cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kanji
Kanjide süstematiseerimine
Nii nagu ka Hiinas kasutatakse Jaapanis tohutu hulga erinevate kirjamärkide süstematiseerimiseks radikaale ehk võtmeid (jp. k. Bushu). Need on märkides kõige sagedamini esinevad iseloomulikud osad, mille järgi ka kanjisid sõnastikku paigutatakse. Radikaale on traditsiooniliselt 214 tükki. Sama radikaali all olevad kanjid jaotatakse vastavalt märgi ülejäänud osa joonte arvu järele suurenevas järjekorras. Näite leiad ingl. k. lehekyljelt: http://en.wikipedia.org/wiki/Radical_116 Radikaalidele on antud omad lisanimetused ja nende uurimine tundub küll tüütu, lootusetu ja raske, aga hõlbustab siiski oluliselt jaapani ja hiina keele (eriti muidugi kirjakeele) mõistmist.
Miljard
Miljard on naturaalarv 1 000 000 000 ehk 109.
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse miljardikordsuse väljendamiseks eesliidet "giga-" (tähis G).
Eestikeelne lühend on mld.
Biljon
Eesti keeles on inglise keele mõjul miljardit nimetatud ka biljoniks. Ingliskeelset sõna billion (prantsuskeelsest sõnast billion) kasutatakse arvu 109 nimetusena USA-s.
Ajalooliselt on sõnal "biljon" eri keeltes olnud eri tähendus, nt aastani 1974 nimetati Inglismaal biljoniks arvu 1012.
Viited
مليار
Slavuta
Slavuta (ukraina Славута, poola Sławuta) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Slavuta rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Slavuta asub Gorõni jõe ääres.
Anum
pisi|Hispaania savianumad Anum ehk nõu on seest õõnes ese (väiksem mahuti), milles on võimalik hoida tahkes ja tavaliselt ka vedelas olekus aineid, õhukindlalt suletud anumas ka gaasilises olekus aineid.
Slavuta
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Slavuta elanikest ukrainlasi 90,00%, venelasi 6,56%, poolakaid 2,04%, valgevenelasi 0,43%, juute 0,33%, armeenlasi 0,18%, moldaavlasi 0,06% ja tatarlasi 0,06%.
Eino Mäelt
Eino Mäelt (8. september 1940 – 30. detsember 2021) oli eesti klaasikunstnik.
Ta töötas aastatel 1958–1963 Tarbeklaasis klaasilihvijana, õppis tehase stipendiaadina Maks Roosma õpilasena ERKIs klaasikunstnikuks ning oli pärast kooli lõpetamist 1968. aastast Tarbeklaasi eksperimentaalpuhumis- ja kujunduskunstnik 1993. aastani. Sellest alates oli ta vabakutseline kunstnik.
Looming
Tema kujundatud on mitmed Tarbeklaasi tuntud tooted, alustades 1974. aastal veekarahvinikomplektiga "Akva" ning 1980. aastate tuntuimate kausisarjadega "Kaali" (1985) ja "Kraater" (1986).
Eino Mäelt on esinenud isikunäitustega alates 1969. aastast nii Eestis kui ka välismaal.
1960. aastatel joonistas ta karikatuure, mida avaldati ajakirjas Pikker.
Ta oli ka ansambli Peoleo liige, helilooja ja laulusõnade autor.
Hermeneutiline ring
Hermeneutiline ring ehk mõistmise ring tähistab asjaolu, et terviku tähenduse tabamiseks tuleb tunda selle osi, aga osade tähenduse tabamiseks tuleb tunda tervikut. See tähendab, et millegi mõistmiseni ei saa jõuda ainult üksikasjadest terviku poole liikudes, vaid tuleb omada ka mõningat ähmast eelteadmist või -arvamust terviku kohta, mida üksikasjad täpsustavad.
Laiemas tähenduses on hermeneutilise ringi tunnistamine tekstide tõlgendamise puhul eelduseks nende käsitlemisele terviklikuna, arvestades nende ajaloolist, tekstiloolist, mõisteloolist jne horisonti, st laiemat konteksti. Tekstide tõlgendamise puhul pole võimalik määratleda teksti seoseid selle horisondiga lõplikult, vaid alati jäävad tõlgendusse sisse teatud iseendastmõistetavused, millele on omane, et need on määratletud ringmääratluste kaudu. Erinevalt traditsioonilise loogika vaatenurgast, mille järgi ringmääratlused on soovimatud või isegi halvad (vitiosus), leiavad hermeneutilise ringi eestkõnelejad, et ring määratluses ei pruugi olla halb, vaid ringi sisenedes ja seda läbi käies ring kontsentreerub ja fokuseerub ning sel viisil saab tõlgendamise tulemuseks olla teksti mõistmine selle horisondist lähtuvalt.
Hermeneutilise ringi vältimatust tõlgendamisel põhjendatakse sellega, et meil on tõlgendatavast alati olemas eelteadmine või eelarvamus, mille pinnalt me midagi tõlgendama asume. Seda eelarvamust pole võimalik kõrvale jätta või mõne positiivse määratlusega tühistada, vaid pigem on tõlgendamise protsess selline, mille käigus uued teadmised põimitakse juba olemasolevate sisse ning selle käigus toimub eelarvamuste revideerimine. See on aga tsükliline protsess, eelarvamused tühistatakse või kinnitatakse tõlgendamise mitmendal ringil hermeneutilise struktuuri selginemise tõttu, aga mitte ühemõttelise deduktsiooni kaudu. Sestap on loomulikus keeles kirjutatud mitte-formaalsete tekstide, nt kirjanduse, ajaloo jms tõlgendamisel hermeneutiline ring vältimatu.
Keiser
pisi|[[Edward von Lõnguse teos "Alasti keiser" Tartus]]
Keiser ehk imperaator on valitseja tiitel.
Euroopa riikides on "keiser" olnud kõrgeim monarhitiitel. Nimetus tuleneb Vana-Rooma keisrite tiitlitest Caesar ja Imperator. Tiitel Caesar tuleneb Julius Caesari nimest, tiitel Imperator tuleneb imperaatori volitustest. Saksa keelde jõudis see tiitel kujul Kaiser kreeka vormi Kaisarios kaudu. Saksa sõnast on laenatud ka eesti sõna. Sama päritoluga sõna on kasutusel ka mitmes teises keeles. Slaavi keeltes on kasutatud vormi "tsaar". Paljudes teistes keeltes on keisrit tähistav sõna tulenenud tiitlist Imperator (näiteks prantsuse empereur ja sellest sõnast laenatud emperor inglise keeles). Ka albaania mbret 'kuningas' tuleneb sellest tiitlist.
Sõna lähtealuseks on perekonnanimi Caesar. Julius Caesar lapsendas oma sugulase, kelle varasem perekonnanimi oli Octavius, mistõttu tema uueks perekonnanimeks sai Caesar. Et too sugulane omandas ka tiitli Augustus, sai temast Rooma riigi valitseja. Hiljem said kõik Rooma valitsejad muude tiitlite seas ka perekonnanime Caesar.
Alates aastast 800 hakkasid ka muud valitsejad kasutama nime Caesar ja selle vorme eri keeltes oma tiitlina. Seda ei teinud siiski kõik valitsejad.
Alates 1979. aastast on keiser vaid Jaapanil.
Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar
thumb|Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar on suur maismaatükk Uus-Siberi saarestiku keskosas. See koosneb Kotelnõi ja Faddejevi saarest ning neid ühendavast madalast liivatasandikust Bunge maast.
Kalliope
pisi|Kalliope [[Simon Vouet' maalil, umbes 1634]] Kalliope (vanakreeka Καλλιόπη 'kaunihäälne', ladinapäraselt Calliope) oli kreeka mütoloogias eepilise luule muusa. Kunstis kujutatakse teda kirjutustahvliga, vahel ka papüüruserulliga.
Silvia (Rootsi kuninganna)
pisi|Silvia [[Stockholmis, juuni 2013]] pisi|Silvia [[Oslos, juuni 2005]] Silvia, Rootsi kuninganna (neiupõlvenimega Silvia Renate Sommerlath; sündinud 23. detsembril 1943 Heidelbergis Saksamaal) on Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi kuninganna-abikaasa ning Rootsi troonipärija, kroonprintsess Victoria ema. Tema kõnetlusvormel on Tema Majesteet, Rootsis viidatakse talle kui kuninganna Silviale.
Lapsepõlv
Silvia isa oli saksa päritolu Walther Sommerlath, ärimees ja Rootsi terasetöösturi Uddeholmi Brasiilia haru juhataja. Tema ema oli Alice Soares de Toledo, Portugali ja Hispaania päritolu brasiillanna. Pärast maailmasõda kolis perekond Brasiiliasse ning 1947–1957 kasvas Silvia São Paulos, kuni perekond Saksamaale naasis.
Karjäär
Enne abielu Rootsi kuningaga töötas Silvia Argentina konsulaadis Münchenis, oli haridusjuhataja 1972. aasta Müncheni suveolümpiamängudel ning Innsbrucki taliolümpiamängudel protokolliülem. Ta töötas lühikest aega ka stjuardessina.
Silvia on hariduselt tõlk ning räägib kuut keelt: saksa, prantsuse, rootsi, hispaania, portugali ja inglise keelt. Ta oskab suurel määral ka viipekeelt.
Abielu
Silvia ja Rootsi kroonprints Karl Gustav kohtusid 1972. aastal Müncheni suveolümpiamängudel. Hilisemates intervjuudes on kuningas öelnud, et see oli armastus esimesest silmapilgust.
Pärast kuningas Gustav VI Adolfi surma 14. septembril 1973 sai Karl Gustavist 19. septembril kuningas. Ta teatas oma kihlumisest Silviaga 12. märtsil 1976 ning paar abiellus kolm kuud hiljem, 19. juunil Stockholmis Storkyrkani katedraalis. Abikaasadel on kolm last:
Philippe Étancelin
Philippe Étancelin (28. detsember 1896 Rouenis, Prantsusmaa – 13. oktoober 1981 Neully sur Seine, Prantsusmaa) oli Prantsusmaa võidusõitja. Vormel 1-s sõitis aastail 1950–1952. Le Mansi 24-tunni sõidu võitja 1934 (koos Luigi Chinettiga), Auleegioni ordeni kavaler 1953.
Silvia (Rootsi kuninganna)
Suhted meediaga
pisi|Kuninganna Silvia 1992. aastal Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis Foto: Jaan Künnap Kuigi meedia suhtus Silviasse alguses tema madala päritolu pärast jahedalt, soojenesid suhted kiirelt ning hakati avaldama Silviat ülistavaid artikleid, mis kiitsid tema sobivust kuninganna kohale. Nagu Rootsi ajaleht Svenska Dagbladet 1994 kuninganna 50. sünnipäeval märkis, oli ta monarhia muutnud populaarseks. "Silviaga vabariik suri, võiks ju nii öelda. Kuigi Silvia tulek oli nagu maaslamaja või prillideta inimese löömine. Prillideta inimest võib kõige enam leida sotsiaaldemokraatlikus parteis. Mõned read partei manifestis, mis aastate jooksul on veelgi rohkem hämaramaks muutunud. See on alati nii olnud, kuid keegi pole midagi ette võtnud, et olukorda parandada."
Aastal 2003 ütles kuninganna ühele Rootsi ajakirjanikule, et tema ise ja terve kuninglik perekond sooviksid olla tihedamates sidemetes ajakirjade ja -lehtedega, kuid nende elu kohta avaldatud valed artiklid - nende hulgas töödeldud fotod "lapseootel" printsess Victoriast ja Madeleinest, avaldatud Saksamaa ajakirjas Frau mit Herz – on nad teinud ettevaatlikuks.
Eelmisel aastal oli terve maailma meedia tähelepanu alla jõudnud kuninganna minevik, kui ajaleht Arbetaren 2002 teatas, et Saksamaa rahvusarhiivis asuvate dokumentide järgi astus kuninganna isa Walter Sommerlath 1934 natsionaalsotsialistliku partei välismaa harusse Brasiilias. Kuuldused ärimehe minevikust olid ringelnud kaua, kuid kuni oma surmani 1990 eitas Walter igasuguseid seoseid natsionaalsotsialistidega. Palee vastas teadaandega: "Kuninganna isa pole kunagi kuulunud kuninglikku perekonda ning seetõttu kuninglik perekond ei kommenteeri."
Heategevus
Kuninganna Silvia on seotud mitme heategevusorganisatsiooniga. Ta tegeleb enim küsimustega, mis puudutavad raskustes lapsi, ning on teinud mitmeid avaldusi inimõiguste ja laste seksuaalse ärakasutamise teemadel. Ta on ka 1999. aastal asutatud Maailma Lapsepõlve Fondi asutajaliige. Samuti töötab ka puudega inimestega. 1990 sai ta töö eest puudega inimestega Saksamaa prestiižika auhinna Deutscher Kulturpreisi. Kuninganna on ka Rahvusvahelise Mentorifondi juhatuse liige. Fond võitleb täiskasvanute ja noorte narkoprobleemidega.
Silvia pühendumus tööle dementsusprobleemidega vanade inimestega nende elu lõpuaastatel on samuti hästi teada. Tema initsiatiivil asutati Stockholmis Silviahemmet, kus koolitatakse põetajaid dementsust põdevate inimeste hooldamiseks ning tehakse selle haiguse kohta uuringuid.
Kuninganna on Rootsi avalikkuse ette toonud ka düsleksiaprobleemi. Aastaid arvati, et kuningas on düslektik ning 1997. aastal antud intervjuus rääkis kuninganna sellest televisioonis. "Kui ta oli väike, ei pööranud inimesed probleemile tähelepanu. Ta ei saanud seda abi, mida vajas."
Chalkída
Chalkída (kreeka keeles Χαλκίδα ehk Χαλκίς [halk'is]) on linn Kreekas Euboia saarel, Euripose ehk Chalkída väina ääres. Saare suurima asulana oli seal 2001. a. loenduse ajal 53,6 tuhat elanikku, koos ümbritseva omavalitsusega 92,2 tuhat el. ehk ligi pool kogu saare rahvastikust.
Kitsaimas kohas, kus asub vanem lahtivõetav sild, lahutab teda mandrist praegu umbes 35 m laiune ja 8 m sügavune väin. Väina mõõtmed on muutunud seoses süvendustöödega, aga ta on eksisteerinud läbi ajaloo. Alates Peloponnesose sõjast ületab väina tõstesild. 20. sajandi lõpus rajati ka püsiv sild (avati 1993), mis on umbes 36 meetri kõrgune ja 215 m pikk. Väina laius silla all on 160 m.
Soodsa asukoha tõttu on Chalkis (Chalkis) olnud asustatud ja oluline Vana-Kreeka linn hiljemalt 8. sajandist eKr.
Ruut (algebra)
Ruutu märgitakse väikse ülaindeksiga "2" arvu või avaldise järel, näiteks (x+1)2. Kui ülaindeksit pole tehniliselt võimalik märkida, kasutatakse ka esitust x^2.
Nii positiivse kui ka negatiivse reaalarvu ruut on positiivne arv.
Olympus Mons
pisi|250px|Kosmosesondi Viking 1 foto Olympus Monsist Olympus Mons on kilpvulkaan Marsil, mille kõrgus Marsi jalamilt on 22 km ja see kõrgub 27 km üle Marsi kõrguse nullpunkti. Vulkaani kraatri läbimõõt on 65 km ja mäe läbimõõt on 600 km.
Aizsargi teeneterist
Aizsargi teeneterist (läti keeles Aizsargu Nopelnu krusts) oli Läti Aizsargi (Läti Kaitseliidu) autasu. See asutati 1927. aastal.
Teeneteristi on saanud ka eestlane Alfons Rebane.
Olympus Mons
Olympus Monsi avastas Itaalia astronoom Giovanni Schiaparelli, kes märkas et see jääb tolmutormide ajal nähtavale ning peab järelikult olema ümbritsevast maastikust kõrgem. Kuna ta ei olnud selles kindel, nimetas ta pinnavorm Nix Olympicaks (ladina: "Olümpose lumi"). 1971. aastal kinnitas NASA kosmosesond Mariner 9, et tegemist on mäega ja see nimetati ümber Olympus Monsiks.
Raudna jõgi
Raudna jõgi (Varem tuntud ka kui Viljandi oja ) on jõgi Eestis, Halliste jõe suurim lisajõgi.
Jõe pikkus on 62,9 km (koos lisaharudega 68,6 km ), langus 24,5 m ja lang 0,42 m/km. Valgla pindala on 1122,5 km² ja see moodustab Halliste jõe 1890,7 km² valglast suurima osa (59%).
Raudna jõgi saab alguse Sakala kõrgustikul asuvast Viljandi järvest ja suubub Vahe-Eestis Halliste jõkke. Jõgi paikneb peamiselt Viljandi maakonna territooriumil, ainult lühike suudme-eelne osa paikneb Pärnu maakonnas.
Kirjeldus
vasakul|pisi|Raudna jõgi Kuusekäära kohal Raudna jõgi saab alguse Viljandi linnas Viljandi järve edelaküljes Orika otsast ja voolab mööda Sammuli sood mööda edela suunas. Mõnisada meetrit pärast algust läheb jõgi Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteel asuva Järveotsa silla alt läbi ja voolab edasi mööda Raudna orgu. Umbes ühe kilomeetri pikkuses voolab jõgi mööda süvendatud ja õgvendatud sängi. Pärast Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteetammile ehitatud silla alt läbi voolamist hakkab jõesäng mööda oru põhja looklema. Pärast Sinialliku ojaga ühineist pöörab jõgi loodesse ja voolab umbes 500 m pärast Viljandi–Heimtali tee alt läbi. Umbes 3,5 km pärast voolab jõgi Raudna truubi kaudu Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee alt läbi. Jõe säng muutub vähem looklevamaks. Vastemõisa ojaga ühinemise järel pöörab jõgi läände ja õige pea ühineb Kõpu jõega ning pöörab taas loodesse. Lemmjõega ühinemise järel pöörab jõgi läände, pärast Tõramaa jõega ühinemist ja enne suubumist Halliste jõkke pöörab taas loodesse.
Lisajõed
Sulgudes suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.
Ajalugu
Raudna jõgi on osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest.
XIX sajandi teisel poolel süvendati jõe sängi Viljandi järvest väljuval lõigul. Jõel asus varem palju kalatõkkeid, mis soodustasid jõe kinnikasvamist.
XX sajandi alguses loeti kogu seda jõge parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).
Looduskaitse
Sinialliku oja suudmest kuni Kõpu jõe suudmeni kuulub jõgi "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse". Jões elab ohustatud liigina registreeritud paksuseinaline jõekarp.
Valeri Falkov
pisi|Valeri Falkov (2012) Valeri Falkov (vene keeles Валерий Николаевич Фальков; sündinud 18. oktoobril 1978 Tjumenis) on Venemaa õigusteadlane ja poliitik, ta kuulub erakonda Ühtne Venemaa. Ta oli aastatel 2013–2020 Tjumeni Riikliku Ülikooli rektor. 20. jaanuarist 2020 on ta Venemaa teaduse ja kõrghariduse minister.
Ta sündis aastal 1978 Tjumenis. Ta lõpetas aastal 1995 Novoseleznevo Keskkooli Kazanskoje rajoonis Tjumeni oblastis. Seejärel astus ta Tjumeni Riikliku Ülikooli õigusteaduskonda ja lõpetas aastal 2000 riigi ja õiguse instituudi juristina. Pärast seda astus ta aspirantuuri ja kaitses aastal 2003 väitekirjaga (juhendaja professor Gennadi Tšebotarjov) "Совершенствование правового регулирования предвыборной агитации в Российской Федерации" õigusteaduse kandidaadi väitekirja.
Aastatel 2003–2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli põhiseadusliku- ja munitsipaalõiguse kateedri asejuhataja, 2007. aastal anti talle dotsendi akadeemiline nimetus. Märtsist novembrini 2007 oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli Riigi ja õiguse instituudi direktori asetäitja õppetöö alal. 2012. aasta oktoobrist kuni 2013. aasta aprillini oli ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektori kohusetäitja. 21. märtsil 2013 valiti ta Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 30. aprillil 2015 valiti ta Tjumeni oblasti ülikoolide rektorite nõukogu esimeheks.
Aastatel 2006–2013 oli ta Tjumeni oblasti valimiskomisjoni liige otsustava häälega. Aastatel 2009–2011 valiti ta Tjumeni oblasti noorteadlaste ja -spetsialistide nõukogu esimeheks (2011. aastal tunnustati nõukogu Venemaal üheks tõhusamaks).
Alates 2012. aasta märtsist on ta ülevenemaalise avaliku organisatsiooni “Venemaa Juristide Assotsiatsiooni” piirkondliku filiaali aseesimees, ühingu Tjumeni linnaosakonna esimees.
Aastatel 2013–2016 oli ta Tjumeni linna duuma VI koosseisu saadik, Ühtse Venemaa partei piirkondliku poliitilise nõukogu liige, Tjumeni linna duuma linnaplaneerimise ja maasuhete alalise komisjoni esimees. Alates 18. septembrist 2016 kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta Tjumeni oblasti duuma saadik ühemandaadilises valimisringkonnas nr 17.
17. aprillil 2018 määrati ta Venemaa haridus- ja teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni otsusega Tjumeni Riikliku Ülikooli rektoriks. 15. jaanuaril 2020 kaasati Vene Föderatsiooni põhiseaduse muutmise ettepanekute ettevalmistamise töörühma.
21. jaanuaril 2020 määrati ta Venemaa teadus- ja kõrgharidusministriks.
2003. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Järelmatš
22. veebruar 2003
Melpomene
pisi|[[Itaaliast Monte Calvost pärit Melpomene, Rooma skulptuur 2. sajandist, Ny Carlsberg Glyptothek, Kopenhaagen]] Melpomene (vanakreeka Μελπομένη) oli kreeka mütoloogias tragöödia muusa. Kunstis kujutatakse teda traagilise maskiga ning sageli koturne kandvana.
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Theseus
pisi|püsti|Theseus ja Minotauros 6. sajandi (eKr) vaasimaalil
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Mängijad
Vilmos Kohut Gyula Lazar Jozsef Hada Antal Szalay Sandor Biro Gyorgy Szuecs Jeno Vincze Antal Szabo Pal Titkos Gyorgy Sarosi Janos Dudas Palinkas Geza Toldi Istvan Balogh László Cseh Ferenc Sas Gyula Zsengeller Lajos Koranyi Dani Biro Gyula Polgar Jozsef Turay Bela Sarosi
Theseus
Kord läinud lastetu Aigeus Delfi oraakli juurde nõu küsima ning oraakel käskinud tal oma veinilähkrit enne kojujõudmist mitte avada. Kuningas ei saanud oraakli sõnadest aru ning külastas oma sõpra Troizeni kuningat Pittheust. Kuningas Pittheus mõistis, et Aigeus sigitab varsti võimsa poja ning jootis ta turvalise kojunaasmise puhul peetud peol täis ja pani ühte voodisse oma tütre Aithraga. Enne kojuminemist viis Aigeus raseda Aithra suure kivirahnu jurde, mille alla pani oma mõõga ja sandaalid, ning ütles naisele, et poja sünni korral peab ta ootama niikaua, kuni poeg suudab ise kivi liigutada, ja alles seejärel võib ta poja isa õukonda saata.
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Treener
Alfred Schaffer
Theseus
Kui Theseus suureks sai, rääkis ema talle, et ta on Ateena troonipärija, ning Theseus tõi kivi alt mõõga ja sandaalid. Ateenasse jõudes avastas ta, et tema isa suudab hädavaevu troonil püsida. Ühelt poolt piirasid pealtnäha lastetut kuningat tema poolvenna Pallase viiskümmend poega,  teiselt poolt võimas nõid Medeia, kes lootis, et Aigeuse pärijaks saab tema poeg Medos. Theseus varjas oma päritolu, kuid Medeia tundis ta ära ning üritas Aigeust veenda Theseust mürgitama. Theseus pääses tänu sellele, et isa tundis ta ära oma mõõga järgi, millega Theseus liha lõikas. Medeia põgenes koos oma pojaga ja Theseus sai kuninga pärijaks.
Ungari jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Vaata ka
Ungari jalgpallikoondis Jalgpalli maailmameistrivõistlused 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Theseus
Theseuse eesmärgiks oli Ateenas kord majja lüüa. Kõigepealt tegeles ta Pallase poegadega ning seejärel tappis metsiku härja, kes rüüstas linnast põhja pool asuvat Maratoni.
Theseuse tuntuim vägitegu oli maa vabastamine andamist, mida iga üheksa aasta järel pidi saatma Kreeta saare kuningale Minosele. Iga üheksa aasta järel saadeti Minosele seitse neidu ja seitse noormeest, kelle ta söötis oma abikaasa ebatavalisele koletisest järglasele Minotaurosele. Minotauros elas Daidalose ehitatud Labürindis. Mitte ükski hing ei olnud suutnud Labürindis õiget teed leida ja kui Theseus soovis vabatahtlikult Minotaurose vastu minna, valdas tema isa suur ahastus.
Knossoses asuvas Minose palees andis jumalanna Aphrodite Theseusele liitlase Kreeta kuningatütre Ariadne näol, kes kangelasse armus. Ariadne andis Theseusele lõngakera, et ta Labürindis ära ei eksiks. Theseus sidus lõngaotsa sissekäigu juurde kinni, tungis Labürinti, surmas Minotaurose ja leidis seejärel lõnga abil väljapääsu. Tapnud Minotauruse, hakkas ta koos Ariande ja teiste kaasmaalastega tagasi Ateena poole purjetama. Printsessi jättis ta läheduses asuvale Dia saarele.
Enne kui Theseus Minotaurost tapma läks, oli ta oma isale öelnud, et kui kõik lõpeb õnnelikult, siis tõstab ta laevale valged purjed. Õnnetuse puhul jäetakse aga laevale mustad purjed peale. Ateenale lähenedes unustas Theseus aga purjed vahetada ja sõitis mustade purjedega. Aigeus, kes kogu aja ootas kaldal laeva, nägi musti purjesid ja otsustas selle järgi, et Theseus on hukkunud, ning viskus meeleheites merre.
Ükskord röövis Theseus Zeusi tütre Helena, et temaga abielluda. Kuid neiul olid võimsad vennad dioskuurid, kes võitsid ateenlased ja pagendasid Theseuse tema kodulinnast. Theseus suri Skyrose saarel. Sealne kuningas lükkas ta kaljult alla, sest ta kartis sellise võimsa mehe kohalolekut. Ühe legendi kohaselt tõi Ateena laevastikujuht Kimon 5. sajandil eKr Theseuse kondid Skyroselt tagasi Ateenasse, kus need pandi hoiule pühamusse.
Beringi meri
Beringi meri|thumb pisi|Larga pojaga Beringi merel Beringi meri on ääremeri, mis asub Vaikse ookeani põhjaosas. See meri on ühenduses Põhja-Jäämerega Beringi väina kaudu. Läänest piirab Beringi merd Kamtšatka poolsaar, loodest Tšuktši poolsaar, kirdest Alaska, lõunast Aleuutide saarestik, mis koosneb umbes 150 saarest, millest enamik on mere pinnale ulatuvad vulkaanikoonused. Suurimad lahed on Anadõri ja Bristoli laht.
Nimi ja avastuse ajalugu
Beringi meri on nime saanud meresõitja Vitus Beringi järgi (1681–1741). Ta oli Taanis sündinud, kuid vene päritolu meresõitja, kommodoor. Teenis aastast 1703 Vene laevastikus. 1725. aastal juhtis ta Peeter I ülesaadel esimest Kamtšatka-ekspeditsiooni, purjetas laeval „Svjatoi Gavriil“ 1728 läbi Aasia ja Ameerika vahelise väina, mis sai 1778 tema nime. Juhatas suurt põhjaekspeditsiooni ning jõudis laeval "Svjatoi Pjotr" Alaska rannikuni, tagasiteel avastas Aleuutide saari ja Beringi saare, kus ta talvitudes suri skorbuuti (C-vitamiini puudusest tingitud haigus). Seikluslike ja ohtuderohkete retkedega tundmatutes vetes avardati Peeter Suure impeeriumi Siberist kuni Põhja-Ameerikani, pandi alus sealse geograafia uurimisele ning avati Vaikse ookeani loodeosas uus, Euroopa kaubanduse ja asustuse ajastu.
Suurus
Beringi meri võtab enda alla 2,3 miljonit km² Vaikse ookeani põhjaosast.
Sügavus
On põhja- ja idaosas madal, keskmiselt 200 m. Edelas ja lõunas sügavneb järsult. Kõige sügavaim koht ulatub 5500 m. Kirdes ja põhjas on mandrilava.
Sitakare
pisi|Sitakare on [[Auklaid|Auklaiust vasakul (aerofoto, 2013)]] Sitakare on väga väike kare Hiiumaa laidude maastikukaitsealal, halduslikult Hiiumaa vallas Salinõmme küla alal.
Saarekese pindala on 770 m² ja rannajoone pikkus 103 meetrit. Saare kaugus Salinõmme poolsaarest on umbes paarsada meetrit.
Beringi meri
Vee soolsus
Soolsus jääb seal 30–33‰ vahele, mis on umbes 2‰ madalam maailmamere keskmisest soolsusest, milleks on 35‰. Vaikse ookeaniga on ühendus hea. Suubuvad jõed on Kuskokwin, Yukon ja Anadõr.
Krassõliv
Krassõliv (ukraina Красилів, poola Krasiłów) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Krassõlivi rajooni halduskeskus. Krassõliv asub Hmelnõtskõist umbes 26 km põhjas.
Krassõlivit on esmamainitud 1444. aastal. Alevi staatuse sai Krassõliv 1930. aastal ja linnaõigused 1964. aastal.
Beringi meri
Veeliikumine
Beringi merest saab alguse külm Kuriili hoovus. Pinnahoovused kulgevad vastupäeva. Loodete ulatus on kuni 7 m.
Krassõliv
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krassõlivi elanikest ukrainlasi 93,77%, venelasi 3,41% ja poolakaid 2,28%, armeenlasi 0,08% ja moldaavlasi 0,05%.
Beringi meri
Rannikud
Beringi merd ümbritseb läänest Kamtšatka poolsaar, mille ääres kulgeb põhja poolt Korjaki mägismaa ja lõuna poolt Kesk-Kamtšatka mäestik. Lõunast ümbritseb Beringi merd Aleuutide saarestik, idast Alaska.
Riigid
Beringi merd ümbritseb läänest Venemaa ja idast USA, nende kahe riigi vahel ongi Beringi meri ära jaotatud. Tähtsamad sadamad seal on Providenija (Venemaa) ja Nome (USA).
Probleemid
Beringi meri on ise üks suur ökosüsteem, üle 50% USA meretoidust tuleb Beringi merest. Üks suur probleem on ülekalastamine. Ka Venemaal, Jaapanis, Lõuna-Koreas, Tais, Poolas ja paljudes muudes riikides tarbitakse just Beringi merest pärinevaid kalatooteid. Peale Beringi mere kala, krabide ja muude mereasukate populatsiooni vähenemise mõjutab seda piirkonda ka globaalne soojenemine. Viimase 10 aasta jooksul on temperatuurirekordid purustatud ja kohalikud inimesed on teatanud sellistest ilmanähtustest, mis pole seal kunagi varem aset leidnud – äiksetormidest ja vihmadest. 1997. ja 1998. aastal oli vee temperatuuri muutustest tingituna suur osa Beringi merest kaetud vetikatega (vetikate õitsemine).
Kontsern
Kontsern on kahest või mitmest ettevõttest koosnev majanduslik tervik, kus emaettevõttel on üksi või koos sama kontserni kuuluvate ettevõtetega otsustamisõigus ühes või mitmes teises tütarettevõttes. Otsustamisõigus saavutatakse üldjuhul siis, kui ettevõttel on omanikuna üle 50 protsendi hääleõigust teises ettevõttes.
Kontserni emaettevõte on ettevõte, millel on vähemalt üks tütarettevõte ja kus ühelgi teisel ettevõttel ei ole üle 50 protsendi hääleõigust. Tütarettevõte on ettevõte, milles emaettevõttel on kas otseselt või kaudselt üle 50 protsendi hääleõigust.
Kontserni majandustulemused ja positsioon esitatakse kontserni majandusaruandena, mida käsitletakse, nagu see oleks iseseisva ettevõtte majandusaruanne.
Società consociata
Struktuurpäringukeel
Struktuurpäringukeel (ingl Structured Query Language, SQL) on andmebaasi päringukeel, mis on loodud relatsioonbaasihaldurite (RDBMS) jaoks. Algselt põhines ta relatsioonialgebral. See hõlmab andmete päringuid, uuendamisi, struktuuri loomist ja muutmist ning andmete juurdepääsu kontrolli. SQL oli üks esimesi keeli Edgar Frank Coddi relatsioonmudelile tema mõjukast 1970. aasta tööst "A Relational Model of Data for Large Shared Data Banks". Sellest on saanud levinuim relatsioonandmebaasides kasutatav keel. Seda hallatakse standardiga ISO/IEC 9075.
Ajalugu
SQL-i töötasid IBM-is 1970. aastate alguses välja Donald Chamberlin ja Raymond Boyce. Versioon kandis nime SEQUEL ja oli loodud andmete muutmiseks ja hankimiseks IBM-i andmebaasisüsteemist System R.
1970ndatel töötas IBM-i San Jose Uurimislabori töörühm välja relatsioonbaasihalduri System R. Donald Chamberlin ja Raymond Boyce lõid keele Structured English Query Language (SEQUEL ehk SEQL), et hallata System R-is salvestatud andmeid. SEQUEL muudeti hiljem SQL-iks.
Esimene relatsioonbaasihaldur oli RDMS, mis loodi MIT-is 1970ndate algul. Sellele järgnes omakorda Ingres, mis loodi 1974. aastal California ülikoolis. Ingres kasutas päringukeelt QUEL, mille SQL hiljem turult välja tõrjus.
1970ndate lõpus arendas ettevõte Relational Software (praegune Oracle) Coddi, Chamberlini ja Boyce'i kirjeldatud põhimõtete kui paljutõotava põhjal välja oma SQL-põhise relatsioonbaasihalduri. Ettevõtte eesmärk oli müüa seda USA mereväele, Luure Keskagentuurile ja teistele riigiametitele. 1979. aasta suvel tutvustas Relational Software esimest kaubanduslikku SQL-i kasutavat andmebaasihaldurit Oracle V2, mis oli mõeldud VAX-tüüpi arvutitele.
Pärast SQL-i otstarbekus- ja kasutatavuskatseid hakkas IBM välja töötama kommertsvariante System/38, SQL/DS ja DB2, mis tulid välja vastavalt aastatel 1979, 1981 ja 1983. Need põhinesid esialgsel System R-il.
SQL-i on kritiseeritud märgatava platvormidevahelise ühilduvuse puudumise, puuduvate andmete käsitlemise jaoks ebasobivuse ning liigselt keeruka ja ajuti ebaselge grammatika ja semantika tõttu. Samuti puudub tal formaalsemate keelte nagu relatsioonialgebra rangus.
Davise karikavõistlused
pisi|Davise karikas Davise karikavõistlused ehk Davis Cup on iga-aastane riikidevaheline meeste meeskonnamängu võistlus tennises.
Seda korraldab Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon.
Võistlus sai alguse 1900. aastal, kui vastamisi astusid Suurbritannia ja Ameerika Ühendriigid. 2013. aastal osalesid 130 riigi meeskonnad. Kõige edukam osaleja on võistluse ajaloo jooksul olnud Ameerika Ühendriigid (32 korral esikoht ja 29 korral teine koht). Austraalia on turniiri võitnud 28 korral ja teiseks jäänud 19 korda.
Võistlus sai nime tennisisti ja hilisema poliitiku Dwight Davise järgi, kes tellis esimeseks võistluseks karika ja maksis selle eest.
Kleio
pisi|Kleio, detail [[Johannes Vermeeri maalilt, umbes 1666]] Kleio (vanakreeka Κλειώ, ladinapäraselt Clio) oli kreeka mütoloogias ajaloo muusa. Kunstis kujutatakse teda papüüruse- või pärgamendirulliga.
Deražnja
Deražnja (ukraina Деражня, poola Derażnia) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Deražnja rajooni halduskeskus. Deražnja asub Hmelnõtskõist umbes 37 km idakagus.
Deražnjat on esmamainitud 1431. aasta, Magdeburgi linnaõigused sai 1614. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Deražnja elanikest ukrainlasi 96,55%, venelasi 2,03%, poolakaid 0,29%, valgevenelasi 0,20, moldaavlasi 0,16% ja armeenlasi 0,12%.
Parafiilia
Parafiilia (kreeka keelest παρά para 'kõrval' ja φιλία philia 'armastus') on seksuoloogias normist kõrvale kalduv seksuaalne käitumine või eelistus.
Individuaalselt on parafiiliate puhul tegemist isiku seksuaalse eelistusega. Kultuuri poolt tingituna võivad aga paljud seksuaalsed eelistused osutuda paradoksaalseteks ehk ebanormaalseteks ehk normist erinevateks. Mis tahes parafiilia võib olla tunnustatud ühes kultuuris, kuid teises kultuuris, vastupidi, tunnustamata, keelatud või isegi karistatav.
Erinevate seksuaalsete eelistustega inimesed võivad moodustada omaette subkultuure.
Parafiiliaid
Parafiiliad on seksuoloogias teoreetiliselt kirjeldatud hoiakute ja käitumiste kompleksid, mille esinemist tuvastatakse sümptomite kaudu. Inimesele, kes vastab sümptomaatikale, võib omistada vastavat parafiiliat. Inimene ei pruugi ise olla teadlik vastava parafiilia teoreetilisest kirjeldusest ega selle sümptomite esinemisest enda puhul.
agalmatofiilia – seksuaalne kiindumus kujudesse, mannekeenidese vm liikumatutesse objektidesse
agorafiilia – erilise seksuaalse erutuse saamine suguühtest avalikus kohas, kuid varjatud paigas
ailurofiilia – seksuaalne kiindumus kassidesse
akrotomofiilia – seksuaalne kiindumus amputeeritutesse
algolaania – seksuaalne nauding valust
amaurofiilia – seksuaalne nauding sellest, et partner ei näe midagi (silmad kinni seotud või täielikus pimeduses)
ammofiilia – seksuaalne erutuse saamine liivastes kohtades
apodüsofiilia – seksuaalne nauding lahtiriietumisest või alastiolekust
asfünksiofiilia – seksuaalne nauding kägistamisest
autogünefiilia – seksuaalne kiindumus iseendasse kui naisesse
biastofiilia – seksuaalne nauding vägistamisest
dendrofiilia – seksuaalne kiindumus puudesse
efebofiilia – seksuaalne kiindumus 15–19-aastastesse noortesse
emetofiilia – seksuaalse erutuse saamine oksest
eproktofiilia – seksuaalse erutuse saamine peeretustest.
fornifiilia – seksuaalne nauding kinniseotud inimese kasutamisest mööblina
frotörism – seksuaalne nauding enda hõõrumisest teise inimese vastu
galaktofiilia – seksuaalne kiindumus piimasse või imetavatesse naistesse
gerontofiilia – seksuaalne kiindumus vanadesse inimestesse
harpaksofiilia – seksuaalne nauding röövimise või vägistamise ohvrina olemisest
hebefiilia – seksuaalne kiindumus 11-14 aastastesse hilises puberteedieas lastesse.
hematolaania – seksuaalne erutuse saamine verest
hipofiilia – seksuaalne kiindumus hobustesse
hoplofiilia – seksuaalse erutuse saamine relvadest
hübristofiilia – seksuaalne kiindumus kurjategijasse
infantilism – seksuaalne nauding enda lapseks riietumisest või lapsena käitumisest
intsestofiilia – seksuaalne kiindumus perekonnaliikmesse
kanidefiilia – seksuaalne kiindumus koertesse
klaustrofiilia – seksuaalne erutuse saamine suletud kohtadest
klismafiilia – seksuaalne nauding klistiirist
koprofiilia – seksuaalne erutuse saamine väljaheidetest
krurofiilia – seksuaalne kiindumus jalgadesse
ksenofiilia – seksuaalne kiindumus võõrastesse, võõramaalastesse või tulnukatesse
küpripareuniafiilia – seksuaalne kiindumus prostituutidesse
maiesiofiilia – seksuaalne kiindumus rasedatesse või sünnitavatesse naistesse
mehhanofiilia – seksuaalne kiindumus autodesse ja teistesse mootorsõidukitesse
müsofiilia – seksuaalne erutuse saamine mustusest või räpasusest
nekrofiilia – seksuaalne kiindumus laipadesse
pedofiilia – seksuaalne kiindumus puberteedieelsetesse lastesse
sitofiilia – seksuaalne kiindumus toidusse
skopofiilia – seksuaalne erutuse saamine "pilkude mängust", seoses enda või kellegi teise pilguga
skotofiilia – seksuaalne erutuse saamine pimedusest
zoofiilia – seksuaalne kiindumus loomadesse
urolaania – seksuaalne kiindumus uriinisse
vorarefiilia – seksuaalne nauding kellegi söömisest või kellegi poolt ärasöömisest
vuajerism – seksuaalne nauding seksuaalsuhte vaatamisest
Valga lahing
Valga lahing oli 9. juunil 1657 Liivimaal Valgas toimunud Vene-Rootsi sõja (1656–1661) lahing, milles Rootsi sõjavägi võitis Moskva tsaaririigi väge.
Tsaari sõjaväge juhtinud Pihkva suurvojevood ja kindral Matvei Šeremetev (1629–1657) oli tsaar Aleksei Mihhailovitši lähikondlane, ta suri Rootsi vangistuses lahingus saadud kuulihaavade tagajärjel 10. juunil 1657 kell 10. Rootsi poolel Liivimaa armeed juhtinud ratsaväe kindralmajor Friedrich von Löwen (1600–1669) ülendati eduka sõjategevuse eest 22. juunil 1657 kindralleitnandiks.
Torgelow
thumb|Ukranenlandi vabaõhumuuseum, muuseumiküla Ueckeri kaldal Torgelow on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Uecker-Randowi kreisis.
Thaleia
Thaleia nime (kreeka keeles 'õitsev') kannab kaks vanakreeka mütoloogia tegelast, mõlemad Zeusi tütred:
Laht
pisi|[[Donostia linna kaardilt on näha vähemalt kaks maismaasse ulatuvat lahte]] Laht on maismaasse ulatuv ookeani, mere või järve osa.
Maapinna kerkimise järel ülejäänud merest selgelt eraldunud lahte, millel on enamasti säilinud ühendus suurveega, nimetatakse rannikulõukaks.
Urania
pisi|Urania [[Simon Vouet' maalil, umbes 1634]] Urania (vanakreeka Οὐρανία) oli kreeka mütoloogias astronoomia muusa. Kunstis kujutatakse teda harilikult gloobusega.
Terpsichore
pisi|Terpsichore, Rooma koopia [[Hadrianuse villast, tänapäeval Madridis Prado muuseumis]] Terpsichore (vanakreeka Τερψιχόρη) oli kreeka mütoloogias tantsu muusa. Kunstis kujutatakse teda harilikult lüüra taga istuvana.
Transpordikihi turbeprotokoll
Transpordikihi turbeprotokoll (ingl Transport Layer Security, TLS; varem turvasoklite kiht (Secure Sockets Layer, SSL)) on krüptograafiline protokoll, mis turvab võrgusuhtlust näiteks internetis. TLS krüpteerib võrguühenduste segmente transpordikihis suhtluskanali otspunktides (end-to-end).
Protokollist on kasutusel mitmeid versioone näiteks veebibrauserites, meiliklientides, internetifaksimisel, kiirsuhtlusprogrammides ja IP-kõnede juures.
TLS on kirjeldatud IETF-i standardis RFC 5246, mis põhineb varasemal Netscape'i väljatöötatud SSL-i kirjeldusel.
Põhjendus
TLS-i peetakse vajalikuks peamiselt ühenduste kaitsmiseks vahemeherünnakute eest, kus kahe poole vahel toimuvat suhtlust võib keegi jälgida, kinni pidada ja isegi muuta. Sellist olekut võib lubada pahatahtlik või kompromiteeritud kohtvõrgu (LAN) ühendus, sealhulgas Etherneti ning WLAN- ehk Wi-Fi-ühendus. Internetiturbes võib oht olla ka mujal, isegi turvatud veebilehes endas, mille tõttu ei saa ühendus kunagi olla lõplikult ja täielikult turvaline ja ilma halbade tagajärgedeta ning turvaprobleemid võivad ilmneda ka hiljem (nt andmebaasi salvestatud pangakaartide info juurdepääs kuritegelikel põhjustel).
TLS-il ja sarnastel protokollidel on kolm eesmärki :
Tööpõhimõtted
pisi|Diagramm, mis näitab andmete allkirjastamist RSA algoritmi abil
Algoritmid
TLS vajab toimimiseks kolme algoritmi (need ei kattu ülaltoodud kolme eesmärgiga): Nendest algoritmidest on kõige vanem RSA. Teist tüüpi algoritme on olnud vaja tihti välja vahetada, näiteks AES avaldati aastal 1998 ning SHA-2 avaldati aastal 2001. SHA-2-le eelnes SHA-1, mis kuulutati 2010. aastal NIST poolt ebaturvaliseks pärast 2005. aastal avastatud turvaauku. Plokipõhise AES-i kõrval kasutati ka voopõhist RC4, mis kuulutati 2015. aastal ebaturvaliseks. Kuigi SHA-2-st pole veel selliseid turvaauke avaldatud, avaldas 2015. aastal NIST SHA-3 algoritmi, mis selgitati mitu aastat kestnud võistlusel. Turvaalgoritmide vigade otsimist kutsutakse krüptoanalüüsiks.
Jaan Adamson (kirikuõpetaja)
Jaan Adamson (24. november 1865 Maddi talu, Helme kihelkond – 3. juuni 1953) oli eesti vaimulik.
Transpordikihi turbeprotokoll
Algoritmid
Krüptimisalgoritmide osaks on ka eri suuruses numbrid, mida kutsutakse "võtmeteks" ning need on suhtlusosapoolte jaoks isiklikud. Läbi aja on nende numbrite pikkus kasvanud – RSA laialtlevinumad võtmed olid algul 1024-bitised, siis 2048-bitised, kasutusel on ka 4096-bitised numbrid aladel nagu meilisõnumite allkirjastamine, kus kiirus pole põhiline.
Ühenduse loomine
Lihtsustatud näide TLS-ühendusest, kus pole ära toodud autentimine ega andmete järjepidevus, on selline:
Jaan Adamson (kirikuõpetaja)
Oli Rõuge Maarja koguduse abiõpetaja 1905-1906, Tartu Maarja koguduse abiõpetaja 1906, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja 1906–1913, Teškovo ja Jamburgi eesti koguduse õpetaja 1914–1919, Rannu Püha Martini koguduse õpetaja 1919–1928, Pilistvere Andrease koguduse abiõpetaja 1928–1929, Kambja koguduse õpetaja 1929–1930 ja Suure-Jaani Johannese koguduse abiõpetaja 1929–1931. Läks emerituuri 28. jaanuaril 1931. Emerituuris olles elas Tartus.
Transpordikihi turbeprotokoll
Sertifikaadid
Ülaltoodud näide ei saaks lihtsal moel kunagi toimuda, kui serveri poolt saadetud TLS-sertifikaat ei ole usaldatud või usaldatud osapoole poolt allkirjastatud. Muidu võiks ülaltoodud näites kasutada näiteks Diffie-Hellmani algoritmi RSA asemel, mille abil võivad kasutaja ja server koos luua ühise AES-võtme ja tulemus oleks sama ning ka kiirem. RSA kasutamine võimaldab avalike võtmete taristu (Public Key Infrastructure) loomise ja see täidab internetiturbe 2. punkti ehk autentimist.
RSA algoritm toodab võtmepaari, mis koosneb avalikust võtmest, mida avalikkus peaks teadma, ning privaatvõtmest, mis on omanikule kättesaadav, kuid mida omanik peab hoidma saladuses. TLS-sertifikaat sisaldab omaniku avalikku võtit, informatsiooni omaniku ja sertifikaadi otstarbe kohta (nt sertifikaadi kasutusala ja seotud domeeninimi, mida teine osapool peaks kontrollima enne serdi omaniku usaldamist). TLS-sertifikaat on alati ka allkirjastatud – kas mõne sertimisasutuse (SA/CA) poolt või sertifikaadi enda võtmega (self-signed certificate).
Allkirjastamises võetakse terve sertifikaadi sisu, sh. kaasandmed ja avalik võti (sertifikaadiallkirjastamistaotlus – certificate signing request ehk CSR) ning see lastakse läbi räsifunktsiooni, mis toodab fikseeritud pikkuses numbri (nt 256- või 512-bitise), mis on iga kord sama sisuga faili puhul täpselt sama. See räsikood krüpteeritakse sertimisasutuse poolt kasutades SA privaatvõtit ning selle funktsiooni tulemusest saab allkiri. Täielik sertifikaat sisaldab nii poolikut sertifikaati kui ka allkirja ning ka SA oma sertifikaati.
Sertifikaatidest lähemalt
TLS-sertifikaadid ei ole osa TLS-ist, vaid on eraldiseisev standard X.509, mis on kooskõlastatud Rahvusvahelises Telekommunikatsiooni Liidus. Seda võib vaadata kui TLS-i "passiivset" osa, kuna see omab otstarvet ka suhtluses, kus aktiivset krüptimist ei toimu ning toimub vaid allkirjade kontrollimine. X.509 abil on loodud teenuseid, mis TLS-i ei kasuta, näiteks Eesti ID-kaardiga failide allkirjastamine.
Levinud on ka arvutis programmide allkirjastamine CA-dega (koodiallkirjastamine, code signing), et näidata kõrgendatud (nt halduri) privileege taotlevate programmide turvalisust. Nutitelefonide platvormid, sealhulgas iOS, Google Android ja Windows Phone ei luba vaikimisi allkirjastamata rakenduste paigaldamist. Kõik nende rakendusepoodides saadaval olevate rakenduste paigalduspakid on allkirjastatud, kuid kõik peale iOS-i lubavad ka kelle tahes signeeritud rakendusi. Selline signeerimine iseenesest ei garanteeri, et programm või rakendus oleks turvaline.
X.509 standard määrab kõik sertifikaadiga seotu, sealhulgas sertifikaadifailide vormingu, ülesehituse, väljad, allkirjastamise ja kasutatud algoritmid peale sümmeetrilise krüptimise, mida kasutatakse vaid TLS-is reaalajas andmete krüptimiseks.
Sertimisasutused
Sertifikaatide loojad ei tegele alati vaid brauserikrüptimisega, vaid nende teine peamine tegevusala on koodiallkirjastamine. Sertimisasutusteks on peamiselt kommertsfirmad, turuosa järjekorras suurimad seisuga märts 2016 on Symantec, GoDaddy, Comodo, GlobalSign ja DigiCert.
Veebiturvalisus toimib usaldusvõrgustiku põhimõttel, nagu ka igasugune turvalisus. SA-dele ei tee järelevalvet ükski keskendatud asutus, selle asemel tarnivad tarkvara loojad iseseisvalt nimekirja usaldatud juursertifikaatidega. Neid nimekirju on erinevaid, näiteks tarnitakse Microsoft Windowsi, Mac OSi ja teatud Linuxi komplekte selliste nimekirjadega ning neid nimekirju jälgivad näiteks brauserid Internet Explorer ja Google Chrome. Mozilla Firefox aga kasutab iseenda eraldi nimekirja. Nendesse nimekirjadesse saavad kasutajad tavaliselt ise usaldatud juurserte lisada. Juhul, kui brauser üritab minna lehele, mille serdiahel ei sisalda usaldatud serti, väljastatakse kasutajale vastav hoiatus ja tegevusjuhised.
Eestis on üks sertimisasutusi Sertifitseerimiskeskus (SK), mis on üheks Eesti ID-kaardiga tegelevatest riiklikest partnerfirmadest. ID-kaart lubab teha vastupidist autoriseerimist, kus kasutaja tõestab oma isikut veebilehele, näiteks pangale.
Tuhkpuu
pisi|[[Teravatipuline tuhkpuu (Cotoneaster acuminatus)]] Tuhkpuu (Cotoneaster) on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Tuhkpuu perekonda kuulub 70–300 liiki. Hulgaliselt on taimi, mida mõned autorid peavad liigiks, aga mõned alamliigiks. Tuhkpuud on pärit Euraasia parasvöötmest. Kõige suurem on nende liigiline mitmekesisus Edela-Hiina mägedes ja Himaalajas.
Nimi
Tuhkpuu ladinakeelne nimi tuleb sõnast cotone 'aiva' ehk ja järelliitest -aster, mis tähendab 'sarnane'. Nimelt meenutavad tuhkpuu lehed hariliku küdoonia omi, mille viljadeks on aivad. Sõna 'aiva' on meessoost, kuigi vanemas kirjanduses käsitleti seda naissoost sõnana ja sellepärast esineb mitmest liigist kahesuguseid nimekujusid, näiteks Cotoneaster integerrimus (korrektne) ja Cotoneaster integerrima (vananenud).
Kirjeldus
Enamik tuhkpuid on põõsad, mille kõrgus on 0,5–5 m. Mõni liik liibub vastu maad, aga jahedalembene tuhkpuu (Cotoneaster frigidus) on puu, mis kasvab kuni 15 m kõrgeks ja 75 cm jämedaks. Maaligised liigid kasvavad tavaliselt kõrgel mägedes, 3–4 km kõrgusel, põõsa- ja puukujulised liigid madalamal.
Võrsed
Tuhkpuul kasvavad kahesugused võrsed. Pikad võrsed on 1–4 dm pikkused ja nende abil taim kasvab. Lühivõrsed on 0,5–5 cm pikkused ja neile kasvavad õied. Seda nimetatakse ka heeringaluustruktuuriks.
Lehed
Leheseis on vahelduv. Lehed on 0,5–15 cm pikad, ovaalsed kuni süstjad. Leheserv on terve. Sügisel muutuvad lehed punaseks. Esineb nii igihaljaid kui heitlehiseid liike.
Õied
Õied puhkevad hiliskevadel või varasuvel. Õied võivad olla üksikud või koonduda kuni 100 õiest koosnevasse pöörisesse. Kroonlehti on 5. Õite värvus võib ulatuda valgest üle roosa hele- ja tumepunaseni. Õie läbimõõt on tavaliselt 5–10 mm. Tolmukaid on 10–20.
Vili
Vili on õunvili, mille läbimõõt on 5–12 mm. Vilja värv võib ulatuda roosast üle punase ja oranži kuni mustani. Viljas on 1–3, harva kuni 5 seemet. Mõnel liigil jäävad viljad puule kuni järgmise aastani. Mõnel liigil on viljad söödavad. Lisaks seemnetele paljunevad tuhkpuud vegetatiivselt.
Kasutamine
Ilusate viljade tõttu on paljud tuhkpuud ilutaimed. Aretatud on ka kultivare ja hübriide. Ilutaimena kasvatatakse tuhkpuid kõikjal maailmas. Mõned neist on metsistunud, kui kliima seda võimaldab, ja mõned neist on muutunud koguni invasiivseteks liikideks, näiteks Loode-Euroopasse toodud Hiina liigid. Uus-Meremaal nõuab Simonsi tuhkpuu (Cotoneaster simonsii) müük, kasvatamine ja muul viisil levitamine eriluba, sest sel on kalduvusi invasiivsuseks.
Kasvukoht
Tuhkpuud ei ole pinnase ja niiskuse suhtes kuigi nõudlikud. Külma ja heitgaase taluvad nad üsna hästi. Parim aeg istutamiseks on juuli teine pool. Istikud juurdevad paremini suure niiskuse korral, see tähendab kile all. Tuhkpuudele sobiv pinnas koosneb turbast ja liivast, mis on võetud võrdses koguses.
Tuhkpuud taluvad hästi kärpimist. Vanu põõsaid tohib suures ulatuses tagasi lõigata. Heitlehiseid põõsaid on kõige parem tagasi lõigata veebruaris, igihaljaid aprillis.
Ökoloogia
Tuhkpuul toituvad mitme liblikaliigi röövikud. Õied meelitavad ligi liblikavalmikuid ja mesilasi, kes taimi tolmeldavad. Vilju söövad linnud.
Eesti liigid
Kolm Eesti pärismaist tuhkpuuliiki on kõik võrdlemisi harva esinevad väikesed põõsad: