cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Justin Petrone
pisi|Justin Petrone [[Tarmo Virki raamatu "Minu Helsingi. Ärge tapke sõnumitoojat" esitlusel Tallinnas Solarise keskuse Apollos Foto: Ave Maria Mõistlik, 19. veebruar 2015 ]] thumb|[[Epp Petrone, Justin Petrone (keskel) ja Mike Collier, 2015]] thumb|[[Justin Petrone|Justin ja Epp Petrone Kuressaare Ameerika teabepunkti viienda sünnipäeva tähistamisel, 2010]]
Justin Carroll Petrone (sündinud 20. novembril 1979 New Yorgis) on Ameerika-Eesti ajakirjanik, kirjanik ja blogija.
Elukäik
Ameerika Ühendriikides (sh lapsepõlves Long Islandil, hiljem New Yorgis ja Washingtonis) elanud, isa poolt itaalia ja ema poolt iiri juurtega Justin Petrone tutvus eestlanna Epp Väljaotsaga 2002. aastal Helsingis Soome välisministeeriumi korraldatud väliskorrespondentide koolitusel ning tuli Eestisse elama 2003. aastal. Noored abiellusid, said kolm tütart, töötasid koos kirjastuses Petrone Print ning elasid algul Tallinnas, siis Tartus ja seejärel Viljandis. 2015. aastal abielu lahutati.
Haridus
Ta on lõpetanud USA-s George Washingtoni Ülikooli ajakirjandusosakonna ja Euroopa poliitika kursused Taanis Kopenhaagenis ning õppinud Tartu Ülikoolis Balti uuringute magistriõppes.
Tegevus ajakirjanikuna
2005. aastast tänini teeb Justin Petrone ajakirjanikutööd New Yorgis välja antavale biotehnoloogiaajakirjale GenomeWeb. Alates 2003. aastast on ta vahendanud Eesti uudiseid peamiselt ingliskeelsele ajalehele The Baltic Times, kuid kirjutanud ka ülevaate- ja arvamusartikleid ajalehele Postimees, väljaandele City Paper, nädalalehele Eesti Elu = Estonian Life, ajakirjale Eesti Arst, veebiportaalile Delfi, ajakirjadele Anne & Stiil ja Tervis Pluss, veebiajakirjale Estonian World jm.
Tegevus kirjanikuna
Eesti keeles on Justin Petronelt ilmunud kümmekond raamatut (2022. aasta seisuga).
Kui 2013. aastal troonis Petrone teos "Misjonäripoos" raamatukaupluste keti Rahva Raamat müügiedetabeli esikohal, kommenteeris tollase ETV kirjandussaate "Kirjandusministeerium" saatejuht Mart Juur seda mänguliselt nii: "Parem Justin Petrone peos kui Justin Timberlake katusel."
Osalemine Eesti kultuurielus
Ta on esinenud paljudel eesti kirjandusüritustel (nt kirjandusfestivalil Prima Vista, Viljandi Folgi kirjanduspäeval jms) ning öelnud sõna sekka ka muude valdkondade ühiskondlikus diskussioonis nii oma kirjatööde kaudu kui ka avalikel foorumitel (nt Arvamusfestivalidel , Rahvusraamatukogu emakeelepäeva konverentsil "Eesti keele elujõust" jms).
Justin Petrone on üks intervjueeritavaid Tartu Ülikooli eetikakeskuse kultuuriloolises dokumendis "Kaose ja korra piiril. Kasvatusest ja haridusest. Isiklikult" (2018, autor Tiia Kõnnussaar), kus oma lapsepõlvest, maailmavaatest ja kogemustest laste kasvatamisel räägivad Eestis elavad eri taustaga inimesed. Teised selles raamatus intervjueeritavad on Ly Seppel-Ehin, Rein Taagepera, Liisa Pakosta, Lembit Peterson, Piret Veerus, Helve Särgava, Igor Kotjuh, Sirje Norden ja Mari Kalkun.
Rumpo nina
Rumpo nina on nina Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Üldkeeleteaduse kursus
Üldkeeleteaduse kursus (Cours de linguistique générale) on keeleteadlase Ferdinand de Saussure'i peateos.
See ilmus tema õpilaste Albert Sechehaye' ja Charles Bally väljaantuna postuumselt 1916. aastal.
Jānis Kalniņš
Jānis Kalniņš (3. november 1904 Pärnu – 30. november 2000) oli Läti ja Kanada dirigent, helilooja ja organist.
Tema isa oli Läti helilooja, organist ja dirigent Alfrēds Kalniņš.
Aastatel 1923–1933 oli ta Läti Rahvusliku Teatri dirigent.
Aastast 1948 elas ta Kanadas.
Ta on maetud Riia Metsakalmistule.
Gustav Lokotar
Gustav Lokotar (12. oktoober 1899 Kalvi vald, Virumaa – 12. oktoober 1969 Tallinn) oli Eesti laskur.
1934–1939 kuulus ta Eesti laskekoondisse.
1935 pälvis ta Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedali Eesti parima spordisaavutuse eest.
Aastast 2009 korraldab Kaitseliidu Viru malev temanimelist mälestusvõistlust.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Edastamise kadu
Edastamise kadu kirjeldab laine akumulatiivset intensiivsuse langust tema levimisel allikast läbi mingi keskkonna. Terminit kasutatakse laialdaselt optikas ja akustikas. Edastamise kao mõõtmine on oluline näiteks summutite ja sonarite kavandamisel.
Definitsioon
Akustikas esitatakse edastamise kadu ühikutes detsibell (dB). Seejuures defineeritakse edastamise kadu TL järgneva valemiga:
kus:
Kasutusvaldkonnad
Mõistet edastamise kadu kasutatakse erinevates valdkondades.
Ehitusakustika
Ehitusakustikas vastab edastamise kaole mõiste heliisolatsioonivõime. Heliisolatsioonivõime näitab tarindi võimet vähendada helivõimsust. Seega on edastamise kao mõõtmise keskkonnaks tarindid ja laineteks helilained.
Allveeakustika
Allveeakustikas kasutatakse edastamise kao mõistet laialdaselt. Seejuures kasutatakse edastamise kao mõistet allveeakustikas äravahetatuna mõistega levikadu (ing. k - propagation loss). Edastamise kadu kirjeldab allveeakustikas heliintensiivsuse langust tema levimisel allikast vastuvõtjani veekeskkonnas. Samas kasutatakse teda allvee-heliisolatsiooni meetme nagu mullikardinate heliisolatsioonivõime kirjeldamiseks.
Līzespasts
Küla asub valla põhjaosas merepinnast 100 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Trapenest 5, endisest piirkonnakeskusest Hopast 14 ning Riiast 161 km kaugusele. Külas asub Līzespastsi bussipeatus.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Līzespastsi hobupostijaam ja kõrts. Need asusid Riia-Pihkva kivitee ääres ja nende juurde kujunes ka tänapäevane küla.
Rootsi naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Rootsi naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Luukude
Luukude (lad. k. textus osseus) on sidekude, millest moodustuvad skeleti luud. Luukoe tüübid on põimikluukude ja lamellaarne luukude.
Ullensakeri vald
Ullensakeri vald on vald Norras Vikeni maakonnas, Østlandeti piirkonnas.
2019. aastani kuulus Ullensakeri vald Akershusi maakonda.
Pobeda (lennufirma)
pisi|Pobeda logo Pobeda (vene keeles Победа) on Venemaa odavlennufirma. Pobeda on Aerofloti tütarettevõte. Pobeda kodulennujaam on Vnukovo lennujaam, firmal on baasid ka Anapas ja Sotšis. Ettevõttel on sihtkohti nii Venemaal kui ka välisriikides.
Sadama neem
Sadama neem on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõinastu laiul.
Winstoni maakond
Winstoni maakond (Winston County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 09' N, 89° 04' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Louisville.
Maakonna pindala on 1580 km², millest 8 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 198. Aastal 2000 oli elanike arv 20 160.
Sadamneem
Sadamneem (ka Sadamaneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.
Winstoni maakond
Ajalugu
Winstoni maakond moodustati 23. detsembril 1833. aastal. Maakond on saanud nime kolonel Louis Winstoni järgi.
Remember me (Coco)
"Remember Me" on laul, mis pärineb Disney 2017. aasta animafilmist "Coco".
"Remember Me" on filmi üks peamisi laule, mida esitatakse mitu korda erinevates stseenides. Laulu on komponeerinud Kristen Anderson-Lopez ja Robert Lopez ning seda esitavad erinevad karakterid filmis. Laulu tekst kõneleb armastusest, mälestustest ja perekonna tähtsusest. See on südamlik ja emotsionaalne laul, mis mängib olulist rolli filmi süžees.
"Remember Me" sai laialdaselt tunnustust ning võitis mitmeid auhindu, sealhulgas 2018. aastal parima filmilaulu Oscari.
Madeira (vein)
pisi
Remember me (Coco)
Laul on muutunud väga populaarseks ning seda on kajastatud ka paljudes kaverites ja esitustes erinevate artistide poolt.
Austeniit
pisi|545x545px|Austeniiditerad temperatuuridel 860 ja 1060 ºC|alt= Austeniit on tahke süsiniku lahus raua mittemagnetilisel kujul, mis tekib, kui temperatuur on üle kriitilise eutektoidtemperatuuri (727 °C). Austeniiti on võimalik rauas säilitada, kui jahutada seda kiirusega, mis on karastatava terase kriitilisest jahtumiskiirusest suurem.
Madeira (vein)
Madeira on kange portugali vein, mis on saanud nime Madeira saare järgi. Madeirat toodetakse Tinta Negra Mole viinamarjadest. Alates 1993. aastast on tootjad seadusega kohustatud etiketil kasutama üldmõistet, mis näitab veini magusust [seco (kuiv), meio seco (poolkuiv), meio doce (poolmagus) ja doce (magus)]. Veinid, mille etiketil on Sercial, Verdelho, Bual või Malmsey, peavad 85% ulatuses koosnema nimetatud sordist. Nende etiketil on tavaliselt nende vanus.
Austeniit
Omadused
Niklil on erilisi omadusi, mis soodustavad austeniidi teket. Teised elemendid, näiteks kroom, takistavad tahetud faasimuutuse moodustamist. Kuigi austeniidi terased sisaldavad palju rauda, on need enamasti mittemagnetilised. See on võimalik seetõttu, et austeniit omab tahkkesendatud võret, mille aatomid ei ole magnetilised. Tahkkesendatud võre võimaldab samuti säilitada suuremat kogust süsinikku kui teised teraskristallstruktuurid. Austeniit on nimetatud Sir William Chandler Roberts-Austeni järgi, kes lõi 19. sajandil esimese raua-süsinikfaasidiagrammi.
Austeniidi rakendus
Austeniiti kasutatakse peamiselt karburaaditud terase valmistamisel. Austeniidil on kõrge lahustuvus süsiniku suhtes, mida viiakse terasesse kõrgetel temperatuuridel Karastamisel muutub suure süsinikusisaldusega austeniit suure süsinikusisaldusega martensiidiks. Suure süsinikusisaldusega martensiidi noolutamisel muutub see suure tugevusega martensiidiks. Austenitiseerimine on raua või terase kuumutamine temperatuurini, kuni kuumutatava keha kristallstruktuur muutub ferriidist austeniidiks. Austeniidi avatud struktuur võimaldab neelata süsinikku süsinikterasest.
Kaika Püha Kolmainu kirik
thumb|Kaika õigeusu kirik 2008. aastal. [[Võru keel|Võrukeelne silt hoiatab: "Kirik võib kaela sadada!"]] Kaika Püha Kolmainu kirik oli õigeusu kirik Kaikal. Seda kasutas Kaika Püha Kolmainu kogudus.
Kaika kirik ehitati aastatel 1896–1900. Kiriku ehitus läks maksma 7000 rubla, raha saadi Pühimalt Valitsevalt Sinodilt, mis kasutas kiriku ehitamise rahastamiseks valdavalt Peterburi kaupmehe Fjodor Nikolajevi 6500-rublast annetust. Kirik pühitseti 11. novembril (vkj 29. oktoobril) 1900.
Kirik oli puidust, ristikujulise põhiplaaniga, kahe kupliga, rajatud kivist vundamendile. Kiriku kapitaalremont tehti aastatel 1925–1926.
Nõukogude võimu perioodil kirik lagunes, kuigi seda veel kasutati. Koguduse hooldaja preester Aleksander Antoni andmetel oli kiriku seisukord 1958. aasta lõpus järgmine: kirikuhoone oli hakanud vajuma, seinu kahjustas majavamm, lagi oli kõdunenud ja katus lasi vett läbi. Mitu akent oli purunenud, ikonostaas vajunud, uksed kinni kiilunud.
Veebruaris 1962 Kaika kogudus suleti ning Kaika kirik on edasi lagunenud.
Kiriku juures asub Kaika kalmistu.
Młoszowa
Młoszowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Chrzanówi maakonnas Trzebinia vallas.
Küla asub umbes 29 km Krakówist lääne pool.
Ühistranspordi kaart
Ühistranspordi kaart (bussiliinide võrgustiku kaart)
Ühistranspordi kaart on tavaliselt trükitud või elektrooniline dokument, mis sisaldab teavet bussiliinide, peatuste ja sõidugraafikute kohta.
Ühistranspordi kaart võib olla linna, piirkonna või riigi konkreetse transpordisüsteemi jaoks ning see võib hõlmata erinevaid bussiliine ja marsruute. Bussi kaartidel on tavaliselt kujutatud bussiliinide võrgustikku, mis näitab erinevaid marsruute ja nendega seotud peatusi. Sõidugraafikud näitavad tavaliselt busside saabumis- ja lahkumisaegu erinevatest peatustest ning võivad sisaldada teavet nädalapäevade, nädalavahetuste või pühade erinevuste kohta.
Ühistranspordi kaartidel võib olla ka täiendavat teavet, nagu piletihinnad, sõidukaardi kasutamise juhised, transpordivahendite tüübid ja võimalikud ühendused teiste transpordiliikidega (nagu rongid, trammid või metrood).
Ühistranspordi kaardi omandamine
Ühistranspordi kaarte on võimalik omandada erinevatest allikatest, näiteks transpordiettevõtte ametlikest veebisaitidest, bussiterminalidest, bussijaamadest või kohalikest teabepunktides. Mõned transpordisüsteemid pakuvad ka mobiilirakendusi, kus on saadaval digitaalsed bussikaardid ja reaalajas teave busside asukohtade ja hilinemiste kohta. Oluline on märkida, et kaartide kujundus, sisu ja kättesaadavus võivad erineda erinevates linnades ja riikides. Seega on kõige parem pöörduda konkreetse transpordisüsteemi või linna ametlike kanalite poole, et saada ajakohast ja täpset teavet ühistranspordi kaartide kohta vastavas piirkonnas. (ChatGPT 16.05.2023)
Ajalugu
Ühistranspordi kaardid leiutati 19. sajandi alguses. (ChatGPT 16.05.2023)
Ülemaailmselt hakati ühistranspordi kaarte kasutama 1930. aastal. (ChatGPT 16.05.2023)
Ökoloogiline koridor
Ökoloogiline koridor (ka "roheline" koridor, rändekoridor; inglise keeles habitat corridor) on looduslike koosluste riba kultuurmaastikul või mingi teist laadi loomade jt liikide rändetee, mis ühendab kaitsealasid või üksteisest lahutatud elupaiku ja võimaldab liikidel levida.
Ökoloogiliste koridoridega sarnanevad ökoloogilised astmelauad, mis aga asuvad kultuurmaastikul elupaigalaikudena ning moodustavad ühendamata "saarekestena" rändetee (ökoloogiline koridor on ühtne, katkematu).
Meres esinevaid ühenduskanaleid või -teid, mis on olulised populatsioonidevahelisel liikumisel, nimetatakse sinisteks koridorideks.
Jersika linnus
Jersika linnus oli linnus tänapäeva Läti Līvāni piirkonna territooriumil Daugava paremal kaldal 10.–11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni, Jersika vürstiriigi keskus.
Linnus
Praegusest Līvāni linnast 9 km kaugusel paiknenud 100×75 m suurune tugevate puidust kaitserajatistega linnus oli tihedasti hoonestatud. Arheoloogilistel väljakaevamistel tuvastati kuni 2,5 m paksune kultuurikiht, elu- ja majapidamishoonete, töö- ja sõjariistade, ehete ning keraamika jäänuseid. Tõenäoliselt asus seal ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Jersika õigeusu kirik. Linnuse kõrval asus 15 ha suurune avaasula ja 10. kuni 14. sajandini kasutusel olnud kalmistu, mille matmiskombestik on latgalipärane koos tugevate slaavi ja leedu elementidega.
Ajalugu
Vissevalde ja ristisõdijate konflikti käigus vallutas ja rüüstas linnuse 1209. aastal Riia piiskopi ning 1214. ja 1215. aastal Koknese rüütlite vägi.
1239. aasta allikas räägitakse Jersikast enam mitte kui linnusest, vaid kui linnamäest ehk linnusevaremetest. Arheoloogiliste leidude järgi kasutati linnamäge elamiseks teatud määral siiski veel kuni 14. sajandini.
Kaavere metskond
Kaavere metskond (1928. aastal nimetati Kurista metskonnaks) loodi 1920. aastal Kaavere, Kaave, Kurista, Tapiku, Pajusi, Adavere, Rutikvere, Lustivere ja Kaliküla mõisa maadel. Kantselei asus Kurista mõisas.
Roman Opałka
Roman Opałka (27. august 1931 – 6. august 2011) oli poola maalikunstnik.
Yorke'i poolsaar
pisi|Yorke poolsaar on keskne saapakujuline poolsaar saare kohal ja kahe lahe vahel pisi|Poolsaarel asuv Ardrossani linn Yorke'i poolsaar on poolsaar Austraalias.
Krivasoo Aleksander Nevski kirik
Krivasoo Aleksander Nevski kirik oli õigeusu kirik Virumaal Krivasoo külas.
Pisukerahu
Pisukerahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu lahes asuv väike saar (rahu).
Savilo neem
Savilo neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas.
Krivasoo Aleksander Nevski kirik
1887. aastal alustati venemaa keisririigi poolt kivist kiriku ehitamist. Kirik pühitseti 1. märtsil (vkj) 1888. Kirik sai 1919. aastal Eesti Vabadussõja ajal kannatada, kuid taastati hiljem. Uuesti sai kirik kannatada 1944. aastal Teise maailmasõja lahingutes.
Kiriku varemed õhiti 1950. aastate keskel Narva veehoidla rajamisel. Praegu on kiriku varemed veehoidla põhjas.
Kirikut kasutas Krivasoo Aleksander Nevski kogudus.
Velmeri
Velmeri on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Velmeri asub valla keskosas merepinnast 195 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 3 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Velmeri bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 31 elanikku.
Yorke'i poolsaar
Poolsaar asub Lõuna-Austraalia osariigis ning paikneb osariigi pealinnast Adelaide'ist läänes ja loodes. Poolsaar piirneb läänes Spenceri lahega ning idas St Vincenti lahega. Poolsaarest lõunas asub Känguru saar, mida eraldab poolsaarest Investigatori väin.
Poolsaare suurim linn on Kadina.
Vistaariamaja mõistatus
"Vistaariamaja mõistatus" (inglise keeles The Adventure of Wisteria Lodge) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1908. aastal ja kandis pealkirja "A Reminiscence of Mr. Sherlock Holmes". "Vistaariamaja mõistatus" kuulub kogumikku "Viimane kummardus".
Teose ülesehitus
"Vistaariamaja mõistatus" koosneb kahest osast :
Spenceri laht
pisi|Spenceri lahe asukoht Austraalias Spenceri laht (Spencer Gulf) on laht Austraalia lõunarannikul.
Laht asub Lõuna-Austraalia osariigis ning avaneb Suur Austraalia lahte. Spenceri laht piirneb läänes Eyre'i poolsaarega ja idas Yorke'i poolsaarega. Laht on suudmes 77 km lai ja 320 km pikk (suudmest Port Augustani). Lahe ääres asuvad mitmed linnad ja kaitsealad.
Esimene teadaolev lahe uurimine toimus veebruaris 1802, kui lahte saabus uurima Briti maadeuurija Matthew Flinders. Flinders nimetas lahe Briti poliitiku ja hilisema siseministri George Spenceri järgi.
Vnukovo lennujaam
Vnukovo rahvusvaheline lennujaam (vene keeles: Международный аэропорт Внуково; IATA: VKO, IACO: UUWW) on kaherajaline rahvusvaheline lennujaam, mis asub Moskva kesklinnast 28 kilomeetri kaugusel.
Peale Vnukovo lennujaama teenindavad Moskvat ka Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam ja Šeremetjevo rahvusvaheline lennujaam.
2015. aastal teenindas Vnukovo lennujaam 15,82 miljonit inimest, see oli 2014. aastaga võrreldes 24% tõus. Vnukovo lennujaam on Venemaa suuruselt kolmas lennujaam.
Peipsiääre vald (täpsustus)
Peipsiääre vald on olnud mitme valla nimi:
Viggo Mortensen
Ta tegi näitlejadebüüdi filmis "Tunnistaja" ("Witness"; 1985). Filmitriloogias "Sõrmuste Isand" kehastas ta Aragorni. Tema teised tuntumad osatäitmised muu hulgas on filmides "Lubadused idast" ("Eastern Promises"; 2007), "Appaloosa " (2008), "Tee" ("The Road"; 2009) ja "Ohtlik meetod" ("A Dangerous Method"; 2011).
Mortensen lõpetas 1980. aastal St. Lawrence University kahe bakalaureusekraadiga: hispanistikas ja politoloogias.
Ta räägib vabalt inglise, taani, hispaania ja prantsuse keelt. Luuletusi kirjutab inglise, taani ja hispaania keeles.
Eesajukoor
Eesajukoor ehk prefrontaalne korteks on imetajate ajukoore osa, mis hõlmab otsmikusagarat.
Otsmikusagar koosneb Brodmanni osadest 9, 10, 11, 12, 46 ja 47.
Paljud teadlased on viidanud seosele inimese isiksuse ja eesajukoore talitluse vahel. Seda aju osa on seostatud planeerimisega, isiksuse väljendamisega, otsuste tegemistega ja sotsiaalse käitumisega. Selle ajukoore osa põhilisim tegevus on mõtete koordineerimine ja tegevuste organiseerimine vastavalt sisemistele eesmärkidele. Kui umbes kaks kolmandikku prefrontaalsest korteksit on saanud kahjustada, võib ilmneda raskusi keskendumisega, orientatsiooniga, abstraktse mõtlemisega, otsustusvõimega ja probleemide lahendamisega. Otsmikusagara kahjustumine avaldab mõju sotsiaalsele käitumisele.
Kõige tüüpilisem psühholoogiline termin, mis kirjeldab eesajukoore funktsioone, on tunnetuslik ehk kognitiivne funktsioon. Tunnetusfunktsiooni alla kuuluvad võimed nagu vastuoluliste mõtete eristamine, otsustamine hea ja halva, parema ja parima, samalaadse ning erineva vahel, praeguste tegevuste mõju tulevikule, töötamine kindla eesmärgi nimel, tulemuste ennustamine, ootused, mis põhinevad tegevustel ning sotsiaalne enesekontroll.
Eesajukoor toetab konkreetset reeglite õppimist. Rohkem eesmised osad koos eesajukoore anteroposterioorsete suundadega toetavad reeglite õppimist kõrgemal abstraktsel tasandil.
Wola Filipowska
Wola Filipowska on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krzeszowice vallas.
Küla asub umbes 27 km Krakówist lääne pool.
Seal elab umbes 2700 inimest.
Külas on raudteejaam, kirik, kool, raamatukogu, tankla.
Narva Kommertskool
Narva Kommertskool, ka Narva linna Kommertsgümnaasium oli Narvas aastatel 1919–1936 tegutsenud üld- ja kaubandusharidust andnud keskkool. Narva Kommertskool avati 24. aprillil 1919. aastal, 187 õpilase ja 12 õpetajaga.
1928. aastal ühendati Narva Kommertskool Narva Ühisgümnaasiumiga ja lõpetas oma tegevuse 1936. aastal.
KHL-i hooaeg 2018–2019
KHL-i hooaeg 2018–2019 oli KHL-i 11. hooaeg. Hooaeg algas 1. septembril 2018 ja lõppes 19. aprillil 2019.
Esimest korda tuli meistriks Moskva CSKA, kes alistas Gagarini karika finaalis Omski Avangardi mängudega 4:0. Moskva CSKA sai esimeseks klubiks, kes on Gagarini karika finaalis võitnud kõik neli mängu. Ühtlasi sai Moskva CSKA-st esimene Gagarini karika võitnud klubi, mis oli samal hooajal võitnud ka põhihooaja.
Hooajal 2018–2019 osales liigas 25 klubi – kaks klubi vähem kui hooajal 2017–2018. Hooajal 2017–2018 liigas mänginud Togliatti Lada ja HK Jugra liitusid Venemaa tugevuselt teise jäähokiliigaga VHL. Seni Läänekonverentsis mänginud Nižni Novgorodi Torpedo suundus Idakonverentsi, mille tulemusena kuulus hooajal 2018–2019 Läänekonverentsi 12 klubi ja Idakonverentsi 13 klubi.
Põhihooajal pidasid kõik 25 klubi kokku 62 mängu, mis oli kuus mängu rohkem kui hooajal 2017–2018.
Põhihooaeg
Allikas
Tartu Agenda 21
Tartu Agenda 21 on Tartu jätkusuutliku arengu edendamise strateegia ja tegevuskava, mis on koostatud kui üks Kohalik Agenda 21.
Ušača
Ušača ehk Ušatša on jõgi Valgevenes, Daugava vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Ушача, vene keeles Ушача.
Tartu Agenda 21
Agenda toimetuskolleegiumisse kuulusid Toomas Frey (kolleegiumi esimees), Aleksander Maasik, Ülo Mander, Uku Alakivi.
Ušača
Jõe pikkus on 118 km, valgla on 1150 km². Jõe lang on 0.5 meetrit kilomeetri kohta, keskmine vooluhulk jõe suudmes on 8 m³/s
Ušača algab Dokšycy rajoonist Viciebski oblastis. Ta voolab põhja suunas läbi Ušačy rajooni, läbides sealjuures ka Ušačy alevit. Ušačy rajoonis laskub jõgi Połacki madalikule, läbides teel mitut järve. Alamjooksul läbib jõgi veel Połacki rajooni, suubudes seejärel Navapołacki juures Daugavasse.
Saxby neem
Saxby neem (ka Saksby neem) on neem Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Tallinna Noorte Klubi Kodulinn
pisi|Kodulinna Maja 2011. aasta suvel. Foto vasemas servas võib näha Kuldjala torni seina MTÜ Tallinna Noorte Klubi Kodulinn on 24. oktoobril 1985 Eesti Televisiooni noortesaadete algatusel loodud klubi, mis 16. augustil 1986 ametlikult moodustati nimega Tallinna Noorte Klubi Kodulinn.
Klubi peakorter Kodulinna Maja paikneb Kuldjala torni külje all kunagises Püha Mihkli kloostri abihoones, kus hiljem asus Tallinna Limonaadivabriku osakond.
Santa Cruzi maakond (Arizona)
thumb|Santa Cruzi maakonna kohtumaja Nogalesis
Santa Cruzi maakond (Santa Cruz County) on maakond USA-s Arizona osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Nogales.
Maakonna pindala on 3207 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Skamja Püha Eliase kirik
Skamja Püha Eliase kirik oli õigeusu kirik Virumaal Skarjatina vallas Skamja külas.
Kirikut kasutas Skamja Püha Eliase kogudus.
Cevdet Yılmaz
Ta lõpetas Lähis-Ida Tehnikaülikooli Ankaras avaliku halduse erialal. Magistritöö tegi ta Denveri Ülikoolis ja doktoritöö Bilkenti Ülikoolis (eraülikool Ankaras). Seejärel töötas ta Riiklikus Planeerimisametis (türgi keeles Devlet Planlama Teşkilatı).
Aastal 2007 valiti ta Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. Juulist 2011 kuni augustini 2015 oli ta arenguminister, alates 2015. aasta 28. augustist kuni 17. novembrini oli ta asepeaminister.
Amatas skola
Amatas skola (tõlkes Amata kool, ka Doles, vanasti Rencēnu skola ehk Rencēni kool) on küla (aprūpes ciems) Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Amatas skola asub valla keskosas merepinnast 200 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 3 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Amata põhikool, sinna jääb Amatas skola bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Brooklyni sild
Brooklyni sild (inglise keeles Brooklyn Bridge) on sild New Yorgis. See on üks vanemaid rippsildu Ameerika Ühendriikides. Sild avati 24. mail 1883. Sild ühendab Manhattani ja Brooklyni linnaosa. See oli esimene terastraadist ehitatud rippsild. Silla projekteeris Preisi päritolu Ameerika ehitusinsener John Augustus Roebling (Johann August Röbling). Ehitise pikkus on 1825 meetrit, laius 26 meetrit, kõrgus merepinnast 84,3 meetrit ja kõige pikem kaarelaius 486,3 meetrit.
Silla püloonid on ehitatud graniidist, lubjakivist ja Rosendale'i tsemendist. Graniidiplokid on pärit Vinalhaveni saarelt Maine'i osariigist.
Avamine
Brooklyni sild avati kasutamiseks 24. mail 1883. Avatseremoonial osales mitu tuhat inimest ja paljud laevad viibisid East Bays. President Chester A. Arthur ja linnapea Franklin Edson ületasid silla piduliku kahuritule saatel ja neid tervitas Brooklyni linnapea Seth Low. Pidustused jätkusid kontserdiga, lasti kahurituld laevadelt ja ilutulestikurakette. Esimesel päeval ületas silla 1800 sõidukit ja 150 300 inimest. Esimene silla ületaja oli Roeblingi minia Emily Warren Roebling.
Jalakäijate ja sõidukite juurdepääs
Sild rajati esialgu hobuste ja raudteeliikluse jaoks ning sellel olid eraldatud kõnni- ja jalgrattateed. 1950. aastast on tehtud kuus sõidurada autode liiklemiseks. Sõiduteele on kehtestatud piirangud, mis keelavad silda kasutada üle 11 jala (3,4 m) kõrgustel ja üle 6000 naela (2700 kg) kaaluvatel sõidukitel.
Heinrich Tarto
Heinrich Tarto (27. november 1897 Narva – 24. mai 1919 Narva) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (alamleitnant).
Sebastian Klinga
pisi|Sebastian Klinga (2014) Sebastian Klinga (sündinud 26. aprillil 1992 Lahtis) on Soome suusahüppaja.
Heinrich Tarto
Heinrich Tarto sündis Narvas 27. novembril 1897, õppis Narva Kommertskoolis ja lõpetas Esimese maailmasõja ajal Vladimiri sõjakooli.
1918. aastal oli Heinrich Tarto Kaitseliidu Narva maleva organiseerija ja esimesi Narva kaitseliitlasi. Ta määrati Narvas formeeritud 4. jalaväepolku, kus võttis osa sõjategevusest Viru rindel, seejärel teenis 1. diviisi tagavarapataljonis ja 6. jalaväepolgus. Alamleitnant Heinrich Tarto hukkus Narva all, 24. mail 1919. aastal.
Tapurla neem
Tapurla neem on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Tapurla külas.
Nowa Góra
Nowa Góra on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Krzeszowice vallas.
Albert Sechehaye
Albert Sechehaye (4. juuli 1870, Genf – 2. juuli 1946, Genf) oli Šveitsi keeleteadlane.
Sechehaye õppis Genfi Ülikoolis ja Göttingenis.
Koos Charles Ballyga andis ta 1916. aastal välja oma õpetaja Ferdinand de Saussure'i teose "Cours de linguistique générale".
1939. aastal sai temast professor Genfi Ülikoolis.
Eesti Metsa Abiks
Eesti Metsa Abiks (lühendatult EMA, ingliskeelses meedias Estonian Forest Aid või Helping Estonia's Forests ) on Eesti kodanikuliikumine, mis propageerib Eesti metsade säästvat majandamist, samuti tegeleb laiemalt Eesti metsanduspoliitikaga seotud probleemidele tähelepanu juhtimisega.
Liikumise tekkepõhjused ja eellugu
pisi|16. detsembri 2016 meeleavalduse rongkäik|261x261px Liikumine loeb oma alguspunktiks 16. detsembril 2016 Eesti metsade kaitseks toimunud meeleavaldust, mille rongkäik kulges Keskkonnaministeeriumi eest Riigikogu ette. Meeleavaldusel osalenute arvu on hinnatud sadakonnast tuhande inimeseni, ning selle eesmärgiks oli osutada vastuseisu plaanitavale metsaseaduse muudatusele, milles nähti ette kuusikute raievanuse langetamist viljakates kasvukohtades, kus esineb ohtralt juurepessu kahjustusi, ning teisi raiepiirangute leevendusi, aga ka üldisemat vastasseisu Eesti metsanduspoliitika suunale, mis kriitikute hinnangul irdub järjest enam säästvast kursist ning milles nähakse eelkõige tööstuse huvide edendamist. Piketi korraldamise ajendiks võib aga lugeda Keskkonnaministeeriumi taganemist keskkonnaühendustega saavutatud kokkuleppest, mille alusel oleks kuusikute raievanuse langetamist kompenseeritud laane- ja salumetsade range kaitse vajakute katmisega, samuti ka 101 kultuuritegelase poolt 1. detsembril Riigikogule, ministritele ja presidendile saadetud metsapoliitikat kritiseeriva ja metsaseaduse muudatust tagasi lükkama kutsuva avaliku kirja vähene kajastus, eriti riigimeedias.
Liikumise programm
EMA-liikumise avatud programm koosneb poliitilisest, sotsiaalsest, ökoloogilisest ja majandusosast.
Liikmeskond
Eesti Metsa Abiks koordinaatoritena on meedias esinenud Linda-Mari Väli, Madis Messimas (veeprogramm) , Indrek Vainu (erilahendused) , Kätlin Tamm (Haapsalu piirkonna koordinaator) , Veljo Värk (rabade programm) , Jaana Gerassimov (kiirreageerimine) ja Martin Luiga (rahvusvaheline suhtlus). Ühingu juristina on tegev Sven Anton. 2017. aasta maikuus oli liikumisega formaalselt liitunud pisut alla tuhande inimese, nende Facebooki grupis aga oli sama aasta novembris inimesi veidi alla kuue tuhande. Liikumise leheküljel öeldakse, et liikmeks võib end nimetada igaüks, kes nõustub liikumise eesmärkidega nende edendamise raames.
Loodava Keretü looduskaitseala juhtum
pisi|265x265px|EMA infokoosolek Nursipalu harjutusväljaku väravas Riigikogu kaitsekomisjoni külastuspäeval 20. veebruaril süüdistas EMA Kaitseministeeriumi, et too survestab Keskkonnaministeeriumi Keretü looduskaitseala loomisega viivitama, et selle kaitsekord Nursipalu harjutusväljaku laiendamist ning miinipildujate laskeala loomist ei häiriks. Ühenduse hinnangul on selline asjade käik piirkonna loodusväärtuste suhtes lubamatu ning hoolimatu, Keskkonnaministeerium aga leidis, et harjutusväljaku KMH võib looduskaitseala arengule kaasagi aidata, ning et Keskkonnaametil on juba õigus piirata kõiki tegevusi, mis võiksid kohapealseid loodusväärtusi kahjustada. Seepeale tegi ühendus uue avalduse, milles nõuti kaitseala moodustamist algsete, 2013. aasta eksperthinnanguga sätestatud piiride järgi, ümberkaudsete metsade raadamise vältimist ning miinipilduja harjutusala loomist Nursipalu asemel Sirgalasse, kuna sealne looduskeskkond on juba põlevkivi kaevandamise tõttu tugevasti kahjustatud. 23. märtsil külastas Nursipalu harjutusväljakut Riigikogu kaitsekomisjon, keda EMA aktivistide rühm polügooni väravas vastu võttis, et neile paikkonna loodusväärtusi ning vallavalitsuse ja vallakodanike vastuseisu looduskeskkonna muutmisele meelde tuletada.
6. novembril teatas EMA avalikkusele, et on koos kohaliku seltsinguga Inimsõbralik Nursipalu Nursipalusse väljastatud raadamisload kohtusse andnud, kuna harjutusväljaku infrastruktuurivõrgustiku KMH ei olnud lõpetatud, ja seega polnud olemas ka raadamisloa aluseks olla saavat planeeringut. Ühenduste hinnangul taheti raadamist läbi viia kiirustades ja salaja. Kolm päeva varem avaldas raadamiste suhtes kriitilise noodi ka Eesti Keskkonnaühenduste Koda.
Tallinna Halduskohus lükkas EMA ja Inimsõbraliku Nursipalu kaebuse tagasi põhjendusel, et ühenduse eesmärgiks oli metsa maavõtmist takistada, seda aga enam ei saa. EMA jurist leidis, et selline seisukoht on vastuolus senise kohtupraktika ja seaduslikkuse põhimõttega, kuna lubab ebaseaduslikke raiepraktikaid tingimusel, et keegi ei jõua õigeaegselt sekkuda. Seega kaebas ühendus halduskohtu otsuse 6. detsembril Tallinna Ringkonnakohtusse edasi.
Tselluloositehase vastane kampaania
pisi|EMA tehasevastane infokleebis EMA on tugevalt kriitiline olnud ka Tartu lähedale kavandatava tselluloositehase suhtes. Nende tehasevastane kampaania algas 3. aprillil 2017, mil nad edastasid pöördumise neljale ministrile ja Riigikogu keskkonnakomisjonile, soovides, et riigi eriplaneeringut ei algatataks, ning juhul, kui see siiski algatatakse, olla kaasatud asukoha eelvaliku tegijate hulka. Samuti soovis ühendus, et tehase planeerimisplaanile eelneks sõltumatute ekspertide laiapõhjaline uuring, mis selgitaks, kas tehase rajamine on võimalik ilma Eesti metsaressurssi liigselt koormamata. Neli päeva hiljem antakse Tartu linnapeale ja Tartumaa maavanemale üle aga pöördumine, milles osutatakse, et enne tehase asukoha määramist Emajõe äärde tuleks välja selgitada kohalike elanike arvamus ning et plaani algatanud osaühing pole seni selle vastu huvi tundnud. Mõned päevad pärast neid pöördumisi, 12. aprillil, korraldas Est-For Invest OÜ Maaülikoolis infokoosoleku, mida külastas ka EMA koordinaator Linda-Mari Väli, kes kandis temaatilist särki ning tuletas Aadu Pollile meelde, et OECD raporti kohaselt on Eesti metsakasutus ohtlikult suur ning et peale biokiutehase ähvardab Eestisse kerkida veel teisigi puidutooret vajavaid ettevõtteid. Polli vastas, et tehas kasutaks vaid seda puitu, mis muidu ekspordiks läheks.
Tõnismäe apteek
pisi|Raviasutuste kompleks, [[Hariduse tänav 6/Tõnismägi 5. Tänapäeval Ida-Tallinna Keskhaigla Tõnismäe polikliinik ja Tõnismäe apteek]] Tõnismäe apteek on Tallinna kesklinnas Tõnismäe asumis aadressil Tõnismäe tänav 5 asuv apteek. Apteeki haldab OÜ Pharma Holding.
Eesti Metsa Abiks
Tselluloositehase vastane kampaania
Maikuu esimesel päeval korraldas liikumine matka Supilinnast Vorbusele, tutvumaks arvatavasse tselluloositehase ehituspiirkonda jääva loodusega, matkast võttis osa kümmekond aktivisti ning selle vältel kohati haruldast jäälindu ning kohtuti ka kohalike elanikega, kes ütlesid TV3 reporteritele, et ei soovi tehast. Kaks nädalat hiljem toimus Tartu raekoja platsil suurema osalejate arvuga meeleavaldus, millest võtsid teiste hulgas osa ka Tartu linnapea Urmas Klaas, näitleja Merle Jääger, luuletajad Kristiina Ehin, Contra ja Aapo Ilves ning lastekirjanik Mika Keränen, ning esineti teemakohase luule, laulude ning kriitiliste sõnavõttudega.
Tõnismäe apteek
Apteek asub endisaegse Tallinna Ühise Haigekassa hoones, mis valmis 1939 (arhitekt Elmar Lohk). Hoones on tänapäeval nii Tõnismäe polikliinik kui Tõnismäe apteek.
Eesti Metsa Abiks
Tselluloositehase vastane kampaania
Septembris 2017 algatas liikumine kohtuasja, milles nõuab Tartu tehase rajamisega seotud haldusaktide tühistamist, leides, et juba toormemaht, veetarve ja saasteoht on piisavad, kaalumaks ühiskondlikul tasandil tehase ärajätmist. Halduskohtus lükati kaebus tagasi, liikumine vaidlustas tagasilükkamise ringkonnakohtus, kus nende määruskaebust samuti ei rahuldatud, 11. detsembril andis liikumine oma määruskaebuse Riigikohtusse, leides, et kohtuasja puhul leidub palju uudseid probleeme, mille osas õiguskindlus hetkel puudub, ning et seoses suure ühiskondliku huvi ja paljude inimeste mõjutamisega oleks pigem asjakohane kaebust siiski menetleda. Est-For kommenteeris, et nende projekt ei ohusta Eesti puiduressurssi ning et planeerimisprotsessi kaasamisosa pole veel alanud. Rahandusministeerium leiab, et riigi eriplaneeringu algatamisel pole menetlusvigu tehtud.
Harku järve läänemetsad
28. juulil vaidlustas Eesti Metsa Abiks Harku järve läänekaldale väljastatud lageraieload, kuna valla üldplaneeringuga olid need määratud rohealadeks, mida tuleb majandada lageraiest erineva meetodiga. 15. augustil toimus Keskkonnaametis arutelu ameti, Harku vallavalitsuse, kohaliku kogukonna ja EMA vahel, ainult omaniku esindaja saatis oma seisukohad kirja teel. Kodanike, valla ja EMA seisukohad ühtisid ning Keskkonnaamet kuulutas loa õigustühiseks. Edasiste üldplaneeringuga lubatavate võimalike hooldus- või turberaiete puhul soovitati kaasata nõustavaid eksperte, et kindlustada roheala kvaliteedi säilimine nii elurikkuse hoidja, tuuletõkke kui vihmaveefiltrina.
EMA audit NEPCONile Riigimetsa Majandamise Keskuse FSC sertifikaadi asjus
16. oktoobril 2017 esitas EMA RMK NEPCONi auditile omapoolsed kogutud juhtumid halbadest metsanduspraktikatest, mis olid kogutud samal aastal ja sisaldasid viiteid RMK-poolsetete otsestele rikkumistele FSC säästva metsamajanduse sertifikaadi vastu ja teravatele konfliktidele kohalike elanike huvide ning nende kodukohas teostatava raietegevuse vahel, samuti erinevatele puudujääkidele ökoloogiliste süsteemide jätkusuutlikkuse tagamisel.
Tähelepanu juhiti ka riigimetsa majandajate eksimustele seoses looduskaitsealuste jugapuude hävitamise ja Karula rahvuspargi sihtkaitsevööndis teostatud raietega, kohalike elanike puudulikule kaasamisprotsessile raiete planeerimisel Viimsis ja Taevaskojas, mitmetele konkreetseid raieid puudutavatele säästva metsamajanduse või metsaseaduse nõuete täitmise vigadele ning loodusturismi ettevõtjate ja mesinike pöördumistele, milles konkreetsed huvigrupid praeguse RMK metsamajanduspoliitika vastu sõna võtavad. Auditit illustreerisid fotod, ajakirjanduses ilmunud artiklid ja väljavõtted RMK ja kodanike vahelisest kirjavahetusest.
Säästva metsanduse konverents
pisi|Koordinaator [[Linda-Mari Väli ettekannet pidamas]] 25. oktoobril 2017 korraldati Riigikogu konverentsisaalis EMA, Tartu Ülikooli ja Riigikogu keskkonnakomisjoni koostöös säästva metsanduse teemaline konverents "Mets kui loodusvara ja ühine vastutus", kus esinesid ettekannetega Tartu Ülikooli teadurid Anneli Palo ja Asko Lõhmus, Eestimaa Looduse Fondi esimees Tarmo Tüür, EMA koordinaator Linda-Mari Väli, loodusturismi ettevõtte Estonian Nature Tours tegevjuht, asutaja ja omanik Marika Mann ja kultuuriteoreetik Hasso Krull. Anneli Palo ettekanne tutvustas Eesti metsade ajaloolist kujunemist, juhtides tähelepanu juba 1995. aastal Eestimaa Looduse Fondi eestvedamisel läbi viidud nn. põlismetsade inventuuriga tuvastatud faktile, et ehtsat põlismetsa on Eesti metsapinnast vaid 2%. Ka ELF-i juht osutas oma ettekandes vanade metsade vähesusele ning seadis kahtluse alla kaitseväärtuste kaitsmise, ka tutvustas Tüür ELF-i poolt ette valmistatavat ettepanekut looduskaitseseaduse muutmiseks, mis sätestaks minimaalse kaitsekorra, mida ei saaks määrustega raiete juriidilisi definitsioone muutes halvendada. Eesti Metsa Abiks üldprogrammi koordinaator Linda-Mari Väli tutvustas EMA esialgset visiooni järgmisest metsanduse arengukavast, nimetades seda kompenseerivaks arengukavaks, mis tasakaalustaks praegu kehtiva, intensiivse arengukava poolt tekitatud sotsiaalseid ja ökoloogilisi kahjusid. Oma ettekandes rääkis ta muuhulgas vajadusest kehtestada kevadised, suvised ja sügisesed raiepiirangud ning suurendada range kaitse all olevate metsade osakaal 20%-le. Ta pakkus ka välja, et pikemas perspektiivis mõeldes võiks Eestisse luua absoluutne rahvuspark, nagu Bali saarel, kus pole mingeid lanke. Konverentsi teises pooles tutvustas Marika Mann loodusturismi rakendamata arengupotentsiaale Eestis ning Eesti ainulaadset positsiooni linnuvaatlusriigina, rõhutades maailma näitel riigi toe vajalikkust loodusturismi arendamisel. Hasso Krull tutvustas briti majandusteadlase Dieter Helmi loodusliku kapitali kontseptsiooni, mis väärtustab kõige kõrgemalt taastuvaid loodusvarasid: puhast õhku, puhast vett, looduskooslusi, tuues näiteks kohaliku joogivee hinna sissetoodud joogivee vastu, soo säilitamise hinna soo taastamise hinna vastu ja lagedaks raiutud metsa hinna kasvava metsa hinna vastu. Viimases ettekandes avalikustas Asko Lõhmus Tartu ülikooli looduskaitsebioloogide töörühma tuhandes juhupunktis üle Eesti tehtud kontrolluuringu Eesti metsasuse kohta, mille tulemused ei erinenud oluliselt riikliku metsastatistika tulemustest (erinevused jäid hinnanguvea piiresse). Kontrolluuringut on plaanis jätkata ning selle algandmed avalikuks teha. Vaatamata sellele lubadusele ei ole andmeid siiski avalikuks tehtud.
Muu
26. juulil 2017 avaldas EMA oma vastuväited kolme Tallinna pargi kaitse alt välja arvamisele, Windecki pargi puhul liitus nendega ka Pirita linnaosavalitsus.
Eesti Metsa Abiks esitas 2017. aasta detsembris koos kaheteistkümne metsaomanike ühendusega Metsaseaduse muutmise eelnõule omapoolsed ettepanekud, milleks oli arengukava põhinemine valdkonnaülestele arengustrateegiatele nagu Eesti säästva arengu riiklik strateegia "Säästev Eesti 21" ja Eesti keskkonnastrateegia aastani 2030 ning Eesti kultuuri ja selle kestlikkuse rõhutamine seaduses.
Kriitika
24. märtsil ilmunud artiklis "Tunne oma vaenlast" süüdistas ajakirjanik Mari Kartau EMA-liikumist asjatundmatuses, radikalismis ja kombetuses, juhtides tähelepanu ka episoodile, kus ühenduse aktivistid avalikustasid teadmatusest oma infomaterjalides kaitsealuste liikide elupaigad, mis on looduskaitseseadusega keelatud, ent hiljem on sama ajakirjanik nende NEPCONile esitatud auditit RMK rikkumiste kohta nimetanud põhjalikuks ning koordinaator Väli valimisel Ekspress Meedia top 20 maaelu mõjutaja hulka kirjutas ta, et nüüdseks on tal metsanduslikud baasteadmised omandatud ja seega tuleb tema arvamusega arvestada.
11. oktoobril, kui tselluloositehase hankedokumentide vastase kaebuse tagasilükkamine ringkonnakohtus vaidlustati, väljastas Eesti keskkonnaminister Siim Kiisler pressiteate, milles nimetas MTÜ Eesti Metsa Abiks tegevust "tüli ja vaenu õhutamiseks", "destruktiivseks" ning "vastutustundetuks" ja nende kaebust "absurdseks". Koordinaator Väli vastas ministri avalduse peale, et see kurvastab teda ning et minister saab EMA taotlustest valesti aru, lisaks leidis Väli, et ministri avaldus sisaldab ekslikke väiteid. Liikumise jurist lisas, et ainult kohtu kaudu saabki antud juhul avalikku diskussiooni tekitada, kuna senised otsused olevat langetatud suletud uste taga.
Ökoloogilised astmelauad
Ökoloogilised astmelauad (inglise keeles stepping stones) on üksteise järel asuvad sobilike elupaikade laigud, mis võimaldavad parema levimisvõimega liikidel läbida muidu ebasobivat (kultuur)maastikku.
Ökoloogiliste astmelaudadega sarnanevad ökoloogilised koridorid, mis aga moodustavad ühtse, katkematu rändetee.
Aserbaidžaan 2018. aasta taliolümpiamängudel
Aserbaidžaan osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega.
Aserbaidžaani esindas mäesuusatamises Austria päritolu Patrick Brachner.
Detsember 2017
Detsember 2017, kroonika
2017. aasta detsember algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
Nanjingi Ülikool
pisi|Nanjingi Ülikooli raamatukogu. Nanjingi Ülikool on ülikool Hiinas Nanjingis.
Kabala metskond
Kabala metskond loodi 1920. aastal Kabala, Navesti, Eistvere, Imavere, Laimetsa, Jalametsa, Loopre, Hermani mõisa ja endise Vastsemõisa riigimetskonna (Taevere ja Tervearu vahtkond) maadel. Kantselei asus Kabala-Tõrvaaugul.
Rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenute medal
Rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenute medal (ka rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal) on Eesti kaitseministri välja antav medal rahvusvahelistes sõjaoperatsioonides osalenud Eesti kaitseväelastele või välismaa kodanikele, kes on Eesti Kaitseväge nendes operatsioonides aitanud.
Nawojowa Góra
Nawojowa Góra on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Krzeszowice vallas.
Küla asub umbes 23 km Krakówist lääne pool.
Lackendorf
Lackendorf on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Nigeeria naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Nigeeria naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Pudurahu
Pudurahu (ka Podurahu; ka Põhja-Pudurahu) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal Matsalu rahvuspargis asuv 1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Pudurahu kõrval lõuna pool asub Väike Pudurahu.
Rahu koordinaadid on. Rahu asub 500 meetrit Sõmerist idas. Pudurahu on kivise pinnamoega.
Bensoüülrühm
Bensoüülrühma kasutatakse orgaanilises sünteesis tihti kaitserühmana, mida saab kergesti maha võtta lahja aluselise lahusega.
Bensoüülrühma lühendina kasutatakse Bz, näiteks bensoüülkloriid on BzCl. Seda lühendit ei tohi segi ajada lühendiga Bn, mis tähistab bensüülrühma C6H5CH2–.
Ahvenamaa küsimus
pisi|Ahvenamaa asukoht pisi|Ahvenamaa saarestik Ahvenamaa küsimus oli Rahvasteliidu moodustamise järel üks esimesi organisatsiooni lahendatavaid vaidlusküsimusi. Ahvenamaa elanike enesemääramisõiguse nõuet ei rahuldatud ning võim saarte üle jäi Soomele. Samas anti saarte elanikele rahvusvahelisi garantiisid võimaldamaks neil enda kultuuri järgida ning leevendati saarte elanike tajutud soomestamise ohtu.
Taust
Enne 1809. aastat asus Ahvenamaa Rootsi kuningriigi piirides. 1809. aasta 17. septembril sõlmitud Hamina rahuga oli Rootsi sunnitud loovutama kontrolli saarestiku ning Soome üle Venemaa Keisririigile ning seejärel moodustati Soome Suurvürstiriik, mis hõlmas ka Ahvenamaad.
Krimmi sõja lõpetanud 18. aprillil 1856 sõlmitud Pariisi rahulepinguga nõudis Suurbritannia, et Venemaa peataks mistahes uute kaitserajatiste rajamise saartele. Vaatamata luhtunud katsetele demilitariseeritud saarte staatust 1908. aastal muuta, peeti sellest tingimusest kinni. Ent Esimese maailmasõja alguses, 1914. aastal, muutis Venemaa valitsus saared allveelaevade baasiks, mis oli mõeldud nii Suurbritannia kui Venemaa allveelaevadele.
Sõjaline kriis
Kartes Venemaal puhkenud Oktoobrirevolutsiooni tagajärgi, kuulutas Soome parlament riikliku enesemääramisõiguse põhjal 1917. aasta detsembris välja oma iseseisvuse. Kartes liigset soomestamist ning Soome Rootsi-vastasust, hakkasid Ahvenamaa elanikud veel samal sügisel püüdlema enda enesemääramisõiguse poole. Võrreldes Soome mandriosaga, mille elanikest vähem kui 15% kõnelesid rootsi keelt, pidas selleks ajaks rohkem kui 90% saare elanikest end rootslasteks (välja arvatud sinna paigutatud sõjaväelased). Erinevalt Ahvenamaast olid ühiskondlikud pinged viimase 20 aasta jooksul Soomes märgatavalt suurenenud. Kuna Ahvenamaa elanikel ei olnud suurt ühtekuuluvustunnet ei Soome Suurvürstiriigi ega Venemaa Keisririigiga, soovisid nad saarestiku liitmist Rootsiga.
Pärispea rahu
Pärispea rahu on Harju maakonnas Kuusalu vallas asuv väike saar (rahu).
Ahvenamaa küsimus
Sõjaline kriis
Ent Rootsi võimueliit oli hõivatud konservatiivse valitsuskabineti poolt hiljuti algatatud riigi demokratiseerimisega (summutamaks tööliste seas levivaid revolutsioonilisi meeleolusid). Selle tulemusena sai Rootsi uue liberalistliku peaministri ning esimest korda kuulusid riigi valitsusse ka sotsialistid. Kuigi kuninglikule õukonnale lähedal seisvad aktivistlikud ringkonnad olid Ahvenamaa sellise pöördumise suhtes entusiastlikult meelestatud, olid nad kaotanud oma poliitilise mõju juba 1916. aastal ning lõpuks kaotati ka kuningas Gustaf V toetus. Ahvenamaa esindajatele pakuti kaastundlikke sõnu ning tühje sõnakõlksusid. Esimese maailmasõja viimasel aastal Rootsit juhtinud liberaalid ja sotsialistid ei olnud vähimalgi määral huvitatud millestki, mis oli seotud aktivistide riskantsete strateegiatega ning selles punktis nõustus kuningas oma kabinetiga täielikult.
Tammneem
pisi|Tammneem ja Anekari Tammneem on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Tammneeme külas.