cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ritva Valkama
pisi|Ritva Valkama (1950ndad) pisi|Ritva Valkama (1961) Ritva Karin Valkama (õieti Ritva Karin Valkama-Palo; 13. november 1932 Jyväskylä – 8. mai 2020 Helsingi) oli soome näitleja.
Ta lõpetas 1956. aastal Soome teatrikooli. 1980. aastatel töötas ta teatrikoolis õppejõuna.
Ta on mänginud nii teatris, filmis kui ka televisioonis, sealhulgas paljudes koomilistes rollides.
Heinrich Scheidemann
pisi| Heinrich Scheidemann (umbes 1595 Wöhrden, Holstein – 1663 Hamburg) oli saksa organist ja helilooja.
Elukäik
Oma esimesi mänguoskusi orelil omandas isa käe all. Aastatel 1611–1614 õppis Jan Pieterszoon Sweelincki juures Amsterdamis Hollandis. Heinrich Sceidemann oli üks Sweelincki üks paremaid õpilasi. 1629. aastast Heinrich Scheidemann sai organisti koha Hamburgi Katariina kirikus (Catharinenkirche). Seal ta töötas rohkem kui 30 aastat, kuni surmani Hamburgi katkuepideemia ajal 1663. aasta algul.
Looming
Heinrich Scheidemann on kirjutanud kõige rohkem heliloomingut orelile ja oli tuntud organistina. On säilinud mõned laulud ja klavessiiniteosed, mis on oreliteostest vähem tuntud.
Dokumentide loetelu
Asutus kehtestab oma tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide haldamiseks dokumentide loetelu, mis sisaldab vähemalt liigitusskeemi, säilitustähtaegu ja juurdepääsu tingimusi.
Asutuse tegevuse käigus loodavad dokumendid liigitatakse sarjadesse ja vajadusel allsarjadesse. Dokumentide loetellu on märgitud sarja tähis, sarja nimetus, vajadusel tähis eelmises liigitusskeemis, säilitustähtaeg, teabekandja (andmebaas), juurdepääsupiirangu alus, eelhindamine ja vajadusel märkused.
Heinrich Scheidemann
Looming
Heinrich Scheidemann esindas Põhja-Saksa barokikoolkonda. Tema õpilased olid tuntud organistid ja heliloojad Johann Adam Reincken, kes hiljem pärast õpetaja surma oli organistiks Hamburgi Katariina kirikus, ja Dietrich Buxtehude. Viimased kaks olid ka tuntud Põhja-Saksa baroki esindajad.
Dokumentide loetelu
Saabunud või väljasaadetavale dokumendile antakse registreerimisel viit, mis koosneb sarja tähisest dokumentide loetelu järgi ja järjekorranumbrist dokumendiregistri järgi. Dokumentide registreerimise skeem ja tähistuste (viidete) süsteem määratakse asutuse asjaajamiskorras ja dokumentide loetelus. Loetelu on aluseks ka dokumentide hoidmisel ja asutusesisese arhiveerimise korraldamisel.
Lahendatud paberdokumente hoitakse registraatorites, kiirköitjates, mappides või muudes ümbristes, mille seljale või kaanele märgitakse asutuse dokumentide loetelus vastavale dokumendisarjale antud tähis ja nimetus ning asjaajamisaasta number.
Henrik Tömmernes
Joakim Henrik Tömmernes (sündinud 28. augustil 1990 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC.
Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2008–09 Frölunda meeskonnas.
2011. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i draft'is 210. valikuna. Canucksiga sõlmis ta lepingu 2013. aastal. Hooajal 2013–14 asus ta mängima American Hockey League'is Canucksi noorteklubis Utica Comets, kuid NHL-is tal Canucksi meeskonnas debüüdi teha ei õnnestunud. 2015. aasta jaanuaris naasis Tömmernes Euroopasse, mängides hooaja lõpuni Soome kõrgliiga klubis Tappara. Samal hooajal jõudis ta Tapparaga Soome meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Oulun Kärpätele.
Aastatel 2015–2017 mängis Tömmernes taas Frölundas. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta klubiga Jäähoki Meistrite Liiga. Hooajal 2015–16 oli Tömmernes Meistrite Liigas resultatiivseim kaitsemängija (3+7). 2016. aastal tuli ta Frölundaga ka Rootsi meistriks. Hooajal 2016–17 oli Tömmernes Rootsi kõrgliigas resultatiivseim kaitsemängija (8+31) ning ta valiti liiga hooaja parimaks kaitsjaks.
Elektra (ansambel)
Elektra oli Eesti tantsumuusika ansambel. Elektra alustas tegevust juba 1960. aastate keskel naisvokaalansamblina, mille koosseis pidevalt muutus ja mida saatsid erinevad instrumentaalansamblid. 1970. aastate lõpus sai taustamuusikute juhiks klahvpillimängija Aarne Saluveer, kes lisas ansambli koosseisu sõbrad Agu Tammeoru, Meelis Punderi ja Jaan Karpi.
Henrik Tömmernes
Rootsi jäähokikoondise koosseisus osaleb Tömmernes 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ning oli sel turniiril koondise kapten.
Sven Helmuth Ruetmann
Elulugu
Sven Helmuth Ruetman on ametniku poeg.
Asunud 1944 Saksamaale, lõpetas 1948 Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Aastast 1949 elab USA-s, lõpetas 1953 Millikini Ülikooli Illinoisi osariigis; Ph.D. (orgaaniline keemia, 1957, Utah' Ülikool, Salt Lake City), väitekiri "Linear Phenol-Formaldehyde Polymers from o- and p-Chlorophenol". 1957–1961 Shelli kontsernis Emeryville'is (California) keemik-teadur, 1961–1963 San Diegos NARMCO R&D vanemteadur ja 1963–1993 Dow Chemical Company Walnut Creekis teadusjuht.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees. American Chemical Society liige. 8 teadustrükist, 20 USA patenti.
Läänemänd
Läänemänd (Pinus monticola) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Ta kuulub viieokkaliste mändide rühma ja alamperekonda Strobus.
Liigi looduslik levila on USA loodeosas ja Kanada Briti Columbia provintsi lõunaosas. Euroopasse tõi läänemänni 1830. aastal šoti botaanik David Douglas, kes on ühtlasi selle liigi esmakirjeldaja.
Kirjeldus
pisi|vasakul|Käbid ja okkad Läänemänd on kõrge ja pikaealine okaspuu, mille maksimaalne eluiga võib ületada 600 aastat. Puu kasvab 45–55 m, harva kuni 70 m kõrguseks.
Võra on noorel puul kitsaskooniline, vananedes muutub ümaramaks või tipuosas laiuvaks. Tüvi on valdavalt sirge, läbimõõt on tavaliselt umbes 1 m, maksimaalselt kuni 2,5 m. Puukoor on noorelt sile, hallikasroheline, plaatjas, vananedes pikirõmeline.
Juurestik on keskmise kasvukiirusega ja selle ulatus sõltub otseselt kasvupinnase sügavusest ja pinnasevee tasemest. Umbes 65% kogu juurestikust on pinnase pealmises 30 cm paksuses kihis. Narmasjuured võivad ulatuda puust kuni 8 m kaugusele.
Pungad on ellipsoidsed või silinderjad, punakaspruunid, veidi vaigused ja kuni 4–5 mm pikad. Võrsed on läikivad, rohekad-hallikaspruunid. Okkad on viiekaupa kimbus, 4–10 cm pikad, jäigad, sirged, kolmetahulised, hallikasrohelised, terava või tömpterava tipuga ja püsivad võrsetel 3–4 aastat.
Isasõisikud on kahvatukollased, ellipsoidsed ja 1–1½ cm pikad. Emasõisikud on üksikud või 3 kaupa (harva kuni 5 kaupa), kollakad ja tipmised. Käbid on 15–20 (37) cm pikad, kitsassilinderjad ja sageli kaarjalt kõverdunud, rohelised kuni purpurpunased, valminult kollakaspruunid ja vaigused. Seemned on helepruunid, kest on 5–7 mm pikk, tiivake 2–2,5 cm pikk.
Levila ja ökoloogia
Läänemänd kasvab alal Kanada Briti Columbia provintsist põhjas kuni USA California osariigini lõunas.
Kasvukoha kõrgused piirkonniti:
Rannikupiirkond ja Kaskaadid
Levila loode- ja keskosas, mis hõlmab Vancouveri saart, Kaskaade ja Siskiyou mägesid, valitseb mereline kliima. Talved on seal pehmed ja sademeterohked ning suved on soojad ja kuivad. Vancouveri saarel ja Kaskaadides sajab aastas keskmiselt 1500–2010 mm, Siskiyou mägedes 510–1520 mm. Talvine lumepiir algab 600 m kõrguselt üle merepinna, seal esineb lund paksude kihtidena. Talvised temperatuurid langevad selles piirkonnas kuni –18 °C ja suvel tõusevad kuni 38 °C. Aasta kõige külmem kuu on jaanuar ning kõige soojemad on juuli ja august. Külmavaba periood kestab rannikupiirkonnas 200 ööpäeva ja Kaskaadides 90 ööpäeva.
Sierra Nevada piirkond
pisi|Läänemänd okaspuu-segametsas Läänemänni Sierra Nevada kasvupiirkonnas esineb aastas sademeid keskmiselt 760–1500 mm. Kui harvad suvised äikesetormid välja arvata, siis tuleb peaaegu kogu sademehulk talvise lume arvelt. Veebruari keskmine temperatuur on –9 °C, temperatuurid võivad selles piirkonnas langeda talvel kuni –32 °C. Juuli-augusti keskmine temperatuur on 27 °C, suvised temperatuurid võivad tõusta kuni 37 °C. Külmavaba periood on 90–180 ööpäeva, kuid külmakraade võib esineda suvelgi, mis põhjustab tihti noorte puude hukkumist.
Sisemaa piirkond
Sisemaa piirkonnas (Kaljumäestiku keskosa), millest Vaikne ookean jääb ligi 400 km kaugusele, on suved küllaltki kuivad. Sademeid esineb aastas keskmiselt 710–1520 mm, millest 62% esineb sügisel ja talvel ning vaid 14% suvel. Lund sajab 1,22–6,20 m. Piirkonna aasta keskmine temperatuur on 4–10 °C, talvised temperatuurid võivad langeda kuni –40 °C ning suvised tõusta kuni 42 °C. Vegetatsiooniperioodi pikkus sõltub kasvukoha kõrgusest ja on 60–160 ööpäeva.
Kasvupinnas
Washingtoni ja Oregoni rannikupiirkonna parimad läänemänni metsad kasvavad sügavatel poorsetel muldadel, kuid laialt levinud kasvupinnasteks selles piirkonnas on siiski toitainetevaesed liivmullad. Mullad on üldjuhul keskmise sügavuse ja happelise reaktsiooniga. Tüüpilisteks muldadeks on leetmullad.
Sisemaa kasvupiirkonnas on mullahorisont 25–230 cm paks. Lähtekivimiteks on graniit, kilt, kvartsiit, argilliit, liivakivi ja savikilt. Tihti on kivisemad mullad moodustunud basaldist, liustikusetetest, jõesetetest ja järvesetetest. Ülemistes mullahorisontides esineb tihti löss. Muldadest on kõige rohkem esindatud leetmullad. Kasvupinnase pH on 4,5–6,8.
Leonardo Padura
Elukäik
Leonardo Padura sündis Havannas Mantilla linnaosas, kus ta elab siiani. Ülikoolieelse hariduse sai ta kodukoha lähedal asuvas La Víbora naabruskonnas, kust on pärit ka tema naine, stsenarist Lucía López Coll. Nimetatud paigad leiavad kujutamist hiljem ka Padura loomingus.
Läänemänd
Läänemänni metsad
Teistes metsatüüpides, kus läänemänd ei domineeri, on tema kaasliikideks tavaliselt ameerika haab (Populus tremuloides), Balfouri mänd (Pinus balfouriana), hall nulg (Abies concolor), hõbenulg (Abies nobilis), Jeffrey mänd (Pinus jeffreyi), kalifornia ebaküpress (Chamaecyparis lawsoniana), kalifornia lõhnaseeder (Calocedrus decurrens), kaljumänd (Pinus flexilis), lühiokkaline jugapuu (Taxus brevifolia), Menziesi maasikapuu (Arbutus menziesii), paberikask (Betula papyrifera), sitka kuusk (Picea sitchensis), suhkrumänd (Pinus lambertiana), suurelehine vaher (Acer macrophyllum), valgetüveline seedermänd (Pinus albicaulis) ja õilis nulg (Abies amabilis).
Leonardo Padura
Elukäik
Ta on õppinud Ladina-Ameerika kirjandust Havanna ülikoolis ja lõpetas selle bakalaureusekraadiga 1980. aastal. Alates samast aastast on alustas Padura oma ajakirjanduskarjääri kirjutades ajaloo- ja kultuuriartikleid muuhulgas kultuuriajakirjale El caimán barbundo ja ajakirjale Juventud rebelde. Hiljem töötas ta La Gaceta de Cuba peatoimetajana.
Läänemänd
Läänemänd toiduallikana
Põdrad (Alces alces) ja mustsaba-hirved (Odocoileus hemionus) toituvad läänemänni võrsetest karmidel talvedel, kui põhitoidust enam ei piisa. Seemned on väga oluliseks toiduallikaks närilistele, eriti Ameerika punaoravale (Tamiasciurus hudsonicus) ja helehamstrikule (Peromyscus).
Paljunemine
pisi|Noored käbid pärast õitsemist Läänemänd on ühekojaline okaspuu ja paljuneb seemnete abil. Käbikandvus algab väga varakult, soodsate kasvutingimuste korral juba 7 aasta vanuselt. Tolmlemine toimub maist kuni juuli alguseni, sõltuvalt kasvukoha kõrgusest ja ilmadest ning kestab keskmiselt 8,5 ööpäeva. Seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta augustis-septembris. Sisemaa kasvupiirkonnas on 15% seemnetest varisenud augusti lõpuks, 85% oktoobri lõpuks ning ülejäänud 15% langeb hilissügisel ja talvel. Head seemneaastad korduvad 3-4 aasta järel. Ühes käbis on keskmiselt 226 seemet ja ühe seemne mass on 14,2–32,4 mg. Valminud seemnete hulka võivad oluliselt vähendada kahjurid ning seemnetest toituvad linnud ja oravad. Seemnete peamine levitaja on tuul, mis kannab nad üldjuhul kuni 120 m, harva kuni 800 m kaugusele puust.
Leonardo Padura
Looming
1983-1984 kirjutas ta oma esimese romaani "Fiebre de caballos", mille avaldamisega 1980. aastal algas tema viljakam kirjanduskarjäär. Suurema tuntuse pälvis ta aga alles oma kriminaalromaanide sarja kaudu, mille peategelane on detektiiv Mario Conde: "Pasado perfecto" (1991), "Vientos de Cuaresma" (1994), "Máscaras" (1997), "Paisaje de otoño" (1998), "Adiós, Hemingway" (2001), "La neblina del ayer" (2005), "La cola de la serpiente" (2011), "Herejes"(2013), "La transparencia del tiempo" (2018). Tema tetraloogia "Cuatro estaciones" hulka kuuluvatest romaanidest "Pasado perfecto" ja "Vientos de Cuaresma" on eesti keeles Toledo kirjastuses ilmunud Maarja Paesalu tõlkes pealkirjadega "Laitmatu minevik" (2019) ja "Havanna tuuled" (2021). Kirjanik sai rahvusvaheliselt tuntuks peale ajaloolise romaani "El hombre que amaba a los perros" (2009) avaldamist, mis süveneb Kuuba ajalukku ja Lev Trotski mõrvari Ramón Mercaderi ellu.
Johannes Schoppius
Johannes Schoppius (1652 Tallinn – 1710) oli Eesti vaimulik.
Leonardo Padura
Looming
Padura narratiivi keskmeks on eelkõige mõrvalugu, teisisõnu võib tema teoseid käsitleda kui kriminaalromaane, milles ta peegeldab Kuuba ühiskonna tegelikkust ühiskonnakriitilise pilguga. Seetõttu on ta saanud üheks mõjukamaks hispaaniakeelse kriminaalkirjanduse uuendajaks. Samal moel on Padura kirjutanud stsenaariumeid dokumentaalfilmidele nagu "Yo soy del son a la salsa" (1996) ja süžeefilmidele nagu "Regreso a Itaca" (2014), mis põhineb tema enda teosel "La novela de mi vida" (2002). Lisaks on tema tetraloogia "Cuatro estaciones" kohandatud 2016. aastal Netflixi lühiseriaaliks.
Läänemänd
Seenhaigused
Läänemänd on väga vastuvõtlik männi-koorepõletikule, mida põhjustab seen Cronartium ribicola. See seenhaigus on kõige olulisem Põhja-Ameerika viieokkaliste mändide kahjustaja. Seene poolt toodetud eosed kanduvad tuule abil kuni 17 km kaugusele, nakatades mändide okkaid. Nakatunud puud üldjuhul hukkuvad. Haigust püütakse ohjata geneetiliselt vastupidavate isendite väljavalimisega.
Johannes Schoppius
Ta õppis 1671. aastani Tallinna gümnaasiumis ja siis (immatrikuleeriti 16. augustil 1672) Giesseni ülikoolis.
Läänemänd
Seenhaigused
pisi|Koorepõletikku nakatunud läänemänd Läänemänni okkakahjustusi põhjustavad veel järgmised seened: Lophodermella arcuata, Lophodermium nitens ja ''Bifusella linearis''.
Leonardo Padura
Looming
Märkimisväärne on tema pühendumus esseede kirjutamisele, pöörates erilist tähelepanu Alejo Carpentieri või José María Heredia loomingule, aga ka hispaaniakeelsetele kriminaalromaanidele või kriminaalromaanidele.
Johannes Schoppius
Ta oli aastatel 1679–1680 Kosemkina koguduse abiõpetaja ja 1680–1690 sama koguduse õpetaja, lisaks oli ta 1685. aastast praost ja 1688. aastast Narva konsistooriumi assessor. 1680–1710 oli ta (kutsuti 8. märtsil 1690) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1692–1710 veel (sai 21. jaanuaril 1692) Järva praostkonna praost.
Läänemänd
Seenhaigused
Juuremädanikku põhjustavad külmaseened (Armillaria spp). Haiguse tõttu kuivavad okkad, puu kiratseb, juured mädanevad ning puu nõrgeneb või hukkub.
Leonardo Padura
Looming
Ta kirjutab ka lühijutte ja toimetab oma intervjuusid ning reportaaže.
Johannes Schoppius
1690. aastatest töötas koos Joachim Salemanni ja Eberhard Gutsleffiga uue põhjaeestikeelse piibli tõlke kallal, Pauckeri andmetel töötas ta tallinnamurdelise Uue Testamendi tõlke kallal. 14. detsembril 1706 esitas ta Uue Testamendi käsikirja Eestimaa konsistooriumile ja palus nõusolekut selle trükkimiseks. Seejärel oli ta koos veel nelja vaimulikuga piiblitõlke revideerimiskomisjonis. Ta oli ka 1699. aastal ilmunud Rootsi 1693. aasta kirikukorralduse tõlke "Kässi-Ramat ..." üks korrektoreid.
Läänemänd
Seenhaigused
Männi-juurepess (Heterobasidion annosum) põhjustab samuti lokaalselt puude hukkumist. Seene spoorid levivad õhu kaudu, nakatades värskelt mahasaetud puude kände. Kännu juurte kaudu levib seen kõrvalkasvavatele puudele. Haigust saab üsna edukalt tõrjuda biopreparaatidega.
Kahjurputukad
Kahjurputukatest põhjustab kõige suuremat kahju mäestiku-männiürask (Dendroctonus ponderosae), kelle epideemilised rünnakud toimuvad periooditi ja vähendavad läänemänni majandusmetsadest saadavat tulu. Tihti toimuvad üraskiründed pärast puude nakatumist koorepõletikku. Haiguste tõttu nõrgenenud puid ründavad veel üraskiliigid Dendroctonus valens ja Ips emarginatus.
Leonardo Padura
Looming
Padura on oma loometöö eest pälvinud palju auhindasid, millest olulisemad on Kuuba riiklik kirjandusauhind (2012, Premio Nacional de Literatura de Cuba) ja Astuuria printsessi auhind (2015, Premio Princesa de Asturias de las Letras).
Läänemänd
Kasutamine
pisi|Läänemänni tüvi Läänemänni puit on kerge, keskmiselt madalamate tugevusomadustega, kergelt töödeldav ja liimitav, helekollaka tooniga, vähese vaigusisaldusega, kuivamisel väikese kokkutõmbumisega. Puit on kõrgelt hinnatud saematerjal, mida kasutatakse peamiselt akende, uste (k.a raamid), tikkude, kastide ja puitkonstruktsioonide valmistamisel.
Puidu füüsikalised ja mehaanilised omadused on toodud alljärgnevas tabelis:
Dekoratiivse välimusega läänemändi kasvatatakse mõnel määral ilupuuna parkides ja aedades.
Grjazi rajoon
Grjazi rajoon (vene keeles Грязинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Grjazi linn.
Rajoon piirneb põhjas Dobroje rajooniga, idas Tambovi oblastiga, kagus Dobrinka rajooniga, lõunas Usmani rajooniga ja läänes Lipetski rajooniga.
Rajooni pindala on 1440 km². Elanike arv oli 2012. aastal 75 827, 2009. aastal 72 904 ja 2002. aastal 73 622.
Grjazi rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Grjazi linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Voroneži jõgi, Matõra, Baigora, Dvuretška ja Lukavka; lisaks asub rajoonis Matõra veehoidla.
Wingene
Wingene on Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti ringkonnas asuv hollandikeelne vald.
Valla pindala on 68,42 km². 1. jaanuari 2012 seisuga elas vallas 13 949 inimest, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 204 in/km².
Wingene asub 4 km Tieltist loodes, 16 km Bruggest lõunas, Gentist 30 km läänes ja Brüsselist 80 km lääneloodes.
Lähimad raudteejaamad on Tieltis, Lichterveldes, Beernemis ja Aalteris. Kaugliinirongide lähimad peatused on Brugges ja Gentis. Lähim rahvusvaheline lennujaam on pealinnas Brüsselis.
Asulad
Wingene jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Lembit Ruga
Lembit Ruga (16. juuni 1927 Sangaste vald, Valgamaa – 22. juuli 2001 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Lembit Ruga oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1948 Tallinna Industriaaltehnikumi ehitustehnikuna ja 1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1977, TTÜ), väitekiri "Исследование закономерностей формирования качества воды в водотоках". Oli 1948–50 Põllumajandusministeeriumis tehnik-projekteerija, 1950–57 TTÜ ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide kateedri laborant ja vanemlaborant, 1957–62 õpetaja, 1962 TTÜ sanitaartehnika kateedri vaneminsener, 1962–65 ehitusmehaanika kateedri assistent, 1965–83 vanemõpetaja, 1983–90 dotsent, 1990–93 mehaanikainstituudi deformeeruva keha õppetooli dotsent, 1993–2001 mehaanikainstituudi direktori abi.
Wolfsberger AC
Wolfsberger AC (Wolfsberger Athletik Club, tuntud ka sponsornimega RZ Pellets WAC) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Wolfsbergis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.
Varstu külanõukogu
Varstu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Varstu külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Varstu vallas. Külanõukogu keskus asus Varstu alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Varstu külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Varstu külanõukoguga likvideeritud Krabi külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Nõukogude Eesti", C. R. Jakobsoni nimeline, А. H. Tammsaare nimeline ja S. M. Kirovi nimeline kolhoos.
Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Varstu külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga.
1960 oktoobrist liideti Varstu külanõukoguga osa likvideeritud Tsooru külanõukogu territooriumist, millel asusid J. M. Sverdlovi nimelise ja "Tuleviku" kolhoosi maakasutused.
1961 oktoobris liideti Varstu külanõukoguga osa Rõuge külanõukogu territooriumist, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus.
1972 veebruaris eraldati Varstu külanõukogust 5717 ha suurune osa varasema Tsooru külanõukogu aladest, millel asus J. M. Sverdlovi nimelise kolhoosi maakasutus ja liideti see Antsla külanõukoguga.
1976. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 165 km² ja elanike arv 1843. Külanõukogus asusid Harju, Hindsiko, Kangiste, Krabi, Kõrgepalu, Lüütsepa, Matsi, Metsaküla, Metstaga, Mutemetsa, Paganamaa, Punsa, Pähni, Roosa (Varstu), Savira, Soolätte, Sulemõisa, Tagakolga ja Viru küla ning Varstu alevik. Külanõukogu maadel tegutses Varstu sovhoos.
30. juulil 1992 kinnitati Varstu valla omavalitsuslik staatus ja külanõukogu lõpetas tegevuse.
Perepelõtššja
Perepelõtššja (ukraina keeles Перепеличчя) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 180. Pindala on 1,21 km².
Kopsud (kulinaaria)
Kopsud on toiduvalmistamisel kasutatavad loomakopsud. Toiduainena kasutatakse kopse nii kodumajapidamises kui ka lihatööstuses.
Eeltöötlus
Koduses majapidamises kopsust toidu valmistamisel on soovitatav kopsust õhk väljutada (peksta näiteks tainarulliga). Seejärel eemaldatakse kopsukelme ning kops tükeldatakse. Tükeldamise käigus eemaldatakse hingetoru osa ning suuremad läbivad õhutorud.
Valmistamine
Kopse kasutatakse mitmesuguste toitude valmistamiseks, nagu hautised, pâte 'd, vorstid, aga ka eraldi toitudes nagu:
Alexandros (Bütsantsi keiser)
Alexandros Porphyrogenitus (kreeka keeles: Αλέξανδρος (Alexandros); u 870  – 6. juuni 913) oli Bütsantsi keiser aastatel 912–913.
Valitsemine
Kavandatud plaani tagasilükkamine Alexandrost eriti ei heidutanud ning ta jätkas pidutsemist, jahil käimist või aja veetmist kallimaga, kellega ta hakkas kokku elama pärast oma seadusliku naise minemakihutamist. Nõndamoodi Alexandros valitseski ühe aasta ja kakskümmend kaks päeva, kuni ta 913. aasta 6. juunil suri. Väidetavalt olevat ta läinud palli mängima ja tulnud tagasi üleni verisena. Mis aga oli selle põhjuseks, on teadmata. Enne surma kutsus ta enese juurde Nikolaose ja usaldas tema hoolde Konstantinose. Kuigi Alexandros valitses vaid lühikest aega ega tegelnud praktiliselt üldse riigiasjadega, suutis ta rikkuda rahumeelsed suhted äsja ristiusu vastu võtnud Bulgaariaga.
Alexandrose roll ajaloos on niivõrd olematu, et tavaliselt ei leiagi tema nime Bütsantsi keisrite loetelust.
EESTI 200
EESTI 200 on Eesti Kultuuri Koja algatusel 2015. aastal loodud kultuuriline liikumine, mille eesmärk on luua kultuuritegijate digikogu Eesti Mälupank (ka Eesti Kultuuritegijate Mälupank ). Mälupanga tegevust korraldab mittetulundusühing Eesti Kultuur 200.
Mälupanka kavatsetakse koguda Eesti suulist kultuuripärandit kultuuritegelaste intervjuudena, mille salvestised võtaks hoiule Eesti Kirjandusmuuseumi kultuurilooline arhiiv.
Liikumise eestvedajatena on mainitud Kärt Summatavetit ja Mart Merd, idee autorite seas nimetatakse liikumise tutvustuses Eesti Kultuuri Koja kodulehel lisaks Pille Lille. EESTI 200 tunnusmärgi autor on disainer Ilmar Vallikivi. Heategevusoksjonitega on liikumist toetanud Viimsi Rotary Klubi.
Alfa (Ukraina)
Erioperatsioonide Keskus „A“ (ukrainakeelne nimetus Центр спеціальних операцій боротьби з тероризмом, захисту учасників кримінального судочинства та працівників правоохоронних органів või lihtsalt Альфа, lühend ЦСО «А») on Ukraina Julgeolekuteenistuse taktikaline eriüksus.
Ajalugu
Alfa liikmed on osalenud Donbassi sõjas.
Sõjategevus 2022. ja 2023. aastal
2022. aasta 10. septembril sisenesid Alfa võitlejad vastupealetungi ajal varem Vene vägede keäes olnud Kupjanskisse.
Bling Ring
"Bling Ring" (originaalpealkiri "The Bling Ring") on Ameerika 2013. aasta musta huumoriga krimifilm, mis põhineb tõsielus juhtunul. Selle režissöör, lavastaja ning produtsent on Sofia Coppola. Filmi peaosades on Israel Broussard, Katie Chang, Claire Julien, Taissa Farmiga ja Emma Watson.
Alfa (Ukraina)
Sõjategevus 2022. ja 2023. aastal
2023. aasta veebruaris teatas SBU, et erioperatsioonide keskus „A“ koosseisus formeeritakse uus ründeväeosa.
Bling Ring
Võtteid alustati 2012. aastal ning film esilinastus 2013. aasta Cannes'i filmifestivalil kategoorias "Un Certain Regard", Ameerika Ühendriikides 14. juunil ja mujal maailmas 21. juunil. Film sai positiivset kriitikat, eriti kiideti Watsoni, Broussardi ja Changi näitlejatööd.
"Bling Ring" jäi ameerika filmioperaatori Harris Savidesi, kellele film on pühendatud, viimaseks tööks. Savides suri ajuvähki ajal, mil film oli alles tootmisfaasis.
Näitlejad
Kõrvalosatäitjad, kes mängisid filmis iseennast:
Kobartorik
Kobartorik (Grifola) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond.
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (Z)
See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega Z:
Haak (ansambel)
Haak oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1970. aastatel.
Ansambel esines 1976. aasta Viljandi rokifestivalil, ent pärast esinemist sai ansambel aastase esinemiskeelu.
Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Tatsuya Shiji
Tatsuya Shiji (jaapani keeles 志治 達雄 Shiji Tatsuya; sündinud 20. oktoobril 1938 Aichis) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1961 1 mängu ja lõi 1 värava.
Hiina 2014. taliolümpiamängudel
Hiina osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 66 sportlasega, kes võistlesid üheksal spordialal.
Olümpiamängude avatseremoonial kandis Hiina lippu iluuisutaja Tong Jian.
Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutajad Li Jianrou ja Zhou Yang ning kiiruisutaja Zhang Hong.
Vasalemma külanõukogu
Vasalemma külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Keila vallas. Külanõukogu pindala oli 123 km² (1977).
Tritthof
Tritthof (vene keeles Тритгоф) oli Eestimaa aadlisuguvõsa.
Kuuritsasuut
Kuuritsasuut on järv Valga maakonnas Valga vallas Kallikülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1611 m.
Jevgeni Mravinski
Jevgeni Aleksandrovitš Mravinski (Евгений Александрович Мравинский; 4. juuni 1903 – 19. jaanuar 1988) oli vene dirigent.
Kõrgepalu mänd
Kõrgepalu mänd on Eesti üks jämedamaid mände, mis kasvab Võru maakonnas Rõuge vallas Kõrgepalu pargis. Kõrgepalu mänd oli 2018. aastani looduskaitse all.
Puu ümbermõõt on 452 (või 458 või 450 ) cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 33 m ja vanus üle 90 aasta. Kaheharulise männi üks haru on kuivanud.
Yle Teema & Fem
pisi|Kanali logo Yle Teema & Fem on Soome televisioonikanal, mille omanik ja haldaja on Soome avalik-õiguslik ringhääling Yle.
Telekanal asutati 24. aprillil 2017, kui Yle Teema ja YLE Fem ühinesid.
Sanskritikeelne kirjandus
India kirjanduse vanima kihistuse moodustavad veedade usundi religioossed tekstid. Olulisimate sanskritikeelsete teoste hulka kuuluvad veedad (1300–500 eKr), upanišadid (umbes 700–500 eKr) ja kaks mahukat eepost "Mahābhārata" ja "Rāmājana". Tekstid käsitlevad hinduismi mütoloogiat ja usundiga seotud teemasid. Lisaks loodi sanskriti keeles palju muid olulisi teoseid religiooni, filosoofia, poliitika ja teaduse alal.
Veedakirjanduse tuum on neli veedat. Tähtsaim neist on Rigveda, mille vanimad osad pärinevad tõenäoliselt 15.–13. sajandist eKr. See koosneb rohkem kui tuhandest hümnist, milles aarja preesterluuletajad ülistavad vägevaid jumalaid ja nende tegusid või kutsuvad neid appi.
Veedadele lisanduvad braahmanad, milles räägitakse veedade usundi keerulistest ohvritalitustest.
Aranjakad ja upanišadid sisaldavad ohverdamismüstikat ning esoteerilisi ja filosoofilisi vaateid.
Veedakirjandusele lisandusid suutrad – käsiraamatud, mis aforismide või väga lühikeste reeglite kujul käsitlevad preestrite tarbeks eriteadusi, näiteks foneetikat, grammatikat ja rituaale.
Veedade ajastu lõpus umbes 6. sajandil eKr toimusid suured poliitilised, ühiskondlikud ja usulised muutused, millest sai alguse hinduism. Veedade usund jäi tagaplaanile ja veedatekstid kaotasid oma algse tähtsuse, kuigi need jäid hinduismi pühakirjadeks. Hinduismis omandasid tähtsuse nii varajase hinduismi ajal tekkinud tekstid kui ka need, mis loodi hiljem hinduismi eri suundade raames. Veedakirjandusele kõige lähemal on dharmašaastrad, mis käsitlevad muu hulgas eri seisuste usulisi ja ühiskondlikke kohustusi, kuninga ülesandeid, kohtumõistmist ja poliitikat. Tähtsaim dharmašaastra on "Manu seadmuseraamat", mis praegu tuntud kujul pärineb arvatavasti 2. sajandist pKr. Väga populaarne on ulatuslik tekstide rühm puraanad, mille tekkeaeg on 4.–14. sajand pKr.
Kui veedakirjandus peegeldab preestrite valitsevat rolli, siis kaks suurt eepost "Mahābhārata" ja "Rāmājana" annavad tunnistust ühiskonna struktuuri muutumisest. Nendes on esiplaanil kuningavõim ja sõdalastest aadel. "Mahābhārata" on tekkinud ajavahemikus 3. sajandist eKr 3. sajandini pKr. See on jutustus hõimuvaenust, mille tegevusse on sisse põimitud jutustusi kuningatest ja kangelastest. Üheks selle osaks on kuulus õpetuspoeem "Bhagavadgītā". "Rāmājana", mille peategelane on jumalik kangelane Rāma, omandas lõpliku kuju tõenäoliselt 1. sajandil pKr. Need kaks eepost on India mahukaimad luuleteosed ning kuuluvad hinduistliku mütoloogia tähtsaimate allikate hulka.
Valmide ja muinasjuttude kogumikke koostati usuliseks otstarbeks juba ammu. Samuti loodi neid meelelahutuslikel eesmärkidel või selleks, et anda õpetust riigiasjades. Kuulsaim India valmikogumik on "Pantšatantra", mis pärineb arvatavasti esimestest sajanditest pKr. Sel teosel on olnud suur mõju ka Euroopa valmidele. "Pantšatantra" üks hilisem töötlus on "Hitopadeša". Üks tuntumaid muinasjutukogumikke on "Šukasaptati".
Johan Pill
Johan Pill (8. mai 1890 Tammistu vald, Viljandimaa – 28. september 1981 Tallinn) oli eesti notar.
Sanskritikeelne kirjandus
Üks sanskritikeelse klassikalise kunstluule eeldusi oli keelenormide fikseerimine. Klassikalise sanskriti kodifitseerimisel etendas tähtsaimat osa grammatik Pānini (umbes 6. sajand eKr), kes oma grammatikas analüüsis geniaalse valemisüsteemi abil läbi keele kõik küljed. Muidugi analüüsiti ka luulekunsti. Kuulsaimad luuleteoreetikud olid Bhāmaha (7. sajand), Dandin (7.–8. sajand) ja Ānandavardhana (umbes 850). India klassikalise esteetika kaks põhimõistet on rasa (õieti 'maitse', siin 'meeleolu') ja alaṃkārā 'kaunistus'. Rasa tähistab meeleolusid, mis tuleb lugejal või vaatajal esile kutsuda, et ta elaks sisse tunnetesse, mida luuletuses või näidendis väljendatakse. "Kaunistusi" ehk stiili- ja kõnekujundeid kirjeldatakse teoreetilistes töödes väga üksikasjalikult. Tähtsamate kujundite seas on võrdlus (upamā), metafoor (rūpaka), hüperbool (atiśayokti) ja sõnamäng (śleṣa).
Johan Pill
Ta õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1911. aastal ning õigusteaduskonnas 1915–1918 ja 1920–1924 (lõpetas), Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
Sanskritikeelne kirjandus
Indialased peavad "Rāmājanat" oma esimeseks kunsteeposeks. Seal kasutatakse palju stiilikujundeid, mis on hilisemas kunstluules väga olulised. Esimene oluline eepik on budistlik luuletaja Ašvaghoša (2. sajand). Hinnatuim sanskriti ilmalik luuletaja (eepik ja lüürik) ja näitekirjanik, klassikalise ajajärgu suurim kirjanik on Kālidāsa (3.–4. sajand), kelle luule on tuntud oma tundlike loodus- ja armastuskirjeldustega. Tema näidenditest on säilinud ainult kolm: "Mālavikāgnimitram", "Vikramorvaśīyam" ja "Abhijñānaśākuntalam", mis põhineb "Mahābhārata" jutustusel. Paljud Kālidāsast hilisemad eepikud panid liiga palju rõhku teoreetikute täpsele järgimisele, mis ei tulnud kunstilisest küljest kasuks. Suured eepikud pärast Kālidāsat olid Kumāradāsa ja Bhatti, kes elasid 7. sajandi paiku. Nende eepilise luule aines on Rāma legend. Samal ajal tegutsesid Bhāravi ja Māgha, kes kasutasid "Mahābhārata" ainest.
Tähtsamad lüürikud pärast Kālidāsat olid Bhartrihari (7. sajand), Amaru (8. sajand) ja Bilhana (11. sajand). Džajadeva (12. sajand) teos "Gītagovinda" on lüürika ja dramaatika vahepealne.
Klassikalised sanskritikeelsed romaanid on proosateosed, mis on stiililiselt lähedased eepilisele luulele. Nende sisu ei ole aga enamasti võetud mitte religioossest pärimusest, vaid muinasjuttudest. Tähtsamad autorid on Dandin, Subandhu (7.–8. sajand) ja Bānabhatta (7. sajand).
Klassikalise India näitekirjanduse žanreid tegelasi, süžeesid jms on põhjalikult käsitletud teoreetilistes teostes. Tuntuim õpik on Bharata Muni "Nāṭyaśāstra", mis praegusel kujul pärineb arvatavasti 6. sajandist. Tähtsamad näitekirjanikud on Bhāsa (4. sajand või varem), Kālidāsa, Harša (7. sajand) ja Bhavabhūti (7.–8. sajand).
Témpi rongiõnnetus
Témpi rongiõnnetus oli 2023. aasta 28. veebruari hilisõhtul toimunud rongiõnnetus Kreekas, milles 342 reisijaga reisirongi ja kaubarongi laupkokkupõrkes hukkus vähemalt 57 inimest.
Tegemist oli teadaolevalt ohvriterohkeima rongiõnnetusega Kreekas, riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.
Felicitas Hoppe
pisi|Felicitas Hoppe (2012) Felicitas Hoppe (sündinud 22. detsembril 1960 Hamelnis) on saksa kirjanik.
Hoppe on õppinud mitmes ülikoolis muu hulgas kirjandusteadust, retoorikat, usuteadust, itaalia keelt ja vene keelt. Ta on töötanud mitmes keeltekoolis ja Goethe Instituudis saksa keele õpetajana, ajuti ka ajakirjanikuna.
Alates 1990. aastast on ta saanud mitu stipendiumi ja auhinda, alates 1996. aastast elab ja töötab kirjanikuna Berliinis. 1997. aastal võttis ta konteinerlaeval ette ümbermaailmareisi Hamburgist Hamburgi.
Tunnus
Tunnus (inglise keeles feature, saksa keeles Merkmal) ehk erijoon, ka karakteristik (saksa keeles Charakteristikum) on äratuntav ja iseloomulik omadus, mille alusel saab entiteete või entiteetide klasse omavahel võrrelda ja üksteisest eristada.
Tunnused mängivad olulist rolli objektide taksonoomias. Näiteks botaanik Carl von Linné (1707–1778) jaoks aitasid olulised tunnused taimi ja loomi klassifitseerida.
Kuuskede kuningas
Kuuskede kuningas on kaitsealune ja Eesti üks jämedamaid kuuski, mis kasvab Pärnu maakonnas Saarde vallas.
Puu ümbermõõt on 434 (või 420) cm (1,3 m kõrguselt mõõdetuna), kõrgus 33 m.
8 (Tallinna trolliliin)
8. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Vabaduse väljak 1. aprillini 2000. Liin avati ENSV 42. aastapäeva auks. Vabaduse väljaku lõpp-peatus kandis Eesti NSV ajal nime Võidu väljak.
Kui trollid 6 ja 7 sõitsid Õismäe teel mööda lõuna- ja idakaart, sõitis 8 mööda läänekaart.
8. liin avati taas ainult üheks päevaks ja mõneks tunniks Tallinna trolli 45. aastapäeva auks. 6. juulil 2010 Tallinna trolli 45. aastapäeval sõitis sama liin Väike-Õismäelt Õismäe tee läänekaart mööda Paldiski maantee depoosse ühe Ikarus 412T trolliga.
Liin sõitis ka eritellimusel 3. märtsil 2013 ühe Solarise trolliga.
Väike-Õismäe – Vabaduse väljak
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Rukkilille, Meelespea, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak.
Vastemõisa külanõukogu
Vastemõisa külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vastemõisa vallas. Külanõukogu pindala oli 262 km² (1977).
Eesti Kool Põhja-Inglismaal
Eesti Kool Põhja-Inglismaal (inglise keeles Estonian School in North England) on Inglismaal Bradfordis tegutsev eesti kool.
Human Ground
Human Ground on 2004. aastal asutatud Eesti metal 'i ansambel.
Liga ACB
Liga ACB ehk Liga Endesa on Hispaania korvpalli kõrgeim liiga.
Kerbal Space Program
Kerbal Space Program (KSP) on kosmoselendude simulatsiooni mäng, mida arendab Mehhiko videomänguarendaja Squad. Mäng on välja töötanud Microsoft Windowsi, macOS-i, Linuxi, PlayStation 4 ja Xbox One jaoks. Mängus juhivad mängijad enda kosmoseprogrammi, mille personali ja meeskonda kuuluvad rohelised humanoidsed tulnukad, keda tuntakse Kerbalitena. Mängus on realistlik orbitaalfüüsika mootor, mis võimaldab erinevaid reaalseid orbiidimanöövreid, nagu Hohmanni manööver ja põkkumine.
Kerbal Space Program toetab kasutaja loodud modifikatsioone, mis lisavad uusi funktsioone. Populaarsed modifikatsioonid on ka mängu kaasatud. Mängu vastu on huvi tundnud sellised inimesed nagu Scott Manley ja kosmosetööstuse teadlased, sealhulgas NASA, Euroopa Kosmoseagentuur, United Launch Alliance'i tegevjuht Tory Bruno,
Mängu sisu
Missioonid (enamasti mängija enda seatud) hõlmavad selliseid eesmärke nagu teatud kõrgusele jõudmine, atmosfäärist väljumine, stabiilsele orbiidile jõudmine, teatud taevakehale maandumine, kosmosesse jäänud kerbalite päästmine, asteroidide hõivamine ja kosmosejaamade- ning baaside ehitamine. Mängijad võivad ka mängu foorumites üksteisele väljakutseid seada, näiteks külastada Jooli kõiki viit kuud ( Jupiteri mängusisene analoog).
Mängijad saavad juhtida kerbalitest astronaute, kes saavad sooritada ekstravehikulaarseid tegevusi (EVA). EVA-l olles võivad kerbalid kasutada oma skafandri küljes olevat reaktiivranitsat, et manööverdada kosmoses, sarnaselt NASA Manned Maneuvering Unit-i kasutamisele. EVA ajal mis tahes tahkel planeedil või kuul võib Kerbal asetada lipu või võtta pinnaproovi.
Füüsika
Kuigi mäng pole täiuslik reaalsuse simulatsioon, on seda kiidetud selle täpse orbitaalmehaanika eest: kõik mängus olevad objektid peale taevakehade on simuleeritud Newtoni dünaamika abil. Näiteks rakendatakse raketi tõukejõudu sõiduki raamile, mis põhineb jõudu tekitavate elementide paigutusel.
Mäng simuleerib trajektoore ja orbiite, kasutades täieliku n-keha simulatsiooni asemel lapitud koonuse lähendamist ; seega ei toeta see Lagrange'i punkte, häireid, Lissajouse orbiite, halo orbiite ega loodete jõude. Terve n-keha füüsika rakendamine eeldaks arendajate sõnul kogu füüsikamootori ümberkirjutamist.
Mõnel taevakehal on erineva kõrguse ja tihedusega atmosfäär, mis mõjutab tiibadele ja langevarjudele mõjuvat õhutakistust. Simulatsioonid on piisavalt täpsed, et reaalsed tehnikad, nagu aeropidurdus, on päikesesüsteemis navigeerimiseks võimalikud meetodid. Mängusisene atmosfäär hõreneb kosmosesse, kuid erinevalt tegelikust atmosfäärist on nende kõrgused piiratud.
Kerbal Space Program -is on päikesesüsteem vähendatud suuruses. Näiteks Kerbini (mängu Maa analoog) raadius on vaid 600 kilomeetrit (ligikaudu Maa omast). Selle suuruse erinevuse gravitatsiooniliste tagajärgede kompenseerimiseks on Kerbini tihedus üle 10 korra suurem kui Maa tihedus. Planeedid ise on ka üksteisele oluliselt lähemal kui päriselu Päikesesüsteemi planeedid. Kuid mõned modifikatsioonid lisavad mängu reaalse suurusega päikesesüsteemi.
Vastuvõtt
2015. aasta mais andis PC Gamer Kerbal Space Program 1.0 -le hindeks 96 punkti 100-st, mis on nende 2015. aasta kõrgeim ülevaateskoor. IGN on kiitnud Kerbal Space Programi ' oskust mängija ebaõnnestumisest nalja teha, öeldes: "Selleks ajaks, kui ma lõpuks ehitasin raketi, mis saavutas eduka orbiidi, olin nii palju kordi ebaõnnestunud, et oleksin igas teises mängus täielikult loobunud ”.
Järg
Järg, Kerbal Space Program 2, peaks ilmuma 2022. aastal.
Gommegnies
Gommegnies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis.
pisi|püsti|tühi|Gommegnies' raekoda
Artūrs Skrastiņš
Artūrs Skrastiņš (sündinud 18. septembril 1974 Jelgavas) on läti näitleja.
Alates 1996. aastast töötab ta Läti Kunstiteatris.
Oroki keel
Oroki keel (ka uilta keel) on Venemaal Kaug-Idas Sahhalini oblastis orokite räägitav tunguusi keel.
Oroki keel on väljasurev keel. Seda räägivad harva vaid vanemad inimesed. 2010. aasta Venemaa rahvaloenduse andmeil oskas Venemaal oroki keelt 47 inimest. Orokeid oli kokku 300.
2007. aastal loodi oroki kirjakeel ning 2008. aastal anti välja orokikeelne aabits.
Oroki tähestik: pisi|keskel
Big Pun
Christopher Lee Rios (10. november 1971 Bronx, New York – 7. veebruar 2000 New York), esinejanimega Big Pun, oli ameerika räppar.
Vastseliina külanõukogu
Vastseliina külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 129 km² (1977).
Otto IV (Schaumburg)
thumb|right|200px|Otto IV ja tema kahe naise hauamonument St. Martini kirikus [[Stadthagenis]]
Reet Ruga
Reet Ruga (aastani 1957 Kolk, 6. juunil 1933 Tallinn – 28. juuli 2014) oli eesti matemaatik ja pedagoog.
Otto IV (Schaumburg)
Otto IV (1517 – 21. detsember 1576) oli Saksa aadlimees. Ta oli Schauenburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv. Ta oli Jobst I ja selle naise Maria poeg.
Reet Ruga
Elulugu
Reet Ruga oli sõjaväelase ja õpetaja tütar.
Lõpetas 1952 Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkooli ja 1956 TPedI matemaatika-füüsika-teaduskonna; pedagoogikakandidaat (1976, TÜ), väitekiri "Об использовании логических игр при преподавании математики в экспериментальном классе шестилетних детей". Oli 1956–64 õpetaja. 1964–69 Tallinna Polütehnilise Instituudi matemaatika kateedri assistent, 1969–81 TPedI algõpetuse kateedri vanemõpetaja, 1981–94 dotsent, 1995–99 lektor.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: koolimatemaatika uuendusliikumine; Eestis matemaatika õpetamise reformi esimeste tulemuste hindamine ja matemaatika õpetamine 6-aastastele lastele; mõned nooremate koolilaste õpetamise aspektid; aritmeetika õpetamine Eesti koolis 19. sajandi ja 20. sajandi I poolel. 28 teadustrükist.
Otto IV (Schaumburg)
Ta võttis omaks Martin Lutheri õpetuse. Kuid austusest oma vanemate vendade Kölni peapiiskop-kuurvürstide Adolf III ja Anton I suhtes hoidus ta avalikust vastasseisust. 1559. aastal alustas ta Schauenburgis ja Holstein-Pinnebergis ametlikult reformatsiooni. Need alad jäid luterlikuks läbi vastureformatsiooni ja tänase päevani.
Abielud ja järglased
Otto abiellus esiteks Pommeri hertsogi Barnim IX tütre Mariega. Nad said neli poega:
Journal of Ethnology and Folkloristics
Journal of Ethnology and Folkloristics (JEF) on ingliskeelne Eesti teadusajakiri, mis avaldab akadeemilisi originaaluurimusi etnoloogia, kultuuriantropoloogia, folkloristika, museoloogia ja nendega seotud valdkondade alal kogu maailma teadlastelt. Antakse välja ka teemanumbreid (enamasti koostöös külalistoimetajatega) ning erialaste raamatute arvustusi. Ajakiri on eelretsenseeritav ja rahvusvaheliselt indekseeritav, ilmub kaks korda aastas (nii paberkandjal kui veebis) ning selle väljaandjateks on Eesti Rahva Muuseum, Eesti Kirjandusmuuseum ja Tartu Ülikool. 2016. aastast alates ilmub JEF kirjastuse Sciendo (De Gruyter Open), maailma suuruselt teise vaba ligipääsuga (open access) akadeemilise kirjastuse platvormil. 2021. aasta seisuga on ajakirja peatoimetaja Art Leete, toimetajad Maarja Kaaristo, Pille Runnel, Taive Särg ja Ergo-Hart Västrik. Tegevtoimetaja on Helen Kästik ning keeletoimetaja Daniel Edward Allen.
Ajakiri asutati 2007. aastal kolme väljaande ühinemisel. Nendeks olid Eesti Rahva Muuseumi välja antud ajakiri Pro Ethnologia (19 numbrit 1993–2005), Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule osakonna jätkuväljaanne Studies in Folklore and Popular Religion (3 numbrit, 1996–1999) ja TÜ etnoloogia osakonna Studies in Folk Culture (5 numbrit, 2003–2005).
Takehiko Kawanishi
Takehiko Kawanishi (jaapani keeles 川西 武彦 Kawanishi Takehiko; sündinud 9. oktoobril 1938 Hiroshimas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1959–1962 8 mängu.
Cärol Ott
Cärol Ott (sündinud 25. augustil 1995) on eesti moekunstnik ja brändi carolxott looja.
Ta looming on inspireeritud Põhja-Eesti saarte eluolust läbi ajaloo ja loodusest. Läbi vormide ja tekstuuride mängu annab Ott etnilistele lugudele modernse väljundi.
2018. aastal võitis Cärol Ott kollektsiooniga „KÕIK ON TROIS!“ rahvusvahelise noorte disainerite konkursi (International Young Designers Contest).
2020. aastal pälvis Cärol Ott Tallinn Fashion Weekil Hõbenõela auhinna.
Rae põik
Tänavat on allikates mainitud alates aastast 2000.
Aadressil Rae põik 1 tegutseb Tagalapataljon.
Maria Kasepalu
Maria Kasepalu (sündinud 11. detsembril 1988) on Eesti poliitik, Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduse IRL Noored esimees.
Kasepalu on lõpetanud Keila Gümnaasiumi. lõpetanud 2020. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga.
2005–2007 kuulus ta Keila Gümnaasiumi ajalehe Teataja toimetusse. Ta on töötanud õpetajana. Septembris 2012 töötab ta majandusministeeriumis minister Juhan Partsi poliitilise nõunikuna.
Vaated
Valimisea langetamise ettepanekuid kommenteerides on Kasepalu leidnud, et taoline reform lisaks ühiskonda kergesti manipuleeritavaid valijaid ning vajaks seepärast pikemat eeltööd.
G-faktor
G-faktor (lühend ingliskeelsest väljendist „general factor“) on konstrukt, mis arenes välja kognitiivsete võimete psühhomeetrilisest uurimisest. See on muutuja, mis näitab positiivseid korrelatsioone erinevate kognitiivsete ülesannete vahel, ja seega väljendab tõsiasja, et indiviidi sooritus üht tüüpi ülesandes kaldub olema võrreldav tema sooritustega teist tüüpi kognitiivses ülesandes. G-faktor kirjeldab tüüpiliselt 40–50% inimestevahelisest variatiivsusest intelligentsustesti soorituses ja need tulemused näitavad tihti omakorda, milline võiks olla inimese g-faktor. Mõisted nagu IQ, üldine intelligentsus, üldine kognitiivne võimekus, üldine vaimne võimekus või lihtsalt intelligentsus viitavad kognitiivsete testide sisule.
G-faktori olemasolu märkas esimesena inglise psühholoog Charles Spearman 20. sajandi alguses. Ta nägi, et laste sooritused mitmes näiliselt mitte seotud õppeaines olid omavahel positiivses korrelatsioonis ja järeldas, et see peegeldab üldist vaimset võimekust, mis mõjutab sooritust kõikides valdkondades. Spearman arvas, et vaimset sooritust saaks vaadelda ühe üldise võimekuse tegurina, mille ta nimetas g-faktoriks, ja samuti kitsamate ülesandespetsiifiliste teguritena. Praegustes intelligentsuse faktormudelites on kognitiivsed võimeid esindatud tavaliselt kolmetasandilises hierarhias, kus selle alumises osas on suur arv kitsaid faktoreid, keskmisel tasandil aga mõned üldisemad faktorid ja tipus üksainus faktor, seesama g-faktor, mis iseloomustab nende kõigi ühisosa.
Traditsiooniliselt on g-faktori uuringud keskendunud andmete psühhomeetrilisele uurimisele, kusjuures eelkõige kasutatakse faktoranalüüsi. Selle empiirilised uuringud sisaldavad ka eksperimentaalset kognitiivset psühholoogiat ja mentaalset kronomeetriat, ajuanatoomiat ja -füsioloogiat, kvantitatiivset ja molekulaarset geneetikat ning primaatide evolutsiooni. G-faktori olemasolu on statistiliselt kindlaks tehtud, kuid siiski puudub üksmeel selles, mis põhjustab testide vahel positiivseid korrelatsioone.
Käitumisgeneetika uuringud on leidnud, et g-faktor on enamjaolt päritav. Sellel on mitmeid teisi bioloogilisi korrelaate, sealhulgas aju suurus. Samuti ennustab see individuaalseid erinevusi sotsiaalvaldkonnas, näiteks hariduse omandamisel ja töökohal hakkamasaamisel. Kuigi selle teguri kriitikud on esitanud, et g-faktorile pannakse liiga suurt rõhku, mille tõttu võidakse allahinnata teisi tähtsaid võimeid, siis hõlmavad g-faktorit enimkasutatavad kaasaegsed intelligentsusteooriad.
Soomusmampel
Soomusmampel (Pholiota squarrosa) on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente liik.