cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hatsad
Toidu hankimine
Kuigi Serengetil on jaht keelatud, teevad Tansaania võimud hatsadele faktiliselt erandi. Hatsad on ka ainus rahvas Tansaanias, kes ei pea makse maksma.
Osa hatsadest on rändavast eluviisist loobunud ning aitab põlluharijatel põldu harida. Traditsioonilise eluviisi on säilitanud 300–400 hatsat.
Terviseprobleemid
Hatsadel on esinenud malaariat, kollapalavikku ja tuberkuloosi aga ka trüpanosomiaasi. Neid kimbutavad luumurrud, kõhulahtisus, silma – ja hingamisteede infektsioonid.
Traditsiooniline eluase
Suurema osa aastast veedavad hatsad okstest karkassiga rohust onnis. Onnid paiknevad lähestikku looduslikult kaitstud kohas.
Vihmaperioodil asub osa inimesi ümber kaljude alla.
Püsivaid elamuid ei ole.
Traditsiooniline kehakate
Naiste traditsiooniline kehakate on nahkpõll, meestel põll ja niudevöö.
Ühiskond
Mõned uurijad on rõhutanud, et hatsade ühiskond on egalitaarne, st sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus on tühine. Andrei Korotajevi (1999) järgi on see veel egalitaarsem kui enamik primaatide seltsinguid. See joon ei ole ühine kõigile ürgühiskondadele, kuid Aafrika rahvastest on see veel bušmanitel ja pügmeedel.
Perekond on väike. Abielud on tavaliselt ambilokaalsed tendentsiga uksorilokaalsusele. Abielud on vabalt lahutatavaf. Sugulussüsteem on, nagu bušmanitelgi, bilateraalne. Sugulusterminid võivad laieneda inimestele, kellega tegelikult sugulust ei ole, (nagu ka bušmanitel ja Austraalia aborigeenidel).
Hatsade perekonnad moodustavad koos rändavaid rühmi. Tavaliselt minnakse uude kohta kord kahe nädala tagant. Nende rühmade koosseis ei ole püsiv ning oleneb liikmete soovist (konflikti korral minnakse teise rühma üle). Kogukondade territooriumidel pole selgeid piire, tegelikult võib iga hatsa elada, jahti pidada ja toitu korjata seal, kus tahab. Kuival aastaajal ühinevad hatsad 100 kuni 200 inimesest koosnevateks rühmadeks, vihmaperioodil elavad jälle eraldi kogukondadena.
Hatsade rühmadel ja kogukondadel ei ole pealikke, kuigi konkreetsetel inimestel on mõju nende isiklike omaduste tõttu. Kollektiivseid otsuseid langetavad mehed.
Kultuur
Hatsadel ei ole kalendrit. Nad ei korralda matuseid ega muid tseremooniaid.
Väljasuremisoht
Hatsade arv aina väheneb. Issansud, mbulud ja maasaid tõrjuvad neid soodesse ja kõnnumaadele Eyasi järvest lõunas. Hatsade sõnul on nad viimastel kümnenditel kaotanud umbes kolmveerandi oma maadest.
Hatsadele jäänud jahi-, marja- ja meemaad on ohus. Asuala lääneosa paikneb eraomandis oleval jahialal, kus hatsad tohivad viibida ainult neile mõeldud reservaadis ja neil ei ole jahipidamisõigust. Yaeda orule, mis on tsetsekärbeste pärast olnud kaua asustamata, pretendeerivad nüüd karjakasvatajatest datoogad, kes puhastavad hatsade alasid mõlemal pool orgu oma kitsede ja veiste karjamaadeks. Metsloomadele peetakse jahti ja nad aetakse piirkonnast ära. Kaovad marjad, mugulad, mesi ja veeaugud, millest hatsad sõltuvad.
Mang'ola piirkonnast on saanud Ida-Aafrika tähtsaim sibulakasvatuspiirkond, mis tõttu sealne rahvastik on viimasel ajal oluliselt kasvanud. Meediakajastuse tõttu on Mang'ola piirkonna hatsadest saanud turistide vaatamisväärsus. See on toonud kaasa nende esimese kokkupuute alkoholiga ja tuberkuloosiepideemia, mida on alkoholism on soodustanud.
Hatsad püüavad oma õiguste eest võidelda, pöördudes Tabsaania valitsuse poole üleskutsega tõkestada nende põlisterritoorium naaberrahvaste eest, rõhutades oma elulaadi ökoloogilisust ja oma majandamisviisi pikki traditsioone.
Boavista F.C.
Boavista Futebol Clube on Portugali spordiklubi, mis tegutseb Portos.
Hatsad
Uurimislugu
Teadusele avastas hatsad saksa etnoloog ja arheoloog Ludwig Kohl-Larsen 1931. aastal.
Suurem osa uurimisest on toimunud enne 1960. aastate keskpaika, mil nende elulaad ei olnud oluliselt muutunud. Arusaam nende traditsioonilisest elulaadist on kujunenud nende uurimuste põhjal.
Hatsade uurimine on aidanud mõista ürgkogukonda.
Boavista F.C.
Klubi eelkõige tuntud tänu oma jalgpallimeeskonnale, mis mängib riigi kõrgliigas Primeira Liga. Boavista on jalgpallis tulnud korra riigi meistriks, võitnud viis karikat ja kolm superkarikat, millega on see Portugali suure kolmiku (Benfica, Porto ja Sporting) järel edukuse poolest neljas klubi. See on Belenensese kõrval vaid üks kahest klubist, mis on peale suurt kolmikut meistriks tulnud. Boavista on korduvalt osalenud Euroopa klubide võistlustel. Hooajal 2002–03 jõuti UEFA karikavõistlustel poolfinaali, kus kaotati Šotimaa klubile Celtic.
Boavista suurim rivaal on Porto ning klubide omavaheline derbi nime all O Derby da Invicta.
Lisaks jalgpallile tegeldakse klubis muuhulgas veel male, võimlemise, jalgrattasõidu, saalijalgpalli, võrkpalli, rulluisuhoki ja poksiga.
Estonian Cup
Hawaii Estonian Cup on 2001. aastal alguse saanud Eesti vanim rattamaratonide sari. Aastate jooksul on sarja nimetatud peatoetajate järgi.
Bunči
Bunči on küla (mazciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla kirdeosas Mazā Jugla jõe kaldal, praktiliselt maantee A4 ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 7,9 ja Riiast 25,1 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2018 oli külas 51 elanikku.
Baksčiai
Baksčiai (žemaidi Bakstē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.
Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond.
Baksčiai kujunes XVII sajandi teisel poolel. Küla on saanud nime isikunime Bakštys järgi. Küla kuulus Mosėdise mõisale.
Muinsuskaitse all on sealsed Mosėdise tumulused, mis jäävad osaliselt Igariai külla. Rahvasuus räägitakse, et need rajati teoorjuse ajal mõisa heinamaadele kui alused, millele heina kuivama asetada.
Elanikkond
pisi|tühi|Mosėdise tumulused
Furija
A1-SM Furija (А1-СМ «Фурія») on Ukrainas valmistatud droon.
Urmas Saard
Urmas Saard (sündinud 23. oktoobril 1953 Pärnus) on vabakutseline ajakirjanik.
Urmas Saard on lõpetanud 1979. aastal Pärnu I Õhtukeskkooli.
Algul töötas ta Kalev Meedias, seejärel toimetas kuus aastat Maalehe Pärnumaa uudiste märkmikku. Kevadest 2015 kirjutab vabatahtliku reporterina Külauudiste portaalis peamiselt Sindi linna ja Eesti lipuga seotud teemadel. Tema artikleid on ilmunud ka Pärnu Postimehes.
Isiklikku
Huvialad on kodulugu ja pildistamine. Ta on abielus, täiskasvanud poja ja tütre isa.
Jean Butler
Jean Butler (sündinud 14. märtsil 1971 Mineolas New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide stepptantsija, iiri tantsu meister, koreograaf ja näitleja.
Leebiku vald
Leebiku vald (saksa keeles Gemeinde Abenkat) oli vald Helme kihelkonnas Viljandimaal ja Valga maakonnas. Vallamaja asus Leebiku külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]]
1921. aastal arvati Leebiku vald Valga maakonna koosseisu.
1. aprillil 1939 arvati vald uue Põdrala valla koosseisu.
1939. aasta vallareformiga moodustati senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; senise Patküla valla senise Leebiku valla kahe tüki vahel asuva lahustüki ja Väike-Emajõe ääres asuva lahustüki Peedukse, Liiva, Suitso, Pikasilla koolimaa nr. 38, nr. 15 ja Parve talude maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest; seniste Helme ja Jõgeveste valla maa-aladest Põdrala vald.
Leebiku vallas on sündinud sõjaväelased Jaan Unt ja Johann Paul, konsulaarametnik Adolf Stafenau, diplomaat Peeter Jõgi.
Kanditow
Kanditov on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kanditov (Kanditow) on pandud Olustvere mõisas Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Dramaturgia
Dramaturgia on draamateose ülesehituse ja lavastamise teooria, näidendi- ja lavastamisõpetus.
Seda sõna ei soovitata kasutada näitekirjanduse tähenduses.
Širvėna vald
pisi|tühi|Biržai rajooni omavalitsused
pisi|[[Povilas Jakubėnase sünnitalu Vaitkūnais]] pisi|Anglininkai pisi|Biržai küla pisi|Rinkuškiai õllevabrik pisi|Nastopiškis. Tuuliku varemed pisi|Geidžiūnai seltsimaja pisi|Jokūbiškiai pisi|Lehmakoobas pisi|Mieleišiai kabel pisi|Kratiškiai pisi|Kirkilai karstijärved pisi|Klausučiai
Helmuth Sandström
Helmuth Sandström (sündinud 3. märtsil 1931 Pärispea küla, Kuusalu kihelkond, Harjumaa) on eesti päritolu geofüüsik ja okeanograaf.
Masaaki Sawanobori
Masaaki Sawanobori (jaapani keeles 澤登 正朗 Sawanobori Masaaki; sündinud 12. jaanuaril 1970 Fujinomiyas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Helmuth Sandström
Elulugu
Helmuth Sandström on kaluri poeg.
Masaaki Sawanobori
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–2000 16 mängu ja lõi 3 väravat.
Helmuth Sandström
Elulugu
Põgenes 1944 koos perekonnaga Soome kaudu Rootsi. Lõpetas 1949 Göteborgis keskkooli.
Oli 1957–1958 Toronto Ülikooli füüsika abiõpetaja, 1958–1959 McGilli Ülikooli (Montreal) geofüüsik, 1951–1961 Scrippsi Okeanograafia Instituudi (La Jolla, California) ja 1964–1966 California Ülikooli (San Diego) abiteadur okeanograafias, 1961–1964 Ottawas Kaevanduste ja Tehniliste Uuringute Ministeeriumii teaduslik uurija, 1966–1994 Bedfordi Okeanograafia Instituudi (Nova Scotia) teadur, aastast 1994 emeriitteadur; ühtlasi oli 1967–1976 Dalhousie Ülikooli (Halifax, Nova Scotia) ja 1973–1974 Kieli Ülikooli mereteaduse instituudi (Saksamaa) külalisteadur.
Teadustöö
Uurimusi okeanograafia alalt, ka Läänemere ökoloogia seisundist. American Geophysical Union'i, European Geophysical Union'i, ja  liige.
Kirjandus
=0Välislingid==
Jõgeva kihid
Jõgeva kihid (inglise Jõgeva Beds) on siluri ajastu Raikküla lademe Nurmekunna kihistu kihistik. Neid hakkasid esimesena eristama Rein Einasto ja Helle Perens aastal 1985.
Kihtide all lamavad Vändra kihid, neil lasuvad aga Imavere kihid. Saarde kihistus vastavad neile kihtidele Kolka kihistiku ülemine osa ja Ikla kihistik.
Kihtide stratotüüp on Põltsamaa H-160 puurauk, kus kihid esinevad 19.6- 37.4 meetril. Kihid on nime saanud Jõgeva linna järgi.
Kalana karjääris moodustab alumise kihi kollane lubjakivi, milles esineb vahekihtidena purdlubjakivi. Selle peal on helehall purdlubjakivi vahekihtidega lubjakivi, mis sisaldab veidi detriiti. Üldiselt moodustab kihtide alumise osa kiht merglit, millel lasub paks lubjakivi või dolomiidi kiht. Jõgeva kihtide alumises osas asub ka piir Rhuddani lademe ja Aeroni lademe vahel. Kihtide ülemine osa koosneb valdavalt lainjast või sõlmjast dolomiidistunud kivimist või dolomiidistuvast helepruunist merglist. Kihtide ülemises osas on ka tormitekkelisi tsoone ja püriiti sisaldavaid katkestuspindu, mis on sagedasemad kihtide põhjapoolsemas osas ja annavad märku madalamast merevee tasemest.
Sõru alumine tuletorn
pisi|püsti|Sõru alumine tuletorn (2005)
Sõru sihi alumine tuletorn (ka Sõru alumine tulepaak) on tuletorn Hiiu maakonnas Hindu külas.
Tuletorni geograafilised koordinaadid on.
Tuletorn moodustab sihi Sõru ülemise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 487 meetrit ja sihi asimuut on 310,6°.
Tuletorn ehitati 1934. aastal.
Murgeni
Murgeni on linn Rumeenias Vaslui maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.
Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Cârja, Floreni, Lățești, Sărățeni, Schineni ja Raiu.
Murgeni sai linnaõigused 2003. aastal.
Taimehaigused
Taimehaiguste all mõistetakse patoloogilisi protsesse, mis tekivad taimes haigustekitaja (patogeeni) mõjul või taimedele ebasoodsate keskkonnatingimuste tagajärjel. Haigusega kaasnevad morfoloogilised muutused taimede ehituses. Haiguslike muutuste tõttu taime kasv ja areng pidurdub, saagikus ja saagi kvaliteet langeb ning taim võib täielikult hävida. Taimehaigusi põhjustavad seened, kiirikseened, bakterid, viirused, mükoplasmad, viroidid ja ainuraksed, samuti ebasoodsad kasvutingimused.
Ajalugu
Taimehaiguste ajalugu on uuritud mitmesuguste tõendite põhjal. Fossiilsed leiud näitavad, et taimed haigestusid juba 250 miljonit aastat tagasi. Piiblis ja teistes varajastes kirjutistes on mainitud haigusi nagu rooste, hallitus ja lehemädanik, mis on aegade algusest põhjustanud näljahädasid ning drastilisi muutusi rahvastikus ja majanduses. Lähiminevikus on kaugeleulatuvate tagajärgedega taimehaiguste puhangud olnud näiteks kartuli-lehemädanik Iirimaal (1845–1860); viinapuu-jahukaste ja -ebajahukaste Prantsusmaal (1851 ja 1878); kohvirooste Ceylonis (nüüd Sri Lanka; alates 1870. aastatest); puuvilla ja lina fusarioosid; tubaka baktermädanik (1900. aastate algus); banaanide must sigatoka ja Panama haigus Kesk-Ameerikas (1900–1965); nisu kõrrerooste (1916, 1935, 1953–1954); maisi pruunlaiksus Ameerika Ühendriikides (1970); banaanide Panama haigus Aasias, Austraalias ja Aafrikas (alates 1990); ja kohvirooste Kesk- ja Lõuna-Ameerikas (1960 ja alates 2012). Taimehaiguste põhjustatud kahjud võivad avaldada märkimisväärset majanduslikku mõju, mis põhjustab taimekasvatajate ja turustajate sissetulekute vähenemist ning tarbijatele kõrgemaid hindasid.
Seenhaigused
pisi|[[Õunapuu-kärntõbi, mida põhjustab seen Venturia inaequalis]] Taimehaiguste tekitajatest kõige suurema osa moodustavad seened, millest enamik on mikroskoopilised. Seentel ei ole klorofülli ja nad toituvad elavate taimede kulul või surnud orgaanilisest materjalist. Seene vegetatiivkeha moodustab seeneniidistiku ehk mütseeli. Enamik seenparasiite elavad taimedel, põhjustades neil ohtlikke haigusi. Levinumad seenhaigused on näiteks teraviljade roostehaigused, kartuli-lehemädanik, juurviljade tõusmepõletik.
Bakterhaigused
Bakteritest põhjustatud haigused on taimede seas tunduvalt vähem levinud kui seenhaigused. Bakterhaigused vähendavad saagi kogust ja rikuvad kvaliteeti ning võivad selle isegi mürgiseks muuta. Bakteritest põhjustatud taimehaigusi nimetatakse bakterioosideks. Bakterid tungivad taime õhu- ja veelõhede, kõige sagedamini aga vigastatud kudede kaudu. Taime kasvuperioodil levivad bakterid tuule, vee või putukate abil, talvituvad nad aga seemnete sees või peal, viljakoristusjäätmetel, mugulates ja juurikatel.
Viirushaigused
Viirustest põhjustatud taimehaigusi nimetatakse viroosideks. Viirushaigused on väga laialt levinud ja tekitavad taimedele eriti suurt kahju just sellepärast, et elutsevad taimeraku sees. Viirused on üliväiksed rakulise ehituseta bioloogilised objektid, mida ei peeta organismideks. Viirused avastati alles 19. sajandi lõpul, kui uuriti tubakamosaiiki. Peamised putuksiirutajad on lehetäid, tsikaadid, tirtslased ja lutikad.
Eestis kahjustavad viirushaigused kõige rohkem kartulit, köögiviljadest aga tomateid ja kurke.
ClinicalTrials.gov
ClinicalTrials.gov on veebisait, mis talitleb kliiniliste uuringute registri ja veebipõhise andmebaasina. Registrit peab National Institutes of Health 'i Riiklik Meditsiiniraamatukogu (NLM) (Bethesda, USA). ClinicalTrials.gov on suurim inimestega läbiviidavate kliiniliste uuringute andmebaas, mis avati veebipõhiseks vabaks kasutuseks 29. veebruaril 2000.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:ClinicalTrials.gov seisuga 12.09.2017.
Abar (perekonnanimi)
Abar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Abar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abarenkov, Abarinkov, Antonov ja Beek. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Mehhiko Rahvuslik Ülikool
pisi|Logo Mehhiko Rahvuslik Ülikool (hispaania keeles Universidad Nacional Autónoma de México) on ülikool Mehhikos México linnas; ühtlasi suurim ja vanim Mehhiko ülikool ja ühtlasi üks maailma suurimaid ülikoole.
Ülikool asutati 1551.
Ülikoolis õpib üle 292 000 üliõpilase ja seal õpetab üle 42 000 õppejõu (mõlemad seisuga 2007).
Vändra kihid
Vändra kihid (inglise Vändra Beds) on siluri ajastu Raikküla lademe Nurmekunna kihistu kihistik. Neid hakkasid esimesena eristama Rein Einasto ja Helle Perens aastal 1985.
Kihtide all lamavad Järva-Jaani kihid, neil lasuvad aga Jõgeva kihid. Saarde kihistus vastab neile kihtidele Kolka kihistiku alumine osa.
Kihtide stratotüüp on Põltsamaa H-160 puurauk, kus kihid esinevad 37.40..43.50 meetril. Kihid on nime saanud Vändra asula järgi.
Harilik hiidsuu
pisi Harilik hiidsuu (Chauliodus sloani) on nõelsuulaste sugukonda kuuluv kala.
Harilik hiidsuu kasvab 20–35 cm pikkuseks. Tema pea pikkus on umbes 2 cm ja hammaste pikkus on sellest veidi üle poole. Tema hambad on nii pikad, et saagi neelamiseks peab ta suu vertikaalselt avama.
Harilik hiidsuu on levinud troopilistes ja subtroopilistes meredes kuni 2500 m sügavuses. Öisel ajal tõuseb umbes 600 m sügavusse, kus leidub rohkem toitu. Ta toitub väikestest kaladest.
Erich I (Braunschweig-Grubenhagen)
Erich I (hüüdnimega Võitja; umbes 1383 – 28. mai 1427) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
Olly Teetsov
Olly Teetsov (aastani 1910 Olga Västrik, hiljem ka Olga Teetsov; 8. juuni 1883 Anija mõis – 2. oktoober 1956 Chicago) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas Salla vallakooli ja sooritas 1903. aastal Tartus gümnaasiumi eksamid.
Ta alustas lavategevust aastal 1903 Tartus Taara seltsis, mängis aastatel 1906–1911, 1913–1916 ja 1925–1932 Vanemuise teatris, aastatel 1911–1913 ja 1922–1923 Endla teatris ning aastatel 1916–1922 ja 1923–1924 Draamateatris. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, ta mängis ja lavastas Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris, hiljem elas ta USA-s Chicagos ning mängis sealse eesti seltsi näiteringis.
Isiklikku
Ta on olnud abielus Aleksander Teetsoviga.
Ülo Telgmaa
Ülo Telgmaa (sündinud 19. juulil 1945 Padise vald, Harjumaa) on Eesti ammulaskja, poksitreener ja harrastuskunstnik.
Sportlasena
Ta poksis aastatel 1960–1967 Tallinna Tööjõureservides, tema treener oli Martin Linnamägi, Harry Buddel ja Lembit Maurer. Ta pidas 27 kohtumist ja võitis neist 25.
Ta sai 1963. aastal Tööjõureservide Eesti NSV juunioride karikavõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) esikoha.
Ta sai 1981. aastal Eesti NSV sisemeistrivõistlustel ammulaskmises harjutuses 2x18 m esikoha.
Poksitreenerina
Ta asutas 1993. aastal Haapsalus poksiklubi ABC ning on olnud ka selle ja järglase Poksiklubi Hapsal treener.
Kunstnikuna
Maalimisega hakkas ta tegelema Nõukogude armees aega teenides. Aastatel 1965–1966 õppis Telgmaa.
Telgmaa on loonud eelkõige loodusmaale ja ajaloolisi maale.
Isiklikku
Tema vend oli matemaatik ja kasvatusteadlane Aksel Telgmaa.
Salu tänav
Salu tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Albrecht I (Braunschweig-Grubenhagen)
Albrecht I (umbes 1339 – arvatavasti 1383) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
Frederik Andersen
pisi|Frederik Andersen 2017. aastal Maple Leafsi särgis Frederik Andersen (sündinud 2. oktoobril 1989 Herningis) on Taani jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Carolina Hurricanes.
Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Herning Blue Fox, mille meeskonnas tegi ta Taani kõrgliigas debüüdi hooajal 2008–09. Seejärel mängis ta kaks hooaega Frederikshavn White Hawksis. Hooajal 2011–12 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Frölunda HC.
2010. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft'i 187. valikuna. Tal ei õnnestunud Hurricanesiga lepingut sõlmida, mistõttu valis Anaheim Ducks ta 2012. aasta draft'is uuesti 87. valikuna. Hooajal 2013–14 tegi ta Ducksi meeskonnas debüüdi NHL-is. Oma debüüthooajal valiti ta hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (All-Rookie Team). Hooajal 2015–16 pälvis ta koos John Gibsoniga William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale visata kõige vähem väravaid).
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga, klubiga, mis oli ta draft'is esialgselt valinud.
Andersen on Taani jäähokikoondise koosseisus osalenud viitel maailmameistrivõistlustel. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.
Aasta keskkonnategu (Eesti Keskkonnaühenduste Koda)
Aasta keskkonnategu on Eesti Keskkonnaühenduste Koja (EKO) välja antav tunnustus.
Aasta keskkonnavaenulikumat ja -kasulikumat tegu hakati Eesti Rohelise Liikumise algatusel märkima 2002. aastal. Siis valiti keskkonnale kasuliku teo tegijaks AS Edelaraudtee. Keskkonnavaenuliku teo toimepanija nimetuse sai keskkonnaminister Heiki Kranich.
2004. aastast annab nimetusi välja Eesti Keskkonnaühenduste Koda. Esimesel aastal nimetati keskkonnavaenuliku teo tegijaks valitsus, kuna riik ei olnud suutnud täita Helsingi konventsiooniga võetud kohustusi Läänemere merekeskkonna kaitsel. Nimetusega "Roheline tegu" pärjati riigikontrolli 2004. aastal keskkonnavaldkonnas läbi viidud tulemusauditite eest, mis juhtisid tähelepanu riigipoolsetele tegematajätmistele siseriiklikult või rahvusvaheliselt võetud keskkonnaalaste kohustuste täitmisel ja suutmatusele tagada piisaval määral riskide maandamine Läänemere keskkonna kaitsel.
Metsanurme koduloomuuseum
Metsanurme koduloomuuseum (ka: ) on Saku vallas Metsanurme külas asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit. Muuseum asutati 1999.
Muuseum asub 20. sajandi alguse rehielamus.
Ingoma
pisi|Ingoma-trummi mängimine [[Saksa Ida-Aafrikas. Saksamaa Riigiarhiivi kuuluv foto 20. sajandi algusest]] pisi|Trummide mängimine 2016. aastal pisi|Ingoma trumm Ingoma (ka ng’oma või ngoma) on Rwandas ja Burundis levinud trumm.
Trumm koosneb õõnsast puutüvest ja sellele pingutatud loomanahkadest. Tavaliselt kasutatakse kordia perekonda kuuluva Cordia africana tüve. Selle puu ruandakeelne nimetus umuvugangoma tähendab 'puit, mis paneb trummi resoneerima'. Trummi ülemine osa on enam-vähem silindriline ja alaosa koonduv.
Trummi valmistamine on aega, oskusi ja vaeva nõudev protsess. Sobiv puu valitakse välja sellise arvestusega, et tüvest saaks neli-viis ingoma ' t. Tüvi lõigatakse sobiva pikkusega juppideks, millel lastakse koha peal kuivada. Tüvi õõnestatakse, jättes seinapaksuseks 20–23 mm. Välispind poleeritakse. Trummi kõrgus on 40–130 cm ning läbimõõt 50–70 cm ülaosas ja 10–20 cm alaosas. Tänapäeval võidakse trummi valmistamiseks kasutada ka näiteks 200-liitriseid plekktünne. Mõistagi ei ole nende kõla puittrummide omaga võrreldav.
Tänapäeva ingoma-ansamblid koosnevad kaheksast kuni kümnest trummist. Ingomat mängivad ainult mehed pidulike sündmuste puhul või tähtsate külaliste tervituseks. Trummi lüüakse kahe puidust pulgaga, mida nimetatakse imirishyo ' ks. Et trummi kõla oleks täpselt õige, soojendatakse pille enne mängima hakkamist lõkke ääres või päikese käes.
Trumme on kolme tüüpi, igaühel neist on erinev kõla.
Gō Ōiwa
Gō Ōiwa (jaapani keeles 大岩 剛 Ōiwa Gō; sündinud 23. juunil 1972 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2000 3 mängu.
Tiksikulaadsed
Tiksikulaadsed (Helotiales) on seeneselts.
Eesti eElurikkuse klassifikatsioon
Tiksikulaadsete seeneseltsi klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seene sugukonnad:
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Helotiales seisuga 16.02.2014.
Malcolm Subban
pisi|Malcolm Subban Malcolm-Jamaal Justin Subban (sündinud 21. detsember 1993 Toronto, Ontario) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis St. Louis Blues.
Holmi alumine tulepaak
pisi|püsti|Holmi alumine tulepaak (2010)
Holmi sihi alumine tulepaak on tulepaak Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väike-Holmi poolsaare põhjatipul.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 7 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 8 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Holmi ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 396 meetrit ja sihi asimuut on 73,2°.
Pikalne
Pikalne on küla (vidējciems) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla idaosas Mazā Jugla jõe kaldal. Sellega on liidetud endine Vācu kalni küla. Külas asuvad Priedītese ja Dobelnieki bussipeatus.
2022. aastal oli külas 156 elanikku.
Reet (perekonnanimi)
Reet on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Reet (Reht) on pandud Köisi mõisas Peetri kihelkonnas Järvamaal ja Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Reet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Moser, Rezold ja Uus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Reet 8 mehel ja 7 naisel.
Lagose Ülikool
Ülikool asutati 1962.
Ülikoolis õpib umbes 39 000 üliõpilast.
Prosymna angolensis
Prosymna angolensis on Lamprophiidae sugukonna maoliik.
Levik
Neid võib kohata roomamas Namiibias, Angolas, Botswanas, Zimbabwes ja Sambias.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Prosymna angolensis seisuga 10.05.2015.
Turceni
Turceni on linn Rumeenias Gorji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Gârbovu, Jilțu, Murgești, Strâmba-Jiu ja Valea Viei.
Turcenit on esmamainitud 1499. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.
Linnas asub 1978. aastal rajatud Turceni soojuselektrijaam.
Eesti Teatri Agentuur
Eesti Teatri Agentuur loodi 2007. aasta juunis Eesti Teatriliidu ja Eesti Etendusasutuste Liidu poolt Eesti Näitemänguagentuuri ja Eesti Teatriliidu Teabekeskuse baasil. Eesti Teatri Agentuur võttis üle mõlema asutuse töökohustused, olles võtnud üle kõik Eesti Näitemänguagentuuri sõlmitud lepingud, jätkates dramaturgia autoriõiguste omandamist ja vahendamist, eesti näitekirjanduse edendamist, teatriinfo koondamist ja edastamist, eesti teatri tutvustamist välismaal ning Eesti teatristatistika kogumist ja publitseerimist. Agentuur alustas tegevust 1. jaanuaril 2008.
Põhikirja järgi on agentuuri eesmärkideks muu hulgas:
Agentuur jätkab 1995. aastal alustatud näidendivõistluste korraldamist ja Eesti algupärandite tõlgete tellimist. Veel tegeleb agentuur teatriinfo kogumise, edastamise ja vahendamisega. Eesti Teatri Agentuur jätkab ka Eesti Teatriliidu Teabekeskuse alustatud riigi dotatsioonil teatrite repertuaari- ja majandusstatistika koondamist ja publitseerimist.
Eesti Teatri Agentuur haldab Eesti Näitemänguagentuuri juurde loodud raamatukogu, mis sisaldab eesti algupäraste näidendite kõrval ka võõrkeelseid ja tõlgitud näidendeid, anti samuti üle Eesti Teatri Agentuurile. Kõik näidendid on kantud näidendite andmebaasi, mis sisaldab infot ka Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Eesti Draamateatri arhiivis ja mõningates erakogudes olevate näidendite kohta. Näidendeid on võimalik laenutada.
Irnerius
Elulugu
Irnerius sündis u 1050. aastal Bolognas. Kuigi teda peetakse üheks kuulsamaks keskaja juristiks, on tema elust ja kirjutistest vähe teada. U 20-aastaselt hakkas ta õpetama didaktikat ja retoorikat Bologna Ülikoolis. Krahvinna Matilde di Canossa veenmisel hakkas ta pühenduma õigusteadusele, juhindudes seejuures keiser Justinianuse "Corpus iuris civilisest".
Irnerius alustas õigusteaduse õpetamist Roomas, kuid suundus hiljem Bolognasse tagasi ja asutas 1084. aastal Bolognasse õigusteaduse õppimiseks uue kooli. Kuigi allikad väidavad, et enne Irneriust oli Bolognas õigusteadust õpetanud ka jurist Pepo, siis Irneriuse panust hinnatakse palju olulisemaks, kuna tema algatusel hakkas õigusteaduse õpetamine Bolognas kiirelt arenema ja levima üle terve Euroopa. Irneriuse algatusel tekkis uus meetod: selgitada Rooma õigust glosside kaudu. Glosse kirjutas Irnerius algselt seaduse tekstide vahele, kuid kuna need muutusid aina mahukamaks, otsustas ta neid edaspidi kirjutada lehe äärtesse. Sellega lõi ta marginaalide e äärmiste glosside kirjutamise traditsiooni, mis tuli üldkasutusse hilisemate glossaatorite töös. Irneriuse surmakuupäev pole kindel, kuid on kindlaks tehtud, et ta suri enne 1140. aastat.
Teosed
Irneriuse olulisim säilinud kirjutis on "Summa codicis". See töö on tähtis, kuna seda peetakse keskaja esimeseks süstemaatiliseks Rooma jurisprudentsi kogumikuks. Teost on hiljem toimetanud Herman Fitting, pealkirjaga "Summa codicis des Irnerius, mit einer einleitung" (Berliin, 1894). Teine teos, mida tavaliselt omistatakse Irneriusele, on "Quaestiones de juris subtilitatibus". Ka seda teost on hiljem täiendanud Fitting. Ülejäänud Irneriuse tehtud juriidilised tööd ja teosed on olemas vaid fragmentide näol ning osa teoste puhul ei ole võimalik tema autorlust kindlaks teha.
Tähtsus
Irnerius oli üks esimesi glossaatoreid, kes tegi Rooma seadustele glossidega märkimisväärseid täiendusi. See oli raske ülesanne, kuna "Digestides" puudus tänapäevane süsteemsus ja enamasti paiknesid sisuliselt kokkukuuluvad tekstid kodifikatsiooni eri osades. Ta suutis glossidega anda hea ülevaate "Corpus iuris civilise" e "Justinianuse koodeksi" sisu kohta, mis omakorda aitas tema ajal leida lahendusi praktilistele õigusküsimustele. Irneriuse eluajast alates hakkasid arenema Lääneliku õigustraditsiooni tunnused. Irneriuse kuulsaimad õpilased olid Bulgarus, Martinus Gosia, Iacobus ja Hugo de Porta Ravennate. Bulgarust peetakse kõige kuulsamaks teise põlvkonna Bologna glossaatoriks. Glossaatorite koolkonnale järgnes 14.–15. sajandil postglossaatorite koolkond.
Polaarjoone sangarid
"Polaarjoone sangarid" on Soome 2010. aasta komöödiafilm, mille režissöör on Dome Karukoski.
Sisu
Lapimaa mees Janne saab tüdruksõbralt Inarilt viiskümmend eurot uue digiboksi jaoks: õhtul tuleb telekast “Titanic”, mida ei saa ühelgi juhul vaatamata jätta. Baari põigates kohtab Janne sõpru ja raha kaob nagu mutiauku. Kodus ootab ultimaatum: kui järgmise päeva hommikuks kodus digiboksi pole, kolib Inari välja ja jutul lõpp. Poistel ei jää muud üle kui tuunitud Sierra garaažist välja lükata ning läbi Lapimaa öö Rovaniemi poole kihutada. Tee peal tuleb kolmel töötul semul ka välja mõelda, kuidas elektroonikaostu finantseerida. Peatuma sunnivad ahvatlevad spaahotellid, vene uusrikkad, politseinikud ja põhjapõdrad, pealekauba veel Inari kunagine austaja, kellel on oma salaplaanid.
Adin Hill
pisi|Adin Hill Adin Hill (sündinud 11. mai 1996 Comox, Briti Columbia) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Vegas Golden Knights.
Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts
Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts (EMÜ KÜS) on mittetulundusühing. KÜS asutati 2001. aastal maastikukaitse ja maastikuhoolduse eriala üliõpilaste ühendamiseks. Alates 2005. aastast võivad seltsiga liituda kõik Eesti Maaülikoolis õppivad keskkonnast ja ühistegevusest huvitatud üliõpilased.
Bernhard Below
Bernhard Richard Below (1611 Rostock – 15. märts 1692 Stockholm) oli saksa päritolu Rootsi arst.
Bernhard Below oli Tartu Ülikooli rektori ja Vene tsaaride ihuarsti Johannes Belowi vend ja Tartu Ülikooli rektori Jakob Friedrich Belowi isa.
Salenieki
Salenieki on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla idaosas Mazā Jugla jõe ääres. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 16,2 ja Riiast 33,4 kilomeetri kaugusele.
Järva-Jaani kihid
Järva-Jaani kihid (inglise Järva-Jaani Beds) on siluri ajastu Raikküla lademe Nurmekunna kihistu alumised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Elsa Amalie Rosenstein 1940. aastal.
Kihtide stratotüüp on Järva-Jaani paemurd. Selle neostratotüüp on Põltsamaa H-160 puurauk, kus kihid esinevad 43,50–70,20 meetril. Kihid on nime saanud Järva-Jaani asulalt.
Järva-Jaani kihte moodustavad lubjakivi ja mergel. Erinevalt ülejäänud Nurmekunna kihistikust on need kihid esindatud ka Saaremaal. Järva-Jaani ümbruskonnas koosnevad need vöödilisest lubjakivist, kus hallide vahekihtidena esineb lubjarikas mergel, sellal kui sealne lubjakivi on helehall ja savikas. Kihtides puuduvad peaaegu täielikult bentilist faunat esindavad fossiilid, sellal kui sealsed merglikihid sisaldavad mõningate organismide jäänuseid sisaldavat detriiti. Kihtide ülemisel piiril esineb selge katkestuspind, mis lõuna pool eristab Slītere kihistikku ja Kolka kihistikku. Järva-Jaani kihtide alumise osa moodustavad mitteametlikud Pusku kihid.
Jean Gachet
Jean Gachet (2. juuni 1894 Saint-Étienne – 4. veebruar 1968 Saint-Étienne) oli Prantsusmaa poksija.
Gachet oli kokku kahekordne Prantsusmaa meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1919–1920. Ta võitis 1920. aasta Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis Paul Fritschi.
Gachet sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis oma vanale rivaalile, nüüdsele kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Fritschile (Prantsusmaa). Nüüd oli Fritch saanud kaotuse eest Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis revanši.
Gachet poksis aprillist 1921 kuni novembrini 1923 elukutselisena ning pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Gachet tegutses hiljem poksitreenerina ja -kohtunikuna, pidas endanimelist poksisaali ning tegeles äriga.
Austria Rannikumaa
Austria Rannikumaa (saksa: Österreichisches Küstenland, itaalia: Litorale Austriaco, sloveeni: Avstrijsko primorje, horvaadi: Austrijsko primorje, ungari: Tengermellék) loodi aastal 1849 Austria keisririigi kroonimaana (Kronland). See koosnes kolmest piirkonnast: Istria poolsaar, Görz ja Gradisca ning Trieste linn. Läbi ajaloo oli piirkond sageli vaidlusalune, kui selle osi kontrollisid eri aegadel teiste seas Veneetsia vabariik, Austria-Ungari, Itaalia ja Jugoslaavia.
Itaalia kuningriik annekteeris selle pärast esimest maailmasõda vastavalt Londoni lepingule ja hiljem Rapallo lepingule. Pärast Teist maailmasõda jagati see Itaalia (lääs), Sloveenia (põhi) ja Horvaatia (lõuna) vahel.
Trieste oli strateegilise tähtsusega kui Austria-Ungari peamine meresadam ja Rannikumaa rannik oli puhkusesihtkoht, Austria Riviera. Piirkond oli paljurahvuseline, peamised rahvusrühmad olid itaallased, sloveenid, horvaadid, sakslased ja friulid. Aastal 1910 oli selle pindala 7969 km² ja rahvaarv 894 287.
Ajalugu
Keskaegse Aquileia patriarhaadi territooriumi vallutati Veneetsia vabariigi poolt (Domini di Terraferma) järk-järgult kuni 15. sajandi alguseni. Idas saavutasid Habsburgide Austria ertshertsogid 1335. aastal omandatud Kraini margi põhjal aastal 1374 süseräniteedi Istria Pazini üle ja aastal 1382 Trieste sadama üle. Nad ostsid aastal 1474 Aadria mere põhjakaldal ka Duino ja Rijeka (Fiume) ning pärisid aastal 1500 hääbunud Görzi krahvide Friuli maad. Aastal 1511 annekteeris keiser Maximilian I Veneetsialt Gradisca linna.
pisi|vasakul|Austria Rannikumaa aastal 1897
Habsburgid tegid alguses siiski vähe oma valduste konsolideerimiseks või arendamiseks Rannikumaal. La Serenissima ülemvõim Aadria merel ja tähelepanu laieneva Osmanite riigi tekitatud ohule andis Austria ertshertsogitele vähe võimalusi laiendada oma rannikuvaldusi. Saksa-Rooma riigi Austria ringkonda liidendatud Görz, Trieste ja Istria jäid eraldi hallatuks ja säilitasid oma autonoomia kuni 18. sajandini.
Keiser Karl VI suurendas Habsburgide monarhia mereväge, tehes rahu Osmanitega ja kuulutades Aadria merel vaba laevaliiklust. Aastal 1719 tehti Trieste ja Fiume vabasadamateks. Aastal 1730 ühtlustati Rannikumaa haldus Trieste intendantuuri alla. Kuid aastal 1775 jagas keiser Joseph II kahe peamise sadama halduse, määrates Trieste sadama Austria "pärusvalduste" hulka ja Fiume Ungari kuningriigile. Varsti pärast seda liideti Trieste vürstliku Görzi ja Gradisca krahvkonnaga põhjas.
Napoleoni sõdade ajal omandas Habsburgide monarhia 1797. aasta Campo Formio rahuga Veneetsia maad Istria poolsaarel ja Quarnero (Kvarneri) saared. Kuid need territooriumid ja kõik uue Austria keisririigi Aadria mere äärsed maad kaotati 1805. aasta Pressburgi rahuga Prantsuse keisririigi nukuriigile, Itaalia kuningriigile. 1809. aasta Schönbrunni rahu muutis ala Illüüria provintsideks, mida valitseti otse Prantsusmaa poolt.
ST
ST võib tähendada järgmist:
Austria Rannikumaa
Ajalugu
Napoleoni kaotusega sai Austria keisririik piirkonna tagasi ja aastal 1813 sai kogu Rannikumaa, sealhulgas Trieste, Görz ja Gradisca, kogu Istria, Quarnero saared, Fiume ja Fiume tagamaa, Tsiviil-Horvaatia, sealhulgas Karlstadt (Karlovac), üheks haldusüksuseks. Aastast 1816 oli Rannikumaa Austria keisririigi Illüüria kuningriigi osa. Aastal 1822 eraldati Fiume ja Tsiviil-Horvaatia territooriumist ja loovutati Ungari kuningriigile (ja aastal 1849 Horvaatiale).
ST
St võib tähendada järgmist:
Austria Rannikumaa
Ajalugu
Rannikumaa oli ametlikult Trieste provints, üks kahest kuningriigi provintsist, teine oli Laibach. Provints oli jaotatud neljaks ringkonnaks (kreis): Görz (sealhulgas Gorizia linn ja Veneetsia Giulia), Istria (Ida-Istria ja Quarnero saared), Trieste (Trieste tagamaa ja Lääne-Istria) ja Trieste linn.
1825. aasta paiku reorganiseeriti Rannikumaa vaid kaheks allüksuseks: Istria pealinnaga Mitterburgis (Pisino/Pazin) ja Gorizia koos Trieste ja selle vahetu ümbrusega krooni otsese kontrolli all ja eraldi kohalikust haldusstruktuurist.
Aastal 1849 kaotati Illüüria kuningriik ja Rannikumaa muutus eraldi kroonimaaks kuberneriga Triestes. Ametlikult jagati see Istria markkrahvkonnaks ja vürstlikuks Görzi ja Gradisca krahvkonnaks ning Trieste jäi neist eraldi.
Pärast Austria-Ungari lagunemist läks Rannikumaa Veneetsia Giulia osana Itaaliale. Pärast Teist maailmasõda ühendati enamus sellest Jugoslaaviaga.
Tänapäeval haldavad seda territooriumi Horvaatia ja Sloveenia ja Trieste linn kuulub Itaaliale. Piirkonna nimi elab oma sloveenikeelses versioonis, Primorska (Sloveenia Rannikumaa).
Pindala ja rahvaarv
Pindala:
Rahvaarv (1910. aasta rahvaloendus):
Keeleline koosseis
Austria viimase 1910. aasta rahvaloenduse järgi (Triestes 1911. aastal) koosnes Austria Rannikumaa järgmistest keelekogukondadest:
Kokku:
Görz ja Gradisca:
Trieste:
Istria:
Austria rahvaloendused ei loendanud etnosi ega emakeelt, vaid "igapäevase suhtlemise keelt" (Umgangssprache). Peale väikese serbia kogukonna Triestes ja Peroj küla Istrias, mida asustasid etnilised montenegrolased, saab enamiku horvaadi keele kõnelejaist Austria Rannikumaal tuvastada horvaatidena.
Pärast 1880. aastat loetakse itaalia ja friuuli keel ühte kategooriasse, itaalia keele alla. Hinnangulise friuuli keele kõnelejate arvu saab välja tuua Itaalia 1921. aasta rahvaloendusest, ainsast 20. sajandil, kus friuuli keelt loendati kui selget keelekategooriat. Austria Rannikumaal oli suur arv välismaalasi (umbes 71 000 või 7,9% kogurahvastikust), kellelt ei küsitud nende suhtluskeele kohta. Rohkem kui pooled neist asusid Trieste linnas. Enamuse moodustasid Itaalia kuningriigi kodanikud, järgnesid Ungari kuningriigi (kaksikmonarhia osa) ja Saksa riigi kodanikud. Võib oletada, et enamik välismaalastest olid itaalia keele kõnelejad, neile järgnesid saksa, horvaadi (Rijekast ja Horvaatia-Slavoonia kuningriigist) ja sloveeni (Veneetsia Sloveeniast) ning ungari keele kõnelejad.
Dirhami alumine tulepaak
pisi|püsti|Tulepaagi latern
Dirhami sihi alumine tulepaak on tulepaak Läänemaal Lääne-Nigula vallas Dirhami lahe lõunarannikul.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 6 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 9 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Dirhami ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 218 meetrit ja sihi asimuut on 170,3°
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts (lühend ESMO) on kasumit mittetaotlev kutseliste kliiniliste onkoloogide selts Euroopas.
ESMO peakorter asub Šveitsis Luganos.
1975. aastal asutasid Georges Mathé ja Maurice Schneider Nice'is Prantsusmaal seltsi Société de Médicine Interne Cancérologique. Selts oli ESMO eelkäija. Praeguse nime sai selts 1980.
Seltsi ametlik onkoloogiaalane meditsiiniajakiri on Annals of Oncology.
"ESMO Clinical Practice Guidelines"
"The ESMO Clinical Practice Guidelines" (CPG) on Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Seltsi poolt välja antavad tõenduspõhised soovitused vähipatsientide standardraviks.
Guami Ülikool
Guami ülikool (tšamorro keeles Unibetsedåt Guåhan) on ülikool Guamis Mangilao asulas.
Ülikoolis õpib umbes 4000 üliõpilast.
Kuninganna Anne'i stiil
Kuninganna Anne'i stiil (inglise keeles Queen Anne Style) on 18. sajandi alguses Inglismaa arhitektuuris ja tarbekunstis valitsenud Madalmaade stiili mõjutustega hilisbarokk, iseloomulik kuninganna Anne'i valitsusajale. Sama nimetust võidakse kasutada 19. sajandi historitsistliku neostiili kohta.
Arhitektuur
Inglismaa arhitektuuris kasutatakse seda mõistet enim lihtsa ja elegantse väljanägemisega elamute, näiteks mõisahoonete arhitektuuri kirjeldamiseks, mis sageli olid ehitatud kohalike meistrite poolt. Kirikuarhitektuuri kohta väljendit ei kasutata. Hooned olid tugevalt peegelsümmeetrilised, itaalia- või palladianismipärase frontooniga hoone keskel.
Arhitektuuris kasutati materjalina sageli punast tellist. Kontrastiks sellele kasutati teist värvi, enamasti heledast kivist tahutud detaile, sageli keerukate nikerdustega kaunistatud.
Korduvad tüüpilised elemendid kuninganna Anne'i aegses arhitektuuris:
Tarbekunst
Tarbekunsti iseloomustas vormide otstarbekohasus, arhitektooniline selgus ja tagasihoidlik ormament. Mööbel oli mugav ja elegantsete proportsioonidega, sel perioodil tulid kasutusele kahele inimesele mõeldud love seat ' i tüüpi istmed, cabriole-jalgadega toolid, mööbli materjalina kasutati sageli pähklipuud. Kõrgel tasemel metallehistööd valmistasid sageli Prantsusmaalt emigreerunud hugenotid.
Levik
Kuninganna Anne'i stiil või selle elemendid koloniaalstiilis oli peale Inglismaa kasutusel asumaades Põhja-Ameerikas ja Austraalias.
Muhulane (perekonnanimi)
Muhulane on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Muhulane on pandud Vihula mõisas Haljala kihelkonnas Virumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Messina ülikool
pisi Messina Ülikool (Università degli Studi di Messina, lühend UNIME) on ülikool Messina linnas Itaalias.
Ülikooli asutas aastal 1548 Ignatius Loyola ja see sai eeskujuks paljudele teistele jesuiitide koolidele.
Ajaloo jooksul on õppeasutust mitu korda eri põhjustel suletud ja uuesti avatud. 1908. aasta maavärin kahjustas oluliselt ülikooli hooneid ja aparatuuri.
Tänapäeval on ülikoolil 11 teaduskonda (majandus, haridus, inseneriteadused, humanitaaria, õigusteadus, reaal- ja loodusteadused, meditsiin, farmaatsia, politoloogia, statistika ja veterinaarmeditsiin).
Ülikoolis õpib rohkem kui 22 000 üliõpilast.
Julius Kangur
Julius Kangur (11. detsember 1918 Tartu – 12. jaanuar 1972 Lakewood) oli eesti ujuja.
Haridus
Õppis Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu õhtugümnaasiumis. Lõpetas aastal 1941 Tartu 5. Keskkooli. Tartu Ülikoolis on ta õppinud veterinaariat, kehalist kasvatust ja õigusteadust (ühtegi neist lõpetamata).
Atsushi Yoneyama
Atsushi Yoneyama (jaapani keeles 米山 篤志 Yoneyama Atsushi; sündinud 20. novembril 1976 Utsunomiyas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Julius Kangur
Sportlikud saavutused
Julius Kangur tuli kolmel aastal rinnuliujumises Eesti meistriks. Ta ujus esimese eestlasena 200 meetrit rinnuli alla kolme minuti. Kõik rekordid ujus Kangur Elvas.
Logan Thompson
pisi|Logan Thompson Logan Thompson (sündinud 25. veebruar 1997 Calgary, Alberta) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Vegas Golden Knights.
Julius Kangur
Sportlikud saavutused
1937. aastal tunnustati teda kuldujuja tiitliga.
Atsushi Yoneyama
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2000 1 mängu.
Julius Kangur
Ühiskondlik elu
Töötas Tartus kindlustusseltsis "Eesti".
1944. aastal lahkus Kangur Saksamaa kaudu USA-sse, kus tegutses ettevõtjana. 1950. aastatel rajas ta USA-s Eesti Ühingu Kesk-Hudsonis. Lisaks pidas New Yorgis Eesti Haridusseltsi esimehe ametit ja juhtis Lakewoodi Eesti Seltsi. Edasi tuli juba Balti Ameerika Komitee esimehe amet. Mitmel korral valiti ta Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides esimeheks.
Isiklikku
25. mail 1940 abiellus ta Elva kirikus Laine Raudsepaga.
Julius Kangur on koostanud kaheköitelise raamatu “Eesti sport”.
Annals of Oncology
"Annals of Oncology" (lühend Ann. Oncol.) on Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Seltsi ametlik onkoloogiaalane meditsiiniajakiri. Seda annab välja Oxford University Press.
Ajakiri ilmub 1990. aastast.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Annals of Oncology seisuga 9.09.2017.
Nuhhalki keel
Nuhhalki keel ehk bellakuula keel on sališi keelkonna rannikusališi keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad nuhhalkid Kanadas Briti Columbias Bella Coola omavalitsuses Bella Coola jõe suudmealal.
Nuhhalki keel on väljasurev keel. 2014. aasta andmetel oskas 1660 hõimu liikmest nuhhalki keelt emakeelena vaid 17 inimest. Lisaks on 510 poolkeelset kõnelejat.
Nuhhalki keeles on 28 konsonantfoneemi ja 3 vokaalfoneemi.
Nuhhalki keel on tuntud pikkade konsonandijadade poolest ja sõnade poolest, mis koosnevad vaid obstruentidest, nt:
Silp võib koosneda vokaalist, konsonandist ja vokaalist, aga ka ühest kaashäälikust või kaashäälikuühendist, mis koosneb klusiilist ja frikatiivist.
Soeoos
pisi|250px|Soeoos Soeoos ehk Soeoone kalju on paljand Ahja jõe paremkaldal, Suure Taevaskoja ja Otteni vesiveski vahel.
Soeoos paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Soeoone paljand asub jõekaldast umbes 10 meetri kaugusel kaldast 5 meetri kõrgusel. Soeoone paljand on umbes 7 meetrit kõrge ja 10 meetrit lai Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivipaljand ulatusega 10 m. Paljandi alumises osas on asunud koobas, kuid koopaava on mattunud rusunõlva alla.
Koopa kohta on mitmeid rahvajutte. Rahvapärimuse järgi elanud Soeoosis hundiema kutsikatega (susi, soe – võru murdes hunt; oos, oone – murdekeeles koobas). Soeoosi on peetud Taevaskoja kõige hirmuäratavamaks kohaks, millest on räägitud õuduslugusid. Müstilisust lisab asjaolu, et Soeoosi ei paista päike, ka suvel on ta varjatud kalju ja suurte puudega. Muistendi järgi peitunud Soeoosis varandus, kuid koopasse varandust otsima läinud noormees saanud hukka.
Heli Tiirmaa-Klaar
pisi|Heli Tiirmaa-Klaar (2020)
Heli Tiirmaa-Klaar on eesti diplomaat.
Keelesaade
"Keelesaade" on eesti keelt ja teisi maailma keeli käsitlev Vikerraadio saade. Esimene saade oli eetris 2. oktoobril 2011.