cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
K-Rauta
pisi|K-Rauta logo Soomes pisi|K-Rauta vana logo (kasutusel Eesti, Lätis ja Leedus)pisi|K-Rauta kauplus Rootsis Jönköpingis (oktoober, 2007) K-Rauta on Soome kontsernile Kesko kuuluv raua- ja ehitustooteid müüv kauplustekett. K-Rauta kauplusi leidub Soomes, Rootsis, Eestis, Lätis ja Venemaal.
Cimarroni maakond
Maakonna pindala on 4768 km². See on pindalalt osariigi neljas maakond. Maakond asub Oklahoma pannikäepidemel. Maakonna loodeosas asub osariigi kõrgeim punkt Black Mesa (1516 m).
K-Rauta
Aprillis 2017 avati K-Rauta koos K Senukai kauplusega Tallinnas.
Cimarroni maakond
Maakond on saanud nime Arkansase lisajõe Cimarroni järgi. Selle jõe valglasse kuulub maakonna põhjaosa. Maakonna lõunaosa kuulub Põhja-Canadiani jõe valglasse. See jõgi suubub Canadiani jõkke, mille veed voolavad Arkansase jõe ja Mississippi kaudu Mehhiko lahte.
K-Rauta
Eestis haldab kaupluste ketti AS Kesko Senukai Estonia. Eestis asuvad K-Rauta kauplused Tallinnas Haaberstis ja Tondil, Tartus, Pärnus, Rakveres, Kuressaares, Valgas ja Võrus.
Cimarroni maakond
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Boise City, kus 2010. aasta rahvaloenduse järgi elas 1266 inimest. Boise asub täpselt maakonna keskel. Veel asusid seal Keyes, kus elas 324 inimest, ning Felt ja Kenton, kus elas alla 100 inimese.
2015. aastal oli seal arvestuslikult 2216 elanikku. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 2475. Asustustihedus on 0,46 in/km². See on elanike arvult ja asustustiheduselt osariigi väikseim maakond. Cimarroni maakond on enamasti olnud Oklahoma osariigis maakondadest nii väikseima elanike arvu kui ka rahvastiku väikseima tihedusega maakond.
Colomba
pisi|Prosper Mérimée novelli "Colomba" tiitelleht Colomba on prantsuse kirjaniku Prosper Mérimée novell, mis ilmus 1840. aastal ajakirjas Revue des Deux Mondes. Eesti keeles ilmus novell 1990. aastal Europeia sarjas Sirje Keevalliku ja Jolanda Kulli tõlkes.
Cimarroni maakond
Cimarroni maakond on ainus USA maakond, millel on piir nelja osariigiga: Colorado, Kansase, New Mexico ja Texasega.
Colomba
Novellist
Colomba võib paigutada nii romantismi, kui ka realismi esindavaks kirjandusteoseks. Romantismi tunnused on: eksootika, tugevad karakterid, kirg, bandiidid. Realismi tunnused on: asjatundlikud kirjeldused, autori sõnaseletused ja kommentaarid ajaloo kohta. Novellis on palju intertekstuaalseid vihjeid (nt Don Quijote, Molière, Sterne, Rabelais). Mérimée naistegelased (Carmen ja Colomba) on kättemaksuhimulised ja julmad, kuid samas julged, isepäised ning armastavad vabadust. .
Cimarroni maakond
pisi|Cimarroni maakonna kohtumaja Boise Citys pisi|Maakonnas loodenurgas asub osariigi kõrgeim punkt Black Mesa.
Ajalugu
Enne seda, kui USA Kongress võttis 1890. aastal vastu Oklahoma organiseerimise seaduse, oli Cimarron osa eikellgimaast, mida nimetati ka avalikuks maaribaks. Valitsusstruktuure seal ei olnud ja see meelitas sinna palju kurjategijaid.
Colomba
Tegelased
Kolonel Nevil, tema tütar Lydia, leitnant Orso della Rebbia, tema õde Colomba, della Rebbiate vihavaenlased Barricinid, bandiidid.
Albaania muusika
pisi|Lahutamängija Albaania muusika on Albaanias ja albaanlaste loodud muusika.
Colomba
Sisu
Tegevus toimub 19. sajandi alguses Korsika saarel. Teose põhiosa moodustab dialoog, lisaks kirjeldused ja omavahelised kirjad. Orso naaseb oma kodumaale Korsikale, et oma isa surma eest Barricinidele kätte maksta, kuid Lydia Nevil proovib teda takistada. Orso õde, Colomba, teeb kõik, et juhtuks vastupidine. ..
Cimarroni maakond
Ajalugu
1907 moodustati Oklahoma osariik. Samal aastal jagati Beaveri maakond kolmeks: läänepoolseks Cimarroni, keskmiseks Texase ja idapoolseks Beaceri maakonnaks. Cimarroni maakonna keskuse asukohaks kandideerisid 7 asulat, mille seast järgmisel aastal valiti Boise.
2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused
2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused toimusid 10.–17. märtsini 2013 Kanadas Ontario provintsis Londonis.
Eestit esindas naiste üksiksõidus Jelena Glebova, meeste üksiksõidus Viktor Romanenkov ning jäätantsus Irina Štork ja Taavi Rand.
Eesti sportlastest sai Jelena Glebova 16. koha ja Viktor Romanenkov 22. koha. Mõlemad tagasid Eestile olümpiapääsmed Sotši olümpiamängudele. Jäätantsijad Irina Štork ja Taavi Rand said lühikava eest 45,29 punkti ja vabakava esitama ei pääsenud. Nad jäid 25. kohale.
Cimarroni maakond
Ajalugu
Raudteeühendus jõudis sellesse Oklahoma osasse hilja. Esimese raudteeliinina ehitati 1925. aastal läbi Cimarroni maakonna Elkhart and Santa Fe Railway haruliin Elkhartist Kansases.
pisi|Farmer ja tema kaks poega [[liivatormis Tolmukausi ajal 1936. aastal]] Cimarroni majanduses on alati tähtsal kohal olnud põllumajandus ja karjakasvatus. Põllukultuuridest on kasvatatud peamiselt nisu ja sorgot. 1930. aastatel andis maakonna põllumajandusele tugeva löögi Tolmukausiga kaasnenud liivatormid, aga sellest ajast on majandus taastunud. 1950. aastail võeti kasutusele nafta ja maagaasi maardla ning 1959 rajati Keyesi sellega kaasnev heeliumi tootmise ettevõte. 2000. aasta seisuga oli Cimarron kõigist Oklahoma maakondadest keskmise sissetuleku poolest 9. kohal.
Cimarron on üks Oklahoma 25 maakonnast, kus kehtib kuiv seadus.
Alates 1960. aastast on Cimarronis võitnud kõik presidendivalimised Vabariikliku Partei kandidaat – ühe erandiga: 1976 võitis Jimmy Carter. Sellest peale on demokraatide valijate arv järjest vähenenud ja 2016. aastal hääletas Hillary Clintoni poolt rekordvähe inimesi: ainult 6,6% ehk alla 100 valija.
pisi|Maantee [[U.S. Route 412|Route 412 Cimarroni maakonnas]]
Kaitsealad
USA Ajalooliste Paikade Riikliku Registrisse on kantud Cimarroni maakonnas kaheksa objekti.
Albaania muusika
Albaania rahvamuusika erineb regiooniti, kõige silmapaistvamad on geegide (põhjas) ja toskide (lõunas) traditsioonilise muusika stiilierinevused. Geegide muusikat kirjeldatakse jõulise ja kangelaslikuna, toskide oma rahuliku, õrna ja kaunina. Mõlemat stiili iseloomustab taktimõõtude 3/8, 5/8 ja 10/8 kasutamine. Albaania muusika on saanud tugevaid mõjutusi Kagu-Euroopa kultuuridelt, eriti Osmanite riigilt, mille võimu all Albaania üle viie sajandi oli, kuid need mõjud on väiksemad maapiirkondades ja eraldatud paikades. Albaania rahvalaulude seas on eepilisi kangelaslaule, meloodilisi hällilaule, armastuslaule, töölaule jm. Olulised on tähtpäevadega seotud laulud, nt püha Laatsaruse päeva puhul, mis märgib kevade algust. Hällilaulud ja itkud on tähtsad naiste laulud.
Lõuna-Albaania traditsiooniline muusika on pehmem ja õrnem. Laulud on polüfoonilise loomuga ja sarnanevad Kreeka muusikaga. Vlorë piirkonnas on levinud tähelepanuväärne neljahäälne laulustiil. Lauludes on emotsionaalne pinge ja samal ajal range rituaalne vorm. Üks laululiike on ka matuseitkud, mida esitavad koor ja üks või kaks solisti. Esile kerkivad ka armastuslaulud, milles on vaba rütm, heakõlalised kooskõlad, kaunistused ja melismid. Toskidel on levinud ansamblid, kuhu kuuluvad viiulid, klarnetid, lahutad ja defid (tamburiin).
Üks tähtsamaid rahvamuusikasündmusi on iga viie aasta järel Gjirokastëris toimuv folkloorifestival.
1920. aastatest on loodud ka Albaania iseloomulikku süvamuusikat.
Mälumoodul
Mälumoodul on suure arvu viikudega trükkplaat, millele on monteeritud mälukiibid. Neid kasutatakse personaalarvutites, tööjaamades ja serverites.
pisi|SIMM pisi|SO-SIMM pisi|SDR-DIMM pisi|DDR-DIMM pisi|Micro-DIMM pisi|RIMM pisi|SO-RIMM
SIMM
Üksikute kiipide emaplaadile paneku asemel võeti kasutusele mälumoodulid, et mälu oleks korralikult kinni, aga samas ka vahetatav. DIMM-mälukiibid on juba mooduli külge joodetud, nii et neid vahetada ei saa, küll aga saab mälusid vahetada mooduli kaupa. Varasematel mälumoodulitel oli üks rida elektrilisi kontakte, ja seeläbi oli nende nimi SIMM (ingl k : Single In-line Memory Module) ehk üherealine mälumoodul. Mälumooduli pesadel on ääres spetsiaalsed kinnitused, et ühendus muutmälu ja emaplaadi vahel kindlalt püsiks. Kasutusel on erinevaid tüüpe SIMM-mälusid, näiteks 30 ja 72 viiguga.. Neid mälusid kasutati peamiselt 1980. aastate lõpust 1990. aastate lõpuni; tänapäeval on SIMM-mälude kasutus väga harv.
DIMM
Kõik DIMM-standardid on kas 64-bitised või ka 72-bitised, siis kas paarsusbiti või ECC (Error-Correcting Code) veatõejekoodita veatõrjekoodiga.
SODIMM
pisi|SODIMM-ide võrdlus Süle- ja tahvelarvutite, väikeste personaalarvutite ja võrguriistvara tarvis on loodud ka DIMM-i väiksem alternatiiv SODIMM (ingl k: Small Outline Dual In-line Memory Module). Need on DIMM-ist umbes poole väiksemad. Sarnaselt DIMM-iga on ka neil DDR, DDR2, DDR3 ja DDR4 standardeile vastavad kiibid. Vaatamata kompaktsusele on SODIMM-id enamasti sama kiirusega nagu DIMM-id ja kasutavad sama toitepinget.
Registritega moodulid
Probleem registriteta moodulite juures on aga see, et emaplaadi tootjad peavad piirama mooduli soklite ja moodulil asuvate kiipide arvu. Masinad, mis vajavad suuremahulist muutmälu, nagu näiteks serverid, kasutavad tihti registritega mooduleid. Registri kiibid töötavad liidesena kiibistiku ja mälukiipide vahel. Nad hoiavad ajutiselt andmeid, mis liiguvad mälukiibile ja sealt tagasi. Tänu sellele saab moodulile panna palju rohkem mälukiipe, kui kiibistik muidu lubaks. Registritega DIMM-id on tavaliselt kõrgemad kui tavalised. Emaplaadid toetavad vaid kas registritega või registriteta mälumooduleid, mitte mõlemat.
Moodulite mahutavus
Mälumooduli mahutavus saadakse ühe mälukiibi mahutavuse ja kiipide arvu korrutisena.
Näiteks on moodulil 16 kiipi tüübitähisega GM72V16821CT10K. Selle kiibi spetsifikatsiooni kohaselt on andmed kiibil kahe kiibikomplektina (dual rank), kummaski 524 288 (= 219) masinasõna pikkusega 16 = 24 bitti. Seega mahutab üks kiip 2×219×24 = 224 = 16 777 216 bitti. Moodul, millel on 16 niisugust kiipi, mahutab 224×16 = 228 bitti. Siis kiibi mahutavus baitides (1 B = 8 bit = 23 bit):
Mõnel moodulitüübil on lisaks üks või kaks lisakiipi (sama või muud tüüpi) veaparanduse (ECC) info salvestamiseks. Sel juhul kasutab bait 9 bitti: 8 andmebitti + 1 kontrollbitt
Rankidega moodulid
Vajaliku mahutavuse ja siinilaiuse saavutamiseks pannakse moodulil teatav arv mälukiipe koos töötama.
Mälumoodulil võib olla üks, kaks või neli ranki, mis on sõltumatult adresseeritavad:
Iga 64-bitinedual rank'' moodul töötab samamoodi kui kaks tavalist eraldi moodulit, aga et korraga on andmesiinile juurdepääs ainult ühel kanalil, siis väheneb töökiirus.
Kui ühe ranki mahutavus on näiteks 4 GB, siis moodulil dual rank DIMM on see 8 GB ja quad rank DIMM 16 GB.
Vead
Tahes tahtmata tekivad mäludes vead. Vigu liigitatakse laias laastus kaheks: rasked ja kerged vead. Rasked vead tulenevad näiteks mingist puudusest, füüsilisest kahjustusest või muust sarnasest, mille tulemusel lõpetab kiip töötamise ja ainsaks lahenduseks jääb välja vahetus. Kerged vead on ajutised vead, mis toimuvad mitteperioodiliste intervallide tagant.
Tänapäeval on suurim kergete vigade tekitaja kosmiline kiirgus, mida on efektiivselt võimatu vältida. Mida tihedamad on mälud, seda lihtsamini kerged vead tekivad. Oletatavalt on kergete vigade sagedus 64 MB DRAM-i puhul kaks korda suurem kui 16 MB kiibil ja 256 MB DRAM-il on see sagedus neli korda suurem.
Lisaks kosmilisele kiirgusele võivad kerged vead tekkida järgmiste tegurite mõjul: Parim viis selle probleemiga tegelemiseks on suurendada süsteemi veataluvust. Selleks kasutatavad meetodid on paarsuskontroll ja ECC (ing k: Error-Correcting Code) veatõrjekood.
Vaatamata olemasolevatele meetoditele paljud süsteemid ülalnimetatud meetodeid ei kasuta. Põhjus on selles, et paarsuskontrolli ja veatõrjekoodi kasutamine kallis. Iga kaheksa biti kohta on paarsuskontrolliks vaja veel ühte bitti, mis tähendab, et sellises mälus on vaja 12,5% rohkem mälukiipe. Lisaks sellele peavad mälukontrolleris olema paarsuskontrolli või veatõrjekoodi arvutamiseks sobilikud loogikaüksused.
Paarsuskontrolli algoritm kontrollib, et ühtede arv oleks nii saatjas kui ka saajas kas paaris või paaritu. Vastasel juhul tuleb info uuesti saata. ECC veatõrjekood suudab jooksvalt parandada ühebitiseid vigu ja tuvastada kahebitiseid.
Toomas Kariis
pisi|Toomas Kariis 2021. aasta Arvamusfestivalil Toomas Kariis (sündinud 29. septembril 1964) on eesti gastroenteroloog.
Töö ja ühiskondlik tegevus
Kariis on erialalt gastroenteroloog, lisaks oli ta 2019–2023 Ida-Viru Keskhaigla ülemarst ja juhatuse liige.
Aastast 2023 on ta Tartu Ülikooli Kliinikumi Sisekliiniku juhataja.
Juris Pūce
pisi Juris Pūce (sündinud 22. jaanuaril 1980 Riias) on Läti ökonomist, jurist ja poliitik. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Ta on lõpetanud Riia saksa gümnaasiumi. Ta lõpetas Läti Ülikooli juhtimise eriala magistriõppe (2003–2005) ja sai samas õigusteaduse magistrikraadi (2002–2003).
23. jaanuarist 2019 kuni 12. novembrini 2020 oli ta Läti keskkonna- ja regionaalarengu minister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Ikšķile kihelkond
Ikšķile kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Uexküll), hiljem Ikšķile-Salaspilsi kihelkond (Kirchspiel Uexküll-Kircholm) oli haldusüksus Riia kreisis Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus, Lätimaal.
Grafarholt og Úlfarsárdalur
Grafarholt og Úlfarsárdalur on Reykjavíki linnaosa. Linnaosa asub Reykjavíki idaosas.
Grafarholt og Úlfarsárdalur on kõige uuem Reykjavíki linnaosa. Elamuehitus algas seal 2000. aastal.
Korporatsioon Fraternitas Estica maja
pisi|Korporatsioon Fraternitas Estica maja (september, 2011) Korporatsioon Fraternitas Estica maja on Korporatsioon Fraternitas Estica konvendihoone ja vaimne keskpunkt Tartus aadressiga Vanemuise tänav 54.
Maja ehitamise tellis kaupmees J. Lellep. Maja ehitati 1912 juugendstiilis villaks. Maja projekteeris Fromhold Kangro.
Aastast 1933 kuulub maja korporatsioonile Fraternitas Estica.
Nõukogude ajal tegutses majas ETV Tartu stuudio.
Molekulaarüksus
Molekulaarüksus (ingl molecular entity) on koondmõiste, mis hõlmab muu hulgas aatomit, molekuli, iooni ning konformeeri. Molekulaarüksuseks loetakse näiteks üksikut benseeni molekuli, aspiriini ning heeliumiaatomit. Seevastu ei kuulu mõiste alla suured ainekogumid, nagu üks mool metaani või veetilk. Molekulaarüksust kirjeldatakse parasjagu nii täpsesti, kui kontekst nõuab. Vahel piisab molekulile nimetusest divesinik, kuid teinekord on tarvis eristada spinniisomeere: orto- ja paradivesinikku.
Walter von Wahl
Walter von Wahl (3. detsember 1895 Pakaste mõis, Tartumaa – 8. juuli 1972 Bad Sachsa) oli baltisaksa päritolu Eesti ja saksa vaimulik.
Ta sündis Laiuse kihelkonnas Pakaste mõisas. Ta õppis Viljandi progümnaasiumis, Berzaune Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden), Peterburi Katariina Koolis, Tartus Zeddelmanni erakoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna toomkooli. Aastatel 1917–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Aastal 1920 õppis ta usuteadust Betheli Teoloogilises Koolis, aastal 1921 usuteadust Müncheni ja Greifswaldi ülikoolis. Aastatel 1921–1927 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (õppides aastal 1922 Halle ülikoolis). Ta oli korporatsiooni Livonia vilistlane.
Prooviaastal oli ta Viljandis. Aastatel 1928–1934 töötas ta Tallinnas usuõpetajana. Ordineeriti 22. juulil 1934 Danzigis õpetajaks.
Ta oli aastatel 1934–1936 Danzigi (praegu Gdansk) lähedal (Pomorze vojevoodkonnas) Stüblaus (praeguse nimega Suchy Dąb) ja Güttlandis (praegu Koźliny) abiõpetaja. Aastatel 1938–1940 oli ta abiõpetaja Etgerslebenis (Magdeburgi lähedal). Aastatel 1940–1941 ja 1942–1945 oli ta töödejuhataja Warthelandis, 1941–1942 ja 1945 oli ta Saksa armees. Aastatel 1945–1947 oli ta metsatööline Gifhornis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1947–1965 oli ta kirikuõpetaja Didderses (Gifhorni kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Jäi aastal 1965 emerituuri, emerituuris olles elas Bad Sachsas (Alam-Saksi liidumaal), kus ta ka aastal 1972 suri.
Alm. Brand
'''Alm. Brand (kuni 2002. aastani Alm. Brand af 1792''') on Taani kindlustutuskontsern. Grupi ettevõtted pakuvad kahjukindlustust. Lisaks tegeleb kontsern ka investeerimisega. Kontserni emaettevõte on Alm. Brand A/S. Teenust osutatakse peamiselt Taanis. Kliente teenindatakse piirkondlike esinduste, kindlustusagentide ja veebilehe kaudu. Alm. Brandi aktsiad on noteeritud Kopenhaageni börsil.
Kontsern on Taani suuruselt kolmas kahjukindlustuse pakkuja (hõlmates 2021. aasta I kvartali seisuga umbes 9% Taani kahjukindlustuse turust).
2022. aasta jaanuaris tabas Taanit viimase kuue aasta tugevaim sügistorm Malik. Alm. Brand hindab tormiga seotud neile laekuvate kahjunõuete kogusummaks 50–75 miljonit Taani krooni (u 6,7–10,1 miljonit eurot).
Alm. Brand börsil
Kontserni aktsiad on noteeritud Kopenhaageni börsil. Aktsia lühinimi on ALMB. Kontsernil on kokku umbes 28 742 aktsionäri. Suurim aktsionär on Alm. Brand af 1792 fmba, mis omab 46,7% kontserni aktsiatest. Ülejäänud aktsiatest kuulub umbes 75% Taani, 14% Euroopa (va Taani ja põhjamaad); 8% USA ja 2% Põhjamaade füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Ettevõtte turuväärtus 2021. aasta 31. detsembri seisuga oli 19,6 miljardit Taani krooni ehk umbes 2,6 miljardit eurot (+73% võrreldes 2020. aastaga).
Alates 2015. aastast on kontsern maksnud igal aastal dividende. Erandiks on olnud vaid 2020. aasta, mil dividende ei makstud.
Fede Galizia
Fede Galizia (1578 Milano – 1630 Milano), ka lihtsalt Galizia, oli Itaalia renessansi maalikunstnik, natüürmordi žanri teerajaja.
pisi|200px|"Juudit Olovernese peaga" (1596). Juuditina usutakse olevat maalitud kunstniku autoportree Fede (sõna fede tähendab itaalia keeles usku) õppis maalimist oma kunstnikust isa Nunzio Galizia juhatusel. Naiskunstnikuna polnud ta omal ajal aga kuigi tuntud, sest tal polnud piisavat ühiskondlikku positsiooni ega suhteid õukonnas.
Fede Galizia 63 kataloogi kantud teosest 44 on natüürmordid. Ühte tema 1602. aastal signeeritud teost peetakse esimeseks itaalia kunstniku maalitud natüürmordiks.
Galizia ei abiellunud. 21. juunil 1630 tegi ta testamendi ja arvatakse, et varsti pärast seda suri ta katku.
Soodla kivisild
pisi|Soodla kivisild pärast renoveerimist 2012. aastal. Foto aastast 2015 Soodla sild ehk Soodla kivisild on maanteesild Jägala–Käravete maanteel üle Jägala jõe.
Soodla sild, arhitektuuriliselt ja ehitustehniliselt silmapaistev ehitis, asub Harjumaal Anija vallas. Kolmesildeline kivist võlvsild ehitati 1876. aastal Friedrich Modi projekti järgi Eestimaa rüütelkonna kulul Piibe maanteele üle Jägala jõe. Silla võlvavad on 8,5 m laiad. Silla muudab ainulaadseks asjaolu, et see on üks väheseid üleni raudkivivoodriga võlvsildu.
Enne kivisilda
Muinasajast tuntud koolmekohal Jägala jõel on kivisillale eelnenud mitmed varasemad sillad. Põhjasõja algul, 1700. aastal, peeti Soodla silda Põhja-Eesti strateegilselt üheks tähtsamaks sillaks. On teada, et kui 1701. aastal jääminek purustas silla, kohustas Tallinna asehaldur Matthias von Porten tagamaks Rootsi vägede tõrgeteta liikumist üle jõe, ümbruskonna mõisaid rajama silla asemele praami. Arvatavasti mõne aja pärast asendati praam puitsillaga, mis püsis kuni kivisilla rajamiseni.
Kivisild
pisi|[[Kivisild|Silla jõesammas jäämurdjaga.]] 1919. aastast pärinevate teadete järgi pandi ehituse ajal silla alustugede alla kividega täidetud puust kastid (kärgkastid). Silla välimised küljed ja võlvialused laoti neljakandiliselt tahutud suurtest raudkividest.
Kivisilla renoveerimine 2012
Soodla silla renoveerimisprojekti koostas 2011. aastal Stricto Project OÜ. Projekti autor on Taavi Kolts. Kivisilla silla remondi eesmärk oli olemasoleva silla kandevõime suurendamine, sõiduala laiendamine ja silla konstruktsioonide remontimine, et tagada rajatise pikem ekspluatatsiooniaeg. Seejuures tuli säilitada kivisilla välisilme.
Uus tehniline lahendus seisnes järgmises: silla sõidutee elemendid eemaldati ning olemasolevatesse jõe- ja kaldasammastesse puuriti RD-mikrovaiad (mikrovaiad erinevad tavalistest vaiadest läbimõõdult, jäädes alla 300 mm) – 170 mm läbimõõduga terastoruvaiad, kokku 18 vaia pikkusega 7,5 m. Vaiasid jätkati keevituse teel. Pärast paigaldamist vaiade õõnsused betoneeriti. Selliste vaiade projektikohane kandevõime on 1200 kN. Vaiatööd tegi alltöövõtukorras OÜ Mikrovai. Edasi jätkas peatöövõtja TREV-2 Ehituse OÜ : vaiapeadele betoneeriti raudbetoonist riiglid (silla pikiteljega põiki asetsevad kandurid) ja seejärel valati 11,2 m lai 600 m² pindalaga monoliitsest raudbetoonist sillatekk, mis jäi kandma juba riiglitele. Pärast renoveerimistöid võlvid enam kandetarindi rolli ei oma. Võlvide raudkivivooder puhastati ja vuugid täideti uuesti (kivimüüritise renoveerimise maht ~450 m² ).
Kogu töö läks maksma 574 000 eurot. Raha saadi selleks riigieelarvest.
Meelike Saarna
Meelike Saarna (neiupõlvenimega Meelike Sepp; sündinud 23. juunil 1959) on eesti ajakirjanik, pereterapeut ja kirjanik.
Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli, õppis teatriklassis. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Ta on töötanud ajakirjanikuna ning olnud kahe väljaande (Tervisetrend ja Anna/Annabella) peatoimetaja.
Tegevus psühho- ja pereterapeudina
2003. aastal asus õppima psühholoogiat, suhtlemistreeneri diplomi sai 2006. aastal ning 2007. aastal lõpetas Professionaalse Psühholoogia Erakooli psühholoogilise nõustajana. Aastatel 2008–2013 läbis Psühhoteraapia Koolis perekonnapsühhoteraapia täieliku väljaõppe ja omab EPTÜ poolt väljastatud alalist töötamisluba perekonnapsühhoterapeudina. On end täiendanud Rooma Pereteraapia Akadeemias (Accademia di Psicoterapia della Famiglia) 2011. aastal.
Ta sai 2006. aastal Gordon Training Internationali koolitajasertifikaadi (PET trainer). Ta on end pidevalt täiendanud psühhoteraapia meetodite ja tehnikate ning vanemluse teemadel.
Ta peab pereterapeudi erapraksist alates aastast 2005. Talle kuulub koolitus- ja nõustamisfirma Parem Elu, mis on loodud aastal 2006. Saarna lektori- ja koolitajatöö tellijateks on olnud paljud õppeasutused, organisatsioonid ja ettevõtted. Meelike Saarna on kuulunud nii Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu kui ka Perekoolitusühingu Sina ja Mina juhatusse. Ta on Eesti Pereteraapia Ühingu liige.
Loovkirjutamine
Meelike Saarna on Tallinna Rahvaülikooli loovkirjutamise kursuse lektor 2012. aastast.
Teoseid
Temalt ilmunud kümme raamatut, neist neli romaani ja kuus lasteraamatut.
Ta on kirjutanud rohkesti psühholoogiaalaseid artikleid (ajakirjades Eesti Naine, Tervis Pluss, Kodutohter ja mujal), andnud intervjuusid ja kommentaare lastekasvatuse ja paarisuhteteemadel (Postimees, Õhtuleht, Pere ja Kodu, ERR ja mujal).
Isiklikku
Meelike Saarna on olnud abielus Ain Saarnaga. Meelike Saarna ja Ain Saarna ühised lapsed on Liis Saarna, Miina Lindberg ja Siim Saarna.
T1 vaateratas
T1 vaateratas on 2019. aasta 11. aprillist avatud vaateratas T1 Kaubanduskeskuse katusel.
Vaateratta ehitas valmis Hollandi pereettevõte Mondial Rides. Vaateratta rajamist toetas Euroopa Regionaalarengu Fond 1,44 miljoni euroga.
Soopilvik
Soopilvik (Russula paludosa) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv laialt levinud söögiseen.
Kübar on veripunane, 5–15 cm, harva kuni 20 cm lai. Jalg on valge, punase varjundiga, 4–10 cm pikk.
Soopilvik on väga hea söögiseen, mis ei vaja kupatamist.
Ta on Eestis sage ja saagikas. Kasvab juulist oktoobrini.
Kroomkollane
pisi|Nisupõld küpressidega. [[Vincent van Gogh, 1889. Nisupõld on maalitud kroomkollasega, millele heledates kohtades on lisatud tsinkvalget; esiplaanis on kroomkollast lisatud viridiaanile ja Schweinfurdi rohelisele]] Kroomkollane on särava erkkollase kuni tumekollase värvusega värvipigment, koostiselt plii(II)kromaat (PbCrO4) või tahke pliikromaadi ja pliisulfaadi segu (PbCrO4 · PbSO4).
Grenada lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Grenadas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Kroomkollane
Looduses
Pliikromaat esineb looduslikult mineraali krokoiidina, mida aga pole kunagi pigmendina kasutatud.
Regina (film)
"Regina" on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Aimée Beekmani romaanil "Valikuvõimalus".
Sisu
Filmi peategelane on kena, haritud ja iseseisev Regina. Tema elukaaslane Tiit jätab filmi algul ta maha. Varsti saab Regina päranduseks alevikus asuva maja. Ta kolib alevikku elama ja asub kohalikus koolis tööle õpetajana. Üksi on aga maja ja aiaga raske toime tulla. Regina saab tuttavaks kuldsete kätega töömehe Antsuga, kes käib tal majapidamistöödel abiks. Paraku on mees aga joodik. Regina on otsustanud perekonna luua ja abiellub Antsuga. Regina sõbranna Mari hoiatab teda, et joodikuga saadud lapsed võivad olla geneetiliste defektidega. Külmavereliselt ja pragmaatiliselt otsustab Regina lapsed hankida karskete ja tervete meestega. Regina saab kolm tervet last ja tundub, et kõik läheb plaani kohaselt. Kuid südametunnistus piinab Reginat üha enam. Lõpuks läheb ta Mariga tülli, kes ähvardab Regina afääri kõigile asjaosalistele avalikustada.
Kroomkollane
Saamine ja omadused
Tavaliselt saadakse pliikromaati pliinitraadi ja kaaliumkromaadi lahuste segamisel, sademena eraldunud pliikromaat filtreeritakse välja.
Pigmendi värvus varieerub sidrunkollasest kuni tumekollase peaaegu oranžini. Värvus sõltub pigmendiosakeste suurusest, hüdratsiooniastmest ja puhta pliikromaadi osakaalust. Pigment on nähtava valguse puhul hea valguskindlusega, kuid võib tumeneda UV-kiirguse mõjul ja väävelvesiniku aurude toimel. Pigmenti on kasutatud kunsti- ja maalrivärvides ning keraamikaglasuurides.
Kasutamine
Mõni aeg pärast seda kui prantsuse keemik Louis Vauquelin avastas 1797. aastal uue keemilise elemendi kroomi, sünteesiti pliikromaat laboratooriumis ja seda hakati pigmendina laiemalt kasutama 1820. aastate algul. Üks esimesi maale, millel esineb kroomkollane, on Thomas Lawrence'i "Härrasmehe portree" (1810). Kroomkollast kasutasid laialt paljud 19. sajandi kunstnikud, kes tundsid huvi värvi vastu - William Turner, Edouard Manet, Paul Cézanne, Claude Monet ja Camille Pissarro. Cézanne, Pissarro ja Monet kasutasid "värviliste neutraaltoonide" segamiseks primaarvärvustes pigmente ultramariini, kinaveri ja kroomkollast. Pigmendi tõrjus sajandi keskel kõrvale uuem ja keemiliselt stabiilsem hea katvusega kaadmiumkollane.
Segatuna Preisi sinisega annab kroomkollane pigmendisegu, mida tuntakse kroomrohelise nimetuse all.
Noorsepad
Noorsepad ehk Noored Sepad ehk Ülemaaline Noorseppade Liit oli Eesti noorteorganisatsioon 1920-1940. Oli Noorte Kotkaste ja Kodutütarde eelkäijaks.
Ajalugu
Osa rahvuslikult meelestatud noori skaute eraldus 1920. aastal Eesti Skautide Malevast ja moodustas rahvusliku edendamise noorteorganisatsiooni, eesmärgiga näha skautluses rohkem isamaalisust. Eraldi organisatsiooni loomise põhjust on otsitud ka inimeste vahelistes suhetes. Vastloodud organisatsiooni nimeks võeti Eesti Noorsepad, keda kutsuti ka noorsepad, Noored Sepad jm. "Sepp", kui sõna, sümboliseeris ja märkis toona ka noort tugevat inimest, kes on alati valmis tegema midagi uut ja tarvilikku oma rahvuse ning riigi hüvanguks. Organisatsiooni juhiks sai admiral Johan Pitka. Võimalik, et sellega on seostatav ka liikmete merestiilis vormiriietus ja ka teatav mereline suunitlus.
Noorseppade malevad asutati peagi Tartus, Tallinnas, Viljandis, Türil ja mujal üle Eesti. Kutsuti ellu Ülemaaline Noorseppade Liit, mille asukohaks oli Tartu. 20.–21. aprillil 1922 peeti Tallinnas Noorseppade I üleriigiline kongress.
Pärast Kaitseliidu koosseisus Noorte Kotkaste organisatsiooni (ja hiljem Kodutütarde) asutamist 1930 läks enamus noorseppi sinna üle. Paljudel lubati esialgu jätkata oma madrusestiilis vormi kandmist, mistõttu on noorseppi sageli ka veel hiljem aetud fotodel segamini merinoorkotkastega.
Koosseis ja tegevus
Noorseppade hulka võis kuuluda vaid Eesti kodanik, mis oli erisus skautidega. Kõik organisatsiooni liikmed kuulusid aga ühtlasi Eesti Karskusliitu. Puudus nooremate poiste üksus ja ka eraldi noortejuhi staatus.
Noorseppade malev oli poistele ja tüdrukutele ühine, mis oli tollal noorte tegevuses uudne. Tüdrukud ja poisid olid küll eraldi rühmades, kuid väljaspool rühmi toimus tegevus koos. Maleva juhtorganiks oli peakorter, mille moodustasid maleva vanem, maleva pealik, vanematekogu esimees, rühmapealikud, rühmavanemad, maleva lippur ja igast 20-liikmelisest rühmast üks saadik. Noorsepad jagunesid järkudesse:
Noorseppadel oli oma hümn, lipp, liputervitus, tervitus ja tseremooniad. Riiklik majanduslik toetus organisatsioonil puudus. Kord kuus ilmus ajakiri Noorsepp.
Tunnipalvus
pisi|[[Benediktiinid|Benediktiini mungad Suure neljapäeva vespril Morristowni Maarja kirikus, New Jersey]] pisi|Invitatorium ja nokturn. Liber Responsorialis, Solesmes, 1895 pisi|Kompletooriumi tekst. Hispaania käsikiri 16.-17. sajandist pisi|Matutiini psalmid. Aberdeen Breviary, 1509 Tunnipalvus, ka officium (ladina keeles officium divinum 'jumalik teenistus') on iga päev peetav lihtne rituaalideta jumalateenistus erinevalt keerulisest missaliturgiast.
Officium ' i peetakse roomakatoliku ja anglikaani kirikus, samuti peetakse tunnipalvusi kanoonilistel tundidel õigeusu kirikus (eesti keeles "tundideteenistus" või lihtsalt "tunnid", vene keeles "часы").
Officium ' i korralduse seadis sisse Benedictus Nursiast 529. aastal ja määras kindlaks põhilised tekstid selle teenistuste jaoks. See tähendab, et ajalooliselt on tegemist kloostriteenistusega, palvusi peetakse kaheksa korda päevas kindlatel tundidel, nn kanoonilistel tundidel, seetõttu nimetatakse officium ' i palvusi tunnipalveteks (ladina keeles liturgia horarum). Eeskuju on tulnud vanast juudi traditsioonist, mis nägi ette kiita Jumalat seitse korda päevas ("Seitse korda päevas ma kiidan Sind Su õiguse seaduste eest." Psalm 119, 164 ), samuti järgitakse sellega apostel Pauluse manitsust: "... palvetage lakkamatult, tänage kõige eest – sest see on, mida Jumal teilt tahab Jeesuses Kristuses!" (1. kiri tessalooniklastele, 5:17-18 ). Officium ' ide nimetused on pärit Rooma ajast, mil päev algas kell 6 hommikul esimese tunniga (prima hora) ja lõppes kell 6 kaheteistkümnenda tunniga (duodecima hora), mis oli samas esimene õhtutund (prima vesperi hora). Alates 11. sajandist on need kohustuslikud orduliikmetele ja kõrgema pühitsusastmega vaimulikele.
Keskajal koostatud tunnipalvete kogumikud ilmikutele, nn tundideraamatud, samuti kloostrites kasutamiseks mõeldud officium ' i tekstide ja laulude kogumikud on oluline allikmaterjal muusikaajaloolastele ja raamatukunsti ajaloo uurijatele.
Tekstid ja muusika
Officium ' i moodustavad psalmid ja canticum ' id koos antifonidega ja lektsioonid ehk pühakirjalugemised retsiteerides (nn accentus-stiil) koos hümnide ja responsooriumidega. Officium ' i palvekordade tekste koondab breviaar (breviarium) ja laule antifonaal (antiphonalium). 20. sajandil on võetud kasutusele nii missa kui ka officium ' i olulisemaid laule ja tekste koondav kogumik "Liber Usualis".
Matutiin
Matutiin (ladina keeles matutinum 'varajane hommik') toimub kaheksandal öötunnil (kell 2) või varahommikul enne päikesetõusu. Muusikalise osa moodustavad sissejuhatav pikk officium ' ilaul Invitatorium, Psalm 94 (95) vaheldumisi antifonilõikudega, kolm nokturni (ladina Nocturna, kolm psalmi koos antifonidega ) ja 3 lektsiooni koos pikkade responsooriumidega (responsorium prolixum), palvuse lõpetab Te Deum ("Sind, Jumal, kiidame").
Laudes
Laudes (ladina keeles 'kiitused') toimub päikesetõusul. Lauldakse neli psalmi ja üks canticum koos antifonidega, lektsioon ja hümn ning Sakaria kiituslaul (Benedictus Dominus..., Canticum Zachariae) koos antifoniga.
Jamaica lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Jamaical asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Tunnipalvus
Esimene tund
Esimene tund (ladina keeles prima 'esimene') toimub ad primam horam, kell 6 hommikul; lauldakse hümn, kolm psalmi ühe antifoniga ja lektsioon koos lühikese responsooriumiga (responsorium breve).
Kuues tund
Kuues tund (ladina keeles sexta 'kuues') toimub ad sextam horam, keskpäeval, st kell 12; kord sama nagu esimesel tunnil.
Vesper
Vesper (ladina keeles vesper 'õhtu') toimub päikeseloojangul; lauldakse viis psalmi koos antifonidega, lektsioon ja hümn, palvuse lõpetab Maarja kiituslaul (Magnificat) koos antifonidega.
Kompletoorium
Keskladinakeelne completorium tuleb ladinakeelsest sõnast complere 'täitma', 'lõpetama'. Peetakse enne magamaminekut. Muusikalise osa moodustavad kolm psalmi ühe antifoniga ja hümn, lektsioon lühikese responsooriumiga, Siimeoni kiituslaul (Nunc dimittis..., Canticum Simeonis) koos antifoniga ning palvuse lõpuks lauldakse üks Maarja-antifonidest (Alma redemptoris mater, Ave regina caelorum, Regina caeli laetare või Salve regina)
Tuletundlikkus
Tuletundlikkus on tuleohutusnõuete tähenduses mõiste, mis kirjeldab materjali süttivust ning põlemisega kaasnevaid protsesse.
Motoriseeritud eksoskelett
pisi|Meditsiinilise välisskeleti katsetamine selgroovigastusega patsiendil Motoriseeritud eksoskelett, tuntud ka kui turvismasin või eksoturvis, on motoriseeritud liikumise masin, mis koosneb inimese poolt seljas kantavast eksoskeletilaadsest raamistikust ja toiteelemendist, mis tagab vähemalt osa liigutuste aktiviseerimisenergiast.
Gogodala keel
Gogodala keel on Üld-Uus-Guinea hõimkonna gogodala-suki rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guinea Lääneprovintsis Aramia jõe ääres 301 külas. 2000. aasta Uus-Guinea rahvaloenduse järgi oli kõnelejaid 22 000.
Motoriseeritud eksoskelett
Eksoturvised on välja töötatud selleks, et kandjat toetada ja kaitsta. Näiteks võivad need olla mõeldud toetama ja kaitsma sõdureid ja ehitustöölisi või abistama inimesi teistes eluohtlikes keskkondades. Meditsiiniturul on suur tulevik seadmetel, mis pakuksid liikumisabi vanadele ja põduratele inimestele. Teiste kasutusalade hulgas on päästetööd, kus näiteks varisenud hoonetes võib seade võimaldada päästetöötajatel tõsta raskeid rususid, kaitstes töötajat samal ajal langeva ehitusprahi eest. Eksoturviste töötavaid mudeleid on juba konstrueeritud, kuid neid pole laialdaselt kasutusele võetud. Lahendamist vajavad mitmed probleemid, sealhulgas sobiva toiteallika leidmine. Sellegipoolest on 2010. aastal kolm ettevõtet turule toonud eksoturviseid puuetega inimestele. pisi|Autonoomse välisskeleti katsetamine Ilukirjanduses esinev mecha erineb eksoturvisest selle poolest, et esimene on tavaliselt palju suurem kui inimese keha ning ei jäljenda otseselt jäsemete liigutusi. Samuti võib sel olla kõndimiseks rohkem kui 2 jäset, samas kui eksoturvised, ka ilukirjanduslikud (näiteks Raudmees), on kahejalgsed ja valdavalt andromorfsed ehk inimkujulised. Mechade puhul hõivab inimesest operaator kabiini või juhikoha suuremas süsteemis. Selle kabiini sees võib inimene kanda väikest kergekaalulist eksoskeletti, mis toimib haptilise kontroll-liidesena palju suuremate väliste liigeste jaoks. Mecha erinevus robotitest on, et see pole kaugjuhitav või autonoomne, vaid mehitatud ja piloodi poolt kontrollitav.
Gogodala keel
ISO 639-3 keelekood on ggw.
Motoriseeritud eksoskelett
Ajalugu
Varaseim eksoskeletilaadne seade oli kõnni-, hüppe- ja jooksuabiaparaat, mille töötas välja Nicholas Yagin 1890. aastal. Agregaat kasutas kokkupressitud gaasi, et salvestada liigutamisel vabanevat energiat, mida hiljem kasutas teiste liigutuste sooritamiseks. Seade töötas siiski inimjõul ega kasutanud väliseid energiaallikaid. 1917. aastal töötas USA leiutaja Leslie C. Kelley välja masina, mille nimetas pedomootoriks. Seade töötas auru jõul ja selle tehisligamendid töötasid kandja liigutustega paralleelselt. Pedomootori puhul oli peale kasutaja energia rakendatud lisaenergiat.
Gogodala keel
Lähim sugulaskeel on ari keel.
Motoriseeritud eksoskelett
Ajalugu
Esimene tõeline eksoskelett – inimliigutustega integreeritud liikuv masin – töötati välja General Electricu ja USA sõjaväe koostöös 1960. aastatel. Turvist kutsuti Hardimaniks ja seda kandes tundus 110 kg raskuse tõstmine 4,5 kg raskuse tõstmisena. Hüdraulika ja elektri jõul töötades võimaldas turvis kandjal oma tugevust võimendada 25-kordselt, nii et 25 kg tõstmine on sama lihtne, kui 1 kg tõstmine ilma turviseta. Jõu tagasiside mehhanism võimaldas kandjal tunda raskuste ja objektidega manipuleerimist.
Kuigi idee tundus üldjoontes paljulubav, oli Hardimanil suuri puudujääke. See oli oma 680 kg kaalu juures ebapraktiline. Teiseks probleemiks oli mitmekihiline opereerimissüsteem – operaator oli ühes turvises, mis asus omakorda teises seadmes. See süsteem töötas küll hästi, kuid oli liiga aeglane võrreldes ühekihilise süsteemiga. Kui eesmärgiks on füüsilise sooritusvõime suurendamine, siis on kiirus oluline. Selle aeglane liikumiskiirus 2,74 km/h piiras praktilist kasutamist. pisi|DARPA välisskelett Projekt ebaõnnestus. Eksoskeleti kasutamise katsed lõppesid jõuliste kontrollimatute liigutustega ja seetõttu ei saanud seda katsetada inimesega. Edasised uuringud keskendusid ühele käele. Kuigi see suutis tõsta ettenähtud 340 kg, kaalus see üle 700 kg, ligi kaks korda rohkem, kui tõstetav raskus. Kuna kõiki komponente ei saadud samaaegselt tööle, olid Hardimani praktilised kasutuvõimalused piiratud.
Gogodala keel
Kasutatakse ladina kirja.
Motoriseeritud eksoskelett
Kasutusviisid
Üks eksoskeleti põhilisi potentsiaalseid funktsioone oleks võimaldada sõduritel kanda rasket varustust (80–300 kg) jooksmise või ronimise ajal. See ei anna sõdurile mitte üksnes võimalust kanda raskemat koormat, vaid ka kasutada raskemaid relvi. Enamik mudeleid kasutab hüdraulilisi süsteeme, mida juhib pardakompuuter. Toiteallikas võib olla sisepõlemismootor, aku või tulevikus kütuseelemendid.
Teine kasutusvaldkond oleks meditsiiniline hooldus, eelkõige õendus. Olles vastamisi meditsiinitöötajate puudusega ja suureneva hulga vanuritega tulevikus on mitmed Jaapani insenerid välja töötanud eksoskelette, et aidata õdedel patsiente tõsta ja liigutada.
Eksoskeletti võib käsitleda ka kui kantavat robotit: kantav robot on mehhatrooniline süsteem, mis on disainitud inimese kuju ja funktsioone järgides, kus osad ja liigendid on seotud inimese vastavate kehaosadega. Kaugjuhtimine ja jõu võimendamine pidid olema esimesed kasutusvaldkonnad, aga pärast hiljutisi tehnoloogilisi arenguid on kasutusvõimaluste valik laienenud. Suurenev tunnustus teadlaste kogukonnas tähendab, et seda tehnoloogiat rakendatakse nüüd kaugmanipulatsioonis ja rehabilitatsioonis, et aidata kahjustatud motoorikaga inimesi.
Arendatavad eksoskeletid
pisi|Elektritoitega eksoskelett Jaapanist
Piirangud ja probleemid
Turvismasinate insenerid satuvad silmitsi suurte tehnoloogiliste väljakutsetega, konstrueerides turviseid, mis võimaldaksid kiireid ja äkilisi liigutusi ning mida oleks samas ohutu kasutada ilma erilise ettevalmistuseta.
Energiaallikad
Üks suuremaid probleeme eksoskelettide arenduses on toiteallikate leidmine. Seni on kasutusel paar piisava energiatihedusega energiaallikat, mis suudavad varustada kogu keha katvat eksoturvist mõne tunni jooksul.
Mittelaetavad akuelemendid on tavaliselt suurema energiatihendusega ja pikaealisemad kui laetavad akud, kuid nende kasutamise korral tuleb varuelemente kaasas kanda juhuks, kui aku tühjaks saab. Laetavaid akusid saab taaskasutada, kuid need vajavad laadimissüsteemi kaasaskandmist. Laadimine peab toimuma kiirest või peavad akud olema kiiresti vahetatavad. pisi|[[Mihajlo Pupini instituut|Mihajlo Pupini instituudis Belgradis 1974. aastal loodud välisskelett]] Sisepõlemismootor pakub suurt võimsust, kuid kulutab kütust ka seadme paigalolekus mootori käitamiseks. Lisaks võib tekkida probleeme mootori käivitamisel. Väikesed ja kerged mootorid peavad töötama suurel kiirusel, et väljastada piisavalt energiat väikse silindrimahu juures. Töö käigus tekkivat vibratsiooni on raske summutada ning see võib kanduda edasi tervele süsteemile. Sisepõlemismootorid eritavad palju soojust, mis lisab omakorda kaalu jahutussüsteemide või soojusisolatsiooni näol.
Elektrokeemilised kütuseelemendid omavad paljusid akude eeliseid, näiteks hetkelist käivitust ja väljalülitust. Lisaks saab neid kiiresti tankida vedelkütusega, näiteks metanooliga. Praeguse tehnoloogia juures on nende töötemperatuur kõrge – 600 °C.
Materjalide tugevus ja kaal
Kui disainiküsimustes liigutakse esmastelt katsetelt edasi, võetakse kasutusele järjest kallimad ja tugevamad, kuid kergemad materjalid, nagu titaan, ja võetakse kasutusele komplekssemad konstruktsioonimeetodid, nagu näiteks süsinikkiust plaadid.
Ajamite võimsus ja täpsus
pisi|Pneumaatiline lihas Võimsa kuid kerge lahenduse probleem kehtib ka liigendi täiturite puhul. Tavalised hüdraulilised silindrid on võimsad ja täpsed, kuid nad on ka rasked vedelikuga täidetud torude tõttu, ning on võimalus, et vedelik hakkab lekkima. Siiski kasutatakse hüdraulilisi süsteeme paljudes vastutusrikastes mehhanismides nagu autopidurites ja lennuki maandumisvarustuses.
Pneumaatilised süsteemid on üldiselt liiga ettearvamatud täpsete liigutuste sooritamiseks, kuna kokkupressitud gaas on elastne ja teekonna pikkus varieerub sõltuvalt gaasi tihedusest ja ajamitele mõjuvast jõust.
Liigendite liikuvus
pisi|Honda keha toetav kõndimisabi 2013. aastal Liikuvus on konstruktsiooniprobleem, mis puudutab ka motoriseerimata skafandreid. Eksoskelettide konstrueerimise esimene etapp ongi näidata, et skeleti liigendid võimaldavad jäljendada inimliigutusi. Mitmed inimliigesed, nagu puusa- ja õlaliiges on keraliigesed, mille pöörlemistelg asub keha sees. Kasutades rida väliseid üheteljelisi liigendeid, on eksoskeletil raske täielikult jäljendada nende keraliigeste liikumist, piirates nõnda kandja liikuvust.
Võimsuse reguleerimine ja moduleerimine
Soovimatute ja ülemääraste liigutuste kontrollimine ja kohandamine on kolmas suurtest probleemidest. Ilma pardakompuutrita ühekiiruseline tugimootor, millel on edasi/paigal/tagasi asendi juhtimine, pole piisav. Selline mehhanism võib olla palju kiirem kasutaja poolt oodatavast liikumisest, mistõttu võib liikumine kontrolli alt väljuda. Ühekiiruseline tugimehhanism, mis aeglustatakse, et vältida tõmblevat liikumist, hakkab aga piirama kasutaja äkilisust. Järsud ootamatud liigutused, nagu komistamine või kukkumine tõukamise tagajärjel nõuavad kiiret ja täpset liigutust, et reageerida ja taastada oma asend, kuid aeglustatud tugimehhanism võib lihtsalt seiskuda ja vigastada kasutajat.
Kiiret ja täpset positsioneerimist tehakse tavaliselt kasutades erinevaid kiirusi, sealjuures kontrollitakse nii turvist kui kasutajat asendisensoritega, et toetav liigutus toimuks üksnes nii kiiresti, kui kasutaja liigutus. See võib tähendada turvise järsku kiirendust või aeglustust, et imiteerida kasutaja liigutust, nõnda et tema ihuliikmed vajutavad kergelt vastu turvise sisepinda ning see liigub eest ära, vastates kasutaja liigutustele. Kontrollarvuti peab suutma tuvastada ka soovimatud tõmblevad liigutused ja seiskuma ohutul viisil, kui süsteemis ilmneb rike.
Ohtlike ja väärliigutuste tuvastamine
Neljas probleem on valede või ohtlike liigutuste tuvastamine ja vältimine. Oleks lubamatu, kui eksoskelett suudaks liikuda viisil, mis ületab inimkeha liikuvusulatuse ning vigastaks keha. Seda probleemi saab osaliselt lahendada kasutades piiranguid liigeste liikuvuses, näiteks takistades põlve või õlaliigestel tagurpidi paindumist.
Eksoskeleti kasutaja võib end või turvist kahjustada ka nii, et liigutab liigeseid teatud kombinatsioonide reas, mis muidu oleksid ohutud, kuid koostoimel põhjustavad turvise purunemise.
Turvismasin peaks olema suuteline jälgima liigeste asendeid ja piirama nende liikuvust, et kasutaja end võimendatud liigutustega kogemata ei vigastaks, näiteks köhides, aevastades, ehmatades või kogedes haigusesööstu või krampe.
Pitsitus ja liigendikahjustused
Eksoskeletid on tavaliselt ehitatud väga tugevatest ja kõvadest materjalidest, samas kui inimese keha on palju õrnem. Eksoskeletti ei saa tavaliselt kanda otseses kontaktis palja ihuga võimaliku nahapitsituse tõttu kohtades, kus eksoskeleti osad libisevad üksteise peale. Kasutaja tuleb riietada tugevast kangast kostüümi, et kaitsta neid pitsitusohu eest.
Eksoskeleti enda liigendid kipuvad saama kahjustusi liivaterade poolt ja võivad vajada kaitset osakeste eest, et säilitada efektiivset töövõimet. Tavapärane viis seda teha on kasutada pöörlevate osade ümber tihendeid, kuid eksoskeleti mehhanismid võib katta ka kõva kangaga, mis töötaks kui eksoskeletti kaitsev nahk. Selline kangas eksoskeleti ümber võib kaitsta ka kandjat pitsituse eest.
John Marino
John Marino (sündinud 21. mail 1997 Eastonis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils.
2015. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i draft'is 154. valikuna. Hooajal 2015/16 mängis ta United States Hockey League'i klubis Tri–City Storm, kellega võitis 2016. aastal Clark Cup'i. Aastatel 2016–2019 mängis ta Harvardi Ülikooli jäähokimeeskonnas.
2019. aasta juulis kauples Edmonton Oilers Marino NHL-i klubile Pittsburgh Penguins. 2019. aasta augustis sõlmis ta Penguinsiga kaheaastase lepingu. NHL-is debüteeris Marino 8. oktoobril 2019 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 4. novembril 2019 mängus Boston Bruinsi vastu.
Kuigi Marino sõlmis 2021. aasta jaanuaris Penguinsiga uue kuueaastase lepingu, kaubeldi ta 2022. aasta juulis New Jersey Devilsi.
Hüaadid
pisi|300px|Hüaadid Hüaadid on Maale lähim hajusparv ja enimuuritud täheparv. See asub 153 valgusaasta kaugusel Maast ja koosneb sadadest tähtedest. Maalt vaadatuna paiknevad Hüaadid Sõnni tähtkujus, kus selle heledaimad tähed moodustavad koos Aldebaraniga V-tähe. Aldebaran ei ole siiski osa Hüaadidest, sest see asub Maale märkimisväärselt lähemal.
Hüaadide vanuseks hinnatakse 625 miljonit aastat. Parve tuum on umbes 17,6 valgusaastat lai ning parve loodete raadius − koht, kus tähti hakkab mõjutama Linnutee gravitatsioon − on 65 valgusaastat. Parve teadaolevatest tähtedest on umbes kolmandik selle piiri ületanud ning on parve gravitatsiooni mõjuväljast lahkumas.
Rookwoodi kalmistu
pisi|Rookwoodi kalmistu sissepääsuala (august, 2007) Rookwoodi kalmistu (inglise keeles Rookwood Cemetery) on kalmistu Austraalias Sydney lähedal.
Kalmistu rajati 1868. Kalmistule on maetud üle miljoni inimese. Kalmistu pindala on umbes 300 ha ja on sellega lõunapoolkera suurim kalmistu.
Kalmistul on oma sektsioonid eri konfessioonidele, nende seas kristlastele, islamiusulistele ja juutidele. Eraldi sektsioon on ka eestlastele.
Pärast tormi
"Pärast tormi" on mitme teose pealkiri: