Alan_Soble
Feministlik epistemoloogia ja naisteadlased
Normatiivse argumendi üks suur häda on see, et selle põhieeldus on vaieldav. Paljud pole nõus, et sooline diskrimineerimine kasude ja koormate jaotamisel on alati alusetu. Paljud pole nõus ka sellega, et naiste väljajäämine ühtedest tegevustest ja keskendumine teistele hoiab neid kasudest eemal ja koormab koormatega. Seda vaieldavust väldib argument, mida Soble nimetab epistemoloogiliseks argumendiks: rohkem naisi peaksid olema teadlased, sest naistele omase vaatekoha väljajätmine takistab tõe otsingut teaduses või isegi teeb selle võimatuks. Sotsiaalteaduste kohta on sageli öeldud, et naiste nähtamatusele, naiste murede ja kogemuste ignoreerimisele ning andmete kallutatud kogumisele ja tõlgendamisele saab lõpu teha ainult naisteadlaste arvu suurenemine. Epistemoloogilist argumenti on võimalik mõista analoogiana vandekohtute ja parlamentide koosseisu ning teadlaskonna koosseisu vahel. Seal on see oluline ainult niivõrd, kui mehed ja naised esindavad erinevaid muresid, huvisid ja oskusi. Epistemoloogiline argument tõesti väidab sugudevahelise erinevuse olemasolu. Aga analoogia on problemaatiline. Esiteks on raske otsustada, kui palju erinevaid vaatekohti peab kohtus olema esindatud (Ülemkohus usub, et õiglane kohtupidamine nõuab iga vandekohtuniku erapooletust; Soble'i meelest seab epistemoloogiline argument küsimärgi alla üksikute meesteadlaste erapooletuse ning pakub, et teadus tervikuna saab olla erapooletu ainult juhul, kui lisatakse naiste vaatekoht. Propositsiooni verifitseerimine nõuab teatud suhet vaatlustega, ja siis on tarvis täpsustada, missuguste, mis asjaoludel ja kelle tehtud vaatlustega; viimane küsimus hõlmab seda missugune peab vaatleja olema ning missugust ettevalmistust on vaatlusteks tarvis, ja see võib olla seotud sooga); sama raske on see teadlaskonna puhul. Teiseks ei ole parlamendi ülesanne tõde kindlaks teha, vaid poliitikat teha. Analoogia oleks siiski alles, kui väita, et ka teaduse ülesanne ei ole tõe avastamine, kuid epistemoloogilisele argumendile see ei sobi. Kuigi epistemoloogilisel argumendil ei puudu normatiivsed eeldused, on need meie ühiskonnas sügavamale juurdunud kui normatiivse argumendi eeldused sotsiaalse õigluse kohta. Eeldusteks on idee, et teadusliku uurimistöö eesmärk on või peaks olema tõde, ning tõe ja sellepärast teaduse väärtuse üldine utilitaristlik õigustus. Nii et kui oleks tõsi, et naiste panus on teadusliku tõe avastamiseks hädavajalik, siis oleks meil väga tugev argument selle kasuks, et teadlaste seas oleks rohkem naisi. Tundub, et see argument nõuab isegi sugudevahelist võrdsust kõigis teadustes, võrdsetest võimalustest ei pruugi piisata. Aluseks peab olema seletus, kuidas naiste vaatekoht on teadusliku tõe jaoks hädavajalik. Üldine väide on, et meeste ja naiste (või isaste ja emaste) vahel on kognitiivsed erinevused. Küsimus on selles, kas tunnetaja sugu on epistemoloogiliselt oluline (Lorraine Code). Seletuseks öeldakse tavaliselt, et naised "näevad" asju teistmoodi (mis on metafoor) või suudavad tajuda fakte, mida mehed ei näe, või tõlgendavad nähtusi nii, et ilmnevad aspektid, mis on meeste eest varjatud. Aga tundub, et see tähendab lihtsalt seda, et teatud taustaga teadlane reageerib teatud nähtustele tõenäoliselt teatud kindlal viisil. Ja siis on raske vastata vastuargumendile, et tarvis on lihtsalt, et teadlane oleks püsivust keeruliste andmete tõlgendamisel, pingevaba hoiak ja otsustavus rakendada neutraalset teaduslikku metoodikat suurema intellektuaalse aususega, nii et põhimõtteliselt võiks läbi ajada ka ainult meestega. (Soble usub, et epistemoloogiline argument tuleb selle vastuväitega toime.) Lorraine Code leiab, et kui meeste ja naiste kognitiivsed võimed erinevad bioloogiliste erinevuste tõttu, siis tunnetaja sugu on epistemoloogiliselt oluline, kui aga erinevus tuleb sotsialiseerumisest, nagu see tema arvates suuresti on (Code väidab, et meeste ja naiste vahelised bioloogilised erinevused on olulised sellepärast, mehel pole võimalik teada, mis tunne on naine, ja ümberpöördult), siis sugu on põhimõtteliselt ebaoluline, kuid tema põhjendus on ebaselge. Nähtavasti ta tugineb eeldusele, et sotsiaalne on muudetav ja looduslik mitte, kuid see väide ülehindab looduslikkuse sügavust ja alahindab sotsiaalse jõudu ning lihtsustab nende vastastikust põhjuslikku mõju. Pealegi, epistemoloogiline argument võib vabalt piirduda väitega, et praegustes ühiskondlikes oludes nõuab tõde naiste olemasolu teaduses.