cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
16. sajand Eestis
Liivimaa sõda
, 1558–1583, 1558–1561 pisi|Vana-Liivimaa alad eri valitsejate kontrolli all aastatel 1560-1585 Pärast 1557. aasta lõpul toimunud nurjunud rahuläbirääkimisi Vene tsaari Ivan IV ja Vana-Liivimaa saadikute vahel tungisid Vene väed endise Kaasani khaani Šig-Alei juhtimisel 1558. aasta jaanuaris Liivimaale. Maad rüüstati kuni veebruarini, seejärel sõlmiti vaherahu ja liivimaalased püüdsid tsaariga uuesti rahuläbirääkimistesse astuda. Kuid aprillis alustas tsaar taas Liivimaa-vastaseid rünnakuid ja vallutas mais Narva, juunis Vastseliina ja juulis Tartu. Sama aasta sügisel korraldas Liivi ordu vasturünnaku, kuid enamat Rõngu linnuse vallutamisest ei suudetud korda saata.
Mairi Laurik
Looming
Janika Läänemets on "Mina olen Surm" arvustuses kirjutanud: "Taevas eesti noortekirjanduse kohal on juba mõnda aega tume olnud, aga ka kõige sombusemal päeval võib mõni päikesekiir lõigata halli pilvekangasse augu, mis vaikselt kasvama hakkab. Ehk puhub just Mairi Lauriku "Mina olen Surm", nii irooniliselt kui see ka ei kõla, eesti noortekirjandusele uuesti elu sisse? Ning kui see ei osutugi kiireks, mis hämaruse taganema paneb, tuletab Lauriku romaan vähemalt meelde, et päike on siiski alati kusagil pilve taga olemas ning kuuldused eesti noortekirjanduse surmast liialdatud."
16. sajand Eestis
Liivimaa sõda
1560. aasta alguses alustasid venelased uut pealetungi ja vallutasid Aluliina. Seejärel tungisid nad üha sügavamale Liivimaale, augustis võitsid nad Liivi ordut Härgmäe lahingus ja mõned nädalad hiljem langes nende kätte ka tugevaim ordulinnus Viljandi. Paidet ei õnnestunud venelastel aga vallutada.
Mairi Laurik
"Süsteem"
"Süsteem" on Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlusel 2015 äramärgitud teos, postapokalüptiline ulme, mille peamised tegevusliinid hargnevad kauges tulevikus Tartus ja Emajõe luhtadel.
Kehra tselluloositehas
pisi|Kehra tselluloositehas (1940) pisi|Kehra tselluloositehas, rongijaam ja linn 2021. aasta novembris pisi|Kehra tselluloositehas 2021. aasta novembris Kehra tselluloositehas on paberit ja tselluloosi tootev tehas Harju maakonnas Anija vallas Kehras, Anija maantee 10. Tehase omanik on Horizon Pulp and Paper Ltd (Horizon Tselluloosi ja Paberi AS). Kehras toodetakse tavatehnoloogiaga pleegitamata sulfaattselluloosi, mis on paberi- ja papitööstuse tooraine.
Mairi Laurik
"Süsteem"
Meie lähitulevikus haarab planeeti kaos, mille tulemusena seisab inimkond silmitsi tõsiasjaga, et oleme suure tõenäosusega liigina välja suremas või kiiritussaaste tõttu muteerumas. On vaja julgeid ja geniaalseid inimesi, et vastu võtta raskeid otsuseid, mis võivad meid päästa. Kasutades kaasaegse teaduse kõiki võimalusi, luuakse arvutiprogramm, mille abil otsitakse kõige eluvõimelisemaid geenikombinatsioone. Samas näeb programmeerija Ray Domen planeeritavas programmis ohtu ja kirjutab koodi mõned lõksud, mis peaksid vajadusel aktiveeruma ja aitama programmist loobuda. Kahjuks ei suuda ta siiski ette näha, kuidas tema loodud programmist loobumise viis kauges tulevikus ühe noore naise elu väga keeruliseks muudab.
Kehra tselluloositehas
Tehase projekteerisid Roman Koolmar, Johann Ostrat ja insener oli K. Ze(h)ren. Eesti Metsa- ja Tselluloosi aktsiaseltsi tehase hooned ehitas 1937–1938 ehitusettevõte Vennad Edenbergid. Kehra sulfaat-tselluloosivabrik ehitati Kehra raudteejaama lähedale, Kehra riigimõisa südamesse.
Mairi Laurik
"Mina olen Surm"
Roomet on täitsa tavaline poiss. Pealtnäha. Päris tavalisest eristab teda ehk see, et ta ei ela mitte oma kodus, vaid peaaegu Eesti teises otsas vanatädi juures. Vahel lihtsalt juhtub, et koolis lähevad asjad nii teravaks, et mõistlik on liikuda kusagile, kus keegi sind ei tunne. Kus see, kes sa oled, ei mõjuta sinu lähedasi. Kus sa võid hoida omaette. Sest Roometil on saladus, mida ta isegi päris hästi ei mõista, võime või vägi, mis on kummaline, hirmutav ja arusaamatu … ning aina süveneb. Kuid suhted uute klassikaaslastega ei lähe päris nii, nagu Roomet on ette kujutanud, ja tema ellu murravad sisse inimesed, kes sunnivad teda ümber hindama oma senist elu ning hakkama kasutama oma kummalist väge. Kuid kas tal on õigus sekkuda teiste eludesse? Teiste surmadesse?
Kehra tselluloositehas
1950 ehitati tehase juurde ka paberivabrik. 1957 ehitati paberkottidetsehh.
Mairi Laurik
"Mina olen Surm"
Janika Läänemets on oma arvustuses öelnud: "Hüva raamat pangu elu üle mõtlema, mitte ärgu võtku eluisu ära, tuletab Laurik lugejatele (noorte)kirjanduse põhitõde meelde."
Margus Pensa
Elulugu
Margus Pensa ema on meditsiinilaborant ja isa kinomehaanik.
Mairi Laurik
"Novembriöö kirjad"
Eesti teadlaste läbimurre nanotehnoloogias on siia toonud teistmoodi rahasid ja uusi vajadusi. Sajandi viimase veerandi alguseks on praeguse Tamsalu kohale püstitatud hiiglaslik tehas. Koos teaduskeskuse, töölistele mõeldud elamiste ning organisatoorse ja meelelahutusliku infrastruktuuriga moodustub kõrge betoonmüüriga piiratud tehaselinn. Või Kummituslinn, Tondilinn, Maailmalinn, nagu seda kutsutakse väljaspool müüri. Keire on suurema osa oma teadlikust elust elanud just müüri taha jäävas linnas, alul omast tahtest, siis olude sunnil. Käesolevas raamatus jutustab naine isiklikku Tamsalu-lugu kirjade vahendusel oma elukaaslasele.
"On aeg!"
Romaanist „Mina olen Surm“ tuttav Roomet on nüüd vanem ja võiks öelda, et harjunud oma „eripäraga“ näha inimeste peade kohal nende elukellasid ning sellest tuleneva kohustusega öelda neile, kelle elukell on purunenud või tühjaks jooksnud, hinge teelesaatmissõnad. Nüüd sõidab Roomet Tallinnasse, et Erik – ka üks Surmadest – talle seda veidrat maailma seletaks ja paigast ära asjad aitaks paika seada. Kuid selgub, et maailm on veel veidram ja veel rohkem paigast ära. Oma tõelistest võimetest veel õieti aru saamata peab Roomet vastu astuma palju suuremale kurjusele, kui ta on osanud ette kujutadagi.
Margus Pensa
Elulugu
Lõpetas 1993 Luua Metsakooli, 1997 Tartu Ülikooli bioloogia osakonna, bioloogiamagister (1999, TÜ), väitekiri "Männiokaste püsivuse retrospektiivne analüüs Eesti ja Soome näiteil".
PhD (taimeökoloogia ja ökofüsioloogia, 2003, TÜ), väitekiri "Variation in needle retention of Scots pine relation to leaf morphology, nitrogen conservation and tree age" (Tartu 2003).
Oli 1997–1999 TA Ökoloogia Instituudi Kirde-Eesti osakonna assistent, 1999–2005 teadur, 2005– TLÜ Ökoloogia Instituudi Kirde-Eesti osakonna vanemteadur, ühtlasi oli 2003–2006 Soome Metsainstituudi teadur Rovaniemis.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimelehe kohanemine kasvukoha viljakuse ja klimaatiliste tingimuste muutumisega; metsaökosüsteemi areng inimtegevusest tugevasti mõjutatud aladel; häiringute mõju puittaimede kasvule. 2003–2005 osales rahvusvahelises projektis PINE (Predicting Impact on Northern Ecotones).
Teoseid
Üle 30 teadustrükise.
16. sajand Eestis
Liivimaa sõda
1562. aasta märtsis likvideeriti lõplikult nii Liivi orduharu kui ka peapiiskopkond. Viimasest ordumeistrist Gotthard Kettlerist sai esimene Kuramaa hertsog. Riia peapiiskop Wilhelm säilitas kuni oma surmani 1563. aastal küll tiitli, ent mitte ilmaliku võimu. 1564. aastal läks viimane Liivi ordu valdus, Maasilinna foogtkond Saare- ja Hiiumaal, ametlikult Taani võimu alla.
Nii keskaja lõpuks Eestis kui ka Vana-Liivimaa lõpuks on mõnikord peetud 2. augustil 1560 hilisemate Omuli ja Holdre mõisate vahelises metsas toimunud Härgmäe lahingut, mille käigus Vene väed purustasid Liivimaa ordu väliväed ning ordu lakkas sõjalise jõuna eksisteerimast. Juriidiliselt võttes on sobivamaks tärminiks peetud siiski 1561. või 1562. aastat, kuna selleks ajaks oli Põhja-Eesti alistunud Rootsile ja Liivi ordu Poolale, samas kui Põhja-Eesti oli läinud Rootsi ja Lääne-Eesti Taani võimu alla ning Ida-Eestit okupeerisid Vene väed.
1561–1564
1561. aasta sügisel vallutasid Rootsi väed ordule kuulunud Padise kloostri ja 1562. aasta Pärnu ja Paide linna.
1561. aastal püüdis Moskva tsaar Ivan IV lahendada kujunenud poliitilist ja sõjalist olukorda diplomaatilisel teel püüdes abielluda järglasteta Jagelloonide dünastia pealiinis viimase meessoost liikme Poola kuninga Zygmunt II Augusti õega. Läbirääkimised lõppesid tulemusteta 1561. aasta sügisel ja Liivimaal algas uuesti sõjategevus. 1561. aasta septembris vallutasid Poola väed Mikołaj Radziwiłłi juhtimisel pärast viiepäevast piiramist Tarvastu ordulinnuse, vastupealetungil Poola vägedele purustasid vürstid Vassili Glinski ja Pjotr Serebrjanõi aga Radziwilli väed Pärnu lähedal ning purustasid lõplikult Tarvastu ordulinnuse. 1562. aastal toimus sõjategevus Pihkva- ja Valgevenemaal: leedulased Opotška lähedal ja Moskva väed Leedu suurvürstiriigis, Vitebski, Orša juures.
1561. aastal sõlmisid Rootsi kuningas ja Moskva tsaar vaherahu 2 aastaks, mida 1563. aastal pikendati veel 7 aastaks.
1562. aastal abiellus Rootsi kuninga Erik XIV vend Soome hertsog Johan III, Poola kuninga Zygmunt I Vana tütre Katarina Jagellonicaga. Poola kuningas Zygmunt II August kinkis õele kaasavaraks hertsog Johanile, Liivimaal asuvad lossid: Paide (mis oli juba selle ajal rootslaste valduses), Helme, Karski, Ruhja, Trikata ja Härgmäe ordulinnused.
Erikule Johani iseseisvus ei meeldinud ja ta kutsus Johani Stockholmi. Johan III, kes valitses Soomet, ei täitnud Rootsi kuninga korraldust asuda tema poolel sõtta Poolaga ning anda valdus Liivimaal asuvate losside üle Rootsi kuninga vägedele, et vältida nende sattumist Liivimaal toimunud Liivi sõja käigus Vene vägede kätte. Johan keeldus, käskis Erik XIV saadikud vangistada ja nõudis Soome aadlikelt usaldusvannet talle isiklikult, pärast Rootsi vägede poolset Abo piiramist, Johan III koos oma naisega Katarzyna Jagiellonkaga vahistati ja toimetati Stockholmi. 1563. aastal andis kuningas Erik XIV korralduse hõivata Johani linnused Eestimaal ning Rootsi väed hõivasid Karksi ordulinnuse. pisi|vasakul|150px|[[Rootsi kuningas (1560–1568) Erik XIV]]
Eestimaa uued valitsejad
pisi|Tallinn aastal 1561 300px|pisi|Narva Hermanni linnus [[Jaanilinna linnuse juurest vaadatuna]]
Rootsi kuningriik
1560. aasta lõpuks oli selge, et kohalikud Liivimaa riigid enam iseseisvalt püsima ei jää. Et end Vene ohu käest päästa, hakati nüüd selgelt otsima uusi maaisandaid. Ordumeister Kettler pooldas Poola suunda, ent palju oli ka Taani-meelseid, kes oleks end meelsasti Magnuse võimu alla andnud. Põhja-Eestis kasvas aga toetus Rootsile, kellelt loodeti efektiivsemat toetust Vene vägede vastu. Esialgu käisid läbirääkimised Soome hertsogi Johaniga, ent kuni Rootsi troonil oli Gustav I Vasa, polnud Rootsile alistumine mõeldav. Olukord muutus täielikult Gustav I Vasa surma järel, Erik XIV troonile tõustes, kes soovis Rootsi võimu Läänemere-ruumis tunduvalt kasvatada.
Nüüd algasid Põhja-Eesti üha tihedamad kontaktid Rootsiga, 1561. aasta suvel andsid Tallinn ja Põhja-Eesti (Harju-Viru vasallid) end Rootsi kuningas Erik XIV kaitse alla. 1581. aastal, pärast Paide vallutamist Rzeczpospolitalt, läks kogu Põhja-Eesti ja Hiiumaa Rootsile.
Leedu ja Poola
pisi|vasakul|150px|[[Zygmunt II August]] 1562. aasta märtsis likvideeriti lõplikult nii Liivi orduharu kui ka peapiiskopkond. Viimasest ordumeistrist Gotthard Kettlerist sai esimene Kuramaa hertsog. Riia peapiiskop Wilhelm säilitas kuni oma surmani 1563. aastal küll tiitli, ent mitte ilmaliku võimu. 1561. aasta Vilno lepinguga moodustati Liivi sõja ajal endise Vana-Liivimaa Liivimaa konföderatsiooni maadest: Kuramaal viimase Liivi ordu maameister Gotthard Kettleri valitsetav ilmalik, Rzeczpospolita vasallriigina Kuramaa hertsogiriik ja Lõuna-Eesti ning Lätimaa (Vidzeme, Latgale) territooriumist Liivimaa hertsogkond, mille valitsejaks oli Poola kuningriigi ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi valitseja Zygmunt II August. 1569. aastal moodustasid need seni personaaluniooni alusel valitsevat riiki Lublini uniooniga Rzeczpospolita riigi ning Liivimaa hertsogkond kuulus seejärel Poola kroonimaade hulka. 1570. aastal sõlmiti Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel kolmeks aastaks vaherahu.
, Liivimaa hertsogkond
Alfonso Ribeiro
pisi|Alfonso Ribeiro (mais 2011) Alfonso Lincoln Ribeiro (sündinud 21. septembril 1971 New Yorgis Riverdale Bronxi linnaosas) on Ameerika näitleja, telerežissöör, tantsija ja telemängude saatejuht.
16. sajand Eestis
Moskva tsaaririik
pisi|vasakul|[[Liivimaa kuningas Magnus 1563. aastal]] pisi|Moskva tsaaririigi poolt vallutatud ja okupeeritud alad ning [[Liivimaa kuningriik aastatel 1570–1577]] Moskva tsaaririigi valduses olid 1561. aastaks, Vene-Liivi sõjas vägede poolt 1558. aastal vallutatud Tartu linn, Tartu piiskopilinnus ja Tartu piiskopkond ning osa endise Liivi ordu territooriumist: Narva ordulinnus (1558–1581) ja Pärnu (1575–1582), Haapsalu (1576–1581), Karksi ordulinnus (1579–1582), Kirumpää piiskopilinnus (1558–1579), Laiuse ordulinnus (1558–1582), Lihula linnus (1576–1581), Koluvere loss (1576–1581), Vasknarva ordulinnus (1558–1582), Padise klooster (1576–1580), Tarvastu ordulinnus (1570–1582) ja Toolse ordulinnus (1558–1581) ja ümberkaudsed alad, mille Rootsi väed vallutasid tagasi 1581. aastaks Kahekümneviieaastane sõja käigus.
Herbert Kroemer
2000. aastal anti talle ja Žoress Alfjorovile pool Nobeli füüsikaauhinda (teise poole sai Jack Kilby).
16. sajand Eestis
Liivimaa kuningriik
1570–1577 Liivimaa kuningriik koosnes Liivimaa kuninga Magnuse valdustest Põltsamaa ja Karksi ümbruses. Ambitsioonikas Magnus lootis, et kui Põhja-Eesti vallutatakse, liidetakse ka need alad tema võimu alla, kuid Põhja-Eesti vallutamine ebaõnnestus, sest Magnuse formaalsel juhtimisel toimunud ligi pool aastat kestnud Tallinna piiramine (1570–1571) lõppes edutult. Tema valdused Saaremaal ja Kuramaal (endine Kuramaa piiskopkond) kuningriigi valduste hulka ei loetud. Kuningriigi keskuseks oli Põltsamaa. Kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumitega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linn (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territoorium, kus suuremal osal
Põhjamaade seitsmeaastane sõda
1563. aasta alanud Taani-Norra ja Rootsi vahelises sõjas, Taani kuninga poolt sõjakuulutamise järel, 28. juulil asusid Rootsi väed piirama hertsog Magnusele kuulunud Haapsalu linnust, mille vallutasid pärast 10-päevast piiramist ja rüüstasid ka Läänemaad. 1563. aasta septembris piirasid Rootsi väed ka nädala jooksul Koluvere piiskopilinnust. kuid Poola vägede lähenemisel põgenesid Koluvere juurest Tallinnasse jättes maha suurtükke.
Rootsi vägede Koluvere piiramise ajal tegid Poola kuninga vasalli, Kuramaa hertsogi Kettleri väed üllatusrünnaku Haapsalu piiskopilossile ning hõivased selle. Kettleri kutsel tulid hertsog Magnuse põgenenud vasallid Saaremaalt tagasi Haapsallu. Rootsi väed kogusid ennast ja vallutasid uuesti Haapsalu. Haapsallu kogunenud ülikud vangistati ja saadeti Stockholmi vangistusse.
1563. aasta septembris tegid Rootsiga sõjas olecvad Lübecki vabalinna kaupmehed kaubareisi Narva, kuid tagasiteel peeti osa neist Suursaare juures Rootsi sõjalaevade poolt kinni ja konfiskeeriti.
1564. aastal määrati Rootsi vägede juhatajaks Henrik Klasson Horn, kes 1564. aasta talvel piiras taas Koluvere linnust ja vallutas selle. pisi|[[Flaamimaa|Flaami kartograafi Johannes Portantiuse poolt 1573. aastal koostatud kaart, mis ilmus esmakordselt Abraham Orteliuse poolt väljaantud atlases Theatrum Orbis Terrarum. Kaardil on kujutatud Vana-Liivimaa tema ajaloolistes piirides, poliitiline jaotus kaardil kujutab Liivi sõja eelset seisu]]
Vene-Poola sõda, 1562–1582
1562. aasta kevadel suundusid Moskva tsaaririigi peajõud sõjaretkele Smolenskisse, suvel 1562 tegi vürst Andrei Kurbski rüüsteretke Viciebski piirkonda. Vana-Liivimaal vallutasid Moskva väed Tarvastu ja Põltsamaa. Leedu vägede vastusõjakäigudes, sügisel 1562 vallutas Leedu suurhetman Mikołaj Radziwiłł Must tagasi Tarvastu ordulinnuse ning võttis vangi hulga Moskva vojevoode ja seejärel tegi ka sõjakäigu Pihkvamaale.
Moskva väed vallutasid kahenädalase piiramise järel 15. veebruaril 1563 strateegiliselt tähtsa Polotski, pärast seda algasid läbirääkimised Moskva ja Leedu vahel. Läbirääkimise ebaõnnestumise järel alustas Moskva tsaaririik sõjavägede kogumist ja sõjakäiku Leedu vastu, kuid Pjotr Šuiski juhitud väed kaotasid 1564. aasta alguses Tšašniki lahingu Orša all, Mikołaj Radziwiłł Musta vägedele. Lahingu kaotuse tulemusena taganesid Moskva väed Smolenski taha. Sõjategevus lõppes pärast 1569. aastat, kui ühinesid Poola kuningriik ja Leedu suurvürstiriik Lublini uniooniga Rzeczpospolitaks. 1570. aastal sõlmiti Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel kolmeks aastaks vaherahu.
1575. aastal valiti uueks Poola kuningaks Stefan Batory, kes abiellus Poola kuninga Zygmunt I Vana teise tütre Annaga. 1575 tegutses Rzeczpospolita Rootsiga sõjas Moskva tsaaririigi vastu. Rootsi kuningas Johan III, kes oli abielus Poola kuninga |Zygmunt I Vana teise tütre Katarzyna Jagiellonkaga. pisi|250px|vasakul|[[Stefan Bátory Pihkvas, 1580. aastal. (Jan Matejko maal)]] 1577 vallutas Ivan IV kogu Rzeczpospolita käes olnud Vana-Liivimaa ala. Rzeczpospolita-Rootsi jõud osutusid lõpuks siiski Moskva tsaaririigist tugevamaks, 1578. aastal toimus sõjategevuses pööre.
pisi|[[Vene tsaaririik|Vene tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel sõlmitud 1582. aasta Jam-Zapolski vaherahuga määratud territooriumid]]
Kahekümneviieaastane sõda
1570. aastal puhkes sõda Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel, pärast seda kui Ivan IV oli lasknud Rootsi troonile tõusnud Johan III saadikud vangistada. 1575. aastal alustas sõjategevust Moskva tsaaririigi vastu ka Rzeczpospolita, kus troonile oli tõusnud kuningas Stefan Bátory.
1577. aastal toimus suur Moskva tsaaririigi ja Liivimaa kuninga Magnuse vägede poolt Tallinna piiramine ja samal ajal vallutas Ivan IV kogu Rzeczpospolita käes olnud ala ning pööras tülli Liivimaa kuningaga, kes oli sunnitud põgenema enda Kuramaa piiskopkonda. Rzeczpospolita-Rootsi ühendatud jõud osutusid siiski Moskva tsaaririigist tugevamaks, 1578. aastal toimus sõjategevuses pööre, 1580. aastal purustati Moskva tsaaririigi vägi Võnnu lähedal. Samal aastal vallutasid Rzeczpospolita väed Pihkva ning Rootsi väed Pontus De la Gardie juhtimisel Paide, Rakvere ja Narva. pisi|Liivimaa alad aastatel 1585-1710 pisi|Rootsi [[Läänemereprovintsid|Eestimaa provintsi ja Rzeczpospolita Liivimaa hertsogkonna ning Moskva tsaaririigi piirialad 1586. Matthias Strubyczi Eesti alade kaardil]] 1582. aastal sõlmis Moskva tsaaririik Rzeczpospolitaga Jam-Zapolski vaherahu ja 10. augustil 1583 Rootsiga Pljussa vaherahu. Põhja- ja Lääne-Eesti läksid Rootsi kuninga võimu alla, Lõuna-Eesti ja Liivimaa (endised Liivi ordu ja Riia peapiiskopkonna ja Tartu piiskopkonna alad) jäid Rzeczpospolitale. Rootsi ja Poola valdusi märkiv piir pandi paika 1582. aastal, sellest jaotusest kujuneski välja Eestimaa jaotus Eesti- ja Liivimaaks, mis likvideeriti alles 1917. aastal ühise Eestimaa kubermangu moodustamisega. pisi|Liivimaa, [[Gerardus Mercatori Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Fugura kaardil 1596]]
Sõda Sigismundiga
Aastatel 1598–1599 toimus sõda Rootsi trooni pärast luterliku hertsog Karli ning 1587. aastal Poola kuningaks ja 1592. aastal ka Rootsi kuningaks valitud katooliku Zygmunt III Waza vahel. Sõja lahingud toimusid ka Narvas.
1589. aastal koostatud Matthias Strubyczi Eesti alade kaardil oli Eesti linnadest tähistatud Tallinn (Reuel), Narva (Narua), Pärnu (Pernaw), Tartu (Derpt) ja Viljandi (Fellin). Lossidest ja mõisatest on kaardil kujutatud Hiiumaal Dachden. Kas selle nimetuse all peitub Suuremõisa mõis või Hiiumaa on teadmata. Saaremaal esinevad asulatest Kuressaare (Arensburgk) ja Maasilinn (Sonneburg). Mandril asuvatest mõisatest, lossidest ja kloostritest on kaardil tähistatud järgmised: Padise (Pades), Haapsalu (Haspel), Lihula (Leal), Velise (Tolk), Kiviloo (Fegwevr), Pärnu (Pernaw), Virtsu (Werder), Kolga (Kolk), Pirita (Birgita), Porkuni (Borch), Paide (Weissen), Puurmanni (Talkef), Kavilda (Canelicht), Rõngu (Ringen), Helme (Helmet), Vasknarva (Neuschlos), Kiltsi (Assa), Laiuse (Lais), Toolse (Tolsburg), Kastre (Werbeck), Otepää (Oben Pel), Vastseliina (Nuhaus), Sõmerpalu (Samerpal), Vaabina (Olsen) ja Koiküla (Adzel). Seega oli Eestis kujutatud 31 linna või väiksemat asulat.
Kronoloogia
pisi|Wolter von Plettenbergi büst Cēsise Jaani kirikus pisi|300px|Eesti alad, Euroopa kaardil 1596. aastal. [[Gerardus Mercatori atlasest Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Fugura]]
Betmanove
Betmanove (kuni 2016 Krasnõi Partizan) on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis.
Betmanove kõrgus merepinnast on 153 meetrit.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 913 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
Donbassi sõja ajal oli Krasnõi Partizan "neutraalne territoorium" kuni 2015. aasta 24. jaanuarini, mil valitsusvastased relvajõud asula väidetavalt oma kontrolli alla võtsid. Õhtul lükkas Ukraina kaitseministeerium selle teate ümber ja kinnitas, et asula on endiselt valitsusvägede kontrolli all.
Matti Killing
Matti Killing (sündinud 17. märtsil 1948 Pärnus) on eesti sõudetreener ja endine sõudja.
Ta on 1966. aastal lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.
Treenerina
Tema juhendatavad on olnud Raul Arnemann, Marek Avamere, Tõnu Endrekson, Harri Hiiesalu, Piret Jamnes, Andrei Jämsä, Toomas Kasearu, Alo Kuslap, Jaan Laos, Roman Lutoškin, Toomas Ollesk, Reet Palm, Kadri Palm, Raivo Parts, Arvi Peet, Allar Raja, Alvar Räägel, Kaspar Taimsoo, Rauno Talisoo, Priit Tasane ja Paul Valliveere.
Ta on avaldanud ajakirjades Kehakultuur ja Eesti Sõudja sõudmisteemalisi artikleid. Aastast 1995 töötanud Pärnu Spordiseltsis Kalev esimehena. Olnud 2010–2013 Eesti Spordiseltsi Kalev juhatuse ja aastast 2014 volikogu liige.
Isiklikku
Tema poeg Fred Killing on tulnud sõudmises aastatel 1990–1991 roolijana 3 korda Eesti meistriks. Tema vend Taivo Killing on sõudja ja sõudetreener. Abikaasa Reet Palm-Killing on sõudja ja sõudetreener.
Veske pärn
Veske pärn on kaitsealune pärn Saare maakonnas Saaremaa vallas Veske külas Mäepere talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1965.
Brendan Gaunce
Brendan Gaunce (sündinud 25. märtsil 1994 Sudburys Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Columbus Blue Jackets.
Veske pärn
Puu ümbermõõt on 530 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
Brendan Gaunce
2012. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i draft'is 26. valikuna. Hooajal 2014–15 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Canucksi noorteklubis Utica Comets. NHL-is debüteeris ta Canucksi meeskonnas 29. oktoobril 2015 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmisel päeval mängus Arizona Coyotesi vastu, kuid see jäi tema ainsaks väravaks sel hooajal. NHL-is on tema kõige resultatiivsem hooaeg olnud 2017–18, mil ta lõi neli väravat ja andis kaks väravasöötu.
2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Boston Bruins. Suurem osa hooajast 2019–20 mängis ta AHL-is Boston Bruinsi noorteklubis Providence Bruins. NHL-is sai ta Boston Bruinsi meeskonnas kirja sel hooajal vaid ühe mängu.
2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga Växjö Lakers. Samal aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks.
2021. aasta juulis naasis Gaunche NHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Columbus Blue Jacketsiga.
Anhiers
Anhiers on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Brendan Gaunce
2012. aastal võitis Gaunce Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Tema vanem vend Cameron Gaunce on samuti jäähokimängija.
Häädemeeste tulepaak
pisi|Häädemeeste tulepaak (2012) pisi|Häädemeeste tulepaak (2013)
Häädemeeste tulepaak on 28 meetri kõrgune tulepaak Häädemeeste alevikus. Meremärk kuulub Veeteede Ametile.
Selle geograafilised koordinaadid on.
Tulepaagi rajasid 1954. aastal sõdurid. Tegemist on metallsõrestiktorniga, mis on kolmelt küljelt kaetud valge laudisega.
Tulepaak on automatiseeritud, tuli töötab elektril, plingib pimedal ajal aastaringselt iga 3,5 sekundi tagant ja põleb järjest 1,5 sekundit. Elektri puudumisel töötaks tuli atsetüleenil. Tule kõrgus merepinnast on 32 meetrit ja nähtavuskaugus 11 meremiili.
Kuningas Williami saar
pisi Kuningas Williami saar (inuktituti Qikiqtaq) on saar Põhja-Jäämeres, üks Kanada Arktika saarestiku saartest.
Kuningas Williami saar kuulub Kanada Nunavuti koosseisu ja on pindalalt Kanada 15. saar. Saare ainukeses asulas Gjoa Havenis elas 2006. aastal 1064 inimest.
Saarel suvituvad suured põhjapõdrakarjad.
Joachim Neander
thumb|right|Joachim Neander. Tema kaasaegne portree
Joachim Neander (ka Neuander, Neiander ;1650 Bremen – 31. mai vkj 1680 Bremen) oli saksa õpetaja, jutlustaja ja kirikulaulude autor. Tema järgi on nime saanud Neandertali org.
Päritolu
Neanderi vanavanavanaisa oli Wismarist pärit Joachim Neumann, kelle Philipp Melanchthon soovitas kirjas Albert Hardenbergile 1. maist 1551 jutlustajaks Stadesse. Ta oli õppinud Rostocki ülikoolis ja Wittenbergi ülikoolis ning saanud magistrikraadi ning oli teeninud mitmes ametis. Melanchthon kirjutab:
Stade raad nimetas ta 1555 Stade St. Pankratii kiriku pastoriks. Aastal 1556 ta suri järsku. Temast jäid Stades järele pojad Joachim ja Frans.
Tema poeg ja Neanderi vanaisa Joachim (suri 1651 Lochemis Zutpheni lähedal) muutis oma nime toonase kombe kohaselt saksa Neumannist kreekapäraseks Neanderiks. Isa saatis ta õppima kalvinistlikku gümnaasiumi Steinfurdis (praegu Gymnasium Arnoldinum). Ta oli kalvinistlik pastor Lengerichis, 1633. aastast Steinfurtis ja 1638. aastast Lochemis. Lochemi Sint-Gudula kirikus on säilinud hõbedast armulauapeeker pealdise ja tema vapiga. Tema abikaasa ja Neanderi vanaema Anna Elisabeth oli Zutphenist pärit hollandi pastor Johan Duischen. Nende lapsed olid Neanderi isa Johann Joachim, Adolf ja Anna Elisabeth, kes abiellus Gerrit Thomasega. Noorem poeg ja tütar jäid elama Hollandisse. Adolfi suguvõsa perekonnanimega Nymann elab Hollandis praegugi.
Elulugu
Joachim Neander õppis Bremenis kõigepealt pedagoogeumis ning seejärel 1666. aastast gymnasium illustre 's kalvinistlikku teoloogiat ning töötas mitmes kohas, sealhulgas Heidelbergis ja Frankfurdis, õpetajana. 1670. aasta paiku sattus ta äratusjutlustaja Theodor Undereycki mõju alla ning sai tema vahendusel 1671 Frankfurdi kaupmehe poegade koduõpetajaks. Ta valmistas neid ette õpinguteks Heidelbergi ülikoolis ning õppis ka ise seal teoloogiat. Frankfurdis tutvus Neander 1673 Philipp Jacob Speneriga, kellest sai pietismi üks rajajaid.
1674. aastal sai Neanderist Düsseldorfi kalvinistliku koguduse ladina kooli rektor ja ühtlasi ka sama koguduse abipastor, kelle ülesannete hulgas olid jutlustamine ja hingehoid. Ta lõi sõnad ja muusika arvukatele kirikulauludele. Tihti komponeeris ta muusikat ja pidas jumalateenistusi Mettmanni lähistel Düsseli jõe maalilises orus, mistõttu nimetati tema sealne lemmikpaik Neanderi koopaks ja 19. sajandil hakkas kogu jõeorg kandma Neanderi oru (Neandertal) nime.
Üha pietistlikuma meelsuse, erakoosolekute pidamise ning avalikel jumalateenistustel mittekäimisele üleskutsumise tõttu sattus Neander Düsseldorfis kiriku- ja koolivõimudega pahuksisse ning 1676 vallandati ta jutlustajaametist; teda ähvardas ka koolist vallandamine. Aastal 1679 sai temast abijutlustaja kodulinna Bremeni Püha Martini kirikus. Ta elas seal oma perekonnale kuulunud nn Neanderi majas (Neanderhaus), mis asus kirikust ida pool ja pärines 15. sajandist. Bremenis lõi ta oma tuntuima vaimuliku laulu "Võta nüüd Issandat". Ta ei saanud kodulinnas veel aastatki tegutseda, kui suri nelipühade teisel pühal, 31. mail 1680 kas 29- või 30-aastaselt pärast lühikest rasket haigust. Tema haua asukoht on teadmata.
Looming
thumb|Bremeni Püha Martini kiriku aken, mis on pühendatud Joachim Neanderile. Heliloojat on kujutatud seal orelit mängimas
Ka tänapäeval lauldakse protestantlikes kirikutes veel Neanderi laule. Saksamaal on tema looming esindatud nii evangeelse kiriku kui ka uusapostliku kiriku lauluraamatutes. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku laulu- ja palveraamatus on mitu laulu, mida esitatakse tema loodud koraalide "Võta nüüd Issandat" ("Lobe den Herren"), "Jumal, vägev valitseja" ("Unser Herrscher, unser König"), "Imeline Issand" ("Wunderbarer König") ning "Maa ja meri kiidavad" ("Himmel, Erde, Luft und Meer") viisil.
Neanderi tuntuim kirikulaul on 1679. aastal kirjutatud ja 1680. aastal kogumikus "Bundes-Lieder und Danck-Psalmen" ilmunud laul "Võta nüüd Issandat" ("Lobe den Herren"). Laulu algne viis põhines teise vaimuliku loo, "Hast du denn, Jesu, dein Angesicht" viisil. Viis, millel seda tänapäeval lauldakse, kujunes lõplikult välja alles 18. sajandil.
Isiklikku
Neander jäi vallaliseks.
Mälestus
Düsseli jõe org, kus Neander lõi muusikat ja pidas jumalateenistusi, kannab 19. sajandist Neanderi oru (Neandertal) nime. Sellest orust leiti 1856. aastal eelajaloolise inimese luustik. Leiukoha järgi hakati seda inimliiki nimetama neandertallaseks ja nii on Neanderi nimi jäädvustatud ka antropoloogias.
Saksamaa evangeelse kiriku nimekalendris on 31. mai Joachim Neanderi mälestuspäev.
Samuti on Saksamaal tema auks nimetatud kaks kirikuhoonet – Neanderi kirik Düsseldorfis ja Neanderi kirik Erkrathis.
Lauri Hirvesaar
Lauri Hirvesaar (sündinud 3. mail 1986 Eestis) on eesti toote- ja tööstusdisainer.
Töökäik
Ta on töötanud tootedisainerina ettevõttes TenTwelve OÜ (2011-2012) ja ettevõttes Cleveron (2012). 2011. aastal töötas ta uue põlvkonna pakiautomaadi kallal.
Kõiguste pärn
Kõiguste pärn on kaitsealune pärn Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste külas. Puu võeti kaitse alla 1965.
Puu ümbermõõt on 368 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 20 m.
Vivendi
Vivendi on Prantsuse kontsern, mis on spetsialiseerunud sisule, meediale ja kommunikatsioonile.
Kontsern on esindatud enam kui sajas riigis ja noteeritud Pariisi börsil, kus see kuulub CAC 40 indeksisse.
Kontsern tegutseb sisuloomes, meedias ja kommunikatsioonis. Kontserni alla kuuluvad muusikatööstuse ettevõte Universal Music Group, tasulise televisiooni kontsern Groupe Canal+, reklaami ja avalike suhete korraldaja Havas, kirjastaja Editis ja videojagamise platvorm Dailymotion.
Ozoliņi
Ozoliņi on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Ozoliņi asub valla lääneosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 8,1, piirkonna keskusest Smiltenest 25,1 ja Riiast 146,8 kilomeetri kaugusel.
Ozoliņi muinaskalmed on muinsuskaitse all.
Pál
Pál on ungari mehenimi. See arvatakse tulenevat nimest Paul.
Võidujooksu tänav
pisi|Võidujooksu tänav Võidujooksu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu, Sikupilli ja Pae asumis.
Tänav algab Narva maanteelt, seejärel ristub Valge tänavaga, ületab Hundikuristiku oja, ristub Liikuri tänavaga, ületab Võidujooksu sillaga Laagna tee, ristub Paekaare tänavaga ning lõppeb Pae tänaval. Tänava pikkus on umbes 1,4 km.
Tänav sai nime 1923.
Võidujooksu 8A asub Lasnamäe FC Ajaxi koduväljak Ajaxi staadion.
Peipsirannik
Peipsirannik (vene keeles Чудское побережье) on ajaleht, mis ilmub aastast 2003 Mustvees. Ajalehe väljaandja ja toimetaja on Fjodor Maspanov. Ajalehe tekst on eesti ja vene keeles. Ajalehe esimesed kaks numbrit ilmusid nime all Peipsi Reklaam.
Langobardide kuningate loend
Langobardide kuningad või reges Langobardorum (ainsuses rex Langobardorum) valitsesid seda germaani rahvast 6. sajandi algusest kuni langobardide identiteedi kadumiseni 9. ja 10. sajandil. Pärast aastat 568 kutsusid langobardi kuningad endid mõnikord Itaalia kuningateks (rex totius Italiae). Pärast aastat 774 ei olnud nad langobardid, vaid frangid. Lombardia raudkrooni (Corona Ferrea) kasutati langobardi kuningate ja hiljem Itaalia kuningate kroonimisel sajandeid.
Letingite dünastia
Letingid olid esimene dünastia Lethuci ajast alates. Viimane Lethuci järglastest valitseja oli Walthari, kelle poja kõrvaldas Audoin Gausi perekonnast.
Karolingide dünastia
Karl Suur vallutas langobardid aastal 774 paavst Hadrianus I kutsel.
Tiitel rex Langobardorum, sünonüümne tiitliga rex Italiae, kestis kõrgkeskajani, kuid hilisemad valitsejad olid juba Itaalia kuningad.
Rudaci
Rudaci on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Rudaci asub valla kirdeosas. Küla asub valla keskusest Grundzālest 5,8, piirkonna keskusest Smiltenest 29,5 ja Riiast 151,1 kilomeetri kaugusel.
Tallinna väljakute loend
Tallinna väljakute loend
Viimsi talveaed
Viimsi talveaed on talveaed Harju maakonnas Viimsi vallas Pringi külas.
Talveaed sai valmis 1973 ja selle arhitekt on Rein Hansberg. Talveaed ehitati Kirovi-nimelisele näidiskalurikolhoosile. Talveaia tähelepanuväärseim ehitis on palmimaja.
Adamswiller
Adamswiller on asula ja vald Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas Bas-Rhini departemangus.
pisi|tühi|Adamswilleri plaan ja teda ümbritsevad vallad
Luutsniku külanõukogu
Luutsniku külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Luutsniku külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võru maakonnas Ruusmäe valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Laitsna külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Luutsniku külanõukogu 1950 septembris Vastseliina rajooni koosseisu.
1954 juunis Luutsniku külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Haanja külanõukogu koosseisu.
Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekte
"Ehstnische Sprachlehre für beide Hauptdialekte" (originaalpealkirjaga "Ehstnische Sprachlehre fuer beide Hauptdialekte, den revalschen und doerptschen; nebst einem vollstaendigen Woerterbuch") on 1780 ilmunud August Wilhelm Hupeli sõnaraamat, mis sisaldab lõunaeesti ja põhjaeesti keele sõnavara. Sõnavara on esitatud eesti-saksa ja saksa-eesti suunal. Raamatu kirjastas Johann Friedrich Hartknoch.
Attila (eesnimi)
Attila on ungari mehenimi.
Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit
Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit (lühend ERVL) on Eesti mittetulundusühing, mis seisab Eesti regionaal- ja vähemuskeelte eest. Regionaalkeeled on setu ja võru keel ning vähemuskeeled on jidiši, mustlas-, rootsi, saksa, soome, tatari ja vene keel.
ERVL asutati 2004.
Lorient
Lorient [lori'an] on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas Morbihani departemangus.
pisi|tühi|Lorienti plaan ja teda ümbritsevad vallad
Mahasanghika
Mahasanghika (sanskrti keeles Mahāsāṃghika) oli varajase budismi koolkond, mis lahknes sthaviravaadast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat.
Mahasanghika õpetuses väärib äramärkimist lokottaravāda ehk "ülemaise" Buddha õpetus, mis tõstab Buddha kõrgemale tavapärasest inimlikust olendist. Mõneti sarnaneb see kontseptsioon mahajaana arusaamaga. Budismi ajaloos pakubki mahasanghika koolkond huvi eelkõige seetõttu, et selles nähakse lähteid mahajaana budismi tekkeks ja arenemiseks. Samuti leidub selle koolkonna tekstide hulgas mitmeid paali kaanonist välja jäänud tekste, tekstiosi või nende varasemaid redaktsioone, enamasti hiinakeelsetes tõlgetes.
ENTRUM
ENTRUM on koolinoorte ettevõtlikkusideede konkurss ja arenguprogramm, mis on kutsutud ellu Eesti Energia poolt 2010. aastal. ENTRUM on mõeldud 13–19-aastastele noortele.
ENTRUMI metoodika
ENTRUM põhineb 4 sammu metoodikal, mille aluseks on hooliva ettevõtlikkuse kontseptsioon.
Esimene samm:
Teine samm:
Kolmas samm:
Neljas samm:
ENTRUMI programmi sisu
ENTRUMI programm stardib septembris ENTRUMI koolinädalaga, mille raames toimuvad ideede genereerimise minikoolitused programmi tegutsemispiirkonna koolides. Oktoobris toimub avasõu, millest võtab igal aastal osa vähemalt 500 noort. Avasõule järgneb ENTRUMI inkubatsiooniprogramm, mis koosneb 3 päevasessioonist, 1 öösessioonist ja finaalist. ENTRUM kulmineerub ettevõtlikkusideede konkursiga, mille tulemusel saab parima teostuse teinud meeskond Eesti kõige ettevõtlikumate koolinoorte nimetuse.
ENTRUMI I hooaeg (õa 2010/2011)
Õppeaastal 2010/2011 tegutses ENTRUM Ida-Virumaal, kaasates programmi 644 piirkonna noort (31% kõigist Ida-Virumaal elavatest 13–19-aastastest noortest). Esimesel hooajal algatasid noored kokku 86 ettevõtlikkusideed, millest 47 kuulus loomemajanduse, 25 teenuste majanduse, 8 IT ja inseneeria ning 6 ökomajanduse valdkonda. Hooaja võitis Kohtla-Järve noorte tööbörs InSpe.
ENTRUMI II hooaeg (õa 2011/2012)
Õppeaastal 2011/2012 tegutses ENTRUM Lõuna-Eestis, kaasates programmi 475 piirkonna noort (9% kõigist selles piirkonnas elavatest 13–19-aastastest noortest). Teisel hooajal algatasid noored kokku 98 ettevõtlikkusideed, millest 54 kuulus loomemajanduse, 31 sotsiaalse ettevõtluse, 9 IT- ja inseneeria ning 4 ökomajanduse valdkonda. Hooaja võitis Otepää noorte loodud õpilasvahetus VeniVidiVici.
ENTRUMI III hooaeg (õa 2012/2013)
Õppeaastal 2012/2013 tegutses ENTRUM Lääne-Eestis, kaasates programmi 580 Pärnumaa, Viljandimaa, Hiiumaa ja Saaremaa noort (18% kõigist piirkonnas elavatest 13–19-aastastest noortest). Kolmandal hooajal algatasid noored kokku 161 ettevõtlikkusideed, millest 61 kuulus loomemajanduse, 50 teenuste majanduse, 29 sotsiaalse ettevõtluse, 16 IT ja inseneeria ning 5 ökomajanduse valdkonda. Hooaja võitis Saaremaa poiste loodud interaktiivne õppeplatvorm e-õpikutele – AndroidÕpik.
ENTRUMI IV hooaeg (õa 2013/2014)
Õppeaastal 2013/2014 tegutses ENTRUM Põhja-Eestis, pakkudes ettevõtlikkusharidust Harjumaa, Raplamaa, Läänemaa ja Järvamaa noortele. Neljandal hooajal algatasid noored kokku 171 ettevõtlikkusideed, millest jõudis finaali 56 ideed. Nendest 15 ideed kuulus teenusmajandusele ja tootmisele, 12 loomemajandusele (disain) ja 10 loomemajandusele (muusikatööstus), 11 ideed sotsiaalse ettevõtluse valdkonda ning 8 ideed IKT ja inseneeria valdkonda. Hooaja võitis Järvamaa noorte loodud erinevate maitsetega gurmeenätsude tootja Nätrum.
ENTRUMI V hooaeg (õa 2014/2015)
Õppeaastal 2014/2015 tegutses ENTRUM Virumaal, pakkudes ettevõtlikkusharidust Lääne- ja Ida-Virumaa noortele. Viiendal hooajal algatasid noored kokku 135 ettevõtlikkusideed, millest jõudis finaali 30 parimat. Enim ideid kuulus info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonda, kus oli kokku 17 ideed. Elustiili valdkonnas oli võistlustules 8 ning inseneeria, energeetika ja põlevkivi valdkonnas 5 ideed. Hooaja võitis Lääne-Virumaa noorte idufirma Viru Ilu, kes toodab Aseri sinisavist käsitöö seepe ja näomaske.
ENTRUMI võitjad
Igal hooaja kulminatsiooniks valitakse välja parima teostusega noorteidee. Senised võitjad on :
ENTRUMI patroonid
ENTRUMI programmi on igal hooajal kaasatud tuntud Eesti inimesed – patroonid, kes on noortele ideede teostamisel abiks. ENTRUMI patroonidena on möödunud hooaegadel üles astunud olümpiavõitja Gerd Kanter, laulja Tanja Mihhailova, Tallinn Music Weeki korraldaja Helen Sildna, AveNue solist Vladimir Tšerdakov, režissöör Ilmar Raag, moedisainer Lilli Jahilo, Heateo SA ja SA Noored Kooli asutaja Artur Taevere, restoraniomanik Anni Arro, laulja ja saatejuht Teele Viira, Click & Grow lillepoti autor Mattias Lepp, näitleja Marko Matvere ja olümpiahõbe Heiki Nabi.
ENTRUMI auhinnad
ENTRUM on pärjatud:
Arko
Arko on eesti mehenimi.
Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Arko 75 mehel. Arko oli populaarsuselt 782. mehenimi. Nime Arko kandja oli keskmiselt 28 aasta vanune (mediaanvanus oli 30).
Worldline
Worldine on Prantsusmaa makse- ja tehinguteenuste ettevõte, mis asutati 1974. aastal.
2020. aasta oktoobri lõpus tervitas Worldline Ingenicot oma meeskonnas, luues uue liidri globaalsetes makseteenustes. Ingenicoga jõud ühendades on Worldline oma projektis teinud uue sammu edasi: pakkudes pankadele, kaupmeestele ja üldiselt kogu maksete ökosüsteemile vahendeid jätkusuutliku ja kasumliku majanduskasvu saavutamiseks.
Läti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit
Läti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit (läti keeles Latvijas reģionālo un mazāk runāto valodu savienība, lühend LatBLUL) oli Läti mittetulundusühing, mis seisis Läti regionaal- ja vähemuskeelte eest. Regionaalkeeled on liivi, latgali ja võru keel ning vähemuskeel on vene keel.
Udeselja tänav
Udeselja tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.
Udeselja tänav koosneb kahest osast, millest üks kulgeb Esku tänava ja Sirptiiva tänava vahel ja teine osa Sirptiiva tänava ja Villkäpa tänava vahel. Udeselja tänava kõrvaltänavateks on Kuldtiiva tänav ja Sinitiiva tänav. Tänava kogupikkus on umbes 660 meetrit.
Udeselja tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemalise tänavanimede sarja. Sirptiiblaste sugukonnas on ahhaat-udeselg, hall-udeselg, kase-udeselg, kevad-udeselg, silmik-udeselg, tumevööt-udeselg ja vaarika-udeselg.
Udeselja tänav on rajatud endise Lepiku küla Tammiku ja Kaasiku talu maadele.
Tokaata
Tokaata (itaalia keeles toccare, puudutama) on muusikas 16. sajandil alguse saanud instrumentaalmuusikažanr, mida iseloomustas akordide ja kiirete passaažide järsk vaheldumine.
Milda Lauberte
Milda Lauberte (7. oktoober 1918 Ratnieki – 19. oktoober 2009 Lēdurga) oli läti maletaja.
Lauberte lõpetas 1951. aastal Riia Meditsiiniinstituudi. Ta töötas arstina ja meditsiinikirjanduse toimetajana kirjastuses.
Males jõudis ta 1930. aastate teisel poolel maailma paremikku. 1937. aastal Stockholmis jagas ta koos Sonja Grafiga maailmameistrivõistlustel Vera Menchiku ja Clarice Benini järel 3.–4. kohta. 1939. aastal sai ta Buenos Aireses paralleelselt maleolümpiaga toimunud naiste MM-turniiril 6. koha, seejuures viigistas ülekaalukalt naiste maailmameistriks tulnud Menchikuga (kes tegigi vaid kaks viiki, ülejäänud partiid võitis).
Ta oli abielus maletaja Lūcijs Endzelīnsiga.
Kärt
Kärt (omastavas Kärdi või Kärdu) on eesti naisenimi, harva ka mehenimi. Tõenäoliselt on see lühend nimest Gertrud.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kärt alla viiel mehel ja 802 naisel. Kärt on populaarsuselt 8595. mehenimi ja 213. naisenimi. Kärt oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 28). Kõige populaarsem oli eesnimi Kärt vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,42. Kõige populaarsem on eesnimi Kärt Tartu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,77.Kõige rohkem on eesnimega Kärt sündinuid juunis, kokku 81. Kärdi nimepäev on 10.märtsil.
Vizla
Vizla on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas. Vizla asub valla lõunaosas Vizla jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Grundzālest 6,6, piirkonna keskusest Smiltenest 30,2 ja Riiast 151,9 kilomeetri kaugusel.
Asula on tekkind endise Vizla mõisa (Friedrichshof) keskuse juurde.
Erlend
Erlend on skandinaavia päritolu mehenimi.
Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Erlend 137 mehel. Erlend oli populaarsuselt 584. mehenimi. Nime Erlend kandja oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 33).
Kannmikser
pisi|Kannmikser Kannmikser (ka blender) on külgeehitatud kannuga mikser ainete segamiseks, vahustamiseks või peenestamiseks.
Kannmikser on üldiselt kasutusel köögis ja laboratooriumites. Seadet kasutatakse söögi ja teiste ainete segamiseks, püreestamiseks või emulgeerimiseks. Kannmikser koosneb kannust ja selle põhjas olevast metallist terast, mille paneb pöörlema elektriline mootor. Tugevamad seadmed suudavad purustada jääd.
Antwerpen-Centraal
Antwerpen-Centraal (prantsuse keeles Gare d'Anvers-Centrale) on Belgia suuruselt teise linna Antwerpeni peamine raudteejaam. Maailma üheks ilusamaks peetud raudteejaama haldab riiklik raudtee-ettevõte Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen.
Wiedemanni sõnaraamat
Wiedemanni sõnaraamat (originaalpealkirjaga "Ehstnisch-deutsches Wörterbuch" ('eesti-saksa sõnaraamat')) on 1869 ilmunud Ferdinand Johann Wiedemanni sõnaraamat. See raamat on kõige tähtsam vanemat eesti keelt kokku võttev sõnaraamat.
Raamatu II trükk ilmus 1893 ja see sisaldas umbes 60 000 sõna. Raamatu III trükk ilmus 1923 ja IV trükk 1973.
Viljandi linnapea
Viljandi linnapea juhib Viljandi Linnavalitsust.
Viljandi linna juhid
Nimekiri ei ole täielik
Vanemast ajast teadaolevad linnapead
Linnavanemad 1728-1783
Asehalduskorra järgsed bürgermeistrid
Tsaariajajärgsed linnapead
Eesti vabariigi linnapead
Puurmani Uudised
Puurmani Uudised oli Puurmani valla ajaleht, mis ilmus 1996–2018. Ajalehte andis välja Puurmani vallavalitsus. Ajalehe toimetaja oli Ell Maanso. Ajalehte jätkab osaliselt Põltsamaa Valla Leht.
Käsitsipaber
Käsitsipaber (ka: püttpaber) on kaubanduses kvaliteetsetest ainetest käsitsi tehtud paberiliik. Käsitsipaberit kasutatakse eelkõige luksustarvetes.
Natalia Pentre
Natalia Pentre (sündinud: Lapina, 16. august 1905 Petseri – 1. september 1982 Tallinn) oli Eesti vene filoloog ja pedagoogikateadlane.
Elulugu
Natalia Pentre oli venelane ja raudteeametniku tütar.
Lõpetas 1924 Rakvere Eesti Eragümnaasiumi, 1926 Rakvere Õpetajate Seminari, 1950 Tallinna Õpetajate Instituudi vene keele ja kirjanduse erialal, 1953 Moskva Pedagoogikainstituudi vene keele ja kirjanduse osakonna. Pärast Rakvere Õpetajate Seminari lõpetamist täiendas end mitmel pool Euroopas. Oli 1926–1940 Petserimaal Laura jmt vene algkooli (ka eesti keele) õpetaja, 1940–1947 Tallinna Õpetajate Seminari vene keele õpetaja, 1947–1952 Tallinna Õpetajate Instituudi ja 1952–1960 TPedI vene keele ja kirjanduse kateedri vanemõpetaja, 1961 õpetaja; ühtlasi Tallinna Õpetajate Seminari ja Tallinna Õpetajate Instituudi ning TPedI harjutuskooli (Tallinna 21. Keskkool) õpetaja. Pidas loenguid õpetajate täienduskursustel, osales vene keele õppeprogrammide, töövihikute jm koostamises. Koostas eesti keele õpikuid vene koolide ja vene keele õpikuid eesti koolide algklassidele.
Natalia Pentre suri 1. septembril 1982 Tallinnas ja maeti 4. septembril 1982 Metsakalmistule.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: vene keele õpetamise metoodika algklassides; arvukad tööd sel alal olid teedrajava tähtsusega. Eesti NSV teeneline õpetaja (1960). Üle 30 teadustrükise, 20 õpikut ja õppevahendit vene ja eesti koolide algklassidele.
Clifton Davis
pisi|Clifton Davis ([[2007)]] Clifton Davis (õieti Clifton Duncan Davis; sündinud 4. oktoobril 1945 Chicagos Illinoisi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Magento
Magento on avatud lähtekoodiga e-kaubanduse platvorm. See on kirjutatud skriptimiskeeles PHP. Tarkvara loodi algselt firma Varien Inc. poolt. Esimene avalikkusele kättesaadav väljalase anti välja 31. märtsil 2008.
Uurimuse kohaselt, mille viis läbi aheadWorks 2015. aasta mais, on Magento turuosa 30 kõige populaarsema e-kaubanduse platvormi seas 29,8%. Magento Commerce platvormil on üle 250 000 ülemaailmse kaupmehe. 17. novembril 2015 anti välja Magento 2.0. Magento kasutab MySQL/MariaDB andmebaase, PHP-programmeerimiskeelt ja elemente Zend Frameworkist. Samuti on Magentos kasutusel objektorienteeritud programmeerimine ja MVC arhitektuur.