cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Friedrich Ladegast
Õpingud
Friedrich Ladegast õppis ja töötas paljude saksa orelimeistrite töökodades: 1832–1839 oma venna Christlieb Ladegasti juures Geringswaldes, 1839–1843 Urban Kreutzbachi juures Bornas, 1843–1844 Johann Gottlob Mende juures Leipzigis ja 1844–1846 Adolph Zuberbieri juures Dessaus, kuid enim mõjutas teda prantsuse orelimeister Aristide Cavaillè-Coll (1811–1899), kelle ehitatud orelid on tuntud oma imekauni kõla poolest. Friedrich Ladegast võttis oreliehituses väga palju üle nii Aristide Cavaillè-Collilt kui ka Gottfried Silbermannilt (1683–1753), kes omakorda tegi tihedat koostööd Johann Sebastian Bachiga (1685–1750). Ladegasti oreliehituses on kontsentreerunud Euroopa oreliehituse parimad traditsioonid. Oma esimese oreli, Tannenbergi külakiriku oreli (1838), ehitas Ladegast juba 20-aastaselt.
Töö orelimeistrina
Friedrich Ladegast ehitas oreleid aastatel 1838–1885. 1885.–1898. aastani oli Friedrich Ladegasti orelitöökoja nimeks Ladegast & So. Friedrich Ladegasti poeg Oskar Ladegast ehitas oreleid juba iseseisvalt aastatel 1898–1937. Samuti oli oreliehitaja Friedrich Ladegasti vend Christlieb Ladegast, kelle juures Friedrich oli alustanud oreliehituse õpinguid. Christlieb ehitas oreleid aastatel 1838–1890.
Säilinud Ladegasti orelid
Siin on ära toodud mõned algupärasel kujul säilinud Ladegasti orelid.
Saksamaal
Austrias
Eestis ja Lätis
Poolas
Venemaal
Ladegast-Kollegium
Saksamaal tegutsev Ladegast-Kollegium on oma töö eesmärgiks seadnud Ladegasti orelite tutvustamise, Ladegasti orelitel esitatud orelimuusika salvestamise ja heliplaatidel väljaandmise. Kolleegiumi president on organist dr Alexander Koschel, kelle sulest on saksa keeles ilmunud raamat "Im Wandel der Zeit: Die Ladegasts und ihre Orgeln" ('muutuvas ajas: Ladegastid ja nende orelid'). Lisaks ülevaatele Friedrich Ladegasti elust hõlmab teos Ladegasti orelite kirjeldusi. Raamatuga on kaasas optiline andmekandja, mis sisaldab lisainformatsiooni Ladegasti orelite, sealhulgas Valga Jaani kiriku oreli kohta, Friedrich Ladegasti ehitatud orelite pilte, dispositsioone ja helisalvestisi.
Popurriid
"Popurriid" on Eesti ansambli Karavan 1999. aastal ilmunud album. Tegemist on ansambli Karavan 15. juubeliaastaks ilmunud, järjekorras kuuenda laserplaadiga, mis on välja antud tantsumuusika sarja "Kutse tantsule" 13. plaadina. Antud plaadil olevatesse popurriidesse on põimitud ansambli läbi aegade tuntud hitte.
Tümoom
Tümoom (thymoma) on tüümuse epiteelirakkudest pärinev kasvaja inimesel ja teistel loomadel.
Madudel
Kinnipeetavatel madudel on sarnaselt paljude teiste nn kodustatud loomaliikidega uudismoodustisena avastatud ka tümoomi.
Teistel imetajatel
Koertest on tümoomi sagedamini kirjeldatud saksa lambakoertel.
Marilyn Monroe
Marilyn Monroe (sünninimega Norma Jeane Mortenson, teiste nimedega Norma Jeane Baker, Norma Jeane Dougherty, Norma Jeane DiMaggio, Marilyn Monroe Miller; 1. juuni 1926 Los Angeles, California osariik – 5. august 1962 Los Angeles, California osariik) oli USA näitleja, laulja ja modell. Teda on nimetatud 20. sajandi üheks kuulsaimaks naisnäitlejaks ja seksisümboliks.
thumb|vasakul|Marilyn Monroe filmis "[[The Prince and the Showgirl" (1957)]] thumb|vasakul|Kaader filmist "[[Härrasmehed eelistavad blonde" (1953)]] Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk.
29. juunil 1956 abiellus ta kirjanik Arthur Milleriga. Nad lahutasid abielu 1961. aastal.
Tuntud on Monroe esinemine president John F. Kennedy sünnipäeval Madison Square Gardenis 1962. aastal, kui ta esitas laulu "Happy Birthday, Mr. President". Kennedy kinkis Monroele kuldse Rolexi kella graveeritud isikliku pühendusega. Ajakirjanduses on palju spekuleeritud Kennedy ja Monroe võimaliku intiimsuhte üle, kuid selle kohta pole tõendeid.
Ööl vastu 5. augustit 1962 leiti Marilyn Monroe oma Los Angelese Brentwoodi kodust surnuna. Ametlik surmapõhjus oli unerohu üledoos. Tema surma kohta on käibel mitmed vandenõuteooriad.
Rhön
thumb|right|Keskmise Rhöni maastik thumb|400px|Tüüpiline Rhöni maastik [[Tann (Rhön)|Tanni lähedal juunikuus]]
Rhön on mäestik Euroopas Saksamaal, mis asub Hesseni, Baieri ja Tüüringi liidumaadel. Kõrgus kuni 950 meetrit (Wasserkuppe). Mäestikust lähtub Fulda jõgi.
Kiltsi vasallilinnus
pisi|Linnuse asendiplaan [[19. sajandist. Autor: Carl Faehlmann ]] pisi|Linnuse vaated 19. sajandil. Autor: Carl Faehlmann pisi|Vaade mõisahoonele ja linnuse tornile
Kiltsi vasallilinnus (saksa keeles Schloß Aß) oli vasallilinnus Virumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub linnus Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Kiltsi oli ilma sisehoovita väike linnus. Lossi põhiplaani kohaselt oli linnus nelja nurgatorniga, neist kaks nelinurkset asusid läänes ja kaks ümarat torni idas, mille juurde kuulusid kaarekujuliselt uuemad juurdeehitised, mis tegid linnuse põhiplaanilt poolkuukujuliseks. Pärast lossi ümberehitust 18. sajandi lõpul selle kuju muudeti, kaks ümartorni kaeti kuplikatustega ja nelinurksed tornid kaeti sadulkatusega.
Liivi sõja ajal 1558. aasta talvel toimus Kiltsi linnuse all kokkupõrge Liivi ordu ja Vene vägede vahel. Kiltsis oli siis omanikuks Robecht von Gilsen, kes osutas oma vägedega samuti suurt vastupanu, kuid see ei päästnud linnust hävitamisest.
Hilisema Kiltsi mõisa peahoone rajas Kiltsi mõisa omanik major Hermann Johann von Benckendorffi 18. sajandi viimasel veerandil linnuse varemetele. Lossis elas admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846), kes pärandas lossi ja mõisa oma pojale Julius von Krusensternile (1807–1888).
Eesti Vabariigi moodustamisega loss ja mõis riigistati ning kuulus Eesti vabariigi omandusse. Tänapäeval tegutseb Kilti lossis ja mõisas Kiltsi Põhikool.
Kiltsit ja eriti selle keskaegseid ehitusjärke uuris aastail 2001–2009 põhjalikult Tõnno Jonuks.
Hassan Gouled Aptidon
pisi|Hassan Gouled Aptidon (1977) Hassan Gouled Aptidon (15. oktoober 1916 – 21. november 2006) oli Djibouti poliitik, esimene peaminister 28. juunist 1977 kuni 12. juulini 1977 ja esimene president 28. juunist 1977 kuni 8. maini 1999.
Gauja (mootorjalgratas)
Gauja on 1960. aastatel Riia jalgrattatehases toodetud mootorjalgratas.
Esimeste mudelite tootmist alustati 1961. aastal. Need hakkasid varemtoodetud abimootoritega jalgrataste ees koguma suurt populaarsust.
Kirjeldus
Ratta jõuallikas oli kahetaktiline ottomootor D4 võimsusega 1 hobujõud. Hilisemate mudelite mootor oli D5, mis eelmisega võrreldes oli veidi võimsam ja töökindlam. Mootori ülekanne vedavale tagarattale toimus tavalise jalgrattaketiga.
Magneetost puudus väljavõte sõidutuledele, esivalgustust varustati tavalise jalgrattadünamo pealt.
Gauja eelis tavalise mootorjalgratta ees oli esivedrustus, mis muutis viletsal teel sõitmise mugavamaks ja turvalisemaks. Uuematel Gauja mudelitel, mille tootmist alustati 1963, oli laiem juhtraud ja raamitugevdused.
Gauja mõlemad veljed olid 26-tollised ja trummelpiduritega.
Ratta maksimaalne kiirus oli kuni 40 km/h. Paak mahutas 2,2 liitrit kütust (bensiini) ja ühest paagitäiest jätkus ligi 150 km läbimiseks.
Longus pühvlihein
Longus pühvlihein (Stenotaphrum secundatum) on Põhja-Ameerika lõunaosas levinud kõrreliste sugukonna pühvliheina perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Teda kasutatakse sageli murutaimena külvatud murudes haljasaladel subtroopilises ja troopilises vööndis. Temast moodustunud muru on paks ja vetruv, ent vajab palju vett.
Semioos
Semioos (varasemas kasutuses: semioosis) on märgiprotsess. See on üks semiootika põhimõisteid. Termini võttis praeguses tähenduses kasutusele Charles Sanders Peirce, ent see esineb korduvana juba Philodemose tekstis "De signis" (1. sajand eKr). Peirce'i järgi on semioos triaadne protsess, potentsiaalselt lõputu interpretatsiooniahel.
Thomas Sebeoki järgi on semioos samane (või koguni identne) eluprotsessiga (Sebeoki tees).
Ali Sabiehi piirkond
Ali Sabiehi piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Djiboutis. Piirneb põhjas Arta piirkonnaga, idas Somaalimaaga, lõunas Etioopiaga ja läänes Dikhili piirkonnaga.
Semioos
Semioos on sama mis kestev kommunikatsiooniprotsess; see hõlmab nii autokommunikatsiooni kui ka heterokommunikatsiooni.
Ali Sabiehi piirkond
Piirkonnas on kaks linna: Ali Sabieh ja Holhol.
Semioos
Semioosi liigiks (erijuhuks) on intersemioos – see on semioos erineva süntaksiga märgisüsteemide vahel. Sellele vastandub intrasemioos – see on semioos ühe märgisüsteemi raames.
Ali Sabiehi piirkond
🇩🇯
Burundi Ülikool
thumb|Kiriri ülikoolikompleks Burundi Ülikool (prantsuse Université du Burundi; kuni 1973. aastani Bujumbura Ametlik Ülikool (Université Officielle du Bujumbura, U.O.B.) on ülikool Burundi pealinnas Bujumburas, riigi ainus avalik ülikool.
Põhirõhk on ametnike ettevalmistamisel.
Surnud 5. märtsil
''Siin loetletakse 5. märtsil surnud tuntud inimesi.
Burundi Ülikool
Üliõpilasi on üle 3000.
Ajalugu
Ülikool rajati 1964. Seejuures ühendati kolm asutust – Ruanda-Urundi Agronoomiainstituut, Jesuiitide Psühholoogiainstituut ja Bujumbura Teadusinstituut.
Aastal 1973 ühendati Bujumbura Ametliku Ülikooliga õpetajaid ettevalmistav Kõrgem Normaalkool (École Normale supérieure, ENS; asutud 1965) ja ametnikke ettevalmistav Rahvuslik Halduskool (École nationale d'administration, ENA; asutatud 1972). Ülikool sai praeguse nime. Reaalselt integreeriti ENA ülikooli majandus- ja haldusteaduskonnaga 1975 ning ühinemine ENS-iga sai teoks 1977.
Aastal 1989 ühendati ülikooliga 1980ndate algul asutatud kõrgkoolid Ajakirjanduskool, Kaubanduskool (nüüd Kaubandusinstituut), Linnaplaneerimise- ja Arendamise Instituut ja Põllumajandusinstituut. Ühendamise eesmärk oli ressursside tõhusam kasutamine. Aastal 1993 alanud kodusõda tõi kaasa üliõpilaste ja õppejõudude streigid, pausid õppetöös, õppehoonete sulgemised, õpikute ja varustuse nappuse ning õppejõudude massilise lahkumise.
Aklimatisatsioon
Aklimatisatsioon ehk aklimatiseerumine on protsess, kus loom või taim kohaneb (tavaliselt avaldub see tema füsioloogias) uute kliima- või elutingimustega. Enamasti on muutusi põhjustavaks teguriks kas temperatuur, niiskus, toit või aastaajalised iseärasused.
Enamasti toimub aklimatisatsioon suhteliselt lühikese aja jooksul (ühe organismi eluea jooksul). Näiteks kalad on võimelised järk-järgult muutuva vee temperatuuri ja vee kvaliteediga aklimatiseeruma; kui need tegurid muutuksid aga suhteliselt kiiremini, siis kalad sureksid.
Aklimatisatsiooni kõrgeim aste on naturaliseerumine, mille tagajärjel organism suudab vaadeldavas keskkonnas (looduslikus koosluses) edukalt areneda ja sigida, vajamata mis tahes eluetapis inimese abi.
Dikhili piirkond
Dikhili piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Djiboutis. Piirneb põhjas Tadjoura piirkonnaga, läänes ja lõunas Etioopiaga ning idas Arta piirkonnaga ja Ali Sabiehi piirkonnaga.
Piirkonnas on neli linna: Dikhil, As Ela, Galafi ja Yoboki.
🇩🇯
Loksa
pisi|Droonivideo Loksast 2022. aasta juulis thumb|Loksa linnavalitsuse hoone Loksa on linn Põhja-Eestis Harju maakonnas Soome lahe kaldal. Läbi linna voolab Valgejõgi, mis samas ka Hara lahte suubub. Loksa on Eesti kõige põhjapoolsem linn.
Aastatel 1950–1957 oli Loksa samanimelise rajooni halduskeskus.
Linna suurim tööandja on Loksa Laevatehase AS. Loksal paikneb ka Medrulli kaubamärgi all meditsiinitooteid valmistava aktsiaseltsi Forans Eesti tootmisüksus.
Loksa linnapea on Värner Lootsmann.
Rahvastik
Loksa elanikkond on alates 1990. aastate algusest seoses tööstuse taandarenguga linnas püsivalt vähenenud. Linn on paljurahvuseline, kõige enam – umbes 57% – on venelasi. Eestlased moodustavad alalisest elanikkonnast umbes kolmandiku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna 2759 elanikust eestlasi 845 ehk 30,6%.
Tööealise elanikkonna arv oli 2000. aastal 1650 inimest, kellest 750 inimest töötas väljaspool linna.
Haridus ja kultuur
thumb|Loksa 1. Keskkool
Haridus
Hariduse ajalugu Loksal ulatub tagasi detsembrisse 1867, kui kohalikus talus hakkas õpetaja Jakob Janter tunde andma 20 talulapsele. Loksa esimene koolimaja valmis 1903. aastal ja tegutses esialgu kaheklassilise vallakoolina. Täielik algkool alustas tegevust 1920.
Sõjajärgsel perioodil oli kool 7-klassiline. 1948 avati vene keelt kõnelevate elanike arvu suurenemise tõttu koolis esimesed kolm venekeelset klassi. 1951 muudeti senine seitsmeklassiline kool kakskeelseks keskkooliks.
Kakskeelne õpe jätkus koolis kuni 1988. aastani, mil kool jagati eesti õppekeelega Loksa 1. Keskkooliks ja vene õppekeelega Loksa 2. Keskkooliks. Alates 1996. aastast kandis vene kool Loksa Vene Gümnaasiumi nime. Kahe kooli ühendamine üheks eesti õppekeelega gümnaasiumiks tuli uuesti arutusele 2002 ja 2010 jõutigi koolide liitmiseni, kuid esialgu kakskeelse koolina. Kahe keskkooli ühinemisel tekkinud õppeasutus hakkas kandma Loksa Gümnaasiumi nime.
Teed ja transport
thumb|Loksa laevatehas pisi|Loksa esmamainimise 370. aastapäeva mälestuskivi Loksa linn on kaetud tiheda teede ja tänavate võrguga. Linna läbib üks tugimaantee – Liiapeksi–Loksa maantee – ja mitu kõrvalmaanteed:
Loksal on regulaarne bussiühendus Tallinna ja ümbruskaudsete küladega (Hara, Kolga, Pärispea, Viinistu, jt). Tallinna ja Loksa vahel on ühistranspordiliiklus toimunud alates 1938. aastast.
Avalikke maakondlikke bussiliine haldab ATKO Liinid; kõigi nende bussiliinide lõpp- või kontrollpeatuseks on Loksa bussijaam. Varasematel aastatel toimunud kommertsbussiliiklus Tallinna ja Loksa vahel katkes 2010. aastate teisel poolel reisijate vähesuse tõttu.
Raudteeühendus linnal puudub. Meritsi on ühendus tagatud Loksa sadama kaudu, kuid regulaarvedusid laevadega ei toimu.
Suzhou
Suzhou on mitme Hiina koha nimi:
Iseseisvuse Taastamise Võitluslaen
Tegelikult ei oleks Vabariigi Presidendil olnud õigust välislaenu teha, kuna Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 107 alusel tehti riigi laenud Riigikogu otsusel.
Iseseisvuse taastamise võitluslaen
RT 1979, 1, 1.
28. novembril 1978.
Tänavu möödub 35 aastat Eesti Vabariigi langemisest teistkordselt Nõukogude Liidu sõjalise okupatsiooni alla. Teise Maailmasõja lõppemisel, Atlandi Charteri lubaduse täitmise korral pidanuks Eesti olema jälle suveräänne riik nagu see oli enne Nõukogude Liidu okupatsiooni.
Kaitstes 1944. aastal oma jõududega lühemat aega Eesti piire, Nõukogude Vene invasiooni takistamiseks, läks korda osal Eesti rahval pääseda vabaduse kaitse alla läände, lootuses vaid ajutisele eemalolemisele võõrsil. 1947/1948 Nõukogude Vene Berliini blokaadi järele ilmnes, et Eesti vabastamine venib.
Protestid ja Eesti Vabariigi Valitsuse eksiilis otsene nõudmine Nõukogude Liidu Valitsusele Tartu Rahulepingu täitmise osas ja Liitunud Rahvaste Organisatsioonile sama sihiga on jäänud tulemuseta ent siiski avaldanud mõju avalikule arvamisele: 30 tsiviliseeritud riiki, eesotsas USA-ga, tunnistavad Eesti Vabariigi de-jure kestvust.
Meie põlve kohus on luua jäädav alus iseseisvuse taastamise võitluse jätkamisele kuni iseseisvuse saavutamiseni.
Nõukogude Vene sõjalise okupatsiooni läbi on meie rahvalt röövitud aastasadade ja 22 iseseisvuse aastate jooksul kogutud rahvusliku omapära ja traditsioonide hälli ning rahvusliku võitluse selgroo – on okupatsiooni poolt hävitatud ja Eesti rahvas, okupatsiooni all, on viimaselt rakendatud majandussüsteemiga muudetud okupandi – kommunistliku partei – meeleoluvallaaluseks sulaseks.
Kodumaa rahvas ei saa vägivalla vastu protestida ega avaldada avalikult nõudmisi kuritegude lõpetamiseks ja iseseisvuse taastamiseks, ehkki seda lubab Nõukogude Liidu enda Põhiseadus. Protestijatel on prii sõit Siberi vaid heal juhul, kui neile kingitakse elu. Võitlus ja pidev protestide esitamine jääb seega eestlastele vabas maailmas. Vabade eestlaste protest saab reaalse vormi, kui igaüks meist üksikult dokumenteerib Nõukogude Liidu okupatsiooni läbi saadud kahjud, ülekohtu ja kuriteod. Paigutame need siis n.ö. “ühise nimetaja[”] alla ja hindame need US dollarites ning asendame kahjusummad Iseseisvuse Võitluslaenu Võlakohustustega okupatsiooni võimu vastu. Need väärtpaberid jäävad edasipärandatavaks, kuni Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamisega need lunastatakse tolleaegse Eesti Vabariigi poolt Nõukogude Liidu arvel.
Iseseisvuse generatsioon ja selle otsesed järglased lähenevad vanaduse piirile ja kolmandal võõrsil kasvanud generatsioonil lihtsalt puuduvad teadmised ja vahendid kahjutasu aktsiooni teostamiseks. See materjal on asendamatu dokument Eesti riigile ja rahvale ja teaduslikult läbitöötatuna vahedaks relvaks Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise võitluses.
Tõnis Kint
Jaan Audova
Jaan Audova (27. veebruar 1901 Vara vald – 18. november 1992 Valga) oli eesti vaimulik.
Iseseisvuse Taastamise Võitluslaen
Iseseisvuse taastamise võitluslaen
Peaminister,
Jaan Audova
Jaan Audova sündis suures peres, kus oli 14 last. Kooliteed sai ta käia I maailmasõjani, sest vendade sõtta võtmise tõttu tuli tal kodus täismehe eest väljas olla. Tema kord püssi alla minna tuli Vabadussõja ajal. Kuid lahinguteni ta siiski ei jõudnud, sest enne allkirjastati Tartu rahuleping. Sõjaväekohustuse täitis ta ratsarügemendis, kus oli orkestrant. Sõjaväest vabanes ta aastal 1923, asudes jätkama poolelijäänud haridusteed Tartu Linna Õhtuses Ühisgümnaasiumis, mille ta lõpetas aastal 1928. Aastal 1933 lõpetas ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses Jaan Treumanni juures. Ordineeriti õpetajaametisse 2. septembril 1934 (koos Alfred Toominga, Jüri Kimmeli, Karl Kiiski ja Kristjan Valdmaga).
Iseseisvuse Taastamise Võitluslaen
Iseseisvuse taastamise võitluslaen
Vabariigi Presidendi ülesandeis
Jaan Audova
Aastatel 1934–1936 oli Jaan Audova Tartu Peetri koguduse õpetaja Jaan Treumanni isiklik adjunkt. Aastal 1936 saadeti ta piiskop Hugo Bernhard Rahamägi poolt Hiiumaale. Ta teenis aastatel 1936–1937 Pühalepa Laurentsiuse kogudust ja aastatel 1936–1938 Kärdla Johannese kogudust. Aastatel 1938–1939 oli ta Randvere koguduse asetäitja õpetaja. Aastatel 1939–1944 oli ta Rakke koguduse õpetaja kohusetäitja. Kuna sõjaolukorras lahkus Johannes Oskar Lauri Saksamaale, asus Jaan Audova koos perega Otepääle. Otepää Maarja kogudust teenis ta aastatel 1944–1953. Aastal 1953 asus ta Valka (kuna Paul Uibopuu arreteeriti). Valga Peetri-Luke koguduse õpetaja oli ta aastatel 1953–1977. Aastal 1977 jäi ta emerituuri, kuid aitas kogudust edasi teenida oma pojal Peebul.
Iseseisvuse Taastamise Võitluslaen
Iseseisvuse taastamise võitluslaen
Verner H. Puurand
Majandusminister
Arta piirkond
Arta piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Djiboutis.
🇩🇯
Võru Kärnjärv
Kärnjärv (ka Pindi Kärnjärv, Võru Kärnjärv) on järv Võrumaal Võru vallas. Ta kuulub 26,3-meetrise suurima sügavusega Eesti kümne sügavaima järve sekka.
Järv asub Võhandu orundis.
Suure sügavuse tõttu on järv kihistunud.
Kertši väin
pisi|Vaade üle väina Kertši sadamale Krimmis pisi pisi|Kertši väina satelliidifoto (august 2011) Kertši väin ühendab Musta merd Aasovi merega ning eraldab Ukrainat Venemaast. Väina lõunaosa on laiem ja sügavam, kuid põhjaosas on väin vaid 4 km laiune ja 4 m sügavune. Väina ääres Krimmi poolsaarel asub Kertši linn.
Väina keskel asuva Tuzla saare üle tekkis 2003. aastal tüli Venemaa ja Ukraina vahel. Saar oli 2014. aastani Ukraina valduses, kuigi Venemaa sellega ei nõustunud.
11. novembril 2007 murdus tormis pooleks Venemaa tanker, merre sattus 1300 tonni kütteõli. Samal päeval uppus veel neli laeva, millest kolme lastiks oli väävel. Laevade uppumine põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse.
Parvlaevaühendus
Kertši väina kitsal Tšuška maasäärel asub sadam Kavkaz ('Kaukaasia'). Sadamast veavad parvlaevad üle väina raudteevaguneid, autosid ja reisijaid.
Kertši väina sild
Väina ületav 19 km pikkune sild avati maanteeliikluseks 2018. aastal ja rongiliikluseks 2019. aastal.
Tuneesia jalgpallikoondis
Tuneesia jalgpallikoondis on Tuneesia rahvuskoondis jalgpallis. Tuneesia on jõudnud MM-ile kolm korda.
Tuneesia jalgpalliliit asutati 1956. aastal, see astus FIFA-sse 1960. aastal, liidu president on Ben M'Barek Tarek.
Koondise põhivorm on punane särk, valged püksid, punased põlvikud, varuvorm valge särk, valged püksid, valged põlvikud.
Ajalugu
Tuneesia jõudis esimest korda MM-finaalturniirile 1978. aastal Argentinas, kus mängiti B-alagrupis koos Poola, Lääne-Saksamaa ja Mehhikoga. Debüüt ei olnud sugugi halb, sest võideti Mehhikot 3:0 ja saadi viik 0:0 Lääne-Saksamaalt. Alagrupi võitnud Poolale kaotati 0:1.
Järgmine kord jõuti maailmameistrivõistlustele 1998. aastal Prantsusmaal. Seal suudeti alagrupi võitnud Rumeeniaga mängida viiki 1:1, kuid teised kaks kohtumist kaotati (Inglismaaga 0:2 ja Colombiaga 0:1.
Nelja aasta pärast 2002. aastal Lõuna-Koreas ja Jaapanis toimunud MM-il oldi jälle kohal. Ka nendel võistlustel suudeti alagrupis mängida üks mäng viiki ja kaks kaotati. Viigiga 1:1 lõppes mäng Belgia vastu. Kaotati aga 0:2 nii Venemaale kui Jaapanile.
Kosmonaut
pisi|Ameerika Ühendriikide astronaut [[Bruce McCandless II]]
Kosmonaut (vene keeles космонавт) ehk astronaut (kasutusel eeskätt Ameerika Ühendriikides) on kosmoselaeva või -lennuki meeskonna liige.
Esimene Maa orbiidile jõudnud kosmonaut oli Juri Gagarin.
Hiina kosmonautide kohta kasutatakse ka nimetust "taikonaut", mille mõtles mais 1998 välja Chiew Lee Yih Malaisiast, kes kasutas seda uudisegruppides. Kohe hakkas oma veebilehel seda sõna kasutama Chen Lan. Sõna tuleneb hiinakeelsest sõnast 太空 (tàikōng) 'kosmos'. Hiinas kasutatakse sõna yuhangyuan (宇航員) 'kosmosepiloot'. Esimeseks taikonaudiks sai 15. oktoobril 2003 Yang Liwei. Ametlikus ingliskeelses teadaandes kasutati sõna "astronaut".
Vincent Dole
Vincent Dole (18. mai 1913 – 1. august 2006) oli Ameerika Ühendriikide arst, kes koos abikaasa Marie Nyswanderiga töötas välja metadoonasendusravi põhimõtted.
Juuru kirik
pisi|Juuru kirik, vaade kagust pisi|Kirikuaed pisi|Kirikuaia läänevärav ja kiviaed pisi|Kirikuaia lõunavärav päikesekellaga (18. saj) pisi|Kirikuaia kabel pisi|Paekivist maltarist kirikuaias (1652) pisi|Paekivist ratasrist kirikuaias (1687)
Juuru Mihkli kirik on Juuru kihelkonna kirik Rapla maakonnas Juurus. Seal tegutseb EELK Juuru Mihkli kogudus.
Ajalugu
Pärimuslugu kõneleb: ''Juuru hakatud kirikut ehitama. Otsitud selleks sobivat kohta. Arutatud ja peetud nõu, kuid õiget paika pole osanud keegi näidata. Pandud siis härjad vankri ette, laotud raske kivikoorem peale ja lastud nad sihitult minna. Otsustatud nii: kuhu kivikoorem ümber läheb, sinna ehitatakse kirik. Härjad vedanud koormat hulk aega. Viimaks jäänud vankri rattad suure tamme juure taha kinni ja kivikoorem vajunud küljeli. Sinna ehitatudki kirik ja pandud talle nimeks Juuru kirik.''
Keskaeg
1200. aasta paiku kuulusid Juuru alad Harju maakonna Loone muinaskihelkonda. Taanlaste vallutuse järel moodustati Lõuna-Harjumaal suur Hageri kihelkond, millest 1240. aasta paiku eraldus Juuru kihelkond. Sellest ajast pärineb ka esimene kirik, mis oli tõenäoliselt ehitatud puust. Kiriku patrooniks oli Taani kuningas.
Juuru kogudus peab oma kiriku sünniajaks ja koguduse asutamise ajaks aastat 1238, mida tähistatakse igal aastal septembrikuus, mihklipäeval.
13. sajandi viimasel veerandil rajati esimene kivikirik. See oli tornita, ühelööviline ja võlvideta kivihoone. Sellist kirikutüüpi seostatakse tsistertslaste orduga. 1287. aastal mainitakse Tallinna naistsistertslaste Mihkli kloostrile kuulunud maavaldusi Juuru kihelkonnas.
Juuru esimene kivikirik pühitseti pühale Jürile. Hiljem, ilmselt pärast reformatsiooni 16. sajandil, pühitseti kirik peaingel Miikaelile. Mihkel on peaingel Miikaeli rahvapärane nimekuju.
Arvatavasti valmis sajandi lõpul kivikiriku kooriruumi hilisgootikas võlvlagi, mida ehib eriti madalalt algav ja väga kõrgele ulatuv ristvõlv. Pikihoone aga jäi võlvimata. 14. märtsil 1498 (vkj.) pühitses Tallinna piiskop Nicolaus Rottendorf ümberehitatud kiriku ning Maarja, apostel Andrease ja peaingel Miikaeli altari. Samast ajast pärineb tõenäoliselt ka kiriku idaseinas asuv sakramendinišš ja kiriku lääneküljel asuv skulptuurpea.
Uusaeg
1847. aastal ehitati keskaegsele kirikuhoonele uus uusgooti stiilis 42,4 meetri kõrgune läänetorn.
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel
Soome on Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud alates 1961. aastast. Soome esimene esindaja lauluvõistlusel oli Laila Kinnunen, kes esitas loo "Valoa ikkunassa", mis lõpetas 10. kohal.
Juuru kirik
Uusaeg
Viimane põhjalik ümberehitus teostati aastatel 1893–1895 Eestimaa kubermanguvalitsuse arhitekt Ervin Bernhardti projekti järgi. Keskaegne pikihoone lõunaeeskojaga ja käärkamber lammutati. Vanast kirikust säilisid altariruum ja torni alusmüür. Läänetorni ja vana altariruumi vahele ehitati ristikujulise põhiplaaniga uusgooti stiilis uus põhikorpus. Valmis ka uus käärkamber, koori põhjaaken ja ristnurksed tugipiilarid. Stiililt pääses valitsema uusgootika.
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel
Soomet tuntakse kui üht kõige ebaedukamat riiki Eurovisiooni lauluvõistlusel. Riik on osalenud 52 korral kuid pääsenud esikümnesse vaid 12 korral. Soome on lauluvõistluse lõpetanud viimasel kohal kümnel korral, neist 0 punktiga kolmel korral.
Soome on lauluvõistluse ka ühel korral võitnud. 2006. aastal esindas riiki ansambel Lordi, kes esitas laulu "Hard Rock Hallelujah". Laul erines radikaalsest europopist, mis domineeris võistlusel; tegemist oli hard rock'i looga, mida esitas koletisbänd. Lordi lauluga "Hard Rock Hallelujah" purustas rekordeid saavutades ajaloo suurima punktisumma (292). Enne võitu oli riigi parimaks kohaks 6. koht, mis saavutati 1973. aastal, kui Soomet esindas Marion Rung lauluga "Tom Tom Tom".
Juuru kirik
Lähiaeg
Eesti esimesel iseseisvusajal, 1924. aasta nelipühadel avati pidulikult kiriku altariruumis mälestustahvlid I maailmasõjas ja Vabadussõjas langenutele.
1936. aastal oli kirikuhoones suurem remont ning 1938. aastal tähistati pidulikult kiriku ja koguduse 700. aastapäeva. Mõlemal korral austas oma kohal viibimisega ning õnnistas nii kirikut kui kogudust EELK piiskop Hugo Bernhard Rahamägi.
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel
Osavõtt
* 2009. aastal Soome pääses finaali žürii otsusel.
Juuru kirik
Lähiaeg
Nõukogude ajal, 1964. aastal kevadel süttis pikselöögist kiriku torn. Tulekahjus hävis torni kiiver, mis taastati endistes vormides juba järgmisel aastal. 1980. aastal toimus kirikurööv, mille käigus varastati väärismetallist altaritarbed. Uuel rahvuslikul ärkamisajal, 1988. aastal tähistati pidulikult kiriku ja koguduse 750. aastapäeva.
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hääletamise ajalugu (1975–2016 finaalid)
Soome on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Juuru kirik
Altar
Altarit kroonivad skulptuurid (Kristus, Peetrus ja Paulus), mis on Quirinus Rabe töö (1736). Altariseina valmistas tisler Johann Siimsen. Altarimaali "Kolgata" autor on Carl Sigismund Walther (1852).
Kantsel
Kiriku interjööris väärib tähelepanu Christian Ackermanni töökojas valminud puuskulptuuridega ja reljeefidega barokk-kantsel koos kõlakatusega (1695). Kantsel toetub käsulaudu hoidvale Moosesele, kõlakatusel on kujutatud ülestõusnud Kristust inglitega ja rinnatisel figureerivad neli evangelisti Matteus, Luukas, Markus ja Johannes.
1895. aastal kantsel rekonstrueeriti Sally von Kügelgeni juhendamisel. Viimane kavandas kantsli juurde ka trepirinnatise, mis seni sel puudus. Trepirinnatisel on reljeefid: "Kristuse sünd" ja "Ülestõusmine", mis on koopiad Tallinna Püha Vaimu kiriku kantslitrepilt, ning inglel, kes hoiab kätel vana, keskaegset kirikut.
Soome Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hääletamise ajalugu (1975–2016 finaalid)
Soome on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Oriküla
Oriküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Küla läbib Mädara jõgi ja see piirneb Pärnu jõega.
Ajalugu
Seda paika on esimest korda mainitud 1638. aastal Orgi hajataluna. 1680–1684 elas seal Vändra mõisa alla kuuluv vabadik Orekylla Wannames. 1795 oli Vändra mõisa all juba 4 taluperemeest lisanimega Orikülla või Orrikülla. 1798. aastal on mainitud Orri küla. Küla asus 19. sajandil Vändra kihelkonnas ja kuulus Uue-Vändra mõisale.
Külanimi tuleb sõnast "ori", millel keskajal oli palju tähendusi, näiteks 'suur ja raske puutüvi'. Metsa orjad olid üksikud vanad puud metsas. "Ilm-ori suur" tähendas ülisuurt, "oripuu" tähendas tala ja sõna "ori" kasutati ka täku kohta.
Külas paikneb 15.–18. sajandisse kuuluv maa-alune külakalmistu, mille rahvapäraseks nimetuseks on olnud Pere Kalmet.
Praegune Oriküla oli 1970 kirjas Oriküla I nime all. Üle jõe asus Oriküla II ja see liideti 1977 Tagassaarega. Samal aastal liideti Orikülaga Valma.
Külas sündis Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander (1872–1953).
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
Juuru kirik
Kantsel
Rahvajutu järgi olevat kantsel varem kuulunud Padise kloostrikirikule ja pärast Põhjasõda Juuru üle toodud.
Kirikukellad
Suur ja väike pronksist kell pärinevad vastavalt 16. ja 17. sajandist, annetajateks Ingliste mõisnik Reinhold Anrep õega ja koguduse pastor Johannes Justus Ludvig.
Krutsifiks
Lõunapoolse ristlöövi võlvil asub krutsifiks. Selle algne asukoht oli ilmselt võidukaarepalgil. Stiilianalüüsi alusel on selle autoriks Johann Valentin Rabe (u 1730).
Orel
1849 valmis Carl August Tantoni käe all esimene orel. 1897 valmis Tallinna orelimeister Jakob Saarmann käe all, 2 manuaali ja 17 registriga orel, mille ehitamisel kasutas ta osaliselt vana pilli ja teiste orelite detaile. Uus orel õnnisti sisse 27. juulil 1897, esinesid kohalik koor ja orelikunstnik Reinike Tallinnast. Aastatel 2006–2007 orel restaureeriti ja 2007. aasta juulis õnnistati sisse. Sellest ajast saati toimub kirikus igal suvel muusikafestival Juuru Orelisuvi, kus esinevad interpreedid Eestist ja välismaalt.
Sakramendinišš
Altariruumi idaseinas asub sakramendinišš, mis pärineb tõenäoliselt 15. sajandist, katolikuajast, kui seal hoiti pühitsetud armulaualeiba.
Vitraažaknad
Kiriku omanäoliseimad detailid on vitraažaknad, mis asuvad koori idaseinas ning pärinevad 1895. aastast. Need kujutavad Peetrust (annetaja Maidla mõisnik parun Berend von Maydell abikaasaga) ja Johannest (annetaja Pirgu mõisapreili Cäcilie von Wetter-Rosenthal).
Akvaarium
Mageveeakvaarium taimede ja troopiliste kaladega|thumb Akvaarium ootesaalis|thumb Akvaarium on mahuti (vivaarium), mille vähemalt üks külg on läbipaistev, ja kus elavad veeorganismid (veetaimed, kalad, muud veeloomad).
Akvaariumis kasvatatakse organisme enamasti kas uurimiseks, koduloomadena või täidab akvaarium esteetilisi eesmärke.
Akvaariumidega tegelevat valdkonda nimetatakse akvaristikaks. Akvaariumihuvilisi inimesi ja selle pidajaid nimetatakse akvaristideks.
Surnud 6. märtsil
''Siin loetletakse 6. märtsil surnud tuntud inimesi.
Reanimation
"Reanimation" on ansambli "Linkin Park" plaat, mis ilmus 30. juulil 2002. Plaadi produtsent oli Mike Shinoda.
"Reanimation" oli remiksplaat debüütalbumi "Hybrid Theory" lugudest, kus esinesid nii senitundmatud underground-räpparid kui ka tuntud muusikud nagu Staindi Aaron Lewis ('Krwlng'), Korni Jonathan Davis ('1stp Klosr'), Taprooti Stephen Richards ('P5hng Me A*wy'), The Rootsi Black Thought ('H! Vltg3'), Orgy' Jay Gordon ('Pts.of.Athrty') ja Marilyn Manson ('By Myslf').
Billboardi edetabelis Top 200 jõudis plaat 2. kohale, kuhu aasta varem oli kerkinud ka "Hybrid Theory".
Live in Texas
"Live in Texas" on 2003. aasta Linkin Parki album.
Obocki piirkond
Obocki piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Djiboutis. Piirneb põhjas Eritreaga, edelas Tadjourahi piirkonnaga ja idas Punase merega.
Piirkonna linnad on Obock ja Khor Angar.
Piirkonnas on mitmeid soolajärvi. We'ima Wenzi jõgi voolab mööda Eritrea ja Obocki piirkonna piiri.
🇩🇯
Aksel Heidemann
Aksel Heidemann (sündinud 22. oktoobril 1955 ) oli Kaitseliidu Lääne maleva pealiku kohusetäitja ja pealik aastail 1993–1999, seejärel Kaitseliidu Peastaabi personaliülem (G1). Endine Risti malevkonna vabatahtlik pealik.
Jää
pisi|Jää rannal [[Jökulsárlóni lähedal, Islandil]] pisi|Jäätunud detailid jäävaba Tallinna lahe kaldal
Jää on vesi tahkes agregaatolekus.
Jääl on palju vorme. Madalatel rõhkudel on stabiilne jää I. Jää I on heksagonaalse kristallstruktuuriga ja seetõttu kaksikmurdev. Ta moodustab kergesti nõeljaid kristalle.
Jää I on hõredam kui vesi samadel rõhkudel. Madalatel rõhkudel ja sulamistemperatuuri lähedal on jää tihedus 917 kg/m3. Seetõttu alaneb jää I sulamistemperatuur rõhu tõusmisega: kolmikpunktis (4,6 mm Hg) on sulamistemperatuur 0,0076 Celsiuse kraadi, 760 mmHg juures definitsiooni järgi 0, kõrgematel rõhkudel alla 0. Jää I on sulamistemperatuuril stabiilne rõhuni 2175 atmosfääri. Kõrgematel rõhkudel tekivad muud jää modifikatsioonid, mis on veest tihedamad ja mille sulamistemperatuur seetõttu kasvab koos rõhuga.
Põhja-Schleswig
pisi|Põhja-Schleswig on kaardil märgitud helepunasega ja [[Lõuna-Schleswig kollakaspruuniga]] Põhja-Schleswig (saksa keeles Nordschleswig, taani keeles varem Nordslesvig, praegu Sønderjylland 'Lõuna-Jüütimaa') on ajaloolise Schleswigi hertsogkonna ja hilisema Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi põhjaosa, mis 1920. aastal läks rahvahääletuse tulemusel Taanile (piirkond ulatub 30 km kaugusele Saksamaa piirist).
Jää
Jää on sulamistemperatuuri lähedal pehme ja kaldub plastselt deformeeruma. Madalamatel temperatuuridel on jää kõvem.
Põhja-Schleswig
Schleswigi hertsogi tiitli sai Saksa riigilt Lõuna-Jüütimaa krahv (jarl) Knud Lavard 12. sajandil.
Jää
Normaalrõhul (1 atmosfäär) tekib puhtast veest jää, kui temperatuur langeb alla 0 °C ja jää sulab, kui temperatuur tõuseb sellest kõrgemale.
Miks on jää veest kergem
pisi|Läbipaistev jää ja kalamees kevadisel Emajõel Tartus Enamiku ainete tihedus sulamisel väheneb. Sulamisel ained enamasti paisuvad (muutuvad hõredamaks), tahkumisel aga tõmbuvad kokku. Vesi on üks väheseid erandlikke aineid, mis tahkumisel (jäätumisel) paisub. Ka see vee eriline omadus on tingitud molekulidevahelistest vesiniksidemetest.
Vee jahutamisel vee tihedus üldiselt kasvab, sest madalamal temperatuuril seosutvad vee molekulid tugevamini üksteisega (tekib rohkem vesiniksidemeid). Kõige suurem on vee tiheduse 4 °C juures. Temperatuuri edasisel alanemisel hakkab aga vee tihedus mõnevõrra vähenema ja jäätumisel muutub juba märgatavalt väiksemaks. Põhjuseks on see, et jäätumisel seostuvad mitte ainult mõned, vaid juba kõik vee molekulid üksteisega vesiniksidemete abil - iga vee molekul seostub 4 naabermolekuliga, need omakorda 4 naabermolekuliga jne. Jääs tekib vee molekulidest korrapärane struktuur, mis on suhteliselt hõre.
Põhja-Schleswig
Põhja-Schleswig asub Väike-Beldi ääres, mistõttu Saksamaa riigihümni "Das Lied der Deutschen" 1. salmis öeldakse von der Etsch bis an den Belt ('Etschist Beldini').
Jää
Merejää
pisi|Jäätunud [[Väinameri]] Merejää tekib madalamal temperatuuril kui 0 °C, sest peale vee on meres ka palju soolasid.
Vaata ka
pisi|Omapärane loodusnähtus, kus [[Stroomi rand|Stoomi rannas Tallinnas on moodustunud 5–10 cm diameetriga jääpallid. Foto: Aleksandr Abrosimov]]
Põhja-Schleswig
Taanlased on Põhja-Schleswigis alati enamuses olnud ning nimetust "Põhja-Schleswig" nad ei kasuta, vaid ütlevad alati "Lõuna-Jüütimaa".
Tadjourahi piirkond
Tadjourahi piirkond (ka Tadjoura piirkond) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Djiboutis. Piirneb põhjas Eritreaga, läänes Etioopiaga, kirdes Obocki piirkonnaga ning lõunas Dikhili ja Arta piirkonnaga.
Põhja-Schleswig
Åbenrås ilmub saksa vähemuse päevaleht Der Nordschleswiger.
Tadjourahi piirkond
🇩🇯
Põhja-Schleswig
Rahvahääletus
Juba Praha rahu, mis sõlmiti 1866 pärast Preisimaa võitu Austria üle, nägi ette rahvahääletuse Preisi-Taani piiril. Kui aga Preisimaa 1867 Schleswigi ja Holsteini annekteeris ning provintsina annekteeris, siis seda Praha rahu punkti eirati. See teravdas taani ja saksa elanike vahelist konflikti.
Pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas määrati lähtudes USA presidendi Woodrow Wilsoni rahvaste enesemääramisõiguse printsiibist Versailles' rahu artiklitega 109–114 kindlaks, et Põhja-Schleswigi elanikkond saab rahvahääletusega otsustada, kust hakkab jooksma Saksamaa ja Taani vaheline piir. Rahvahääletus toimus kahes hääletuspiirkonnas.
Esimene hääletuspiirkond hõlmas ala Schleswigi põhjapiirist Königsaust kuni Clauseni liinini Tønderist lõuna pool ja Flensburgist põhja pool, mis vastab praegusele Saksa-Taani piirile. Hääleõiguslikud olid kõik enne 1. jaanuari 1900 sündinud isikud, kes olid kas rahvahääletuspiirkonnast pärit või hiljemalt 1900. aastast seal elanud või enne 1900. aastat seal elanud, kuid Saksa võimude poolt välja saadetud. Kumbki rahvusgrupp mobiliseeris väljaspool piirkonda elavaid inimesi. Teine hääletuspiirkond hõlmas teatud ala lõuna pool Clauseni liinist (see hõlmas ka Niebülli ja Flensburgi linna). Algselt ettenähtud kolmas hääletuspiirkond veelgi lõuna pool jäeti Taani ettepanekul ära.
Hääletuskord tekitas vaidlusi. Taani arvas esimeses hääletuspiirkonnas kõik hääled kokku. See kahjustas eelkõige neid külasid ja linnu, kus sakslased olid ülekaalus, näiteks Tønder, Åbenrå, Haderslev ja Sønderborg. Teises hääletuspiirkonnas hääletati linnade ja valdade kaupa.
Esimeses hääletuspiirkonnas anti 10. veebruaril 1920 74,9% hääli Taani kasuks. 14. märtsil 1920 anti 80,2% hääli teises hääletuspiirkonnas Saksamaa kasuks. Nii läks esimene hääletuspiirkond üle Taanile. Vastuolud Taani kuninga ja valitsuse vahel teise hääletuspiirkonna Saksamaa koosseisu jäämise üle põhjustasid valitsuse tagandamise kuninga poolt, mis omakorda põhjustas lihavõttekriisi.
Rahvusvähemuste kohtlemine Taanis ja Põhja-Saksamaal
26. septembril 1949 tagati Kieli deklaratsiooniga taani vähemusele Lõuna-Schleswigis õigus rahvuslikule identiteedile. Loodeti, et Taani valitsus tagab saksa vähemusele Põhja-Schleswigis analoogilised õigused. Kuid seda ei juhtunud: põhjašlesviglaste Lõuna-Jüütimaa saksa vähemuse vara jäi konfiskeerituks ning saksakeelsete koolide lõputunnistusi ei aktsepteeritud. Ka Schleswig-Holsteini poolel kasvas Kristlik-Demokraatlikku Liitu esindava peaministri Friedrich-Wilhelm Lübke ajal (juuni 1951 – oktoober 1954) surve taani vähemusele. Enne Saksamaa LV NATO-sse astumist tuli suhted Taaniga korrastada. Liidukantsler Konrad Adenauer alustas Taaniga läbirääkimisi. 23. märtsil 1955 kuulutati välja Bonni-Kopenhaageni deklaratsioonid. Kaotati kooliõiguse kitsendused Põhja-Schleswigis ja valimisõiguse kitsendused Lõuna-Schleswigis.
Innocentius VII
Innocentius VII (Cosimo Gentile de’ Migliorati; ka Cosmato Gentile de’ Migliorati või Cosma Gentile de’ Megliorati, 1336 ? – 6. november 1406) oli paavst 1404–1406. Ta oli 204. paavst ja kolmas paavst suure skisma ajal.
LXDE
LXDE on vabatarkvaraline töölauakeskkond, suunatud eelkõige vanematele ja nõrgema riistvaraga arvutitele või uuematele nõrgema riistvaraga seadmetele nagu netbookid ja mobiilseadmed. LXDE töötab UNIXi ja teiste POSIXi standarditele vastavate platvormidega, nagu näiteks Linux, FreeBSD jne. Arendajate väitel on LXDE kiire ja kasutab vähem protsessori (CPU) ja muutmälu (RAM) ressursse, kui teised analoogsed töölauakeskkonnad.
Innocentius VII
Cosimo Gentile de’ Migliorati sündis 1336 paiku Sulmonas kaupmehe perekonnas. Ta õppis Bologna ülikoolis jurist Giovanni da Lignano juures õigusteadust ja omandas doktorikraadi.
LXDE
Tähekombinatsioon LXDE tähendab inglise keeles Lightweight X11 Desktop Environment ehk kerge X11 töölauakeskkond. LXDE kasutab osaliselt GNU Üldist Avalikku Litsentsi (GNU GPL) ja osaliselt GNU Vähem Üldist Avalikku Litsentsi (GNU LGPL).
Ajalugu
Projektile pani aluse Taiwani häkker Hong Jen Yee (hüüdnimega PCMan), kui ta avaldas 2005. või 2006. aastal PCMan File Manageri (PCManFM), millest sai LXDE esimene komponent.
24. oktoobril 2008 asutas osa arendajaid Berliinis LXDE Sihtasutuse (LXDE Foundation). Nüüd kuulub sinna arendajaid Afganistanist, Ameerika Ühendriikidest, Ghanast, Hiinast, Hispaaniast, Indiast, Itaaliast, Koreast, Kreekast, Poolast, Prantsusmaalt, Saksamaalt ja Türgist. Sihtasutuse eesmärk on LXDE projekti esindamine juriidilistes ja finantsküsimustes ning projekti üleüldine edendamine.
Arendamine
LXDE on kirjutatud C programmeerimiskeeles kasutades GTK+ 2 töövahendeid.
Komponendid
Erinevalt teistest töölauakeskondadest pole LXDE komponendid kuigi tihedalt keskkonda integreeritud ja võivad üksteisest ka eraldi töötada. LXDE komponentideks on:
Innocentius VII
1404. aasta konklaav
pisi|Innocentius VII vapp Innocentius VII valiti paavstiks 17. oktoobril 1404 Roomas ja krooniti 11. novembril.
LXDE
Nõuded riistvarale
LXDE toetab mitmeid protsessoriarhitektuure, sealhulgas Intelit, MIPS-i ja ARM-i. Kuna eesmärk on energia- ja ressursisäästlikkus, sobib see mobiilseadmetele ja netbookidele. Seda on võimalik kasutada ka vanemate arvutitega.
Innocentius VII
1404. aasta konklaav
Konklaavil osalesid 9 kardinali. Samal ajal Roomas viibinud vastupaavst Benedictus XIII saadikud soovitasid konklaavi korraldamist edasi lükata. Konklaavil pidid kõik kardinalid andma vande, et aitavad valituksosutumise korral skismat likvideerida ja kui vaja, siis nõustuvad ametist tagasi astuma.
1404 konklaavil osalenud kardinalid
Suur skisma
Innocentius VII kutsus 1404 aasta lõpus kuningas Ruprechti soovitusel 1. novembriks 1405 kokku kirikukogu. Vastupaavst Benedictus XIII saabus mais 1405 Genovasse ja lähetas saadikud Rooma, et valmistada ette kohtumist paavstiga, kuid Innocentius VII keeldus saadikuid vastu võtmast. Paavsti veensid skismat lõpetama Prantsusmaa kuningas Charles VI ning Pariisi teoloogid Pierre d'Ailly ja Jean Gerson.
Sisepoliitiline tegevus
Innocentius VII valimine paavstiks põhjustas Kirikuriigis rahvarahutusi. Paavsti kutsel tungis Napoli kuningas Ladislao I Rooma, kus ta sõlmis paavstiga 24. oktoobril 1404 lepingu, mille järgi ei tohtinud paavst luua seni suhteid vastupaavst Benedictusega, kuni too tunnustab Ladislaod Napoli seadusliku kuningana. Paavst nimetas Ladislao "kiriku kaitsjaks." Samuti lepiti roomlastega kokku, et hoida rahutuste taaspuhkemist ära, kuid roomlased polnud tingimustega rahul ja alustasid 1405 algul taas ülestõusu. Kui paavsti onupoeg Ludovico de’ Migliorati lasi 6. augustil 1405 hukata 11 juhtivat ülestõusu juhti, vallutasid ülestõusnud Vatikani. Paavst põgenes Viterbosse ja Ladislao hõivas Rooma. Paavst pöördus märtsis 1406 tagasi Rooma, kuid pidi kinnitama, et ta pole oma onupoja tegevusega seotud. Ta ekskommunikeeris 1406 kuningas Ladislao.
Innocentius VII ja Eesti
Innocentius VII kinnitas 3. augustil 1405 Tallinna kapiitli otsuse ja määras Tallinna piiskopiks Johannes Ochmanni.
Suhted kiriku institutsioonidega
Innocentius VII tunnustas 1406 hieronümiitide tegevust Fiesoles.
Teoloogilised vaidlused
Innocentius VII saatis 24. juunil 1405 Praha peapiiskopile kirja, milles soovitas tal võtta vastu meetmeid John Wycliffe’i õpetuse levimise vastu Tšehhis.
Kanaari saarte piiskopkonna rajamine
Innocentius VII rajas 7. juulil 1406 Kanaari saarte piiskopkonna.
Uued kardinalid
Innocentius VII pühitses 11 kardinali oma ainsal konsistooriumil 12. juunil 1405. Tema ajal said kardinalideks hilisemad paavstid Gregorius XII ja Martinus V ning hilisem vastupaavst Aleksander V. Lisaks itaallastele said tema ajal kardinalideks 1 kreeklane ja 1 prantslane.
Innocentius VII kultuuriloos
Innocentius VII soovis reorganiseerida 1. septembril 1406 Rooma ülikooli, mille käigus ta kavatses rajada arstiteaduskonna, filosoofiateaduskonna, loogikateaduskonna, retoorika teaduskonna ja kreeka keele õppetooli.
Surm
pisi|Innocentius VII haud Innocentius VII suri 6. novembril 1406 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
LXDE
Nõuded riistvarale
Vanemate arvutite osas on nõuded riistvarale sarnased Windows 98 omadega. Soovituslik on vähemalt Pentium II protsessor ja 128 MB muutmälu. Seda eelkõige selle pärast, et teised rakendused, mida arvutis kasutatakse, näiteks Firefox või OpenOffice.org vajavad rohkem mälu.
Collision Course
"Collision Course" on lõpptulemus MTV eri "Ultimate Mash-Ups" tehtust, kus MTV kontakteerus Jay-Z-ga, paludes tal välja valida bänd, kellega koos esineda "mash-up" kontserdil. Jay-Z kaaslaseks sel kontserdil sai Linkin Park. Plaan oli mõlema artisti loomingut kokku klopsida, võttes mõlema artisti originaallauludest osad ja panna kokku sujuvalt üheks looks. MTV ammutas selle idee ühest New Yorgi raadiosaatest, mille DJ mashis kokku omavahel erimeelsusi väljendanud artistide laulude osad. Jay-Z isiklikult oli varemgi saanud sellise mash-uppimise osaliseks, kus kokku mashiti LP "1stp Klosr" koos "99 Problems", kokku saadi laul "99 Steps Klosr". Linkin Park ja Jay-Z pidid ainult koos ühe kontserdi tegema, kuid pärast kui Jay oli kuulnud karme mikse mash-uppidest MC Mike Shinoda poolt stuudios otsustati koguni album teha. Selle tulemuseks avaldati esimene mash-up-album kahe populaarse artisti poolt.
Välja antud: 29. ja 30. novembril 2004
Produtsendid: Mike Shinoda, Shawn Carter
Julius II
Julius II, ladinapäraselt Iulius II (Giuliano della Rovere või Giuliane della Rovere, 5. detsember 1443 – 21. veebruar 1513) oli paavst 1503–1513. Ta oli 216. paavst. Tema hüüdnimi oli il Terrible.
Varasem elu
pisi|vasakul|[[Sixtus IV määrab Bartolomeo Platina Vatikani raamatukogu prefektiks. Keskel seisab punases sutaanis kardinal Giuliano della Rovere. Melozzo da Forlì fresko 1477]] Giuliano della Rovere sündis Albissolas Raffaele della Rovere ja Teodora (Theodora) Manirolo 5-lapselises peres vanima pojana. Tema ema oli kreeklanna, isa pärines vaesunud aadlisuguvõsast.
Nooruses soovis della Rovere teha karjääri kaubanduses, kuid siis ühines Perugias oma onu Francesco della Rovere (Sixtus IV) eeskujul frantsiskaani konventuaalidega. Ta lahkus kloostrist noviitsina ega andnud mungatõotusi, vaid jäi ordu ilmikliikmeks ja ordineeriti hiljem preestriks.