cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Laat
Kultuuris
Traditsiooniliste laatade eeskujul nimetatakse tänapäeval laatadeks ka mitmesuguseid messe ja kitsa valdkonna üritusi. Näiteks korraldatakse õpilasfirmade laatasid, taaskasutuslaatasid ja kasutatud sporditarvete laatasid. Rahvusvaheliselt on levinud raamatumessid nagu iga-aastane Göteborgi raamatumess ja Frankfurdi raamatumess.
Dharmakāya
Dharmakāya ehk seadmuse ihu, ka ’seadmusekogu’ (sanskriti keeles dharmakāya; tiibeti keeles chos kyi sku; hiina keeles 法⾝ fashen; jaapani keeles hōshin) on hilis-mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles trikāya) koos õndsuseihu (sambhogakāya) ja maise ihuga (nirmāṇakāya). Seadmuse ihus avaldub budistlik õpetus ehk kultuur.
Dharmakāya esialgne tähendus Aṣṭasāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra’s oli ’seadmuse tekstide kogu’. Seadmuse ihu vastandus elava Buddha sõnana Buddha säilmetele (sanskriti keeles buddhaśarīra ‘buddha keha’) ja nende kultusele ning samuti seadmusekehale (dharmaśarīra), mille all mõisteti stuupadesse säilmete asemel paigutatud pühakirjatekste.
Seadmuse ihu on ülejäänud kahe ihu suhtes primaarne. Sellest luuakse õndsuseihusids ja maiseid ihusid vastavalt olendite mõistmisvõime ja arusaamise tasemele.
Theravaada
Paali kaanonis on mõiste dhammakāya (dharmakāya) kujundlik, viidates Buddha õpetusele tervikuna.
Tai budismi dhammakaya liikumises on dhammakāya tunnetatav kui omaenda budasus ehk nirvaana.
Laanemetsa Peeter-Pauli kirik
pisi|Laanemetsa Peeter-Pauli kirik (mai 2011) pisi|Kiriku sisevaade Laanemetsa Peeter-Pauli kirik on õigeusu kirik Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas.
Kirik ehitati 1855. aastal. Hoone seisukord on halb.
Nivhi keel
Nivhi keel (nivhi keeles нивх диф) on isolaatkeel, mida kõnelevad nivhid Venemaal Sahhalini saarel ja selle vastas mandril Habarovski krais.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal nivhi keelt 200 inimest, peamiselt vanemad inimesed. Nivhi keel on äärmiselt ohustatud.
Keelesugulus
Nivhi keelel ei ole teada sugulaskeeli. Geograafilistel põhjustel on nivhi keelt loetud paleosiberi ehk paleoaasia keelte hulka. Tänapäeval peetakse nivhi keelt väikeseks keelkonnaks, mis hõlmab 2-3 lähedast keelt.
Eve Viilup
Eve Viilup (sünninimi Eve Kungur ; 15. aprill 1953 – 12. oktoober 2014 ) oli eesti teleajakirjanik ja -produtsent.
Haridus
Ta lõpetas 1971. aastal Rakvere 1. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal.
Töö Eesti Televisioonis
1976. aastast töötas Eve Viilup Eesti Televisiooni noorte- ja lastesaadete administraatorina ja toimetajana, aastatel 1991–2000 oli Lasteekraani peatoimetaja. Hiljem töötas ta ETV-s vabakutselise teleprodutsendina.
Tema kui lastesaadete toimetaja ja peatoimetaja tema käe all jõudsid eetrisse sellised saatesarjad nagu "Nõiakivi", "Hunt Kriimsilm", "Tammetõru seiklused", "Kessu", "Kadekops", "Pätu", "Pintselsabad", "Tipp ja Täpp", samuti võistlussaated "Kooli TV", "Marumüramiks", "Memoriin" jpt. Ta oli ka lastelavatuste "Lugu kutsikast, kes...", "Kikerikii" ja "Hei, pöialpoisid!" stsenarist.
Haiming (Tirool)
Haiming on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Imsti ringkonnas. Vald asub 670 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 40,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4535 inimest.
Eve Viilup
Töö Eesti Televisioonis
Eve Viilup kirjutas laulusõnu ja muusikalavastuste stsenaariume. Ta oli mitme laulusaate – "Viisiubin", "Laulumaias" ja "7 vaprakest" – looja. Temalt said nõu saatesarjade "Kaks takti ette", "Tähed muusikas" ja "Perepidu" tegijad.
Haiming (Tirool)
Asend
Haiming paikneb Imstist 11 km idas.
Majandus
Valla peamine sissetulekuallikas on suveturism.
Eve Viilup
Töö Eesti Televisioonis
Tema lastesaatesarjadest silmapaistvaim on 1992. aastal koos Aarne Saluveeriga loodud "Laulukarussell".
Eve Viilup oli 1990. aastast Lasteekraani Muusikastuudio juhataja. Stuudio koorid ja solistid on saavutanud edu võistlustel ja festivalidel nii Eestis kui ka välismaal.
Isiklikku
Eve Viilup oli abielus, peres oli kolm last: tütar Teele ning pojad Toomas ja Toivo.
Ella Sinka
Sinka sündis 1899 Kaukaasias mereväeinsener Jaan Kurmani tütrena. Lõpetas Novosibirskis tütarlaste gümnaasiumi kuldaurahaga ning opteerus 1920. aastal koos perekonnaga Eestisse, kus lõpetas Tartu Ülikooli arstina. 1930. aastal abiellus Robert Sinkaga, kellega elu koos elas.
Sinka vanemaid tabas 1941. aastal küüditamine Siberisse, kuigi ta ise sellest saatusest pääses. 1944. aastal põgenes ta koos perekonnaga läände, peatudes põgenikuna Saksamaal, kust 1950. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Emigratsioonis lootis ta Eesti peatsele vabanemisele ja võttis osa pagulaste tegevusest.
1956. aastal tõmbus Sinka seltskondlikust elust tagasi kopsuhaiguse tõttu, millele lisandunud peaaju tromboos ta surma põhjustas. Ta suri New Yorgis 2. juunil. Sinka põrm tuhastati, et saaks selle kord viia vabale kodumaale.
Rilusool
Rilusool (ladina Riluzolum ) on keemiline aine ja ravimi geneeriline nimetus. Seda toimeainet sisaldavad mitmed amüotroofse lateraalskleroosi ravis kasutatavad suukaudselt manustatavad retseptiravimid.
Nimetused ja tähised
IUPAC-nimetus: 6-(trifluoromethoxy)benzothiazol-2-amine
CAS-i registreerimisnumber on 1744-22-5. PubChemi number on CID 5070. Farmakoterapeutiline rühm: teised närvisüsteemi toimivad ained, ATC-kood on N07XX02.
Näidustused
Seni puuduvad tõendid, et rilusool omaks ravitoimet motoneuronite funktsioonile, kopsufunktsioonile, fastsikulatsioonile, lihasjõudlusele ja motoorsetele sümptomitele.
Rilusooli tarvitajate elumus pikenes mõne uuringu kohaselt 3 kuud.
Rilusool ei ole efektiivne ALS-i hilisstaadiumis.
Seaduslikkus
Rilusooli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada.
Rilusool on registreeritud Eesti ravimiregistris :
Annustamine ja kulud
Rilusooli annustamine täiskasvanutele ja eakatele: 100 mg (50 mg iga 12 tunni järel).
Tablettide maksumus 30 päeva jooksul tarbimiseks varieerub ja oleneb ravimi nimetusest, jäädes vahemikku 200–900 dollarit.
Toimemehhanism
ALS-i patofüsioloogia ei ole seni täielikult selge, arvatakse, et selle tekkes mängib rolli neurotransmitter glutamaat. Rilusooli arvatav toimemehhanismiks on glutamaadi vabanemise inhibeerimine.
Kõrvaltoimed ja ohud
Peapöörituse, unisuse ja uimasuse ajal ei tohiks juhtida sõidukit ega töötada masinatega.
Rilusooli ei tohi kasutada raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Riluzole seisuga 28.08.2014.
Harku (Nissi kihelkond)
Harku oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Odulemma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odulemma külaga.
Külast on teateid arvatavasti alates 1394 (Harke).
Energiatõhusus
Energiatõhusus on energiakasutuse tõhusus, kasuliku ja kulutatud energia suhe. Tõhus energiakasutus hõlmab tehnoloogiat ja meetmeid, mis vähendavad elektri- ja/või kütusekulu sama otstarbega töö tegemiseks, nt tööstusettevõtete, kontorite, kodude, autode energiaga varustamiseks.
Energiatõhususe parandamiseks on mitmeid põhjuseid. Energia efektiivse kasutamisega kaasneb oluline rahaline kokkuhoid ja emissioonide vähenemine. Parandades hoonete, tööstuslike protsesside ja transpordi energiatõhusust, on vastavalt Rahvusvahelisele Energiaagentuurile (IEA) võimalik vähendada maailma energiavajadust 2050. aastaks ühe kolmandiku võrra ja seeläbi kontrollida globaalset kasvuhoonegaaside emissiooni.
Energiatõhusus ja taastuvenergia on kaks põhilist sammast säästva energia poliitikas. Mõlemat tuleb intensiivselt arendada, kui tahame stabiliseerida ja vähendada süsinikdioksiidi emissiooni. Paljudes riikides mõjutab energiatõhusus ka julgeolekut, sest efektiivsem tarbimine vähendab sõltumist naabermaadest ja säästa kohalikke energiaallikaid.
Ülevaade
Paljud keskkonnaprobleemid, nagu reostus, globaalne soojenemine, energiajulgeolek ja fossiilkütuste vähenemine on suuresti tingitud hoonete, sõidukite ja tööstuste liigsest energiatarbimisest. Sel teemal on räägitud juba alates 1973. aasta naftakriisist, kui energiaprobleemid esiplaanile tulid. 1970. aastate lõpus populariseeris füüsik Amory Lovins "lihtsa energia tee" mõiste, mille keskne tähelepanu oli energiatõhususel. Muuhulgas võttis Lovins kasutusele ka negavatid, mille idee on kokku viia kasvav energiavajadus ja -tõhusus.
Amory Lovinsi instituudi väitel on võimalik tööstuses kokku hoida 70–90% energiat ja kulutusi valgustuse, ventilatsiooni ja pumbasüsteemidega, 50% elektrimootorite ja 60% kontoriseadmete, kütte- ja jahutussüsteemidega. Energiatõhusate meetmetega on tänapäeval USA elektritarbimises võimalik säästa kuni 75%. Ameerika Ühendriikide energeetikaministeeriumi väitel on võimalik energiat säästa suurusjärgus 90 miljardit kWh, kui suurendada kodude energiatõhusust.
Seadmed
Moodsad energiatõhusad seadmed, nagu külmkapp, ahi, pliit, nõude- ja riidepesumasin kasutavad oluliselt vähem energiat kui aastaid tagasi. Tänapäeval kasutavad energiatõhusad külmkapid 40% vähem energiat kui 2001. aasta mudelid. Kui kõik Euroopa kodumajapidamised vahetaksid välja üle 10 aasta vanused seadmed, siis oleks võimalik aastas kokku hoida 20 miljardit kWh elektrit ja vähendada CO2 heitkoguseid ligi 18 miljardit kilogrammi. Selline asendamine oleks üks efektiivsemaid meetodeid, vähendamaks kasvuhoonegaaside emissiooni.
Tänapäevaste seadmete juhtimissüsteemid võimaldavad teatud aja jooksul väljalülitumist või madalama energiatarbega režiimi, mis on oluliseks energiakokkuhoiuks.
Paljud riigid kasutavad seadmel vastavat energiatõhususe märgistust. Energiamärgistusel olevad tähed A-st G-ni tähistavad energiatõhususe klassi, kusjuures A on kõige energiasäästlikum ja G kõige vähem säästlikum seade. Mõned tootjad kasutavad veelgi energiatõhusamatel seadmetel skaalat, mis algab A+, A++ või A+++ klassiga. Energiamärgistuse nõue on tootjale heaks stiimuliks oma seadmete energiatõhusust parandada.
Hoone disain
Hoone energiatõhusus saab alguse juba projekteerimisel. Oluline on paika panna pikemas perspektiivis ehitatava maja kasutamise eesmärgid ja ressursside tarbimise reaalsed vajadused. Tähtis on hoone kompaktne kuju: L-kujulise maja energiatarve on suure soojuskadusid põhjustava seinapinna tõttu suurem kui kuubikukujulisel hoonel.
Hoone efektiivse energia kasutamise korral on olulised ehitustarindite U-väärtused. See väljendab soojusvoogu läbi tarindi 1 K temperatuurierinevuse korral (W/m2K). Mida suurem on U-väärtus, seda väiksem on soojustakistus ja seda enam pääseb soojus läbi tarindi. Klaas on halb isolatsioonimaterjal ja akende kaudu võib suurel hulgal soojust kaotsi minna. Kui vanade akende U-väärtus on kuni 3 W/m2K, siis tänapäevastel topeltklaasiga akendel 1,1–1,4 W/m2K. Üha populaarsemaks muutuvad kolme klaasiga aknad, mille U= 0,6–0,8 W/m2K.
Hoone valgustatuse ja temperatuuri reguleerimisel on oluline roll asukohal ja ümbritseval keskkonnal. Puud ja maastikureljeef võivad olla tuuletakistuseks ja tekitada varje. Jahedamas kliimas parandavad päikese hoonesse pääsemist lõunasuunalised aknad, vähendades seega energiatarbimist ja suurendades päikese passiivkütmist. Põhjapoolsetes seintes on soovitatav vältida suuri aknaid, sest ka kõige paremini isoleeritud akna soojustusomadused on alati halvemad kui seinal. Õhutihe hoone disain vähendab soojuskadu 25–50%.
Tumedad katused võivad minna 39 °C kuumemaks kui valged pinnad ja seega kanda osa lisasoojust hoonesse. USA uuringud on näidanud, et heledad katused kasutavad jahutamiseks 40% vähem energiat kui tumedama tooniga katused. Tänapäevased elektroonilised kütte- ja jahutussüsteemid hoiavad mõõdukat energiatarbimist ja parandavad hoones sisekliimat.
Õige akende, k.a katuseakende, paigaldus vähendab vajadust kasutada kunstlikku valgust. Suurem loodusliku valguse kasutamine suurendab ka töökust nii koolides kui ka kontorites. Kompaktluminofoorlamp kasutab 2/3 vähem energiat ja võib kesta 6–10 korda kauem kui tavaline hõõglamp. Uuemad fluorestsentsvalgustid toodavad loomulikku valgust ja vaatamata suuremale hinnale on nende tasuvusperiood kõigest paar kuud.
Efektiivsed energiatõhusad hooned kasutavad tulede reguleerimiseks liikumisandureid ja kallimaid päevavalgussensoreid, mis on ühendatud hoone valgustussüsteemiga.
Tööstus
Tööstus kasutab suurel hulgal soojus- ja mehaanilist energiat erinevates tootmis- ja kaevandamisprotsessides. Enamasti saadakse energiat maagaasist, naftast, elektrist ja mõnel juhul ka jäätmekütusest.
Kuna tööstuslikud protsessid on niivõrd erinevate tehnoloogiate ja protsessidega, siis on keeruline kirjeldada võimalikke alternatiive energiatõhususe saavutamiseks. Vaatamata sellele on siiski teatud meetodeid, mida laialdasemalt tööstusharudes kasutatakse.
Elektritootmisel kõrvalsaadusena tekkivat soojusenergiat saab kasutada auruna, kütteks või mõnel muul tööstuslikul otstarbel. USA tehaseomanikud põletavad üle 45% kütusest auru tootmiseks. Kui tavapärase elektritootmise tõhusus on umbes 30%, siis soojus- ja elektrienergia koostootmine muudab kütuse kuni 90% ulatuses kasutuskõlblikuks energiaks.
Sõidukid
Sõidukite peamiseks eesmärgiks on kütusekulude kokkuhoid. Selleks parandatakse aerodünaamikat, vähendatakse komposiitmaterjalidega auto kaalu ja ennekõike täiustatakse rehve.
Tänapäevastel rehvidel on vähendatud hõõret ja veeretakistust. Samuti on võimalik kütuse pealt säästa kuni 3,3%, kui rehvides on õige rõhk. Uuematel sissepritsega mootoriga autodel parandab ummistunud õhufiltri vahetamine kiirendust 6–11%.
Jumprava kihelkond
Jumprava kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Jungfernhof) oli haldusüksus Riia kreisis Liivimaa kubermangus, Lätimaal.
Sambhogakāya
Sambhogakāya ehk õndsuseihu (sanskriti keeles saṃbhogakāya; tiibeti keeles longs spyod pa’i sku; hiina keeles 報⾝ baoshen; jaapani keeles hōshin) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust seadmuseihu ja maise ihu kõrval.
Hilismahajaana ja vadžrajaana järgi ilmub kõrgele tasemele jõudnud bodhisattvate kujustuses õndsuseihu seadmuseihust ideaalsel kujul. Sellisteks ideaalseteks kujudeks on mütoloogilised budad, nagu Amitābha, Akšobhja ja Samantabhadra, kelle tõeliseks asualaks on budismi mütoloogia järgi täiesti puhtad budaväljad, kus nad õpetavad bodhisattvaid ja jumalaid.
Viluvere–Vändra raudtee
Viluvere–Vändra raudtee oli kitsarööpmeline raudteeharu, mis algas Lelle–Papiniidu raudtee Viluvere raudteejaamast.
Lisaks kaubaveole toimus raudteel ka reisiliiklus. 10 km pikkusel lõigul on lisaks jaamahoonetele säilinud mitu silda. Osa raudteetammist on tänapäeval kasutusel autoteena (kohati on tegemist metsatee, kohati kruusateega).
Archesi rahvuspark
Archesi rahvuspark (Arches National Park) on rahvuspark Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis.
Rahvuspargis asub üle 2000 liivakivist loodusliku kaare, sealhulgas 16 meetrit kõrge Delicate Arch ning mitmed geoloogiliselt unikaalsed objektid.
Park asub osariigi idaosas Colorado platool paiknevas kõrbes. Pargi pindala on 310 ruutkilomeetrit.
Cattolica di Stilo
Cattolica di Stilo (itaalia keeles ' Stilo katholikon ' ) on väike ruudukujulise põhiplaaniga Bütsantsi ristkuppelkirik Stilos Monte Consolino nõlval Kalaabrias. Alates 2006. aastast on see koos veel seitsme bütsantsi ehitisega UNESCO maailmapärandi nimistusse kandmise taotlejate hulgas.
Madli Murel
Madli Murel (sündinud 1991 ) on Eesti kolmevõistleja. 2012. aastal osales ta noorte Euroopa meistrivõistlustel Malmös.
Cattolica di Stilo
Ajaloost
Katholikon püstitati 10. sajandi lõpul, mil Kalaabria kuulus Bütsantsi riigi koosseisu. Enne kui normannid aastail 1050–1061 piirkonna vallutasid, oli seal veel kohti, mida valitsesid muslimitest saratseenid. Kap Colonna lahingus, 85 km Stilost kirdes, alistas keiser Otto II 982. aastal Kalbiitide dünastia väe, olles enne edutult piiranud Tarantot. Viimane Bütsantsi piiskopkond Kalaabrias oli Bova, aastani 1573.
Cattolica di Silo oli viie kirikukihelkonna emakirik selles piirkonnas ja oli prebend ülempreestrile, kel oli õigus saada kirikusse maetud - tema säilmed puhkavad kirikus marmorhauas.
Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond
Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond (vene keeles Закавказский военный округ, lühend ЗакВО; aastast 1967 Краснознамённый Закавказский военный округ, lühend КЗакВО) oli aastatel 1935–1941, 1942 ja 1946–1993 Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni relvajõudude koosseisu kuulunud piirkondlik operatiiv-strateegiline väekoondis.
Cattolica di Stilo
Arhitektuur
Cattolica di Stilo on tüüpiline bütsantsi ristkuppelkirik, mille põhiplaan põhineb Kreeka ristil. Neli sammast jaotavad kiriku üheksaks ruuduks. Keskset ruutu ja nurgavõlvikuid kroonivad kuplid, kusjuures keskkuppel on veidi kõrgem ja suurema läbimõõduga. Hoone idaseinas on kolm poolümarat apsiidi.
Ehitis on tähelepanuväärne bütsantsi ehitismälestis sellest perioodist selles piirkonnas, koos stiililt sarnase Rossano Oratorio di San Marcoga, mis ehitati 9.–10. sajandil, samuti juba araabia-normanni Chiesa degli Ottimatiga 10.–12. sajandist.
Taga-Kaukaasia sõjaväeringkond
Sõjaväeringkond formeeriti 17. mail 1935 Kaukaasia Punalipulise armee baasil. Alguses moodustas selle territooriumi Taga-Kaukaasia SFNV, aastast 1936 aga Armeenia NSV, Aserbaidžaani NSV ja Gruusia NSV. Aastail 1939–1940 anti osa vägesid Leningradi sõjaväeringkonna alluvusse ning osaleti Talvesõjas. 23. augustil 1941 reorganiseeriti sõjaväeringkond Taga-Kaukaasia rindeks ja staap rinde väejuhatuseks. Samal päeval moodustati uus sõjaväeringkonna juhatus, mis allutati Taga-Kaukaasia rinde sõjanõukogule ning mille ülesandeks oli vägede formeerimine ja mehitamine. Väejuhatus saadeti laiali sama aasta 14. septembril. Uuesti moodustati sõjaväeringkond 28. jaanuaril 1942, mil Kaukaasia rinne jaotati Krimmi rindeks ja Taga-Kaukaasia sõjaväeringkonnaks. 28. aprillil samal aastal reorganiseeriti viimane aga taas Taga-Kaukaasia rindeks. Kolmandat korda loodi sõjaväeringkond 25. mail 1946, mil liideti Bakuu ja Thbilisi sõjaväeringkond, mis olid moodustatud Taga-Kaukaasia rinde baasil 1945. aastal. Staap loodi endise Thbilisi sõjaväeringkonna juhatuse alusel. 1949. aastal lahutati sõjaväeringkonna territooriumist Dagestani ANSV, Põhja-Osseedi ANSV ja Groznõi oblast ning liidendati Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnaga. Jaanuaris 1993 reorganiseeriti sõjaväeringkond Venemaa väegrupiks Taga-Kaukaasias.
Cattolica di Stilo
Välimus
Mahult ligikaudu kuubiga sarnanev hoone on ehitatud lubimördiga seotud tellistest. Kiriku lääneosa nõjatub kaljudele, peasissepääs paikneb lõunaseinas. Idaseinast eendub kolm poolringikujulise põhiplaaniga ühesugust apsiidi, mis seisavad nõlvale toetuvatel kivivundamentidel.
Hoone on peaaegu kaunistamata, vaid tambuuridel on välispind tellistest rombimustris (nagu roomlaste opus reticulatum) ja neid kaunistavad ümber tambuuri kulgevad ja aknakaari järgivad tellistest sakkfriisid.
Siseruum
Kiriku väike ruudukujulise põhiplaaniga siseruum laieneb vaid kolme apsiidi idaseinas. Bema (altariruum, prothesis ja diakonikon) võtab enda alla kolm idapoolset võlvikut ja neist eenduvad apsiidid. Ülejäänud ruumiosa oli mõeldud kogudusele. Neli keskkuplit toetavat sammast toetuvad erinevatele baasidele, olles spolia mingist varasemast ehitisest, ja prothesises asuvat ohvrilauda (armulaua valmistamise lauda) toetab osa antiiksest sambast. Kunagi oli terve interjöör kaetud freskodega, millest tänapäevaks on säilinud vaid üksikuid osi.
Kirikus leiduvad mõned araabiakeelsed kirjad – šahada tekst ja kiri 'au olgu Jumalale' – sest kirikut kasutasid teatud ajal palvehoonena ka muslimid.
1577. aastal paigaldati peasissepääsu kohale kirikukell, seati sisse katoliku liturgia ja pandi üles reljeef madonnast lapsega koos ladinakeelse tekstiga "Verbum Caro Factum Est Anno Domini MCCCCCLXXVII [sel viisil on kirjutatud aasta, "D" asemel on 5 "C"-d] Mater Misericordiæ" ('Sõna sai lihaks; [tehtud] Issanda aastal 1577 Halastuse Ema).
Hilarius Poitiers'st
pisi|Hilariuse ordineerimine piiskopiks, 14. sajandi illustratsioon "[[Legenda aurea" käsikirjast]] pisi|Hilariuse eluloo algus 12. sajandi käsikirjas (Codex Bodmer 127 lk 144r) Hilarius Poitiers'st (u 300 või 315 Poitiers – u 368 Poitiers), ka Poitiers' Hilarius (ladina keeles Hilarius Pictaviensis, prantsuse keeles Saint-Hilaire) oli Poitiers' piiskop ja teoloog, on kristlik pühak ja kiriku doktor. Tema mälestuspäeva tähistab katoliku kirik 13. jaanuaril.
Eluloolist
Hilarius sündis 4. sajandi alguses Poitiers's (Pictavius Gallias, tänapäeva Prantsusmaal). Kristlaseks sai ta alles täiskasvanuna, umbes aasta 345 paiku. Kodupaiga Poitiers’i piiskopina (353–368) võitles ta ägedalt ariaanluse vastu. Tema hüüdnimi oli "Malleus Arianorum" ('ariaanide vasar'), ja 1836 välja antud kirikulugu nimetas teda õhtumaa Athanasiuseks. Oma kirjatöödega ja kirikukogudel kompromissitu esinemisega sattus ta Vana-Rooma keiser Constantinus II põlu alla ning pagendati aastateks riigi idaossa, Früügiasse.
Hilarius suri 368. aasta paiku Poitiers's. Aastal 1851 kuulutas paavst Pius IX ta kiriku doktoriks.
Teoseid
Pagenduses olles kirjutas Hilarius oma 12-raamatulise peateose "Kolmainsusest" ("De trinitate libri XII"). Viimastel eluaastatel valmis tal rida ladinakeelseid hümne ja Piibli osade kommentaare, sh Matteuse evangeeliumi ("Commentarius in Evangelium Matthaei") ning Taaveti laulude ("Tractatus super Psalmos") kommentaarid. Teda peetakse Milano piiskopi Ambrosiuse kõrval üheks ladinakeelsele stroofilisele hümnile aluse panijaks. Hilariusele on omistatud kolm hümni, ehkki mitte vaieldamatu kindlusega.
Ironi maakond (Missouri)
Ironi maakond (Iron County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1857. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 630.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Tarvo Valm
pisi|Tarvo Valm esinemas ansambliga [[The Sun Tallinna Merepäevadel Foto: Ave Maria Mõistlik, 15. juuli 2011 ]] Tarvo Valm, esinejanimega Val Tvoar, (sündinud 5. märtsil 1975) on eesti multiinstrumentalist. .
Ta on koostööd teinud selliste Eesti ansamblitega nagu Val Tvoar, Soul Thrower, Human Ground, Toe Tag, Blind, Jam, Misery ja Sergey Abolymov Band, Me, Myself & I, The Sun.
Isiklikku
Ta abiellus 2010. aastal ja märtsis 2011 sündis tal tütar.
Lambersarti kanton
Lambersarti kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lambersart.
See koosneb järgmistest valdadest:
MRP Linna Liinid
pisi|MRP Linna Liinide buss liinil 49 (juuni 2013) OÜ MRP Linna Liinid oli Eesti transpordiettevõte. Ettevõte oli üks kahest Tallinna ühistransporti teenindavast ettevõttest (teine on Tallinna Linnatranspordi AS). MRP Linna Liinid oli keskendunud bussitranspordile, teenindades liine 2, 12, 13, 20, 20A, 25, 39, 41, 41B, 49, 57, 59, 65.
Jat Airways
Jat Airways oli Serbia lennufirma, mille peakorter asus Belgradis. Lennufirma kodulennujaam oli Belgradi Nikola Tesla lennujaam.
Lennukipark
thumb|Boeing 737-300 JAT Airwaysil olid (2013. aasta augusti seisuga) järgmised lennukid:
Aerodünaamika
Aerodünaamika (kreeka keeles ἀήρ (aer) 'õhk' + δυναμική (dynamis) 'jõud') on vooluste mehaanika haru, mis uurib kokkusurutava fluidumi, antud juhul õhu liikumist üle/ümber selles voolus olevate jäikade kehade ja õhus liikuvatele kehadele mõjuvaid jõudusid. Aerodünaamika terminit kasutatakse tihti sünonüümina gaasidünaamikale, kuid vahe on selles, et “gaasidünaamika” on kõikide gaaside, mitte ainult õhu liikumise uurimine. Aerodünaamika teaduslik uurimine tänapäeva mõistes algas 18. sajandil, kuigi põhiideede uurimine algas palju varem. Enamus varasematest saavutustest aerodünaamikas olid suunatud sellele, et saavutada õhust raskemate seadmete lendamine, mida demonstreerisid esimestena vennad Wilbur ja Orville Wright 1903. aastal. Hiljutised uurimused aerdünaamikas keskenduvad kokkusurutavale voolule, turbulentsile ja hõõrdele piirkihiteoorias.
Ajalugu
Tänapäeva aerodünaamika pärineb 17. sajandist, kuid aerodünaamilisi jõude on inimesed purjelaevade ja tuuleveskite juures rakendanud juba tuhandeid aastaid; pilte ja lugusid lendamisest leiab läbi terve salvestatud ajaloo, näiteks Antiik-Kreeka müüt Ikarosest ja Daedalusest. Aristotelese ja Archimedese töödes kohtab põhimõisteid nagu kontiinum, takistus ja rõhugradient.
1726. aastal lõi Isaac Newton õhutakistuse teooria, mis tegi temast ühe esimese aerodünaamika uurimuste alusepanija. Hollandi-Šveitsi matemaatik Daniel Bernoulli kirjeldas oma hüdrodünaamikas fundamentaalset suhet rõhu, tiheduse ja kokkusurutamatu voolu kiiruse vahel, mida tänapäeval teatakse kui Bernoulli printsiipi, mis pakub ühe metoodi aerodünaamilise tõstejõu arvutamiseks.
1889. aastal ennustas prantsuse lennundusinsener Charles Renard esimese inimesena mõistetavalt lendamiseks vajava võimsuse suurust. Otto Lilienthal oli esimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende ja pakkus välja õhukese, kumera kujuga tiivaprofiili, mis annab väikese takistuse juures suure tõstejõu. Toetudes nendele uuendustele ja nende endi valmistatud tuuletunnelis tehtud uuringute tulemustele, sooritasid vennad Wrightid 17. detsembril 1903 maailma esimese mootorlennu.
Põhimõisted
Jäiga objekti ümber õhu liikumise mõistmine võimaldab objektile mõjuvate jõudude ja jõumomentide arvutamise. Mitmete aerodünaamiliste küsimuste korral on kasutatavateks jõududeks lennu põhijõud: tõstejõud, takistusjõud, telgsurvejõud (?) ja mass. Nendest jõududest tõste- ja takistusjõud on aeruodünaamilised jõud, st jõud, mis tekivad õhu voolamisel ümber tahke keha. Nende jõudude suuruste arvutamisel juhindutakse enamasti eeldusest, et vooluala toimib nagu kontiinum. Kontiinum vooluvälju iseloomustavad omadused nagu voolukiirus, rõhk, tihedus, viskoossus ja temperatuur, mis võivad olla koha ja aja funktsioonid. Neid omadusi saab mõõta kaudselt või otseselt aerodünaamilistes eksperimentites või arvutada alustades massi säilitamise võrranditest, inertsimomendist ja õhuvoolude energiast.
Arda-Maria Kirsel
Arda-Maria Kirsel (11. september 1926 Tallinn – 13. august 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige.
Arda-Maria Kirsel õppis aastatel 1935–1939 Paldiski 6-klassilises algkoolis, 1939–1940 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis, 1940–1944 Viljandi I Gümnaasiumis ja 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogia ja bibliograafia erialal. Pärast lõpetamist töötas ta 15 aastat Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus vanemraamatukoguhoidjana, osakonnajuhatajana ja direktori asetäitjana, millele järgnes töö aastatel 1965–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemilises Raamatukogus osakonnajuhataja, sektorijuhataja ja vanemraamatukoguhoidjana.
1963. aastal käis ta kahenädalasel UDK kursusel Üleliidulises Teaduslik-Tehnilises Raamatukogus Moskvas. Arda Kirsel oli parim UDK tundja Eestis ning tema elutööks oli UDK eestikeelsete liigitustabelite koostamine ja toimetamine, mis eestikeelsetena ilmusid 1999. aastal.
Ta töötas ka õppejõuna. Temalt on ilmunud publikatsioone liigitamisest, märksõnastamisest, raamatukogu kataloogidest jm. Ta juhtis üle kümne aasta ERÜ liigitamise ja märksõnastamise toimkonda. Arda-Maria Kirseli oli ERÜ auliige ja teenetepreemia 1995. aasta laureaat.
Ta on maetud Metsakalmistule.
Ämari (Keila kihelkond)
Ämari oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliku külaga.
Eestlased Norras
Eestlased Norras on Norras elanud või elavad eestlased.
Norras tegutseb Norra-Eesti Ühing, mis ühendab eeskätt Eestist huvitatud norralasi. Ühing annab välja bülletääni Estlands-nytt. Eestlasi ühendab Eesti Selts Norras, samuti on olnud Facebookis grupp "Eestlased Norras".
Seisuga 2016 elab Norras umbes 6000 Eesti kodanikku.
Southwest Airlines
Southwest Airlines Co. on suur USA lennuettevõtja, mille peakontor asub Dallases Texases ja on Põhja-Ameerika suurim odavlennufirma. Alates 2016. aasta jaanuarist on Southwest olnud maailma suurim Boeing 737 operaator.
Agemäe linnus
Agemäe linnus on muistne linnamägi Tartu maakonnas Kastre vallas Roiu ja Kurepalu vahel Age maastikukaitsealal Mõraoja lõunaküljel, ojaoru ja sellesse suubuva uhtoru vahelisel pikal neemikul, Age veskikoha taga.
Linnuse kirjeldus
Linnust kaitsesid ülejäänud külgedest nõlvad, maapoolsest otsast on linnus olnud kaitstud valliga, mis on säilinud õuepinna suhtes ligi 1 m kõrgusena. Linnuse-esise platoo suhtes 1,5–2 m kõrgune vall on rajatud peamiselt kruusast ja saviliivast. Valli tasane pealispind on olnud vähemalt 4 m lai. Valli välisküljel asus vähemalt 1,5 m sügavune vallikraav, kuid see on heakorratööde käigus hävinud. Valli ja linnuseõue on aegade jooksul kahjustatud kruusavõtmisega, seega on linnamäest nüüdseks vähe alles jäänud.
Arheoloogilised uuringud
2011. aastal toimusid arheoloogilised kaevamised, mille käigus linnuse alalt leitud savinõukildude hulgas oli palju tekstiilkeraamikat. Tekstiilkeraamika kasutamine lõppes Lõuna-Eestis I aastatuhande keskel. Kogu leitud ja uuritud keraamika on tehtud käsitsi. Kaevamistel ilmnes, et valli all on säilinud õhuke tume, rohkelt savinõukilde ja kalaluid sisaldav kultuurkihiviirg.
Mislav Oršić
pisi|Mislav Oršić 2016. aastal [[Changchun Yatai särgis]] Mislav Oršić (sündinud 29. detsembril 1992 Zagrebis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ääremängija või ründava poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor ja Horvaatia jalgpallikoondises.
Horvaatia kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009–10 Zaprešići Interi meeskonnas. Hooajal 2012–13 lõi ta Horvaatia kõrgliigas 11 väravat. Seejärel liitus ta Itaalia esiliigaklubiga Spezia, kuid läbimurret seal ei teinud.
2014. aastal sõlmis ta lepingu Horvaatia klubiga HNK Rijeka. Hooaja 2014–15 esimeses pooles mängis ta laenul Sloveenia kõrgliigaklubis Celje. Seejärel läks ta laenule Lõuna-Korea kõrgliigaklubisse Jeonnam Dragons, kellega sõlmis 2016. aasta jaanuaris püsiva lepingu. 2016. aasta teises pooles mängis ta Hiina kõrgliigaklubis Changchun Yatai. Aastatel 2017–2018 mängis Oršić Lõuna-Korea kõrgliigaklubis Ulsan Hyundai.
2018. aastal naasis ta Horvaatiasse, liitudes Zagrebi Dinamoga. Hooaegadel 2018/19, 2019–20, 2020/21 ja 2021/22 tuli ta klubiga Horvaatia meistriks. 18. septembril 2019 tegi ta UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Atalanta vastu kübaratriki. 18. märtsil 2021 tegi ta UEFA Euroopa Liiga kaheksandikfinaalis Tottenham Hotspuri vastu kübaratriki, aidates Zagrebi Dinamol kahe mängu kokkuvõttes lõppskooriga 3:2 veerandfinaali jõuda. Nelja ja poole hooajaga lõi ta Horvaatia kõrgliigas 57 väravat. Tema edukaim hooaeg oli 2020/21 (16 väravat).
2023. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Southampton. Southamptoni meeskonnas debüteeris ta 11. jaanuaril 2023 EFL Cupi veerandfinaalis Manchester City vastu. Ainsal korral pääses ta Southamptoni särgis Inglismaa kõrgliigas platsile 21. jaanuaril, kui kohtuti Aston Villaga. Hooaja 2022/23 järel langes Southampton Inglismaa kõrgliigast välja ja Oršić Southamptonis ei jätkanud. 2023. aasta juunis siirdus ta Trabzonspori.
Horvaatia jalgpallikoondises tegi Oršić debüüdi 9. septembril 2019 EM-i valikmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis Hispaania vastu. Teise värava lõi ta 2022. aasta maailmameistrivõistluste kolmanda koha mängus Maroko vastu.
Voldemar Soome
Voldemar Soome (23. august 1901 Tartu – 18. oktoober 1956 Göteborg) oli Türi linna notar aastatel 1929–1944.
Ta lõpetas aastal 1922 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, mille lõpetas 1927. aastal cum laude. Enne Türil notarina tööleasumist töötas Narvas ja Rakveres kohtutäiturina. Abielus 1923–1943 Helmi-Johanna Soomega (sünd. Grosswald), kellega sündisid lapsed Ülo, Ilmari ja Aare.
Võltsimine
Võltsimine on dokumendi, kunstiteose, allkirja, väärtpaberi, raha vm järeletegemine või ümbertegemine petmise eesmärgil. Võltsimise tulemus on võltsing.
Nirmāṇakāya
Nirmāṇakāya ehk maine ihu (sanskriti keeles nirmāṇakāya ‘välja mõõdetud ihu’; tiibeti keeles sprul sku; hiina keeles 應⾝ yingshen; jaapani keeles ōjin) on mahajaanas ja vadžrajaanas üks buda kolmest ihust (sanskriti keeles trikāya) seadmuseihu ja õndsuseihu kõrval.
Maine ihu on nähtav inimkujuline keha, millega Buddha ilmub ehk kehastub inimeste maailma, et aidata kannatavaid olendeid.
See on seotud mahajaana õpetusega budast kui alatiolevast vaimsest printsiibist, kes kaastundest loob imeväel tavalistele olenditele nähtava keha, mille abil ta jagab virgumisõpetust. Selle teooria järgi oli ajalooline Buddha Šākjamuni ainult üks buda maistest ihudest.
Tiibeti budismis peetakse ka kõrgeid laamasid mütoloogiliste budade või bodhisattvate maisteks ihudeks, kehastusteks ehk tülkudeks (tiibeti keeles sprul sku).
Heino Noor
Heino Noor (24. aprill 1922 Haapsalu – 5. veebruar 2018 Tartu) oli eesti arstiteadlane, Eesti toksikoloogia rajaja.
Elulugu
Heino Noor sündis ohvitser Karl Noore ja naiskodukaitsja Salme Noore pojana.
Koolieas osales ta merenoorkotkana Haapsalu mererühmas "Urmas". Ta lõpetas 1940. aastal Haapsalu Gümnaasiumi ja küüditati 14. juunil 1941 koos vanematega Venemaale. Ta isa ja ema hukati aprillis 1942 süüdistatuna vabadussõjalaste liikumisega seotuses ning vastavalt politseikomissari ja naiskodukaitse esinaisena töötamises. Aastatel 1941–1952 oli ta represseerituna Siberis vangilaagris, kus töötas velskri ja arstina. Vangilaagrist naasnuna jätkas ta õpinguid ning lõpetas 1955. aastal Tartu Meditsiinikooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli cum laude. Hiljem täiendas ta end Moskvas, Peterburis ja Bonnis.
Aastast 1961 töötas ta Vabariiklikus Tartu Kliinilises Haiglas ja Tartu Ülikooli Kliinikumis toksikoloogina, ühtlasi oli ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna õppeülesande täitja toksikoloogia ja kutsehaiguste alal, aastatel 1962–1970 ka Tartu Linna Polikliiniku töötervishoiu ja kutsehaiguste kabineti juhataja.
1971–1979 oli ta Tartu Kliinilise haigla peaarsti asetäitja.
Heino Noore uurimisvaldkondadeks olid kliiniline toksikoloogia, suitsidoloogia, sotsiaalpsühholoogia, meditsiiniajalugu.
Heino Noor oli Riigikogu juures tegutseva Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riikliku Komisjoni liige, aastast 1994 Eesti represseeritute meditsiinilise rehabilitatsiooni teenistuse konsultant.
Heino Noor oli kõrgema kategooria toksikoloog (1978). Ta avaldas üle 40 teadustrükise.
Ta oli Haapsalu aukodanik.
Ryan McBride
Ryan McBride (15. detsember 1989 Derry – 19. märts 2017 Derry) oli Põhja-Iirimaa jalgpallur.
McBride oli 2011–2017 jalgpalliklubi Derry City keskkaitsja. Ta lõi 2017. aasta hooajal kaks väravat ja sai ühe kollase kaardi. Derry City eest mängides lõi ta kokku üheksa väravat ja võttis osa 131 kohtumisest.
2017. aasta 18. märtsil mängis McBride Derry City ja Drogheda Unitedi vahelisel kohtumisel. Järgmisel päeval leiti ta oma magamistoast surnuna. McBride'i toetajad kogunesid tema Bluebell Hill Gardensis asuva kodu ette. Kuus päeva varem oli ta jalgpallimatši vaheajal kurtnud hingamisraskuste ja valude üle rinnas. Tema matused toimusid 23. märtsil, selleks ajaks polnud surma põhjust teatatud.
Saint-Omeri ringkond
Saint-Omeri ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 129 608 inimest. Ringkonna pindala on 813,0 km².
Kantonid
Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:
2015. aastani jagunes ringkond kaheksaks kantoniks:
Vallad
Ringkonnas on 89 valda (sulgudes INSEE koodid):
Kaitsekohastumus
Kaitsekohastumus (inglise defensive adaptation) on mingil liigil evolutsiooni käigus tekkinud omadus, mis suurendab tema ellujäämist olelusvõitluses; kohastumuse tüüpe.
Tanel Lepsoo
pisi|Tanel Lepsoo (2009, [[Lauri Kulpsoo foto)]] Tanel Lepsoo (sündinud 6. juunil 1970 Tartus) on eesti romanist ja tõlkija.
Ta on Tartu Ülikooli romanistika osakonna juhataja, maailma keelte ja kultuuride instituudi (endine maailma keelte ja kultuuride kolledž) lektor ning asedirektor.
Haridus
Ta lõpetas 1988. aastal Tartu 15. Keskkooli ning 1993. aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga prantsuse keele ja kirjanduse alal. Magistrikraadi sai ta 1994. aastal Pariisi 3. Ülikoolist (Sorbonne-Nouvelle) teatri ja etenduskunstide alal. 2006. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö "Autorifiguuri avaldumine tänapäeva prantsuse näitekirjanduses: representatiivsest ise-subjektist efemeerse ise-subjektini".
Töökäik
Tanel Lepsoo oli aastail 1989–2004 Tartu Descartes'i Lütseumi prantsuse keele ja kirjanduse õpetaja, aastatel 1993–1994 ja1998–1999 Pariisi riikliku ida keelte ja kultuuride instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetaja, aastatel 1994–2005 Tartu Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna prantsuse keele ja kirjanduse õpetaja (samal ajal 1996–1998 ka Tartu Õpetajate Seminari prantsuse keele õpetaja). Aastatel 2006–2021 oli ta Tartu Ülikooli lektor.
Vladimir Železnikov
Vladimir Železnikov (vene Владимир Карпович Железников; 26. oktoober 1925 Vitebsk – 3. detsember 2015 Moskva) oli vene lastekirjanik ja filmistsenarist.
Tanel Lepsoo
Töökäik
Alates 1. veebruarist 2021 on Tanel Lepsoo Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna maailma keelte ja kultuuride kolledži prantsuse kirjanduse kaasprofessor.
Vladimir Železnikov
Aastal 1957 lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Töötas populaarses lasteajakirjas Murzilka.
Tanel Lepsoo
Tõlked
Tanel Lepsoo on tõlkinud prantsuse keelest eesti keelde, peamiselt ilukirjandust.
Vladimir Železnikov
Ta oli 13 filmi stsenarist.
Eesti keeles ilmunud:
Dani Sordo
Daniel Sordo Castillo (sündinud 2. mail 1983) on Hispaania autorallisõitja.
Dani Sordo on enamus oma karjäärist sõitnud Hyundai meeskonnas.
Sordo on osalenud autoralli maailmameistrivõistlustel alates 2003. aastast. Esimese rallivõidu saavutas koos kaardilugeja Carlos del Barrioga 2013. aasta Saksamaa rallil. Nad võitsid koos ka 2019. aasta Sardiinia ralli. pisi
Eesti Mets
pisi|Eesti Metsa 2017. aasta sügisnumber Eesti Mets on eesti metsandusajakiri. Ajakiri ilmus aastatel 1921–1940, 1941 ja 1943–1944 ning ilmub taas aastast 1989.
Ajakirja väljaandmise algatas 1920. aasta detsembris Eesti Metsateenijate Ühing, kes andis ajakirja välja 1930. aastani. 1931. aastast lisandusid ajakirja väljaandjate hulka Akadeemiline Metsaselts, Eesti Metsaühingute Liit ja Eesti Metsaülemate Ühing. 1938. aastal Eesti Metsaülemate Ühing likvideeriti, selle asemel asus ajakirja väljaandjate hulka Riigimetsateenijate Keskkogu. 1943–1944 andis ajakirja välja Metsade Keskvalitsus.
Ajakirja täielik nimi sel perioodil oli "Eesti Mets. Metsa ja jahinduse kuukiri". Ajakiri ilmus sagedusega kuus numbrit aastas. Ajakirja tellijate arv tõusis 919-lt (1921) 2323-ni (1939). 1941. aastal ilmus kolm ajakirja numbrit nimega Metsamajandus. 1943–1944 jätkas ilmumist Mets.
Vastutavad toimetajad
Pärast aastakümneid kestnud pausi hakkas Eesti Mets uuesti ilmuma 1989. aastal. Ajakirja annab Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusel välja MTÜ Loodusajakiri. 2016. aastal sai Hendrik Relve järel ajakirja peatoimetajaks Kristiina Viiron. Aastas ilmub neli numbrit.
Rahvuslik Koguja
Rahvuslik Koguja on Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu häälekandja. Lehe peatoimetaja on Tõnu Kalvet.
Esimene lehe number ilmus veebruaris 2010.
Nanotraat
pisi|Elektrokeemiliselt alumiiniumoksiidi sisse sünteesitud hõbedast traadid, mis on loodud uuritakse nende võimalikke rakendusi sensorite valmistamisel. Pilt: Maido Merisalu / Tartu Ülikool pisi|Ränioksiidiga kaetud hõbenanotraadi (diameetriga u 100 nm) kuumutamisel 600 °C-ni hakkab madalama sulamistemperatuuriga hõbe (pildil heledamas toonis materjal) ränioksiidi kestast välja paisuma, lõhkudes kesta ja kuhjates hõbedat traadi otsa (moodustades „suitsupilve“). Ränioksiidi kesta paksus on vaid u 30 nm, mistõttu on see elektronide jaoks peaaegu läbipaistev ning on näha, et osa hõbedast asub veel kestas. Pilt on tehtud Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis kasutades skaneerivat elektronmikroskoopi (FEI Nova NanoSEM 450). Pildi autor on Mikk Vahtrus. Nanotraat (inglise keeles nanowire) on metalliline või pooljuhtnanostruktuur, mille diameeter on kümneid nanomeetreid ja pikkus tüüpiliselt mitusada mikromeetrit. Sellise morfoloogia tõttu kutsutakse neid tihti ka ühedimensioonilisteks (1D) nanostruktuurideks. Ühedimensioonilistel nanostruktuuridel on kaks mõõdet 0,1–100 nm vahel ja kolmas on suurem kui 100 nm. Sellised struktuurid pakuvad erilist huvi rakendusvõimaluste poolest, kuna neil esineb kvantlõksustus kahes dimensioonis, samas kui kolmandas dimensioonis seda üldiselt ei esine. Nanotraate, mille pikkuse ja diameetri suhe on vaid 3–5, nimetatakse ka nanovarrasteks (inglise keeles nanorod).
Charles Mackay
Charles Mackay (26. märts 1812 Perth – 24. detsember 1889 London) oli šoti luuletaja ja ajakirjanik, keda nüüdisajal tuntakse 1841. aastal ilmunud turupsühholoogiat käsitleva teose "Extraordinary Popular Delusions and the Madness of Crowds" ("Erakordsed populaarsed eksiarvamused ja masside hullumeelsus") järgi. pisi|vasakul|Charles Mackay
Nanotraat
Ülevaade
Ühedimensioonilised (1D) nanostruktuurid, nagu nanotraadid, -vardad, -rihmad ja -torud, pakuvad teadlastele suurt huvi, kuna neil on unikaalsed rakendusvõimalused väga väikestes seadmetes.
Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (Venemaa Föderatsioon)
pisi|150px|Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordeni [[ordenikett ordenimärgiga ja ordenitäht]] pisi|150px|Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordenimärk
Nanotraat
Ülevaade
Võrreldes teiste madaladimensiooniliste materjalidega on neil kaks kvantsidestatud suunda, samas kui kolmas on sidestamata, lubades selles suunas juhtida elektrit. Seetõttu saab nanotraate kasutada rakendustes, kus on vajalik elektrijuhtivus tunneleerumise asemel. Nende optilised, elektrilised ja magnetilised omadused erinevad oluliselt samast materjalist makroskoopiliste materjalide omadustest, kuna nende elektronide olekutihedus on oluliselt suurem. Nanotraatide kasutusalad on laialdased. Näiteks võib tuua kuvarid, mikromehaanilised süsteemid, optilised rakendused, sensorid, päikesepaneelid, magnetilised ja elektroonilised rakendused. Üldiselt on nanotraadid kahes väiksemas dimensioonis sümmeetrilised ja neil on ümmargune või mitmetahuline läbilõige. Nanotraatide levinumad materjalid on hõbe, kuld, vismut, Bi2Te3, CdS, CdSe, vask, raud, GaN, GaAs, germaanium, InAs, InP, molübdeen, nikkel, PbSe, pallaadium, seleen, räni, tsink või ZnO. pisi|300px|[[Skaneeriv elektronmikroskoop|Skaneeriva elektronmikroskoobi pilt 15 mikromeetrisest nikli nanotraadist]]
Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (Venemaa Föderatsioon)
Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (vene keeles Орден Святого апостола Андрея Первозванного) on Venemaa Föderatsiooni kõrgeim riiklik teenetemärk.
Nanotraat
Füüsikalised sadestusmeetodid
Füüsikalised sadestusmeetodid on aurust tahkisesse sadestamise tehnikad, mille käigus tekitatakse reageerivad gaasid füüsikaliste meetoditega, nagu termiline aurustamine, plasma töötlus, laserablatsioon. Laserablatsioon oli üks esimesi nanotraatide kasvatamiseks kasutatud meetodeid. Selles tehnikas kasutatakse laseriga tekitatud valgusimpulsse, et tulistada märklauda, mis sisaldab keemilisi ühendeid ning metallkatalüsaatorit, millest soovitakse nanotraate sünteesida. Märklaud paigutatakse kuumutuskambrisse, kus laseriga aurustatud materjalist hakkavad kasvama nanotraadid. Sel meetodil on kasvatatud näiteks Si, GaN, InP ja GaP nanotraate. Teine tuntud füüsikaline sadestusmeetod on termiline aurustamine. Selles meetodis aurustatakse reaktorisse paigutatud lähtematerjale ja kantakse need inertgaasi abil katalüsaatorini. Katalüsaatoril hakkavad aurudest kasvama nanotraadid. Sellel meetodil saab sünteesida näiteks ZnO nanotraate.
Keemilised aurusadestusmeetodid
Keemilised aurusadestusmeetodid sisaldavad lähteainete keemilist lagunemist või reageerimist nanotraatideks. Üks keemiline meetod on näiteks termiline keemiline sadestamine aurufaasis. ZnO nanotraatide sünteesiks sellel meetodil kasutatakse ZnO ja grafiidi pulbrite segu, mis on asetatud kvartstorust ahju. Toimub pulbri termiline redutsioon ja nanotraatide kasv. Tihti kasutatakse ka kulla katalüsaatorit. Teine keemiline meetod on metall-orgaaniline sadestamine aurufaasis. Näiteks GaN nanotraate saab sellel meetodil kasvatada, kasutades trimetüülgalliumit ja ammooniumit.
Lahusepõhisel keemial põhinevad meetodid
Lahusepõhine meetod baseerub lahuses toimuval keemilisel nukleatsioonil ja sellele järgneval anisotroopsel nanotraatide kasvul. Sel meetodil on võimalik kasvatada paljudest materjalidest nanotraate. Meetodi eeliseks on võimalus toota suuri koguseid. Võimalikud on hüdrotermiline süntees, hüdrolüüs ja veepõhine keemiline kasv.
Teised sünteesimeetodid
Lisaks eelpool mainitud sünteesimeetoditele kasutatakse veel võrestikel (ingl. k. template) põhinevaid meetodeid. Ühtlase jaotusega võrestikku sadestatakse füüsikalisel või keemilisel meetodil soovitud materjalid ja võrestiku eemaldamisel saadakse ühesuguse läbimõõduga nanotraadid. Veel võib kasutada elektrospinningut. Selles meetodis eemaldatakse materjal polümeerlahusest elektriväljaga ja saadakse nanotraadid. Mõnedest materjalidest, nagu CuO ja Fe2O3, on võimalik kasvatada nanotraadid lihtsalt õhu käes kuumutades (termiline oksüdatsioon). Tinal on samuti omapärane võime väga väikese ajaga spontaanselt nanotraate kasvatada, mis on suureks probleemiks sõjatööstuses, lennunduses ja meditsiinis. pisi|300px|[[Skaneeriv elektronmikroskoop|Skaneeriva elektronmikroskoobi pilt nanotraadi heterostruktuuridest, mis on kasvatadud katalüütiliselt kulla nanoosakestest]]
Omadused
Võrreldes makroskaalas materjalidega omavad väiksemadimensioonilised nanomaterjalid oma suure pindala ja ruumala suhte ning kvantlõksustuse efekti tõttu erinevaid elektroonilisi, optilisi, keemilisi ja termilisi omadusi.
Püha apostli Andreas Esmakutsutu orden (Venemaa Föderatsioon)
Kaitsepühaku apostel Andreas Esmakutsutu järgi nimetatud teenetemärk asutati Venemaa presidendi seadlusega 1. juulist 1998 "Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordeni taastamisest". Seadluse punkti 5 kohaselt, kui orden antakse teenete eest sõjategevuspiirkonnas, siis antakse kavalerile üle Püha apostli Andreas Esmakutsutu ordenimärk ja ordenitäht mõõkadega.
Nanotraat
Termiline stabiilsus
Ühedimensiooniliste nanostruktuuride vähenenud termiline stabiilsus on oluline aspekt, millega tuleb arvestada nende nanostruktuursetes seadmetes kasutamisel. On teada, et tahkise sulamistemperatuur alaneb tugevalt üleminekul makroskaalast nanoskaalasse. Sama kehtib ka nanotraatide kohta. Näiteks kullast 3 nm diameetriga nanotraadi sulamistemperatuur on ~750 °C, samas kui makroskoopiline kullatahkis sulab 1064 °C juures.