cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teadmusjuhtimine
Teadmuse omandamise etapid
Teadmisi on võimalik omandada kolmes etapis: enne ja pärast teadmistega seotud tegevusi ja nende ajal. Näiteks võivad organisatsioonis uue projektiga alustavad isikud pöörduda teabeallikate poole, et tutvuda parimate kogemustega, mis on seotud varasemate sarnaste projektidega; et uurida, kuidas lahendada kerkinud probleeme ja millised oleksid projektijärgsed tegevused ja kontroll. Teadmusjuhtimisega tegelevad praktikud pakuvad süsteeme, andmebaase ja kogemusi, et hõlbustada ja formaliseerida neid tegevusi. Teadmisi võib ka omandada ja kirja panna enne projekti rakendamist, näiteks siis, kui projekti meeskond tegeleb projekti esialgse analüüsiga. Samuti võib protokollida projekti käigus omandatud kogemusi ning ka projekti tulemuste läbivaatamisel võidakse saada uusi teadmisi ja kogemusi, mis jäädvustatakse tuleviku tarvis (knowledge retention).
Erinevad organisatsioonid on rakendanud erinevaid teadmiste omandamise motivatsioone, sh kohustuslikku aruandlust ja tulemuslikkuse mõõtmise plaanides kavandatud preemiaid. Arvamused selle kohta, kas need ergutused toimivad või mitte, on vastuolulised ja kindlale ühisele seisukohale ei ole jõutud.
Teadmusjuhtimise vahendid
Ajalooliselt on teadmusjuhtimisel organisatsioonis kasutatud erinevaid vahendeid, sh ekspertsüsteeme, teadmiste andmebaase, infojuhtimise eri liike, tarkvaraalast nõustamist, dokumendihaldussüsteeme ja muid infotehnoloogilisi vahendeid, mis hõlbustavad teadmisvoogude liikumist organisatsioonis.
Interneti arenguga lisandus uusi abivahendeid, sh e-õpe, veebikonverentsid, koostöötarkvara, sisuhaldussüsteemid, firmade kataloogid, meililistid, viki-veebilehed, blogid ja muud tehnoloogiad. Kõik abistavad tehnoloogiad avardavad töötajate päringuvõimalusi, andes samas suuniseid konkreetsete eesmärkide saavutamiseks või meetmete rakendamiseks. Teadmusjuhtimine areneb koos koostöörakenduste, visuaalsete abivahendite ja muude tehnoloogiate arenguga. Alates ajast, mil elanikkond ja äriringkonnad võtsid omaks interneti, on intensiivistunud loominguline koostöö, õppe- ja teadustegevus, e-kaubandus ja kiirteavitamine. On olemas ka mitmeid teadmusjuhtimise organisatsioonilisi vahendeid, sh praktikarühmad, arutelud enne ja pärast tegevust ning selle ajal, kolleegide abistamine, teabesüsteemid, koolitus, juhendamine jne.
Avaliku sektori teadmusjuhtimise erinevused ja väljakutsed võrreldes erasektoriga
Avaliku sektori organisatsioonides hõlmab teadmusjuhtimine samu tegevusi samas tuuakse välja ka nende organisatsioonide olulised erinevused ja selles tulenevalt ka teadmuse juhtimise jaoks täiendavad või erinevad väljakutsed. Kui erasektori eesmärgiks on peamiselt teenida ettevõtetele kasumit, siis avaliku sektoris on väljakutseteks ja muredeks: pidev surve efektiivsuse tõstmisele kõigis avalikes teenustes, vastutuse parandamine, informeeritud alustel otsuste tegemine, partnerlussuhete tihendamine huvirühmadega, vananeva töötajaskonna teadmuse salvestamine ja üldine tulemuslikkuse parandamine ; erinevusteks tuuakse ka personalijuhtimise poliitikad ja praktikad, eetikat puudutavad küsimused ja teistsugused otsustusprotsessid. Probleemideks on ka lühiajaliste eelarvete ja planeerimisprobleemid, innovatsiooni mitte toetavad tasustamissüsteemid, riski vältiv kultuur, raskused ebaõnnestunud programme lõpetada, igapäevase töökorralduse ja innovatsiooni vaheline pinge, analüüside puudumine, puudulikud andmete säilitamise meetodid. Lisaks tuleb arvestada seda, et digitaalsete teenuste kasvuga, e-valitsuse edendamise ning üldisele ootusele vastutuse ja läbipaistvuse kasvule avalikus sektoris. Teadmusjuhtimisele nagu ka organisatsioonidele endile esitavad väljakutsed ka globaalsed megatrendid nagu terrorismivastane võitlus, globaliseerumine ja vastastikuse sõltuvuse kasv, turumajandusele orienteerituse kasv, demograafilised trendid, teaduse ja tehnoloogia areng, sotsiaalvaldkonna väljakutsed nagu tervishoiukulude kasv ning pidev surve teha rohkem vähemate vahenditega jt.
Avalikus sektoris on oluline teadvustada, kui oluline on teadmusjuhtimine nende jaoks arvestades, et siin on olulisi ajaloolisi takistusi. Nt on informatsioon avalikus sektoris olnud võimu osa, teadmusjuhtimise rakendamiseks aga on vaja seda töötajate vahel jagada ja sellega süstemaatiliselt tegeleda. Nähtava ja struktureeritud teadmuse (juhised, instruktsioonid, protseduurid) kõrval on vaja tegeleda süstemaatiliselt ka struktureerimata (e-kirjad, fotod, koolitusmaterjalid) informatsiooniga ja nähtamatu, inimeste käes oleva, teadmusega eesmärgiga parema teadmusjuhtimisega luua väärtust vähendades aega ja kulusid ratta pidevaks taasleiutamiseks.
Elemendid teadmusjuhtimise rakendamiseks avalikus sektoris
Olulised elemendid Cong ja Pandya järgi avaliku sektori teadmusjuhtimise süsteemi rakendamiseks:
E-valitsuse roll
Eelpool mainitud viimase teema (sobivad tehnoloogiad) puhul on oluline e-valitsuse roll, kuna see katab Arora järgi kolme olulist valdkonda:
Kirjandus avaliku sektori teadmusjuhtimise rakendamise kohta
Autorid Massaro, Dumay ja Garlatti uurisid 2015. aastal sügavuti 180 teadusartiklit teadmusjuhtimise kohta avalikus sektoris ning leidsid, et seni on vastav kirjandus väga killustatud ja domineerivad organisatsioonipõhised ja mitte horisontaalsed, valdkonnaülesed, uuringud, mis puudutavad peamiselt haridus- ja teadussektori organisatsioone ning kus on tugevalt esindatud Malaisias ja Indias tehtud uuringud. See viitab autorite arvates sellele, et uuringuid viiakse läbi valdkondades, mida autorid tunnevad ja neil on juurdepääs (haridus ja teadus) mitte neis valdkondades, kus võiks olla oluline mõju teadmusjuhtimisele avalikus sektoris. Neis mainitud riikides on olemas teadmusjuhtimise uurimist toeavad programmid. Väga vähe oli artikleid valdkondadest nagu politsei, pääste, meditsiin ja kaitsevägi, kus teadmusjuhtimine on võtmeks, et päästa rohkem elusid ja kaitsta kodanikke. Lisaks leiti, et liiga palju artikleid on suunatud teadlastele, mitte teadmusjuhtimise rakendajatele.
==Teadmusjuhtimise tähtsus organisatsioonis ja selle allikad == Teadmusjuhtimisel on organisatsioonide tegevuse ja strateegia elluviimisel fundamentaalne roll. Selle ignoreerimisel võib olla otsene negatiivne mõju strateegiliste eesmärkide saavutamisele, sh ka otsene kahjulik majanduslik mõju ettevõtte majandustulemustele. Teadmuse peamised allikad organisatsioonides jagunevad laias laastus nelja gruppi:
Erialakirjanduses loetakse nendest tähtsaimaks organisatsiooni liikmeid (näiteks ühe finantssektori ettevõtteid puudutava uuringu kohaselt 57,4% koguteadmusest pärineb organisatsiooni liikmetelt), kellelt võib omakorda pärineda 3liiki eriteadmisi:
Ka tehnoloogial võib olla oluline roll. Finantssektoris loetakse tehnoloogia kasutamist tähtsuselt teisel kohal olevaks ning ajas kiiresti kasvava tähtsusega allikaks.
==Teadmusjuhtimise ja organisatsioonide personalipoliitika vahelised seosed == Tuleb arvestada, et organisatsiooniline teadmus ei võrdu organisatsioonis töötavate inimeste teadmuse summaga. Organisatsiooni pärisosaks kujuneb töötajate teadmus juhul, kui see on jagatud, näiteks kinnistatud dokumentides ja failides, organisatsioonilistes rutiinides või tegevuses jne. Teadmusjuhtimise eesmärk organisatsioonis on leida mooduseid, kuidas muuta töötaja personaalset teadmust organisatsiooniliseks teadmuseks.
Kirjanduses väidetakse kindlalt, et näiteks finantssektoris on teadmusjuhtimisel selge seos ettevõtte konkurentsivõimega ning edukad on need organisatsioonid, kes tegelevad teadlikult ja hästi läbimõeldud personalipoliitikaga. Teadmusjuhtimine peab aga omakorda looma tingimused protsesside ja parimate praktikate vahetuseks organisatsiooniliikmete vahel. Järelikult on ka personalipoliitika eri osadel nagu värbamine, valimine, tööülesannete jaotamine ning töötaja ettevõttes hoidmisel kandev roll organisatsiooni teadmuse kui kogumi loomisel ja hoidmisel.
Efektiivsed ja loomingulised teadmusjuhtimise strateegiad
Teadmusjuhtimisega on seotud vähemalt kahte sorti personalijuhtimise strateegiat: efektiivne ja loominguline strateegia. Efektiivsed strateegiad on need, mis püüdlevad efektiivsuse ja madalate kulude poole ning loomingulised strateegiad on need, mille eesmärgiks on innovatsioon ja uus võimekus. Samuti leitakse, et efektiivne strateegia paneb rohkem rõhku teadmuse säilitamisele ja levitamisele ning väljendatud teadmuse jagamisele IT-lahenduste kaudu. Loomingulise strateegia eesmärk on seevastu luua uusi teadmisi, et parendada vaikiva teadmuse ülekandumist ning kasutada teadmisi selleks, et luua uut teadmust.
== Teadmuse jagamisel põhinevad personalipoliitika strateegiad == Personalipoliitika põhiliseks eesmärgiks on arendada töötajaid lähtuvalt üldisest äristrateegiast. Viimane hõlmab inimeste töölevõtmist, nende koolitamist ja arendamist, töösoorituse hindamist, hüvitiste pakkumist ja õppimise kultuuri loomist.
Kirjanduses leitakse laias laastus olevat kaks teadmusjuhtimise strateegiat: kodifitseerimine ja isikupärastamine. Neist esimese eesmärgiks on teadmuse kodifitseerimine (kirja panemine) ning selle säilitamine andmebaasides, et see oleks kättesaadav ja kasutatav teiste organisatsiooniliikmete poolt. Sellised organisatsioonid panevad suurt rõhku informatsiooni- ja kommunikatsioonisüsteemide arendamisele nagu intranet, muud andmesalvestuskanalid, andmete kaevandamine, teadmuse kaardistamine ja muud elektroonsed andmemeediumid. Mõnede autorite hinnangul suurendab teadmiste taaskasutamine töömahtu, kommunikatsioonikulusid ja võimaldab üldist efektiivsemat ressursside kasutamist.
Isikupärastamise strateegia viitab indiviidipõhisele teadmiste arendamisele ning selle jagamine toimub üldreeglina indiviidilt indiviidile. Dialoogid, lugude jutustamine ja töörühmad on mõned näited vaikiva teadmuse jagamise tööriistadest.
Loetletud töövõtted aitavad kaasa initsiatiivi üles näitavate liikmete kompetentsuse, oskuste ja teadmise väärtustamisele, tugeval initsiatiivil põhineva motivatsioonisüsteemi loomisele, luues seejuures kõige kompetentsematele ja motiveeritumatele liikmetele täiendavaid võimalusi organisatsioonisiseseks edasiliikumiseks, liikmete enda initsiatiivil teadmiste ja oskuste parandamise võimaluse enda töömeetodite ümberdefineerimise ning kaudsete kaasamise võimaluste loomise kaudu. Nimetatud kriteeriumidele vastavat tööjõupoliitikat nimetatakse ka suure jõudlusega töösüsteemiks (high-performance work system ehk HPWS). Organisatsioonid, kes seda meetodit kasutavad, erinevad traditsioonilisest hierarhilisest ettevõtte juhtimise mudelist.
Teadmusjuhtimise süsteemid organisatsioonides
Teadmus on teadmised kogumina millegi kohta või siis ka süstemaatiliseks kasutamiseks korraldatud faktide, sündmuste ja tõdemuste kogu. Sõna "teadmus" aluseks on ingliskeelne sõna knowledge, mis on mõnevõrra laiema tähendusega kui eestikeelne sõna "teadmised".
Teadmusjuhtimissüsteemid on tavaliselt seotud organisatsiooni eesmärkidega. Need peavad informatsiooni loomist ja jagamist parendama, organisatsiooni toimimist parandama informatsiooni ja teadmiste parema loomise, jagamise ja kasutamise kaudu. Samuti on nende eesmärgiks konkurentsieelise või kõrgetasemelise innovatsiooni tagamine. Teadmusjuhtimise üheks võtmeküsimuseks on see, kuidas muuta organisatsioonis personaalsed teadmised korporatiivseks teadmiseks.
Teadmusjuhtimissüsteemide liigitus
Teadmusjuhtimise süsteemid viitavad tavaliselt infotehnoloogilistele süsteemidele, mis aitavad organisatsioonis ja organisatsioonil olevat informatsioonis koguda, talletada, edastada ja analüüsida. Teadmusjuhtimise süsteemidena kasutatakse põhiliselt kolme varianti:
Kuid teadmusjuhtimissüsteeme on võimalik ka teisiti jagada, nt Becarra-Fernandez jt on 2010. aasta töös jaotanud need neljaks ning loetlenud ka võimalikud tehnoloogiad nende kasutamiseks:
1.	Teadmuse hankimise süsteemid
a.	Andmebaasid, veebipõhine juurdepääs andmetele, andmekaeve, infoprepositooriumid, veebiportaalid, hea praktika jne
b.	E-post, videokonverentsid jne
2.	Teadmushõive süsteemid
a.	Ekspertsüsteemid, vestlusrühmad, hea tava
b.	Arvutipõhine kommunikatsioon, tehisintellektipõhine teadmiste omandamine jne
a.	E-post, videokonverentsid jne
b.	Rühmatöövahendid, veebipõhine juurdepääs andmebaasidele jne
4.	Teadmuse rakendamise süsteemid
a.	Eksperditeadmuse hõive ja ülekanne, juhtumipõhised arutlussüsteemid jne
Teadmusjuhtimise edukus
Kiire tehnoloogiline areng ja turukonkurents on organisatsioonidele pannud surve arendada oma strateegilist võimekust rakendades teadmusjuhtimise süsteeme. Õige teadmusjuhtimise süsteemi valimine on raske ülesanne, mis nõuab eri näitajate ja perspektiivi terviklikku hindamist. Teadmusjuhtimise süsteemide edukale rakendamisele töötavad vastu jäik organisatsiooni hierarhia, kultuuriline heakskiit, personali vastuseis, eri projektide kattumine jne. Seega peavad organisatsioonid väga hoolikalt analüüsima oma vajadusi ning leidma endale sobiva lahenduse.
Beaux-arts
pisi|[[Petit Palais]] pisi|Argentina kultuurikeskus Beaux-arts oli akadeemiline arhitektuuristiil, mida õpetati Pariisi kunstikoolis École des Beaux-Artsis, eriti 1830. aastatest kuni 19. sajandi lõpuni.
Alassane Ouattara
pisi|Alassane Ouattara 2017 Alassane Dramane Ouattara (sündinud 1. jaanuaril 1942) on Elevandiluuranniku poliitik ja majandusteadlane, Elevandiluuranniku president alates 11. aprillist 2011.
Ta õppis Ameerika Ühendriikides majandusteadust; sai doktorikraadi Pennsylvania Ülikoolist. Aastatel 1968–1973 töötas ta Washingtonis Rahvusvahelise Valuutafondi peakorteris ning seejärel kuni 1984. aastani Lääne-Aafrika keskpangas. Aastatel 1984–1988 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi Aafrika osakonna juht. Aastatel 1988–1990 juhtis ta Lääne-Aafrika keskpanka.
Alassane Ouattara on erakonna Elevandiluuranniku Vabariiklaste Ühendus esimees. 7. novembrist 1990 kuni 9. detsembrini 1993 oli ta Elevandiluuranniku peaminister. Peaministrina oli ta 1993. aastal president Félix Houphouët-Boigny haiguse ajal presidendi kohusetäitja.
Sifaka
Sifaka (Propithecus) on indrilaste perekond, kuhu kuulub 2 liiki 10 alamliigiga. (Tänapäeval arvatakse kõik eraldi liikideks). Nagu kõik leemurid, on nad Madagaskari endeemid.
Alassane Ouattara
Aastatel 1994–1999 oli Alassane Ouattara Rahvusvahelise Valuutafondi asedirektor.
Enne 1995. aasta presidendivalimisi kehtestatud muudatusega presidendi valimise seaduses keelati kandideerimine isikutel, kelle vanemad ei ole pärit Elevandiluurannikult või kes pole elanud riigis viimase viie aasta jooksul. Muudatuste tegemise põhjuseks peeti soovi tõkestada Alassane Ouattara võimulepääs. Kuigi Ouattara esitati partei presidendikandidaadiks, boikoteerisid valimisi nii tema kui ka Laurent Gbagbo juhitav erakond.
Sifaka
Sifakade tüvepikkus on ~45–44cm ja nende kohev saba on enamasti niisama pikk. Sifakad on päevase eluviisiga, täielikult puiselused loomad. Kuigi neid kohatakse harva tuntakse neid hõlpsasti nende välimuse ja liikumise järgi ära. Sifakade karv on sile ja lühike. Tagajäsemed on palju pikemad, võrreldes esijäsemetega. Maapinnal liikudes nad hüplevad, mida on turistidel alati kihvt vaadata ja ilmselt see on teine tegur(peale nende armsa välimuse) miks turistidele nad nii hirmsasti meeldivad. Neid on peaaegu võimatu tehistingimustes pidada. Madagaskaril sigivad nad juunis-juulis.
Alassane Ouattara
28. novembril 2010 oli ta presidendivalimiste teises voorus vastamisi ametis oleva presidendi Laurent Gbagboga ning valimiskomisjon kuulutas ta 54,1 protsendiga häältest võitjaks. Riigi põhiseadusnõukogu teatas aga, et valimistulemuste väljakuulutamisega jäädi hiljaks ja need on seetõttu õigustühised ning kuulutas, et presidendina jätkab Laurent Gbagbo.
Nii ÜRO Peaassamblee, Aafrika Liit, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka paljud teised riigid tunnustasid Alassane Ouattara võitu presidendivalimistel.
11. jaanuaril 2011 lükkas Ouattara tagasi Laurent Gbagbo ettepaneku hakata asepresidendiks.
11. aprillil 2011 Gbagbo vahistati ja Ouattara astus presidendiametisse.
Gottschalk Vincke
Gottschalcki vanemad olid Jobst Vincke ja Hadwig von der Recke. Ta pärines Osnabrücki lähedalt Ostenwaldest. Ka tema vanem vend Rudolf Vincke oli Liivi ordu liige. Tema suguvõsa oli olnud ministeriaalidena juba 13. sajandil Osnabrücki piiskopi ja Ravensburgi krahvi teenistuses. Hiljem kuulus see piirkonna olulisemate suguvõsade hulka.
1554. aastal on Vincket märgitud rüütelvennana Kuldīgas, sel ajal pidi ta olema vähemalt 14-aastane. 1561. aastal oli ta rüütelvend Tallinnas. Ta jäi ordule ustavaks kuni selle lõpuni, kui asus 1566. aastal Lääne-Kuramaal. Aastatel 1566–1572 oli ta alampeamees ka Sēlpilsis. Sel aastal päris ta aga maavaldusi Melles Osnabrücki lähedal ja siirdus seetõttu tagasi Vestfaali. Seal abiellus ta Margarete Plateriga. 1635. aastal tegi ta Mindenis testamendi ning suri tõenäoliselt ligi saja-aastaselt varsti pärast seda, olles kuni sinnani ilmselt viimane elusolev endine Liivi ordu liige.
Ilmar Vene
Ilmar Vene (sündinud 13. augustil 1951 Kasepää külas) on eesti esseist, tõlkija ja filoloog.
Ta õppis Varnja algkoolis ja Alatskivi keskkoolis ning siirdus seejärel Tartu Riiklikku Ülikooli saksa keelt ja kirjandust õppima. 1976–1979 töötas ta Laekvere koolis saksa keele õpetajana, seejärel asus tööle Tartu Ülikooli Raamatukokku, kus töötab siiani käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonnas (varem töötas rekataloogimise osakonnas).
Ta on alates aastast 2005 Eesti Kirjanike Liidu liige.
Ilmar Vene esseistika puudutab ennekõike Euroopa kirjanduslugu, aga ka keelefilosoofiat ja kultuuriajalugu laiemalt. Temalt on ilmunud viis raamatut ning tõlkeid saksa ja ladina keelest sellistelt autoritelt nagu Seneca ja Cicero. Vene tõlkeid Vana-Rooma autoreilt on tunnustatud eelkõige tõlkija järjekindluse eest; nii kirjutas latinist Ivo Volt, et "ei saa jätta kiitmata Ilmar Vene visadust ja südidust mahukate filosoofilise sisuga tekstide tõlkimisel".
Ta on avaldanud ka luuletusi (Looming 1981/3, 1988/12, 1993/5).
Helikestus
Helikestus (inglise keeles duration, saksa keeles Tondauer) on muusikas heli absoluutne kestus, mida mõõdetakse aja mõõtühikutes.
Helikestus on üks muusikalisi parameetreid.
Edward Augustus, Kenti ja Strathearni hertsog
Edward Augustus, Kenti ja Strathearni hertsog (2. november 1767 – 23. jaanuar 1820) oli kuningas George III neljas poeg ja kuninganna Victoria isa.
Aberdeeni omavalitsus
Aberdeen on üks Šotimaa 32 omavalitsusest (council area). Ta paikneb Põhjamere ääres ümbritsetuna Aberdeenshire'ist. Tal on city staatus.
Pindala on 186 km².
2001. aasta rahvaloenduse järgi oli selle elanike arv 212 125.
Aberdeeni omavalitsuse keskus on Aberdeen.
Võlg (Unt)
"Võlg" on Mati Undi jutustus, mis ilmus esmalt 1964. aastal ajakirjas Looming.
Jutustuse minajutustaja 19-aastane Lauri kirjeldab paari suvist päeva koos mõningate tagasivaadetega varasematele sündmustele. Lauri töötab autojuhina, kuid plaanib minna ülikooli füüsikat õppima. Tal on armusuhe endast paar aastat vanema Mallega. Pärnusse puhkama sõites tutvub Lauri endast mõned aastad noorema Reesiga, kutsub ta kohtama ja armub, kuid uuesti Mallega kokku saades teatab viimane, et ta ootab last ega soovi aborti teha. Laurisse jääb tühjuse tunne ning eelaimus, et igatsus Reesi järele paneb ta Mallet vihkama.
Omas ajas mõjus "Võlg" noorte seksuaalsuhteid suhteliselt avameelselt käsitledes väga ebatavalisena. Autori ja minategelase jutustamisstiil ja mõtisklused meenutavad väga Jerome David Salingeri romaani "Kuristik rukkis".
Jutustuse järgi on tehtud 1966. aastal Eesti Telefilmis telemängufilm "Võlg".
The Undertaker
pisi
.
Harku–Rannamõisa tee
Harku–Rannamõisa tee (registrinumbriga 11191) on 5,9 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljateistkümnendal kilomeetril Hüüru külas. Tee kulgeb läbi Hüüru, Vatsla, Laabi ja Rannamõisa küla ning Tabasalu aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee üheksandal kilomeetril Rannamõisa küla ja Tabasalu aleviku piiril.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolme truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Hooldekodu, nimeta.
Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee on klassita. Kuni Ranna teeristini on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi 1000–3000 autot ööpäevas. Ranna teeristi piirkonnas on kiiruspiirang 50 km/h, edasi kuni tee lõpuni 70 km/h. Alates 4,6. kilomeetrist kuni lõpuni on tee valgustatud.
Fovism
Fovism on 20. sajandi alguses välja kujunenud kunstivool, mis on omane foovide rühmitusse kuulunud prantsuse kunstnikele.
Foovide esimene ühisnäitus toimus 1905. aasta Pariisi Sügissalongis. Nime võlgnevad foovid kunstikriitik Louis Vauxcelles'i märkusele, kes arvas end olevat nende teoste keskel kui "metsikute loomade seas" (pr k "parmi les fauves").
Foovid hülgasid pea täielikult senise kunsti põhitõed, näiteks valguse ja varjuga modelleerimise ning objektidele ainuomaste värvide kujutamise. Nende peaeesmärgiks sai kunstniku enese tunnete ja meeleolude, mitte nähtavate asjade jäljendamine. Eeskuju said nad Vincent van Goghi elamuslikest teostest.
Foovid moodustasid üsna kindlapiirilise rühmituse, kes pidevalt suhtles ja kunstiprobleeme arutas. Sellest peale said ühesuguste veendumuste ja kujutamislaadiga kunstnike seltskonnad 20. sajandi kunstis üsna tavalisteks.
Foovid püsisid suhteliselt ühtsed 1907. aastani, mil enamik senistest liikmetest haarasid kinni uutest väljakutsetest ja läksid edasi teist teed.
Fovismil on 20. sajandi kunstile suur mõju. Foove peetakse ekspressionismi eelkäijateks, kuid näiteks Georges Braque pöördus hoopis kubistliku stiili poole.
Foovid
Foovide hulgas oli erandlik kunstnik Georges Rouault (1871–1958), keda teistega sidusid ainult mõned välised tunnused. Nooruses oli ta töötanud keskaegsete kirikute vitraažide taastamisel. Tema töödele on iseloomulikud jõulised mustad piirjooned ja otsekui hõõguvad värvid. Tema tööde teemad on sageli pärit piiblist, teoste üldine vaim süngevõitu ja moraliseeriv.
Kühvel
pisi|Näide ehitustööriista kasutamisest Kühvel on külgedelt kõrgemate äärtega tööriist, mida kasutatakse pinnase kaevamiseks ja teisaldamiseks, puistainete tõstmiseks või koristamisel.
Kühvlite tüüpe
Kühvleid valmistatakse enamasti puidust, plastmassist ja metallist.
Hüpertensioon
Hüpertensioon ehk arteriaalne hüpertensioon on püsivalt normaalsest kõrgem arteriaalne vererõhk.
Eristatakse essentsiaalset hüpertensiooni ehk kõrgvererõhktõbe ja sekundaarset hüpertensiooni.
Hüpertensioon inimesel
Piirväärtuseks inimesel on süstoolne üle 140 mm Hg ja diastoolne üle 90 mm Hg. Põhjuseks võib olla veresoonte ahenemine, neeru- ja kesknärvisüsteemi haigused. Vererõhk kasvab vanemas eas ja on seotud nii pärilike tegurite kui eluviisidega. Piirates suitsetamist, tehes füüsilist tööd, tarbides vähem soola, loomseid rasvu ja alkoholi võib vererõhu tõusu peatada või isegi langetada. Vererõhku võivad tõsta ka mõned muude haiguste raviks tarvitatavad arstimid.
Hüpertensioon veterinaarias
Keskmiseks piirväärtuseks koertel ja kassidel on süstoolne üle 160 mm Hg ja diastoolne üle 100 mm Hg. Keskmine süstoolne vererõhk üle 200 mm Hg vajab kohe ravi.
Hüpertensiooni põhjuseks koertel ja kassidel on neeruhaigused, hüperadrenokortitsism, kilpnäärme haigused, diabetes mellitus, maksa haigused, krooniline aneemia ja mõned ravimid (erütropoetiin, glükokortikosteroidid). Geriaatrilistel koertel ja kassidel on hüpertensiooni peamiseks põhjuseks neeru haigused. Koertel ja kassidel esineb sagedamini sekundaarset hüpertensiooni.
Georg I
Georg I on olnud mitme valitseja nimi:
Hlõnjanõ
Hlõnjanõ (ukraina Глиняни, poola Gliniany) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Glõnjanõ asub Lvivist 35 km idas ja Zolotšivist 27 km läänes.
Kohtumised
pisi|Sissepääs näitusele "Kohtumised" on üks kahest Eesti Rahva Muuseumi püsinäitusest.
Hlõnjanõ
Asulat on esmamainitud 1379. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1397. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hlõnjanõ elanikest ukrainlasi 98,78% ja venelasi 0,83.
Kohtumised
2005. aastal kuulutas ERM koostöös Kultuuriministeeriumi ja Eesti Arhitektide Liiduga välja rahvusvahelise arhitektuurivõistluse muuseumi peahoone kavandi leidmiseks, mis oli juba viies selline katse. Jaanuaris 2006 avalikustati konkursi tulemused: võitis kavand „Mälestuste väli“ („Memory Field“) büroolt DGT Architects. 2013. aasta kevadel sai maja nurgakivi ja 2016. aasta oktoobris avas muuseum külastajatele uksed. Koos majaga avanes külastajatele näitus "Kohtumised", mis erines märgatavalt oma lähtealustelt ERMi varasematest püsinäitustest.
Üldpealkiri "Kohtumised" hõlmab 12 iseseisvast näitust, mis võtavad tervikuna enda alla ligikaudu 3500 ruutmeetrit. Näitusele sisenedes avaneb enam kui 100 meetri pikkune vaade "Ajarajale", mis on kultuuriloo ülevaatenäitus meie asustusajaloost. Sealt hargnevad käigud, mis juhatavad edasi näitusesaalidesse ning nendevahelistele avatud aladele, kus asuvad mitmesugused teemanäitused. Nende hulgas on teemasid, mida ERM on käsitlenud varemgi, näiteks väljapanekud Eesti traditsioonilisest rahvakultuurist ja nõukogudeaegsest argikultuurist. Kuid leidub ka uusi. Varasemast suurem kaal on arheoloogilisel materjalil, samuti vaimse kultuuri aspektidel: eesti keelel ja regilaulul. Näitused on veel kodust ja toidukultuurist, looduskeskkonnast ja linnaruumist. Eraldi näitusesaal on Eesti esimese sinimustvalge, Eesti Üliõpilaste Seltsi ajaloolise lipu jaoks. Osalussaali on oodatud näitusi tegema inimesed, kes muuseumides ei tööta. Lisaks on saal tervikkogude näitamiseks ning külastajatele iseseisvaks tegutsemiseks.
Kuraatorid
Rein Ahas, Agnes Aljas, Terje Anepaio, Arvi Haak, Hando-Laur Habicht, Tiit Hennoste, Jaanika Jaanits, Kristiina Johanson, Tõnno Jonuks, Anu Järs, Ehti Järv, Liisi Jääts, Inna Jürjo, Andreas Kalkun, Kadri Kallast, Anu Kannike, Viire Kobrusepp, Karin Konksi, Marge Konsa, Mihkel Laar, Karin Leivategija, Anti Lillak, Kati Lindström, Külli Lupkin, Riin Magnus, Reet Mark, Marleen Metslaid, Merle Muru, Maarja Olli, Aet Ollisaar, Ester Oras, Janika Oras, Liina Paales, Kadi Pajupuu, Ago Pajur, Reet Piiri, Ulrike Plath, Viljar Pohhomov, Pille Pruulmann-Vengerfeldt, Marko Raat, Kristjan Raba, Riina Rammo, Kristel Rattus, Vaike Reemann, Riina Reinvelt, Maili Roio, Alar Rosentau, Kristiina Ross, Pille Runnel, Reet Ruusmann, Liina Saarlo, Maido Selgmäe, Tiit Sibul, Villu Soon, Uwe Sperling, Taive Särg, Tõnu Tannberg, Taavi Tatsi, Virve Tuubel, Mari Tõrv, Kadri Tüür, Gerd Uiboaed, Marko Uibu, Eva-Kaia Vabamäe, Ellen Värv, Piret Õunapuu
Kujundus
Toomas Adrikorn, Mart Anderson, Eva-Maria Gramakovski, Christine Gräfenhain, Gert Guriev, Karin Harkmaa, Markus Kaasik, Marti Kaljuve, Raul Kalvo, Kaarle Kannelmäe, Riin Kersalu, Kerstin Kivila, Taavi Lõoke, Mikk Meelak, Andres Ojari, Marko Raat, Tanel Rannala, Juhan Rohtla, Maido Selgmäe, Siiri Taimla, Pent Talvet, Margus Tamm, Siim Tiisvelt, Timo Toots, Johanna Trass, Ilmar Valdur, Meelis Veeremets, Pirko Võmma
Pikaküla mõis
thumb|Kunagine Pikaküla mõisa peahoone ja hilisem Paide kultuurimaja. Vaade [[Pärnu tänav (Paide)|Pärnu tänavalt]] thumb|Kunagine Pikaküla mõisa peahoone ja hilisem Paide kultuurimaja. Vaade [[Lai tänav (Paide)|Laialt tänavalt]] Pikaküla mõis (saksa keeles Pitkaküll) oli mõis Järvamaal Anna kihelkonnas. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna territooriumile.
Ajalugu
Pikaküla küla on esmamainitud 1586. aastal, mil selle omanikuks sai Hans Wartmann. 17. sajandi keskel rajati Pikaküla mõis. Wartmannide omandusse jäi see 1760. aastani, mil naabruses asuva Purdi mõisa omanik Carl Gustaf von Baranoff selle 3000 rubla eest ära ostis. Sestpeale toimis Pikaküla Purdi kõrvalmõisana.
Mõisa viimane omanik oli Wilhelm von Ungern-Sternberg.
Mõisahoone
Ungern-Sternbergid rajasid mõisa esindusliku kahekorruselise puidust härrastemaja. 1920. aastatel, pärast mõisa võõrandamist, võeti peahoone lahti, viidi Paidesse ning pandi uuesti kokku. Ümberkolimisega muutus siiski tunduvalt hoone välimus. Kuni 1980. aastateni asus hoones kultuurimaja. Nüüdisajal hoonet renoveeritakse.
Insult
Insult ehk ajurabandus ehk apopleksia (ladina keeles insultus) on inimestel ja paljudel teistel kesknärvisüsteemiga loomadel esineda võiv äge, lokaalsete neuroloogiliste võõrutusnähtudega ja/või üldsümptomitega kulgev aju kahjustust väljendav sündroom, mis kestab üle 24 tunni. Insult ei ole omaette haigus, vaid aju verevarustuse häirete tagajärjel tekkinud sümptomite kompleks.
1560. aastad
1560. aastad on ajavahemik 1560. aasta algusest kuni 1569. aasta lõpuni.
Eesti Õigeusu Kirik
Eesti Õigeusu Kirik on mitteametlik nimetus, mida kasutavad kaks Eesti territooriumil tegutsevat õigeusu kirikut:
Õigeusu kiriku ajalugu Eestis tervikuna on kajastatud artiklis Õigeusu kirik Eestis.
Õigeusu kiriku juhid Eestis on loetletud artiklis Eesti õigeusu kiriku juhtide loend.
Estonian Orthodox Church
1550. aastad
1550. aastad on ajavahemik 1550. aasta algusest kuni 1559. aasta lõpuni.
Detritofaag
Detritofaagid (ka detritovoorid, detrivoorid, pudemesööjad) on organismid, kes toituvad surnud organismidest või teiste organismide orgaanilistest heitmetest. Varasemas eestikeelses kirjanduses loetakse detritofaagideks üksnes veeorganisme, kes toituvad vees olevast pudemest ehk detriidist.
Saprobiont
Saprobiont on surnud orgaanilises aines elav organism.
Saprobiontide hulka kuuluvad saprotroofid ja viimastest toituvad organismid, näiteks hulkjalgsed.
Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit
Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit (inglise International Telecommunication Union, lühend ITU) on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peamine teabe- ja sidetehnoloogiaorganisatsioon ning valitsuste ja erasektori ülemaailmne peamine foorum sidevõrkude ja -teenuste arendamise osas.
ITU on ÜRO organisatsioonidest vanim, mis asustati Rahvusvahelise Telegraafiliidu nime all (International Telegraph Union, lühend samuti ITU) juba 17. mail 1865.
1869–1949 olid kõik ITU direktorid šveitslased. Neid oli 9, aga kui arvestada, et üks neist oli ametis 4 kuud, oli ülejäänute keskmine ametiaja pikkus 10 aastat. 1949. aastal ITU juhtimiskorraldust muudeti ja direktori asemel on tegevjuhiks peasekretär. Sellest ajast on ühendust juhtinud 9 peasekretäri, mis teeb keskmiseks ametiajaks üle 6 aasta – rahvusvaheliste organisatsioonide juures pole see tavaline. Kõik peasekretärid on olnud eri riikidest, esindatud on olnud kõik maailmajaod ja mandrid ning kaks järjestikust peasekretäri on alati olnud eri mandritelt.
Alates 1. jaanuarist 2007 on ITU peadirektor Hamadoun Touré (Mali).
Liikmed
ITU liikmeteks võivad astuda nii riigid, keda selles esindavad valitsused, ja saada liikmesriikideks, kui ka eraorganisatsioonid, näiteks meediaettevõtted, sidevahendite tootjad, meediat rahastavad üksused, teadusorganisatsioonid ning rahvusvahelised ja riigisisesed sideorganisatsioonid, mis võivad saada sektoriliikmeteks.
Eraettevõtted ja muud organisatsioonid võivad osaleda ühes või mitmes liidu kolmest sektorist vastavalt nende huvisfäärile. ITU sektori liikmed arendavad tehnilisi standardeid, mis on aluseks tulevastele sidesüsteemidele ning kujundavad tuleviku võrke ja teenuseid. Lisaks omandavad sektori liikmed juurdepääsu teabe salajastele esmaallikatele, mis võib nende äritegevuses suureks kasuks tulla.
Konverentsid
Kooskõlas ITU konventsioonile toimub ITU täievoliline konverents (Plenipotentiary Conference) iga 4 aasta tagant. Täievoliline konverents on ITU kõrgeim organ, mis määratleb ITU tegevuspõhimõtted, võtab vastu ITU 4 aasta programmi ja eelarve, valib ITU juhtorganid ning ITU Nõukogu ja Raadioregulatsiooni Nõukogu liikmed.
ITU täievolilised konverentsid:
Dioriit
thumb|Dioriit polariseeritud valguses [[polarisatsioonimikroskoop|mikroskoobi all. Dioriidi põhilised koostisosad on küünekivi (roheline) ning plagioklass (valge). Must aktsessoorne mineraal on magnetiit.]]
Dioriit on keskmise koostisega süvakivim.
QAPF-diagrammil defineeritakse dioriiti kui kivimit, mis sisaldab 0...5% kvartsi ning üle 90% päevakividest moodustab plagioklass. Plagioklassi number on alla 50 ehk plagioklass sisaldab naatriumi rohkem kui kaltsiumi.
Dioriit on faneriitse struktuuriga süvakivim. Sama koostisega vulkaanilist kivimit nimetatakse andesiidiks.
Dioriidi põhilised koostismineraalid on küünekivi, oligoklass, andesiin, pürokseen, biotiit ning kvarts.
Värvuselt on dioriit must või musta-valgekirju. Värviindeks on väga muutlik, reeglina 40...90.
Keskmise ilma veesisalduseta dioriidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:
Numbrid on keskmistatud 872 analüüsitud dioriiditüki alusel.
Robotex
Robotex on Eestis asuv ja globaalselt tegutsev inseneriharidust toetav ning tuleviku talente ja ettevõtteid ühendav organisatsioon, mille peamiseks väljundiks on robootika suurürituse Robotex International korraldamine.
Robotex International on maailma suurim robotivõistlus, mis sai alguse 2001. aastal Tallinna Tehnikaülikoolist. Võisteldud on näiteks joonejärgimises, labürindi läbimises, võrkpallis, köieronimises, toa koristamises, jalgpallis, veerallis, rallikrossis, merepäästes ja teistes ülesannetes. Võistlusel on olnud osalejaid mitmest gümnaasiumist, ülikoolist ja ettevõttest, sealhulgas ka välismaalt.
=Ajalugu=
2008. aastast on üritus saanud laiema haarde ning sinna kaasatakse võimalikult palju robootikast ja tehnikast huvitatuid. Sellega seoses on Robotexil lisaks võistlustele palju uusi väljapanekud, näitusi ja noortele suunatud töötube.
2008. aastal lisandus robotivõistlustele tehnoloogianäitus eesmärgiga teha üritus külastajatele veelgi põnevamaks ning anda võimalus tutvuda innovatiivsete lahenduste ja tehnoloogiatega.
Alates 2010. aastast on üritus mitmepäevane, mis võimaldab korraldada erineva raskusastmega võistlusi ning tuua kokku kõik robootika-, teaduse- ja tehnikahuvilised.
2015. aastal saavutas Robotex mitteametlikult suurima robotivõistluse tiitli Euroopas.
2020. aasta seisuga toimuvad Robotex eelüritused 8 riigis üle kogu maailma (Soome, Küpros, Kreeka, Hiina, India, Armeenia, Türgi ja Lõuna-Korea).
2012 – jalgpall
23.–25. novembril toimus Robotex 2012 raames Tallinna Tehnikaülikooli spordihoones jalgpalli-, joonejälgimise ja sumovõistlus. Jalgpallivõistlusel oli võrreldes eelmise aastaga kaotatud väljaku seinad. Toimus ka kaks-kahe-vastu näidisvõistlus.
2011 – jalgpall
Robotex 2011 võistlusülesanne sarnanes väga 2010. aasta omaga. Eesmärgiks oli rohelise vaibaga kaetud väljaku peal võimalikult palju oranže golfipalle vastasväravasse lüüa.
Lisaks toimus Robotexi raames ka robotite joonejälgimise ning FIRST Lego League võistlus.
2010 – jalgpall
Korraga võistlesid ühel 2×3 m suurusel rohelise vaibaga kaetud väljakul üksteise vastu kaks robotit. Eesmärgiks oli ühe 90 sekundi pikkuse vooru jooksul võimalikult palju üheksast oranžist golfipallist väravasse lüüa.
Võistlus toimus kahes alagrupis: Pro-grupp ja avatud grupp. Avatud grupis olid ilma kaamerata robotid ja Pro-grupis kaameraga robotid.
2009 – jalgpall
2009. aastal võistlesid ühe 2×3 m suuruse valgeks värvitud puust platsi peal kaks robotit üksteise vastu. Eesmärgiks oli 90 sekundi pikkuse vooru ajal lüüa vastase väravasse võimalikult palju platsil olnud 10 valgest golfipallist.
2008 – toa koristamine
Robotite ülesandeks oli 2×3 m suuruse valgeks värvitud mänguala pealt leida üles kõik kuus tühja 0.33l plekkpurki ja toimetada need ühte väljaku nurka ning kõik kolm võistlusväljakul olnud musta värvi sokki toimetada väljaku teise nurka. Väljakul oli ülesande keerulisemaks muutmiseks ka kolm paksu kataloogi. Iga meeskond võis väljaku nurkadesse paigutada ka majakaid.
2007 – köieronimine
2007. aastal oli Robotexi robotite eesmärgiks liikuda võimalikult kiiresti, üle platsi köie juurde, ronida üles ning jääda seisma kindlaks määratud kohas.
2004 – purkide ümberpööramine
Robotid pidid 4×4m suuruselt platsilt leidma sinna paigutatud purgid ja need kõik ühe korra ümber keerama.
2003 – labürint
4 × 4 m väljakule oli ehitatud labürint, mille sees olid objektid, mida robot märgistama pidi.
2002 – lambakarjus
Eesmärgiks oli 2.4 m × 2.6 m suuruse musta laua pealt kokku korjata kõik mustad pallid ja viia need kindlaks määratud nurka.
Tulemused
1. koht: Margus Ernits, Argo Liiv ja Tannar Esna
2. koht: Sander Aiaots, Marek Lints ja Jaan Oras
Auhind parima tehnilise lahenduse eest läks 1. koha saanutele.
2001 – joonejälgimine takistustega
Robotivõistluse ülesanne oli jälgida joont rajal, kus võivad nii tee peal kui ka kõrval olla takistused.
=Välislingid=
=Viited=
Mustkoolibri
Mustkoolibri (Florisuga fusca) on koolibrilaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Mustkoolibri on levinud Brasiilia idaosas, Uruguays, Paraguay idaosas ja Argentina kirdeosas.
Endel Laul
Endel Laul (21. aprill 1927 Torma vald – 25. september 2014 Tallinn) oli eesti ajaloolane, hariduse ja kooliajaloo uurija.
Absurd
Absurdsus (ladina sõnast absurdus 'mõttetu, totter') on omadus olla mõttetu, mõistuspäraselt õigustamatu. Selles seoses omistatakse absurdsust eelkõige inimese elule (eksistentsile), sest seda ei saa mitte miski õigustada. Sellist absurdsuse olukorda, inimese ja maailma vahelist lõhet nimetatakse absurdiks.
Teoses "Sisyphose müüt" kirjutab Albert Camus: "See maailm iseenesest ei ole mõistuspärane ... (...) Aga absurdne on selle irratsionaalse konfrontatsioon meeletule selguseihale, mille kutse heliseb vastu inimese sisimas." Ta küsib, kas inimesel, kes on oma eksistentsi absurdsust tunnetanud, tasub veel edasi elada, ja vastab: see on võimalik, kuid nõuab tõsist pingutust. Maailm iseenesest ei ole absurdne. Absurditunnetus tekib inimese teadvuses maailma irratsionaalse olemuse ja kõike seletada püüdva inimmõistuse kokkupõrkes. Absurd sünnib seal, kus küsiva inimese vastas seisab vaikiv maailm.
Endel Laul
Haridustee
Õppis aastail 1936–1940 Kõnnu algkoolis, 1940–1942 Torma algkoolis, 1942–1944 Mustvee Gümnaasiumis ja 1945–1947 Tartu 6. Keskkoolis. 1947–1952 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis NSV Liidu ajaloo erialal spetsialiseerumisega Eesti ajaloole. 1962. aastal kaitses ta väitekirja Eesti töölisajakirjanduse kujunemisest aastani 1917 ja sai ajalookandidaadi kraadi.
Absurd
Sel pinnal tekkinud absurdikirjandusse kuuluvad Camus' "Võõras" ning "Sisyphose müüt", Eugène Ionesco esimesed näidendid ja Samuel Becketti näidendid (absurditeater).
Endel Laul
Töökäik
1952. aastal asus ta tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti, algul noorem-, seejärel vanemteadurina. 1970. aastal sai temast TA Ajaloo Instituudi rahvahariduse ajaloo sektori juhataja, kellena töötas 1990. aastani. Aastail 1990–1993 töötas Ajaloo Instituudi juhtivteadurina, samal ajal Eesti Teadlaste Liidu vabakutselise uurijana. 1997–2003 Tallinna Pedagoogikaülikooli vanemteadur.
Ajaloolasena on Laul uurinud töölisajakirjanduse ajalugu, Eesti kooli ja hariduse ajalugu ning Eesti ajalooteaduse (historiograafia) ajalugu.
Absurd
Välislingid
Absurdität
Endel Laul
Teoseid
Laul on koguteose "Eesti kooli ajalugu neljas köites" 1. (1989) ja 2. (2010) köite toimetaja ja kaasautor ning veel mitme kollektiivse koguteose koostaja ja autor, sh "Tallinna 1. Keskkool 1631–1981" (1981), "Gustav Adolfi Gümnaasium 375" (2006), "Torma Album" II – V (1997–2007).
Avaldanud publikatsioone ka kodu-uurimise metodoloogia alalt.
Ühiskondlik tegevus
Oli aastail 1978–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Kodu-uurimise Komisjoni aseesimees ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi taasasutajaid. Oli 1989. aastal B. G. Forseliuse Seltsi asutajaid, praegu selle nõunik. Oli Tormalaste Kodupaigaühenduse asutajaliige ja juhatuse liige, ühenduse trükiste koostaja ja autor.
Isiklikku
Endel Laulu abikaasa Silvia Laul ja tütar Mare Sokolovski on arheoloogid. Poeg Mart Laul on Eestis tuntud kaktusekasvataja.
Ristirohi
Ristirohi (Senecio L.) on taimeperekond korvõieliste sugukonnast.
Saprofüüt
Saprofüüdid on kõdutaimed, kes toituvad seente vahendusel surnud orgaanilisest ainest. Kuna taimed ei saa enamasti toituda surnud orgaanilisest ainest vahetult, vaid teevad seda seente vahendusel, on saprofüüdid tavaliselt ühtaegu mükotroofid.
Ajalooliselt on siia arvatud ka bakterid ja seened, kuid täpsem on neid nimetada saprotroofideks.
Ristirohi
Ristirohud on ühe- või kaheaastased rohttaimed või püsikud. Mõned liigid on sukulendid, mõned on igihaljad poolpõõsad, põõsad või ronitaimed. Ida-Aafrika mägedes (ka Kilimanjarol) on isegi puukujulisi liike.
Ainuüksi Kesk-Euroopas on 30 pärismaist liiki, näiteks harilik ristirohi (Senecio vulgaris) ja pihkane ristirohi, mis on levinud umbrohud.
Nimetus
Ladinakeelne nimetus tuleb ladina sõnast senex 'rauk'. Põhjus on arvatavasti selles, et äraõitsenud taimed meenutavad oma valkjate juuskroonidega raugajuukseid. Võib-olla ka on asi poolkerakujulistes ja paljastes õiepõhjades, mis meenutavad kiilaspead.
Mürgisus
Perekonnale on tüüpilised pürroliditsiinialkaloidid, mis suurelt jaolt kahjustavad maksa ja tekitavad vähki. Mürgistussümptomid ilmnevad enamasti hilja (mitme nädala või kuu pärast). Mürgistus on võimalik saada ka mee ja lehmapiima kaudu. Karjamaal veised küll väldivad ristirohtu, mitte aga heinas. Sööda suur ristirohusisaldus võib seetõttu veiseid tugevasti kahjustada. Väga suure annuse korral on võimalik ka surmav mürgistus, eriti väikeimetajatel. Mitmed väga mürgised liigid on Mehhikos rahvapärane hiiremürk.
Rahvameditsiinis kasutatakse peenendatud ristirohtu menstruatsioonihäirete ja ninaverejooksu puhul, kuid iseravimine ei ole siiski soovitatav.
Püha–Alliku tee
Püha–Alliku tee (varem Hüüru–Saue tee, registrinumber 11192) on 4,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Püha külas. Tee kulgeb läbi Püha ja Alliku küla. Tee lõpeb ristumisel Hüüru–Alliku–Saue teega.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassiga V. Liiklussagedus teel on 200–499 autot ööpäevas. Esimesel kolmel kilomeetril on kiiruspiirang 60 km/h. Lõpus on tee valgustatud.
2010. aastani ulatus tee Allikult edasi Sauele. Tee kandis varem nime Hüüru–Saue tee ja selle pikkus oli 6,5 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel kuulub Alliku ja Saue vaheline teelõik Hüüru–Alliku–Saue tee koosseisu.
Kumna–Vääna tee
Kumna–Vääna tee (registrinumbriga 11193) on 8,4 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kütke ja Kumna küla piiril. Tee kulgeb läbi Kütke, Kumna, Humala ja Vääna küla. Tee lõpeb Vääna – Keila-Joa tee esimesel kilomeetril Vääna külas.
Tee ületab üht silda (Kumna karjatunnel tee teisel kilomeetril) ja seitset truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Kumna, Kütke, Humala, Adra.
Kuni 5,5. kilomeetrini on tee põlevkivituhkbetoonkattega, edasi andmed puuduvad. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Esimesel 1,6 kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi andmed puuduvad. Kiiruspiirang on terve tee pikkusel 90 kilomeetrit tunnis ja teevalgustus puudub.
Salevere linnus
Salevere linnus asub Salumäel Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.
Kirjeldus
Linnus asetses 24 m merepinnast kõrgemale tõusva paepanga põhjaservas. Põhjaküljelt kaitseb linnusekohta panga 15 m kõrgune, järsult langev põhjakallas, edelast, lõunast ja kagust poolkaares kulgev, 5–6 m laiune ja keskelt 1 m kõrgune kividest ja mullast vall. Sealt on leitud ka puitkonstruktsioonide söestunud jäänused. Lõunas asetseb vall kivikülvina, milles esineb kuni 1,5 m läbimõõduga raudkive. Kaguosas leidub valliserva ritta veeretatud 1 m suuruste kividega vallilõike. Segmendikujulise põhiplaaniga linnuseõu on ida-lääne suunas 270 m pikk ja põhja-lõuna suunas kuni 100 m lai.
Traktaat
Traktaat (ladina keeles tractatus, "käsitlus", "arutlus") on teadusteksti arhailine vorm, mis tavaliselt kujutab enesest lühemat teatud teemat käsitlevat kirjalikku teksti. Traktaate on kirjutatud religiooni-, filosoofia-, kultuuri-, poliitika-, moraali- või ka loodusteaduslikel teemadel. Traktaat võib sarnaneda esseega, sest mõlemad on kontsentreeritud eelkõige autori subjektiivsete arvamuste ja põhimõtete esitamisele.
Traktaadi mõiste pärineb antiikajast. Traktaatide kogumikuks võib pidada ka talmudit, mis kujutab enesest toora teatud tähenduste kommentaare.
Tänapäeval kirjutatakse traktaate põhiliselt religiooni, poliitika või ka kaunite kunstide mõne valdkonna ideoloogia levitamiseks. Sellistel traktaatidel puudub tavaliselt teaduslik sisu.
Traktaatide lihtsustatud vorme – lendlehti, laimukirju või üleskutseid võitlusele – nimetatakse pamflettideks.{viide?}
1987. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
1987. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused olid II kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Need toimusid 1987. aastal 28. augustist 6. septembrini Roomas Itaalias.
Teised kergejõustiku maailmameistrivõistlused peeti Stadio Olimpicol.
MM-il osales 157 riiki 1741 sportlasega.
Välja jagati 43 komplekti medaleid (meestele 24 ja naistele 19).
Uute aladena olid kavas naiste 10 000 m jooks ja 10 km käimine.
Eestlastest osales võistlustel vasaraheitja Jüri Tamm (84.56, 2. koht), odaviskaja Marek Kaleta (76.10, 16. koht) ja kümnevõistleja Valter Külvet (katkestas).
Edukaimad sportlased olid Saksa DV jooksja Silke Gladish-Möller ja USA jooksja-kaugushüppaja Carl Lewis kolme kuldmedaliga. Noorim maailmameister oli USA jooksja Danny Everett (20-aastane) ja vanim Saksa DV 50 km käija Hartwig Gauger (32-aastane).