, liikluskindlustus, õhusõiduki valdaja vastutuskindlustus, veesõiduki valdaja vastutuskindlustus, tsiviilvastutuskindlustus, krediidikindlustus, garantiikindlustus, finantskahjude kindlustus, kohtukulude kindlustus ning abistamisteenuste kindlustus.
Vabatahtlik sõidukindlustus
Vabatahtliku sõidukindlustuse ehk kaskokindlustuse eesmärk on kindlustuslepingu järgi hüvitada sõidukile tekkinud kahju näiteks liiklusõnnetuse korral. Peale liiklusõnnetuses tekkinud kahju võib kaskokindlustus katta kahjud, mille on põhjustanud muud välisjõud, nagu jääpurikate kukkumine auto katusele, ning mis on tekitatud väljaspool teeliiklust, näiteks koduhoovis. Kaskokindlustust on võimalik laiendada, et see kataks ka röövimis-, vandalismi- jms riski. Loomulikult tuleb silmas pidada, et kindlustusmakse suurus sõltub kindlustusega kaetud riskide hulgast. Lisaks tuleb lepingu sõlmimise eel kontrollida, kas kindlustus katab ka sõiduki klaasi- ja salongikahjud. Kindlustusfirmad võivad nõuda sõidukil eri turvaelementide olemasolu, sealhulgas teavet selle kohta, mitme võtmega saab sõiduki avada. Kui on tekkinud kahju ning sõiduki omanik ei suuda kindlustusandjale ette näidata kõiki olemasolevaid võtmeid, siis kahju ei hüvitata.
Ettevõtte varakindlustus
Varakindlustuse alla kuulub mitmeid väiksemaid kahjumijuhtumite tüüpe, millest läbi ajaloo on kõige populaarsem olnud tulekindlustus. Ettevõtte varakindlustuse tüübid on ka näiteks kindlustus veekahjude, loodusõnnetuste ja murdvarguse vastu. Kuna erinevaid variante varakindlustuseks on palju ning iga kindlustusselts ei pruugi kõiki katta, siis on oluline lepingust jälgida, mis kahjud on kindlustatud ning kuidas nimetatud kahjud on defineeritud. Üldiselt ei kindlustata kahjusid, mille on põhjustanud näiteks sõda, tuumakatastroof või riigipööre. Kindlustuslepingu kehtivuse eelduseks on tihtilugu eri turvaseadmed, sealhulgas signalisatsioon ja suitsuandur.
Kodukindlustus
Sama moodi nagu ettevõtte vara, on võimalik eri riskide vastu kindlustada eraisiku elamispind. Kõige populaarsem kodukindlustuse liik on tulekindlustus; valvekeskusega ühendatud signalisatsioon aitab kaitsta ka murdvarguste ja röövlite eest. Seda loomulikult eeldusel, et kindlustuslepingu tingimused on täidetud (näiteks kodu on signalisatsiooni all, kui ühtki elanikku kohapeal ei viibi). Varalisele hüvitamisele lisaks võib kindlustusselts pakkuda kahjujärgset koristamisteenust ning kodu ajutiselt elamiskõlbmatuks muutumise korral katta hotellikulud.
Reisikindlustus
Üldjoontes on reisikindlustuse hüvitatavad riskid seotud reisi ärajäämisega, reisi ajal tekkivate terviseriketega ja pagasi kaotsiminekuga. Tihtilugu ei pea reisikindlustust minema taotlema kindlustusseltsi, vaid seda pakutakse juba reisi soetamisel reisibüroos. Reisikindlustust pakkuvad kindlustusseltsid on kiirema kahjukäsitluse nimel sagedasti seotud mitme rahvusvahelise organisatsiooniga, mis muudab kogu hüvitusprotsessi sujuvamaks.
Ärikatkestuskindlustus
Erinevalt teistest kahjukindlustuse alaliikidest ei hüvita ärikatkestuskindlustus otseselt materiaalset kahju (mis võib olla tekkinud näiteks tulekahju tõttu), vaid aitab taastada kahjustatu varasemat positsiooni turul. Kindlustuslepingu sõlmimisel on kindlustusvõtja määrata ajavahemik, mille jooksul kindlustusselts üritab viia äri optimaalsele tootmismahule ja käibele. Kuigi kindlustusseltsi võimuses pole taastada kindlustusvõtja klientide lojaalsust ning käitumismustreid, suudab see rahaliselt abistada niivõrd, et kindlustusjuhtumit nagu poleks olnudki. Seega on kindlustusobjektiks ka saamata jäänud kasum.
Õnnetusjuhtumikindlustus
Õnnetusjuhtumikindlustus kindlustab senise elatustaseme säilimise ajutise töövõimetuse või isegi invaliidistumise korral. Lisaks on majanduslikult sõltuvatele pereliikmetele kindlustatud hüvitiste maksmine, kui kindlustatu sureb. Hüvitiseks võib olla ühekordne summa, päevaraha või valuraha. Õnnetusjuhtumikindlustus on mõeldud riskantset ametit pidavatele inimestele, nagu näiteks tuukrid ja kaevurid, kuigi kindlustada võib end igaüks. Peale töökoha võidakse arvestada elustiili ning tervisliku olukorraga. Lepingut ei sõlmita teatud haiguste põdemise korral, sealhulgas AIDS, vähk ja kõrgvererõhktõbi.
Vastutuskindlustus
Vastutuskindlustuse ülesanne on hüvitada kahjud, mille on põhjustanud tsiviilisiku tegevus (või tegematajätmine). Sinna alla võib kuuluda katuseräästa jääpurikatest puhastamata jätmine, hoone küttesüsteemi valesti projekteerimine, sõiduauto pidurite ebakorrektne remont jne. Ka tavalist liikluskindlustust võib nimetada vastutuskindlustuse eriliigiks. Vastutuskindlustuse võib jagada tootest tulenevaks, tegevuskindlustuseks ning füüsilise isiku vastutuskindlustuseks.
Liikluskindlustus
Liikluskindlustus on kohustuslik vastutuskindlustus, mis süüdlase eest hüvitab kannatanule liiklusõnnetuses tekitatud varalise kahju, milleks võib olla isiku- või varakahju. Isikukahju alla kuuluvad nii ravikulud kui ka ajutisest või alalisest töövõimetusest tulenev kahju. Varakahjuna käsitletakse sõidukile ja muudele materiaalsetele väärtustele (näiteks teele ja teerajatistele) tekitatud kahju. Liikluskindlustus ei hüvita iseendale tekkinud kahju.
Veosekindlustus
Ajalooliselt on see üks kõige varasem rakendust leidnud kahjukindlustuse alaliik, mille alla kuulub ka merekindlustus. Kui muid kindlustusliike võivad kindlustusseltsid mõista üksteisest erinevalt, siis veosekindlustusele kehtivad rahvusvahelised kindlustustingimused Institute Cargo Clauses (ICC), mille looja on Londoni Kindlustusandjate Instituut (ILU).
Kahjukindlustus ajaloos
Kuigi oletatavaid kindlustuslepinguid võib leida varasemastki ajast, peetakse esimeseks säilinud kindlustuslepinguks 1347. aastal sõlmitud merekindlustuslepingut. Sel perioodil toimus kaubanduslik revolutsioon, kus eurooplased seadsid rikkuse saamiseks tihtilugu suuna Aasiasse või Ameerikasse. Meresõiduga kaasnesid riskid, mille hajutamiseks kindlustati laeva tagasipöördumine reisilt. Koos säärase kindlustusega muutus päevakohaseks ka (kindlustus)aktsiaseltsi idee, mille osakuid müüdi jõukamatele.
Puit kui populaarne ehitusmaterjal tõi kaasa tulekindlustuse populariseerimise, mille üks ajend oli kindlasti Londoni 1666. aasta suur tulekahju. Lisaks pakkusid tulekindlustusseltsid ja -ühingud tulekustutusteenuseid.
Esimene kindlustusorganisatsioon nimega Lloyds loodi 1686. aastal, selle põhiline tegevusvaldkond oli merekindlustus. See organisatsioon on säilinud tänapäevani, kusjuures hüvitisi maksavad peale korporatsioonide ka eraisikud.
Kahjukindlustuse ajalugu Eestis (aastani 2000)
Kahjukindlustuse esimesi märke Eestis võib leida Tallinnast aastal 1864, mil Vene Kindlustusselts Tuleõnnetuste Vastu sai litsentsi Baltimaades tegutsemiseks.
Koos Eesti iseseisvumisega aastatel 1918–1940 tuli turule hulgaliselt kindlustusfirmasid ning välismaiste kindlustusseltside tegevus üldjoontes lõpetati. 1940. aastal võis Eestis kokku lugeda 19 kindlustusseltsi ning üle 300 ühistegeliku kindlustuskassa, suuremad neist olid näiteks Esimene Eesti Kindlustuse Selts, Eesti Kindlustuse Selts, Eesti Lloyds. Nende põhiline tegevusvaldkond oli hoonekindlustus.
Nõukogude võimu saabumisega natsionaliseeriti kindlustusseltsid ning 1970ndateks oli Nõukogude Riiklik Kindlustus saavutanud väga hea taseme, sel ajal koguti vabatahtliku kindlustuse liikidelt makseid 15,4 miljardi rubla väärtuses. Põhiline kahjukindlustuse alaliik oli jätkuvalt eluasemekindlustus, levinumad olid ka liikluskindlustus ja maapiirkondades loomade kindlustamine.
Taasiseseisvunud Eestis võeti eeskuju läänemaailmast ning loodi mitmeid uusi kindlustusseltse, mille tegevus määratleti konkreetsemalt 1992. aastal jõustunud kindlustusseaduse alusel. 1990ndatel seati sisse ka esimesed kohustuslikud kindlustused, mis suure pettuste arvu tõttu jäid kasumi asemel kahjumisse. Tänu majanduskasvule tekkis rohkem vara, mida kindlustada. 1990ndate lõpuks oli kindlustamine saanud pigem reegliks.
Ei kulunud palju aega, kui kindlustustest saadud (ajutine) tulu seoti tihedalt börsiga. Kuid kui panganduses algas keeruline aeg, peegeldus see ka kindlustuses. Varem Eesti turul märkimisväärsed kindlustusseltsid, nagu Ühiskindlustuse AS ja Polaris AS, läksid pankrotti. Olukorra päästmiseks tõsteti omavastutusmäära mõnesajalt kroonilt mõnele tuhandele kroonile, mille tulemusena mitte ainult ei säästnud kindlustuspakkujad oma kulusid, vaid inimesed hakkasid oma varaga ka hoolikamalt ringi käima.
Xenophidiidae
Xenophidiidae on madude sugukond.
Klassifikatsioon
Sugukond Xenophidiidae on roomajate andmebaasis ülemsugukonda klassifitseerimata (incertae sedis).
Sugukonda Xenophidiidae liigitatakse üksainus maoperekond:
IPhone 4S
iPhone 4S säilitas oma välise disaini eelmisest põlvkonnast, andes ainult üksikuid vihjeid, et tegemist on uuema generatsiooni telefoniga. Eelmisest mudelist on säilinud ka 3,5" Retina LCD-ekraan, mis on ka telefoni põhiline sisendseade. Muutused on toimunud aga telefoni sees, riistvaralisel poolel. iPhone 4S jõudis turule tolle aja kõige uuema Apple'i toodetava nutitelefoni operatsioonisüsteemiga iOS 5.
Disain
pisi|vasakul|iPhone 3gs-i (ülemine) ja iPhone 4S-i (alumine) võrdlev pilt iPhone 4S-i on nagu varasemaid iPhone mudeleid saadaval nii valge kui ka musta korpusega. Muus osas on iPhone 4S peaaegu täiesti sarnane iPhone 4-ga. Nii pealmine kui ka tagumine pool on siledad, kumerusi pole. Telefoni ümbritseb külgedelt metallist ümbris, mis toimib ka telefoni antennina. Ekraani diagonaali suuruseks on 3,5 tolli (8,89 cm), mis esindab iPhone'ide traditsioonilist suurust ja on tänapäeva nutitelefonide turul keskmise suuruste hulgas. Samuti on iPhone 4S-il eesosal ainult üks ümar nupp, mille ülesandeks vajutamisel on viia süsteem tagasi telefoni kodulehele.
Protsessor, mälu ja graafika
pisi|100x100px|Apple A5 protsessor
iPhone 4S kasutab kahetuumalist Apple A5 kiipi, võrreldes iPhone 4 ühetuumalise Apple A4 kiibiga. Selle protsessori töötas väljas Apple ja seda toodab Samsung. Apple väidab, et see protsessor pakub kuni kaks korda kiiremat andmetöötlust ja kuni seitse korda võimekamat graafikat. Lisaks sellele tarbib uuema generatsiooni kiip kuni 75% vähem energiat võrreldes eelkäijaga. , kui eelkäija A4. Apple A5 protsessor iPhone 4S-is on 800 MHz taktsagedusega ja sel on 512 MB muutmälu. Erinevad testid on näidanud, et iPhone protsessor on ka võimekam tema peamise konkurendi Samsung Galaxy S2 protsessorist. iPhone 4S on esimene iPhone, millel on ka mälumahu suuruste valikus 64 GB. Saadval on veel 32 GB ja 16 GB variandid.
Kaamera
Üks uuendusi iPhone 4S-il võrreldes eelkäijaga on parem kaamera. Kaameraga on võimalik pildistada 8-megapiksliseid fotosid (3264 × 2448 pikslit) ja lindistada Full HD ehk 1080p kvaliteedis videofilme (1920 × 1080 pikslit) 30 kaadrit sekundis. Lisaks sellele suudab uus kaamera jäädvustada 73% rohkem valgust ja teeb pilte 1/3 võrra kiiremini kui eelkäija. iPhone 4S-i kaamera kasutab telefoni sisseehitatud güroskoopi stabilisaatorina, mis aitab teha teravamaid fotosid ja videoid.
Sisend- ja väljundseadmed
Telefoni põhiline sisendseade on puutetundlik ekraan, mis reageerib ka mitmele samaaegsele vajutusele. Järjekorras teine sisendseade on rakendus "Siri", mis suudab inimese lihtsamatele küsimustele vastata (eestikeelne tugi puudub), kirjutada või märkida üles teksti, avada rakendusi või täita muid soove. Lisaks on veel sisendseadmetena iPhone 4S-il "kodunupp", hääletugevuse suurendamise ja vähendamise nupp ning sisse- ja väljalülitamisnupp.
Väljundseadmeteks on telefonil 3,5-tolline ekraan, mille lahutusvõime on 960x640 pikslit, kaks kõlarit ja Apple'i enda USB-pistik.
Aku
iPhone 4S sisaldab 1432 mAh laetavat liitiumioonakut, mis pakub kuni 200 tundi ooteaega, 8 tundi kõneaega 3G-võrgus ja 14 tundi 2G-võrgus, internetis surfamist kuni 6 tundi 3G-võrgus ja 9 tundi Wi-Fi-võrgus. Videot suudab iPhone 4S järjest mängida kuni 10 tundi ja muusikat kuni 40 tundi. . Väga paljud uute iPhone'ide omanikud on kurtnud kiiresti kuluva aku üle ning süüdlaseks peetakse iOS5 tarkvaraviga. Apple on nüüdseks seda ka tunnistanud ja töötab uue tarkvara kallal, mis probleemi lahendaks. ..
Antenn
pisi|iPhone 4 (üleval) ja iPhone 4S-i (all) antennide asukoha võrdlus. See on ka ainuke visuaalne võimalus võrrelda iPhone 4 ja 4S-i
iPhone 4S-il on uuendatud antenni tehnoloogia, et vältida palju poleemikat tekitanud iPhone 4 leviprobleeme. Antenni on edasi arendatud kahesüsteemseks, ehk telefon saab ise valida kahe erineva antenni vahel, olenevalt kus signaal parem on. Seetõttu peaks nüüd olema lahendatud probleem, kus telefoni valesti käes hoidmine (ja antenni katmine) tõi kaasa levi nõrgenemise.
Telefoni antenn asub telefoni külgedel oleval metallümbrisel. Ümbris on jaotatud neljaks osaks, igale seadmele üks osa: Wi-Fi, Bluetooth, GPS ja telefonilevi. Telefoni leviantenn on jaotatud omakorda veel kaheks osaks kahesüsteemsuse pärast.
Ühenduvus
iPhone 4S-il on Wi-Fi-vastuvõtja, mis toetab standardeid 802.11 b/g/n (802.11n ainult 2,4 GHz sagedust). Wi-Fi-võrgu kaudu toimib ka AirPlay, mis laseb ühendada telefoni Apple TV teise generatsiooniga. See on rakendus, mis saadab iPhone 4S pildi 720p kvaliteediga ja heli otse telekaekraanile.
iPhone 4S toetab Bluetoothi kuni versioonini 4.0.
iPhone 4S on "maailmatelefon", mis tähendab, et see telefon toetab nii GSM- kui ka CDMA-võrke järgmistel sagedustel: UMTS/HSDPA/HSUPA (850, 900, 1900, 2100 MHz); GSM/EDGE (850, 900, 1800, 1900 MHz); CDMA EV-DO Rev. A (800, 1900 MHz).
iPhone 4S toetab nii 3G- kui ka 2G-võrke. Selle teoreetiline maksimaalne võrgukiirus HSDPA-võrgu kaudu on kuni 14,4 Mbit/s, mis on kuni kaks korda kiirem kui eelmisel mudelil.
Operatsioonisüsteem
pisi|iOS5 logo Apple tutvustas iPhone 4S-i kõige uuema Apple'i toodetava iOS5-ga, mis väidetavalt sisaldas üle 200 uuenduse. Kuigi iPhone 4 ja ka iPhone 3Gs said uuendada tarkvara iOS5-le, siis osad eelised ja rakendused on iPhone 4S-iga võrreldes puudu. Kõige suuremaks erinevuseks on Siri, mis on seni olemas ainult kõige uuemas iPhone'i mudelis.
Siri
Seni suhtleb Siri ainult inglise, prantsuse ja saksa keeles ning eesti keele toega läheb aega. Teistes keeltes on võimalik Siriga küll rääkida, kuid kui inimese emakeelne aktsent teist keelt segab, ei pruugi programm kõnet mõista. Siri vajab kasutamiseks internetiühendust ning see ei vaja mingist seadistamist, kuid konkreetse inimese rääkimisega kohaneb see ajapikku.
Probleemid
Uute iPhone'ide kasutajad on kurtnud mitmesuguste probleemide üle, nagu näiteks aku kehv vastupidavus, kuulari probleemid, Wi-Fi-signaali katkemised ja telefoni signaali probleemid. 10. novembril andis Apple välja tarkvarauuenduse, mis pidavat parandama aku vastupidavust, kuid edutult. Järgmise päeva hommikuks oli juba enam kui 900 inimest kaevanud, et aku probleemid pole kuhugi kadunud, 600 inimest, et asi on paremaks läinud, ja 350 inimest, et tarkvarauuendus ajas asja veelgi hullemaks. Apple tunnistas ka hiljem, et tegelikult tarkvarauuendus akuprobleeme ei parandanud ja viga otsitakse edasi. Mitmed kasutajad on aga pärast tarkvarauuendust kurtnud uute vigade üle, mis eelmises tarkvaraversioonis puudusid, selle hulgas ka Siri ühenduvusprobleemid, kuulari kaja ja kehv Wi-Fi-signaal.
Osa kasutajates on aku veale aga ise lahendust otsima hakanud ning väidavad, et neid on aidanud automaatse ajavööndi uuenduse väljalülitamine, sest GPS otsib pidevalt telefoni ajavööndi asukohta, mis kulutab akut. Osad väidavad, et neid on aidanud kontaktandmete kustutamine ja seejärel nende taastamine, põhjuseks korrumpeerunud andmed.
Müügiedu
pisi|vasakul|Järjekord ühe USA Apple'i poe ees
Apple iPhone 4S-i on saatnud tohutu müügiedu, esimese kolme päevaga müüdi üle nelja miljoni uue telefoni. . Eelmist mudelit oli selleks ajaks müüdud 1,7 miljonit. Kui selline müügiedu jätkub, siis on ilmselt ka see telefon teel Guinnessi rekordite raamatusse kui kõigi aegade suurima müügieduga elektroonikaseade. Osa müügiedust võib seostada ka Apple endise tegevjuhataja Steve Jobsi surmaga, sest tegemist on viimase telefoniga, mis on valminud tema eluajal ja tema juhatamise all. Päev enne Apple iPhone 4S-i poodidesse jõudmist oli juba New Yorgi poe ette ilmunud 25 inimest, kellest 2 ütlesid, et ostavad telefoni Steve Jobsi mälestuseks. Pärast Apple'i poodide avamist 14. oktoobril oli seal, kus seda telefoni müüdi, järjekordades sadu inimesi.
Saadavus
Võrguvaba iPhone 4S-i oli võimalik osta järelturult. Kui telefon osteti Euroopa Liidust, jäi garantii kehtima kõikjal Euroopa Liidus.
Tüvesäälik
Tüvesäälik (Mniotilta varia) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.
Levila
Liik pesitseb Põhja-Ameerika idaosas Lõuna-Kanadast kuni Floridani. Talvitab Floridas, Kesk-Ameerikas ja Lääne-Indias kuni Peruuni. Satub väga harva Euroopasse, kus teda kohatakse enamasti Iirimaal ja Suurbritannias.
Välimus
Pikkus 13 cm. Hundsulestikus isaslinnul on tugev must-valge triibustus. Tiival on kaks valget vööti. Emaslinnul ja noorlinnul on sarnane sulestik, kuid isaslinnu omast tuhmim ja vähesema triibustusega.
Elupaik ja pesitsemine
Tüvesäälik pesitseb laialehistes või segametsades, eelistab märjemaid piirkondi. Kausikujulise pesa teeb maapinnale, kurnas on 4–5 muna.
Toitumine
Toiduks on putukad ja ämblikud, mida ta hangib ronides mööda tüvesid ja oksi üles-alla nagu puukoristaja. Laul on kõrgetooniline vidistus.
Hamlet (tegelane)
pisi|Hamleti kuju [[Stratford-upon-Avonis]] Hamlet on Shakespeare'i näidendi "Hamlet" peategelane.
Hamlet on surnud Taani kuninga Hamleti poeg, prints, kelle asemel päris trooni aga tema onu Claudius, kes abiellus ta ema Gertrude'iga. Näidendi alguses teatab surnud isa vaim Hamletile, et vend tappis ta, ning vannutab Hamletit enda eest kätte maksma. Näidendi vältel püüab Hamlet leida selleks teed, Claudius aga kõrvaldada Hamletit, mis viib nende mõlema ja veel mitme tegelase surmani.
Ehk kõige lihtsakoelisem Hamleti-tõlgendus näeb teda tõeotsijana, kes kõheldes püüab leida kindlust, et vaim oli tõepoolest tema surnud isa, rääkis tõtt ja seega on kättemaks õigustatud. Nii juhatab 1948. aasta filmiversioonis Laurence Olivier' mängitud nimirolli sisse jutustaja repliigiga: "See on otsustusvõimetu mehe tragöödia." T. S. Eliot kirjeldab Hamletit sarnaselt essees "Hamlet ja tema probleemid" (kogumikus "The Sacred Wood: Essays on Poetry and Criticism"). Elioti sõnul ei leia me Hamletit iialgi tegutsemas.
Teised kriitikud on aga tõlgendanud Hamletit inimesena, kellel lasub kohus, mida ta teab ja õigeks peab, kuid ei taha täita. Selle vaatenurga kohaselt annavad Hamleti püüded leida rahuldavat kinnitust Claudiuse süüs ja tema võimetus võimaluse avanedes tegutseda tunnistust sellest soovimatusest, mistõttu Hamlet ka sõitleb end võimetuse pärast ülesanne täita. Pärast stseeni, kus Hamlet näeb näidendis esitatavas näidendis esinevat näitlejat, täheldab ta, et näitleja oli loost pisarateni liigutatud, ning võrdleb seda paatost omaenda olukorra kontekstis vanakreeka tegelaskuju Hecubaga.
Hamleti nimi tuleneb Saxo Grammaticuse 13. sajandil kirjutatud "Taani kroonikast", kus esines Amleth. Saxo Grammaticuse teose alusel kirjutas prantsuse renessansskirjanik François de Belleforest teose "L'histoire tragique d'Hamlet" (ilmus seitsmeköitelises "Traagiliste lugude" kogumikus 1566–1583), mille inglise tõlkes oli nimekuju Hamblet. Oletatavasti pärines Amlethi lugu vanapõhja või Islandi luulest mitu sajandit enne Saxot.
Richard Mirring
Richard-Voldemar Mirring (vene keeles hiljem Меринг, Рихард Августович; 29. juuni 1901 Tallinn – 1. september 1938 NSV Liit) oli eesti päritolu NSV Liidu poliitikategelane (Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu ja EKP Keskkomitee sekretär).
Elukäik
Õppis Tallinna Kaubanduskoolis. 1920. aastal astus EKP liikmeks. 1921. aastal vahistati ning saadeti sama aasta detsembris vangide vahetuse korras Nõukogude Venemaale. Tegutses 1922. aasta suvest kuni 1923. aasta maini Eestis põranda all.
Alates 1923. aastast taas NSV Liitu asudes kasutas nime Richard Meering, ka nimekujusid Mehring ja Mering.
Töötas EKNÜ esindajana Kommunistliku Noorsoo Internatsionaali täitevkomitee juures Moskvas. Õppis 1927–1930 Moskvas kõrgematel marksismi-leninismi kursustel, töötas 1930–1931 EKP KK sekretäri ja esindajana Kominterni täitevkomitees, 1930–1933 Kominterni Skandinaavia maade sekretariaadi juhatajana, 1933–1935 Kominterni Inglise-Ameerika maade sekretariaadis. Esindas EKP-d 1935 Kominterni VII kongressil. Ta töötas 1935–1937 EKP esindajana Kominterni Täitevkomitees.
Õmblusmasin
Õmblusmasin on masin, mida kasutatakse kangaste õmblemisel. Masinaga on võimalik õmmelda ka nahktooteid, jalanõusid, peakatteid.
Lembri Uudu
"Lembri Uudu" on 2017. aastal linastunud dokumentaalfilm, mis jutustab Saaremaa Pähkla küla elanikest.
Õmblusmasin
Esimesed õmblusmasinad leiutati selleks, et vähendada rõivatööstuses käsitsi tehtavat õmblustööd.
Õmblusmasinaid on mõeldud mitmesugustele kasutusgruppidele. Koduõmblejatele loodud masinad on suuruselt väiksemad, mõeldud rohkem harrastusõmblejale. Tööstusmasinad on massiivsed, kiired, vastupidavamad ja mõeldud tootmises suure koormusega ja igapäevaseks tööks.
Ajalugu
pisi|Elias Howe (1819-1867) pisi|Elias Howe õmblusmasin Õmblusmasin leiutati 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi esimesel poolel.
1755. aastal leiutas õmblusmasina Inglismaal Charles Frederick Weisenthal ning talle väljastati ka esimene õmblusmasina patent. Kuna tegemist oli väga aeglase masinaga, siis seda kasutusele ei võetud.
1790. aastal patenteeris saapaõmblusmasina Thomas Saint. Kuigi masin suutis teha ainult ahelpistet, oli see esimene lõpuni viimistletud ja täiesti töökindel seade.
1804. aastal patenteerisid õmblusmasina Thomas Stone ja James Henderson. Esimesed õmblusmasinad olid aeglased ja nende õmmeldud ahelpiste oli väga kergesti hargnev ning seetõttu ei saanud masinad ka laialdaselt levida. Masinaid, mis olid töökõlblikud, hakati ehitama alates 1929. aastast.
1818. aastal konstrueerisid John Adams Dode ja tema partner John Knowles õmblusmasina, mis tegi lühikest õmblust, kuid piste oli juba piste moodi.
1830. aastal konstrueeris ja ka patenteeris esimese töötava puust masina prantsuse rätsep Barthelemy Thimonnier. Masin kasutas õmblemiseks vaid ühte niiti ja sirget joont ei õmmelnud, vaid nägi välja kui tikand.
Aastatel 1843–1845 ehitas Elias Howe (1819–1867) süstikpisteõmblusmasina, mis oli esialgu küll puidust, kuid 1845. aastal juba metallist. Tema loodud masinal oli esialgu rohkesti puudusi, aga siiski oli see masin kõige sobivam õmblemiseks. Masina nõel liikus horisontaalselt ja kangas liikus nõela eest läbi vertikaalselt. Aastatel 1850–1851 muutis Isaac Merrit Singer õmblusmasina kuju ja ehitust. Singer pani nõela liikuma vertikaalselt ja kangas liikus horisontaalasendis. Need masinad sarnanesid ehituselt tänapäeva masinatega kõige rohkem. 1853. aastal alustas Singer masinate tootmist ning 1889. aastal valmistas Singer Manufacturing Company esimese elektriõmblusmasina.
Kui jälgida ajalugu, siis võib aru saada, et õmblusmasina leiutamine ei tulnud ühe inimese poolt, vaid seda võiks pidada meeskonnatööks.
Kuna tänapäeval areneb tehnoloogia väga kiiresti, siis on ka õmblusmasinad saanud juurde palju uusi funktsioone – nende ehituses on palju keerukaid elektroonilisi lahendusi ning neid täiustatakse pidevalt, et tõsta toodete valmistamise efektiivsust.
Tuntud õmblusmasinatootjaid
Patenteeritud firmamärgiga õmblusmasinate tootjate seas on näiteks Brother, Pfaff, Dürkopp, Singer, Altin, Rimoldi, Juki, Union Special, Kansai Special jt.
Lihtühendusõmblusmasin
Lihtühendusõmblusmasinaga õmmeldakse kaheniidilist süstikpistet. Masinat kasutatakse tekstiil- ja rõivadetailide kokkuõmblemiseks.
Siksak-süstikpisteõmblusmasin
Õmbleb kaheniidilist süstikpistet. Nõel liigub nii üles-alla kui ka siksakilaiuselt vasakult paremale.
Phạm
Phạm on vietnami perekonnanimi.
Christian Jacob Glanström
Christian Jacob Glanström (16./27. september 1752 Reigi – 24. mai / 5. juuni 1825 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.
Oli aastatel 1777–1825 (kutsuti 9./20. novembril 1776) Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli aastatel 1795–1820 apellatsioonikohtu assessor ning 1802. aastast Eestimaa konsistooriumi assessor. 2./14. juulil 1824 sai ta Järva praostkonna abipraostiks ning sama aasta 22. juulil / 3. augustil praostiks.
Glanström töötas Briti piibliseltsi välja antud täispiibli stereotüüptrükisega (ilmus 1822). Koos vend David Gottlieb Glanströmi ja pastor Arnold Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Tõlkis koos vennaga vaimulikku luulet, tema sulest on pärit 30 vaimuliku laulu eestikeelsed tõlked.
Isiklikku
Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Olaus Kellmann oli Muhu Katariina koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, kälimees Karl Fromhold Glöckner oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Tema vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, teine vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja. Tema vanem poeg Theodor Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem poeg Paul August Ferdinand Glanström oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.
Lembri Uudu
Süžee
Kuni Eesti Vabariigi taasiseseisvumiseni 1991. aastal tegutses Pähkla külas Saaremaal kolhoos, mis andis tööd pea kõigile külaelanikele. Kolhoosis töötas traktoristina ka Lembri Uudu. Pärast kolhoosi lagunemist kaotas suurem osa külaelanikest oma töö ja Uudu suri. Vahel aga juhtub nii, et inimese tegelik elujõud tuleb välja alles pärast tema surma. Lembri Uudu suri ära nii õigel ajal, et temast sai kangelane, kes hoiab siiani külaelul hinge sees ja kolhoosi koos.
Filmi loomine
Stsenarist ja režissöör Eeva Mägi vanaema ning Pähkla külast pärit Helga-Niina Kukke ning teiste külaelanike elust jutustava teose filmimine toimus 2016. aasta aprillis Alasti Kino vahendusel. Film esilinastus 27. jaanuaril 2017 Kuressaare kultuurikeskuses, 31. jaanuaril Tallinna kinos Artis, 15. veebruaril ETV ekraanil sarjas "Eesti Lood" ning 28. märtsil YLE TV (Soome) ekraanil. Dokumentaalfilm on sellest ajast alates osalenud mitmetel rahvusvahelistel filmifestivalidel.
Õmblusmasin
Kinnitusluku- ehk riiliõmblusmasin
Kasutatakse taskunurkade, kinniste, vöötrippide ja õmbluste lõppude täiendavaks kinnitamiseks. Riiliõmblusmasinaga on võimalik õmmelda eri suurusega riile (kinnituslukke) ja kujundeid, mis on programmeeritavad juhtpaneelil. Piste on tihe ja raskesti harutatav.
Nööpauguõmblusmasin
Kasutatakse seelikute, pükste, pluuside ja särkide kinnistel nööpaukude (nn pesunööpaukude) õmblemiseks.
Nööbiõmblemismasin
Kasutatakse kahe ja nelja avaga või kannaga nööpide etteõmblemiseks. Piste on tihe ja raskesti harutatav.
Peit- ehk salapisteõmblusmasin
Kasutatakse pikeerimiseks ning seelikute, pükste ja jakkide allääre pöördeosade kinnitamiseks. Piste on elastne ja veniv, hargneb kergesti õmblemisele vastassuunas.
Karusnaha õmblusmasin ehk köösneriõmblusmasin
Kasutatakse õhukese ja keskmise paksusega karusnaha õmblemiseks üheniidilise aheläärestuspistega. Köösneriõmblusmasinat kasutatakse karusnahksete kraede, kääniste, kasukate ja vestide õmblemisel.
Kaheniidiline ahelpisteõmblusmasin
Kasutatakse suure pinge all olevate õmbluste õmblemiseks, näiteks pükste istmikuõmbluse, spordirõivaste ja trikotaaži õmblemiseks. Piste on harutatav ja hargneb õmblemisele vastassuunas alumise haarajaniidi poolt. Õmblus on 2–3 korda elastsem kui süstikpisteõmblus ning venib enne katkemist kuni 35% oma esialgsest pikkusest. Niidikulu on 2–3 korda suurem kui süstikpistel.
Nööbiõmblusmasin
Kasutatakse kahe ja nelja auguga nööpide etteõmblemiseks.
Katteõmblusmasin
Kasutatakse trikootoodete alläärte, varrukasuude ja mitmesuguste õmblusvarude katmiseks nii pealt kui ka alt. Piste on elastne ja veniv, hargneb õmblemisele vastassuunas.
Kolmeniidiline äärestusühendusõmblusmasin
Kasutatakse trikootoodete kokku õmblemiseks, lõikeservade äärestamiseks, hargnemise vältimiseks. Piste on elastne ja harutatav.
Neljaniidiline äärestusühendusõmblusmasin
Kasutatakse trikootoodete kokkuõmblemiseks. Õmblusmasinat saab kasutada ka kolmeniidilise äärestusühendusõmbluse õmblemiseks. Piste on elastne ja harutatav.
Viieniidiline äärestusühendusõmblusmasin
Kasutatakse trikootoodete ja tekstiiltoodete õmblemiseks ja lõikeservade äärestamiseks üheaegselt, näiteks pükste külje- ja sammuõmbluste õmblemiseks ning varrukate õmblemiseks käeaugukaarele. Õmblus on elastne, vastupidav ja harutatav.
Välislingid
Missugune on hea õmblusmasin?
Korporatsioon Tarbatonia
Korporatsioon Tarbatonia oli 1870. aastal Tartus asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.
Ajalugu
Võeti pärast asutamist 1884. aastal Chargiertenconventi liikmeks, kuid saadeti juba 8. mail 1887 laiali. Selle põhjuseks oli ebaväärikas käitumine, mille üksikasjad on jäänudki ebaselgeks.
Sõmerpalu raudteejaam
Sõmerpalu raudteejaam (saksa keeles Sommerpalen) on raudteejaam Võrumaal Võru vallas Mustassaares, umbes 2,5 km kaugusel Sõmerpalust. Läbi Sõmerpalu kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva–Peterburi raudteest.
Algselt oli tegemist pooljaamaga, mis jäi avamisel Urvaste kihelkonda Sõmerpalu mõisa maadele. Seoses tihenenud rongiliiklusega muudeti Sõmerpalu alates 20. sajandi algusest raudteejaamaks.
Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani. Sõmerpalu raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Kurenurme ja järgnes Vagula raudteepeatus. Praegu kasutatakse raudteed ja jaama vähesel määral üksnes kaubaveoks.
Sõmerpalu raudteejaamas asub kaks rööpapaari (varem kolm) koos kahe pöörme ja nelja fooriga, kaks madalat perrooni, Nõukogude ajal rajatud elektritsentralisatsiooni post ning mitu ajaloolist jaama abiehitist.
Raudtee põhjaküljel asetseb 1889. aastal rajatud endine puitelamu, mis seoses jaama tekkega täitis hiljem vaksalihoone ülesannet. Hoone on säilinud ja praegu kasutusel elamuna.
Kirikumõis
Kirikumõis oli piirkonnakirikule kuulunud maavaldus. Igas kihelkonnas oli oma kirikumõis. See paiknes kiriku lähedal. Kitsamas mõttes on kirikumõis kiriku maavalduse hoonestatud keskus koos kiriku ja pastoraadiga.
Kirikumõisas elas ja seda pidas kohaliku kiriku pastor ning mõisas asusid ka kiriku kontoriruumid. Kirikumõis tagas pastori sissetuleku.
Kirikumõisa hooned ei olnud tavaliselt nii esinduslikult välja ehitatud kui rüütlimõisa omad.
Chantal Chaudé de Silans
Chantal Chaudé de Silans (19. märts 1919 Versailles – 5. september 2001 Grasse) oli prantsuse maletaja, naiste ausuurmeister (1990).
Chaudé de Silans osales teises maailmasõjas Prantsuse vastupanuliikumises.
Ta tuli 17-aastaselt 1936. aastal Prantsusmaa naiste malemeistriks. 1951. aastal võisteldes Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel koos meestega jagas ta 3.–7. kohta.
Alates 1949. aastast osales Chaudé de Silans naiste maailmameistrivõistlustel: aastavahetusel 1949/1950 Moskvas toimunud MM-i turniiril jagas ta 5.–7. kohta (juhtis turniiril pärast 12. vooru); pretendentide turniiridel jagas ta 1952. aastal Moskvas 8.–10. kohta, 1955. aastal Moskvas sai 12. koha ja 1961. aastal Vrnjačka Banjas jagas 12.–14. kohta.
Chaudé de Silans esines Prantsusmaa võistkonna koosseisus 1950. aastal maleolümpial Dubrovnikis ja 1957. aastal Hollandis Emmenis esimesel naiste maleolümpial (mängis esimesel laual).
Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1990. aastal naiste ausuurmeistri nimetuse.
Akadeemiline Kooperatiiv
Akadeemiline Kooperatiiv oli Eesti ettevõte, mis asutati 1929 Tartus. Ettevõtte tähtsaim tegevusala oli eestikeelsete ülikooliõpikute soetamine ja võõrkeelse teaduskirjanduse kirjastamine.
Ettevõttes tegutsesid akadeemilise taustaga inimesed.
Palanga lennujaam
Palanga rahvusvaheline lennujaam (IATA: PLQ, ICAO: EYPA) on piirkondlik rahvusvaheline lennujaam, mis asub Läänemere kuurortlinnas Palanga lähedal. See teenindab Palangat ja Klaipedat, Läänemere Leedut ja osa Lääne-Lätist.
Vałožyn
Vałožyn (valgevene-eesti transkriptsioonis Valožõn, poola keeles Wołożyn, leedu keeles Valažinas, jidiši keeles וואָלאָזשין) on linn Valgevenes Minski oblastis, Vałožyni rajooni halduskeskus. Linn asub Vałožynka jõe kaldal.
Haridust annavad kolm keskkooli, spordikool ja muusikakool. Linnas on ka kultuurimaja, kino ja kaks raamatukogu. Vałožynis on toiduainetetööstus (kohukeste valmistamine) ja kergetööstus, seal töödeldakse puitu.
Linnas on koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel vanalinn, juudi kool aastast 1803, Tyszkiewiczite suguvõsa loss (1782–1806), katoliku kirik aastast 1816 ja õigeusu kirik aastast 1865.
Ajalugu
Vałožynit on esimest korda mainitud XV sajandil. 1440. aastatel kinkis Kazimierz IV asula Manvydastele, aga aastal 1484 Vereiskitele. Aastast 1492 pärinevad esimesed teated sealse katoliku kiriku kohta.
Józef Bogusław Słuszka asutas aastal 1682 Vałožynisse kloostri, selle juures hakkas tegutsema ka kool. Aastast 1683 ilmusid sinna ka õigeusklikud. XVII sajandi lõpuks oli Vałožynist saanud alev. Vahepeal veidi aega Dönhoffidele kuulunud asula läks aastal 1738 Czartoryskite valdusse.
Poola jagamisel läks Vałožyn aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Vilno kubermangu. Aastal 1803 sai alevist Tyszkiewiczite valdus. Aastail 1806–1892 tegutses Vałožynis juutide kool, kus õpetati vaimulikke tekste. Esimese maailmasõja ajal jäi alev rindejoonele ja sai tublisti kannatada.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Vałožyn Poola koosseisu. Aastal 1929 muudeti alev linnaks. Ühtlasi liideti vastse linnaga ümbruskonnast Kialevičy, Jeŭłašyja Paniźzie külad ja Bondary karjamõis.
1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa väed koos kohalike elanikega enamiku linna juutidest. Aastal 1971 valmis linna generaalplaan.
Mežmaļi
Mežmaļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas. Küla jääb Riiast 92 kilomeetri kaugusele.
Asula jääb Gauja rahvusparki. Sinna jääb Mežmaļi bussipeatus.
Aastal 2022 oli külas 45 elanikku.
Elin Pelin (linn)
Elin Pelin on linn Bulgaaria lääneosas Sofia piirkonnas, Elin Pelini valla keskus.
Linn asub umbes 24 km Sofiast kagus. Asula varasem nimi oli Novoseltsi (Novoselci). 1950 sai praeguse nime kirjanik Elin Pelini järgi ja 1960 sai linnaõigused.
Männi-kooreürask
Männi-kooreürask (Ips sexdentatus) on putukaliik.
Kirjeldus
Täiskasvanud männi-kooreürask on 6–8 mm pikkune ja tumepruuni värvusega. Tal on hästi arenenud järsak.
Toitumine
Männi-kooreürask toitub koore all olevast puust.
Levila
Neid võib kohata Aasias ja Euroopas.
Taimekahjurina
Nende käigud nõrgestavad elavaid peremeespuude mändide (nt harilik mänd) tüvesid ja seetõttu on neid peetud taimekahjuriteks. Mõnedes riikides on männi-kooreüraskid haruldasteks muutunud.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Ips sexdentatus seisuga 05.02.2014.
Laur Joamets
Laur Joamets (sündinud 31. oktoobril 1988) on eesti kitarrist.
Laur on mänginud mitmes ansamblis, sealhulgas ka Dramamamas. Ta on mänginud telesaate "Eesti otsib superstaari" saateansamblis. Kuigi Laur on rohkem bluusikalduvustega, on ta mänginud ka koos tunnustatud USA kantrilaulja Sturgill Simpsoniga. Praegu kuulub ta USA rokkansambli Drivin N Cryin koosseisu. Esimese eestlasena osales ta menukas Ameerika telesaates "David Lettermani Show's".
Ta pärineb muusikute perekonnast ja tema isa on kitarrist Andres Joamets.
Haljava külanõukogu
Haljava külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Haljava asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haljava külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
1954 juunis Haljava külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Raasiku külanõukoguga.
Filmikaameraga läbi Eesti
Sarja tegi 1924. aastal Estonia-Film. 1926. aastal sarja täiendati. Sarja operaator oli Rudolf Unt. Sari valmis välisministeeriumi initsiatiivil ja ülikooli soovitatud teemaderingist lähtuvalt. Sarja näidati ka mitmes Euroopa riigis – Saksamaal, Ungaris, Rootsis ja Lätis – ja sellest sai Eesti visiitkaart välisriikides.
Arkna tee
Arkna tee on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2–2,0 km. Tänava nimi on jäänud ajaloolisest maanteest, mis viis põhja pool paikneva, Rakvere vallas asuva Arkna küla juurde.
Arkna tee on 857 meetrit pikk, keskmiselt 14 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. 20. sajandi alguses oli tänava ümbrus veel hoonestamata, siin paiknes kohalik maantee.
Tänav saab alguse Raudtee tänava lõpust, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril. Edasi kulgeb ta 3 km pikkuselt Arkna–Rakvere teena, mis on kõrvalmaantee, kuni Tallinna–Narva maanteeni. Arkna tee ristub ida poolt Tormi ja Roo tänavatega, mis jäävad Roodevälja linnaosasse. Lääne poolt on ristuvaks Papiaru tänav.
Arkna tee idaküljel asuvad pereelamud abihoonetega, lääneküljel paiknevad elamukrundid on hoonestamata. Arkna tee ja Papiaru tänava ristmiku juurde (Teliku tn 2) on rajatud Skoda sõiduautode müügikeskus.
Nõukogude Liidu ajal paiknes Arkna tee ääres Nõukogude Liidu 23. kaardiväe Lenini ordeniga punalipulise Orjoli-Berliini raketidiviisi 304. kaardiväe raketipolk (vene keeles 23. гвардейская ордена Ленина Краснознамённая Орловско-Берлинская ракетная дивизия, 304. Гвардейский ракетный полк) (s/o 14372 "Objekt 648" (vene keeles В/Ч 14372 "Объект 648")). Tol ajal püstitatud militaarehitised on tänaseks enamuses lammutatud.
Tänav on rajatud välisvalgustuse ning asfaltkattega sõidu- ja kõnniteega.
Andres Kollist
pisi|Andres Kollist esinemas Balti keti 30. aastapäeval Vabaduse väljakul Foto: Ave Maria Mõistlik, 23. august 2019 pisi|Andres Kollist kõnelemas avaliku omandi manifesti allakirjutamisel Rahvusraamatukogus, 19. oktoober 2017. Andres Kollist (sündinud 30. jaanuaril 1948 Tartus) on eesti keemik ja ühiskonnategelane.
Teadustöö
Kollist lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna orgaanilise keemia erialal 1971. aastal.