cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kendō
Päritolu
pisi|Kenjutsu Machidojo Jaapanis [[Meiji perioodi alul (1870–1900)]]
Kendo on olnud pidevas muutumises. Tänapäevane kendo pärineb umbkaudu 19. sajandi keskpaigast. Mõningad alged pärinevad märksa varasemast ajast ning mõned muudatused on toimunud üsna hiljuti. Tihti võrdsustatakse kendo ajalugu Jaapani mõõgavõitluse ajalooga. Järgnevalt on käsitletud üksnes tänapäevase kendo arengut.
Kendo arengut mõjutasid erinevad ajaloolised mõõgavõitluse koolkonnad. Tänapäeval pole teada, millised koryū-kenjutsu koolkonnad täpselt kendot mõjutasid. Kuid mõningad põhimõjutajad on siiani äratuntavad. Tuntumaiks neist on Jikishinkage-ryū, Nakanishiha Ittō-ryū ja Hokushin Ittō-ryū. Need kolm koolkonda aitasid Edo perioodi lõpul oma Gekiken-treeninguga (撃剣) (vabavõitluse treening shinai ja boguga) kaasa taolise vabavõitluse levikule, pannes sellega aluse tänapäevasele kendole.
Kendo tänapäeva Jaapanis
Kendo on Jaapanis väga populaarne spordiala. Populaarsuselt jääb ta alla üksnes sumole ja pesapallile. Judo kõrval on kendo väga levinud kooli- ja ülikoolispordiala.
Riietus
Kendo riietus koosneb hakama'st ja keiko-gi 'st. Hakama on indigosinine. Gi on kas indigosinine või valge. Enamasti kantakse üleni tumesinist riietust. Jaapanis kannavad naised tihti valget hakamat ja keiko-gid.
Bōgu (kaitsmed)
Kendo kaitsmed (bogu) koosnevad neljast osast ning kaitsevad pead, kõri, randmeid ja keha külgi.
Vööastmed
thumb|Tunnistus 7. dani vööastme eksami sooritamise kohta Sarnaselt teiste budo-aladega omistatakse kendos vööastmeid, mis näitavad harjutajate oskustaset ja hierarhiat. Vöötaseme saamiseks tuleb sooritada eksam, mida hindab hindamiskomisjon. Järgud ja vööeksamid toimivad ka kui vahe-eesmärgid harjutamisel. Järkudeväliseid eristajaid – nagu värvilised vööd judos – kendos ei kasutata. Esimeseks vööastmeks on 6. kyū ning sealt edasi kuni 1. kyū-ni. Sel ajal omandab kendoka kendo baasteadmisi.
Kyu tasemetele järgnevad dan-järgud, esimesest kuni kaheksanda danini. Kuni 1956. aastani olid kendos kasutusel dan-järgud 1.–5. danini, millele järgnesid õpetajajärgud renshi, kyōshi ja hanshi. 1957. aastal kasvas dan-järkude arv 10. danini ning õpetajajärke omistati dan-järkudega kõrvu – alates 6. danist võis taotleda ka õpetajajärku. Nüüdseks on 9. ja 10. dani omistamisest loobutud. Ühtegi 10. dani enam elus ei ole, kuid mõned 9. danid veel on. 10. danini jõudsid viis kendokat: Moriji Mochida, Gorō Saimura, Yūji Ōasa, Kinnosuke Ogawa ja Hakudō Nakayama. Praegu on kõrgeimaks kendo järguks 8. dan hanshi.
Valimiskogu
Valimiskogu on Riigikogu liikmetest ja kohalike omavalitsuste esindajatest Vabariigi Presidendi valimiseks moodustatud kogu.
Valimiskogu kutsutakse kokku siis, kui Riigikogu ei ole suutnud kolmes hääletusvoorus presidenti valida.
2006. aasta presidendivalimistel oli valimiskogu liikmete arv 347 - 101 Riigikogu liiget ja 246 kohaliku omavalitsuse volikogude esindajat.
Vähemalt 21 valimiskogu liikmel on õigus üles seada uus kandidaat lisaks neile, kes osalesid Riigikogu kolmandas hääletusvoorus.
Esimeses hääletusvoorus tunnistatakse valituks kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval teine hääletusvoor.
Teiseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi nimed. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.
Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse Vabariigi Presidendi erakorraline valimine Riigikogus 14 päeva jooksul.
Vennaskond
Vennaskond on ühing või selts, mis koosneb tavaliselt meestest, kuid on ka erandeid. Vennaskonna liikmeid nimetatakse vendadeks, juhul kui nad on meessoost.
Bullerby lapsed
"Bullerby lapsed" (rootsi keeles Barnen i Bullerbyn) on Astrid Lindgreni lasteraamat, mille peamine tegevus on kolmes naabertalus, Bullerby külas Rootsis.
Bullerby sarja lood on koos välja antud rootsikeelses kogumikus "Bullerbyboken" ("Käraküla raamat").
Sisu
Astrid Lindgren kirjeldab kaasahaaravalt maalaste mänge ja kohustusi: naerite harvendamist, heinategu, vähipüüki, igapäevast teekonda kaugelasuvasse kooli, kelgutamist, uisutamist, matkamist, öiseid retki metsa, jõule jne. Teosest puudub igasugune vägivald ning jutte läbib kodusoojus ning omavaheline lugupidamine kõigi raamatus ettetulevate tegelaskujude vahel.
Teoses esinevad täiskasvanud jäävad episoodilisemaks, kuid samavõrd helgetes toonides on kujutatud Bullerby lapsevanemaid ning humoorikalt avaneb Vahetalu teenijanna Agda ja sulase Oskari omavaheline romaanike. Erand on kingsepp Lahke, kelle puhul mainitakse viinaviga ning laiskust ja õelust.
I maailmasõja-aegse Rootsi maarahva sotsiaalne hierarhia avaldub selgelt üksikute vihjete läbi: põhjustel peatumata kannab Bullerby rahvas hoolt vaese vanainimese Lövnäsi Kristini eest ning ümberkaudsed talupered on aastavahetuse paiku kutsutud Suurkülla, vihjete järgi oletades rikka daami tädi Jenny juurde. Mainitakse ka külaskäike kohaliku kirikuõpetaja juurde ning Põhjatalu vanaisa uhket minevikku eesrindliku taluperemehena. Bullerby küla prototüübiks on Lindgreni kodulinnast Vimmerbyst 16 km läänes asuv Sevedstorpi küla, kus Lindgreni isa Samuel August Ericsson üles kasvas.
Eugene O'Neill
Eugene Gladstone O'Neill (16. oktoober 1888 New York – 27. november 1953 Boston) pani aluse moodsale USA näitekirjandusele. 1936. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.
Tunnustus
pisi|vasakul|Eugene O'Neill ([[Alice Boughtoni foto)]]
Näidendeid
Eestikeelne valimik "Kariibide kuu" (inglise keelest tõlkinud M. Luht; sari "Nobeli laureaadid", Tartu: Loodus, 1938) sisaldab 7 ühevaatuselist näidendit: "Kariibide kuu", "Teel Itta Cardiffi", "Pikk teekond koju", "Tsoonis", "Õli", "Seal, kus rist on" ja "Silmus".
Sirgumetsa
Sirgumetsa on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
Jastarnia
Jastarnia (saksa Heisternest, kašuubi Jastarniô) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Pucki maakonnas, Jastarnia valla halduskeskus. Jastarnia asub Heli maasäärel Läänemere kaldal.
Jastarnia on kuurortlinn.
Jastarniat on esmamainitud 1376. aastal. 1466. aastal läks Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Jastarnia 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1920. aastal läks asula tagasi Poolale. Linnaõigused sai Jastarnia 1973. aastal.
Küünikud
Küünikud (vanakreeka keeles kynikoi, sõnast kynikos 'koeralik') on antiikfilosoofia koolkond. Küünikutele võib pidada iseloomulikuks filosoofilise positsiooni pooldamist, mis suhtub filosoofilise kõrgkultuuriga kaasnevatesse arusaamadesse küüniliselt.
Esimeseks küünikuks filosoofia ajaloos peetakse Sokratese õpilast Antisthenest, tuntumad küünikud on Diogenes Sinopest, Krates Teebast, Menippos, Zenon Kitionist.
Küünikute nimetus viitab eelkõige nende eluviisile, mis oli väidetavalt olnud sarnane koera omaga, Sinope Diogenese hüüdnimeks ollagi olnud koer (kyōn). Arvatavasti peetakse silmas seda, et kuigi koer elab koos inimesega ja on sellega seoses mõnel määral tsiviliseeritud, siiski ei järgi ta kultuuri nõudeid omal soovil. Loomu poolest on aga koer ikkagi elajas ja kui inimene oma nõudmistega enam teda ei piiraks, siis muutuks koer taas kasimatuks, kultuurituks loomaks. Küünikud vastandusidki kultuuri ebaloomulikele nõuetele ning ei leidnud küllaldaselt põhjuseid nende järgimiseks, vaid magasid kuulu järgi tünnis, lageda taeva all, ei hoolinud kommetest, hügieenist, riietusest, onaneerisid linnatänavatel, sõid küpsetamata liha, solvasid ülikuid jne. Märkimisväärne on seejuures, et sellisest käitumisest hoolimata polnud küünikud sugugi harimatud, vaid tundsid hästi oma aja filosoofiat.
Küünikute koolkond sulas hiljem väidetavalt ühte stoikute koolkonnaga.
Digitaallaud
Digitaallaud ehk digiteerimislaud ehk graafikalaud ehk graafikatahvel (ingl graphics tablet) on arvuti sisendseade, mis võimaldab joonistada kujutisi otse arvutisse, nagu joonistataks pliiatsiga paberile. Digitaallauaga kasutatavat pliiatsit nimetatakse puutepliiatsiks ehk stiiluseks (ingl stylus). Digitaallauda saab rakendada ka käsikirjalise teksti digiteerimiseks ja piltide või teiste graafikaobjektide kopeerimiseks paberilt arvutisse.
Digitaallaua moodustab tasane pealispind, millele saab puutepliiatsiga "joonistada" või pilti kopeerida, liigutades puutepliiatsit mööda paberil olevaid kujutise kontuure. Enamasti joonistatud kujutis digitaallaual nähtav ei ole, vaid kuvatakse arvuti kuvaril. Siiski on ka niisuguseid mudeleid, kus digiteerija toimib kuvarina ehk kujutist saab näha kohe digitaallaualt. See teeb kogu protsessi paberile joonistamisega sarnaseks.
Mõned digitaallauad on mõeldud asendama arvutihiirt, s.t neid kasutatakse lauaarvutites peamiste osutusseadmetena.
Ajalugu
1888. aastal Elisha Gray patenditud Teleautograaf (inglise teleautograph) oli esimene elektrooniline seade, kuhu sai kirjutada või joonistada kujutisi ning seejärel edastada seda kujutist ühest kohast teise. Seade oli laialt kasutusel allkirjade kiireks edastamiseks pankades ja suurtes haiglates. Tänapäevaseks analoogiks võib pidada faksi.
Esimene tänapäevastega sarnanev digitaallaud oli Stylator, mida hakati 1957. aastal kasutama käsitsi kirjutatud teksti tuvastamiseks.
Natuke rohkem tuntud oli RAND Tablet või Grafacon (inglise Graphic Converter – graafiline konverter), mida esitleti 1964. aastal. See kasutas juhtmetest võrku, mis kodeeris horisontaalsed ja vertikaalsed koordinaadid magnetsignaaliks. Digitaalpliiatsi abil teisendati see signaal arvutis asukoha koordinaatideks.
Helilaua puhul kasutati digitaalpliiatsit, mis klõpsu korral genereeris sädemeid. Lauapinna mikrofonid identifitseerisid heli abil digitaalpliiatsi asukoha. Süsteem oli väga keeruline ja kallis.
Digiteerijad olid väga populaarsed 1970. aastate keskel ja 1980. aastate alguses. Populaarsus oli tingitud ID (Intelligent Digitizer) ja BitPad (Summagraphicsi tooted) kommertsedust. Need digiteerijad olid kasutusel raalprojekteerimissüsteemide sisestusseadmetena, mis olid ühendatud personaalarvuti ja raalprojekteerimistarkvaraga (nt AutoCAD).
Digitaallaud Apple'i arvutitele
Summagraphics valmistas oma BitPadist ka OEM (originaalseadmete tootja) versiooni, mida Apple müüs lisaseadmena Apple II arvutitele. See digitaallaud töötas magnetostriktsiooni tehnoloogial, mille puhul kasutati kõvale alusele laotatud erilisest sulamist traate, et määrata puutepliiatsi otsa täpset asukohta või digiteerija kursori keskpunkti laua pinnal. See tehnoloogia võimaldas kolmemõõtmelist positsioneerimist.
Esimene koduarvutile mõeldud digiteerija oli KoalaPad. Algselt oli see küll loodud ainult Apple II-le, kuid lõpuks sai toodet kasutada peaaegu kõigil tolleaegsetel koduarvutitel, mis toetasid graafikat. Näiteks TRS-80 Color Computer, Commodore 64 ja Atari 8-bitine perekond. Hiljem hakkasid ka teised ettevõtted digitaallaudu valmistama. Näiteks Atari selle valdkonna toodangut peeti väga kvaliteetseks.
1981. aastal lõi muusik Todd Rundgren esimese värvilise digiteerija tarkvara, mis litsentsiti Apple'ile Utopia Graphics Tablet Systemi nime all.
1980. aastatel hakkasid mõned tarnijad lisama digiteerijatele lisamenüüsid ning võimalust tuvastada käsitsi kirjutatud teksti.
Tüübid tööpõhimõtte järgi
Kõigi nende tehnoloogiate korral võib digitaallaud kasutada saadud signaali selleks, et määrata kindlaks kaugus pinna ja pliiatsi vahel, pliiatsi kalle (nurk vertikaalist) ja muud lisainformatsiooni.
Puuteekraanidega võrreldes pakub digitaallaud üldiselt suuremat täpsust ja võimalust jälgida objekti, mis ei puuduta digitaallauda. Digitaallaud on aga kallim ja seda on võimalik kasutada ainult kindla digitaalpliiatsi ja muude lisaseadmetega.
Kasutamine
Digitaallauda ei ole võimalik kasutada eraldiseisvalt, vaid see ühendatakse arvutiga tavaliselt USB pordi kaudu. Tavaliselt ei ole peale draiverite spetsiaalset tarkvara vaja paigaldada – laud töötab kohe osutusseadmena.
Mõnedel mudelitel on olemas sisseehitatud kiirklahvid (ingl hotkey). Nii vajutamisnupud kui ka sensoorsed klahvid teostavad põhifunktsioone: salvestamine, avamine, kopeerimine, uus fail jne. Mõnel mudelil võib nuppude funktsioone soovikohaselt muuta.
pisi|Sensoorsed kiirklahvid, mis on sildistamata, et oleks võimalik nende funktsioone oma soovi järgi määrata
Sarnased seadmed
pisi|Tavalise digitaallaua komplekt
Komplekteerimine
Tavaliselt kuuluvad digitaallaua komplekti digitaallaud, digitaapliiats, juhe ühenduseks arvutiga (nt USB-3 – USB-C), digitaalpliiatsi alus (kuna digitaalpliiatsi otsak on suhteliselt nõrk element), lisaotsakud, otsakute vahetamise vahend, seadmedraiverid.
Seenioride vabakava
"Seenioride vabakava" on Cool D album, mis anti välja 2004. aastal.
Andesitoid
350px|thumb|Peeneteraliste tardkivimite väliklassifikatsioon, mida kasutatakse siis kui kivimit pole veel jõutud mikroskoopiliselt uurida. Liite '-oid' võib asendada liitega '-kivim', näiteks "andesitoidi" asemel võib kasutada terminit "andesiitkivim".
Andesitoid on vulkaaniline kivim, mida võib välimuse järgi pidada andesiidiks.
Termin on kasutusel rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite süstemaatika alakomisjoni (Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks) poolt välja töötatud tardkivimite klassifikatsioonis. Seda soovitatakse kasutada väligeoloogilise nimetusena andesiidisarnase vulkaanilise kivimi esmasel määramisel.
Asja idee on selles, et kuna andesiiti defineeritakse tema keemilise koostise alusel, siis pole ilma laboratoorse analüüsita võimalik andesiidile täie kindlusega korrektset nime anda. Sellele vaatamata ei ole oid-lõpuliste kiviminimetuste kasutamine geoloogide seas kuigi populaarne. Tavaliselt nimetatakse andesiidiks igasugust vulkaanilist kivimit, mis sarnaneb basaldiga, kuid erineb sellest näiteks värvuse poolest või esineb kivimkehas, mida tavaliselt ei seostata basaldiga, näiteks viskoosses laavavoolus.
Sääsekõrva
Sääsekõrva on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
pisi|left|Sääsekõrva bussipeatus.
Surnud 19. märtsil
''Siin loetletakse 19. märtsil surnud tuntud inimesi ja loomi.
Sirgu
Sirgu (varem ka Sirgo) on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
BPMN
pisi|420px|Näide äriprotsesside modelleerimiskeele (BPMN) kasutamisest BPMN (ingl Business Process Modelling Notation) on äriprotsesside modelleerimiskeel ehk graafiline notatsioon (märgistik) äriprotsesside ja töövoogude täpsemaks kirjeldamiseks.
Sirgu
Luunja valla Sirgu külas endise Nõukogude armee Eestis Raadi lennuväljal baseerunud pommituslennuväe väeosade lahingumoona hoidla, 128. remondi- ja tehnikabaas (s/o 21061) territooriumil paikneb 2. jalaväebrigaadi staap.
Kuni 2005. aastani tegutses samas linnakus Tartu Üksik-Päästekompanii.
BPMN
BPMNi kui standardit haldab Object Management Group. Hetke viimane versioon on detsembrist 2013, versioon 2.0.2.
Halinga vald (1939)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Halinga vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.
BPMN
BPMNi elemendid
Tänu piiratud hulga graafiliste elementide koosnevad BPMNi mudelid lihtsatest diagrammidest. Keerulisemate olukordade kirjeldamiseks on kategooria põhisümbolile lisatud disainielemente, mis ei muuda oluliselt sümboli väljanägemist. Elemendid jagunevad nelja põhikategooriasse ja nende alamkategooriatesse:
Halinga vald (1939)
Vald moodustati senise Halinga valla maa-alast, välja arvatud Miku talu maa-ala; senise Enge valla maa-alast, välja arvatud Metsaperede küla, Pööravere ja Anna asunduste, Paisu, Vesiveski ja Sõmerlaane talude ning seniste Suigu ja Are valla vahel asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Vee valla maa-alast, välja arvatud Parasmaa asunduse, Elbu raba osa ja selle ümbruses olevate heinamaade maa-alad; senise Kaelase valla maa-alast.
BPMN
Vooelemendid (flow objects)
Sündmused (events), tegevused (activities), lüüsid (gateways)
Halinga vald (1939)
Esimene vallavanem oli Hendrik Rehe. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Joosep Raidla.
BPMN
Tegevused
Tegevus märgitakse ümardatud nurkadega ristkülikuga ning tähistab tööd, mis tuleb sooritada.
Halinga vald (1939)
Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts.
BPMN
Lüüsid e väravad ehk läbipääsud
Lüüse märgitakse rombina ning neid kasutatakse protsessi hargnevuste ja koonduvuste kirjeldamiseks. Hargnevused võivad olla tingimuslikud või paralleelsed. Voogobjekte saab omavahel siduda ühendavate objektidega [mida see tähendab?].
Halinga vald (1939)
1945. aasta septembris moodustati Halinga vallas Halinga külanõukogu keskusega Pärnu-Jaagupi alevikus, Kaelase külanõukogu keskusega Kaelase külas, Pööravere külanõukogu keskusega Mõisakülas ja Vee külanõukogu keskusega Vee külas. 1950. aastal Halinga vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.
BPMN
Ühenduselemendid (connecting objects)
Järgnevusvoog (sequence flow), sõnumivoog (message flow), seos (association).
Halinga vald (1939)
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 13. septembrist 1945 muudeti Pärnu-Jaagupi alevik linna tüüpi aleviks.
BPMN
Järgnevusvoog
Järgnevusvoog märgitakse pidevjoonena koos noolega, see tähistab toimingute sooritamise järjekorda.
Sõnumivoog
Sõnumivoog märgitakse katkendjoonena koos avatud noolega. Teda kasutatakse protsessi osaliste vahel sõnumiedastuse tähistamiseks. BPMNis paigutatakse protsessi osalised eri nn basseinidesse ja ujumisradadele.
Seos
Seos märgitakse punktiirjoonena koos noolega ning kasutatakse vooelementidele info (nt tekstilise või graafilise lisainfo) lisamiseks.
Andresepäev
Andresepäev (ka Andrusepäev) on 30. november, apostel Andrease mälestuspäev ja eesti rahvakalendri tähtpäev.
BPMN
„Ujumisrada" (swimlane) ja artefakt
BPMN-is kasutatakse erinevate osalejate tähistamiseks basseine ja nende sees radasid.
Andresepäev
Eestis polnud andresepäev kuigi eriline püha. Šotimaal on andresepäev seevastu rahvuspüha, kuna Andreas on Šotimaa kaitsepühak. Ka Šotimaa lippu (valge diagonaalrist sinisel taustal) nimetatakse püha Andrease lipuks. Pühaku nime kandvas Saint Andrewsi linnas toimub andresepäeva puhul nädalapikkune festival ning Edinburghi lossis lastakse rahvas andresepäeval tasuta vaatama Šoti kuningate kroonimiskivi ehk Scone'i kivi.
BPMN
„Bassein" (pool)
Basseiniga tähistatakse protsessis osalejaid. Osaleja ehk üks bassein võib siinkohal olla kas organisatsioon või kindel inimene organisatsioonis.
Andresepäev
Andresepäev on riigipüha ka Rumeenias. Andreas on lisaks Šotimaale ka Kreeka, Rumeenia, Venemaa, Ukraina, Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi ja Barbadosel asuva St Andrew' haldusüksuse kaitsepühak.
BPMN
„Bassein" (pool)
Basseinis võib olla üks või mitu rada.
Andresepäev
Paljudes maades on andresepäev kirikuaasta alguse maksupäev. Nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas pöörduti püha Andrease poole abielu ja lastesaamise asjus, samuti paluti temalt kaitset haiguste vastu. Tüdrukud ennustasid sel päeval tulevast abikaasat, samuti valati tina (mis on Eestis tavaks vana-aastaõhtul). Andrease rist pidi kaitsma välgu eest, jõulukuud on mitmel pool kutsutud Andrease kuuks. Venemaal ennustati sel päeval ilma jääaluse vee häält kuulates.
BPMN
„Bassein" (pool)
„Ujumisrada" ehk rada (swimlane, lane)
Andresepäev
20. sajandi teisest poolest tuntakse andresepäeva advendiaja algusena. Aastatuhande vahetusel levis Eestisse Skandinaavia komme panna sel puhul aknale küünlaid. Andresepäeval võivad lapsed avada esimese luugi advendikalendris, kus iga päeva luugi taga ootab maiustus. Algselt tehti taolisi kalendreid ise, tänapäeval kasutatakse poest ostetud advendikalendreid.
Eesti rahvakombed
Tänapäeval on andresepäev Eestis märksa vähem tuntud, kui mardi- ja kadripäev, samas oli andresepäeval vanasti kombeks samamoodi santimas käia, kui mardi- ja kadripäeviti. Andreseks käisid maskeeritud või tahmaste nägudega mehed, kes laulsid mardi- ja kadrilaule refrääniga "Andres, Andres" ja said selle eest kinke.
BPMN
Artefakt (artefact (UK), artifact (US))
Artefakt on informatiivne ega tohi protsessis osaleda. Artefaktid (tavakeeles ese/objekt) on selles meetodis andmeobjekt, rühm ja märkus. Üks artefaktide kasutamise selgitus (inglise keeles) on näiteks veebilehel https://www.visual-paradigm.com/guide/bpmn/bpmn-artifact-types-explained/
Andresepäev
Eesti rahvakombed
Jõuluaja alguse kohta andresepäeval käis salm: "Andres aus mees annab jõulud, Toomas toores mees toob jõulud, Peeter pitk mees peab jõulud."
BPMN
Andmeobjekt (data object)
Andmeobjekt näitab, milliseid andmeid toimingud „toodavad“ või vajavad (kasutavad). Kasutatakse juhul, kui andmete liikumine ei ole protsessi järgnevusvoost kergesti loetav või kui on vaja esile tõsta andmete liikumist.
Grupp e rühm (group)
Rühma kasutatakse toimingute rühmitamiseks. Rühma kasutamine ei mõjuta toimingute järjekorda. Rühma raami ülaosas tuuakse välja rühma kirjeldus.
Märkus (annotation)
Märkusi kasutatakse BPMN-i mudeli/skeemi lugejale lisainfo ja kommentaaride andmiseks, viidatakse sellele punktiirjoonega.
Edvard Beneš
pisi|Edvard Beneš
Edvard Beneš (28. mai 1884 Kožlany – 3. september 1948 Sezimovo Ústí) oli Tšehhoslovakkia iseseisvusvõitluse juhte ja president aastatel 1935–1938 ning 1945–1948.
1938. aasta Müncheni kokkuleppe ja Müncheni konverentsi kohaselt Tšehhoslovakkia loovutas sudeedisakslastega asustatud alad (Sudeedimaa) Saksamaale. Müncheni kokkuleppe tulemusena Tšehhoslovakkia kaotas 1/3 territooriumist ja 1/2 tootmisvõimsusest.
Ratatouille (film)
Sisututvustus
"Ratatouille" tegevus toimub algul maakohas, kus elab rottide klann. Kui klann ühel päeval toitu läheb otsima, tunneb Rémy rotimürgi lõhna, ja tema isa, kes on rotiklanni liider, annab talle töö toiduohutuse kontrollijana. Rémyle meeldib juba noorest peast süüa maitsvaid toite, erinevalt teistest rottidest, kel on toidu maitsest tihtipeale ükskõik.
Ühel päeval, kui nad majja lähevad, ärkab maja perenaine üles ja hakkab neid püssist tulistama, maja lagi variseb alla ja rotikoloonia tuleb nähtavale. Rotid põgenevad mööda jõge. Rémy kulutab aega, et võtta kaasa Gusteau kokaraamat, ja jääb teistest maha. Jõge mööda edasi liikudes sattub ta kanalisatsiooni ja mööda seda Pariisi Gusteau restorani. Samal ajal saabub Gusteau restorani Linguini, kes otsib tööd, mille ta ka restoranis saab, algul prügipoisina. Samuti annab Linguini Skinnerile kirja, mis pärit Linguini emalt Renatelt kea hiljaaegu suri. Kirja Skinner kohe ei ava. Pestes põrandaid ajab Linguini ümber kogemata poti supiga, mille Rémy hiljem ära parandab ja mis toimetatakse kokkade teadmata toidukriitikule Solene LeClaire'le.
Saades positiivae tagasiside kriitikult, kãseb Skinner Linguinil supi uuesti keeta ja rääkides Linguiniga paneb Skinner tähele Rémy't kes püüab akna kaudu põgeneda. Linguini saab roti kätte ning Skinner käseb ta tappa. Linguini roti ei tapa, vaid lepib rotiga kokku, et Rémy aitab tal supi uuesti teha.
Linguini ja Rémy valmistavad veel toite, mis tellijatele meeldivad. Rémy kohtub uuesti oma perega, aga jääb siiski Linguini juurde elama. Varsti aga varastab Rémy peakoka kabinetist dokumendi, millelt selgub, et Linguini on Gusteau poeg ja pärija. Linguini saabki restorani endale, kuid peagi tuleb restorani toidukriitik Anton Ego ning Linguini ja Rémy lähevad tülli. Õhtul, kui toidukriitik tuleb restorani, räägib Linguini ära, kes tegelikult toite valmistab. Kõik lahkuvad töölt, kuid õnneks tuleb Rémyle appi tema pere ja tagasi tuleb ka Colette Tatou.
Nad hakkavad valmistama toitu Anton Egole ja ka teistele külastajatele. Toiduks valib Rémy lihtsa talupojaroa ratatouille ning see maitseb Anton Egole. Kui toit söödud, küsib toidukriitik toidu valmistaja järele. Ta peab koka nägemiseks ootama, kuni teised kliendid on lahkunud. Kui restorani on jäänud ainult Ego, tuleb tema juurde Linguini ja seletab talle kõik ära. Kuigi Anton Ego arvustus on kiitev, peab Linguini Gusteau restorani kinni panema. Linguini avab aga uue restorani, mille nimeks saab Ratatouille.
Djaniny
pisi|Djaniny (2013) Jorge Djaniny Tavares Semedo (enam tuntud kui Djaniny; sündinud 21. märtsil 1991 Santa Cruzis) on Roheneemesaarte jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Trabzonspor ja Roheneemesaarte jalgpallikoondises.
Profidebüüdi tegi ta 2011. aastal Portugali kõrgliigas U.D. Leiria meeskonnas. Portugali kõrgliigas mängis ta seejärel hooajal 2012–2013 Olhanense ja hooajal 2013–2014 Nacionali ridades.
Aastatel 2014–2018 mängis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Santos Laguna, kus saavutas suurt edu. Ta tuli klubiga kahel korral Mehhiko meistriks ning oli 2017–18 kevadhooajal liiga suurim värvakütt (14 väravat).
2018. aasta juulis liitus ta Saudi Araabia kõrgliiga klubiga Al-Ahli. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kolmeaastase lepingu 	Trabzonsporiga.
Roheneemesaarte koondises tegi Djaniny debüüdi 2012. aastal ja lõi koondisekarjääri esimese värava sama aasta 16. juunil Aafrika rahvaste karikavõistluste esimeses mängus Madagaskari vastu. Ta on kuulnud Roheneemsaarte koondisse 2013. ja 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Lucas Di Grassi
thumb|Lucas Di Grassi [[2009. aasta Malaisia Grand Prix'l – see oli esimene F1-etapp, mille ta lõpetas.]] Lucas Tucci Di Grassi (sündinud 11. augustil 1984 São Paulos) on Brasiilia vormelisõitja.
Enne Vormel 1
Nagu enamik vormelisõitjaid, alustas ka Lucas Di Grassi kardisportlasena. 2000. aastal tuli ta Vormel A maailmameistrivõistlustel 5. kohale ja see jäigi tema tippsaavutuseks kardispordis. Maailmameistriks tuli Sérgio Jimenez.
2002. aastal osales ta Brasiilia Vormel Renault 2.0 sarjas. 10 etapist kogus ta 2 etapivõitu ja 1 kvalifikatsioonivõidu. Ta saavutas teise koha, jälle Sérgio Jimenezi järel.
Euroopa Vormel 3 meistrivõistlustel sõitis ta 4 etappi, tuli korra 4. kohale, aga teistelt punkte ei saanud. Seda tulemust ei peetud heaks ja ta vahetati välja Robert Kubica vastu, kes kohe järgmise etapi võitis ja ülejärgmisel tuli teiseks. Hooaja kokkuvõttes oli Di Grassi 21., aga näiteks Christian Klien 2., Timo Glock 5., Nico Rosberg 8. ja Kubica 12. Uustulnukate arvestuses võitis Klien Rosbergi ees, Kubica oli 5. ja Di Grassi 10.
2004. aastal sõitis ta Suurbritannia Vormel 3 sarjas meeskonnas Hitech Racing, kus tema meeskonnakaaslane oli Marko Asmer. Nad sõitsid kõik 24 etappi. Asmer ei tulnud kordagi poodiumile, aga Di Grassi võitis 2 etappi, oli korra teine ja 3 korda kolmas, võitis ka 3 kvalifikatsiooni ja oli 130 punktiga 8. Meistriks tuli Nelson Piquet juunior 282 punktiga, Asmer oli 87 punktiga 10. Meeskondlikult oli Hitech Racing 281 punktiga 4., kaotades 1 punktiga ilma kaaslasteta sõitnud Piquet'le.
2005. aastal sõitis Di Grassi taas Euroopa Vormel 3 meistrivõistlustel. Ta võitis 2 kvalifikatsiooni ja sõitis ühe kiireima ringi, võitis 1 etapi, oli 3 korda teine ja 2 korda kolmas ning oli kokkuvõttes 68 punktiga kolmas. Lewis Hamilton võitis 15 etappi ja tuli 172 punktiga Euroopa meistriks, Adrian Sutil oli 94 punktiga teine ja Sebastian Vettel 63 punktiga viies. Meeskondlikult langesid Di Grassi ja tema kaaslane Paul di Resta viimase etapiga 100 punktiga kolmandaks, kui Di Grassi katkestas ja di Resta diskvalifitseeriti, teisest kohast jäi lahutama 3 punkti.
GP2
2006–2009 sõitis Di Grassi GP2 sarjas Durango meeskonnas. Esimesel aastal oli ta veel õpipoiss, 21 etapist jäi parimaks kohaks 5. Kogutud 8 punkti andsid kokku 17. koha. Tema kaaslane Sergio Hernández lisas veel 1 punkti ja kokku saadi meeskondlik viimane, 13. koht. Individuaalselt võitis Lewis Hamilton 114 punktiga Nelson Piquet juuniori (102) ees. Timo Glock oli 58 punktiga 4., Giorgio Pantano 44 punktiga 5., José María López 30 punktiga 10. ja Di Grassi 17., aga Vitali Petrov ei saanud ühtki punkti ja oli 28.
2007. aastal vahetas Di Grassi meeskonda ja oli uue meeskonna ART Grand Prix' vaieldamatu liider. Ta võitis 21 etapist 1, oli 2 korda teine ja 4 korda kolmas. Punkte jagati ka kiireimate ringide eest, neid Di Grassi ei saanud nagu kvalifikatsioonivõitegi, aga kokku oli ta 77 punktiga teisel kohal Timo Glocki (88 punkti) järel ja Giorgio Pantano (59 punkti) ees. Ainult 1 etapivõit andis teise koha sellepärast, et punktid jagunesid väga suure hulga võistlejate vahel: etapi võitis 12 sportlast ja poodiumile jõudis neid 18. Bruno Senna oli 8. ja Vitali Petrov 13. Sérgio Jimenez, kellele Di Grassi noorpõlves kaotas, oli alles 24. Meeskonnakaaslased toetasid Di Grassit mõne üksiku punktiga, kuid aitasid meeskonna 86 punktiga teiseks.
thumb|Di Grassi testis 2008. aastal [[Hiina Grand Prix'l Honda F1-vormeleid.]] 2008. aastal sõitis Di Grassi Campose meeskonnas koos Vitali Petroviga. Seekord jaotusid punktid veel suurema hulga osavõtjate vahel: etapi suutis võita 12 ja end poodiumile sõita 19 sportlast. Di Grassi võitis 3 etappi, oli 3 korda teine ja sõitis 2 kiireimat ringi. Sellegipoolest jäi ta 63 punktiga 3. kohale, jäädes maha Giorgio Pantanost (75) ja Bruno Sennast (64). Romain Grosjean oli 62 punktiga neljas, Sébastien Buemi 50 punktiga 6. ja Vitali Petrov 39 punktiga 7. Seevastu Marko Asmer jäi 28. kohale, suutmata kordagi esikümnesse jõuda. Campos võitis 103 punktiga meeskondlikult.
2009. aastal sõitis Di Grassi meeskonnas Fat Burner Racing. Etapivõite läks 11 sportlasele, poodiumile jõudis neid 21. Di Grassi võitis 1 kvalifikatsiooni ja 1 etapi, oli 3 korda teine ja 4 korda kolmas. See andis 65 punktiga kolmanda koha. Võitsid Nico Hülkenberg 100 ja Vitali Petrov 75 punktiga. Romain Grosjean oli 45 punktiga neljas Kamui Kobayashi 16. Di Grassi kaaslane Dani Cios sai punkte ainult ühelt etapilt (viimasel etapil oli 3.) ja meeskondlikult jäi Fat Burner 3.–4. koha jagamisel neljandaks: võite oli kummalgi meeskonnal üks, aga teisi kohti oli Di Grassil vähem.
Vormel 1
Alates 2010. aastast sõidab ta Vormel 1 sarjas Virgini meeskonnas. Tema meeskonnakaaslane on Timo Glock.
Karl Raudsepp
Karl Raudsepp (26. märts 1908 Puurmani – 18. juuni 1992 Toronto) oli eesti vaimulik, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop.
Karl alustas kooliteed üheksa-aastaselt Jõgeval ja kirjutas oma mälestustes, et tundis kutset pastoriks saada juba kaheteistaastaselt. Lõpetas 1928. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kohustusliku aastase ajateenistuse teenis ta Ratsarügemendis. Prooviaastal teenis Pärnu Eliisabeti koguduses ja j16. juulil 1933 ordineeriti Karl Raudsepp Tallinna toomkirikus Häädemeeste-Tahkuranna koguduse õpetajaks.
Ta oli aastatel 1933–1935 esimene eesti soost kirikuõpetaja Häädemeeste Miikaeli koguduses. Sealt siirdus Vändrasse, kus teenis 1935–1944 Vändra Martini kogudust, olles ühtlasi sealses gümnaasiumis usuõpetaja.
Põgenes 1944. aastal koos abikaasa Elleni (Männik), laste Jaani (s 1939), Anne (s 1941) ja Ennu (s 1944) ning naise kasuema Miina Feldmanniga Saksamaale. Esimese aasta võõrsil rändasid nad läbi Sudeedimaa ja Tüüringi, enne kui leidsid 1945. aastal koha Bad Mergentheimi ja Geislingeni põgenikelaagrites. Geislingenis valiti ta laagri rahvuskomitee juhatusse, kus oli esimehe Voldemar Pätsi asetäitja. Seejärel töötas ta Münchenis ja oli Luterliku Maailmaliidu teenistuses.
Detsembris 1948 siirdus perekonnaga Kanadasse, kus Kanada luteri kirik andis talle ülesande asutada põgenikekeskustes eesti kogudusi. Ajavahemikus 1948–1953 jõudis Kanadasse umbes 14 000 eestlast ja sel perioodil asutas Karl Raudsepp kaheksa eesti kogudust Vancouveris, Torontos, Montréalis ja mujal. Hilissügisel 1949 pidas ta jutluse Montréalis ja seda loetakse sealse Jaani koguduse sünniks. Montréali Jaani koguduse õpetajana töötas ta kokku 28 aastat. 1951. aastal sündis peres poeg Karl Johannes.
Kevadel 1973 valiti Karl Raudsepp Kanada praostiks ja märtsis 1977 pühitseti Stockholmis Põhja-Ameerika piiskopiks.
1982. aastal avaldas Torontos raamatu “Ristiga märgitud”, 1988. aastal monograafia “Rudolf Kallas” ja 1990. aastal “Arthur Võõbus”. 1989. aastal sai temast ajakirja Eesti Kirik vastutav toimetaja.
Karl Raudsepp suri 18. juunil 1992 Torontos.
Teine Ungari vabariik
Teine Ungari vabariik (ungari: Második Magyar Köztársaság) oli parlamentaarne vabariik, mis asutati pärast Ungari kuningriigi lagunemist 1. veebruaril 1946. 20. augustil 1949 sai riigist Ungari Rahvavabariik.
Ajalugu
Nõukogude väed seadsid 21. detsembril 1944 enne Budapesti hõivamist Debrecenis sisse uue valitsuse. Zoltán Tildyst sai ajutine peaminister.
Novembris 1945 toimunud valimised võitis Sõltumatute Väikeomanike partei, kes kogus 57% häältest. Ungari Kommunistlik Partei sai vaid 17% häältest. Nõukogude Liidu Ungari kontrollkomisjoni esimees marssal Kliment Vorošilov keeldus lubamast Väikeomanike parteil valitsust moodustada. Selle asemel moodustas Vorošilov ise valitsuse, milles mängisid võtmerolle peamiselt kommunistid. 1946. aastal hääletas parlament presidendiks Väikeomanike partei esimehe Zoltán Tildy. Ferenc Nagyist sai peaminister. Mátyás Rákosist sai peaministri asetäitja.
Lisaplokiliides
pisi|AUI konnektorid. Isane konnektor MAU-seadmel (vasakul) ja emane konnektor, tavaliselt arvutil või [[Kohtvõrgu jaotur|jaoturil (paremal)]] Lisaplokiliides (inglise AUI – Attachment Unit Interface) on 15 kontaktiga D-tüüpi pistikühendus, mida kasutatakse Etherneti-seadme ja MAU-seadme (Medium Attachment Unit) ehk transiivri vahel.
AUI-d kirjeldatakse IEEE Etherneti standardis MAC-i (Media Access Control) ja MAU vahel. AUI-kaabel võib olla kuni 50 m pikkune, kuid sagedasti on kaabel vahele jäetud, kuna MAU ja MAC on juba teineteise külge ühendatud.
AUI-konnektorite kasutamine vähenes 1990. aastate algul, kuna sel ajal hakati MAU-seadmeid arvutite ja jaoturite sisse integreerima. Kasutusele tuli 10BASE-T standard, kuna seda oli mugavam ja paindlikum kasutada kui 10Base-5 (jäme-Ethernet) ja 10BASE-2 (peen-Ethernet). 1990. aastate keskpaigaks oli AUI konnektor praktiliselt kadunud, kuna peale tuli kiire Ethernet. AUI vastand kiire Etherneti standardis on Media Independent Interface (MII), Gigabit Ethernetis GMII ja 10 Gigabit Ethernetis XGMII.
AAUI-d ehk väiksema konnektoriga modifitseeritud vormi kasutasid Apple Macintoshi arvutid aastatel 1991–1998.
Sääsküla
Sääsküla on mitme Eesti küla nimi:
Muhu
Muhu on saar Saare maakonnas. Pindalaga 204,86 km² on see suuruselt kolmas saar Eestis.
Muhu saar kuulub koos teda ümbritsevate laidudega Muhu valla koosseisu.
Saaremaaga ühendab Muhu saart Väikese väina tamm. Kuivastu sadama ja mandri vahel liiguvad parvlaevad, kuid talvel võib üle Suure väina viia ka jäätee.
Suuremad laiud Muhu kõrval on Kõinastu laid, Kesselaid ja Viirelaid.
Saare järgi on nime saanud siluri Jaagarahu lademe Muhu kihistu.
Loodus
pisi|left|[[Üügu pank Muhu saarel]] Muhu saar on suur kaljuvoor. Aluspõhi koosneb valdavalt Jaagarahu lademe dolomiidist, põhjarannikul avaneb Jaani lademe dolomiitmergel. Aluspõhjalised lavad ja kõrgendikud küündivad kuni 25 m üle merepinna. Taimkatet ilmestavad lootaimekooslused, rohkesti esineb põõsastikke, eelkõige kadastikke, vähem sarapikke. Leidub lagedaid looniite, suhteliselt vähe on säilinud loometsi. Saare metsasus on umbes 31%.
Muhu põhjaosas asuvad Seanina (saare põhjatipp) ja Tammiski nukk (loodetipp). Nende vahele jääb väiksem Lepanina. Kõinastu laiu poole eendub Võrgusääre nukk, mis madala veetaseme korral jätkub Kõinastu leena. Kesselaiu vastas asub Püssinina. Muhu lõunatipp asub Ahenda poolsaarel Suurlaiu juures. Teised neemed on Vanasillanukk, Luutsenukk, Villema nina, Paljaslao nukk, Koeranina, Adjanina, Üllissaare nina, Kalama nina.
Ajalugu
pisi|Teises maailmasõjas langenud sõjameeste ühishaud Muhu saarel, monument "Leinav ema" Muhu saare kujunemine algas 440 miljonit aastat tagasi korallkaljude kerkimise tulemusena.
Esimesed inimesed asusid sinna elama 2500 aastat eKr.
13. sajandi alguses vallutasid Muhu saare mandrilt üle jää tulnud ristirüütlid. Kuni 16. sajandi keskpaigani kuulus saar Saare-Lääne piiskopkonnale. Liivi sõja alguses kuulus saar koos teiste endiste piiskopkonna aladega Taanile. Pärast Liivi sõda jäi saar Rootsi võimu alla, pärast Põhjasõda aga Venemaa keisririigile ja kuulus Kuressaare kreisiga Liivimaa kubermangu.
1894. aastal hakati ehitama Muhu saart Saaremaaga ühendavat Väikese väina tammi. Tamm avati 27. juulil (vkj 15. juulil) 1896. Algul nimetati see Liivimaa kuberneri Mihhail Zinovjevi auks Zinovjevi tammiks (Sinowjewi tamm).
Muhu popkultuuris
Saksa 1932/1933. aasta filmis "Das Meer ruft" toimub tegevus Muhu saarel.
Tütar üksi kodus
Tütar üksi kodus on Cool D album, mis anti välja 2005. aastal.
Louvil
Louvil on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.
Cecilie Løveid
thumb|right|Cecilie Løveid Cecilie Løveid (sündinud 21. augustil 1951 Eidsbergis) on norra näite- ja proosakirjanik ning luuletaja. Ta on käinud Kunsti- ja käsitöökoolis ning õppinud teatriteadust. Ta on üks tuntumaid 1980ndate ja 1990ndate norra näitekirjanikke. Paljud tema näidendid on tõlgitud ja neid on lavastatud välismaal.
Lesquin
Lesquin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.
Majandus
Kui Flandre Air eksisteeris, oli tema peakontor Lille'i lennujaamas ja Lesquinis. 30. märtsil 2001 ühinesid Flandre, Proteus Airlines ja Regional Airlines firmaks Régional Compagnie Aérienne Européenne.
Sport
Lesquinis asub jalgpalliklubi US Lesquin.
Lennujaam
Lille'i lennujaam paikneb Lesquinis.
David Foster Wallace
pisi|David Foster Wallace (2006) David Foster Wallace (21. veebruar 1962 Ithaca, New Yorgi osariik – 12. september 2008 Claremont, California) oli USA kirjanik ja filosoof. Ta oli moraalifilosoof James D. Wallace'i poeg.
Ta kannatas depressiooni all ja lõpetas elu enesetapuga.
Avatud lähtekood
Avatud lähtekood (inglise open-source) tähendab avalikku ja vaba juurdepääsu toote lähtekoodile.
Kärla valla lipp
thumb|Kärla valla lipp Kärla valla lipp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla lipp.
Lipp on kinnitatud 3. septembril 1997.
Lipu kirjeldus
Ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kolmeks võrdseks värvilaiuks, vardapoolne laid on roheline, keskmine valge ja lehvipoolne sinine.
Viira (Luunja)
Viira on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
Kärla valla lipp
Lipu kirjeldus
Lipu normaalmõõtmed on 165x105 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Karl Harrer
pisi|Karl Harrer (1920) Karl Harrer (8. oktoober 1890 – 5. september 1926) oli saksa spordiajakirjanik. Ta oli koos Anton Drexleriga Saksa Töölispartei (DAP) üks asutajatest 5. jaanuaril 1919.
Veibri
Veibri on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Emajõe vasakul kaldal ja piirneb Tartu Ihaste linnaosaga.
Külast on leitud mitu kiviaegset matusekohta, mis on Eesti ala vanimad (kõige vanem umbes 7200 aastat).
Vahastu linnamägi
Vahastu linnamägi ehk Linnasemägi asub Rapla maakonnas Rapla vallas Vahastus, Kuimetsa ja Keavale suunduvate teede ristis.
Linnamägi on valla kõrgeim mägi ja oli Alempoisi muinasmaakonnas kõige põhjapoolsem kindlustus. Muinaslinna ehitamise aeg pole teada. Linn on olnud kolmnurkse kujuga lõuna suunas kitsenev ja nõlva profiili järgi laskuv. Põhjapoolse osa laius arvatakse olevat kuni 30 m. Seda nõlva on ka kunstlikult järsemaks tehtud. Linnuseõue pindala võis olla umbes 1200 m2. Pikkus põhja ja lõuna suunas ligi 50 m.
Toomas Savi
Haridus
Toomas Savi on lõpetanud Suure-Jaani Keskkooli 1961 ning Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja spordiarstina 1970. Sai sealsamas meditsiinikandidaadi kraadi spordifüsioloogia erialal 1975.
Töö väljaspool poliitikat
pisi|Toomas Savi 1999. aastal Savi on töötanud Tartu Ülikooli lihastalituse teadusliku uurimise probleemlaboratooriumis vanemteadurina 1970–1979, 1972 Müncheni, 1976 Montréali ja 1980 Moskva olümpiamängudel NSV Liidu kergejõustikukoondise arstina 1970–1980, Tartu Kehakultuuri Dispanseri peaarstina 1979–1993, abiarstina Soome Kuopio Ülikooli Keskhaiglas ja Kajaani keskhaiglas 1991–1992.
Koostanud õppematerjale arstiteaduskonna üliõpilastele.
Poliitiline tegevus
Ta oli aastatel 1961–1990 NLKP liige. 1994. aastast on ta Eesti Reformierakonna asutajaliige.
2001. aastal osales Savi kandidaadina Eesti Vabariigi presidendi valimistel, kuid jäi valimiskogus alla Arnold Rüütlile. Toomas Savi kogus esimeses voorus 90 häält, Arnold Rüütel aga 114. Teises voorus sai Rüütel 186 häält, Savi 155.
Liikmesus
Ta on Eesti Olümpiakomitee asutajaliige (1989), Tartu Rotary Klubi liige alates 1993, on 2015–2016 klubi president. Liikumise "Eluterve Eesti" liige alates 1994, Eesti Suusaliidu president 1999–2011, Estonia Seltsi liige alates 2001 ning Tartu Maarja Kiriku Sihtasutuse nõukogu liige alates 2003.
Ta on kuulunud Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni presiidiumi (1993–1996 president).
Ta on Eesti Laste Organisatsiooni (ELO) ja liikumise Eestluse Elujõud patroon.
Sportlasena
Savi on tegelenud paljude spordialadega. Ta on olnud Viljandi rajooni meister 12 spordialal. Tuli 1967 NSV Liidu rahvaste spartakiaadil odaviskes 5. kohale (isiklik rekord 81.20 oli 1967. aastal maailma edetabeli 15. tulemus). Tulnud Eesti koolinoorte meistriks kõrgus- ja kaugushüppes, Tartu meistriks kümnevõistluses. Mänginud edukalt korv- ja võrkpalli.
Isiklikku
Peab ennast suureks õllejoojaks (400 liitrit aastas).
Olav Duun
thumb|right|Olav Duun Olav Duun (21. november 1876 Jøa – 13. september 1939 Holmestrand) oli uusnorra keeles kirjutanud Norra kirjanik.
Ta sai tuntuks talupojaelu kujutamisega ja looduskirjeldustega.
Alates 1919 esitati teda korduvalt Nobeli auhinna kandidaadiks. 1925, kui auhinna pälvis George Bernard Shaw, sai ta vaid ühe hääle vähem.
Sõnumid pimedusest
"Sõnumid pimedusest" on Cool D teine album, mis anti välja 1996. aastal.
Samples
Ära usu jama Võib-olla kuskil kõnnib lilla Tütar üksi kodus 3 Mõistus petab mind
Luunja
Luunja on alevik Tartu maakonnas, Luunja valla keskus.
Adenosiintrifosfaat
pisi|Adenosiintrifosfaadi struktuur pisi|ATP ruumiline kujutis
Adenosiintrifosfaat ehk adenosiin-5'-trifosfaat ehk adenosiin-5’-(tetravesinik-trifosfaat) (lühend ATP) on universaalne energia talletaja ja ülekandja, mis osaleb kõigi rakkude metabolismis. ATP on makroergiline ühend.
ATP-d toodetakse kõige rohkem mitokondrites. Taimedes ja vetikates toimub intensiivne ATP moodustumine kloroplastides.
ATP on madalmolekulaarne ühend, mis koosneb adeniinist, riboosist ja kolmest lineaarselt seotud fosfaadijäägist, mis on omavahel ühendatud fosfoanhüdriidsidemetega. Esimene fosfaat seondub estrina riboosi 5'-hapnikuaatomiga, teised kaks on seotud happeanhüdriididena. ATP molekuli keemiline valem on C10H16N5O13P3.
2. ja 3. fosfaadi sidemed on väga energiarikkad ja kergesti katkevad. Kokku vabaneb energiat 8–10 kcal/mol ehk umbes 30 kJ/mol. ATP pöörduv hüdrolüüs võib jätta alles adenosiinmonofosfaadi, kusjuures eraldub pürofosfaat, või adenosiindifosfaadi, kusjuures eraldub ortofosfaat.
ATP funktsioon
Ainevahetuse protsessid, mis kasutavad ATP-d energiaallikana, muudavad selle pärast kasutamist tagasi lähteaineteks, millest seda esialgu toodeti (anorgaaniline fosfaat ning AMP või ADP). Seega on ATP organismis pidevas ringluses. Inimkeha, mis sisaldab keskmiselt kõigest 250 grammi ATP-d, töötab seda pidevalt ümber võrdeliselt oma kehakaaluga.
ATP-d kasutatakse substraadina nii kinaaside kui ka adenülaadi tsüklaasi poolt. Kinaasid on ensüümid, mis aitavad fosfaatrühmi kõrge energiaga molekulidelt (ATP) näiteks valkudele ja lipiididele üle kanda. Adenülaadi tsüklaas katalüüsib sekundaarse virgatsaine cAMP (adenosiin-3’,5’-monofosfaadi) moodustumist.
Rakud kasutavad ATP ja AMP koguste vahelist suhet mitmeks otstarbeks. Esiteks selleks, et teha kindlaks, kui palju energiat, mida organism saaks kulutada, on saadaval. Teiseks selleks, et kontrollida metabolismiradade tegevust, mille käigus nii toodetakse kui ka tarbitakse ATP-d. Lisaks mängib ATP olulist rolli DNA replikatsioonil ja transkriptsioonil. Arvatakse, et ATP näol on tegemist neurotransmitteriga, mis vahendab haistmismeele signaaliülekandeid.
ATP struktuurist on näha, et see koosneb puriinalusest (adeniin), mis paikneb pentoosisuhkru (riboos) ahela esimese süsiniku aatomi (1’-süsinik) küljes. Kolm fosfaatrühma paiknevad aga pentoosisuhkru viienda süsiniku (5’-süsinik) küljes. Fosfaatrühmade liitmine ja eemaldamine võimaldab ATP muutmist ADP-ks ja AMP-ks ning vastupidi. Kui DNA sünteesil kasutatakse ATP-d, siis muudetakse riboos spetsiaalsete ensüümide (ribonukleotiidreduktaas) abil desoksüriboosiks.
Füüsikalised ja keemilised omadused
ATP koosneb adenosiinist (mis omakorda koosneb adeniinist ja riboosisuhkrust) ning kolmest fosfaatrühmast (trifosfaadist). Fosfaatrühmi fosforüülgrupis nimetatakse, alustades riboosile lähimast, vastavalt alfa- (α), beeta- (β) ja gamma- (γ) fosfaatideks. Struktuurist võib järeldada, et see on väga lähedalt seotud andenosiini nukleotiidiga ehk teisisõnu RNA monomeeriga. ATP on vees väga hästi lahustuv molekul. Äärmusliku pH-ga lahustes hüdrolüüsub ATP suure kiirusega. Lahustes, mille pH on vahemikus 6,8–7,4 on molekul küllaltki stabiilses olekus.
Ilma puhveromaduseta vees muutub ATP ebastabiilseks, mistõttu see hüdrolüüsub ADP-ks ja fosfaadiks. Hüdrolüüsiprotsess leiab aset sellepärast, et sidemetugevus ATP fosfaatrühmade vahel on väiksem kui hüdrolüüsi tulemusel tekkivate produktide (ADP ja fosfaat) ning vee vahel moodustuvate vesiniksidemete tugevus. Seega kui ATP ja ADP on vesilahuses keemilises tasakaalus, siis peaaegu kogu ATP muudetakse lõpuks ADP-ks. Süsteem, mis on tasakaaluolekust kaugel, sisaldab Gibbsi vabaenergiat (ΔG) ning on seetõttu võimeline tegema tööd. Elusrakkudes on ATP ja ADP vaheline suhe 0,1 suurusjärku tasakaaluolekus esinevast suhtest kõrgem ning ATP kontsentratsioon on umbes 1000 korda suurem kui ADP kontsentratsioon. Seesugune nihe tasakaaluolekust tähendab seda, et tänu ATP hüdrolüüsile rakus eraldub suurtes kogustes vabaenergiat.
ATP on niivõrd kõrge energiasisaldusega molekul tänu kahele fosfaatrühmade vahelisele sidemele. Neid sidemeid nimetatakse fosfoanhüdriidsidemedeks. Energia, mis on ATP molekulis salvestatud, vabaneb eelpool mainitud anhüdriidsidemete hüdrolüüsil. Energia puudujäägi korral anaboolses reaktsioonis eraldub energia saamiseks hüdrolüüsi käigus ATP-lt esimesena γ-fosfaatrühm. Kuna γ-fosfaatrühm asub riboosist võrreldes teiste fosfaatrühmadega kõige kaugemal, on sellel nii alfa- kui ka beetafosfaatrühmast suurem lõhustumisenergia. Pärast hüdrolüüsiprotsessi (või fotofosforüleerimise protsessi ATP-ga) moodustuvate sidemete energiatasemed on madalamad, kui ATP's leiduvate fosfoanhüdriidsidemete omad. Ensüümkatalüüsi abil aset leidva ATP hüdrolüüsi või ATP-ga fotofosforüleerimisel tekkiv vabaenergia võidakse elusolendite poolt ära kasutada töö tegemisel.