cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Briti impeerium
Dekolonisatsiooni kiirenemine ja impeeriumi lõpp
1950. aastatel saavutasid iseseisvuse kolm Briti impeeriumi kolooniat: Sudaan, Briti Kullarannik ja Malaisia Föderatsioon. 1960. aastatel kiirenes dekolonisatsioon veelgi. Suurbritannia soov oli vältida seejuures samalaadseid sõdu, nagu Prantsusmaa pidas Alžeerias. 1968. aastaks olid kõik Briti Aafrika kolooniad (v.a Lõuna-Rodeesia) iseseisvunud. Brittide väljatõmbumine Ida- ja Lõuna-Aafrikast ei kulgenud seejuures rahumeelselt. Keenia iseseisvusele eelnes kaheksa aastat kestnud Mau Mau ülestõus. Rodeesias puhkes iseseisvuse väljakuulutamisel (1965) kodusõda, mis kestis aastani 1979. Koloonia iseseisvumisel (1980) moodustati Zimbabwe riik.
Briti asumaad Vaikses ookeanis saavutasid sõltumatuse 1970. aastatel, alustades Fidžiga (1970) ja lõpetades Vanuatuga 1980. Viimase pikaleveninud iseseisvusprotsess oli tingitud poliitilisest konfliktist saare inglis- ja prantsuskeelse elanikkonna vahel (saart haldasid britid ja prantslased koos).
Põhiseaduse reformimisega eraldusid lõplikult Briti impeeriumist Kanada (1982), Uus-Meremaa (1986) ja Austraalia (1986). Aastal 1982 külastas Suurbritannia peaminister Margaret Thatcher Pekingit, et otsustada Hongkongi tuleviku üle. 1898. aastal sõlmitud lepingu järgi anti Hongkong Briti impeeriumile 99 aastaks rendile. Suurbritannia soovile jätkata Hongkongi administreerimist, vastasid hiinlased keeldumisega. Nii tuli brittidel leppida sellega, et Hongkong läks 1997. aastal erihalduspiirkonnana Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Seda üleminekut peetakse "impeeriumi lõpuks".
BBB
BBB võib tähendada järgmist:
Paoli
pisi|Linna sisenemine läänest Paoli on väikelinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Phillipsi maakonnas. Linn on nime saanud Pasquale Paoli järgi.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Paoli linnas 42 inimest. Rahvastiku tihedus oli 54,1 in/km².
Viking Window
Viking Window AS on Eesti ettevõte, mille põhitoodanguks on puitaknad ja puidust välisuksed. Ettevõte asutati 1996. aastal Mäos nimega Rationel Eesti, üheks asutajaks oli Põhjamaades tuntud puitakende tootja Rationel Vinduer.
Nimega Viking Window tegutsetakse alates 2001. aastast, mil saadi 100% Eesti ettevõtteks.
2000. aasta aprillis sai ettevõte kvaliteedijuhtimise sertifikaadi ISO 9001. 2005. aasta suvel sai Viking Window keskkonnajuhtimise sertifikaadi ISO 14001.
Sisekontroll
Sisekontrolli all mõistetakse organisatsioonis juhtkonna ja töötajate osalusega terviklikku protsessi, mille eesmärk on anda piisaval määral kindlustunnet organisatsiooni tegevuste, aruandluse ja õigusaktidele vastavusega seotud eesmärkide saavutamise osas.
Sisekontroll kujutab endast dünaamilist, terviklikku protsessi, mida pidevalt vastavalt organisatsioonis toimuvatele muudatustele kohandatakse. Seega koosneb sisekontroll jätkuvatest ülesannetest ja tegevustest ning on vahend eesmärkide saavutamiseks, mitte eesmärk omaette. Eesmärkide saavutamise nõuetekohaseks tagamiseks peavad protsessis osalema nii juhtkond kui ka kõigi tasandite töötajad. Sisekontrolli rakendavad inimesed, mitte ainult protseduurijuhendid ja -süsteemid, kuna inimesed ja nende tegutsemisviisid mõjutavad sisekontrolli igal tasandil. Sisekontroll võimaldab anda eesmärkide saavutamise kohta piisava kindluse, kuid mitte täielikku kindlust.
STS-124
STS-124 oli 123. Space Shuttle'i missioon.
Sisekontroll
Sisekontroll on kohandatav organisatsiooni struktuuriga, mis tähendab, et ta on paindlik kogu organisatsiooni, selle haru väi äriprotsessi suhtes. Sõltumata sellest, kui hästi on sisekontrollisüsteem välja töötatud ja kui tulemuslikult seda rakendatakse, ei anna see juhtkonnale siiski absoluutset kindlustunnet ettevõtte eesmärkide saavutamise tagamisel.
STS-124
Missiooni teenindas kosmosesüstik Discovery. Missioon startis Kennedy Kosmosekeskusest 31. mail 2008 ja põkkus Rahvusvahelise Kosmosejaamaga 2. juunil. Discovery viis jaama Jaapani Kosmoseuurimise Agentuuri mooduli Kibo.
Sisekontroll
Sisekontrolli määratlus hõlmab olulisi kontseptsioone, mis on olulised organisatsioonide sisekontrolli kavandamisel, rakendamisel ja läbiviimisel, pakkudes alust kohaldamiseks kõigis organisatsioonides, mis tegutsevad erinevates üksuse struktuurides, tööstusharudes ja geograafilistes piirkondades.
Sisekontrollisüsteem
Sisekontrollisüsteem kujuneb riskide maandamiseks rakendatud kontrollimeetmetest ja mängib olulist rolli siseauditis, mis hindab sisekontrollisüsteemide tõhusust. Siseauditi ülesanne ei ole aga identifitseerida riske või määrata kindlaks kontrollimeetmeid, mida organisatsioon vajab.
STS-124
Discovery lahkus jaamast 11. juunil ning naasis Maale 14. juunil.
Sisekontroll
Sisekontrollisüsteem
Rahvusvahelised organisatsioonid, mis tegelevad sisekontrolli valdkonna arendamisega on näiteks Treadway Komisjoni Sponsororganisatsioonide Komitee (COSO – Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission); Rahvusvaheline Siseaudiitorite Instituut (IIA – The Institute of Internal Auditors), avaliku sektori riiklikke kontrollorganisatsioone ühendav Kõrgeimate Kontrolliasutuste Rahvusvaheline Organisatsioon (INTOSAI – Internal Organization of Supreme Audit Institutions)
COSO poolt välja pakutud sisekontrolliraamistik pakub välja kolme liiki eesmärgid, mis aitavad organisatsioonidel keskenduda sisekontrolli eri aspektidele. Tegevuseesmärgid puudutavad majandusüksuse tegevuse tõhusust ja tulemuslikkust, finantstulemusi ning varade kaitset kahju eest. Aruandluse eesmärgid puudutavad sisemise ja välise finants- ja muu aruandluse usaldusväärsust, õigeaegsust, läbipaistvust või muid kehtestatud tingimusi. Vastavuse eesmärgid puudutavad majandusüksuse suhtes kehtivate seaduste ja regulatsioonide järgimist.
Sisekontrolli komponendid
Sisekontroll koosneb viiest omavahel seotud komponendist, milleks on kontrollikeskkond, riskide hindamine, kontrollimeetmed, informatsioon ja kommunikatsioon ning järelevalve.
Kontrollikeskkond
Kontrollikeskkond on standardite, protsesside ja struktuuride kogum, mis loob aluse sisekontrolli teostamiseks organisatsioonis. Kõrgem juhtkond määrab tipptasemel sisemise kontrolli olulisust, sealhulgas eeldatavad käitumisnorme. Juhtimine tugevdab ootusi organisatsiooni erinevatel tasanditel. Kontrollikeskkond hõlmab organisatsiooni kuuluvustunnet ja eetilisi väärtusi; näitajaid, mis võimaldavad nõukogul täita oma juhtimisjärelevalve kohustusi; organisatsioonilise struktuuri ning mõjukuse ja vastutuse määramist; pädevate inimeste ligimeelitamise, arendamise ja hoidmise protsessi; ning reguleerimist tulemuslikkuse mõõtmises, motiveerimises ja julgustamises, et suurendada tulemuslikkuse eest vastutust. Tulemuseks on kontrollikeskkonna tõhus mõju üldisele sisekontrollisüsteemile.
Riskide hindamine
Pärast seda, kui konkreetsed eesmärgid on seatud ning loodud tõhusalt toimiv kontrollikeskkond, loob riskidele asjakohaseks reageerimiseks vajaliku baasi ettevõtte poolt oma missiooni saavutamisel kogetavate riskide hindamine.
Iga organisatsioon seisab silmitsi mitmesugustest välistest ja sisemistest allikatest tulenevate riskidega. Riski all mõistetakse sündmuse toimumise võimalust, mis seab ohtu eesmärkide saavutamise. Riskihindamine hõlmab dünaamilist ja iteratiivset protsessi eesmärkide saavutamisega seotud riskide tuvastamiseks ja hindamiseks. Nende eesmärkide saavutamisega seotud riske organisatsioonis võetakse arvesse kehtestatud riskitaluvuste suhtes. Seega on riskihindamine aluseks riskide juhtimisele.
Riskihindamise eeltingimus on organisatsiooni eri tasanditel seotud eesmärkide seadmine. Juhtimine määratleb kategooriate eesmärgid, mis on seotud toimingute, aruandluse ja vastavuse tagamisega piisavalt selgelt, et oleks võimalik tuvastada ja analüüsida nende eesmärkidega seotud riske. Juhtkond kaalub ka eesmärkide sobivust organisatsiooniga. Riskihindamine nõuab ka, et juhtkond kaaluks väliskeskkonna võimalike muutuste ja oma ärimudeli piires mõju, mis võib muuta sisekontrolli ebatõhusaks. Riskide maandamise strateegia toimib läbi sisekontrollimeetmete.
Sisekontrollimeetmed
Sisekontrollimeetmed on tegevused, mis on kehtestatud eeskirjade ja protseduuridega, mis aitavad tagada riskide maandamise saavutamaks organisatsiooni eesmärke juhised. Kontrollimeetmeid rakendatakse organisatsiooni kõikidel tasemetel ja äriprotsesside eri etappidel. Kontrollimeede võib seisneda hulgas manuaalsetes ja automatiseeritud tegevustes nagu näiteks autoriseerimis- ja tunnustamistoimingud. Kontrollimeetmete valikuga ja väljatöötamisega on seotud tavaliselt ka kohustuste eraldatus. Valdkondades, kus kohustuste lahusus ei ole praktiline, valib ja arendab juhtkond välja alternatiivsed kontrollimeetmed.
Sisekontrollimeetmed saab liigitada sõltuvalt nende asetusest protsessis järgnevalt: ennetavad, avastavad ja parandavad sisekontrollimeetmed.
Ennetavad sisekontrollimeetmed on tõhusad, kuna hoiavad ära võimalikke vigu ja nendest tulenevat kahju. Tavaliselt on nad automaatsed ja töötavad pidevalt. Avastavad sisekontrollimeetmed ei ole nii efektiivsed kui ka ennetavad kontrollid. Kuigi nad avastavad tehtud vead enamasti õigeaegselt, on vead juba tehtud ja need tuleb parandada. Suur hulk avastavatest sisekontrollimeetmetest on samuti automaatsed kontrollid. Parandavad sisekontrollimeetmed. See, kas sisekontrollimeede on avastav või parandav, sõltub sellest, millal protsessi jooksul kontrollimeede rakendub. Parandavad kontrollid on kõige vähem efektiivsed kontrollid, sest need hakkavad tööle alles siis, kui viga on tehtud ning kahju tekkinud. Seetõttu on parandavad kontrollid ka kõige kallimad, kuna need võimaldavad küll vea parandada, kuid suutmatusest viga ära hoida tuleb asutusel sellest tekkinud kahju siiski kanda. Vajalikud on kõiki kolme liiki sisekontrollimeetmed. Kuigi ennetavaid sisekontrollimeetmeid peetakse sageli kõige olulisemateks, on avastavad ja parandavad sisekontrollimeetmed olulised näiteks tahtliku eiramise korral ja kvaliteedikontrolliks.
Informatsioon ja kommunikatsioon
Informatsioon on vajalik organisatsioonile, et viia läbi sisekontrolli ülesandeid toetamaks organisatsiooni eesmärkide saavutamist. Juhtkond saab või genereerib ja kasutab olulist ja kvaliteetset informatsiooni nii sise- kui ka välisallikatest, et toetada sisekontrolli teiste komponentide funktsioneerimist. Kommunikatsioon on jätkuv ja korduv protsess, mis pakub vajaliku informatsiooni. Sisemine kommunikatsioon on vahend, millega informatsioon levitatakse läbi organisatsiooni. See võimaldab töötajatel saada selge sõnumi kõrgemalt juhtkonnalt, et kontrollikohustusi peab võtma tõsiselt.
Selleks, et organisatsioon saaks tegutseda ja oma tegevust kontrollida, on vajalik tõhusalt toimiv infovahetus ja kommunikatsioon. Organisatsiooni juhtkonnal peab olema juurdepääs asjakohasele, usaldusväärsele ja õigeaegselt toimivale suhtluskanalile, mis annab teavet nii ettevõttesiseste kui ka -väliste sündmuste kohta. Oma eesmärkide saavutamiseks vajab informatsiooni organisatsioon tervikuna.
Seire
Kuna sisekontroll kujutab endast dünaamilist protsessi, mida on vajalik pidevalt vastavalt organisatsiooni ees seisvatele riskidele ja muudatustele kohandada, on vajalik sisekontrollisüsteemi seire, tagamaks sisekontrolli vastavust muutunud eesmärkidele, keskkonnale, ressurssidele ja riskidele. Pidev sisekontrollisüsteemi hindamine on oluline selleks et teha kindlaks, kas kõik sisekontrolli viis komponenti, sh kontrollid on kaasajastatud ja toimivad. Seire elemendid on andmete kogumine (sh andmete võrdlemine ja analüüs), aruandlus ning tulemuste hindamine. Seire tulemuste põhjal tuleb vajadusel rakendada parandusmeetmeid.
Seire jaguneb kaheks:
Seire meetodid on näiteks finantsaruandluse jälgimine, trendianalüüs, enesehindamine, kaebuste ja pretensioonide jälgimine ning analüüsimine, perioodilised päringud, aruanded, kooskõlastused ja kinnitused, klientide, partnerite rahulolu uuringud, erinevad hinnangud välistelt osapooltelt.
Sisekontrolli efektiivsuse piirangud
Tulenevalt asjaolust, et sisekontroll sõltub inimtegureist, võivad seda mõjutada süsteemivead, valed otsused või tõlgendused, arusaamatused, hooletus, väsimus, tähelepanu hajumine, eiramine, pahatahtlikkus või kuritegelikkus. Teiseks piiravaks teguriks on asjaolu, et sisekontrolli süsteemi ülesehitamiseks vajalikud ressursid on tihti piiratud. Seega tuleb sisekontrolli rakendamisest johtuvaid kasutegureid võrrelda nende rakendamiseks vajalike kulutustega. Igasuguste kadude ohtu välistava sisekontrollisüsteemi loomine ei ole reaalne ning ilmselt läheks see maksma palju rohkem, kui sellest tulu tõuseks. Otsustades, kas konkreetse kontrollimehhanismi rakendamine on vajalik või mitte, tuleks kõigepealt kaaluda riski esinemise tõenäosust ning selle potentsiaalselt kasutegurit organisatsiooni jaoks, võrrelduna uue kontrollimehhanismi rakendamise maksumusega. Sisekontrolli süsteemi ja selle töötajate töö tõhusust mõjutavad oluliselt organisatsioonilised muudatused ja juhtkonna suhtumine. Seega peab juhtkond kontrollimehhanisme pidevalt revideerima ja täiendama, töötajaid tehtud muudatustest teavitama ning olema ise nende kontrollimehhanismide rakendamisel eeskujuks.
Dipsadoboa aulica
Levila
Neid madusid võib kohata Mosambiigis, Zimbabwes, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Malawis, Tansaanias, Somaalias.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dipsadoboa aulica seisuga 3.05.2015.
Kuldpõrnikas (filmiauhind)
pisi|240px|Rootsi filmiauhind Kuldpõrnikas, kullatud [[vask|vasest taies]]
Kuldpõrnikas (rootsi keeles Guldbaggen) on igal aastal välja antav Rootsi filmiauhind eelmise aasta silmapaistvate saavutuste eest filmikunstis, Oscari analoog.
Auhinna asutas 1964. aastal Rootsi Filmiinstituut. Auhind on nimetatud kuldpõrnika (Cetonia aurata; rootsi keeles guldbagge) järgi. 1964. aastal anti seda välja vaid kolmes kategoorias ning kolme esimese laureaadi seas oli ka Ingmar Bergman (parim režissöör – filmi "Vaikus" (1963; ingl The Silence, rts Tystnaden) eest.
Janis Sillat
Janis Sillat (2007. aastani Janis Putrics; sündinud 2. juunil 1967 Pärnus) on Eesti sõudja.
Viis miinust (rulamäng)
Viis miinust ehk game of skate on rulamäng, milles kaks või enam võistlejat teevad järjekorras trikke ette, mida peavad järgnevad mängijad järele tegema. Kui üks võistlejatest ei suuda ettenäidatud trikki järele teha, siis saab ta miinuse. Viie miinusega mängija langeb välja ning võidab see, kes suudab teised üle trikitada ja miinuste skoori alla viie hoida.
Janis Sillat
Lõpetas 1985 Pärnu 2. Keskkooli. Aastast 2008 OÜ Villa Sillat juhataja ja juhatuse liige.
Viis miinust (rulamäng)
Mäng on inspireeritud samanimelisest korvpalliviskemängust ning esimesed rulaga viie miinuse mängud toimusid 1970. aastatel ühendriikides, esimene teadaolev turniirina korraldatud võistlus toimus aastal 2003. Eestis on viie miinuse turniire korraldatud näiteks tänavakultuurifestivali Viljandi Bashi raames.
Janis Sillat
Sõudmine
Sõudmist hakkas harrastama 1982 Tiit Helmja juhendamisel. 1985 läks Mati Villsaare treeningurühma.
Malajalami keel
Malajalami keel (malajalami മലയാളം, malayāḷam) on peamiselt Indias Kerala osariigis räägitav draviidi keel. Koos tamili, toda, kannada ja tulu keelega kuulub see draviidi keelte lõunarühma.
Malajalami keele kirjutamiseks kasutatakse malajalami kirja.
Malajalami keel on ametlik keel Kerala osariigis ning Lakshadweepi ja Puducherry liidualades. Seda räägitakse ka Tamil Nadu osariigi Nilgirise ringkonnas, Kanyakumari ringkonnas ja Coimbatore'is, samuti Karnataka osariigi Dakshina Kannada, Bangalore'i ja Kodagu ringkonnas.
Kõnelejate koguarvuks hinnati 1997. aastal 35,9 miljonit.
Arvatakse, et malajalami keel kujunes tamili keele murdest. Esimesed kirjalikud mälestised pärinevad 7. sajandist.
Kurereha tee
thumb|Kurereha tee
Kurereha tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Kurereha tee sai nime 13. juunil 1958.
2022. aasta 30. septembri raketirünnak tsiviilkonvoile Zaporižžjas
2022. aasta veebruaris alanud Vene-Ukraina sõja käigus 30. septembri hommikul Venemaa välja lastud kuueteiskümnest S-300 raketist tabas neli raketti Zaporižžja äärelinnas asuvasse pääsupunkti kogunenud tsiviilkonvoid, mille tulemusel sai surma 32 ja vigastada 80 inimest.
August Raidur
August Raidur (29. august 1914 Tartu – 27. mai 1979 Stockholm) oli eesti vaimulik.
Oli aastatel 1942–1944 Anseküla ja Jämaja koguduse asetäitja õpetaja.
Vaimulikuna oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige.
Helmar Valper
Helmar Valper (sündinud 24. aprillil 1933 Martna vallas Läänemaal) on eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.
1950. aastatel oli ta Jüriöö kolhoosi komsomoli algorganisatsiooni sekretär. 1959. aastal lõpetas ta Kehtna Sovhoostehnikumi noorem agronoom-organisaatori kutsega.
Roosna-Alliku külanõukogu
Roosna-Alliku külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järva-Jaani külanõukoguga.
Helmar Valper
1970. aastatel oli ta Haapsalu rajooni Edasi kolhoosi esimees, 1980. aastatel Haapsalu rajooni kolhoosinõukogu esimees ja Külvaja kolhoosi esimees. Pärast kolhooside likvideerimist oli ta Palivere Põllumajandusühistu juhatuse esimees.
Aastatel 1993–2005 oli ta Taebla vallavolikogu liige. 1991. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Extended ISA
pisi|EISA siiniga SCSI-kontroller Adaptec AHA-1740|250x250px Extended Industry Standard Architecture (lühendatult Extended ISA või EISA) oli 32-bitine arvutisiin.
EISA loodi 1988. aastal vastuseks IBM-i firmaomasele MCA siinile ning seda kasutati 1990. aastate keskpaigani, mil võeti kasutusele PCI siin. Selle loojad olid AST Research, Compaq, Epson, Hewlett Packard, NEC, Olivetti, Tandy, Wyse ja Zenith, keda kutsuti ühiselt Gang of Nine'iks. EISA oli tagasiühilduv ISA siiniga.
BRT
BRT või Brt või brt võib tähendada järgmist:
Haxtun
pisi|Haxtuni peatänav Haxtun on linn  USA-s Colorado osariigis Phillipsi maakonnas.
Mädaoja
Mädaoja on mitme Viljandi maakonna oja rööpnimetus:
Haxtun
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Haxtonis 956 inimest.
Uku (täpsustus)
Uku võib tähendada mitut asja:
Micro Channel Architecture
pisi|16-bitine Micro Channel Architecture pesa. Micro Channel Architecture (MCA) oli IBM-i loodud 16- või 32-bitine arvutisiin. MCA loodi 1987. aastal ning seda kasutati 1990. aastate keskpaigani. Esmalt kasutati IBMi inseneri Chet Heathi leiutatud MCAd nende PS/2 seeria masinates, hiljem laienes see ka teistele IBMi arvutitele.
MCA oli mõeldud asendama ISA-siini ja selle vahetas välja PCI-siin.
Enne MCAd
MCAle eelnes IBMi loodud ISA-siin. Esimese arvuti esimene siin aastal 1981 oli ISA siin. ISA on IBMi poolt loodud 8- või 16-bitine arvutisiin, mille teoreetiline maksimumkiirus on 128 Mbps. ISA on kasutuses siiani, peamiselt tänu sellele, et ta ühildub ka praeguste edasijõudnud siinidega.
ISA-siin oli küll IBMi loodud, kuid vabalt toodetav ka teiste tehnoloogiaettevõtete poolt, mis tekitas ISA tootmiseks vajalike komponentide tarneraskused. Seetõttu töötas IBM välja uue arvutisiini: MCA.
MCA ehitus
MCA koosneb aadressisiinist, andmesiinist, vahesiinist, katkestussignaalide kogumist ja tugisignaalidest.
Täiendustega oli MCA võimeline saavutama kiiruse 80MBps. MCA töötas CPUga asünkroonselt, mis tähendab, et MCA kiirus ei sõltunud enam nii palju keskprotsessori kiirusest, aga vajas riistvaraliselt rohkem toetust CPUga suhtlusel. Samuti tuli MCAle võrreldes ISAga juurde siini mastering, mis tähendas, et siini kiirendamiseks sai kasutada adaptereid, mis töötasid justkui protsessorid. MCA pin-ühendused olid teiste siinide omadest väiksemad, mis oli üheks peamiseks põhjuseks, miks MCA teiste siinidega tagasiühilduv polnud. MCA 32-bitine laius tagas palju suurema läbilaske kui ISA. MCA muutsid palju tõhusamaks siini masterdamisadapterite toetamine ja automaatne adapterkaartide konfigureerimine MCA poolt ilma, et kasutaja oleks pidanud seda ise tegema.
MCA puudused
pisi|IBM MCA XGA kaart Riistvaralisest poolest oli puuduseks halb DMA controlleri vooluring ning tarbijatele oli probleemiks ka kõrge hind. MCA suurimaks probleemiks oli ISAga tagasiühilduvuse puudumine ehk ISA kaardid ei toiminud MCA süsteemis üldse. Teiseks peamiseks veaks IBMi poolt oli MCA patenteerimine, mille tõttu pidid teised tehnoloogiafirmad MCA kasutamiseks kõrgeid litsentsitasusid maksma. Patenteerimine oli IBMi poolt halb otsus, sest see peletas teised tehnoloogia ettevõtted eemale, kes otsustasid arendada hoopis EISA-siini ning IBM jäi ilma vajalikust kolmanda osapoole panusest MCA arendusse.
Konkurents EISA-siiniga
EISA on edasiarendus ISA-siinist, mis tähendab, et ta on sellega ühtlasi tagasiühilduv: EISA kaks 32-bitilist pesa on sama laiad kui ISA üks 16-bitiline pesa. Küll aga on EISA pesad ISA omadest sügavamad 32-bitise trükkplaadi erisuse tõttu. EISAl on 32-bitine otsemälupöördumine, keskprotsessor ja siini juhtseadmed. EISA parandas sarnaselt MCAle ISA andmeedastuskiirust, kuid seda vaid kuni 33 Mbps, samuti konfigureerib EISA adapterkaarte automaatselt. Lõpuks vahetasid EISA välja uued siiniarhitektuurid nagu VLB.
Nii MCA kui EISA olid aluseks tänapäevasele Plug and Play tehnoloogiale.
MCA kloonid
MCA kloonideks nimetati teiste tehnoloogiaettevõtete kui IBM poolt loodud arvuteid, mis kasutasid MCAd. Tuntuimad MCA kloonid IBMi PS/2-le olid Tandy Corporation 5000MCA, MiTAC2386, NCR386SX ja Grid Systems Corporationi 386MCA. Tehti ka mitmeid teste, mille käigus leiti, et MCA töötas PS/2 arvutites ilma ühegi ühildumisprobleemita, aga kloonides oli vaja teatud aspekte siiski manuaalselt konfigureerida, et masin töötaks nii nagu peab.
Peale MCAd
MCAle järgnes Peripheral Component Interconnect (PCI) arvutisiin. PCI on 32- või 64-bitine arvutisiin 33 või 66 MHz taktsagedusega. PCI on segu ISAst ja VLBst, olles suuteline paremaks esituseks kui VLB samas CPU sekkumist vältides. PCI ajastul saadi Windows 95 süsteemipoolse abiga täielikult tööle Plug and Play tehnoloogia.
Sulgjas ibeeris
Sulgjas ibeeris (Iberis pinnata) on taimeliik ristõieliste sugukonnas.
Ken Berry
Kenneth Ronald Berry (3. november 1933 Moline, Illinois – 1. detsember 2018 Burbank, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Bob Benny
Bob Benny (sünninimi Emilius Wagemans; 18. mail 1926 Sint-Niklaas – 29. märtsil 2011 Beveren) oli Belgia laulja.
1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Hou Toch Van Mij".
1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "September, Gouden Roos".
Alar Kotli arhitektuuripreemia
Alar Kotli arhitektuuripreemia oli Eesti arhitektuuri auhind.
Jacques Raymond
1963. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Waarom?" ja 1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Lily Casteliga lauluga "Goeiemorgen, Morgen".
Taani filmikunst
Taani filmikunsti alguseks loetakse 1896. aastat, kui Vilhelm Pacht näitas Kopenhaageni raekoja platsil esimest korda publikule filme. Esimene Taani film "Kørsel med Grønlandske Hunde" valmis 1897. aastal.
Taani filmikunst on üle elanud tõuse ja langusi, tänapäeval toimub areng tõusvas joones. Aastal 1971 loodi Taani Filmiinstituut, mille üheks eesmärgiks on Taani rahvusliku filmi- ja kinokultuuri säilitamine, toetamine ja arendamine.
Taani filmitegijat Carl Th. Dreyerit (1889–1968) peetakse üheks suurimaks režissööriks kino ajaloos. Teiste kuulsate Taani filmitegijate hulka kuulub veel Erik Balling ("Olsens-banden"), Gabriel Axel (võitis 1988. aastal Oscari filmi "Babette'i pidusöök" eest) ja Bille August (võitis filmi "Vallutaja Pelle" eest Oscari, Kuldse Palmioksa ja Kuldgloobuse).
Tänapäeval on tuntumad filmitegijad Lars von Trier, kes on rühmituse Dogma 95 algataja, ning auhindu võitnud Susanne Bier ja Nicolas Winding Refn.
Taani filmid on tuntud oma realismi, religioossete ja moraalsete teemade, seksuaalse otsekohesuse ja tehniliste uuenduste poolest.
Algusaeg
pisi|Kaader 1897. aasta filmist "[[Kørsel med Grønlandske Hunde"]] Esimene taanlane, kes hakkas filme tegema, oli fotograaf Peter Elfelt. Aastail 1896–1912 tegi ta umbes 200 dokumentaalfilmi Taani elust. Tema esimene film "Kørsel med Grønlandske Hunde" ("Reis Gröönimaa koeradega") valmis 1897. aastal. See oli umbes minuti jagu pikk. Aastal 1903 valmis tal esimene Taani mängufilm "Henrettelsen" ("Täideviimine").
Taani esimese avaliku filmiseansi korraldas Vilhelm Pacht kinos Panoraam Kopenhaageni raekoja platsil 7. juunil 1896.
Kuldajastu
1904. aastal avati esimene Taani kinomaja Kosmorama.
Aastal 1906 asutas kinoomanik Ole Olsen esimese Taani filmikompanii Nordisk Films Kompagni. Suurem osa tulust saadi eksporditud lühifilmidest. 1910. aastaks loodi juba 10 uut filmikompaniid. See periood on tuntud kui Taani kino kuldajastu.
1910. aasta kevadel hakkas Nordisk Films Kompagni lisaks lühifilmide tootmisele tootma ka mängufilme. See oli paljuski inspireeritud Århus Fotorama stuudio filmist "Den hvide Slavehandel" ("Valge orjakaubandus", 1910), mis oli esimene kauem kui pool tundi kestev multi-reel.
Ajapikku muutusid mängufilmid ajaliselt pikemaks ja seetõttu tuli juurde elukutselisi näitlejaid. Näiteks 1910. aasta film "Afgrunden" ("Sügavik") pani aluse näitleja Asta Nielseni karjäärile, kellest sai peagi Euroopa esimene naissoost filmitäht. Film oli žanriliselt erootiline melodraama, millest sai peagi Taani filmikunsti üks eelistatuimaid žanre.
Täispikkade mängufilmide tootmine tagas 1911. aastal, et Nordisk Filmist sai Euroopa esimene tähtsaim filmikompanii. Selle eesotsas oli tol ajal režissöör ja tootmisjuht August Blom. Toodetud filmid teenisid välismaalt üsna suurt tulu, kuna nende tehnilised ja fotograafilised lahendused üllatasid vaatajaid. Aastal 1913 lavastas Blom Nordisk Filmis esimese täispikka mängufilmi "Atlantis". Film põhines Gerhart Hauptmanni romaanil "Atlantis". Temalt valmis veel erootiline melodraama "Ved Faengslets Port" (1911).
Pärast 1913. aastat hakkas Taani kino kaotama oma juhtpositsiooni filmitööstuses, sest ka välismaa kompaniid hakkasid palju uusi täispikke mängufilme tootma. Produtsentidel nappis uusi ideid ja tahet riskantseid samme teha. Sel ajal valmis sõltumatu tootja Benjamin Christenseni spioonifilm "Det hemmelighedsfulde X" ("Salapärane X", 1914) ja krimidraama "Hævnens Nat" ("Pime õiglus" või "Kättemaksu öö", 1916).
1920.–1940. aastad
Esimese maailmasõja ajal sai Ameerika Ühendriikidest filmitööstuse juhtiv riik ja Taani toodang välisriikidesse vähenes. Taani kino selle aja juhtfiguurideks said Benjamin Christensen ja Carl Theodor Dreyer, kes tegi Nordisk Filmi stuudios draamafilmi "Præsidenten" ("President", 1919), millele järgnes ambitsioonikas "Blade af Satans Bog" ("Lehed Saatana raamatust", 1921). Viimane on inspireeritud Ameerika režissööri D. W. Griffithi filmist "Intolerance" (1916). Sarnasusi leiab nii kasutatavas tehnikas kui ka filmitemaatikas. Kõigele vaatamata Taanis filmide rahastamine vähenes ning lavastajad pidid võimalusi otsima mujalt Euroopast.
Kokkuvõttes oli 1920ndatel Taani kino pidevas languses. Kõige suuremat huvi pakkusid sel perioodil niinimetatud Dickensi filmid, mille lavastas A. W. Sandberg.
Film "The Pastor of Vejlby" (1931) tugevdas Nordisk Filmi juhtpositsiooni Taani turul. 1930ndatel olid edukaimad filmid kerged komöödiad. Sündis niinimetatud filmižanr "folkekomedie" (rahvuskomöödia). Üheks esimeseks selle žanri näiteks on film "Barken Margrethe" (1934). Suur depressioon ja filmistuudiote majanduslikud olukorrad ennetasid üha enam filmiäri, ja helifilmi võidukäik määras ära Taani filmi võimalused rahvusvahelisel turul. Mitmetel kuulsatel staaridel, sealhulgas Marguerite Viby, Ib Schønberg ja Peter Malberg, oli läbimurded kuid majanduse heale kasvule vaatamata ei pälvinud nad meedias kuigi suurt tähelepanu.
1940. ja 1945. aasta vahel okupeeris Saksamaa teise maailmasõja ajal Taani, ning see lõi soodsaid tingimusi tõsisemate kunstiliste filmide tootmiseks. Bodil Ipsen filmidega "Black Tie" (1942) ja "Melody of Murder" (1944) tegi rahvusvahelisele turule mõeldud romantilisi komöödiaid ja psühholoogilisi trillereid. Üldiselt väljendus filmides neil aastatel üha enam võigemat tooni ja leida võib mitmed paralleele Ameerika film noir'idega (ka pärast 1945. aastat). Isegi tavalist komöödiat täiustati, eriti vaimukuse poole pealt, ning hästi teostatud ja elegantseid filme tegi ambitsioonikas Johan Jacobsen, Ernst Lubitschi taanlasest õpilane. Esimestel aastatel pärast sõda hakkas filmide kvaliteet paranema, eelkõige säilitati sotsiaalset/realismi liini režissööridest abielupaari Henning-Jenseni ning teravaid, kriitilisi ja küünilisi filme tegeva Ole Palsbo poolt. Kuid mõned aastad pärast sõjaeelsete tingimuste taastamist paranesid ka tingimused: tehti sentimentaalseid komöödiaid ja lihtsaid religioosseid filme.
1950.–1970. aastad
1950ndatel tehti suur hulk perekomöödiaid ("Lystspil") ja klassiteadlikke rahvuskomöödiaid ("folkekomedier") Sel ajal sündisid mitmed Taani staarid, nagu Dirch Passer, Ove Sprogøe ja lavastaja Erik Balling. Tähtsaimad filmid sel perioodil olid "De røde heste" (1950), "Far til fire" (1953), "Kispus" (1956, esimene Taani värvifilm ), "Støv på hjernen" (1961), "Sommer i Tyrol" (1964), "Passerpasser piger" (1965), "Olsen Banden" seeriad (1968–1981) ja Erik Ballingi klassikaks saanud situatsioonikomöödia "Huset på Christianshavn" (1970–1977).
1960ndatel tehti Taanis üha enam erootilisi filme, näiteks "Halløj i himmelsengen" (Erik Balling, 1965), "Sytten" (Annelise Meinecke, 1965), "Jeg - en kvinde" (Mac Ahlberg, 1965) ja "Uden en trævl" (Annelise Meinecke, 1968), millest paljud pälvisid suurt rahvusvahelist tähelepanu. Loomuliku edasiminekuna sai Taanist 1969. aastal esimene riik, mis täielikult legaliseeris pornograafia. 1970ndatel käsitlesid paljud Taani filmid seksuaalset sättumust ning mitmed tavafilmid tavanäitlejatega olid kas softcore- või hardcore-pornograafilised, neist märkimisväärsemad "Mazurka på sengekanten" (John Hilbard, 1970) ja "I Jomfruens tegn" (Finn Karlsson, 1973), nende järjed, kokku kaheksa Bedside'i filmi ja kuus Zodiaci filmi.
1972. aastal loodi Taani Filmi Instituut, mis toetas valitud filme riikliku toetusega. See võimaldas anda mängufilmidele toetusi riigieelarvest, kus vaadati enam nende kunstilist väärtust kui et selle võimalikku edukust. Filmi Instituut taaselustas kehvas seisus oleva Taani filmitööstuse rahaliste toetustega, kuid hiljem kritiseeriti nende tegevust liiga konservatiivseks ja rahvuslikuks selle eest, kuidas nad Taani filmidele toetust määrasid. Näiteks Lars von Trieri 1984. aasta debüütfilm"Forbrydelsens element" ("Kuritegelik element") pidi võitlema toetuse saamiseks, kuna see erines tüüpilisest Taani filmist täielikult – ehkki see sai pärast linastumist rahvusvahelise tunnustuse. Vastuseks sellele laiendas Taani kultuuriministeerium 1989. aastal instituudi tegevuskavas mõistet "Taani film", mõeldes selle all iga filmi, mis aitaksid Taani kultuuri edendamisele kaasa. See võimaldas riigipoolset filmide rahastamist ning Taani režissööride rahvusvahelise edu suurendamist.
Filmiga "La' os være" (Ernst Johansen & Lasse Nielsen, 1975) pani produtsent Steen Herdel aluse teismeliste draamadele, sealhulgas valmisid filmid "Måske ku' vi" (Morten Arnfred, 1976), "Du er ikke alene" (Ernst Johansen & Lasse Nielsen, 1978), "Mig og Charly" (Morten Arnfred & Henning Kristiansen, 1978) ja "Vil du se min smukke navle?" (Søren Kragh-Jacobsen, 1978), mille kõikide produtsendiks oli Steen Herdel. Teismeliste draamade realismi filmide hulgas on mainitav ka Nils Malmrosi film "Kundskabens træ (Teadmiste puu",1981)
Aastatel 1978–1982 tehti märkimisväärset televisiooniseriaali "Matadoor (Matador)", mis on jäänud kohalike lemmikuks. Selle lavastas Erik Balling.
1980. aastad
1980ndate algusest on Taani filmitööstus täielikult sõltunud Taani Filmi Instituudi rahastamisest. Tavaliselt ei hakata tootmisega tegelema, kui käsikiri, režissöör ja näitlejad pole Taani Filmi Instituudi poolt heaks kiidetud. See tähendab, et Taani filmide tegemine on täielikult riigi kontrolli all.
1983. aastal lõpetas Lars von Trier Taani filmikooli ja pälvis rahvusvahelist tähelepanu filmidega "Forbrydelsens element" (1984) ja "Epidemic" (1987). Taani Filmi Instituut seisis raevukalt tema kummaliste, uuenduslike ideede eest ja tõid kohale väga vähe kohalikku publikut, kuid Cannes'i filmifestivalil võeti ta omaks, kus tema filmid võitsid mitmeid auhindu.
Taani filmitööstus sai tugeva tõuke 1980ndatel, kui film "Babettes Gæstebud", mille lavastas Gabriel Axel, võitis 1987. aastal Oscari kui parim võõrfilm, ja järgmisel aastal sai parima võõrfilmi auhind filmile "Pelle Erobreren", mille lavastas Bille August.
1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses lõpetas Taani Filmikooli üha rohkem talendikaid režissööre, näiteks Thomas Vinterberg, Per Fly ja Ole Christian Madsen.
Ka 1980ndate lõpus lõpetas operaator Mikael Salomon kaua kestnud karjääri Taani kinos ja temast sai Hollywoodi üks enim hinnatud operaatoreid, hiljem võitis ta Emmy auhinna televisioonilavastuste eest.
1990. aastad
pisi|Taani režissöör [[Lars von Trier]] 1990ndatel domineeris Taani kino eesotsas Lars von Trier. Tema filmid "Europa", "Breaking the Waves", "The Idiots" ja "Dancer in the Dark" pälvisid suurt rahvusvahelist tähelepanu ja võitsid mitmeid auhindu.
Dogme 95 Collective püüdis suurt tähelepanu filmimaailmas selle rangete "kasinuse lubaduste" tõttu või filmitegijatele mõeldud reeglite pärast, mis sundisid neid keskenduma puhtale loole ja näitlejaid mängima rohkem eriefektidega ja teiste filmikunsti seadmetega.
Esimene Dogme 95 film, "Festen", mille lavastas Thomas Vinterberg, võitis rahvusvahelistel filmifestivalidel mitu auhinda ja nimetati nii Los Angelese filmikriitikute liidu kui ka New Yorgi filmikriitikute rühmituse poolt aasta parimaks võõrkeelseks filmiks.
Dogme 95 Collective liikmed olid von Trier, Vinterberg, Kristian Levring ja Søren Kragh-Jacobsen. Kuigi Dogme 95 liigutus sai alguse Taanist, katsetasid nende jäiku juhiseid filmitegijad üle maailma ja nõudsid oma filmidele sertifikaate nagu ka Dogme. Lars von Trieri enda Dogme-film "Idioterne" (1998) alustas kunstivoolu simuleerimata seksfilmidega.
Lars von Trier tegi ka ajalugu, kui tema ettevõte Zentropa oli maailma esimene filmifirma, mis tegi hardcore-pornofilme. Kolm sellistest filmidest, "Constance" (1998), "Pink Prison" (1999) ja täiskasvanute/peavoolu film "All About Anna" (2005), oli suunatud peamiselt naispublikule, ja olid Euroopas väga edukad, millest kaks esimest olid otseselt vastutavad 2006. aastal märtsis toimunud porno legaliseerimise eest Norras
21. sajand
Per Fly lavastatud triloogia – "Bænken" (2000), "Arven" (2003) ja "Drabet" (2005) – kujutas Taani kolme ühiskonnaklassi ja pälvis rahvusvahelist tunnustust.
Susanne Bieri filmiteosed, eriti "Brothers" (2004) ja "After the Wedding" (2006), tutvustasid maailmale Taani näitlejaid, nagu Mads Mikkelsen, Ulrich Thomsen ja Nikolaj Lie Kaas. "After the Wedding" oli Oscari parima võõrkeelse filmide nominatsioonide seas. Bieri "Hævnen" ("Taevariik") on 2010. aasta draama, kus näitlevad Mikael Persbrandt, Trine Dyrholm ja Ulrich Thomsen, ning lugu leiab aset ühes Taani väikelinnas ja Sudaani põgenikelaagris. Film võitis 68. Kuldgloobuste jagamisel 2011. aastal parima võõrkeelse filmi auhinna ning parima võõrkeelse filmi auhind võideti ka 83. Oscarite jagamisel .
Anders Thomas Jensen sai kõigepealt Oscari, olles kolme lühifilmi – "Ernst & lyset" (1996), "Wolfgang" (1997) ja "Valgaften" (1998) stsenarist-lavastaja, seejärel sai auhinna stsenaariumi eest filmidele "Mifune's Last Song" (1999), "Open Hearts" (2002), "Wilbur Wants to Kill Himself" (2002), "Stealing Rembrandt" (2003) ja "Brothers" (2004); ja lõpuks lavastajatöö eest süngete ja sügavate komöödiate "The Green Butchers" (2003) ja "Adam's Apples" (2005) eest.
Teised 21. sajandi märkimisväärsed Taani režissöörid on Nikolaj Arcel, Christoffer Boe, Lone Scherfig, Niels Arden Oplev, Nicolas Winding Refn, Ole Christian Madsen, Annette K. Olesen ja Christian E. Christiansen.
21. sajandi esimene kümnend oli raske mitmele Taani režissöörile, sealhulgas Lars von Trierile, kuigi asjad hakkasid paremuse poole minema tema filmiga "Dogville" (2003), kus peaosa mängis Nicole Kidman. Selle järg "Manderlay" (2005) uurib orjuse põhjuseid, jätkates eelmisega sarnaselt stiilselt, ent seda käis kinodes vaatamas vähem inimesi.
Thomas Vinterberg, kes oli saavutanud ülemaailmse kuulsuse filmiga "Festen" (1998), tegi kaks väga kallist ingliskeelset filmi, "It's All About Love" (2003) ja "Dear Wendy" (2005), mis põrusid kinodes, ja seejärel proovis väiksema taanikeelse filmiga "En mand kommer hjem" (2007), mis samuti läbi põrus, müües kinodes vaid 28 472 piletit.
Umbes samal ajal tegid Bille August, Lone Scherfig ja Lars von Trier samuti taanikeelseid filme, mis kõik põrusid nii rahaliselt kui ka kriitikute hinnanguis, jõudes Taani majanduslehte Børsen, kus 19. septembril 2007 viidati, et "1990'ernes filmfest er forbi" (1990ndate filmipidu on läbi).
2007. aasta lõpus nägi Taani Filmi Instituut võimalusi järelemõtlemiseks ja uuendusteks, mis võiksid kino liidripositsiooni parandada, kui teised samal ajal viitasid kohalikele piletimüüginumbritele ja eitasid igasugust kriisi. Päevaleht Jyllands-posten võttis toimunu kokku sõnadega "krise i en opgangstid" (kriis majanduskasvu ajal).
Chase Ealey
Chase Foster Ealey (sündinud 20. juulil 1994 Illinoisi osariigis Springfieldis) on USA kuulitõukaja, maailmameister.
Taani filmikunst
21. sajand
2008. aastal müüsid Taani filmid Taani kinodes üle 4 miljoni pileti, mis oli suurim arv alates 1981. aastast, kuid edu oli lühike, kuna Taani filmidel oli 2009. aasta esimestel kuudel madalaim piletimüük alates 2005. aastast. Filmikriitik Henrik Queitsch nõustus, et on põhjust muretsemiseks, viidates Taani Filmi Instituudi igakuulisele programmile, et "erinev, üllatav, veider ja julge" iseloomustas vaevalt Taani filme 2008. aastal.
Chase Ealey
Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas, kui oli tulemusega 18.82 seitsmes.
2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis kordas ta Michelle Carteri Põhja-Ameerika siserekordit 20.21 ja võitis Auriol Dongmo järel hõbemedali. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is tõukas ta finaalis esimesel katsel 20.49 ja tuli maailmameistriks.
Taani filmikunst
21. sajand
Taani film on endiselt rahvusvaheliselt populaarne ja Taani filmid (tänapäeval peamiselt sotsiaalrealismidraamad, sotsiaalrealismikomöödiad, lastefilmid ja komöödiad) on võitnud mitmeid auhindu suurtel rahvusvahelistel filmifestivalidel.
Sundance'i filmifestivali auhinnad
30. jaanuaril 2010 võitis Mads Brüggeri "Det Røde Kapel" Los Angeleses Sundance'i filmifestivalil žürii auhinna maailma parima dokumentaalfilmi eest. Filmil oli koomiline lähenemine ning see rääkis ühe seltskonna külaskäigust Põhja-Koreasse, jutustades loo salapärasest ja totalitaarsest riigist.
California Ülikool San Franciscos
California Ülikool San Franciscos ( inglise keeles University of California, San Francisco ; UCSF ) on California ülikoolide süsteemi kuuluv riiklik ülikool Ameerika Ühendriikides. UCSF on üks maailma juhtivaid biomeditsiinialaseid uurimisasutusi. UCSF-i ülikoolihaigla on järjepidevalt olnud Ameerika Ühendriikide 10 parima haigla seas. UCSF-i õppejõudude seas on viis Nobeli auhinna laureaati.
Mihkel Kree
pisi|Mihkel Kree 2017. aasta [[Euroopa füüsikaolümpiaadi lõpetamisel Tallinnas]] pisi|Mihkel Kree foto [[rodamiini lahustumisest veeklaasis. Eripreemia konkursil "Teadusfoto 2011"]] Mihkel Kree (sündinud 1984) on eesti füüsik.
Kree osales Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasena olümpiaadidel Eestis ja mujal ning võitis medaleid informaatikas ja füüsikas. 2002. aastal pälvis ta pronksmedali rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil ja hõbemedali informaatikas, 2003 mõlemal alal hõbemedali. Hiljem on ta osalenud olümpiaadidel Eesti õpilaste juhendajana.
2003. aastast õppis ta Tartu Ülikoolis füüsikat ja 2009. aastal kaitses samas magistritöö. Seejärel õppis doktorantuuris Marseille Ülikoolis. Tema erihuvi on vedelike segunemine turbulentsi tingimustes.
Kree on õpetanud Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikoolis Saudi Araabias.
Augustist 2016 kuni märtsini 2018 töötas ta Tartu Ülikooli teaduskooli direktorina. Pärast seda töötab Kree ettevõttes Starship Technologies.
Salutaguse vald
Salutaguse vald (saksa keeles Sallentack) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Salutaguse vald Kohila vallaga.
Valla alal asus Salutaguse mõis.
Vinnõtsja massimõrv
pisi|Nõukogude terrori ohvrite mälestusmärk Vinnõtsjas Gorki pargis pisi|Vinnõtsja asukoht [[Ukrainas]] Vinnõtsja massimõrv või Vinnõtsja tragöödia (ukraina keeles Вінницька трагедія ) oli Nõukogude julgeolekuorganite aastatel 1937–1938 Vinnõtsja linnas toime pandud genotsiidiakt, mille avastasid Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Saksa okupatsioonivõimud.
Massihaudade avastamine
pisi| Omaksed 1943. aastal Vinnõtsja massimõrva ohverid tuvastamas 1943. aastal, 2. okupatsiooniaastal avastasid saksa okupatsioonivõimud Vinnõtsja kesklinna pargis massihauad, kuhu oli maetud umbes 10 000 hukatud ukraina meest ja naist.
1943. aasta 25. mail viisid Saksa võimud läbi avastatud matmispaikade ekshumeerimise, kaasates sellesse Teises maailmasõjas neutraalsete riikide esindajaid (Rootsi jt) ning ka Saksa Riigi liitlas- ja okupeeritud riikide esindajaid: Soome, Kreeka jt.
1943. aasta maikuust kuni juunini kaevati kolmest massihauast üles 9432 surnukeha, sh 169 naise surnukehad. Hukatutest 679 isikut suutsid omaksed nendega kaasas olnud isiklike esemete alusel tuvastada.
Kuukressi tee
Kuukressi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Kuukressi tee sai nime 9. jaanuaril 2008.
DataCamp
DataCamp on ettevõte ja veebipõhine platvorm, mis pakub andmeteadusele spetsialiseeritud kursusi ja õppevideoid.
Mõru ibeeris
Mõru ibeeris (Iberis amara) on taim ristõieliste sugukonnas.
DataCamp
Platvormi kasutajad saavad harjutada programmeerimist ja andmeanalüüsi oma veebibrauseri kaudu just neile sobival ajal. Põhiliselt pakutakse tarkvara R-keele kursusi programmeerimise, visualiseerimise ja andmetöötlusoskuste arendamiseks, kuid on ka õppevideoid ja õpetusi tarkvara Pythoni, SQLi, Giti ja kesta (ingl shell) jaoks.
Ettevõtte asutamine
Ettevõte loodi 2013. aastal Belgias idufirmana. Investorite abil oli 2017. aastaks kogutud üle 6,3 miljoni dollari. Firma asutasid Dieter De Mesmaeker, Martijn Theuwissen ja Jonathan Cornelissen, kes on ka firma juht.
Kasutus
DataCampi kasutajate hulgas leidub peamiselt ülikoolide tudengeid, kes soovivad oma oskusi täiendada. Platvormi abil saab õppida vastavalt oma soovidele olenemata kohast ja ajast. Õppejõud saavad kasutada DataCampi grupiõppeks, mis võimaldab õpilasi võrrelda vastavalt nende omandatud oskustele. Paljud mainekad USA ülikoolid, sealhulgas Princeton, Harvard ja Berkeley, kasutavad DataCampi veebikursusi.
Lisaks sellele saavad grupiõpet rakendada ka ettevõtete töötajaid. Selle kaudu on võimalik töötajatel ennast kurssi viia andmetest arusaamisega ning samal ajal aitab see töötajate oskusi värskena hoida. See on ka hea meetod uute töötajate koolitamiseks.
Lisaks pakub DataCamp valikuna ka spetsiifilisele oskusele süvenemist ning välja pakutud variantidest saab valida, millise valdkonna oskusi on soov arendada. Valides kas tarkvara Python või R on lisaks võimalik valida, kas soovitakse oskusi arendada näiteks finantssektoris, masinõppes, andmetöötluses või hoopis andmete visualiseerimises. Kõiki neid oskusi on võimalik arendada, õppides maailma parimatelt instruktoritelt, kes on oma valdkonna spetsialistid.
DataCampi on võimalik kasutada ka Androidi ja Apple'i rakendusena. Laadides tarkvara nutitelefoni või tahvelarvutisse on võimalik lahendada lühiülesandeid, mille eesmärk on õpitu meeldetuletamine ja oskuste rakendamine.
Sisu
DataCampis pakutakse varieeruva raskusastmega kursusi eri tasemete jaoks. Kasutajatel on võimalik on valida üle saja kursuse seast sobiv ning kursusi arendatakse pidevalt juurde. Lisaks on võimalik tarkvara kasutajatel ka iseseisvalt luua oma kursusi ja projekte teistele õppematerjalideks. Seega saavad ka õppejõud tekitada spetsiaalselt kohandatud materjale tudengitele.
Platvormil on rakendatud interaktiivset õppemeetodit, kus kasutaja õpib ning programmeerib samaaegselt. Ülesanded koosnevad praktilistest programmeerimisosadest, mille kõrval on toodud juhised lahendamiseks. Õppides antakse vahetult tagasisidet tulemustele ning soovi korral on võimalik vihjete abil ülesannet lihtsamaks muuta.
Hasaine Sladki
'Hasaine Sladki' (ehk 'Varajane Sinine', 'Hasansky Sladky', 'Hasan (Xasan) Sweet', 'Baltica' 'Kazański Słodki', 'Hasanski Sladki') on Eestiski tuntud Venemaal aretatud viinamarjasort.
Mari on keskmise suurusega, sinine ja hapukasmagus. Tegu on hea veini-, laua- ja mahlamarjaga. Sort sobib avamaal kasvatamiseks, taime ei pea talveks tugedelt maha võtma ega kinni katma. Kasvuhoones kasvatades võivad tarjad hõredaks jääda. Põhja-Eestis võib vajada kerget katet, kuna võrsed ei pruugi alati hästi puituda.
Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon soovitas 2007. aastal "Hasanski Sladkit" äri- ja koduaias avamaal kasvatamiseks sobiva sordina.
'Hasaine Sladki' on väga külmakindel viinapuusort (puitunud varred taluvad 35-kraadist külma). Sordil on suhkrute-hapete vahekord väga hea, mistõttu saab temast ilma suhkrut lisamata hea veini, mis ei ole liiga magus ega liiga hapu.
Sinialliku oja
Sinialliku oja (ka Mädaoja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.
Kirjeldus
Sinialliku oja pikkus on 14,9 km, valgla pindala 56,1 km², langus 70 m ja lang 4,7 m/km. Oja saab alguse 101 m kõrguselt Kassi külast ja suubub Raudna ürgorus Vardi, Matapera ja Sinialliku küla piiril 31 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 54,6 km kaugusel selle suudmest. Aidu külas voolab oja läbi Aidu järve ja Saimre paisjärve ning Loodi külas läbi Loodi paisjärve. Oja alamjooks voolab Loodi-Sinialliku ürgorus. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Looduskaitse
Pärast Aidu järve läbimist voolab oja Loodi looduspargi territooriumil.
Kärestiku tänav
Kärestiku tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Kärestiku tänav sai nime 12. juulil 1949. Tänav sai nime Pirita jõe kärestiku järgi.
Carl Theodor Dreyer
pisi|Carl Th. Dreyer 1965. aastal. Foto autor [[Erling Mandelmann]] Carl Theodor Dreyer; ka '''Carl Th. Dreyer''' (3. veebruar 1889 – 20. märts 1968 Kopenhaagen) oli taani filmilavastaja.