cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Blackjack
Reeglid
Minimaalse panuse suurus on ära toodud laual asetseval tablool ning need erinevad sõltuvalt kasiinost ja/või mängulauast. Pärast algpanuste tegemist jagab diiler kaardid (kas käest (pitch game) või kaardikingast sõltuvalt sellest, mitme pakiga mängitakse). Diiler jagab igale mängijale ükshaaval vasakult paremale suunaga esimese kaardi ning seejärel teise kaardi k.a endale. Üks kaartidest jagatakse pildipool ülespidi ja teine kinniselt. Pildipool allapoole olevat kaarti nimetatakse hole card 'iks. Euroopas jagatakse hole card alles siis, kui kõik mängijad on endale lisakaardi võtnud. Kaardid jagatakse kaardikingast (shoe), pildipool ülespoole (ühe pakiga mängus pildipool allapoole).
Ameerika Blackjacki versioonis on juhul, kui diileri avatud kaart on äss või pildikaaart/10 punkti, diileril kohustus oma pimedat (hole card) kaarti kontrollida selleks, et teada kas tal on juba Blackjack kombinatsioon. Seda teeb diiler enne lisakaartide võtmist, kuid kindlasti pärast seda, kui mängijaile on pakutud kindlustust (kui avatud kaart on äss). Kui diileril on Blackjack, kaotavad kõik mängijad oma algpanused, v.a mängijad, kellel on samuti Blackjack (viik ehk push). (Mõnes Ameerika kasiinos ei kontrolli diiler enne oma pimedat kaarti, kui kõik mängijad on oma otsuse teinud. Juhul kui siis diileril ongi Blackjack, kaotavad kõik mängijad, kellel Blackjacki ei ole, ning need mängijad, kes tegid duubli või spliti, kaotavad ainult esialgse panuse ning lisatud panus antakse neile tagasi ning see annab sama tulemuse, kui diiler oleks oma pimedat kaarti enne lisakaartide jagamist kontrollinud.)
Mängija võimalused vastavalt käe väärtusele
Mängija tegutsemiskord on lõppenud, kui ta otsustab 'jääda', 'duubeldada' või on punktid 'üle' võtnud (üle 21, mis on automaatne kaotus). Kui mängija 'üle' võtab, kaotab ta oma panuse isegi juhul, kui diiler peaks hiljem 'üle' võtma.
Kui kõik mängijad on oma otsuse teinud, avab diiler oma pimeda kaardi ja võtab vastavalt vajadusele lisakaarte. Maja reeglid näevad ette, et diiler peab võtma lisakaarte nii kaua, kuni tal on alla 17 punkti (hoolimata mängija käe punktide summast). Mõnes kasiinos peab diiler ka 'pehmele' 17 punktile (äss + 6) lisakaarte võtma.
Kui diiler "üle" võtab, võidavad kõik veel mängus olevad mängijad. Panused makstakse tavaliselt välja suhtega 1:1. Mängijad, kelle punktid on diileri omadega viigis (push ehk Tie), saavad oma algpanuse tagasi.
Diileri "pehme 17"
Tegelikult on olemas kaks veidi erinevat diileri strateegiat. "S17" variandi puhul ei võta diiler ühelgi juhul enam omale lisakaarti. Samas "H17" variandis võtab ta "pehmele 17-le" lisakaardi kuid puhta 17-ga enam mitte. (Kummalgi juhul ei ole diileril valikut; ta kas peab või ei pea kaarti võtma). H17 mäng on oluliselt väiksema mängija eelise ja suurema maja eelisega variant. See, milline mängu variant on lubatud, sõltub kohalikest seadustest. Las Vegase Stripil on mänguvariandid enam-vähem võrdselt jaotunud.
Pakkide arv
Kui kõik muu on mängijaile võrdse seisu tagav siis mängus kasutatavate pakkide väiksem arv vähendab mängija eelist tunduvalt. (vale! kaardilugemisel annab väiksem pakkide arv mängijale meeletult suurema eelise kuna tõsilugemi eelis tuleb kiiremini ja konkreetsemalt esile) (See kehtib basic-strateegiat kasutavate mängijate suhtes hoolimata sellest kas nad kaarte loevad või mitte). Tegelikkuses ei ole ka kõik muu võrdne; mitme pakiga mängudes on tavaliselt palju paremad reeglid kui ühe pakiga mängudes.
Late surrender
Loobumine – mängijal on võimalus enne, kui keegi mängijaist on lisakaarte võtnud, poolest oma algpanusest loobuda (USA variandis seega pärast seda, kui diiler on kontrollinud, kas tal on Blackjack). Mõnel juhul (15 vs. 10, 16 vs. 9, 16 vs. A) annab see mängijale väikese eelise. Ühel juhul on see kindlasti mängijale väga kasulik (16 vs. 10).
Multiple splits
Mitu splitti – kui mängija splitib 2 kaarti ja saab esimesele splititud kaardile veel sama väärtusega lisakaardi, võib ta veel kord splittida, mis annab talle juba kolmanda 'käe'. Osades kohtades lubatakse teha kuni 3 splitti ning samas võivad mõned kasiinod lubada vaid esimese kahe kaardi splittimist või üleüldse lubada piiramatu arvu kordi splitte.
Ässade splittimine
Only one card for split Aces reegel – (ainult üks lisakaart splititud ässadele), splititud ässadele jagatakse ainult üks lisakaart ja mängija lisakaarte neile enam võtta ei saa. Ühegi teise kaardi puhul sellist reeglit ei kasutata.
Topeldamine pärast splittimist
ehk Double-down after split reegel – (topeldamine pärast splittimist), topeldada võib ka pärast splittimist. Muidu mängitakse splititud jaotused nii, et sinna võib juurde võtta suvalise arvu kaarte peaasi, et 'käe' punktide kogusumma ei ületaks 21.
Duubel ainult 10 või 11 punktiga
Tuntakse ka Reno reegli nime all – (duubeldamine ainult 9, 10 või 11 punktiga), duubeldamine on lubatud ainult juhul, kui mängija kahe esimese kaardi summa on 9, 10 või 11 punkti ning "pehmete" punktisummade duubeldamine ei ole lubatud.
Kümme punkti andvate kaartide splittimine
Mängijad võivad splittida suvalised kümme punkti andvad kaardid nagu näites poisi ja emanda. Seda reeglit kasutatakse USA-s vähe kuna 20-punktine käsi on väga tugev, samas Euroopas on see tavaline mängureegel. Muuseas osades laudades ei lubata splittida muid kaarte kui sarnaseid kaarte (näiteks kaks emandat vmt kaarti).
Blackjacki väljamakse summa erinevus
Mõnedes kohtades makstakse Blackjack välja suhtega 6:5 või isegi 1:1. See vähendab või kaotab mängija peamised eelised selles mängus. Paljude mängijate arvates on siinkohal tegemist mängu põhireeglite julma manipuleerimisega.
Diiler võidab võrdsete punktide korral
See reegel on mängija jaoks täielik katastroof. Sellist reeglit võib näha Blackjacki-laadsetes mängudes või näiteks Eesti-Soome / Eesti-Rootsi vahel sõitvatel laevadel.
Kindlustus
Mängija, kes soovib võtta kindlustuse, võib seda teha, lisades kuni poole oma esialgsest panusest. Kindlustuspanuseks mõeldud mängumärgid asetatakse laual selleks ette nähtud alale, mis on tavaliselt märgistatud lausega "Insurance Pays 2:1". Mängija, kes kindlustuspanuse teeb, mängib selle peale, et krupjeele on jagatud kahe kaardiga 21 punkti (ehk blackjack) või võttes lisakaardi, saab Blackjacki. Kindlustuspanus makstakse võidu korral välja suhtega 2:1. Kindlustuspanuseks nimetatakse seda sellepärast, et juhul kui krupjee võtab omale Blackjacki, algpanus kaotab, kuid kindlustuspanus makstakse välja suhtega 2:1, mis annab mängijale sisuliselt tema algpanuse tagasi. Loomulikult võib juhtuda see, et krupjee ei võta endale Blackjacki, mispuhul kindlustuspanus kaotab ja mäng käib edasi punktide peale, mis jätab võimaluse mängijale oma algpanuse siiski kaotada.
Kindlustuspanus on väga halb panus sellele mängijale, kes kaarte ei loe. Kaarte lugev mängija võib teatud hetkel arvestada sellega, et pakis on alles palju suuri kaarte, mis omakorda muudab kindlustuspanuse väga heaks panuseks. Väljamakse suhe on 2:1, kuigi tegelikkuses peaks makstama 2,25:1 – see aga annabki kasiinole väga suure eelise.
Kui mängijal on Blackjack (äss ja pildikaart/kümme) ning krupjeel avatud kaardiks äss, pakub krupjee tavaliselt kliendile kindlustuse asemel tasaraha ("Even money?"). Kui mängija selle pakkumise vastu võtab, makstakse talle panus kohe välja suhtega 1:1, hoolimata sellest, kas diiler saab Blackjacki või mitte. Seepärast on tasaraha võtmine sama mis algpanuse kindlustamine – see ei ole mängijale kasulik juhul, kui ta kaarte ei loe.
Kasiinodes, kus jagatakse ka 'hole card', võib krupjee juhul, kui tema avatud kaardiks on kümme/pildikaart või äss, liigutada oma kinnise kaardi laual oleva väikese peegli või elektroonilise sensori kohale kontrollimaks, kas tal on Blackjack. Selline tegevus muudab minimaalseks võimaluse, et kinnine kaart (hole card) kogemata paljastatakse, mis omakorda annab mängijale väga suure eelise.
Iga Blackjacki variatsioon on oma kindlate reeglite, strateegia ja tõenäosustega. Enne mängima asumist on alati soovitatav reeglid üle vaadata. Paljud riigid kasutavad kindlaid reegleid ja seadusi, mis reguleerivad seda, kuidas peab ja võib kasiinos Blackjacki mängida.
Basic-strateegia
Ülal on toodud põhistrateegia tabel 3 või enama kaardipaki jaoks, kusjuures diiler ei võta rohkem kaarte, kui tal on "pehme" 17, võib duubeldada iga kahe kaardi summat, duubeldamine on lubatud pärast splittimist, diiler kontrollib Blackjacki olemasolu (seda Eestis ei kasutata) ja Blackjack makstakse välja suhtega 3:2.
Juhend:
<dl> <dd> S</b> = Stand ehk jääb</dd> <dd> H</b> = Hit ehk juurde</dd> <dd> Dh</b> = Double (if not allowed then hit) ('duubel' ning kui ei ole lubatud, siis 'juurde')</dd>
<dd> Ds</b> = Double (if not allowed then stand) ('duubel' ning kui ei ole lubatud, siis 'jääb')</dd> <dd> SP</b> = Split</dd> <dd> SU</b> = Surrender (if not allowed, then hit) ('loobumine' ning kui ei ole lubatud, siis 'juurde')</dd> </dl>
Enamikus Las Vegase peatänava kasiinodes võetakse "pehmele" 17-le lisakaarte. See reegli lisa nõuab omakorda väikest muudatust põhistrateegia tabelis – duubel 11 punktiga diileri ässa vastu, duubel A/7 vs 2 ja duubel A/8 vs 6. Enamikus kasiinodes väljaspool Las Vegast "pehmele" 17-le lisakaarte ei võeta.
Kaardilugemine
Põhistrateegia pakub mängijale optimaalset strateegiat iga mängus ette tuleva kombinatsiooni puhul, kusjuures see põhineb miljonitel mängitud jaotustel. Samas on lühema aja jooksul tehtud jagamise tulemusena allesjäänud pakk mittetäielik ning pidades arvestust selle üle,millised kaardid on pakist juba väljas, on võimalik arvestada seda tõenäosust, millal pakist jagatavad kaardid muutuvad mängijale "soodsaks".
Kaardilugemine annab kaks võimalust:
Erinevaid kaardilugemise süsteeme on palju ning mitmed neist ei nõua mängijalt mängust väljas olevate kaartide meeles pidamist. Selle asemel on kasutusel punktisüsteem, mis määrab iga kaardi (kaardigruppide) punktiväärtuse ning mängija peab lihtsat punktiarvestust nende kaartide üle, mis juba mängust väljas.
Sõltuvalt sellest, millised on Blackjacki reeglid kasiinos, kahandab basic strateegia "maja eelist" mängija suhtes (house advantage) pea nullini (ühe pakiga mängudes) ning alla 1 protsendi mitme pakiga mängudes. Kui kaarte õieti lugeda, võib see mängijale anda eelise kasiino suhtes, muutes "maja eelise" nulliks või kuni 2% mängija eeliseks kasiino suhtes. Kaardilugemise vähendamiseks võeti kasiinos kasutusele spetsiaalsed "kaardikingad" (shoe – plastkonteinerid, millest kaarte jagatakse). Nüüd on neile lisandunud kaardisegamismasinad, mis muudavad kaardilugemise võimatuks.
Enamikus USA osariikides on kaardilugemine seaduslik tegevus ning seda ei peeta petmise üheks variandiks. Samas on enamik kasiinosid võtnud endale õiguse seada teatud mängijatele piiranguid Blackjacki mängimisel või neid üldse kasiinosse mitte lubada, tuues põhjenduseks kaardilugemise. Tavaliselt teeb vastava otsuse mängijale teatavaks kasiino esindaja, mainides seda, et mängija ei ole vastavas kasiinos enam teretulnud klient. Mängijad peavad seetõttu olema hoolsad ning mitte andma aimu oma kaardilugemisoskuste kohta. Elektrooniliste või muude abivahendite kasutamine kaardilugemisel on tavaliselt ebaseaduslik (Eestis samuti seadusega keelatud).
Shuffle tracking ehk kaardisegu jälgimine
Peale kaardilugemise on ka muid tehnikaid, mis annavad Blackjackis mängijale kasiino ees eelise. Kõik taolised tehnikad põhinevad sellel, et kaartidele antakse teatud väärtus, mis sobib nii kasiinole kui ka mängijale nii nagu selle on algselt kirja pannud Edward O. Thorp. [citation needed] Üks tehnika, mida peamiselt kasutatakse mitme pakiga mängus (multi-deck game), põhineb kaardipaki teatud gruppide jälgimises (n-ö slugs, clumps, packs) kingast jagamise ajal, pidades arvestust selle üle kuidas kaarte segatakse ning tehes panuseid vastavalt sellele kuidas need kaardid uue jagamise ajal kaardikingast lauale jagatakse. See on tehnika, mis on muuseas palju raskemini õpitav kui tavaline kaardilugemine ning vajab head nägemist ja silmamälu. See tehnika võimaldab kasiinopersonali segadusse viia, kuna kaardisegu jälgimine võimaldab mängijal teha hoopis teistsuguseid otsuseid seal, kus tavaline kaardilugeja oma tegevusega kasiinole silma jääks. [citation needed]
Arnold Snyderi artiklid ajakirjas Blackjack Forum tõid kaardisegu jälgimise avalikkuse ette. Tema raamat "The Shuffle Tracker's Cookbook" analüüsis matemaatiliselt mängija eelist kui ta kasutab kaardisegu jälgimist, kusjuures aluseks oli võetud jälgitava paki osa suurus. Jerry L. Patterson arendas ning avaldas shuffle-tracking meetodi, kus mängijale mitte sobiv kaardipaki osa liigutatakse paki "tõstmise" (cutting the deck) käigus nii, et seda mängu ei jagataks. Muud seaduslikud meetodid mängija eelise tõstmiseks Blackjackis on näiteks diileri kinnise kaardi kohta info saamine või järgmise jagatava kaardi teada saamine (need on võimalikud diileri kehva kaardijagamise tehnika tõttu).
Variandid
Pontoon on Inglise variant Blackjacki mängust, kusjuures reeglid ning strateegia erineb tunduvalt. Samas on Austraalias ja Malaisias Pontoon litsentsimata variant Ameerika mängust 'Spanish 21', mida mängitakse ilma 'pimeda' kaardita ning nimest hoolimata ei ole sel mingit sidet Inglise mänguga Pontoon.
'Spanish 21' pakub mängijale mitmeid vabamaid Blackjacki reegleid, nagu näiteks võimalust duubeldada ükskõik millist arvu kaarte omades (lisaks võimaldades veel 'rescue' ehk loobumist ühest panusest), väljamaksete boonust viie või enama kaardiga saadud 21 punkti eest, 6-7-8-ga saadud 21 punkti eest, 7-7-7-ga saadud 21 punkti eest, loobumist (late surrender) ning seda, et mängijate Blackjackid ja 21-d on alati võitvad, kuid seda sellise hinnaga, et pakist on eemaldatud kõik 10-d (pakis on alles 'poisid', 'emandad' ja 'kuningad').
21st Century Blackjacki versiooni (ka "Vegas Style" Blackjack) leiab paljudest California kasiinodest ja kaardimänguklubidest. Sellises mängu vormis ei tähenda mängija poolt üle 21 punkti võetud summa automaatset kaotust; mängus on mõningad olukorrad, kus mängijal on siiski võimalus veel diileriga 'tasa' jääda juhul, kui ka tema üle 21 punkti võtab – selleks peab diileri 'üle' võetud summa olema suurem kui mängija 'üle' võetud summa.
Uute variatsioonide loomiseks muudetakse tavaliselt reegleid/reeglite osi. Need muutused tõmbavad küll algajaid mängijaid ligi, kuid tõstavad maja eelist mängija suhtes. Double Exposure Blackjack on selline variant kus mõlemad diileri kaardid on avatud (mäng oleks pidanud olema ühe suletud kaardiga). See mäng tõstab maja eelist mängija suhtes sellega, et maksab mängijate saadud Blackjackid välja suhtega 1:1 (3:2 asemel) ning mängija kaotab oma panuse diileri ja mängija võrdsete punktide korral. Double Attack Blackjackil on väga liberaalsed reeglid ja võimalus oma esialgset panust suurendada pärast diileri avatud kaardi nägemist. Kaarte jagatakse kaardikingast ja kõik Blackjackid makstakse välja suhtega üks-ühele.
Prantsuse ja Saksa variant "Vingt-et-un" (Kakskümmend üks) ning "Siebzehn und Vier" (Seitseteist ja eli) on variandid, milles ei ole võimalik kaarte splittida. Äss annab vaid üksteist punkti kuid kaks ässa loetakse Blackjackiks. Seda varianti kasiinos ei leia (Eestis kindlasti mitte), kuid samas on mäng levinud sõprade ringis (Eestis näiteks nimega "Kakskümmend üks", kusjuures kahe ässa kombinatsiooni tuntakse kui "kuldset").
Hiina Blackjacki mängitakse Aasias palju, kusjuures splittida ei saa ja mängus kehtivad muud kombinatsioonid.
Veel üks variant on Blackjack Switch, milles mängijale jagatakse kaks 'kätt' ning tal on seejärel õigus nende käte kaarte omavahel vahetada/kombineerida. Näiteks: kui mängijale on jagatud 10-6 ning 10-5 võib mängija vahetada omavahel kaks kaarti, luues nii uued 'käed' kaartidest 10-10 ja 6-5. Ilma vahetamata saadud Blackjackid makstakse välja suhtega 1:1 standardse 3:2 suhte asemel ning diileri saadud 22 annab viigiseisu.
Viimasel ajal on tänu pokkeri populaarsuse kasvule hakanud tuntust koguma ka Elimination Blackjack, mis on tavalise Blackjacki turniiriformaat.
Paljud kasiinod pakuvad tavalistel Blackjacki laudadel lisapanuste tegemise võimalusi. Näiteks: üks tavaline lisapanus on "Royal Match", milles mängijale makstakse välja suurem väljamakse kui tema kaks esimest kaarti on ühest mastist emand ja kuningas (ning jackpot 'i summa kui nii diileril kui ka mängijal on esimesed kaks kaarti samast mastist emand ja kuningas). Need lisapanused on tavaliselt välja pakutud väiksema võiduvõimalusega kui tavalises Blackjacki mängus olevad väljamaksed.
Blackjack Hall of Fame
2002. aastal paluti elukutselistel mängijatel üle maailma teha oma pakkumine mängijate kohta, kes peaksid kuuluma Blackjacki kuulsuste halli. 2002. aastal võeti vastu seitse liiget kusjuures igal aastal lisatakse uusi mängijaid. Parimate mängijate pildid asuvad Barona kasiinos (San Diego, California, USA). Liikmete hulka kuuluvad näiteks Edward O. Thorp, 1960-ndatel avaldatud raamatu "Beat the Dealer" autor, kes tõestas, et mängus on võimalik kasiinot võita kombineerides basic strateegia ning kaardilugemise; Ken Uston, kes tutvustas meeskondliku mängimise eeliseid; Arnold Snyder, ajakirja Blackjack Forum autor ja toimetaja; Stanford Wong, kes võttis kasutusele Wongingi tehnika, mis eeldab mängimist vaid positiivse tulemi korral (kaarte lugedes), ja mitmed teised.
Loomismüüdid
Loomismüüdid ehk tekkemüüdid on pärimuslikud lood objektide ja nähtuste tekkimise kohta. Omaette rühma loomismüütide hulgas moodustavad kosmogoonilised müüdid: kogu teadaoleva maailma tekkimise kohta.
Tunnetuslikud aspektid
Tunnetuslikult on loomismüüdid kultuuri jaoks oluline kogum teadmisi sellest, kuidas ja miks on asjad maailmas just niimoodi ja mitte teisiti. Sageli on loomismüüdid seotud seletusmüütidega.
Funktsioonid
Loomismüütide funktsiooniks võib olla maailma asjade muutmine ja mõjutamine. Loomismüüt võib olla loits, ravimisvormel, sünnisõnad jne.
Seos loomismüüdi ja loitsu vahel tuleneb animistlikust mõtteviisist, mille kohaselt on maailm (ja tema nähtused ning objektid) hingestatud. Selle mõtteviisi (uskumuse) kohaselt saab nähtusi ja objekte mõjustada suheldes nende hingega (vaimuga). Seda vaimu (või hinge) saab mõjutada, kui talle esitada tema sünnilugu.
"Kalevala" loitsud ongi enamasti sünnisõnad. Tuntud on Veljo Tormise poolt viisistatud "Raua needmine". Rauda neatakse selleks, et ravida raudeseme (terariista) poolt tekitatud haava või vigastust. "Raua needmise" sisu on loomismüüt (tekkemüüt) raua sündimisest.
Žanrilised aspektid
Žanriliselt võib loomusmüüt olla esitatud nii jutustusena, lauluna, tantsuna, draamana või nende seguna.
Vormilised aspektid
Vormiliselt võivad loomismüüdid olla väga ulatuslikud ja komplitseeritud, kuid on küllaldaselt ka lühivormilisi loomismüüte (mõistatuste, vanasõnade, kõnekäändude vms kujul). Loomismüüdid võivad eksisteerida nii suulises pärimuses kui ka kirjalikult fikseerituna. Paljude religioonide pühakirjad, eeposed jmt sisaldavad loomismüüte.
Näiteid
Eesti rahvalaul "Loomislaul" (Sinisirje linnukene...). Laulus esinev motiiv maailma tekkimise kohta linnumunast leidub paljude Põhja-Euraasia rahvaste ning ka Põhja-Ameerika indiaani rahvaste folklooris.
Tekkemuistendid Kalevipoja sängide, lingukivide jmt kohta.
Muistendilised muinasjutud ("Kuidas jänes sai lõhkise moka" jmt).
"Kalevala" loitsud ja sünnisõnad. Veljo Tormise "Raua needmine".
Vanas Testamendis kajastuvad judaismi eri kihistustest pärinevad loomislood. (Näiteks 1. Moosese raamat, peatükk 1, salmid 1-31.)
Babüloonia loomismüüte kujutab Enuma Eliš.
Viited
Skapelse (teologi)
Jan Palmstierna
Jan Palmstierna (sündinud 26. juulil 1948) on Rootsi diplomaat. Septembrist 2008 kuni septembrini 2013 oli ta Rootsi suursaadik Eestis.
Varem on Jan Palmstierna töötanud muu hulgas Rootsi välisministeeriumis kaubandussuhete alal; olnud suursaadik Vilniuses ning töötanud Rootsi suursaatkondades Santiagos, Kopenhaagenis ja Bonnis.
Jan Palmstierna kuulub Rootsi tuntud Palmstiernade aadlisuguvõsasse, tema tiitel on krahv.
2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.
Laima
Laima (ka Laime) on balti rahvaste muinasusundis ja mütoloogias saatusejumalanna.
Läti rahvausundis oli Laima õnne- ja saatusejumalanna ning ühtlasi inimese elukäigu, raseduse, sünnituse, kodu, pere, abielu ja surma valitseja. Teda on kujutletud ka kui saatuse personifikatsiooni – ebaõnne all kannatav inimene võis näiteks kiruda "oma Laimat". Laima koos Kārta ja Dēklaga (keda on nimetatud ka tema õdedeks) moodustasid saatusejumalannade kolmiku, milletaolisi on teistegi indoeuroopa rahvaste usundites (võrdluseks nornid, parkad, moirad). Samuti indoeuroopa ühispärandile iseloomulikult oli Laima saatusekuduja ning talle ohverdati kootud esemeid, riideribasid jms.
Leedu muinasusundis Laime (ka Laimė) oli õnne- ja abielujumalanna, kodukolde kaitsja, ka valguse ja pimeduse jumalanna. Tema sümboliks oli pärnapuu ja sellel kukkuv kägu, ta võis ka ise esineda käo kujul. Laima/Laime kujuga olid ilmselt seotud ka linnuküünistega haldjad laumed, kes esinesid tihti kolmekaupa, abistasid virku ja karistasid laisku naisi ning olid osavad kudujad. Rahvaluules esinevad kohati Laime õdedena Giltinė, Dekla, Karta ja Magyla. Tihti esines Laime Leedu mütoloogias sünnituse ja vastsündinute kaitsjana ning tema paariliseks ja ühtlasi vastandiks oli surmajumalanna Giltinė.
Läti keeles laime ja leedu keeles laimė tähendab õnne. On oletatud, et balti algkeeles esines tüvi kujul *lam-.
Orion
Orion oli vanakreeka mütoloogias jahimees. Tema päritolu on segane. Tema isaks ja emaks on peetud paljusid mütoloogilisi tegelasi. Homeros nimetas teda kõige ilusamaks meheks maa peal.
Ehnaton
pisi|Ehnatoni kuju varases [[Amarna stiilis]] Ehnaton ('see, kes teenib Atonit'), enne oma 5. valitsusaastat Amenhotep IV (vahel ka kreekapäraselt Amenophis IV; 'Amon on rahul'), oli Egiptuse 18. dünastia vaarao.
Orion
Algul töötas Orion Chiosel Oinopioni juures jahimehena. Ta palus Oinopionilt tema tütre Merope kätt, ent Oinopion keeldus, sest Orion oli nii metsik. Selle peale Orion vägistas Merope. Karistuseks jootis Oinopios Orioni purju ja torkas ta siis pimedaks.
Ehnaton
Ta on tuntud Egiptuse traditsioonilise usundi hülgajana ja Atoni kultuse kehtestajana. See oli esimene teadaolev katse kehtestada monoteistlikku või henoteistlikku usundit.
Kuid pärast tema surma pöörduti pikapeale traditsioonilise usundi juurde tagasi. Kui Ehnatoni surmast oli möödunud tosinajagu aastaid, suri 18. dünastia välja ja kui võimule said uued valitsejad, kellel polnud selget pärimisõigust, siis mõistsid nad Ehnatoni ja tema lähimad järeltulijad hukka, nimetades Ehnatoni ürikutes "vaenlaseks".
Orion
Hephaistosel ja Heliosel hakkas Orionist kahju. Hephaistos andis talle poisikese (või sepaselli) talutajaks, kes juhatas ta saare idakaldale. Kui tõusev päike Orioni näole paistis, sai too nägemise tagasi. Orion läks kohe Oinopionile kätte maksma, ent Hephaistos oli Oinopioni perele ehitanud maa-aluse varjendi ja Orion ei leidnud neid. Siis läks ta Delosele.
Ehnaton
Ehnaton sündis vaarao Amenhotep III ja tema peakuninganna Teje noorema pojana. Tema vanem vend Thutmosis suri enne oma isa ja seetõttu sai Ehnaton troonipärijaks. Arutletud on küsimuse üle, kas Ehnaton oli enne ainuvalitsejaks saamist oma isa kaasvalitseja, ja võimaliku kaasvalitsuse pikkuseks on pakutud 2–12 aastat. Tänapäeval on kõige levinum seisukoht, et kaasvalitsust ei olnud ja et Ehnaton sai valitsejaks alles pärast oma isa surma.
Ta valitses 17 aastat ja suri aastal 1336 või 1334 eKr.
Orion
Siis kohtus Orion plejaadidega ning jälitas neid lakkamatult, kuni Zeus halastas plejaadidele ja tõstis nad taevavõlvile tähtedeks.
Ehnaton
Oma valitsusaja alguses abiellus Amenhotep IV Nofretetega ning neil oli kuus tütart. Samuti arvatakse, et hilisemad vaaraod Tutanhamon ja Semenhkare olid Ehnatoni teiste naistega saadud pojad.
Orion
Järgmiseks valis Orion välja Artemise ning luuras teda, kuni nägi Artemist (võib-olla koos nümfidega) suplemas. Selle eest tappis Artemis Orioni kas skorpioni või noolega.
Ehnaton
19. sajandil avastati Ehnatoni asutatud linna Amarna varemed. 1907 avastati ka Ehnatoni haud. Ehnatoni vastu tekkinud huvi suurenes veelgi pärast seda, kui Luxoris Kuningate orus avastati Tutanhamoni haud. 2010 tõestati DNA uurimise abil, et Tutanhamon oli Ehnatoni poeg.
ISE
ISE võib tähendada järgmist:
Ise võib tähendada järgmist:
Lapill
pisi|Lapillid, mis pärinevad [[Kilauea vulkaanist]]
Lapill on püroklastiline osake, mille läbimõõt on 2–64 mm.
Lapillist väiksemad püroklastilised osakesed moodustavad vulkaanilise tuha, suuremad on aga vulkaanilised pommid või plokid. Kõik nimetatud püroklastilised osakesed kokku moodustavad tefra ehk püroklastilise pudeda materjali, mis on plahvatuslike vulkaanipursete produktiks.
William III (täpsustus)
William III nime all võib olla tuntud mitu inimest:
Eesti Superkarikas 2003
Eesti Superkarikas 2003 oli 8. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2003 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2003 võitja Tallinna FC TVMK.
Keemiline aine
Keemiline aine on aine, mille molekulidel on ühesugune koostis ja struktuur või mis koosneb ühe keemilise elemendi vabadest aatomitest.
Lihtaine koosneb ainult ühe keemilise elemendi aatomitest, näiteks dihapnik (O2) ja raud (Fe). Liitaine koosneb mitme elemendi aatomitest, näiteks väävelhape (H2SO4) ja vesi (H2O).
Keemiliseks aineks ei loeta sulameid (näiteks pronks) ja muid segusid (näiteks õhk).
Keemilist ainet saab tähistada keemiliste valemite abil. Näiteks vee valem on H2O. Aine agregaatolekul pole tähtsust, näiteks tahkunud vee ehk jää valem on ikkagi H2O.
Loksa haigla
Loksa haigla oli 1976. aastal asutatud meditsiiniasutus Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Posti tänav 29. Haigla reorganiseeriti sihtasutuseks 2003. aastal, 2012. aastal läks see koos Loksa Ravikeskusega ühe struktuuriüksusena Ida-Tallinna Keskhaigla koosseisu ja suleti lõplikult suvel 2016.
Keemiline aine
Mõiste idealiseeritus
Selliseid puhtaid aineid looduses praktiliselt ei esine ning ka tehislikult ei õnnestu tavaliselt saada täiesti puhtaid aineid, nii et selline keemilise aine mõiste on idealisatsioon. Ometi töötab see mõiste sageli hästi.
Liigitamine
Aineid saab liigitada väga erinevatel alustel ja erinevat moodi, näiteks liht- ja liitaineteks, millest eespool juttu oli.
Et erinevaid süsinikuühendeid on väga palju, siis jaotatakse ained tihti orgaanilisteks ja anorgaanilisteks. Nendevaheline piir pole aga selge ja ühene, sest paljusid aineid võib vastavalt vajadusele käsitleda nii orgaanilise kui anorgaanilise keemia vaatepunktist. Lihtsustatuna võib orgaanilist keemiat nimetada süsinikühendite keemiaks.
Loksa haigla
Loksa haigla osutas algselt nii ambulatoorset kui statsionaarset üld- ja eriarstiabi, samuti kiirabiteenust. 2000. aastate esimesel poolel läbi viidud tervishoiureformidega reorganiseeriti Loksa haigla hooldushaiglaks.
Keemiline aine
Ainete omadused
Ainete omadused on keemilised ja füüsikalised omadused. Need on tunnused, mille poolest üks aine erineb teisest.
Näiteks: värvus, lõhn, maitse, sulamis- ja keemistemperatuur, tihedus, lahustuvus.
William IV (täpsustus)
William IV nime all on tuntud mitu isikut:
Loksa haigla
2004. aastal haiglale väljastatud tegevusloa kohaselt tegeles haigla ainult hooldusraviteenuste pakkumisega. Muu ambulatoorne ja statsionaarne arstiabi nagu ka kiirabiteenus anti üle 2000. aastal haigla taastusravi osakonna baasil moodustatud osaühingule Loksa Ravikeskus.
Loksa Haigla Sihtasutuse juhataja oli aastatel 2003–2011 Ann Lasting.
Uda (Jaapan)
Uda (jaapani 宇陀市 Uda-shi) on linn Jaapanis Nara prefektuuris.
Uda linn moodustati 1. jaanuaril 2006 Ouda, Utano ja Haibara linna ning Muro küla ühinemisel.
Välislingid
Uda koduleht (jaapani keeles)
Austraalia manner
Austraalia manner on Uus-Meremaa mandri järel väikseim manner Maal.
See asub lõunapoolkeral.
Selle pindala on 7,7 miljonit ruutkilomeetrit.
Austraaliat ümbritsevad Vaikne ja India ookean. Väga pikaajalise eraldatuse tõttu teistest mandritest on seal ülimalt eripärane taimestik ja loomastik, suurel hulgal liike, mida kuskil mujal ei esine.
Brüssel
Brüssel [br'üssel] (prantsuse keeles Bruxelles, hollandi keeles Brussel, saksa keeles Brüssel) on de iure Belgia pealinn.
Austraalia manner
Kogu Austraalia mandri hõlmab Austraalia Ühendus.
Brüssel
Linn kuulub Pealinna Brüsseli piirkonna koosseisu, kuid on samas ka teise piirkonna – Flandria – pealinn.
Müüt
Müüt (kreeka keeles mythos) on jutustav pärimus, mis seletab pärimusliku kultuuri teadmiste ja kogemuste põhjal kujundilisel viisil maailma ja inimese algupära, olemust ja tähendust.
Müüdid esinevad lugudena, mille tegelasteks on tihti üleloomulikud olendid – jumalad, loom-inimesed, heerosed. Filosoof Tõnu Luik määratleb müüti järgnevalt: "Müüt on hõimu-sugukonna algkogemusele igikestvana ilmnev jutt oma eksistentsi (oldavolu) seotusest oma jumalate, kangelaste eluga: nende pärinemise, võitlemiste ja saatusega."
Teaduse-eelsel ajastul oli müütide kompleks ehk mütoloogia maailmapildi raamistikuks. Ratsionaalse ja teadusliku maailmapildi valdavaks muutudes kaotasid müüdid senise tähtsuse ja vajusid unustusse või teisenesid muinasjuttudeks, mida jutustaja ega kuulajad tõepärasena ei võtnud.
Ülekantud tähenduses nimetatakse müüdiks laialt levinud olulise tähtsusega uskumust.
Müütide uurimine
Lisaks müütide kompleksile võib nimetada mütoloogiaks ka müütide uurimist või teadusharu, mis müütide uurimisega tegeleb. Laiemad teadusharud, kus müütide uurimisega kokku puututakse, on etnoloogia või etnograafia ja kultuuriantropoloogia.
Müütide uurijad on märkinud, et väga erinevate rahvaste müütides esinevad tihti sarnased arhetüübid nagu esimene inimene, kultuurheeros, surev ja taassündiv jumalus, surnute teejuht, taevaisa, tembutaja (trickster) jt.
Bronisław Malinowski on juhtinud tähelepanu sellele, et müüdid on pärimuse kandjaile "elavaks tõelisuseks, mida usutakse"; nende tähendus on võrreldav sellega, kuidas suhtuvad usklikud Piibli lugudesse.
Müütide teadusliku uurimise puhul on peamiseks probleemiks see, et uurija maailmapilt erineb uuritavate maailmas-olemise kogemusest ja uuritavast oleluskontekstist põhimõtteliselt; uurija ja uuritava vahel on kultuuriline lõhe. Selle lõhe ületamiseks püütakse rakendada mitmesuguseid hermeneutilisi kaalutlusi, mille eesmärgiks on eelkõige püüe vältida tänapäevase hoiaku, arusaamise ja mõistestiku sissetõlgendamist kultuuridesse ja ajastutesse, milles inimene mõistis end ilma selliste mõisteteta, teistsuguste mõistete abil või üldse mõisteid kui selliseid tundmata.
Kuna täielik lähenemine müüdilise olelusviisi mõistmisele on meie tänapäevasuse tõttu võimatu, püütakse minimeerida tänapäevasuse osakaalu tõlgendustes. Tavaline võte tänapäevasuse vältimiseks on eelarvamuste selge määratlemine uurimise alguses ning nende pidev tematiseerimine uurimise käigus, mille läbi loodetakse distantsist teadlikuna mõistmise horisonti järjekindlalt nihutada rikkalikuma ja terviklikuma mõistmise suunas.
Müüt eesti rahvausundis
Müüti kui jutupärimuse liiki kohtab Eestis võrdlemisi vähe. Valdavalt on ülekaalus muinasjutud ja muistendid. Eestis ei ole ükski rahvajutt nii suure tähendusega. Nii öeldaksegi Eestis liikuvate müütide kohta pigem "kvaasimüüt", mis tähendab müüdiga sarnast pilkavat ja naljatledes asjade teket seletavat jutukest.
Brüssel
Brüssel on kasvanud väikesest asulast Zenne (Senne) jõe kaldal oluliseks Euroopa linnaks. Pärast Teist maailmasõda on Brüsselist saanud rahvusvahelise poliitika oluline keskus. Linnas on palju rahvusvahelisi organisatsioone, mis annavad tööd paljudele poliitikuile, diplomaatidele ja ametnikele.
Brüssel on de facto Euroopa Liidu pealinn. Seal asub mitu Euroopa Liidu asutust, sh Euroopa Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament, kuigi viimase juriidiline haru paikneb Luxembourgis ja väiksema osa aastast koguneb Euroopa Parlament Strasbourgis.
Brüsselist voolab läbi Zenne jõgi, mille lõik kesklinnas on kaetud kinni juba aastail 1867–1871.
Rahvusvahelised organisatsioonid
Brüsselis asub mitme rahvusvahelise organisatsiooni peakorter. Neist olulisemad on NATO ja Euroopa Liit.
Linna nime päritolu
Brüsseli nimi on pärit vanahollandikeelsest sõnast Bruocsella, Brucsella või Broekzele, mille esimene pool (bruoc, bruc või broek) tähendab sood ning teine (sella või zele) ühetoalist maja, templit või kabelit. Samad sõnatüved olid ka keldi keeltes. Niihästi hollandi kui ka prantsuse keeles on ajapikku täht k sõnast kadunud ja z hääldub s-ina. Ka ülejäänud Pealinna Brüsseli piirkonna kohanimed on hollandi päritolu, peale Evere, mis on keldi päritolu.
Ajalugu
Saksa-Rooma keiser Otto II läänistas 977. aastal impeeriumi läänepiiril asuva Alam-Lotringi hertsogkonna Prantsuse kuninga Louis IV pojale Charlesile. Ehkki linna on mainitud varemgi, peetakse linna asutamiseks just aastat 979, mil Charles ehitas väikese kindluse Saint-Géry saarele Zenne jõel. Pärast tema surma 997. aastal läks piirkond Leuveni dünastiale, sest Leuveni krahv Lambert I abiellus Charlesi tütrega. Leuveni dünastia valitses linnas 1406. aastani ja laiendas oma valdusi. Lõpuks oli suguvõsa pea tiitliks Brabandi, Lotringi ja Limburgi hertsog. Juba 11. sajandil sai Brüsselist oluline peatuspaik teel Bruggest Kölni. Samal ajal ehitati korralik kindlus ja linnamüür.
Aastail 1357–1379 ehitati uus linnamüür, sest vana oli jäänud väikseks. Vana linnamüüri tuntakse praegu nn väikse rõnga ja pentagonina, uut nn suure rõngana. Väikse rõnga ümbermõõt on 8 km, suurel rõngal 30 km. Väikse rõnga müür ei ole säilinud, selle laskis lammutada tollane Brabandi, Lotringi ja Limburgi hertsog Joseph II. Müüri asemel on tänavad.
1405. aastal suri Leuveni dünastia välja. Brabant läks Burgundia dünastiale, sest Leuveni viimane krahvinna Margaretha III oli abielus Burgundia hertsogi Philippe Südiga. Burgundia dünastia valitses piirkonda 1482. aastani, mil suri Charles Südi tütar Marie. Samal aastal läks Burgundia Habsburgidele, sest Saksa-Rooma keiser Maximilian I oli Mariega abielus. Habsburgidele kuulus Brabant 1794. aastani, mil Prantsusmaa selle vallutas.
13.–15. augustil 1695 purustas Prantsusmaa suurtükivägi Üheksa-aastase sõja käigus Brüsseli. Puhkes palju tulekahjusid, milles hävis kokku 4000–5000 maja, kolmandik linna, sh Grand Palace. Pommitamise kestel hävitati arvukalt kultuuriväärtusi. Linnal ei olnud sel ajal sõjalist tähtsust, sõjaväelasi seal peaaegu polnud, Prantsusmaa ei saanud midagi Brüsseli hävitamisest. See oli Lääne-Euroopa ajaloo esimene juhtum, kus tsiviilelanikkonna vastu niisugust jõudu rakendati. Selline vandalism alandas Prantsusmaa kuninga Louis XIV mainet.
Belgia liideti Prantsuse revolutsiooni ajal Prantsusmaaga, järgnenud Napoleoni sõdades Hollandiga, kellele Viini kongress 1815 ka Belgia määras. 1830. aastal puhkes Hollandis kodusõda, mis lõppes riigi poolitumisega. Tekkinud Belgia riigi pealinnaks sai Brüssel.
1960. aastate algul lammutati Brüsselis palju vanu ning sageli suure ajaloolise ja arhitektuurilise väärtusega hooneid, et teha ruumi uutele. Sealjuures ei pööratud erilist tähelepanu uute hoonete välimusele ega sellele, et nood ümbrusega kokku sobiksid. Sellist anarhilist linnaplaneerimise stiili nimetatakse brüsseliseerimiseks.
1869. aastal avati Brüsselis hobutramm. Hiljem asendati see mootortrammiga. 1952. aastal avati esimene eelmetrooliin ehk maa-alune trammiliin. 2009. aastal oli Brüsseli trammiliinide pikkus 133,9 km, millest 12,1 km oli tunneleis. 2011. aastal oli Brüsselis 19 trammiliini. 1976. aastal avati Brüsseli metroo esimene liin. 2011. aastal on Brüsselis seitse metrooliini 68 peatusega.
Kliima
Brüsselis on mereline kliima, sest Atlandi ookeanilt saabuvad sinna sageli niisked õhumassid. Sademed jaotuvad aasta lõikes ühtlaselt. Kõige rohkem sajab novembris ja detsembris (79 mm), kõige vähem veebruaris (53 mm) ja aprillis (54 mm). Augustis on keskmiselt üheksa sajupäeva, teistes kuudes 10–13.
Vaatamisväärsused
Grand–Place ehk Grote Markt on Brüsseli keskväljak. Üheks turismimagnetiks on vanalinnas asuv purskkaev "Manneken Pis" ("Pissiv poiss").
Ruus
Ruus on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ruus 460 inimesel: 213 mehel ja 247 naisel. Perekonnanimede levikult on Ruus meeste puhul 268. ja naiste puhul 243. kohal. Levinuim on see Hiiu maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 7,4.
Püroklast
Püroklast ehk püroklastiline osake on üksik kivi, mis tekkelt on plahvatusliku vulkaanipurske läbi vulkaanist väljalennutatud tardkivimi fragment.
Püroklaste klassifitseeritakse enamasti nende suuruse alusel.
Püroklastidest moodustunud sete on tefra.
Sinearimaa
Sinear, Piiblis Sinearimaa (Šin(e)ar tähendab 'kuu maa, lõvi maa'; 'kahelinnamaa'; 'tagasipöördunud lapsepõlv') on Piiblist tuntud linn/piirkond Mesopotaamias. Hõlmas algselt arvatavasti Sumeri (Lõuna-Babüloonias), hiljem Kesk-Babüloonia.
Kellavere mõis
Kellavere mõis (saksa keeles Kellawer) oli Moora mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kellavere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.
1730
1730. aasta (MDCCXXX) oli 18. sajandi 30. aasta.
Mart Kuurme
Töökäik
Ta on alates 1976. aastast vaheaegadega töötanud Tallinna Reaalkoolis, aastatel 1995–1998 oli ta selle kooli direktor.
Ta on osalenud Tallinna ja Eesti füüsikaolümpiaadide korraldamisel ja füüsika ainekomisjonides, on paljude ettevõtmiste eestvedaja.
Kuurme juhendatavate õpilaste kaudu osaleb Tallinna Reaalkool ülemaailmses koolide keskkonnauuringute programmis GLOBE.
Tegevus muusikuna
Aastatel 1968–1972 mängis ta klahvpille ansamblis Fix. Sama ansambliga esines ta ka Tartus 2013. ja 2018. aastal toimunud ansambli juubelikontsertidel.
Isiklikku
Tema isa Herbert Kuurme oli Põltsamaa Niguliste koguduse pastor.
Pärnu Üksik-jalaväepataljon
Pärnu Üksik-jalaväepataljon oli kaitseväe Maaväe jalaväeüksus-pataljon.
Pataljon asutati 1992 aasta jõulude aegu Kuperjanovi jalaväepataljoni Pärnu õppekompaniina, 2001. aastal oli Pärnu pataljon suuruselt Eesti teine väeosa ja üksik-jalaväepataljon likvideeriti 2006. aasta lõpuks seoses ebavajalikkusega kaitseväe arengukavades ja infrastruktuuriliste probleemidega.
Pärnu üksik-jalaväekompanii reorganiseeriti 1. maist 1997 üksik-jalaväepataljoniks ning 1. aprillist 2003 jalaväe väljaõppekeskuseks Pärnu üksik-jalaväepataljon (JVÕK Pärnu ÜJP). Likvideerimise otsus langetati juba 2004. aastal.
Pataljoni sõjaväelinnakusse, Aia tänaval jäi tegutsema Lääne-Saarte Kaitseringkonna staap. 2002. aastal muutis valitsus oma määrusega kaitseringkondade vastutusalasid, Lääne kaitseringkond nimetati Lääne-saarte erikaitsepiirkonnaks.
Johori osariik
Johor on Malaisia osariik.
Vaimse tervise päev 2007
Vaimse tervise päeva 2007 deviis on "Vaimne tervis muutuvas maailmas - kultuuri ja mitmekesisuse mõjud."
2007 aasta Vaimse tervise päeva üritused toimuvad ülemaailmselt 10. oktoobril.
Tänapäeva muutlikus ja dünaamilises maailmas on erinevad rassid ja kultuurid üksteisega tihedas suhetes. Iga 35. inimene on migrant. Pole kultuuri, rassi või religiooni, kus oleks 100% ühe maa esindajaid. Igal maal võib leida erinevaid keeli, religioone, perekondlikke suhteid, väärtushinnanguid ja erinevaid arusaame tervishoiust ja ravist. Pole harvad juhused, kus psühhiaatriks õppinud sai hariduse Indias, hiljem on asunud tööle Suurbritanniasse ja ravib seal Ecuadorist pärit psüühikahäirega inimest.
Klinitsisti ja teenuste süsteemi kultuuriline sisu samuti mõjutab diagnostikat ja ravi. Kas või juba keelelised probleemid võivad väga olulisel määral mõjutada arsti ja patsiendi suhteid.
2007. aasta Vaimse tervise päeva peatähelepanu ongi pööratud transkulturaalsetele probleemidele psüühiliste haiguste ilmingutes ja ravis.
2006. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus
Võistlustel said auhinnaraha alade kaheksa paremat. Võitjad said 30 000 USA dollarit, teiseks tulnud 15 000 dollarit ja kolmanda koha omanikud 10 000 dollarit. Maailmarekordi püstitaja sai 100 000 dollarit.
Lõplikud tulemused
{|
Pahangi osariik
Pahang on Malaisia osariik.
Eesti rahvausund
pisi|Piksepapilt Vihtla Jürgenilt üles kirjutatud "Pikse palve" Johann Gutslaffi 1644. aastal Tartus ilmunud teoses "Kurtzer Bericht und Unterricht Von der Falsch-heilig genandten Bäche in Lieffland Wöhhanda" ("Vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal")
Eesti rahvausund on eesti rahva pärimuslike usuliste kujutelmade ja tavade kogum.
Muinasusund
Eesti hõimude ristiusustamise (13. sajandil) eelse muinasusundi kohta saab teha põhiliselt vaid oletusi keeleajaloo, arheoloogiliste leidude ning üksikute kirjalike allikate põhjal.
Tõenäoliselt oli muinasusundi varaseim kihistus üsna sarnane teiste loodusrahvastega, selle olulisemad osad olid animism ning esivanematekultus. Totemismile on vähe viiteid, kuigi kaugemate sugulasrahvaste juures arvatakse sellest olevat jälgi niinimetatud karupeiete rituaali näol. Keerukat jumalate panteoni polnud, usuti loodushingedesse, kes elasid metsas, puudes, allikates ja mujal. Neile toodi arvatavasti ohvreid; tänini on säilinud komme visata allikasse hõberaha või siduda suure põlispuu külge värvilisi linte. Inimese elujõudu ehk väge arvati peituvat tema südames, ajus, suguelundites, veres, juustes, süljes, küüntes. Neid võidi teatud viisil kasutada maagilisel otstarbel. Eriti suure väega inimesed – targad ja nõiad – olid eriliselt lugupeetud ja neilt küsiti nõu haiguste ja probleemide korral. Ka inimeste ja olendite nimes usuti peituvat maagiline vägi; selle uskumuse hiliseks kajastuseks on jahi- ja kalameeste komme mitte nimetada oma saakloomi nimepidi vaid kasutada erilisi asendusnimesid.
Oluline oli esivanematekultus; lahkunuid austati ja teatud juhul ka kardeti, igal juhul püüti pälvida nende heakskiitu. Surnud maeti metsatukkadesse, mis aja jooksul kujunesid matmispaikadest pühadeks hiiteks, mis olid üldised ohverdamise, ennustamise ja riituste toimetamise paigad. Esivanematele hiide toiduohvri viimise viimane kajastus võib olla setude komme kirikupühadel surnuaiale toitu viia ja seal süüa. Ka on Eestis tänini tavaks surnuaedade kujundamine suurte puudega parkidena. Üldiselt oli kultus tõenäoliselt perekeskne ja praktilise iseloomuga, kutselisi preestreid ja keerukat mütoloogiat polnud. Loomismüütidest võib jälgi leida rahvalauludest. Oletatavasti uskusid meie esivanemad, et maailm tekkis hiigellinnu munast ning keerles ümber ilmasamba, mille külge oli põhjanaelaga kinnitatud taevalaotus.
Muudatusi tõi uskumustesse ja kommetesse põlluharimise ning paikse eluviisi levik, samuti kokkupuuted balti ja germaani hõimudega. Arvatavasti sel perioodil tekkisid kujutelmad haldjatest kui kaitsevaimudest-jumalustest, kes mõnevõrra erinesid varasematest arusaamadest looduse hingestatusest. Tekkis usk kodu- või majahaldjaisse; Lääne-Eestist on teada hilisemal ajal kristliku pühaku Antoniusega "kokku sulanud" koduhaldjas Tõnn. Maaviljelus tõi kaasa ilmastikunähtuste ja taeva jumaluste ja personifikatsioonide tähtsuse tõusu; metsa- ja veevaime seevastu hakati võõristama. Üheks taeva- ja äikesejumalaks võis olla Uku või Ukko, keda võidi kutsuda ka Vanaisaks või Taevataadiks vms. Vaevalt saab teda pidada otseselt ülijumalaks või teiste jumalate valitsejaks, kuid on võimalik, et sellise taevajumaluse olemasolu hõlbustas hiljem ristiusu vastuvõtmist. Taeva asukatest mainitakse rahvaluules veel Ilmaneitsit. Lahtine on küsimus saarlaste ülemjumalast Taarapitast, keda mainib Läti Henriku "Liivimaa kroonika". Tema nimes on nähtud nii laenu Skandinaaviast (vrd. Thor) kui paralleeli teiste uurali rahvaste sarnase nimega jumalustega.
Võimalik, et germaani mõjul kujunesid hiiumüüdid, mille kajastusena on meieni jõudnud Kalevipoja lood. Hiiukujutelmadega sulas hiljem kokku kristlik kurat, andes tegelase nimega Vanapagan. Levisid ka muud germaanipärased uskumused – kuri silm, libahunt, tuulispea, pisuhänd, näkk, puuk, haiguste personifikatsioonid (hall, katk). Aja jooksul süvenes veelgi kartus kurja surnu ees, kujunes välja keerukas tõrjemaagia. Need jooned süvenesid kontaktide mõjul ristiusuga ning teiste rahvaste rahvalike uskumustega.
Veel 17. sajandil praktiseeriti vaatamata kiriku mõjuvõimule mitmel pool endiselt rahvausundit. Näiteks annavad sellest tunnistust Mõnistest leitud 17. sajandi põletusmatused.
Rahvausund 19. sajandil
Eesti rahvausundiga on omapärasel viisil seotud romantismiajastu rahvavalgustajate poolt loodud ja populaarseks saanud Soome mõjudega pseudomütoloogia. Kirjasõna kaudu jõudis see rahva sekka ning kohati on keeruline eristada autentset rahvapärast materjali sekundaarsest.
Rahvausund tänapäeval
Eri viisil tõlgendatud osiseid sellest paljust, mis eesti rahvausundist muuseumide varasalvedes talletatud on, kasutavad maausk ja taarausk.
2005. aastal läbi viidud Eurobaromeetri uurimuse kohaselt uskus 16 protsenti eestimaalastest Jumala olemasolu, 54 protsenti uskus «mingisuguse vaimu või elujõu» olemasolu.
Norman Levi Bowen
pisi|Norman Levi Bowen pisi Norman Levi Bowen (21. juuni 1887 Kingston – 11. september 1956 Washington) oli Kanada geoloog.
Õppis geoloogiat, keemiat ja mineraloogiat Queen's Universitys Kanadas, lõpetas ülikooli 1909. aastal. Doktorikraadi kaitses Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1912. aastal.
Töötas põhiliselt Ameerika Ühendriikides Washingtonis (Geophysical Laboratory of the Carnegie Institution of Washington).
Bowen on tõenäoliselt kõigi aegade kuulsaim petroloog, teda peetakse eksperimentaalse petroloogia rajajaks. Ta uuris peamiselt silikaatsete mineraalide kristallisatsiooni ja stabiilsust. Tema tuntuim töö on ilmselt Boweni skeem, mis määrab ära magmast kristalliseeruvate mineraalide kristalliseerumisjärjekorra. Tema kirjutatud "The Evolution of the Igneous Rocks" (1928) kuulub geoloogia ajaloo väljapaistvaimate teoste hulka. See raamat jäi mitme aastakümne vältel petroloogia käsiraamatuks.
Mats Kissa
thumb|Mats Kissa Mats Kissa (3. veebruar 1887 Nahksepa talu, Kaarli vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 24. veebruar 1956) oli eesti toorlinatööstuse rajajaid.
Hariduskäik
Ta õppis Kaarli vallakoolis, Kõpu kihelkonnakoolis ja Tartu Reaalkoolis, mille lõpetas 1906. aastal. 1906–1911 õppis ta Riia Polütehnilises Instituudis keemiat, mille lõpetas tehnoloogiainsenerina. Oma diplomitöö kaitses ta teemal "Linaseemne- ja kookosõlivabrik". 1911–1912 oli ta instituudis professor Blecheri juures assistent ning tegeles tema laboratooriumis linaleotamise küsimustega.