cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Roberto Matta
Aastal 1937 kutsus Breton Mattat tegema kaastööd sürrealistidele. Breton oli Matta peamine julgustaja, kes tutvustas teda Pariisi juhtivate sürrealistidega. Breton kuulutas ta sürrealistiks: "Nad ütlevad: "Sa oled sürrealist!" Ma ei teadnud sedagi, mida see tähendab...". Sürrealistidega ühendas Mattat huvi alateadvuse vastu ning juhuse osa vastu loomingu liikumapaneva jõuna. Matta tegi illustratsioone ja kirjutas arhitektuurialaseid Le Corbusier' ja teiste ratsionalismi kritiseerivaid artikleid sürrealistide ajakirjale Minotaure. Matta viimistles "psühholoogiliste morfoloogiate" tehnikat: kõigepealt tuli värvi lapiga lõuendile laiali laotada, mis pidi inspireerima järgnevat pintslitööd. See oli lähedane sürrealistide automaatkirjutuse meetodile.
Sel ajal tutvus ta paljude väljapaistvate kaasaegsete kunstnike, sealhulgas Pablo Picasso ja Marcel Duchampi loominguga. Matta reisis Londonisse, kus tutvus Henry Moore'i, Roland Penrose'i ja René Magritte'iga, Skandinaaviasse, kus tutvus Alvar Aaltoga, ja Venemaale.
Matta enda kunsti esimene tõeline õitseng saabus 1938, kui ta hakkas joonistamise asemel maalima õlimaale, mille järgi ta ongi tuntud. Ta osales 1938 suurel sürrealistide näitusel Pariisis. See periood langes kokku tema emigreerumisega Marcel Duchampi ettepanekul 1938 või 1939 sõjaohu eest USA-sse New Yorki, kus ta elas 1948. aastani ja oli maalikunstnikuna väga menukas. Matta oli esimene USA-sse jõudnud sürrealist. Kuus kuud pärast saabumist esines ta esimest korda USA-s sürrealismile spetsialiseerunud Julien Levy kunstigaleriis. Ta tegi ettekandeid kõrgkoolis New School of Social Research ning võttis oma ateljees vastu palju noori ameeriklasi, sealhulgas Jackson Pollocki ja teisi abstraktsed ekspressioniste, kellele ta hiljem avaldas suurt mõju.
Tema varajased teosed, näiteks "Öö invasioon", kuulutavad ette järgnevaid teoseid hajusate valgusmustritega ning julgete joontega ilmetul taustal. 1940. ja 1950. aastatel peegeldus Matta teostes maailmapoliitika rahutus. Tema lõuendeid hakkasid täitma elektrimasinad ja vaevatud figuurid. Moonutustele lisas veel ühe mõõtme savi kasutamine 1960. aastatel.
Matta sidemed Bretoni sürrealistliku liikumisega lõikas läbi segase loomuga isiklik lahkheli, mille tõttu ta heideti rühmast 1947 välja (aastal 1959 võeti ta tagasi), kuid selleks ajaks oli tema enda nimi laia tuntust kogumas. 1950. ja 1960. aastatel jagas ta oma elu Euroopa ja Lõuna-Ameerika vahel, ühitades oma eepilistel sürreaalsetel lõuenditel edukalt poliitilisust poolabstraktsusega.
1960. aastatel juhendas ta korduvalt üliõpilasi Kuubal. Üldse reageeris ta oma töödes tugevalt poliitikasündmustele.
Matta katsetas ka tehniliste meediumide, sealhulgas fotograafia ja video kasutamist.
Jöhstadt
Jöhstadt on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.
pisi|tühi|Jöhstadt
Nilsiä
1. jaanuaril 2013 liitus Nilsiä Kuopioga.
Sõreste
Sõreste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Hamamatsu
Hamamatsu on linn Jaapanis Shizuoka prefektuuris. Asub Vaikse ookeani kaldal.
Ajalugu
2005. aastal liideti Hamamatsuga mitu ümbruskonna linna.
Hamamatsus on Suzuki ja Yamaha peakorter.
Surju
Surju on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Surju valla halduskeskus.
Surjus on sündinud Mart Opmann.
Surjus on pood, raamatukogu, kool ja lasteaed.
1091
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1240. aastad
FSFI
Fédération Sportive Féminine Internationale ('Rahvusvaheline Naiste Spordi Föderatsioon'; lühend FSFI) oli aastatel 1921–1936 naiste spordi juhtiv rahvusvaheline organisatsioon.
Selle asutasid 31. oktoobril 1922 Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia, Tšehhoslovakkia ja USA esindajad. Organisatsiooni eesmärk oli eeskätt naiste kergejõustiku tunnustamine.
Organisatsiooni tegevuse tähtsamad tulemused olid naiste maailmamängude korraldamine ning naiste kergejõustiku maailmarekordite registreerimine.
FSFI president oli Alice Milliat Prantsusmaalt.
FSFI survel lubati naistel osaleda 1928. aasta suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlustel, kuid FSFI nõudmine korraldada naiste võistlused kümnel võistlusalal jäi täitmata. Sellepärast korraldas FSFI olümpiamängudega konkureerivad maailmamängud ka 1930 ja 1934.
Aastal 1936 saadeti FSFI ROK-i survel laiali.
FSFI tegevuses osales 30 maad:
Mitteformaalne õppimine
Mitteformaalne õppimine (inglise keeles non-formal learning) on õppimine, mis toimub tegevuse käigus, mida väliste tunnuste põhjal ei saa pidada õppimiseks.
Mitteformaalsel õppimisel on tavaliselt:
Mitteformaalne õppimine on formaalse ja informaalse õppimise vahevorm. Õppimise kolme vormi - informaalset, mitteformaalset ja formaalset - vaadeldakse tihti kontiinumina, milles on keeruline tõmmata täpset piiri, millal lõpeb üks või algab teine. Õppimise edukus sõltub sellest, kuidas neid vorme omavahel integreerida ja leida parimad vahendid, et tagada ühtaegu nii individuaalne kui ka ühiskondlik areng. Mitteformaalne õppimine on pigem korraldatud ja sellel võivad olla õpieesmärgid. Mitteformaalse õppimise erinevuseks formaalse õppimisega võrreldes on see, et mitteformaalne õppimine toimub õppija enda algatusel muude tegevuste kõrval ning ei sõltu sellest, kas neil tegevustel on õpieesmärgid või mitte. Mitteformaalse õppimise eeliseks formaalse õppimisega võrreldes on selle paindlikkus ning informaalse õppimisega võrreldes selle eesmärgipärasus.
Kontiinum informaalne õppimine <-> mitteformaalne õppimine <-> formaalne õppimine varjatud teadmusbaas (Tacit Knowledge Base) <-> avalik teadmusbaas (Explicit Knowledge Base) dokumenteerimata (Non Documented) <-> dokumenteeritud (Documented) struktureerimata (Unstructured) <-> struktureeritud (Structured) juhuslik (Accidental) <-> tahtlik (Intentional) induktiivne (Inductive) <-> deduktiivne (Deductive) aktiivne (Active) <-> passiivne (Passive) sisemine (Intrinsic) <-> välimine (Extrinsic) spontaanne (Spontaneous) <-> planeeritud (Planned) enesehindamine (Self-Evaluation) <-> väline hindamine (Etero Evaluation) formaliseerimata pädevuse tunnustamise süsteem (Not Formalised Recognition and Credit Transfer System) <-> formaliseeritud pädevuse tunnustamise süsteem (Agreed Recognition System and Credit Transfer)
Elukestev õpe loetakse mõnes riigis mitteformaalseks õppimiseks.
Absoluutne viga
Absoluutne viga on mõõtmisel tekkinud viga, mis näitab tegeliku ja mõõdetud suuruse vahet.
Arvutusvalemid
, kus
Magari
Magari on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Felipe Augusto de Almeida Monteiro
pisi|Felipe (2019) Felipe Augusto de Almeida Monteiro (tuntud lihtsalt kui Felipe; sündinud 16. mail 1989 Mogi das Cruzesis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Nottingham Forest.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis União Mogi. 2011. aastal mängis ta Brasiilia esiliiga klubis Bragatino.
2012. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 26. juulil 2015 lõi ta mängus Coritiba vastu oma esimese värava Brasiilia kõrgliigas. Samal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks.
2016. aastal siirdus ta Portugali kõrgliigaklubisse Porto. 23. augustil 2016 lõi ta UEFA Meistrite Liiga playoff-mängus Roma vastu värava. Viis päeva hiljem lõi ta Lissaboni Sportingu vastu oma esimese värava Portugali liigas. Hooajal 2017–18 tuli Felipe Portoga Portugali meistriks.
2019. aasta mais suundus ta 20 miljoni euro eest Hispaania kõrgliigaklubisse Madridi Atlético. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Hispaania meistriks. 2023. aasta jaanuaris suundus ta 18 kuuks laenule Nottingham Foresti.
Brasiilia jalgpallikoondises tegi Felipe debüüdi 11. septembril 2018 sõprusmängus El Salvadori vastu. Ta kuulus algselt Brasiilia koondisse 2021. aasta Copa Américal, kuid vigastuse tõttu asendati ta Léo Ortiziga.
Undla vald
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Undla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kadrinas.
1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Undla valla maa-alast, välja arvatud osa Kõrgemäe ja osa Saukse külade maa-aladest, Tõrma küla ja Imastu asunduse, Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude, Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad; senise Saksi valla Aruküla, Kiku, Pariisi, Nõmme ja Metsapere külade ning Saksi asunduse Kuriste nr. a-8 talu maa-aladest. Senise Undla valla Tõrma küla ja Imastu asunduse ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad liideti Lehtse vallaga.
Rakmed
Ratsarakmed on: Veo- ja sõidurakmed on:
Undla vald
1939. aasta vallareform
Undla valda kuulusid: Kadrina alevik, Raudtee majad, Jõetaguse asundus, Kruusimäe-Kadapiku ja Lante-Sirgu külad, Undla-Vinnimäe ja Undla-Tuulemäe asundused, Saari, Sootaguse, Teliskopli, Nagala-Leikude, Mäoküla ja Väljataguse külad, Polli asundus ja Päri asundus, Võduvere-Tagaküla, Võduvere küla, Hulja, Hulja-Uusküla, Hulja-Väljataguse, Tirpiku, Härjadi, Orutaguse ja Saukse külad ning Raudtee majad, Vandu-Tagaküla, Vandu-Eesküla, Kriska küla, Neeruti asundus, Neeruti-Lustimäe asundus, Uduküla, Jõepere asundus, Jõepere-Ristmetsa asundus, Valgma küla, Valgma-Mägede, Pariisi, Aruküla, Kiku, Salla, Kõrbse-Orapere, Nõmme ja Metspere külad, Vanamõisa, Koplimetsa, Põima, Kääbaste, Pakitu-Sorgi, Tokolopi, Udriku-Pankase, Imastu-Pankase ja Männiku külad, Udriku asundus, Vabaduse Risti Kavaleride Kodu.
Rakmed
Valjad olid hobuse juhtimiseks ja pea vajalikus asendis hoidmiseks. Hobuse veojõud kandus rangidele abaluude kaudu, soride kasutamisel vedas hobune rinnaga. Sedelga ehk ülemise rihma abil hoiti look ja aisad ning rangid (trengid) õiges asendis. Hobust sai juhtida, ergutada või peatada ohjade abil. Pidurdada ja tagurdada sai hobune leide ja sedelga alumise rihma abil, mis seoti ümber alarinna aiste või trengide külge. Looka, range jm rakmete osi kaunistati sageli lõigatud või värvitud mustritega, ka metallnaastudega.
Undla vald
1939. aasta vallareform
Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene Undla vallavanem oli August Saaga. 18. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Heinrich Kübarsepp, kes samal päeval sai 30-aastaseks.
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu, Neeruti külanõukogu, Pakito-Sorgi külanõukogu ja Udriku-Tuha külanõukogu. 25. veebruaril 1949 arvati valla koosseisu Tapa külanõukogu, mis oli seni kuulunud Lehtse valda Järvamaal. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu.
Christian Ziege
Christian Ziege (sündinud 1. veebruaril 1972) on endine Saksamaa jalgpallikoondise poolkaitsja ja praegune jalgpallitreener.
Klubikarjäär
Ziege mängis 1990–1997 Müncheni Bayernis. Saksamaa meistrivõistlustel tuli ta 1994 ja 1997 esimeseks ning 1991, 1993 ja 1996 teiseks. 1996 võitis ta UEFA karika.
Seejärel mängis Ziege 2 aastat Itaalias AC Milanis. Koos Milaniga võitis ta 1999 Serie A.
Järgmised 5 aastat mängis Ziege Inglismaal Middlesbrough's, Liverpoolis ja Tottenham Hotspuris. Liverpooliga võitis ta 2001 liiga karika ja Tottehnamiga jõudis ta 2002 liiga karikafinaali.
Lõpuks mängis ta veel ühe hooaja Bundesligas Mönchengladbachi Borussias ja pärast seda lõpetas oma sportlaskarjääri.
Koondisekarjäär
Saksamaa rahvuskoondises tegi Ziege debüüdi 10. juunil 1993, kui Washingtonis mängiti Brasiilia jalgpallikoondisega viiki 3:3. Ta lõi 72 koondisemängus 9 väravat.
Ziege arvati Saksamaa koondisse 1992. aasta EM-ile, mis toimusid Inglismaal. Alagrupis alistas Saksamaa Tšehhi jalgpallikoondise 2:0 ja Ziege lõi 26. minutil avavärava, siis 3:0 Venemaa jalgpallikoondise ning pärast alagrupivõidu kindlustamist viigistas 0:0 Itaalia jalgpallikoondisega. Tšehhid läksid alagrupist teisena edasi. Ziege osales kõigi alagrupimängude algrivistuses. Veerandfinaalis ületas Saksamaa 2:1 Horvaatia jalgpallikoondise. Poolfinaalis viigistas Saksamaa pärast kaht mängu esimese 20 minuti jooksul löödud väravat Inglismaa jalgpallikoondisega 1:1 ja järgnes penaltiseeria, kus Ziege realiseeris 4. löögi ja ainsana eksis 6. löögil inglane Gareth Southgate. Finaalis, kus Ziege osales algusest lõpuni, võideti taas Tšehhimaa jalgpallikoondis lisaajal 2:1 ja lisaaja 1. minutil sai Ziege kollase kaardi.
1998. aasta MM-il Prantsusmaal võitis Saksamaa kõigepealt 2:0 USA jalgpallikoondise. Ziege vahetati platsile 70. minutil, kui väravad olid löödud. Järgnes kohtumine Jugoslaavia jalgpallikoondisega, kui Ziege oli algrivistuses ja vahetati välja 66. minutil seisul 0:2. Siiski suutis Saksamaa 2:2 viigistada. Viimases alagrupimängus alistas Saksamaa Iraani jalgpallikoondise 2:0 ja Ziege tuli platsile pärast mõlema värava löömist 76. minutil. Alagrupi võitis Saksamaa Jugoslaavia ees. Järgnes kohtumine Mehhiko jalgpallikoondisega, kus Ziege sekkus vahetusest 38. minutil. Saksamaa jäi taha, aga võitis 2:1. Veerandfinaalis Ziege ei mänginud ja Saksamaa kaotas Horvaatiale 0:3.
2002. aasta MM-i alustas Saksamaa 8:0 võiduga Saudi Araabia jalgpallikoondise üle (Ziege osales kogu mängu ja sai 43. minutil kollase kaardi). Siis vigistati 1:1 Iirimaa jalgpallikoondisega (Ziege mängis kogu kohtumise). Viimases mängus Kameruni jalgpallikoondise vastu sai kumbki meeskond 8 kollast kaarti ja kummastki eemaldati kaartide tõttu 1 mängija. Saksamaa võitis 2:0, Ziege sai 72. minutil kollase kaardi ega tohtinud osaleda järgmises kohtumises, kus Saksamaa alistas 1:0 Paraguay jalgpallikoondise. Veerandfinaalis oli Ziege tagasi, tegi kaasa kogu mängu ja Saksamaa võitis 1:0 USA. Poolfinaalis Ziege ei mänginud ja Saksamaa võitis 1:0 Lõuna-Korea jalgpallikoondise. Finaalis kaotati Brasiiliale 0:2 ja Ziege sekkus vahetusest 84. minutil, kui väravad olid löödud.
Ziege arvati Saksamaa koondisse ka Portugalis toimunud 2004. aasta EM-iks, aga ei pääsenud platsile. Saksamaa tegi alagrupis 2 viiki ja kaotas viimase mängu, jäi alagrupis Läti jalgpallikoondise ees kolmandaks ning langes välja. Pärast Portugali EM-i ta enam Saksamaa koondises ei mänginud.
Eassalu
Eassalu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Lüganuse vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Lüganuse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.
Vald moodustati senise Püssi valla maa-alast, välja arvatud Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto, Tagamaa ja Irvala külade maa-alad; senise Kalvi valla Ridaküla osa maa-alast; senise Erra valla piiresse ulatuvate Purtse mõisa järgi olevate talude nr. a-190, A-191, A-193 ja A-195 osade maa-aladest.
Lüganuse valda kuulusid: Aa asundus, Varja küla, Varja asundus, Voorepere, Kalmestri, Moldova külad, Jabara asundus, Soppe küla, Purtse küla, Purtse asundus, Purtse-Liiva, Purtse-Uueküla, Purtse-Matka, Liimala, Kõrkküla, Kestla, Kestla-Oidu, Kestla-Ahu, Koogu Kõrkküla, Lüganuse ja Lüganuse-Matka külad, Püssi asundus, Püssi alevik, Lohkuse ja Kopli-Mustmätta külad.
Valla täitevkomitee esimees Karl-Johannes Kallas vallandati pärast Lüganuse kiriku rüüstamist 24. veebruaril 1941.
1945. aastal moodustati Lüganuse valla territooriumil Lüganuse külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad ning moodustati Kiviõli rajoon.
Peetrimõisa
Peetrimõisa on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Sfääriline astronoomia
Sfääriline astronoomia ehk sfääriastronoomia on astronoomia haru, mis tegeleb taevakehade asukoha määramisega ajas taevasfääril. Tegu on vanima astronoomia haruga.
Vene tänav (Tartu)
Vene tänav on tänav Tartus.
See asub Ülejõe linnaosas, ühendades Vabadussilda Narva maanteega.
Tänav on umbes 270 meetri pikkune.
Jõhvi vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Jõhvi vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.
Vald moodustati senise Jõhvi valla maa-alast, välja arvatud Tarakuse küla maa-ala ja Karataja nr. A-92 talu piirkond; senise Voka valla maa-alast, välja arvatud Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-alad; senise Järve valla Uikala asunduse maa-alast.
Jõhvi valda kuulusid: Puru ja Puru-Ridaküla külad, Tammiku asundus, Vasavere, Rausvere ja Ahtme külad, Sompa ja Sompa-Rutiku külad, Sompa asundus, Sompa raudteejaam, Kahula, Kahula-Rutiku, Valliküla, Jõhvi külad, Kose ja Edise asundused, Kotinuka küla, Kirikuküla, Mägara külad, Kõrve kõrts, Toila raudteejaam ja Uikala asundus, Pikapõllu talu, Toila küla, Toila asundus, Pühajõe küla, Pühajõe asundus ja Oru loss, Voka küla ja Voka asundus, Konju küla ja Konju asundus, Oru raudteejaam.
Vald kuulus Riigivolikogu 73. valimisringkonda, kust valiti Elmar-Aleksander Lehtmets.
Kabriste
Kabriste on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Kihlepa
Kihlepa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Philipp Lahm
Philipp Lahm (sündinud 11. novembril 1983 Münchenis) on Saksamaa endine jalgpallur, kes mängis enamasti paremkaitsjana.
Kihlepa
Küla põhjaosas asuvad Uruste Issanda Taevaminemise kirik ja Uruste kalmistu.
Philipp Lahm
Klubikarjäär
Aastatel 2003–2005 mängis ta laenulepinguga 200 000 euro eest Saksamaa klubis VfB Stuttgart. Ta tegi Bundesliga-debüüdi Stuttgarto meeskonnas 2003–04 hooaja avamängus Hansa Rostocki vastu, kui ta vahetati platsile 76. minutil. Sel hooajal mängis Lahm Stuttgarti meeskonnas Bundesligas 31 korda ja Meistrite Liigas 7 korda ning tuli teisele kohale Saksamaa aasta jalgpalluri valimistel.
Viimase mängu Müncheni Bayernis pidas ta 20. mail 2017 liigamängus SC Freiburgi vastu. Ta mängis Müncheni Bayernis aastatel 2002–2017 kokku 332 liigamängus ja lõi neis 12 väravat. Aastatel 2011–2017 oli ta ka Müncheni Bayerni kapten.
Koondisekarjäär
Saksamaa jalgpallikoondises debüteeris Lahm kõigest pool aastat pärast debüüti Bundesligas, 18. veebruaril 2004 Splitis Horvaatia vastu. See mäng võideti 2:1. Lahm mängis terve mängu ja Saksamaa jalgpalliajakiri Kickers valis ta mängu parimaks.
2004. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel Portugalis mängis ta kõik kolm alagrupimängu algusest lõpuni.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel mängis Lahm ainsa sakslasena kõik 690 minutit ja valiti turniiri sümboolsesse koondisse.
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel Austrias ja Šveitsis mängis ta samuti Saksamaa meeskonnas kõikides mängudes algusest lõpuni peale finaali, kus ta välja vahetati ja mille Saksamaa Hispaaniale 1:0 kaotas.
Lahm lõpetas koondisekarjääri pärast 2014. aasta maailmameistrivõistlusi, mil Saksamaa tuli maailmameistriks. 2010. aastast oli ta koondise kapten.
Ta esindas Saksamaad koondises aastatel 2004–2014 kokku 113 mängus ja lõi viis väravat: 28. aprillil 2004 Bukarestis auvärava Rumeenia vastu (Saksamaa kaotas 1:5), 9. juunil 2006 Münchenis maailmameistrivõistlustel 6. minutil avavärava Costa Rica vastu (Saksamaa võitis 4:2), 25. juunil 2008 Euroopa meistrivõistlustel Baselis viimase värava 90. minutil Türgi vastu (Saksamaa võitis 3:2), 3. juunil 2010 sõprusmängus Bosnia ka Hertsegoviina vastu (Saksamaa võitis 3:1) ja 22. juunil 2012 Euroopa meistrivõistluste veerandfinaalis Kreeka vastu (Saksamaa võitis 4:2).
Isiklikku
Tema hüüdnimi on Lahmy. Philippil on õde Melanie.
Lahm oli elukutselise sportlasena 170 cm pikk ja kaalus 62–64 kg. Tal on tumeblondid juuksed.
Tema hobid on korvpall ja muusika. Tema lapsepõlve-eeskuju oli korvpallur Michael Jordan.
20. septembril 2008 anti talle tolerantsuse auhind väljapaistva võitluse eest sallimatuse ja homofoobia vastu spordis. Ta on asutanud ka ise mittetulundusühingu Philipp-Lahm-Stiftung, mis toetab vaeseid lapsi.
Piigandi (Kanepi)
Piigandi on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Kärbu
Kärbu on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Kokopo
Kokopo on linn Paapua Uus-Guineas, alates 2005. aastast Ida-Uus-Britannia provintsi halduskeskus.
1899–1910 oli Saksa Uus-Guinea halduskeskus. 1918 aastani kandis nime Herbertshöhe.
Pärast Tavurvuri vulkaani purset 1994. aastal asus linna elama suurem osa 30 km kaugusel asuva Rabauli elanikest.
Rasa Juknevičienė
pisi|Rasa Juknevičienė (2018) Rasa Juknevičienė (sündinud Rasa Urbonaitė, 26. jaanuaril 1958 Panevėžysi rajoonis) on Leedu poliitik, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli alates 9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 Leedu kaitseminister.
Ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid.
Ta lõpetas 1976 Panevėžysi keskkooli ja 1983 Kaunase meditsiiniinstituudi ning töötas seejärel 1983 Panevėžysi keskhaiglas ja 1984–1990 lastearstina Panevėžysi rajoonis asuvas Pasvalysi keskhaiglas.
1988 liitus ta Sajudisega ja sai Sajudise nõukogu esimeheks Pasvalyses. Ta oli üks neist, kes 11. märtsil 1990 kirjutasid alla Leedu taasiseseisvumisdeklaratsioonile. Samal aastal valiti ta Leedu Taastava Seimi liikmeks.
Ta on stažeerinud haldusjuhtimise ja poliitika vallas Prantsusmaal (1993), Norras ja Saksamaal (1995), Suurbritannias (1996) ning USA-s (1998).
Ta oli konservatiivide erakonna Isamaaliit asutajaliige. 1992–1996 oli ta Isamaaliidu parlamendifraktsiooni pressiesindaja ja referent. 1996 valiti ta seimi liikmeks ja on pärast seda kõigil valimistel tagasi valitud. 1996–1999 oli ta erakonna juhatuse liige ja alates 1999 on erakonna aseesimees. 1999–2000 oli ta seimi asespiiker ning ühtlasi seimi delegatsiooni juht NATO parlamentaarses assamblees ja seimi NATO asjade komisjoni esimees.
Ta oskab inglise, vene ja norra keelt. Ta on abielus; tema mees Zenonas Juknevičius on advokaat.
2006. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes
'''Eesti meeste 58. meistrivõistlused Vene kabes (2006)'''
Põhiturniir
Kärdla, 15.–18. juuni
Järelmatš
Tallinn, 9. juuli 2006
Liiva (Pärnu)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Ujulestad
Ujulestad ehk ujunahad on peamiselt veeloomade varvaste vahel paiknevad õhukesed nahkmoodustised, mis hõlbustavad ujumist.
Lee Trei
Lee Trei (sündinud 15. augustil 1981 Kuressaares) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 2000. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (21.lend).
2004–2021 oli ta Eesti Nukuteatri/Noorsooteatri näitleja. Juulis 2021 asus ta tegutsema Kuressaare Teatris.
Rolle väljaspool Eesti Noorsooteatrit
A. Kitzberg "Kosjasõit", Eesti Draamateater, 2002;
F. Molnar "Liilia", Eesti Draamateater, 2002;
J. Karu, A. Kivirähk, T. Ojasoo "Asjade seis", Eesti Draamateater, 2004;
G. B. Shaw "Tagasi Metuusala juurde", 2004;
A. Pepeljajev "Kolm õde – visioonid Tšehhovi ainetel", 2004;
A. Türnpu "Valge laev ja taevakäijad", 2004, Albu mõis
Naiste maailmamängud
Naiste maailmamängud olid rahvusvaheline naiste spordivõistlus, mida hakati korraldama enne naiste võistluste sisseseadmist olümpiamängudel. Üritus konkureeris olümpiamängudega.
Nende korraldaja oli Rahvusvaheline Naiste Spordi Föderatsioon (FSFI).
Esimesed maailmamängud toimusid naiste olümpiamängude nime all pärast seda, kui IAAF oli keeldunud lisamast 1924. aasta suveolümpiamängude programmi naiste võistlusalasid. Sellest nimetusest oldi IAAF-i ja ROK-i protesti tõttu sunnitud 1926. aastal loobuma.
Võistlusi peeti kokku neljal korral. Pärast seda saadeti FSFI ROK-i survel laiali ja FSFI andis rahvusvahelise naiste kergejõustiku juhtimise 1936 üle IAAF-ile.
Ovidius
pisi|Ovidius Publius Ovidius Naso (20. märts 43 eKr Sulmo – 17 Tomis) oli Vana-Rooma luuletaja.
Ovidius oli pärit ratsanikuseisusest. Ta oli lühikest aega riigiteenistuses, ent pühendus seejärel luulele. 8. aastal saatis Augustus ta pagendusse Tomisesse (tänapäeval Constanța), kus ta ka suri.
Tsitaate
pisi|Metamorphoses, 1643
Mitmesugust
Ovidiusele ja tema teosele "Metamorfoosid" viitab eesti kirjanik Karl Ristikivi kogus "Inimese teekond" avaldatud värssides: "Oli kunagi keegi,/ kes tundis metamorfooside saladust./ Temast sai pagulane."
Varbuse
Varbuse on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Varbusel asub Eesti Maanteemuuseum.
Külas asuvad looduslikud pühapaigad Ukukivi, Tilleoru Silmavee läte, Tilleoru ristimänd ja kaitse all olnud Varbuse hall pähklipuu.
Lindi
Lindi on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Liu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Heldin Rikk
Heldin Rikk (sündinud 27. juunil 1981 ) on eesti noorsootöötaja.
Ta on õppinud aastatel 1999–2003 Tallinna Pedagoogilises Seminaris noorsootööd ja pärast seda töötanud Tallinna Avatud Noortekeskuses.
Alates 2007. aasta aprillist töötab Eesti Standardikeskuses koolitus- ja projektijuhina.
Allegro (rong)
pisi|Allegro Helsingi raudteejaamas Allegro (ka Sm6) on reisirong, mis sõidab Helsingi ja Peterburi vahel.
Rong tegi esimese liinisõidu 12. detsembril 2010 Helsingist Peterburi. Ühe otsa läbimiseks kulub umbes 3,5 tundi.
Allegro on Alstomis toodetud Pendolino-tüüpi ülikiirrong. Selle maksimaalne kiirus on 220 km/h.
Rongil on seitse vagunit, millest üks on restoranvagun. Istekohti on 342, lisaks kaks kohta invaliididele.
Rong kuulub Soome ja Venemaa riiklike raudteeettevõtete ühisettevõttele Karelian Trains.
Marsruut
Allegro sõidab marsruudil, millel on järgmised jaamad :
Rongid peatusid varem ka Pasilas, nagu iga teine ​​Helsingist väljuv ja Helsingisse suunduv reisirong, kuid 27. märtsist 2016 kuni 29. märtsini 2020 Allegrol seal peatust ei olnud.
Vainikkala (Soome pool piiri) ja Viiburi on erijaamad: Soome suunduvates rongides ei tohi reisijad Viiburis rongist lahkuda, kuna rong peatub ainult reisijate pealevõtmiseks; Venemaale suunduvates rongides ei tohi reisijad Vainikkalas rongist lahkuda samal põhjusel.
Rongiliikluse katkestus
28. märtsil 2022 katkestati Allegro rongiliiklus seoses Vene-Ukraina sõjaga määramata ajaks.
Malda
Malda on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
16. september
16. september on Gregoriuse kalendri 259. (liigaastal 260.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. september (1901–2099).
Bogoroditsk
Bogoroditsk on linn Venemaal Tula oblastis, Bogoroditski rajooni halduskeskus. Asub Tulast 65 km kaugusel Upjortõ jõe ääres.
Asutatud 1663. aastal, 1777 sai linnaõigused. Linnast pärineb Bobrinski aadlisuguvõsa (Aleksei Bobrinski).
Juri Dolgoruki (allveelaev)
Juri Dolgoruki (vene Юрий Долгорукий) on Venemaa esimene Borei klassi tuumaallveelaev. Laeva hakati ehitama 1996. aastal Severodvinski laevatehases. Juri Dolgoruki lasti vette 12. veebruaril 2008. Esimene mereleminek oli kavas 2008. aasta lõpus. Kuid alles 2009. aasta märtsis algasid laeva sildumiskatsetused. Allveelaev loodeti rakettidega täies mahus komplekteerida ja Vene mereväe koosseisu võtta 2011. aasta lõpuks, ehkki algselt pidi see juhtuma juba 2009. aastal. Juri Dolgoruki liitus Vene mereväega 10. jaanuaril 2013.
Nii allveelaeva kui ka uut raketiprogrammi on tabanud tagasilöögid, näiteks Bulava raketi paljud katsetused on ebaõnnestunud. Samuti tekkis allveelaeval 20. augustil 2011 elektrisüsteemi rike, mistõttu jäi ära järjekordne raketikatsetus.
Allveelaeva pikkus on 160 m, veepealne kiirus 15 sõlme ja veealune kiirus 29 sõlme. Maksimaalne sukeldumissügavus on 450 m. Relvastusse kuulub 16 ballistilist raketti Bulava, mis võivad kanda tuumalõhkepäid. Laeva ehitus läks maksma 23 miljardit rubla. Meeskonda kuulub 107 inimest.
Kohtla vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kohtla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.
Vald moodustati senise Kohtla valla maa-alast; senise Järve valla maa-alast, välja arvatud Uikalu asunduse maa-ala; senise Mäetaguse valla Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-aladest.
Kohtla valda kuulusid: Järve küla, Järve asundus, Sinivoore asundus, Käva-Mõisamaa küla, Sutermaa asundus, Saka küla, Saka asundus, Ontika-Saka küla, Saka ja Ontika-Saka vabatkülad, Ontika ja Kaasikvälja asundused, Valaste küla, Valaste vabatküla, Kukruse küla, Kukruse kaevandus, Kukruse asundus ja Riimasti metsavahi talu, Kohtla-Järve kaevandus (Lilleküla, Sikupill, Suitsuküla, Pavanduküla, Hädaküla, Kooliküla, Siidisuka küla) ja Kohtla alevik Laagna majast Martina majani ja Undi maja, Roodu-Nõmme ja Kohtla raudteejaama alevikud, Käva asundus, Käva kaevandus (Vaheküla), Võrnu-Sala küla, Võrnu küla, Ridaküla, Uuenurme küla, Ereda asundus, Kohtla-Rutike küla, Kohtla küla, Vitsiku küla ja Kohtla asundus.
1. aprillil 1939 oli vallas 7844 elanikku.
Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.
15. juunil 1946 muudeti Kohtla-Järve asula maakondliku alluvusega linnaks ja 4. aprillil 1947 vabariikliku alluvusega linnaks.
Vasknarva vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Vasknarva vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus Jaama külas.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):
Geonoomia
Termin "geonoomia" on vähetuntud ega oma kindlat ja üldiselt aktsepteeritud sisu. Seetõttu soovitatakse selle termini kasutamist vältida.
Vasknarva vald (1939)
Vasknarva valda kuulusid külad: Vasknarva küla, Smolnitsa, Remniku, Jaama, Karoli, Agusalu, Permisküla, Kuningaküla.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Jaama külanõukogu, Permisküla külanõukogu ja Remniku külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Jõhvi rajooni koosseisu.
Microsoft Excel
Microsoft Excel on tabelarvutussüsteem ehk tabelarvutus- ja tabeltöötlusprogramm, mis kuulub kontoritarkvara Microsoft Office koosseisu. Töötab operatsioonisüsteemis Microsoft Windows ja Apple Macintoshi arvutites.
Ristiküla (Saarde)
pisi|[[Valga–Uulu maantee Ristikülas]]
Ristiküla on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Surju valda.
Seisuga 1. jaanuar 2009 oli Ristikülas 111 elanikku. Ristiküla külavanem on Robert Miller.
Ajalugu
Ristiküla on esimest korda mainitud 1442. aastal (Ristinkul). Sealtkaudu kulges ordu ajal Pärnu komtuurkonna ja Karksi foogtkonna vaheline piir, mille märgiks raiuti kivisse rist, millest ka kohanimi.
Reiu jõe paremal kaldal paar kilomeetrit sillast asub Napso kalme ehk Kalmendi aid (15.–18. sajand).
Aastatel 1935–1937 ehitati Ristikülla historitsistlike detailidega (haritorn) traditsionalistlik kool-rahvamaja, mida nimetati ka Pati-Ristiküla kool-rahvamajaks. Hoone arhitekt oli Pärnus sündinud Erich von Wolffeldt, kes projekteeris Pärnusse mitmeid juugendstiilis ärihooneid ja üürimaju.
Ristikülas asub selektsionäär Heinrich Albert Kurmi aed, mis on looduskaitse all. Asjahuviline on tegelenud taimefenoloogiaga. Ta on oma aias aretanud külmakindlaid õunasorte, teinud arvukalt ristamisi ja vääristamisi. Aias kasvab haruldasi puid, põõsaid ja lilli.
Eksogeensed protsessid
Eksogeensed protsessid on geoloogilised protsessid, mille liikumapanevaks jõuks on Päikeseenergia.
Eksogeensete protsesside toimel reljeef tasandub. Sellele töötavad vastu endogeensed protsessid, mis tekitavad reeglina järsemaid pinnavorme.
Eksogeensed protsessid võib jagada kolme rühma:
Eksogeensed protsesse võib jagada ka üksiku reljeefi kujundava teguri alusel:
Oara
Oara on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Vaikus
Vaikus on heli puudumine.
Üldiselt peetakse vaikuseks kuuldava heli puudumist ja isegi nii nõrga heli või helide olemasolu, mis ei ole tähelepandavad.
Last Christmas (Birgit Õigemeel)
"Last Christmas" on Eesti laulja Birgit Õigemeele kaverversioon selle originaalesitaja Wham!'i loost. Laul ilmus Birgiti albumil "Ilus aeg". Laulus teevad kaasa Uku Suviste ja ETV Lastekoor.
Ajalugu
Laulule on sõnad ja viisi kirjutanud inglise laulja George Michael. Arranžeeringu on loole teinud Uku Suviste ja loo produtseeris Ivar Must.
Ōsaka
right|thumb|250px|Ōsaka vaade [[Umeda Sky Building ' i katuselt]] Ōsaka (varasem eestikeelne nimi: Osaka; jaapani keeles 大阪 (Jaapanis kasutatavas latinisatsioonis Ôsaka), 大阪市 (Ôsaka-shi) on linn Jaapanis, Ōsaka prefektuuri keskus. Ōsaka on elanike arvult (2,6 miljonit) kolmas linn riigis. Asub Kinki piirkonnas Ōsaka lahe kaldal.
Linnas olevate inimeste arv muutub väga suures ulatuses ööpäeva jooksul, öösel on see 2,6 miljonit ja päeval tõuseb see töölesaabujate arvel 3,7 miljonini.
Ajalugu
Linna algne nimi oli Naniwa. Keiser Shōmu tegi Naniwa 7. sajandil oma pealinnaks. Naniwa oli Jaapani pealinn 8. sajandini.
1496 rajas budistlik Jōdō-Shin-shū kogudus tänapäeva Ōsaka alale oma kindlustatud peatempli Ishiyama-Honganji. Oda Nobunaga hakkas seda piirama 1576. aastal. Kindlus õnnestus vallutada alles pärast 4 aastat kestnud piiramist Toyotomi Hideyoshil, kes laskis selle lammutada ja ehitas selle asemele Ōsaka lossi.
Keskajal oli Ōsaka Jaapani kaubanduslik keskus.
Linnas toimus maailmanäitus Expo '70.
Sport
Ōsaka Nagai staadionil toimusid 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.
Pääsküla jõgi
Pääsküla jõgi on Vääna jõe parempoolne lisajõgi.
See jõgi algab 1,5 km Saku alevist kirde suunas (Tallinna ringtee lähedal) ning suubub Alliku külas Vääna jõkke.
Suurimad sissevoolavad veekogud on Valdeku ja Tänassilma peakraavid.
N'Djamena
N'Djamena (prantsuse (ka Ndjamena, N'Djaména, Ndjaména); araabia نجامينا (Njāmīnā)) on Tšaadi pealinn.
Pääsküla jõgi
Valdava osa oma veest saab Pääsküla jõgi Pääsküla rabast, mille vahel ta lookleb roostunud lammialal.
N'Djamena
Linn asub Tšaadi ja Kameruni piiri lähedal Chari jõe ääres.
Pääsküla jõgi
Keskjooksul on jõgi mitme kilomeetri ulatuses Tallinna linna ja Saue valla piiriks, läbides Laagri tihehoonestusega ala, mis on ka jõe üks suuremaid reostajaid. Teine suur reostaja on jõe ääres paiknev suletud Pääsküla prügila oma nõrgveega.
N'Djamena
Linna elanike arv on 721 000 (2005. aasta hinnang).
Ajalugu
Linna asutasid prantslased 1900. aastal. Aastal 1960 ta sai iseseisva Tšaadi pealinnaks.
Pääsküla jõgi
Alamjooksul on jõgi suhteliselt sügavas orus, mida kohati ääristavad ka paekivipaljandid (näiteks endise Koru veski juures).
Vanemad kaardid (sealhulgas Ludwig August Mellini 18. sajandi lõpul koostatud kaart) näitavad, et Pääsküla jõgi sai alguse Vääna jõest. Seega moodustas Pääsküla kõvik kunagi hiiglasliku jõesaare.
N'Djamena
Ajalugu
Aastani 1973 kandis linn nime Fort Lamy (ka Fort-Lamy).
Pääsküla jõgi
Nõukogude aja teisel poolel oli Pääsküla jõgi tugevalt reostunud, mille tagajärjel hävis valdav osa kalastikust. Nüüdseks on olukord paranenud seoses Laagri kanalisatsiooni arenguga, põllumajandusliku koormuse vähenemisega ning Pääsküla prügila sulgemisega (kuigi vähesed prügila nõrgveed võivad teataval määral reostada veel mitukümmend aastat).
N'Djamena
Ajalugu
1970ndatel sai linn kannatada kodusõjas.
Pääsküla jõgi
Huviväärseim objekt jõe ääres on vana Tallinna–Pärnu maantee kivisild (ehitatud 1860. aasta paiku, arhitektuurimälestis).
N'Djamena
Ajalugu
13. aprillil 2006 tungisid relvastatud opositsioonijõud (Ühinenud Rinne Demokraatliku Muutuse Eest) N'Djamena eeslinnadesse, kuid valitsusarmee suutis nad tagasi lüüa. Vähemalt 350 inimest sai lahingus surma.
Linnas asub Tšaadi Rahvusmuuseum, 1972 asutatud Tšaadi Ülikool ja rahvusvaheline lennuväli.
Üle poole elanikest on kirjaoskamatud.
Marksa
Marksa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Külas asub hiiemägi.
Küla on kuulunud Tõstamaa kihelkonda.
Bielefeld
Bielefeld on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
Bielefeld asub Teutoburgi metsa läbiva strateegiliselt tähtsa tee ääres.
Bielefeldi linna on esmamainitud aastal 1214, kui Ravensbergi krahv Hermann II andis Bielefeldile linna õigused. 1240. aastatel rajati Sparrenburgi linnus. 15. sajandi lõpus liitus linn Hansa Liiduga.
Aastal 1849 jõudis linna lähedale Bad Deynhausenisse Kölni–Mindeni raudtee. Aastal 1851 rajati esimene mehaaniline ketrusvabrik. 1860. aastatel rajati linna metallitööstus.
Linna suurim tööandja oli pikka aega AG Dürkoppwerke, mis rajati aastal 1867 õmblusmasinate parandustöökojana. 1892. aastal pakkus ettevõte tööd 1665 inimesele. Aastatel 1898–1927 töötas linnas Dürkoppi autotööstus. 1990. aastal moodustas ta koos veel mõne Bielefeldi ettevõttega Dürkopp Adler AG.
Raudtee jõudis Bielefeldi alles 20. sajandil. 1923. aastal trükiti linnas hüperinflatsiooni ajal raha sealhulgas siidile, nahale, lõuendile, puidule, sametile ja teistele materjalidele.
1938. aastal põletati maha Bielefeldi sünagoog.
Teise maailmasõja ajal korraldati Bielefeldile esimene suur õhurünnak 20. septembril 1944, nimelt linna gaasitööstusele. Järgnesid üha uued ja uued õhurünnakud. 14. märtsil 1945 kasutasid inglased esimest korda suure slämmi pommi, seda Bielefeldi viadukti vastu ning õnnestunult: viadukt varises umbes 30 meetri ulatuses kokku ja inglased ei kaotanud ainsatki lennukit. USA väed sisenesid linna 1945. aasta aprillis.
Minevikus oli Bielefeldis oluline lina tööstus. Tänapäeval on suurimad ettevõtted Dr. Oetker (toiduainetetööstus), Möller Group (nahktooted ja plast) ning Seidensticker (rõivad ja tekstiil).
Bielefeldis on väike lennujaam, aga põhiliselt teenindavad Bielefeldi Paderborni/Lippstadti lennujaam ja Münsteri/Osnabrücki lennujaam. Linnas on arenenud ühistransport: 4 liiniga metroo, trammid ja liinibussid.
Linnas asub 1969. aastal asutatud Bielefeldi Ülikool.
Bielefeld on kaasatud Saksamaa nüüdisfolkloori parodeeriva vandenõuteooria kaudu, mis väidab, et Bielefeldi linna ei eksisteeri. Algselt Saksa Usenetis levima hakanud internetifenomen on jõudnud linna turundusse ning selle üle on nalja heitnud ka Angela Merkel.
Vaatamisväärsused
Sparrenburgi linnuse laskis ehitada Ravensbergi krahv Ludwig aastatel 1240–1250. Selle 37 meetri kõrgune torn ja lossi katakombid on külastajatele avatud.
Bielefeldi vana raekoda ehitati aastal 1904 ja selles on siiani linnavalitsus. Hoone fassaad on eklektiline, sisaldades näiteks gooti ja renessanss-stiili komponente. Osa linnavalitsusest asub ka vana raekoja lähedal uues raekojas.
Bielefeldi vanim kirik on vanalinna Nikolai kirik. See on gooti stiilis saalkirik, mille kõrgus on 81,5 meetrit. Selle laskis 1236. aastal rajada Paderborni piiskop, 14. sajandi alguses kirikut laiendati. Kolm korda päevas töötab kirikus kariljon, muusikariist, milles kellamehhanism on ühendatud suure hulga kirikukelladega. Kirikus on väike muuseum. Muuseumi kõige väärtuslikum ese on Antwerpenist pärit nikerdatud altar, mis on kaunistatud 250 kujuga.
Linnateater on Bielefeldi suurim teater. Seal asub Bielefeldi ooperiteater. See asub vana raekoja kõrval ja on samuti rajatud aastal 1904. Linnateatri fassaad on juugendstiilis.
Bielefeldis on kunstimuuseum, Rudolf Oetkeri kontserdihall ja linna botaanikaaed. Läheduses Hünenburgis on observatoorium ja selle kõrval 164 meetri kõrgune raadiomast.
Sõpruslinnad
Bielefeldil on seitse sõpruslinna: Concarneau (Prantsusmaa), Enniskillen (Suurbritannia), Goshen (USA), Nahariya (Iisrael), Novgorod (Venemaa), Rochdale (Suurbritannia) ja Rzeszów (Poola).
Mäetaguse vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Mäetaguse vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950. Vallamaja asus Aru külas.
Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.
1939. aasta vallareformiga moodustati:
Maidla valda kuulusid: Mäetaguse küla ja asundus, Raja, Aru, Võide, Liivakünka ja Kopli külad ja Metsküla, Ratva, Arvila, Apandiku, Võhma ja Aho külad ning Kiikla asundus, Pagari asundus, Atsalama, Jõetaguse, Kalina, Tarakuse ja Uhe külad ning Väike-Pungeri asundus.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad.
Chongzhen
Chongzhen (6. veebruar 1611 – 25. aprill 1644; hiina 崇禎 Chóngzhēn, sünninimi Zhu Youjian 朱由檢) oli Hiina keiser 1627. aastast oma surmani, Mingi dünastia 16. ja viimane keiser.
Chongzhen oli keiser Taichangi viies poeg. Ta sai võimule vaid 16-aastaselt pärast oma venna, keiser Tianqi surma. Ta lasi tappa seni de facto valitsenud eunuhhi Wei Zhongxiani.
Chongzhen keelas Hiinas ära tubaka suitsetamise. Selle asemel hakati üha rohkem tarbima oopiumi.
2007. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes
'''Eesti meeste 59. meistrivõistlused Vene kabes''' peeti 19.–22. aprillil 2007 Tartumaa Tervisespordikeskuses (endises Elva lasketiirus), Uderna külas, Rõngu vallas.
Volgograd
Volgograd on kangelaslinn.
Ajalugu
Linn sai alguse 1589 Tsaritsõni kindluse rajamisest Venemaa lõunapiiri kaitseks. Tsaritsõni nime seostatakse Tsaritsa jõe nimega. Seda omakorda on arvatud pärinevat turgikeelsetest sõnadest sarı su ('kollane vesi') või sarı sin ('kollane saar'). Teise seletuse järgi pärineb see Kasaaride kaganaadi pealinna nimest, mis oli Sarığşın. Rahvaetümoloogia tõttu on venekeelne nimi vormunud sõna царица ('tsaarinna') järgi.
Tsaritsõni väga kiire areng XX sajandi algul nafta- ja metsakaubanduse keskuseks, tõi kaasa hüüdnime "Vene Chicago".
Kodusõja ajal 1918–1920 toimusid linna pärast ägedad lahingud.
Aastani 1925 kandis nime Tsaritsõn (Царицын) ja 1925–1961 Stalingrad (Сталинград).
Teise maailmasõja ajal toimus linnas Stalingradi lahing, mille käigus linn tehti maatasa.
Rahvastik
Volgograd oli aastatel 1989–1998 ja 2002–2003 miljonilinn, kuid negatiivse iibe tõttu langes elanike arv alla miljoni. 1. jaanuaril 2010 oli arvestuslik elanike arv 979 617. Märtsis 2010 liideti linnaga mitu linnalähedast alevit ja küla eesmärgiga säilitada miljonilinna staatus eeloleval rahvaloendusel. Selle tulemusel kasvas arvestuslik elanike arv 1,017 miljonini. Linna pindala kasvas 565 km²-lt 881,55 km²-ni. Volgograd on pindalalt Venemaa kolmas linn Moskva ja Peterburi järel.
Suzuki
Suzuki (inglise keeles Suzuki Motor Corporation, jaapani keeles スズキ株式会社) on Jaapani ettevõte, mis toodab tänapäeval peamiselt autosid, mootorrattaid ja paadimootoreid.
Suzuki Loom Works nimelise ettevõtte asutas Michio Suzuki 1909. aastal Jaapani mereäärses külas Hamamatsus ning ettevõte tootis Jaapani siiditööstuse jaoks kangastelgi. 1920. aastal ettevõte reorganiseeritakse, lisatakse 500 000 jeeni kapitali ning ettevõtte uueks nimeks saab Suzuki Loom Manufacturing Co. 1929. aastal leiutas Michio Suzuki uut tüüpi kudumismasina, mida eksporditi edukalt ka teistesse riikidesse.
1937 hakkas Suzuki tootma laskemoona keiserlikule armeele ja sai järgmisel aastal Jaapani sõjalis-tööstusliku kompleksi osaks. Seetõttu pommitati Teise maailmasõja ajal Suzuki tehaseid tugevasti.
1952 hakkas ta tootma mootorrattaid. Esimese mudeli mootor oli 36 cm³-ne ja see kandis nime Suzuki Power Free. Järgmisel aastal lisandus 60 cm³ ja ülejärgmisel 90 cm³ mootoriga mudel.
1954. aastal tootis Suzuki juba 6000 mootorratast kuus ja ettevõtte uueks ametlikuks nimeks sai Suzuki Motor Co., Ltd-ks. Mootorrataste suurest edusti tiivustatuna valmistas Suzuki 1955. aastal ka oma esimese sõiduauto Suzuki Suzulighti, millel oli 2-silindrilise 360 cm³ mootor. Suzulight oli oma ajas vägagi uuenduslik oma esiveo, nelja ratta sõltumatu vedrustuse ja hammaslatt-rooliga, mis sai paljudel autodel tavaliseks alles aastakümneid hiljem. Suzulighti toodeti kuni 1969. aastani.
1963 asutas Suzuki esimese tehase USAs Los Angeleses. Tänapäeval on Suzukil 14 tuhat töötajat Egiptuses, Hiinas, Hispaanias, Indias, Indoneesias, Pakistanis, Tais ja Ungaris.
Reljeefitüüp
Reljeefitüübiks võib olla näiteks luitestik, oosistik, mõhnastik jne.
Rahvusvaheline metsapäev
Rahvusvaheline metsapäev (ka ülemaailmne metsapäev) on 21. märtsil. Tähistatakse seda ÜRO Peaassamblee algatusel alates 2012. aastast.
21. märtsil 2020. aastal toimub Tallinnas Vabaduse väljakul MTÜ Päästame Eesti Metsad korraldusel meeleavaldus Eesti metsade toetuseks. Esinevad muusikud Lenna Kuurmaa, Tõnis Mägi, Hanna-Liina Võsa, Mick Pedaja, Karl Madis jt, kõnelevad Peeter Laurits, Liina Steinberg, Mariell Jüssi, Anna Hints jt.
17. september
17. september on Gregoriuse kalendri 260. (liigaastal 261.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. september (1901–2099).
Fish
Fish (pärisnimi Derek William Dick; sündinud 25. aprillil 1958 Šotimaal Midlothianis Dalkeithis) on šoti rokklaulja, muusika ja laulusõnade autor ning näitleja.
Elulugu
1980. aastal loobus mees senisest tegevusest ja alustas muusikukarjääri. Algul liitus ta Blewitti-nimelise bändiga, siis pärast edukat bändiproovi 2. jaanuaril 1981 sai briti ansambli Marillion liikmeks. Umbes aasta hiljem, pärast rohkete kontsertide andmist kogu maal, sõlmisid nad plaadilepingu EMI Recordsiga, avasingel "Market Square Heroes" ilmus 1982. aasta oktoobris ja 1983. aasta märtsis tuli välja nende esikalbum "Script for a Jester's Tear".
Järgnenud aastatel saavutas Marillion märkimisväärse edukuse, andis kontserte kogu maailmas ning kogus endale ustava fänkonna. Koos Marillioniga salvestas Fish kokku neli edukat stuudioalbumit ning mitu kogumik- ja kontsertplaati. Karismaatilist muusikut võrreldi ta karjääri algusaastatel 1970. aastate Genesise laulja Peter Gabrieliga, sarnasusi leiti nii nende muusikas, esinemislaadis kui ka teatraalsetes lavakostüümides.