cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Allan Murdmaa
Allan Murdmaa arhitektuuriloomingu moodustavad mitmesugused elamute, koolimajade ja kinode tüüpprojektid ning mitmed avalike hoonete sisekujundused (Gloria, Pegasus jt). Suure osa Allan Murdmaa loomingust moodustavad ka mitmesugused monumendid – Amandus Adamsoni, Eduard Vilde, Heino Elleri ja Oskar Lutsu mälestussammas, Tehumardi mälestussammas, Rakvere stalinismiohvrite monument ning Maarjamäe memoriaal. Eesti Ajaloomuuseumi arendusdirektori Mariann Raisma arvates on Maarjamäe memoriaal üks paremaid nõukogude ajal loodud monumente Eestis. 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu mälestussamba teostamise eest pälvis ta koos skulptor Matti Varikuga 1976. aastal Kristjan Raua preemia.
Murdmaa oli Eesti Arhitektide Liidu liige.
Isiklikku
Allan Murdmaa isa oli kunstnik Oskar Martinson ning ema Elsa Pinkowska. Tema vend Ivar Murdmaa on meregeoloog, üks õde Mai-Ester Murdmaa on ballettmeister ja teine õde Kai Murdmaa on füüsik.
Aastatel 1970–1988 oli ta abielus filmirežissöör Helle Karisega. Nende poeg Peter Murdmaa on operaator.
Lars Rasch
pisi|Lars Rasch Lars Rasch (24. mai 1797 Eiker – 12. jaanuar 1864) oli Norra jurist ja poliitik.
Ta oli Christiania (Oslo) linnapea 1845 ja 1847–1852.
1853. aastal kuulutati ta Püha Olavi ordu rüütliks.
Tantaal
Tantaal (sümbol Ta) on keemiline element järjekorranumbriga 73. Tantaal on haruldane kõva korrosioonikindel sinakashall siirdemetall, mida kasutatakse laialdaselt sulamites väikestes kontsentratsioonides.
Tantaal on nimetuse saanud Kreeka mütoloogia pahalase Tantaluse nime järgi. Tänu keemilisele inertsusele on see väärtuslik aine laboriseadmetes ja plaatina asendajana. Tantaali peetakse tehnoloogiakriitiliseks elemendiks selle põhilisel kasutusalal – tantaalkondensaatorites, mida kasutatakse mobiiltelefonide, arvutite jmt elektroonikaseadmete komponendina. Tantaal esineb looduses alati koos keemiliselt sarnase nioobiumiga tantaliidi, kolumbiidi ja koltani mineraaligruppides.
Tantaali tihedus normaaltingimustel on 16,65 g/cm³, sulamistemperatuur on 3290 K (3017 °C) ja aurustumistemperatuur 5731 K.
Rudolf Rosimannus
Rudolf Rosimannus (2. september 1906 – 7. juuli 1982 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).
Robert Tuisk
Robert Tuisk (31. oktoober 1896 Narva – 1. oktoober 1982 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940) ja arst.
Ta õppis aastail 1915–1916 Peterburi ülikooli keemiaosakonnas, 1918. aastal Tartu ülikooli keemiaosakonnas ja 1919–1925 (lõpetas) arstiteaduskonnas.
Ainuõõssed
pisi|[[Meriroosilised|Meriroosiliste ja nahkkorallide hulka kuuluv õisloom]] Ainuõõssed ehk kõrveraksed (Cnidaria) on algeliste hulkraksete loomade hõimkond pärishulkraksete alamriigist.
Ainuõõssed elavad maailmamere rannikul põhjas ja vabas vees, mõned magevees. Neile on iseloomulikud kõrverakud ehk knidotsüüdid.
Ainuõõssed on näiteks pärishüdrad (Hydra), meriroosilised (Actiniaria) ja korallid. Tuntud allrühmad on karikmeduusid ja täringmeduusid, sessiilsed õisloomad meriroosiliste, kivikoralliliste ja nahkkorallidega ning mitme kujuga hüdraloomad, kelle hulka kuuluvad ka putkloomalised ja pärishüdrad.
Mõnedest ainuõõssetest (näiteks Polypodium hydriforme ja limaeosloomad) on saanud parasiidid.
Ehitus ja eluviis
Ainuõõssetel kui pärishulkraksetel on ehtsad koed (päriskoed) ja elundid.
Nad on oma mitmeti varieeruva põhiehitusplaani poolest radiaalsümmeetrilised ja nende keha koosneb kahest rakukihist, välisest epidermist ehk ektodermist ja seesmisest gastrodermist ehk entodermist. Nende vahel paikneb vahehüüvend ehk mesoglöa (mitte segi ajada mesodermiga). (Mõnikord peetakse vahehüüvendit kolmandaks looteleheks, kuid sellel pole midagi ühist kõrgemate hulkraksete mesodermaalsete blasteemidega.) pisi|[[Aglantha digitale on lihtsa, kellukja ehitusega]] Gastroderm vooderdab ainuõõssete ainsat kehaõõnt "magu", mida nimetatakse ühisõõneks või gastraalõõneks. Sellel on üksainus ava (suuava), mille kaudu võetakse sisse toitu ja väljutatakse jääksaadusi. Peale selle funktsioneerib ta nagu vahehüüvendki hüdrostaatilise kaitsetoesena. Kõva lubitoes esineb ainult polüüpidel (näiteks kaheksikkorallid).
Ehtsat vereringet ainuõõssetel ei esine. Gaasivahetus toimub difusiooni abil, peale selle osaleb toitainete eeltöötluses ja ühtlasi jaotamises ning ainevahetuse lõppsaaduste äraviimises gastrovaskulaarsüsteem, mis koosneb ühisõõnest ning selle sopistustest polüüpide kombitsatesse. Gastrovaskulaarsüsteemil on niisiis nii seedimise kui ka ainetranspordi funktsioon. Toiduosakesed võtavad vastu eeskätt gastrodermi toitelihasrakkudesse.
pisi|Ka Eesti rannavetes kohatav [[meririst]] Ainuõõssetel on ehtsad närvirakud, mis moodustavad hajusa võrgu (hajusa närvisüsteemi), mis on vähetsentraliseeritud. Närvirakud on kontsentreerunud suuvälja (hüpostoomi), kombitsatele ja pedunculus 'ele, meduusidel on sageli kummiku ümber närvirõngas. Ka spetsialiseerunud signaalitranspordisuund ei ole veel välja kujunenud, närvide lülitamine aukliiduste kaudu võimaldab mõnel liigil siiski suurt erutusjuhtekiirust, hulk neuropeptiide võimaldab erutuste modulatsiooni.
Kaua arvati, et ainuõõssed on diploblastid, kahe lootelehega loomad. Uuemad tulemused viitavad aga sellele, et ainuõõssetel on peale ektodermi ja entodermi ka mesoderm. Mesodermist areneb muu hulgas meduuside lihastik.
Toidu haaramiseks on ainuõõssetel kombitsad. Toit seedub kehaõõnes, suu ja pärakuna talitleb suuava.
Paljudel ainuõõssetel on lubi- või sarvainest toes.
Ainuõõssed elavad vees, peamiselt meredes. Neid elab ka Eesti mageveekogudes ja Läänemeres.
Mageveeainuõõssed
Magevetes on ainuõõssete liike vähe ja nende produktiivsus on veekogus enamasti väike.
Mageveeainuõõssete areng on eriti kiire kevadel ja nende suurim arvukus esineb enamasti vara- või hilissuvel. Mõnikord võivad arvukad pärishüdra liikide (Hydra spp) populatsioonid süüa olulise osa veekogu zooplanktonist või põhjustada kalamaimude suurenenud suremust.
Nomenklatuur ja süstemaatika
Nimi Cnidaria pärineb Berthold Hatschekilt (1888). See on tuletatud vanakreeka sõnast κνίδη (knidē 'nõges').
Varasem süstemaatika
Varem käsitleti ainuõõsseid koos kammloomadega hõimkonnas Coelenterata. "Loomade elu" (1981) käsitles ainuõõsseid kammloomadest eraldi, kuid nimetas ainuõõsseid endiselt nimega Coelenterata. See hõimkond jagunes "Loomade elu" põhjal 3 klassi, 5 alamklassi ja 18 seltsi :
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus on termin poliitikas, mis tähistab poliitilise spektri seda poolt, mille alla kuuluvad anarhism, sotsialism, sotsiaaldemokraatia ja kommunism.
Vasakpoolse poliitilise filosoofia põhiteemad on:
Klassikaline vasak- ja parempoolse poliitika teema on küsimus: kui palju peaks riik sekkuma ühiskonna tegemistesse? Parempoolsed leiavad, et mida vähem seda parem, ning vasakpoolsed, et riik peab sekkuma nii palju kui võimalik. Vasakpoolsuse pooldajad aktsepteerivad valitsuse sekkumist majandusse kui sobivat ja tarvilikku abinõu rikkuse õiglasemaks jaotamiseks. Sotsiaalliberalism toob sisse ka uue vabaduse mõõtme, milleks on sotsiaalne vabadus.
Ajaloost
Kuigi tänapäeval tundub see vastupidi, siis algselt olid Prantsuse revolutsiooni ajal "vasakpoolsed" põhiliselt vaba turumajanduse toetajad. "Vasakpoolsus" toetas 1789. aastal liberalismi, mis toetas omanike, mitte tööliste õigusi. Rahvusassamblee saalis istusid revolutsiooniliselt meelestatud saadikud juhataja kõnetoolist vaadatuna vasakul ja ettevaatlikumad või tasakaalukamad paremal.
Mõnedes maades, nagu näiteks Hollandis, tähendas "vasakpoolsus" poliitika seda külge, mis oli vaba religioonist. Järk-järgult muutuski see Euroopas selle sõna peamiseks tähenduseks.
20. sajandil oli USA-s "liberaal" sama mis "sotsiaaldemokraat". Euroopas see nii ei ole, kuna "liberaal" tähendab siin jätkuvalt turumajanduse vabaduse eest seisjat.
Euroopas tekkis 1960. aastatel liikumine Uus vasakpoolsus, mis sisaldas erinevaid radikaalseid poliitilisi rühmitusi, nagu feministid, rohelised, ametiühingud, ateistid, seksuaalvähemuste õiguste eest võitlejad ja mõningad rahvusvähemuste ja inimõiguste eest võitlejad. Hiljem nende radikaalsus vähenes.
Sotsiaaldemokraatia sai alguse 19. sajandi lõpus. Selle peaideoloog oli saksa poliitikateoreetik Eduard Bernstein, kes tuli välja evolutsioonilise sotsialismi ideega ja algatas marksislike ideede suure ümberhindamise (revisionismi). Põhiline erinevus kommunismist on sotsiaaldemokraatide seisukoht, et kapitalismi pahede vastu saab võidelda ka legaalsete vahenditega. Praktikas tähendaks see idee parlamendis demokraatlikel valimistel enamuse saavutamist ja siis vajalike reformide elluviimist.
1990. aastate lõpus loodi kolmanda tee kontseptsioon, mille aluseks oli Tony Blairi ja Gerhard Schröderi manifest. Kolmas tee üritab leida vahepealset teed kahe seni valitsenud poliitilise filosoofia – sotsialismi ja turufundamentalismi vahel.
John Hughlings Jackson
pisi|John Hughlings Jackson John Hughlings Jackson (4. aprill 1835 – 7. oktoober 1911) oli inglise neuroloog.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
20. sajandi alguses loodi Eestis illegaalseid vasakpoolseid organisatsioone ja suurem vasakpoolne liikumine sai hoo sisse 1905. aastal, mil alustati streikide ning väljaastumistega. Novembris jõudiski varem Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste partei osakonnana tegutsenud illegaalne organisatsioon oma erakonna asutamiseni. Uue erakonna nimeks sai Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus (ESTÜ). Esimene sotsialistlike vaadetega partei ei püsinud aga kaua ning erinevate karistusviiside, arreteerimiste ning sanktsioonide tõttu soikus partei tegevus peagi. Sarnaselt ESTÜ-ga proovis seaduslikult poliitikasse sekkuda ka teine, vaadetelt väga sarnane sotsiaaldemokraatlik partei – Radikaalsotsialistlik Ühisus, kes erinevalt Peeter Speegi juhitud ESTÜ-st ei rõhunud aga mitte töölistele, vaid radikaalsete vaadetega intelligentsile.
John Hughlings Jackson
Teadusuuringud
Hughlings Jackson on tuntud kui epilepsia uurija. Tema definitsiooni järgi on epilepsia kui „juhuslik, äkiline, ülemäärane, kiire jõu vabanemine hallaines“.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
Kaks aastat pärast iseseisvuse väljakuulutamist oli Eesti Vabariigis kolm sotsialistliku suunitlusega parteid. Eestimaa Kommunistlik Partei (EKP), Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei (ESDTP) ja Eesti Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei (EISTP) ning neist juhtival kohal poliitilises elus oli ESDTP. EISTP oli EKP vaadetega üpris sarnane ja EKP saavutas EISTP ühendamise EKP alluvusse. Seepeale asutati järelejäänud liikmetest Iseseisev Sotsialistlik Tööliste Partei (ISTP). Pärast kommunistide ebaõnnestunud riigipöördekatset 1924. aasta detsembris sai uut tuult tiibadesse sotsiaaldemokraatlik liikumine, kui liitusid ESDTP ja ISTP. 1920. aastate sotsialistide programme iseloomustas endiselt sotsialistliku ühiskonna saavutamise idee, lisaks peeti tähtsaks tööliste sotsiaalset ja majanduslikku olukorda parandavate reformide läbiviimist.
1930. aastatel algas vasakpoolsete erakondade nõrgenemine, kuid peamiselt vähenes kommunistide toetajaskond. Seda põhjendati Põllumeestekogude ja Asunike populaarsuse kasvuga kogu maal. Aastatel 1920–1932 hääletas vasakpoolse mõtteviisi poolt umbes 30 protsenti valijatest, kommunistid said enim hääli 1923. aastal ja sotsialistid 1929. aastal. Pärast vaikiva ajastu saabumist olukord aga muutus. Kuna parteide tegevus keelati, hakkas poliitiline elu käima mittepoliitiliste organisatsioonide kaudu. Ametiühingute kaudu sai teoks ka sotsialistide ja kommunistide koostöö, mille eesmärgiks sai tööliste majandusliku olukorra parandamine ning demokraatlike vabaduste kehtestamine. 1935. aastal keelustas riigivanem Konstantin Päts ka kõik teised parteid Eestis.
John Hughlings Jackson
Teadusuuringud
Ta uuris ka afaasiat. Ta märkas, et mõned afaasiaga lapsed olid võimelised laulma, kuigi nad polnud suutelised kasutama tavakõnet.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
8. oktoobril 1940 nimetati EKP ümber Eestimaa Kommunistlikuks (bolševike) Parteiks (EK(b)P) ja sellest sai Nõukogude Liidu ÜK(b)P allorganisatsioon. Kongress peeti 1941. aasta veebruaris, enamik juhtivaid ametikohti täideti Nõukogude Liidust tulnud inimestega. Nõukogude Liidu perioodil oli poliitiline ainuvõim "kommunistide" ning EKP käes, kuid peamised juhtnöörid tulid Moskvast ning iseseisvust kohalikel "kommunistidel" polnud.
Üheparteiline süsteem jäi püsima kuni 1980. aastate lõpuni, kuid kui 1988. aastaks oli rahulolematus kehtiva korraga kasvanud kriitilise piirini, aktiivistusid ühiskondlikud liikumised (Rahvarinne, Interrinne, Muinsuskaitse Selts jt) ning 20. augustil asutati ka esimene peaaegu parempoolne partei – Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei. EKP reformis oma vaateid ja võttis 1990. aastal vastu uue sotsiaaldemokraatliku programmi ning seadis uueks eesmärgiks Eesti Vabariigi taastamise. (Praegune Eesti Vasakpartei).
John Hughlings Jackson
Teadusuuringud
Hughlings Jackson kritiseeris oma aja kliinilisi juhtumianalüüse, et need ei pööranud piisavalt tähelepanu füsioloogiale. 1864.a. pidas ta Londoni haiglas loengu, kus ta propageeris neuroloogiliste haiguste anatoomia, füsioloogia ja patoloogia süstemaatilist seostamist kliiniliste juhtumianalüüside jaoks. Väljapakutud meetodit kasutati laialdasemalt esmakordselt afaasia uurimisel.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
Seoses asjaoluga, et ligi pool sajandit oli Eesti NSV Liidu koosseisus, on vasakpoolsust harjutud seostama eelkõige Venemaa ja venelastega. Nii Eestimaa Ühendatud Rahvapartei (EÜRP), Vene Ühtsuspartei (VÜP) kui ka Vene Erakond Eestis (VEE) on avalikult end ühel või teisel ajahetkel määratlenud kui vasaktsentrisse kuuluvat parteid, kuid on oma poliitilised programmid ehitanud üles põhiliselt vaid vene rahvuse kaitseks Eestimaal, mida sisuliselt võiks lugeda rahvuslikuks konservatismiks ehk parempoolseks poliitikaks.
John Hughlings Jackson
Teadusuuringud
Hughlingsi vaateid mõjutasid inglise bioloog Herbert Spencer’i evolutsiooniuuringud. Viimase järgi on närvisüsteemi kõrgemad tasemed fülogeneetliselt keerukamad, rohkem spetsialiseerunud, arvukamad ja omavahel rohkem seotud kui madalamd tasemed. Hughlings Jacksoni arvates tekitab neuroloogiline haigus närvisüsteemi taandarengut (ingl.k de-evolution). Ta väitis, et neuroloogilisel haigusel on kahte sorti sümptomid: negatiivsed, mis on tingitud kõrgemate funktsioonide kahjustumisest; positiivsed, mis on tingitud inhibeeritud madalamate funktsioonide esilekerkimisest. Hughlingsi arvates oli närvisüsteem kui sensomotoorne masinavärk, mis koosnes kolmest evolutsiooni tasemest (madalam, keskmine ja kõrgem). Ta väitis, et mõistus ja aju on küll erinevad, kuid töötavad sarnase hierarhilise süsteemi abil. Igale vaimsele seisundile vastab teatud närvisüsteemi seisund. Siiski, aju ja mõistus ei mõjuta üksteist otseselt. Oma teooriatega andis ta oma panuse neuroloogia ja psühhiaatria eristamiseks.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
Eesti poliitikaeksperdid on liigitanud Keskerakonna vasakpoolsete parteide sekka, samas kuulub Keskerakond Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse, mis on kindlalt parempoolne. Samuti on Keskerakonna programm rohkem paremtsentristlik kui vasaktsentristlik.
John Hughlings Jackson
Teadusuuringud
Hughlings Jackson arvas, et kui teadvus on mõistuse kõrgemat järku funktsioon sarnaselt kõrgematele motoorsetele tasemetele frontaalsagaras, siis peaks eksisteerima ka madalamad (nn. alateadlikud) tasemed. Tema arvates peaks vaimuhaigusel, nagu neuroloogilisel haiguselgi, olema nii negatiivsed kui positiivsed sümptomid. Sarnane eristus kerkis 1980-ndatel teemaks skisofreenia sümptomite defineerimisel. Negatiivsed sümptomid tekkisid Hughlings Jacksoni kohaselt teadlike vaimsete funktsioonide puudulikkusest ja positiivsed sümptomid eelnevalt allasurutud (inhibeeritud) alateadlike funktsioonide esilekerkimise tõttu. Ta ei leidnud oma teooriale aga täielikku tõendust. Seetõttu järeldas, et kõik vaimsed funktsioonid patsientidel, kel oli muutunud vaimne seisund, olid tõenäoliselt teadvuslikud ning mingit alateadvust ei eksisteeri.
Vasakpoolsus
Vasakpoolsus Eestis
7. veebruaril 2004 muutis Rahvaerakond Mõõdukad end ümbernimetamise tulemusel Sotsiaaldemokraatlikuks Erakonnaks. Erakonna ideoloogiaks sai modernne sotsiaaldemokraatia.
John Hughlings Jackson
Ühiskondlik panus
Asutas koos oma kahe sõbra ja neuropsühhiaatriga Sir David Ferrier and Sir James Crichton-Browne'iga ajakirja Brain, mis pühendus eksperimentaalsele ja kliinilisele neuroloogiale.
1892. aastal oli ta ühingu National Society for the Employment of Epileptics (praegu National Society for Epilepsy) üks asutajatest.
Liina Paales
2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Kurtide nimepärimuse aspekte: puudelisuse ja kurdiksolemise folkloristlik uurimus". Doktoritöö juhendaja oli Tiiu Jaago.
2017. aastal ilmus (valmis 2016) monograafia "Kurtide rahvarühm. Kehastus, kultuur ja nimed" (Eesti Keele Sihtasutus).
Sarvkiht
pisi|Sarvkihi lamendunud naharakud (üleval) Sarvkiht (ladina keeles stratum corneum) on marrasknaha kõige ülemisem pindmine kiht, mis on minetanud närvisüsteemi. See koosneb tihedasti kokku surutud rakkudest, mis on elutsüklite lõppedes kaotanud oma rakutuumad. Keratiinist eristuvaid ja lamenduvaid korneotsüüte sisaldav kiht jaguneb omakorda kaheks alamkihiks stratum disjunctum ja stratum compactum. Organismi ei lase need endast läbi vett, tolmu ega mikroobe, kuigi higinäärmete avadesse ehk nahapooridesse sattuv bioloogiline saaste võib tekitada ummistusi ja põletikke.
Sarvkihi vahetumine
Inimese suurim elund nahk vahetub pideva uuenemise ja välja kasvamise käigus umbes kuu ajaga. Sarvkihi lamedad rakud kooruvad pidevalt naha pinnalt lahti. Hõljuvalt sadenedes ja pindadele kogunedes tekkib nendest hallikas tolmukiht, mis on peamiselt söögiks mikroorganismidele, iseäranis tolmulestadele.
Neeme Kuningas
pisi|Neeme Kuningas poeg [[Marten Kuningas|Marteniga veebruaris 2011]] Neeme Kuningas (sündinud 14. oktoobril 1955 Kilingi-Nõmmes) on eesti lavastaja ja näitleja.
1976. aastal asus ta Estonias tööle koorilauljana ning töötas seal lavastaja (1984–1994), ooperistuudio õpetaja, peanäitejuhi ja pealavastaja (1994–2001) ametikohal, hooajast 2002/2003 peaprodutsendina.
Alates 2013. aasta suvest oli Kuningas vabakutseline. Tegutseb reklaamiagentuuris Zavod BBDO reklaamikirjutajana.
2016–2018 töötas ta Venemaal Krasnojarski Ooperi- ja Balletiteatri pealavastajana.
1989. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Suusaalade 1989. aasta maailmameistrivõistlused''' toimusid 17.–26. veebruarini Soomes Lahtis.
Neeme Kuningas
Ta on muusikalavastajana loonud üle 80 ooperi-, opereti-, muusikali- ja tantsulavastuse Eestis, Skandinaavias, Saksamaal, Prantsusmaal, Leedus, Venemaal, Hiinas ja mujal.
1989. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1989. aasta MM-il osales 446 sportlast 31 riigist ning välja jagati 15 medalikomplekti.
Meeste 15 km klassikalises stiilis
22. veebruar 1989
Meeste 30 km klassikalises stiilis
18. veebruar 1989
Meeste 50 km vabastiilis
26. veebruar 1989
Meeste 4x10 km teatesuusatamine
24. veebruar 1989 Võistkondi: 19
Esimesed vahetused sõideti klassikalises ja tagumised vabastiilis.
Naiste 10 km vabastiilis
19. veebruar 1989
Naiste 10 km klassikalises stiilis
17. veebruar 1989
Naiste 15 km klassikalises stiilis
21. veebruar 1989
Naiste 30 km vabastiilis
25. veebruar 1989
Naiste 4x5 km teatesuusatamine
23. veebruar 1989
Normaalmägi
26. veebruar 1989
Suur mägi
20. veebruar 1989
Meeskonnavõistlus suurel mäel
22. veebruar 1989 15 võistkonda
Steven Soderbergh
thumb Steven Andrew Soderbergh (sündinud 14. jaanuaril 1963 Atlantas) on USA filmiprodutsent, stsenarist ja filmirežissöör.
Kosciuszko mägi
thumb|Vaade tipule idast Mount Kosciuszko on mägi Austraalia Alpides, Austraalia mandri kõrgeim tipp. Tegu on lamedatipulise ja laugenõlvalise mäeharjaga. Kõrgus 2228 meetrit.
Nimetatud Poola kindral Tadeusz Kościuszko (1746–1817) järgi aastal 1889.
Hans Riiberg
Hans Riiberg VR I/3 (14. detsember 1901 Luiste vald, Läänemaa – 14. aprill 1933) oli Eesti sõjaväelane.
Teenis Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3, õppis Tartu Ülikoolis 1921–1927 õigusteadust ja 1927–1928 majandusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
395
395. aasta
Nahhitševan
Nahhitševan (aserbaidžaani Naxçıvan) on autonoomne vabariik Aserbaidžaani koosseisus. Piirneb Armeenia ja Iraaniga, lühike lõik piiri on Nahhitševanil ka Türgiga. Maismaaühendus Aserbaidžaani põhiterritooriumiga on aga blokeeritud.
Haldusjaotus
thumb|left|Nahhitševani haldusjaotus Halduslikult jaguneb Nahhitševan Naxçıvani linnaks ja seitsmeks rajooniks:
Rahvastik
1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli enamik elanikest aserid, armeenlaste osakaaluks oli umbes 5%.
1919. aastal hinnati armeenlaste osakaaluks ligi 50%.
Ajalugu
1990. aasta jaanuaris deklareeris Nahhitševani ANSV Ülemnõukogu Nahhitševani kavatsusest Nõukogude Liidust välja astuda. Seega oli Nahhitševan esimene Nõukogude Liidust eraldumist kuulutanud piirkond.
Kominterni-vastane pakt
Kominterni-vastane pakt oli Kolmanda Riigi ja Jaapani 25. novembril 1936 esitatud ühisdeklaratsioon, milles lepiti kokku ühises võitluses Kominterni vastu. Järgmisel aastal liitus paktiga ka Itaalia.
Teraspakt
Teraspakt, tuntud ka kui Itaalia ja Saksamaa vaheline sõpruse ja liitluse pakt ning Berliini-Rooma telg, oli Itaalia ja Saksamaa vahel 22. mail 1939 sõlmitud leping.
Lepingule kirjutasid alla Galeazzo Ciano (Itaalia poolt) ja Joachim von Ribbentrop (Saksamaa poolt).
Akalla
thumb Akalla on Stockholmi linnaosa Västerorti regioonis Rinkeby-Kista linnaosapiirkonnas. Asub kesklinnast 13 km loode pool.
Akalla ehitati peamiselt 1970ndatel Miljoniprogrammi raames.
Akallas asub Stockholmi metroo sinise liini lõpp-peatus.
Vana-Varudi mõis
Vana-Varudi mõis (saksa keeles Alt-Wartz) oli mõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Varudi küla lähedal Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas.
Vanimad teated Varudi mõisa kohta pärinevad 17. sajandi keskelt. 1638. aastal müüs Johann Dücker mõisa Solomon Rabele ja 1663. aastal kuulus see tema pärijaile. 1665. aastal jagasid Johann Salomon von Rabe ja Gustav Erich von Rabe Varudi mõisa Uue-Varudi mõis ja Vana-Varudi mõisaks.
Karl Lashley
Karl Spencer Lashley (7. juuni 1890 Davis, Lääne-Virginia – 7. august 1958) oli ameerika psühholoog, biheiviorist.
Ta on tuntud eelkõige mälu ja õppimise uurijana.
Ta on 20. sajandil tsiteerituimate psühholoogide seas 61. kohal.
Lapsepõlv ja haridus
Lashley lõpetas keskkooli 14-aastaselt. Ta astus Lashley Lääne-Virginia ülikooli, et õppida inglise filoloogiat. Pärast ühe zooloogiakursuse kuulamist otsustas  ta eriala vahetada. Tema otsust mõjutas suuresti professor John Johnston, kelle kohta Lashley on kirjutanud: "Pärast paari nädalat tema klassis sain aru, et olen leidnud oma elu kutsumuse." Kui bakalaureusekraad Lääne-Virginia ülikoolist oli käes, pakuti Lashleyle stipendiumi Pittsburghi ülikoolis. Seal tegi Lashley oma magistrikraadi ning õpetas tudengitele bioloogiat. Omandanuna Johns Hopkinsi Ülikoolis doktorikraadi geneetikas 1911. aasta juunis, sai Lashleyst professor Minnesota ülikooli, Chicago ülikooli ja Harvardi ülikooli juures.
Naised
Naised oli Eesti naisteajakiri, mis ilmus alates 2007. aasta märtsist kuni 2016. aastani igal reedel. Seda andis välja AS Ajakirjade Kirjastus.
Karl Lashley
Olulised mõjutajad
Lashley elus oli kolm inimest, kes oluliselt mõjutasid tema elu. Neist esimene oli tema ema Maggie Blance Spencer. Maggie oli jõuline koolihariduse toetaja ning juba väga varajases eas suunas ta Karli intellektuaalselt. Tänu sellele oskas Karl juba nelja-aastaselt lugeda. Teine oluline inimene Lashley elus oli professor John Black Johnston, kes õpetas zooloogiakursust Lääne-Virginia ülikoolis. Just Johnstoni zooloogiakursusel sai Lashley aru, millele ta oma elu soovib pühendada. Kolmandaks oluliseks inimeseks ning intellektuaalses osas ehk kõige suuremaks mõjutajaks Lashley elus oli John Broadus Watson. Koos Watsoniga viis Lashley läbi erinevaid loomkatseid – näiteks uurisid teadlased, kuidas rotid erinevate uimastite mõju all labürinti lahendada suudavad. Just tänu Watsonile suunas Lashley tähelepanu spetsiifilistele probleemidele õppimisprotsesside ja eksperimentaalse metodoloogia osas. See omakorda sillutas teed Lashley avastusteni õppimise ajumehhanismide osas.
Naised
Ajakiri pakub nii põnevat ja maailma avardavat ajaviitelugemist kui ka nõuandeid, tarbimissoovitusi ja ideid. Ajakiri pöörab tähelepanu kõigile olulistele teemadele, millest naiste elu koosneb, kuid mitte ainult ei rahulda uudishimu, vaid on lugejaile ka selgelt praktilise, abistava ja nõuandva väärtusega.
Karl Lashley
Karjäär ja tähtsamad avastused
Oma karjääri alustas Lashley sellega, et asus uurima, kuidas sensoorsed retseptorid seostuvad ajumehhanismidega. Lisaks uuris ta instinkte ja värvinägemist. Lashley tundis huvi ka mitmete loomade, sh primaatide vastu. Vaatamata sellele, et Lashley huvid teaduses olid laiad, tegi ta oma suurimad avastused just õppimise kortikaalsete mehhanismide osas.
Õppimise kortikaalsete mehhanismide uurimiseks tekitas teadlane rottide ajukoorde kahjustusi enne või pärast spetsiifilise ülesande sooritust. Tasustades (näiteks toiduga) rottide õigeid käitumisvastuseid, treenis Lashley rotte teatud spetsiifilisi ülesandeid sooritama. Eksperimendid rottidega näitasid, et enne või pärast ülesande sooritust tekitatud kahjustused ajukoorde mõjutasid uue informatsiooni omandamist või varasema säilitamist. Seejuures ei omanud rottide soorituse juures tähtsust ajukoore piirkond, kuhu kahjustus tekitati. Toetudes sellele, järeldas Lashley, et mälestused pole lokaliseeritud kindlasse ajukoore piirkonda, vaid paiknevad hajutatult üle terve korteksi. Nüüdseks on teada, et mälujälgede teatud kindel jaotuvus ajukoores eksisteerib, ent see jaotus ei ole tõepoolest võrdne, nagu Lashley tollal arvas. Ekslikult arvas Lashley ka seda, et ajukoore V1 piirkond (esmane nägemisväli) on aluseks õppimisele ja mälujälgede salvestamisele. Sellisele väärale järeldusele jõudis teadlane ebatäiuslike meetodite tõttu, mida tollal mõne ajukoore piirkonna kahjustamiseks kasutati.
Esialgu oli Lashley teadustöö eesmärgiks leida ajus mälu bioloogiline asukoht ehk engramm. Oma uurimistöö lõpuks oli teadlane sunnitud aga oma teooria minetama, kuna leidis, et mälujäljed ei asu kindlas kohas ajus, vaid on pigem jaotunud üle terve ajukoore. Selle avastusega pani Lashley aluse kahele uuele eraldiseisvale teooriale: massiaktsioon ja ekvipotentsiaalsus. Massiaktsioon viitab sellele, et õppimise kiirus, efektiivus ja täpsus sõltuvad sellest, kui suur osa ajukoorest selles osaleb. Kui kortikaalne kude on kahjustunud või kui see hävitatakse pärast keerulise ülesande õppimist, sõltub soorituse halvenemine rohkem sellest, kui suur osa ajukoorest on hävitatud, kui sellest, kus korteksi piirkonnas kahjustus asub. Ekvipotentsiaalsus viitab sellele, et ajukoore üks osa on võimeline üle võtma ajukoore teise osa funktsiooni, kui viimane on kahjustunud. Seega on aju piisavalt plastiline, et kahjustunud piirkonna funktsiooni ülevõtmisega taastada aju normaalne talitlus.
Hilisem elu
1954. aasta veebruaris minestas Lashley ootamatult, misjärel ta hospitaliseeriti. Haiglas diagnoositi teadlasel hemolüütiline aneemia ning talle määrati kortikosteroidravi. Kortikosteroidravi tagajärjel kahjustusid Lashley selgroolülid, mistõttu tuli mehele teha splenektoomia. Olles teel Prantsusmaale koos abikaasa Claire'iga, kukkus Lashley taas kokku. Karl Lashley suri 7. augustil 1958.
Olulisi publikatsioone
Allikas: https://en.wikipedia.org/wiki/Karl_Lashley
Naised
Tarbijaküljed pakuvad peale uute huvitavate dieetide ning tervisliku toitumise uudiste ka hulgaliselt naiste igapäevaelu hõlbustavaid nõuandeid.
Toimetus
Ajakirja peatoimetaja ja kontseptsiooni kujundaja oli Inga Raitar aastatel 2007–2014.
Transept
thumb|Transepti asukoht kiriku põhiplaanil Transept (ladina keele sõnadest trans 'üle-', 'läbi-' ja saeptum 'tara') ehk põikhoone ehk risthoone, ka ristlööv on kiriku basilikaalset pikihoonet risti läbiv ruumiosa, mis muudab kiriku põhiplaani ristikujuliseks.
Ajaloost
Esimestel basiilikatel transepte ei olnud. Need hakkasid ilmuma alates 5. sajandist, mil kasvav vaimulikkond vajas altari lähedal rohkem ruumi. Transept on iseloomulik keskaja sakraalarhitektuurile hilisgootikani, mil hakkas levima ühtlase kõrgusega kodakirik ja transeptist loobuti.
Transept võis olla ühe- või mitmelööviline. Pikihoone ja transepti lõikumiskohta moodustub nelitis, mida võib kroonida kuppel või nelitistorn.
Viited
Kirchenschiff
Hormikulised
Hormikulised (Calanoida; mõnikord kasutatud ka ladinakeelset nimetust Calanoidea) on aerjalgsete klassi kuuluv väikeste vähilaadsete selts. Hormikulisi on teada umbes 43 sugukonda umbes 2000 liigiga , kes asustavad nii mere- kui mageveekeskkondi. Hormikulisi on varem vaadeldud ka alamseltsina.
Hormikulised on osa zooplanktonist.
Saeveski paisjärv
Saeveski paisjärv on mitme Eesti järve rööpnimi:
Luleå
Luleå on linn Rootsis, Norrbotteni lääni ja Luleå valla keskus. Asub Põhja-Rootsis Botnia lahe ääres Luleälveni jõe suudme lähedal.
Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.
Luleås asub tehnikaülikool. Suurim tööandja on SSAB terasetehas. Sotsiaalmeediaettevõtte Facebook ehitas oma Põhja-Euroopa ja Venemaa kasutajate andmete hoidmiseks Luleåsse serveripargi.
Linna jäähokiklubi Luleå HF tuli 1996. aastal Rootsi meistriks ja on seni kõige põhjapoolsem Rootsi meister jäähokis.
Semele
Semele oli Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar, Dionysose ema.
Semele oli nii kaunis, et temasse armus Zeus. Semele jäi Zeusist rasedaks. Zeusi naine Hera aga ütles talle armukadedusest, et Zeus ei armasta Semelet tõeliselt ning et selles võib ise veenduda, kui paluda end näidata kogu oma jumalikus suursugususes Zeus Piksepildujana, välgunooled käes.
Semele paluski Zeusilt seda. Zeus keeldus, sest surelikule oli tema nägemine sellisel kujul surmav. Semele pidas seda tõendiks, et Hera räägib tõtt ja et Zeus tegelikult ei armasta teda, ning jäi endale kindlaks. Zeus oli vandunud Styxi nimel, et täidab naise soovi, ega saanud enam taganeda: Styxi nimel antud vannet ei tohi ka jumalad murda.
Lossi täitis pimestav hiilgus. Zeus ilmus Semele ette talumatult sädelevana, hoides pihus välgunoolte vihku, mis kõik ümberringi ära põletas. Maa värises ja loss varises rusudeks.
Viimasel hetkel enne Semele surma haaras Zeus naise ihust veel sündimata poja ja peitis ta oma reie sisse. Kolm kuud hiljem sündis reiest veinijumal Dionysos, kelle nimi tähendab kreeka keeles 'kaks korda sündinud'. Kui Semele oleks ta sünnitanud, saanuks tast surelik, ent kuna ta sündis jumalast, sai ta surematuks. Dionysos oli ainus jumal, kelle mõlemad vanemad polnud surematud.
Kui Dionysos suureks kasvas, läks ta allmaailma ning tal õnnestus oma ema sealt päästa. Jumalad võtsid ta endi sekka Olümposele, sest kuigi ta oli surelik, oli ta jumala ema. Ta pidi vaid oma nime muutma: tema uus nimi oli Thyone. Vanarooma mütoloogias vastab sellele Stimula.
Algselt oli Semele Traakia ja Früügia maajumalanna. Tema nimi on indoeuroopa päritolu (võrdle vene "zemlja" 'maa').
Semele kunstis
Semele müüdil põhinevad Gustave Moreau, Tintoretto ja Jan Voorhouti maal ning Friedrich Schilleri luuletus. John Eccles on kirjutanud temast ooperi (1707) ja Georg Friedrich Händel oratooriumi (1744).
474
474. aasta
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand
Aastakümned: 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - 470. aastad - 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad
Foogtkond
Eesti
Saare-Lääne piiskopkond jagunes Saaremaa ja Läänemaa stiftiks ehk foogtkonnaks, mida juhtisid stiftifoogtid.
Tartu piiskopkonna ilmalikku valitsust juhtis stiftifoogt.
Liivi ordu foogtkondi asus Eesti alal 9:
Eesti ala ordufoogtidest oli tähtsaim Järva foogt, kes kuulus ka Liivi ordu ordumeistri lähimasse nõukokku.
Läti
Riia peapiiskopkonna ja Kuramaa piiskopkonna stifte juhtisid samuti stiftifoogtid.
Liivi ordu foogtkondi oli Läti alal 6:
Norra
Norra oli varem jaotatud foogtkondadeks (fogderi, mitmus fogderier).
Lääne-Bengali osariik
Lääne-Bengal on India osariik. Piirneb Nepali, Bhutani ja Bangladeshiga. pisi|Kaks [[Magustoit|magustoitu Lääne-Bengalis: rasgulla ja rabdi]]
Välislingid
🇮🇳
Praktiline transkriptsioon
Praktiline transkriptsioon ehk transkriptsioon on ühe keele tekstide (eriti nimede ja muude sõnade) kirjapanek teises (tavaliselt teist kirja kasutavas keeles vastavalt hääldusele. Transkriptsiooniks nimetatakse nii transkriptsioonisüsteemi, transkriptsiooniprotsessi ehk transkribeerimist kui ka transkribeerimise tulemust.
Praktilise transkriptsiooni eesmärgiks on anda ka ettevalmistamata lugejale võimalus lugemisel tajuda kõlapilti lähedasena lähtekeele kõlapildile.
Praktilise transkriptsiooni puhul antakse ühe keele grafeemid või grafeemiühendid kindlate reeglite järgi edasi teise keele grafeemide või grafeemiühendite abil, kusjuures erinevalt transliteratsioonireeglitest võtavad transkriptsioonireeglid arvesse hääldust sihtkeeles konkreetsetel juhtudel. Kui transkriptsioon ei lähtu kirjast (näiteks kui lähtekeelel puudub kirjakeel), siis on selle aluseks kas foneemid või foneetilised variandid.
John Stott
pisi|John Stott (2011) John Robert Walmsley Stott (27. aprill 1921 London – 27. juuli 2011 Lingfield) oli inglise teoloog.
Alba Iulia
Alba Iulia (saksa keeles Karlsburg, varem ka Weißenburg; ungari keeles Gyulafehérvár) on linn Rumeenias Transilvaanias, Alba maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres.
Neo-
Neo- (kreeka keeles neos 'noor, uus') on eesliide, mis tähendab midagi uut.
Alba Iulia
Roomlased rajasid tänapäeva linna kohale Apulumi kindluse, mis oli XIII Gemina leegioni keskus. 1009. aastal sai Alba Iulia piiskopkonna keskuseks. 12. sajandil sai Ungari kuningalt linnaõigused.
Aastatel 1571–1692 oli see Transilvaania vürstkonna pealinn.
1. detsembril 1918 kuulutati linnas välja Transilvaania liitumine Rumeenia Kuningriigiga. Kuningas Ferdinand krooniti 1922. aastal Alba Iulia õigeusu katedraalis uuesti kõikide rumeenlaste kuningaks.
Linnas asub 1. Detsembri Ülikool ja Batthyáneumi raamatukogu, kus leidub palju haruldasi käsikirju ja inkunaableid.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 94,45% rumeenlased, 2,76% ungarlased ja 2,22% mustlased.
Linna jalgpalliklubi FC Unirea Alba Iulia mängib Rumeenia esiliigas.
Valdeko Aalperk
Valdeko Aalperk (aastani 1929 Valdeko Alberg, aastani 1936 Valdeku Aalberg, 22. märts 1907 Sauevälja küla, Vao vald, Virumaa – 9. juuli 1944 Taišetlag, Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Kuldne tund
pisi|[[Bangkok ehapunas ehk kuldse tunni ajal]] pisi|Kuldne tund [[Suru Suursoos. Aleksandr Abrosimovi foto]] pisi|Kuldne hommikune valgus [[Ohepalu soos]] Kuldne tund on ajavahemik fotograafias, veidi pärast päikesetõusu ning enne päikeseloojangut. Kuldse tunni ajal on päevavalgus punakamat tooni, kui ajal mil Päike on kõrgemal taevas. Sõna "tund" on termini nimes kujundlik. Tegelikult ei ole kuldsel tunnil kindlalt määratavat kestust ning see oleneb vaatleja asukohast ning aastaajast.
Valdeko Aalperk
Haridus- ja teenistuskäik
Teenis Eesti sõjaväes aastail 1928–1940, lõpetas aastal 1929 Sõjakooli aspirantide kursused. Lõpetas aastal 1931 ohvitseride klassi nooremleitnandina suurtükiväe erialal.
Kuldne tund
Hommikul eelneb ja õhtul järgneb kuldsele tunnile sinine tund.
The Joshua Tree
"The Joshua Tree" on ansambli U2 1987. aasta album. See võitis aasta albumi Grammy.
Valdeko Aalperk
Haridus- ja teenistuskäik
Algul teenis 1. suurtükiväerügemendis rühmaülemana. Hiljem, aastail 1936–1938 oli Lahingukooli õppejõud Tondil.
The Joshua Tree
"The Joshua Tree" meeldis nii kriitikutele kui ka fännidele, seda on maailmas ostetud umbes 25 miljonit eksemplari. "With or Without You" ja "I Still Haven't Found What I'm Looking For" jõudsid USAs esikohale, esmakordne saavutus U2 ajaloos.
Valdeko Aalperk
Haridus- ja teenistuskäik
Lõpetas Kõrgema Sõjakooli juunis 1940. Määrati praktikale Sõjavägede staabi 2. (luure) osakonda. Aalbergi viimane Eesti auaste oli leitnant.
The Joshua Tree
Albumi produtsendid on Daniel Lanois ja Brian Eno.
Valdeko Aalperk
Represseerimine ja surm
Aalperk vangistati 12. juunil 1941 Värska suvelaagris ning küüditati Petserist ja viidi vangina Norillagi. Süüdistuse esitas Valdeko Aalperkile uurija Bõkov 27. septembril 1941. Süüdistuse kohaselt oli ta nõukogudevastaselt meelestatud, suhtus eitavalt nõukogude korra kehtestamisse Eestis ja levitas kaotusmeeleolusid enne, kui sõda oli veel alanud.
The Joshua Tree
Pärast "The Joshua Tree" ilmumist on U2-d tihti nimetatud maailma suurimaks bändiks.
Valdeko Aalperk
Represseerimine ja surm
Erinõupidamine mõistis Aalperkile 5. septembril 1942 kaheksa aastat laagrit. Aalperk viidi Norillagist 1943. aastal Taišetlagi, kus ta suri.
Zigmantas Balčytis
Zigmantas Balčytis (sündinud 16. novembril 1953 Juodžiai külas Šilutė rajoonis) on Leedu majandustegelane ja sotsiaaldemokraatlik poliitik, 2009–2019 Euroopa Parlamendi liige. 2005–2007 oli ta Leedu rahandusminister, 1. juunist 4. juulini 2006 ühtlasi Leedu peaministri ajutine kohusetäitja.
Zigmantas Balčytis lõpetas 1976. aastal Vilniuse Ülikooli rahandus- ja arveldusteaduskonna majandusküberneetika erialal ja töötas seejärel toiduainetetööstuse ministeeriumi projekteerimis- ja konstrueerimisbüroos. Aastatel 1978–1984 oli ta komsomoli palgal.
Aastatel 1984–1989 oli Zigmantas Balčytis Leedu Riikliku Filharmoonia direktori asetäitja, aastatel 1989–1991 juhtis ta Leedu ametiühingute majandustegevust ja koolituskeskust ning aastatel 1992–1994 Vilniuse Asfaltbetoonitehast.
Poliitilist karjääri alustas ta aastatel 1994–1996 Vilniuse abilinnapeana. 1996. aastal pöördus tagasi ettevõtlusesse, olles 2000. aastani Leedu-Ungari ühisfirma Lithun direktori esimene asetäitja.
Alates 19. oktoobrist 2000 oli Zigmantas Balčytis Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmena Leedu Seimi liige. 5. juulist 2001 kuni 13. maini 2005 oli ta Leedu transpordi- ja sideminister, seejärel Leedu rahandusminister. Rahandusministrina oli Zigmantas Balčytise peamine ülesanne valmistada ette Leedu liitumist euroalaga 1. jaanuaril 2007. Pettumuseks kujunes Euroopa Komisjoni 16. mai 2006. aasta otsus jätta Leedu euroalaga liitumise taotlus rahuldamata.
Pärast Algirdas Brazauskase valitsuse tagasiastumist seoses Leedu Tööpartei ümber puhkenud korruptsiooniskandaaliga nimetas president Valdas Adamkus Zigmantas Balčytise 1. juunil 2006 Leedu peaministri kohusetäitjaks. 15. juunil 2006 tegi president talle ettepaneku asuda moodustama uut valitsust, kuid 20. juunil lükkas Leedu parlament Balčytise kandidatuuri peaministri ametikohale tagasi. 4. juulil 2006 andis ta ameti üle parlamendi poolt peaministriks kinnitatud erakonnakaaslasele Gediminas Kirkilasele.
18. juulil 2006 ametisse vannutatud Gediminas Kirkilase valitsuses jätkas Zigmantas Balčytis tööd rahandusministrina kuni oma tagasiastumiseni 27. märtsil 2007. Ametliku põhjusena ametist lahkumisel nimetas ta oma poja Donatas Balčytise kohtuasja, kuid poliitikakommentaatorite hinnangul võis tegelikuks põhjuseks olla Leedu valitsuse euroalaga liitumise nurjumine, mille eest kritiseeris Balčytist ka Euroopa Komisjoni volinik Dalia Grybauskaitė.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti Zigmantas Balčytis Euroopa Parlamendi liikmeks. Ta jätkas Euroopa Parlamendi liikmena ka pärast 2014. aasta valimisi.
11. mail 2014 toimunud Leedu presidendivalimistel oli Zigmantas Balčytis Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei presidendikandidaat.
Isiklikku
Zigmantas Balčytis on abielus Severina Balčytienėga. Neil on poeg Donatas (sündinud 1981) ja tütar Kamilė (sündinud 1988).
Poeg Donatas on töötanud Leedu ettevõtluse arendamise sihtasutuses ja oli märtsis 2007 kohtu all süüdistatuna Euroopa Liidu finantseeritud projekti rahaliste vahendite väärkasutuses. Kohus mõistis ta küll kriminaalsüüdistuses õigeks, kuid hindas tema käitumist ametialaselt lohakaks. Mainitud kohtuprotsess sai Zigmantas Balčytise valitsusest lahkumise põhjuseks.
Zigmantas Balčytise hobideks on korvpall, jahipidamine, veesuusatamine ja tennis. Ta valdab leedu, inglise ja vene keelt.
Avaliku sektori ökonoomika
Avaliku sektori ökonoomika (inglise keeles public economics) on majandusteaduse haru, mis uurib avaliku sektori kulude, maksustamise ja majandusagentide (kodumajapidamise, firmade ja valitsuse) vahelisi suhteid.
Hõõrdülekanne
Hõõrdülekanne on ülekanne, mis koosneb vähemalt kahest hõõrdrattast, mis on kinnitatud võllidele ja surutakse teineteise vastu välisjõuga. Liikumine hõõrdülekandes kantakse üle hõõrdrataste vahel tekkiva hõõrde (hõõre on takistav jõud suurusega F) toimel, mis võrdub ringjõuga (P) või on sellest suurem (F ≥ P).
Konstantse ülekandearvu säilitamiseks juhuslikel ülekoormustel või hõõrdrataste vahelise hõõrdeteguri kõikumisel lähtutakse hõõrdülekannete arvutamisel võrdusest kP = F, kus k on sidestuse varutegur (k > 1), P ringjõud ja F hõõrdejõud.
Hõõrdülekande kasutamine
Hõõrdülekandeid kasutatakse sepistus-pressimisseadmetes (hõõrdvasarad ja -pressid), hõõrdajamiga vintsides, konveierites ja mujal.
Hõõrdrataste materjali omadused
Hõõrdrataste materjalil peavad olema järgmised omadused:
Hõõrdrataste materjal
Hõõrdrataste materjalina kasutatakse kõige sagedamini järgmisi kombinatsioone.
Mittemetalsetest materjalidest hõõrdülekanded töötavad kuivalt. Tavaliselt soovitatakse veetav ratas teha suurema kulumiskindlusega materjalist, et vältida libisemisel lamendite tekkimist.
Uue-Varudi mõis
Uue-Varudi mõis (saksa keeles Neu-Wartz) oli Vasta mõisa karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Varudi küla lähedal Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas.
Vanimad teated Varudi mõisa kohta pärinevad 17. sajandi keskelt. 1638. aastal müüs Johann Dücker mõisa Solomon Rabele ja 1663. aastal kuulus see tema pärijaile. 1665. aastal jagasid Johann Salomon von Rabe ja Gustav Erich von Rabe Varudi mõisa Uue- ja Vana-Varudi mõisaks.
Peitkristalne struktuur
pisi|[[Savi koosneb silmale nähtamatuist mineraaliteradest]] Peitkristalne struktuur ehk afaniitne struktuur (inglise keeles aphanitic texture) on kivimi struktuur, mille korral ei ole kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.
Suuremaid peitkristallilise osa sees olevaid kristalle nimetatakse fenokristallideks, peitkristallilist osa ennast aga põhimassiks. Sellise struktuuriga kivimit nimetatakse porfüüriliseks.
Peitkristalliline struktuur on omane vulkaanilistele kivimitele, sest maapinnal kiirelt jahtudes pole kristallidel olnud aega kasvada. Tüüpiline näide on basalt. Samuti on peitkristallilisus omane mitmetele settekivimeile, näiteks argilliidile või lubjakivile.
Mõned litoloogid teevad peitkristallilisel ja afaniitsel struktuuril vahet, väites, et afaniitse struktuuriga kivimile on peale peitkristallilisuse omane ka karpjas murre. Seega oleks afaniitsus laiema tähendusega mõiste kui peitkristallilisus. Kristalsete kivimite petroloogias on tegemist siiski sünonüümidega.
Peitkristalsele struktuurile vastandub faneriitne struktuur, mille korral on kivimit moodustavad mineraaliterad palja silmaga eristatavad.
Rullikulised
Rullikulised (Harpacticoida, kasutatud ka ladinakeelset nimetust Harpacticoidea) on aerjalgsete klassi kuuluv väikeste vähkide selts, kuhu arvatakse umbes 463 perekonda 3000 liigiga.
Enamik rullikuliste sugukondi elab merepõhjas, kuid mõned sugukonnad (näiteks Ameiridae ja Parastenocarididae) ka magevees. Üksikud rullikuliste alltaksonid on ka planktilised ja/või elavad sümbioosis teiste organismidega.
Rullikulised moodustavad nematoodide järel merepõhjasedimendis suuruselt teise organismide grupi.
Valhalla
pisi|[[17. sajandi illustratsioon Islandilt näitab Heimdallri kaitsmas Valhalla väravat]] Valhalla (vanapõhja keeles Valhöll 'langenute eluase') ehk langenud sõdurite saal on Skandinaavia mütoloogias sõja- ja nõidusejumala Odini saal, kuhu valküürid tõid kangelaslikult surnud sõdurid (einherjerid) ja muud Odini lemmikud sööminguid ja joominguid nautima. Sinna lähevad pärast surma need viikingid, kes on surnud väärikalt, see tähendab lahingus, mitte vääritult ehk voodis.
Mo i Rana
thumb Mo (lõunasaami Måehvie või Måefie, põhjasaami Muoffie) on linn Norras Nordlandi maakonnas Rana vallas, mis asub paar kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas. Linna kutsutakse sageli (mitteametlikult) Mo i Ranaks, et eristada seda teistest samanimelistest asulatest. 1. jaanuari 2008. aasta seisuga oli Mo linnas 17 750 elanikku.
Valhalla
Einherjereid tervitab Valhallasse saabumisel Bragi ning saadavad valküürid.
Mo i Rana
Mo i Ranas on kaevandatud rauamaaki. 1946 asutati linnas tööstusettevõte Norsk Jernverk. 1942. aastast on linnal raudteeühendus.
Valhalla
Valhalla peaväravat Valgrindi nimetatakse Vanema Edda laulus Grímnismális pühaks väravaks, mille taga on pühad uksed; "ainult vähesed teavad öelda, mil viisil need lukustatakse". Saalil on 540 ust, mis on nii laiad, et 800 sõdurit saaksid üksteise kõrval neist sisse minna. Seinad on tehtud odadest, katus kaitsekilpidest ja pingid kaetud kaitserüüdega. Öeldakse, et seal on ruumi kõigile väljavalituile.
Mo i Rana
1989. aastast asub seal osa Norra Rahvusraamatukogust.
Valhalla
Valhallas võitlevad einherjerid iga päev omavahel, mille käigus suur osa neist saab uuesti surma. Õhtul teevad valküürid kõik langenud taas terveks. Järgneb pidusöök, kus nii päeval maha löödud kui ka neid äsja tapnud võitlejad pidutsevad koos. Nad söövad võlumetssiga Særimneri, kelle liha kasvab iseenesest tagasi, kui sellest tükk ära lõigata. Ehkki siga iga päev keedetakse, on ta ikkagi vahetpidamata elus ja enda küljest liha lõikamisega harjunud.
Mo i Rana
Linnaõigused sai 1997. aastal.
Mo i Ranast on pärit suusataja Kristin Størmer Steira.
Valhalla
Peale valküüride ja einherjerite elab seal ka kukk Gullinkambi, kes einherjereid igal hommikul äratab ning kes oma kiremisega teatab ka maailma lõpu Ragnaröki saabumisest, milles einherjerid peavad Odini poolel sõdima.
Anglosaksi eeposes "Beowulf" kutsutakse seda säravaks kindluseks.
Naissugu
pisi|Naissoo tunnuseks on lapse sünnitamine ja piimaga toitmine Naissugu on inimese sugu, mille isendid sünnitavad lapsi.
Bioloogias organismid, millel võivad olla erinevalt liigist erinevad paljunemise organid, mida nimetatakse näiteks munarakk, emakas, muna jne ja mille abil on võimalik saada järglasi, nimetatakse emasteks: naissoo loomad on emasloomad ja vastavad taimede isendid on emastaimed.