cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Manussüsteem
Andmemaht
Väiksema andmemahuga seadmetes ja prototüüp-manusseadmetes, kus programmide piiramise võimekus ja süsteemi töökindlus on olulisem või taskukohasem, eelistatakse sageli kasutada universaalset arvutit, mis on eesmärgi jaoks kohandatud, ning operatsioonisüsteem asendada reaalajas toimiva operatsioonisüsteemiga.
Muna (Oro)
"Muna" on J. Oro (Julius Oengo) lasteraamat.
Raamatu esmatrükk ilmus 1938. Lilian Härmi illustreerituna ilmus see 1975. aastal kirjastuses Eesti Raamat, kordustrükid tehti 1983 ja 2015 (ASi Ühinenud Ajalehed kirjastus). Raamat on trükitud tugevale papile.
"Muna" on tõlgitud soome, ungari, vene, hollandi ja rootsi keelde.
Sisukokkuvõte
Ema keetis Ainole muna. Aino pakkus muna koerale ja kassile ning jättis pool muna pingile. Harakas tuli ja viis muna pingilt minema. Aino oli kurb, aga kana lubas talle uue muna muneda.
Paide Uusapostlik kirik
Paide Uusapostlik kirik on kirik Paides.
Kiriku aadress on Pärnu tänav 64.
Jānis Reirs
Jānis Reirs (sündinud 23. septembril 1961 Riias) on läti poliitik. Ta oli alates 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 rahandusminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Enne seda oli ta alates 11. veebruarist 2016 sotsiaalminister Māris Kučinskise valitsuses.
Ta lõpetas aastal 1990 Läti Ülikooli majandusteaduskonna.
Aastatel 1989-1993 töötas ta tegevdirektori assistendina Riias. Aastal 1993 asus ta tööle pangandusse: ta oli Läti-Saksa panga krediidiala juhataja; seejärel oli ta seotud pangaga Trasta komercbanks. Aastatel 2001–2002 oli ta Dobele keemiatehase Spodrība juhatuse esimees.
Kavarskas
Kavarskas (, poola keeles Kowarsk) on linn Leedus Utena maakonnas Anykščiai rajooni Kavarskase vallas ja on selle valla halduskeskus.
Jānis Reirs
2004–2006 oli ta elektroonilise juhtimise minister Aigars Kalvītise esimeses valitsuses. 5. novembrist 2014 kuni 11. veebruarini 2016 oli ta rahandusminister Laimdota Straujuma teises valitsuses.
Kavarskas
Linn asub merepinnast 82 meetri kõrgusel Šventoji jõe ääres. Jõele rajati aastal 2002 Kavarskase hüdroelektrijaam võimsusega 1,5 MW, selle käigus moodustus jõele Kavarskase paisjärv. Paisjärve varustab Nevėžise jõe veega aastal 1968 rajatud ja Traupise alevi juurest alguse saav kanal. Linnas asuvad looduskaitsealused Kavarskase tufiallikad.
Jānis Reirs
Ta kuulub parteisse Ühtsus.
Kavarskas
Linnas on postkontor, keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Kavarskase kirik (ehitatud aastail 1857–1887), mille juures asuvad kolm kellatorni (valminud aastail 1769, 1883 ja 1889), XIX sajandil valminud kabel ja tulpkabel aastast 1929. Ukmergėsse viiva tee ääres asub aastal 1936 püstitatud Leedu kõrgeim rist.
Ajalugu
XV sajandil asus linna kohal Mažoji Pienionysi mõis. Aastal 1563 püstitati selle juurde aastal 1463. Sajandi lõpus oli selle mõisa omanikuks Stanisław Kowarski, kelle järgi on saanud nime ka mõisa juurde kujunev asula.
Asulat on esimest korda mainitud 1538. aastal, mil see sai alevi staatuse. Algselt oli selle nimi Kovarskas, tänapäevase nime sai see aastal 1960.
Kovarskas kuulus hiljem Astikastele, Ogińskitele, Tyszkiewiczitele ja Siesickitele. Aastal 1797 rajati alevisse kihelkonnakool. Aastal 1842 põles suur osa Kavarskasest maha. Tsaariajal kasutati alevi kohta venekeelset nimekuju Коварскъ.
Aastal 1905 läks linn tsaari valdusse. Aastal 1914 rajati sinna veski ja saekaater. Esimese maailmasõja päevil rüüstasid sõdurid linna ja põletasid selle maha.
Nõukogude võimud küüditasid 11 Kavarskase elanikku. Teise maailmasõja ajal põles maha alevi keskosa, hävis ka sealne veski. Suvel 1941 hukati sealsed juudid. Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Kavarskas kohaliku kolhoosi keskasulaks. Kavarskas sai linnaks 1956.
Elanikkond
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kavarskase elanikest leedulasi 97,15% ja venelasi 1,5%.
Pentala Harikrishna
pisi|260px|Pentala Harikrishna (2021)
Pentala Harikrishna (sündinud 10. mail 1986 Guntūris) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001).
Harikrishna tuli 1996. aastal Cala Galdanas noorte maailmameistriks U10-vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 15-aastaselt 2001. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2001. aastal tuli Harikrishna Londonis Rahvaste Ühenduse malemeistriks ja 2004. aastal Kochis juunioride maailmameistriks.
Ta võitis 2011. aastal Mashhadis Aasia meistrivõistlused.
Olga Schihalejev
Olga Schihalejev (sündinud 26. oktoobril 1969 Pärnus) on teoloog, kasvatusteadlane
Ta on lõpetanud 1988. aastal Pärnu 6. keskkooli, 1998. aastal EELK Usuteaduse Instituudi lastetöö erialal, 2002. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja üheaastase õpetajakoolituse ja 2009. aastal Tartu Ülikoolis doktoriõppe, teoloogiadoktor (2009, TÜ).
Boriss Šapošnikov
Elukäik
Boriss Šapošnikov sündis Zlatousti linnas Uuralites. Ta õppis aastatel 1901–1903 Moskva sõjakoolis, mille lõpetamisel anti talle leitnandi auaste. Seejärel oli ta 1907. aastani Turkenstani 1. jalaväediviisi kompaniiülem Taškendis.
Aastatel 1907–1910 õppis ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemias, mille lõpetamisel sai ta staabikapteni auastme. Seejärel jätkas ta teenistust Taškendis. 1912. aastal suunati tänapäeva Lõuna-Poola aladel asuvasse Częstochowasse 14. ratsaväediviisi.
1914. aastal puhkenud ilmasõjas võttis ta osa lahingutest, näidates end heast küljest taktikalistes küsimustes. Sama aasta oktoobris sai peast haavata, mistõttu saadeti haiglasse taastuma. 1915. aasta jaanuarist kuni novembrini oli 12. armee luureüksuse ülema adjutant. 1915. aasta novembrist kuni 1916. aasta maini teenis Šapošnikov Kasakate brigaadi staabiülemana.
1917. aasta septembris ülendati Šapošnikov polkovnikuks ning määrati Megreeli 17. grenaderirügemendi komandöriks. Vahetult novembris valiti ta Kaukaasia grenaderidiviisi ülemaks. 1918. aasta jaanuarist märtsini viibis tervislikel põhjustel haiglas.
Participated in developing a plan to defeat his armies in October 1919 One of the authors of a plan of campaign in 1920 in the South-West, the Western Front and in the Crimea.
During the Civil War Shaposhnikov developed most of the major directives, orders, directives fronts and armies. In 1921 he was awarded the Order of the Red Banner.
After the Civil War, from 1921 - 1st Assistant Chief of Staff of the Red Army. In 1925-1927 - the commander of the Leningrad, May 1927 - the Moscow military district. In 1928-1931. - Chief of Staff of the Red Army. In 1930 joined the Communist Party (Bolshevik). From July 1931 - Commander of the Volga IN. In 1932-1935 - head of a military commissioner and professor at the Military Academy of Frunze.
In the 1935-1937 years. once again commanded the troops of the Leningrad IN, November 20, 1935 received the title of commander of the 1st rank [3]. On May 10, 1937 - Chief of General Staff of the Red Army. From August 1940 - Deputy People's Commissar of Defense. On September 10, 1939 to April 9, 1941 - Member of the Defense Committee at SNK. In 1937-1945 he was the deputy of Supreme Soviet of the 1st convocation of the Moscow region. In June 1937 he was a member of the Special Court of presence, which is condemned to death by MN Tukhachevsky, Yakir, IE, IP Uborevycha and others. A candidate for membership of the CPSU (b) to March 21, 1939 Member of the CEC of the USSR. !-->
5. maist 1928 kuni varasuveni 1931 ja 11. maist 1937 kuni 19. augustini 1940 oli Boriss Šapošnikov Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Staabi ülem.
7. mail 1940 anti Šapošnikovile ühes Grigori Kuliku ja Semjon Timošenkoga Nõukogude Liidu marssali auaste. Tervislike probleemide tõttu eemaldati ta kindralstaabi ülema positsioonilt ning määrati NSV Liidu Rahvakaitsekomisariaadi rahvakomissari asetäitjaks kindlustööde alal.
Kui Saksa Riik ründas 22. juunil 1941 NSV Liitu, siis määrati Šapošnikov järgmisest päevast Evakueerimise Rahvakomissariaadi nõukogu liikmeks. Selles ametis oli ta 16. juulini 1941. 10. juulist oli ta Stavka liige. 29. juulist 1941 kuni 11. maini 1942 Punaarmee Kindralstaabi ülem. Sel positsioonil kavandas ta Nõukogude Liidu ofensiivi talvel 1941/1942. Pärast Punaarmee üleüldist ebaedu ja kolossaalseid kaotusi Kertši väinal asendati Aleksandr Vassilevskiga.
Raske haiguse tagajärjel suri ta 1945. aasta märtsis. Tema tuhk on maetud Punasele väljakule Kremli müüri äärde.
Isiklikku
Tal oli naine Maria ja poeg Igor.
Lavassaare rahvamaja
Lavassaare rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lavassaare asulas. Asutuse tööd korraldab Lavassaare Külaselts.
Dijkstra algoritm
Algoritm leiab graafi etteantud algtipust vähima kaalutud pikkusega ahelad (ehk lühimad teed) algtipu ja kõigi ülejäänud tippude vahel. Seda võib kasutada ka lühima tee leidmiseks kindlast algtipust kindlasse lõpptippu, peatades algoritmi, kui lühim tee lõpptippu on leitud. Näiteks, kui graafi tipud tähistavad linnu ja servade kaalud tähistavad kahe omavahel teega ühendatud linna vahelist vahemaad, siis saab Dijkstra algoritmi kasutades leida lühimad teekonnad reisi lähtelinnast kõigisse teistesse linnadesse. Lühima tee leidmise algoritmi kasutatakse laialdaselt võrgu marsruutimisprotokollides, tuntumaid neist on IS-IS ja OSPF (Open Shortest Path First).
Lavassaare rahvamaja
Asutus asutati 1978.
Dijkstra algoritm
Dijkstra algoritm töötab sidusas graafis. Kui graaf pole sidus, siis igast tipust igasse tippu teed ei eksisteerigi ja seda ei saa ka leida. Siiski saab mittesidusateski graafides kasutada Dijkstra algoritmi tippudevahelise lühima tee leidmiseks, kui see eksisteerib, samuti kontrollimiseks, kas ühest tipust teise tee üldse olemas on.
Dijkstra algoritmi saab rakendada mittenegatiivsete kaaludega graafis lühimate teede leidmiseks. Kui graafis on negatiivsed kaalud, siis tuleks kasutada kas Bellmanni-Fordi või Floydi-Warshalli algoritmi.
Mikkel Thorupi hinnangul on kõik hilisemad ainsa allikaga lühima tee ülesande (single-source shortest-path problem) teoreetilised uurimused tuginenud Dijkstra algoritmile.
Algoritm
Nimetagem algpunktiks valitud tippu algtipuks. Olgu tipu Y kauguseks tipu Y kaugus algtipust. Dijkstra algoritm omistab tippudele kauguste esialgsed väärtused ja püüab neid siis samm-sammult parandada.
Pseudokood
Järgnevas koodis on d[v] tipu v kaugus algtipust a, p[v] on v-le eelnev tipp lühimal teel a-st ja w[vu] serva vu pikkus. V tähistab graafi tippe ja E graafi servasid. U on külastamata tippude hulk.
v \in V
Keerukus
Keerukusteoreetilises mõttes on Dijkstra algoritmi kasutades lühima tee leidmine ühest tipust kindlasse lõpptippu ja ühest algtipust kõigisse ülejäänud tippudesse võrdse keerukusega: mõlema keerukus on O(n²). Kui tarvis on leida mitte ainult lõpptipu kaugus algtipust, vaid ka lühim tee selleni (missuguseid tippe lühim tee läbib), ei muuda seegi ülesannet keerukamaks.
Kasutades andmemassivina Fibonacci kuhja, on Dijksta algoritmi keerukus, kus n on graafi tippude arv ja m servade arv.
Rakendusi
Dijkstra algoritmi kasutatakse GIS rakenduse ArcView moodulis Network Analyst, leidmaks kahe punkti vahelist optimaalset teed.
Tiiu Erelt
Tiiu Erelt (1962. aastani Tiiu Kask; sündinud 20. aprillil 1942 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.
Tema erialase tegevuse põhialad on olnud keelekorraldus, terminoloogia ja leksikoloogia, lisaks paljude erialade oskuskeele kujundamine.
Haridus
Tiiu Erelt õppis Tallinna 2. keskkoolis. 1960–1965 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia osakonnas, kitsam eriala soome-ugri keeled.
Töökäik
1965–2009 töötas ta Eesti Keele Instituudis (aastani 1993 Keele ja Kirjanduse Instituut). On töötanud vanemlaborandina ja nooremteadurina, 1990. aastast vanemteadurina, 2003–2008 peakeelekorraldajana. 1977–1984 on ta lugenud Tartu Riiklikus Ülikoolis terminoloogia- ning 1984 ja 1986 Tallinna Pedagoogilises Instituudis keelekorralduse kursust. 1993 pidas loenguid Helsingi Ülikoolis. Ta on töötanud patendinduse, ehituse, pedagoogika ja keeleteaduse terminoloogia ning kutse- ja ametinimetuste täpsustamisel. Osalenud õigekeelsussõnaraamatute koostamises, sh ka 1999. ja 2006. aasta õigekeelsussõnaraamatu toimetaja ja kaaskoostaja ning üks 1976. ja 2013. aasta õigekeelsussõnaraamatu koostajaid. Toimetanud muuhulgas ka "Vene-eesti sõnaraamatu" 3. ja 4. köite.
Tiiu Erelt on olnud Emakeele Seltsi keeletoimkonna liige (1995–2000 toimkonna vanem) ning vabariikliku õigekeelsuskomisjoni liige (1972–1978 teadussekretär).
Isiklikku
Tiiu Erelti abikaasa on Mati Erelt. Nende pojad on Pekka Erelt ja Jaan Erelt.
Evan Bouchard
Evan Bouchard (sündinud 20. oktoobril 1999 Oakville'is, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.
Aastatel 2015–2019 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis London Knights. 2016. aastal tuli ta Knightsiga OHL-i meistriks. Hooajal 2017–18 oli ta liigas kõige resultatiivseim kaitsemängija (25+62).
2018. aastal valis Oilers ta NHL-i draft'is kümnenda valikuna. Oilersiga sõlmis ta lepingu sama aasta juulis. NHL-is debüteeris ta 2018–19 alguses. 25. oktoobril 2018 sai ta 19 aasta ja viie päeva vanuselt mängus Washington Capitalsi vastu Oilersi läbi aegade noorimaks mängijaks, kes on NHL-is värava löönud. Sama aasta novembris naasis ta London Knightsi ning pälvis hooajal 2018–19 OHL-i hooaja parimale kaitsemängijale antava Max Kaminsky Trophy.
Hooajal 2019–20 mängis Bouchard American Hockey League'is (AHL) Oilersi noorteklubis Bakersfield Condors. Hooaja 2020–21 esimeses pooles mängis ta Rootsi esiliiga klubis Södertälje SK ning lõi 23 liigamänguga kuus väravat ja andis 11 väravasöötu. Hooaja teises pooles naasis ta Oilersi, saades seal 14 liigamänguga kirja kaks väravat ja kolm väravasöötu.
Annaabi.ee
AnnaAbi.ee on veebisait, kus kasutajad saavad alla laadida, jagada ja vaadata õppematerjale.
AnnaAbi asutas Rain Ungert, esimene töötav versioon hakkas tööle 23. novembril 2007.
2014. aasta 19. jaanuari seisuga oli AnnaAbis kokku 101 606 õppematerjali. Neid laaditi alla 3 227 633 korda. Populaarseim dokument oli "Tõe ja õiguse" 1. osa põhjalik kokkuvõte, mida laaditi alla 5990 korda. Kasutajad saavad punktide eest alla laadida teiste õppematerjale, punkte teenitakse enda üles laaditud materjalide pealt.
Amy
Naisenimi
Amy on naisenimi.
Madisoni maakond (Idaho)
Madisoni maakond (Madison County) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.
Johannese apokrüüf
Johannese apokrüüf on dialoogi vormis kirjutatud gnostiline evangeelium, mis pärineb 2. sajandist. Kuna apokrüüf oli kirikuisa Irenaeusele tuttav, siis pidi see olema kirjutatud hiljemalt 180. aasta paiku.
Eesti rahvaliku muusika loend
Siin on loetletud eesti rahvaliku muusika teoseid.
Madisoni maakond (Idaho)
Ajalugu
Maakond moodustati 1913. aastal.
Johannese apokrüüf
Raamat kirjeldab Jeesus Kristuse ilmumist apostel Johannesele, et vahendada talle salajasi teadmisi (gnoosist).
Vaŭkavysk
Linn asub Rośi jõe ääres. Nimi on slaavi päritolu, aga kui nime esimene pool tähendab selgelt hunti, on selle teise poolega lood palju segasemad. Võimalike tähendusvariantide hulgas on "kael", "kasv" ja "ulg". Tähendus "ulg" tulenevat sellest, et kui kohalik rahvas suurvürste jahil aitas, siis pidid nad loomi peletades ulguma kui hundid. Teine kohalik lugu räägib kahest röövlist, Volokost ja Visekist, kelle tabamise järel rajati nende varjupaiga juurde samanimeline asula.
Madisoni maakond (Idaho)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 37 536.
Vaŭkavysk
Vaŭkavyskis on toiduainete tööstus ja masinaehitus. Asula on tähtis raudteesõlm, sealt hargnevad raudteed Masty, Baranavičy, Vialikaja Bierastavica ja Svisłači suunas.
Madisoni maakond (Idaho)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Vaŭkavysk
Linnas on kaks kolledžit, kus antakse põllumajanduslikku ja pedagoogilist haridust. Vaŭkavyskis on ka kaks gümnaasiumi, kuus keskkooli ja muusikakool. Linnas on viis raamatukogu, kultuurimaja ja kino. Linnas asub ka teater «Славуціч».
Ajalugu
Arheoloogilistel väljakaevamistel kolmel linna piiridesse jääval linnamäel on leitud, et linn oli asustatud juba X sajandil. Linna on esimest korda mainitud aastal 1005. Aastail 1224 ja 1241 rüüstasid linna Batu-khaani väed. Aastaks 1252 oli linnast saanud kindlustatud asula, mis oli kohaliku iseseisva vürstkonna keskuseks. Aastal 1258 vallutasid selle Galiitsia vürstid.
XIII sajandi lõpus hõivas selle ala Leedu suurvürstiriik, asula oli üheks Kęstutise, seejärel aga Vytautase residentsiks. XIV sajandil ehitati linna juurde ka kindlus, mis püsis kuni XVII sajandini. Linnast sai maakonnakeskus, mida aastal 1410 ründasid Saksa ordu rüütlid Ulrich von Jungingeni juhtimisel. Samal aastal osales kohalik lipkond aga Grünwaldi lahingus. Aastal 1430 ehitas Vytautas Vaŭkavyskisse katoliku kiriku.
Aastal 1503 andis kuningas Aleksander asulale linnaõigused. Aastast 1507 sai linnast Navahradaki vojevoodkonda kuuluva samanimelise maakonna keskus.
Uputuse ajal rüüstasid linna kahel korral, aastail 1655 ja 1662, Vene väed. Aastal 1792 hõivasid linna mõneks ajaks Tadeusz Kościuszko juhitud Poola vabadusvõitlejate väed.
Eesti rahvaliku muusika loend
#
"15 magamata ööd" (muusika ja sõnad Hendrik Sal-Saller)  Esit. Eda-Ines Etti. (2004)  Seda lugu sisaldav samanimeline album nimetati 2005. aasta albumiks Eesti Muusikaauhindade väljaandmisel. "1905" (Allan Vainola, sõnad Mait Vaik)  Esit. ans. Sõpruse Puiestee (2002) (Lugu tõusis Eesti muusika edetabelite tippu ja püsis seal terve aasta. Lugu pälvis mitmeid kohalikke muusikaauhindu) "581C"  Esit. Laura. (2007)  Ilmus 2007 albumil "Muusa", millele omistati Eesti Muusikaauhinnad 2008 aasta albumi tiitel. "7 surmapattu"  Esit. ans. Agent M (indie-pop)
Johannese apokrüüf
Teos ilmus taas päevavalgele osana 1945. aastal avastatud Nag Hammadi käsikirjadest, mis on siiani suurim leitud gnostiliste tekstide kogu. Nimetatud käsikirjade seas esines apokrüüf kolmes versioonis, kõik tõlgitud kopti keelde kreeka keelest.
Allpool esitatud tekst on tõlgitud soomekeelsest tõlkest, mis on esitatud raamatus "Nag Hammadin kätketty viisaus".
Vabastaja õpetus ja ilmutus saladustest ning sellest, mis on peidetud vaikusesse
Seda ta õpetas Johannesele.
Johannes ja Arimanios
1.	Ühel päeval kui Johannes, Jakobi vend, teine Sebedeuse poegadest, läks templisse, tuli tema juurde variser nimel poolest Arimanios ja küsis talt: “Kus on sinu õpetaja, kelle järgija sa olid?”. Mina vastasin: “Ta läks tagasi sinna, kust ta oli tulnud.” Variser ütles: “See naatsaretlane pettis teid põhjalikult. Ta täitis teie kõrvad valedega, kivistas (paadutas) teie südamed ja viis teid niikaugele, et te loobusite isadelt pärandunud reeglitest”.
2.	Kui mina, Johannes, kuulsin seda, läksin ma templist mäele, üksikusse kohta. Minu meel oli kurb ja ma küsisin endalt: “Kuidas on võimalik, et Vabastajale pandi peale selline ülesanne? Miks tema isa saatis ta maailma ja kes oli õieti tema isa, kes ta siis saatis? Milline on see igavene riik, kuhu me ükskord läheme? Mida ta mõtles öeldes, et igevene hävimatu riik on selle riigi eeskuju, kuhu me ükskord läheme ja miks ta siiski ei õpetanud, milline see hävimatu riik on?”
Johannese ilmutus
3. Sellel ajal kui ma mõtlesin neid mõtteid, avanes taevas, kogu maailm taeva all täitus valgusega ja maailm vappus. Ma ehmatasin ja nägid valguses enda ees seisvat väikest last. Vaadates last nägin, kuidas ta muutus vanurisarnaseks. Seejärel ta muutis oma kuju jälle ja ta muutus sarnaseks teenijaga. Seejuures ei olnud minu ees mitut kuju, vaid ainult üks, kellel tundus valguses olevat mitu erinevat kuju. Need kujud tulid esile üksteisest ja neid oli kolm. 4. Kuju ütles mulle: Johannes, Johannes, miks sa kahtled ja kardad? Kas sinu arust ei ole imelik, et ma näen välja selline? Ära siiski karda. Mina olen aina teiega koos, Mina olen (isa), Mina olen ema, Mina olen poeg, Ma olen igavene, ma olen plekkideta ja puhas.
5. Nüüd olen ma tulnud sulle õpetama seda, mis on, seda, mis on juhtunud ja seda mis peab juhtuma, et sa mõistaksid nähtamatut ja nähtavat. Õpetan sulle samuti seda, milline on täiusliku inimese järeleandmatu sugu. Tõsta siis nägu, et sa saaksid vastu võtta seda, mida mina sulle täna õpetan ja kuulutan neile, kellel on sama vaim kui sinul ja kes kuuluvad täiusliku inimese järeleandmatusse suguvõsasse.
Isa ei ole võimalik mõista
6.	Soovisin õppida mõistma seda ja ta ütles mulle: “Kuna tervik on ainuvalitsus ja sellest kõrgemal ei ole midagi, see on Jumal, kes on kõiksuse Isa” Ta on nähtamatuna kõiksuse kohal. Ta on lõpmatus, kirgas valgus, mida ükski silm ei saa vaadata. Ta on nähtamatu vaim. Teda ei või võrrelda muude jumalatega ega pidada teda teiste sarnasena. Ta on enam kui jumal, kuna temast kõrgemal ei ole enam midagi ega keegi ei valitse teda. Teda ei ole kusagil, mis on temast endast tühisem, sest kõiksus on temas. Ta ei vaja elu, sest ta on igavene. Ta ei vaja midagi, sest teda ei saa muuta täiuslikumaks. Ta on üleni täiuslik. Ta ei vaja midagi lisaks, et muutuda täiuslikuks, sest ta on olnud alati täiuslik. Ta on ääretu, sest enne teda ei ole olnud kedagi, kes oleks talle seadnud piiri. Teda ei saa tunnetada, sest enne teda pole olnud kedagi, kes suudaks teda mõista. Ta on mõõtmatu, sest enne teda pole olnud kedagi, kes oleks teda mõõtnud. Ta on nähtamatu, kuna keegi ei ole teda näinud. Ta on igavene, sest ta püsib igavesti Ta pole sõnadega kirjeldatav, sest keegi pole kunagi suutnud temaga kohtuda, et rääkida temast Talle ei saa anda nime, sest enne teda ei olnud kedagi, kes oleks andnud talle nime. Ta on kirjeldamatu valgus, ta on puhas, plekitult püha. Ta on sõnadega kirjeldamatu, täis rikkumatust. Teda ei ole täiuslikkuses, õndsuses ega jumalikkuses, vaid ta on palju enamat. Tal ei ole kehastust ja ta ei ole ilma kehata. Ta ei ole suur ega väike. Ei saa öelda kui suur või milline ta on, sest keegi ei suuda teda tunnetada teda. Ta ei kuulu olevikku, vaid ta on palju enamat, kuid mitte sellisena kes on enam, vaid täiesti iseendana. Ta ei kuulu igavikku ega aega, sest ka igavesed olendid on algul loodud. Aeg ei seo teda. Ta ei võta kelleltki midagi, sest see mida võetakse on laen. See, kes on olnud enne kõike, ei pea kelleltki midagi ära võtma. Isa on suur Ta vaatab iseennast (...) oma valguses (...) on suur. Ta on mõõtmatult puhas. Ta on igavene ja annab igavikku. Ta on elu ja annab elu. Ta on õnnis ja annab õndsust. Ta on teadmine ja annab teadmise. Ta on hea ja annab headuse. Ta on leebe ning jagab halastust ja lunastust. Ta on armulik ja jagab armu. Ta ei pea seda kõike enda sees, vaid jagab seda mõõtmatu ja mõistetamatu valgusena
Eesti rahvaliku muusika loend
A
"Aed" (Riho Sibul, sõnad Vladimir Koržets)  Esitajad: ans. Ultima Thule (1988), Tõnis Mägi. "Aeg annab kõik" (Avo Tamme, sõnad Heldur Karmo, 1971)  Esit. Heidy Tamme (1972~) "Aeg ei peatu" (Tõnu Aare, sõnad Ott Arder) (1974) "Aeg ootab" (Heini Vaikmaa, sõnad Heldur Karmo, 1985)  Esit. Marju Länik ja ans. Mahavok. "Allnõlva sarapikus" (Kait Tamra, sõnad Jaan Kaplinski)  Esit. Kait Tamra. (sama tekst, mis "Neile kes kaua on teel") "Allpool jõge" (Martin Saaremägi),  Esit. ans. Revals. (2017) "Amazing" Esit. Tanja (Eesti ESC2014 laul, finaali ei pääsenud) "Andante" (Gunnar Kriik)   Esit. ans. Apelsin, solist Ivo Linna. "Angela" (instrumentaal)  Esit. ans. Uus Generatsioon (1977) (progresiivne rock) "Antidolorosum" (Erki-Sven Tüür, sõnad Artur Alliksaar)  Esit. ans. In Spe, vok. Erki-Sven Tüür. "Armastus on pime" ("L'amour est aveugle") (Leslie Laasner)  Esit. Leslie Da Bass ja Reilika Saks (Agent M) (2018) "Armunu reggae" (Tõnu Raadik, sõnad Heiti Kender)  Esit. Heiti Kender.
B
"Beautiful Inside"  (Kerli Kõiv, Timo Vendt, Lauri Laubre)  Esit. Kerli Kõiv. ("Eesti Eurolaul 2004" #2) "Blond Aleksandra" (Raimond Valgre 1933, sõnad Heldur Karmo, 1982)  Esitajad: Mart Sander ja ans. Modern Fox
C
"Citius, altius, fortius" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo, 1970)  Esit. Oleg Melnik (telefilm "Võtmeke", 1970)
Johannese apokrüüf
Isa ei saa mõista
9.	Ta vaatab üksi ennast valguses, mis teda ümbritseb. See valgus on elava vee allikas, valgus, mis on täis puhtust. See on vaimu allikas, millest purskab välja elav, kirgas vesi. Ta hoolitseb kõigi igaveste olendite eest ja paneb tähele pilti kõikjal. Vaimu allikas ta näeb seda ning väljendab armastust valgusrikkas vees, särava ja püha vee allikas, mis ümbritseb teda.”
Eesti rahvaliku muusika loend
D
"Depressiivsed Eesti väikelinnad" (Bert Prikenfeld, Leslie Laasner)  Esit. ans. HU?, 2008. "Diamond of night" (Priit Pajusaar ja Glen Pilvre, sõnad Maian-Anna Kärmas)  Esit. Evelin Samuel ja Imbi Rätsep (ESC1999 #6) "Diktori valss" (Mait Maltis, sõnad Heldur Karmo, 1982)  Esitajad: Urmas Ott ja ans. Vitamiin "Disku pole oluline" (Generaator M) "Doktor Noormann"  Esit. Gunnar Graps ja ans. Magnetic Band. (1981)
E
"Eesti lipp" (Enn Võrk, 1922, sõnad Martin Lipp) "Eesti muld ja eesti süda" (Rein Rannap, sõnad Lydia Koidula)   Esit. ans. Ruja. (1983) "Eestlane olen ja eestlaseks jään" (Alo Mattiisen / Jüri Leesment, 1988) "Efterglow" (instrumentaal) (Erki Pärnoja)  Esit. Erki Pärnoja (elektrikitarr) (2017, elektrikitarrimuusika) "Eidekene ketrab" (rahvalik viis, sõnad Eduard Ludvig Wöhrmann)  Esit. Leelo Karp. "Eighties Coming Back" Esit. ans. Ruffus (Eesti ESC2003 laul, #21) "Ei kunagi" (Evald Vain, sõnad Erika Vain)   Esit. Heli Lääts (1958) "Eile nägin ma Eestimaad" (sõnad Juhan Liiv)  Esit. ans. Ruja. "Ei meelest läe mul iial" (Ülo Vinter)  Esit. Jüri Makarov (filmis "Mehed ei nuta") "Eine murul"  Esit. Tartu Popi ja Roki Instituut (shake beat) "Ei ole üksi ükski maa" (Alo Mattiisen, sõnad Jüri Leesment)   Esit. ans. In Spe ja lauljad (Isamaaline laul 1987. aastast) "Elage kaua". Esit. ans. Kolumbus Kris. "Ema süda" (Robert Theodor Hansen, 1882, sõnad Lydia Koidula)  Esit. Harri Vasar ja naisans. "Esmakordselt" (Evald Vain, sõnad Erika Vain)  Esit. Georg Ots (1960) "Et uus saaks alguse" Esit. Birgit Õigemeel (Eesti ESC2013 laul, #20) "Everybody" (Ivar Must, sõnad Maian-Anna Kärmas)  Esitajad: Tanel Padar ja Dave Benton ja ans. 2XL. (ESC2001 võidulaul)
Johannese apokrüüf
Hoidja sünnib Isa mõttest
10.	“Kui Isa mõte sai kuju, sündis see, mis ilmus tema ette tema valguse säras. See mõte on esimene jõud, mis sündis enne kõike muud. Ta ilmus välja Isa mõttest” Ta on Hoidja kõiksuse kohal. Nii nagu Isa valgus, valgustab ka tema valgus. Ta on täiuslik jõud, nähtamatu, neitsiliku ja täiusliku vaimu peegeldus. Ta on esimene jõud, Barbelo sära, täiuslikuna hiilgamas igaveste olendite keskel. Sära, mis on ilmutatud.
Eesti rahvaliku muusika loend
F
"Feel Me Now" (Margus Piik, Tomi Rahula ja Anni Rahula)  Esitaja: Ariadne ("Eesti laul 2017" finaalis) "Filmistaar"  Esit. ans. Supernova. "La Forza"  Esit. Elina Nachayeva (Eesti ESC2018 laul, #8) "Fööniks" (Hans Hindpere, 1971, sõnad Helgi Muller)  Esit. Voldemar Kuslap ja Eesti Raadio Estraadiorkester.
G
"Galaktikad" (instrumentaal)  Esit. ans. Mahavok. "Goodbye to Yesterday" (Stig Rästa)  Esit. Elina Born ja Stig Rästa (ESC2015 #7) "Good man down" (Erki Pärnoja muusika ja sõnad)  Esit. Ewert and the Two Dragons (2011) (lugu ja esitus/esitajad said mitu Eesti Muusikaauhinda aastal 2012, European Border Breakers Award aastal 2013)
Johannese apokrüüf
Hoidja sünnib Isa mõttest
11.	“Barbelo austas ja ülistas neitsilikku Vaimu, kellest ta oli ilmunud. Barbelo oli neitsiliku Vaimu pilt, esimene Mõte. Temast sai kõiksuse üsk, sest ta oli esimene loodu. Ta on Ema-Isa, esimene inimene, Püha Vaim, kolmekordselt maskuliinne, kolmekordselt võimas, androgüün, kellel on kolm nime ja igavene olend nähtamatute hulgas”.
Eesti rahvaliku muusika loend
H
"Heinaveol" (Ülo Raudmäe, sõnad A. Pajuvee)  Esit. Georg Ots (1955, 78 rpm 10" shellak, B-poolel "Mängi, pillimees") "Helmi" (Raimond Valgre) "Himmelbjerget" (instrumentaal) (Erki Pärnoja)  Esit. Erki Pärnoja (elektrikitarr) (2015) (elektrikitarrimuusika) "Hobusemäng" (rahvalaul)   Esit. ans. Vägilased (2004) jt. "Hoidkem neid päevi" (muusika ja sõnad Märt Hunt)   Esitajad: Jaak Joala; Ahti Nurmis, ans. Elektra, Eesti Raadio estraadiork., juh. R. Merkulov.    (TV-saates "Horoskoop") "Hümn"   Esit. Jaan Tätte ja Tõnu Raadik.
Vaŭkavysk
Ajalugu
Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli Vaŭkavysk Venemaa koosseisus. Kui algas 1812. aasta isamaasõda, asus linnas Pjotr Bagrationi staap. Neil aegadel tegutses linnas neli kangast valmistavat manufaktuuri. Aastal 1885 avati linnas raudteejaam liinil Baranavičy–Bialystok. Aastal 1907 lisandus veel raudteeliine ja linnast sai raudteede sõlmpunkt.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Vaŭkavysk Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Aastal 1940 sai asulast alev. Teise maailmasõja ajal tapeti Saksa võimude all olevas linnas ligi 29 000 inimest, nende seas ligikaudu 20 000 linnas asunud sõjavangilaagris olnud vangi ja 4146 Vaŭkavyski getos olnud juuti.
David Goodall
David William Goodall (4. aprill 1914 – 10. mai 2018) oli inglise botaanik. Ta oli 30-köitelise "Ecosystems of the World" raamatusarja peatoimetaja ja avaldas üle 100 teadusliku publikatsiooni.
Ta oli eutanaasia legaliseerimise propageerija ja lõpetas oma elu 104-aastaselt arsti poolt abistatud enesetapuga.
Johannese apokrüüf
Hoidja palub Vaimu
12.	“Esimene, keda oli ilmutatud, palus endale Sõna (Algteadmist) nähtamatult Vaimult. Kui Vaim nõustus, siis Sõna ilmus ja asetus Hoidja kõrvale. Sõna oli pärit nähtamatu neitsiliku Vaimu Mõttest. Sõna ülistas Vaimu ja tema täiuslikku loomust, Barbelot, sest tänu Barbelole oli ta loodud”.
Ametlik arenguabi
Ametlik arenguabi (ingl Official Development Assistance, lühend ODA) on arenguriikidele nende majandusliku arengu ja heaolu toetamiseks teiste riikide avalikust sektorist antavad laenud ja grandid, sealhulgas humanitaarabi.
Johannese apokrüüf
Hoidja palub Vaimu
13.	“Barbelo palus anda endale veel Puhtuse (rikkumatuse). Kui Vaim nõustus, ilmus Puhtus ja asetus Mõtte ja Sõna kõrvale. Puhtus ülistas nähtamatut Vaimu ja Barbelo, tänu kellele nad olid sündinud.”
15.	Barbelo palus anda endale Tõde ja nähtamatu Vaim nõustus. Tõde ilmus ja igavesed olendid asetusid omadele kohtadele. Nad ülistasid nähtamatut ja heatahtlikku Vaimu ja tema Barbelot, tänu kellele nad olid sündinud.”
16.	See on Isa juures asuvate igaveste olendite viisik, esimene inimene, nähtamatu Vaimu peegeldus. Sellesse viisikusse kuuluvad Hoidja, kes on Barbelo ja Mõte, Sõna, Puhtus, Elu ja Tõde. See on igaveste olendite androgüüne viisik ehk igaveste olendite kümnendik, kes on Isa.
Isa ainus Poeg sünnib
17.	Isa vaatas Hoidja puhtasse valgusesse, mis ümbritses nähtamatut Vaimu ja selle aupaistet. Niiviisi Hoidja viljastus temast. Isale sündis kirgas säde õndsusega sarnanevas valguses. Säde ei olnud võrreldav Isa suurusega. Nii sündis Ema-Isa ainus Poeg. Vaid tema üksi on Isa järglane, Isa, puhta valguse, ainus Poeg. Nähtamatu neitsilik Vaim rõõmustas valgusest, mis oli sündinud ja ilmunud esimesena tema Hoidja esimesest jõust ehk Barbelost.
18.	Vaim võidis Poega Kristuse võidega, mis talle kuuluski. Niiviisi muutus ta täiuslikuks ja temal ei olnud puudu ühestki Kristuse omadustest, sest Isa, nähtamatu Vaim oli võidnud ta Kristuseks. Kui Isa valas õli Poja peale, siis see seisis tema ees. Saanud Vaimult võide, ülistas Poeg otsekohe Püha Vaimu ja täiuslikku Hoidjat, tänu kellele ta oli sündinud.”
19.	Poeg palus anda endale töökaaslaseks Tarkust. Isa nõustus ja Tarkus ilmus ning asetus Kristuse kõrvale ülistades Isa ja Hoidjat. Kõik nad sündisid vaikuses.
Mõte loob tahte ja sõna
20.	“Hoidja tahtis luua midagi nähtamatu Vaimu Sõnaga. Tema tahe sai kuju ja sellest ilmusid üheskoos Mõistus ja Selgus, kiites nähtamatut Vaimu. Sõna järgnes tahtele, sest sõna kaudu lõi jumalik Isesündinu Kristus universumi.
21.	Elu ja tema tahe ning Mõistus ja Sõna (Algteadmine) olid oma kohtadel ja ülistasid nähtamatut Vaimu ja Hoidjat, sest tänu nendele olid nad sündinud. Püha Vaim tegi läbi Hoidja jumaliku Isesündinu täiuslikuks, kes oli tema ja Mõtte poeg, et tema jumalik Isesündinu asetuks suure ja nähtamatu neitsiliku Vaimu ette.
22.	Kristus, kes ülistas Vaimu suure häälega, oli ilmunud Hoidjast. Nähtamatu neitsilik Vaim asetas tõelise jumaliku Isesündinu kõiksuse valitsejaks ja andis tema kätte kogu meelevalla ja selle sees oleva tõe, et Isesündinu mõistaks kõike. Teda kutsutakse nimega, mis on kõigist nimedest ülem ja seda öeldakse vaid neile, kes on seda väärt. Kristusest ja Puhtusest ilmusid nähtamatu Vaimu kingitusena tema neli suurt valgust, et need asetuksid tema ette. Ta vaatas kuidas tema ette asetusid need kolm: Tahe, Mõte ja Elu ning neli jõudu: Mõistmine, Armulikkus, Arusaam ja Otstarbekus (Ymmarys, Armo, Käsityskyky ja Järkevyys).
Eesti rahvaliku muusika loend
I
"Igatsus" (instrumentaal) (Tõnu Aare, sõnad Ott Arder)  Esit. ans. Apelsin (1974) "Ilus maa" (Rein Rannap, sõnad Hando Runnel, rock-kantaat, 1982) Esit. Urmas Alender, Rein Rannap (klaver ja Hammond-orel), ans. Kaseke ja Tallinna Koolinoorte Segakoor, (dir. Arvo Saar)  (1982) "Ilus oled, isamaa" (muusika ja sõnad Tõnis Mägi)   Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Raadio Estraadiorkester. "Inimesed vaatavad merele"  Esit. ans. Keldriline Heli (1971) "Insener Garini hüperboloid" (Allan Vainola/Aleksei Tolstoi/Tõnu Trubetsky)  Esit. ans. Vennaskond (1993) "Isamaa" (Erki-Sven Tüür, sõnad Hando Runnel)   Esit. ans. In Spe. (1983) "Isamaa ilu hoieldes" (Alo Mattiisen, 1988)  Esit. Ivo Linna koos ansambliga In Spe (1988) "Isa tuli koju" ((Rainer Jancis, sõnad Mait Vaik)  Esit. ans. Metro Luminal (vok. Allan Vainola) "Istsõ maailma veerõkõsõ pääle" (Kaarel Kilvet. sõnad rahvasuust)  Esit. Kaarel Kilvet.
J
"Jaagupi jenka". Esit. Kalmer Tennosaar. "Jaanipäev" (Vello Toomemets, 1979, sõnad Hando Runnel, 1967)  Esit. Vello Toomemets ja ans. Fix (1979). "Jaan läeb jaanitulele" (eesti rahvalaul) "Jamaika hällilaul" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo, 1961)   Esit. Kalmer Tennosaar. "Jää vabaks, Eesti meri" (Viktor Konstantin Oxford, 1930, sõnade algvariant on poeemist "Terasori", 1916) (kasutatud filmis "Me olime kaheksateistkümneaastased", 1965)
K
"Kaelakee hääl" (Priit Pajusaar, sõnad Kaari Sillamaa)  Esit. Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna (ESC1996 #5) "Kaks kuukiirt mu toas" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo) "Kamina ees" (Uno Loop)  Esit. Uno Loop. "Karikakar" (MikkTargo, sõnad Jüri Kõrgema)  Esit. Marju Länik (1984) (ERR Raadio-2 100 aasta hittid konkursi võidulaul, 2017) "Kartuliõis" (Juhan Viiding)  Esit. Juhan Viiding. "Ka sisaliku tee" (Meelis Leis, sõnad Karl Ristikivi)   Esit. ans. Ummamuudu. (1995) "Kas pole õnnelik õhtu nüüd see ?" (Uno Naissoo, sõnad Heldur Karmo, 1964)  Esitajad: Kalju Terasmaa (vok. ja vibrafon) ja ork.; Lembit Himma. "Kauges külas" (Eeva Talsi, 2014, sõnad. Kristiina Ehin)  Esit. ans. Curly Strings "Kaunilt kaua" (Tõnis Mägi, sõnad Ott Arder)   Esit. Tõnis Mägi ja ans. Ultima Thule. "Kaunimad laulud" (Friedrich August Saebelmann, sõnad Peeter Ruubel, 1896~) "Kaunimad laulud" (Alo Mattiisen, 1988)  Esit.Ivo Linna ja ans. Kiigelaulukuuik. "Kaunimad aastad su elust" (Kulno Süvalep)  Esit. ans. Kaunimate Aastate Vennaskond. (1993) (valss) "Keelatud maa" (Harmo Kallaste, sõnad Kaari Sillamaa)  Esit. Maarja (Maarja-Liis Ilus) (ESC1997 #8) "Kellel peatub minu pilk ?" (Mikk Targo, sõnad Mart Helme)  Esit. Marju Länik (1984, tvist) "Kerjuse laul" (Boris Kõrver, sõnad Ardi Liives, laul operetist "Ainult unistus")  Esit. Helend Peep (1910–2007), 1955. "Kevadine lugu" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Georg Ots (1960) "Kevad Tartu kohal"  ( Vello Toomemets, sõnad Hando Runnel)  Esit. ans. Fix. (1983) "Kodulinn Tallinn" (Edgar Arro, sõnad Otto Roots)  Esit. Georg Ots (filmis "Juhuslik kohtumine", 1961) "Koit" (Mihkel Lüdig) "Koit" (Tõnis Mägi, 1988)  Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Raadio segakoor (bolero) "Kokku" Esit. Jaan Tätte. "Kui kustunud päikesenaer" (muusika ja sõnad Kustas Kikerpuu) Esitajad: Jaak Joala; Naisduo ja ans. Admiral K.Kikerpuu juhat. ("Tippmeloodia" 1974 žürii eripreemia) "Kui on meri hülgehall"  Esit. Lauri Nebel ja Kadri Jäätma (laul filmist "Siin me oleme", 1979) "Kui tahad olla hea" (Uno Naissoo)  Esit. Els Himma ja ork. Aleksander Rjabovi juhat. (filmis "Varastati Vana-Toomas", 1970) "Kui tuuled pöörduvad" (Sven Lõhmus)  Esit. Sandra Nurmsalu. (Laulukonkursil Eesti Laul 2014 #10). "Kungla rahvas" (Karl August Hermann, 1874, sõnad Friedrich Kuhlbars (luuletus "Vanemuine"))   (Laulu lauldakse üldlaulupidudel.) "Kuula" (Ott Lepland, sõnad Aapo Ilves) Esit. Ott Lepland (ESC2012 #6). "Kuuskümmend viis" (tekstis "Aasta siis oli '65") (Ivo Linna, sõnad Villu Kangur) Esit. Ivo Linna. "Käime katuseid mööda" Esit. ans. Smilers. "Kõnõtraat" (Jan Rahman)  Esit. ans. Ummamuudu. (Raadio 2 Aastahitt 1994)
L
"Laev tõstis üles purjed öises fjordis" (Gustav Ernesaks, sõnad Evald Tammlaan) (Laul näidendi "Raudne kodu" jaoks, 1956) "La Forza"  Esit. Elina Nachayeva (ESC2018) "Lahkumislaul" (Ülo Vinter, sõnad Kulno Süvalep) "Lahtilükkamine" (Jaak Johanson) "Las jääda nii kuis oli" (rahvalik viis, sõnad Anna Haava) "Laste unistused"  Esit.Iiris Vesik, Kadri Hunt ja Eesti Raadio Laululapsed "Laul filmist "Verekivi"" (Kustas Kikerpuu) "Laul kaugest kodust" (Eino Tamberg, sõnad Ralf Parve)  Esit. Voldemar Kuslap (filmis "Inimesed sõdurisinelis", 1968) "Laulge, poisid, laulge, peiud" (eesti rahvaviis, sõnad Aleksander Eduard Thomson) "Laul Põhjamaast" (Ülo Vinter, sõnad Enn Vetemaa) (Koorilaul). "Laululilled" (Tõnu Aare, sõnad Ott Arder)  Esit. ans. Apelsin. "Laul verelilledest" (Gennadi Taniel, sõnad Helmi Karjahärm)   Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Raadio Estraadiorkester. "Leib jahtub" (Andres Valkonen, Leelo Tungal). Esit. Tõnis Mägi ja Andres Valkoneni ansambel "Leiutaja ja laiutaja"  Esit. ans. Ruja. "Lell'o"  Esit. ans. Trad.Attack! "Lenda, lenda lepalind" (rahvalik). (mitu samanimelist erinevat laulu) "Lenda, lenda, hiigellind, sa" (Bruno Oja)  Esit. Bruno Oja (O'Ya) (1977~) "Lennelda priiks"  Esit. ans. Ultima Thule. "Leto svet" Esit. ans. Kreisiraadio (Eesti ESC2008 laul, finaali ei pääsenud) "Let's Get Loud" (muusika ja sõnad Sven Lõhmus)  Esit. ans. Suntribe (Eesti ESC2005 laul, finaali ei pääsenud) "Liivakell" (Tõnis Mägi, sõnad Villu Kangur)   Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri keelpillikvartett. "Lilleke rohus" (sõnad ja muusika Alar Aigro)  Esit. ans. Tuberkuloited (1994) "Linnasuwe laul"  Esit. HU? "Liivimaa pastoraal" (Riho Sibul, sõnad Villu Kangur)  Esit. ans. Ultima Thule. "Lõke preerias" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo, 1963)  Esit. Uno Loop. "Läbi saju" (Raimond Valgre)
M
"Ma loodan, et saan sellest üle" (Raimond Valgre)  Esit. ER Meeskvartett. "Massikommunikatsioon" (Hardi Volmer)  Esit. ans. Singer Vinger. "Ma tantsin vihmas ja tuules" (Tõnu Raadik, sõnad Jaan Tätte)  Esit. Lauri Saatpalu (2000) "Matkalaul" (Tõnu Aare, sõnad Henno Käo)  Esit. ans. Apelsin. "Meeletu maailm" (muusika ja sõnad Valter Ojakäär)  Esit. Ivo Linna. "Meie Mall" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Anu Anton. (Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiosakonna 1. võistluskontserdi 1. preemia 1959. aastal) "Mere lapsed" (Maria ja Tomi Rahula, sõnad Peeter Pruuli)   Esit. Koit Toome (ESC1998 #11) "Metsaneid" (Mikk Targo, sõnad Tõnis Mägi)  esit. Tõnis Mägi ja ans. Muusik Seif  (1981) "Metsateel" (Artur Kapp, 1895) Esit. Georg Ots. "Mina ise" (Kaja Kõlar, Sergei Pedersen, sõnad Kaja Kõlar)  Esit. Ele Kõlar, Kaja Kõlar ja ans. Radar (1980) "Mina jään" (Mihkel Raud, Lenna Kuurmaa)   Esit. Lenna ("Eesti laul 2012" #2; 2013. aasta Eesti Muusikaauhind - aasta parim laul) "Mind veel ei ole" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo) "Minemine" (Marko Matvere, sõnad Jaan Tätte)  Esit. Marko Matvere ja Jaan Tätte. "Mingem üles mägedele" (Karl August Hermann / Mihkel Veske) "Minu südames sa elad" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Jaak Joala. (1970) "Mis maa see on ?" (Siiri Sisask)  Esit. Siiri Sisask. (1998~) "Misjaoks ?" (Hans Hindpere, sõnad Helgi Muller) "Mis värvi on armastus ?" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Uno Loop. "Misty town" ("Valgesse uttu") (Eino Tamberg, sõnad Uno Laht)  Esit. Ülle Ulla. (Sally laul ooperist "Raudne kodu", 1965) "Moonwalk" (muusika ja sõnad Sven Lõhmus)   Esit. Laura (Eesti Eurolaul 2005 #2) "Muinaslugu muusikas" (Raimond Valgre) "Mu isamaa on minu arm" (Gustav Ernesaks, 1944, sõnad Lydia Koidula, 1867~) "Mu isamaa on minu arm" (Aleksander Kunileid, 1869~, sõnad Lydia Koidula, 1867~) "Mu kodu" (Uno Naissoo, sõnad Juhan Saar)   Esit. Jaak Joala. (1971) "Mul meeles veel" (Kustas Kikerpuu)   Esit. Toomas Jõesaar; Henn Rebane (akkordion) "Mu meelen kuldne kodukotus" (Friedrich Saebelmann, sõnad A. Rennit)  Esit. Artur Rinne. "Muusa" Esit. Laura. (2007) (Ilmus 2007 albumil "Muusa", millele omistati Eesti Muusikaauhinnad 2008 aasta albumi tiitel) "Mõtisklus" (Gennadi Podelski, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Georg Ots (1959 filmis "Vallatud kurvid") "Mängi, pillimees!" (Valter Ojakäär, sõnad Heldur Karmo ja Ants Meerits, 1953)  Esit. Georg Ots (1955, 78 rpm 10" shellak, A-poolel "Heinaveol"),  Leida Sibul ja Hilda Koni (duo, 195_). "Märtsis algas mai" (Uno Naissoo, sõnad Heldur Karmo, 1970)   Esit. Uno Loop. (jazz-samba) "Määme om seo maa" (muusika ja sõnad Jan Rahman)   Esit. Mari Kalkun.
N
"Naer" (Toivo Kurmet)  Esit. ans. Virmalised, vok. Jaak Joala. (1968~) (üks esimesi Eesti biitansamblite omaloomingulistest lauludest) "Naera, naera" (Rein Rannap, sõnad Viivi Luik)  Esit. Tõnis Mägi ja ans. Psycho (1980 LP) "Nagu merelaine" (Ivar Must, sõnad Leelo Tungal)  Esit. Silvi Vrait (Eesti ESC laul, ESC1994 #24). (esimene Eesti laul, mis jõudis Eurovisiooni Lauluvõistluse finaali, ESC1994 #24) "Neile, kes kaua on teel" (Valter Ojakäär, sõnad Jaan Kaplinski)  Esit. Silvi Vrait ja ans. Fix ("A. Oidi nim. Lauluvõistlus" 1979). (Sama tekst, mis "Allnõlva sarapikus") "Neil päevil polnud algust" (Uno Naissoo, sõnad Heldur Karmo) "Neiu mustas kleidis"  Esit. ans. 2 Quick Start. "Näen sind" (Uno Naissoo, sõnad Heldur Karmo, 1966)  Esitaja: Vello Marken  (1966~)
O
"Oi, te poisid" (Boris Kõrver, sõnad Manivald Kesamaa)  Esit. Georg Ots (1960). "Ojalaul" (Jaan Tätte)  Esit. Jaan Tätte (2001). "Oktoobrikuu" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo)  Esit. Paul Allik  (tango) "Oma laulu ei leia ma üles" (Valter Ojakäär, 1966, sõnad Leelo Tungal). Esit. Heli Lääts. "Once in a Lifetime" Esit. Ines (Eesti ESC2000 laul, #4) "On kallis mulle kodupaik" (Gennadi Podelski, Jossel Nasalevitsh)  Esitajaid: Leida Sibul ja Hilda Koni (duo, 1956), Voldemar Kuslap ja Heli Lääts (1984). "On küll hilja" (Mikk Targo, sõnad Kaari Sillamaa)  Esit. ans. Code One (1993) "On läinud aastad" (Heini Vaikmaa / M. Tross). Esit. ans. Mahavok, vok. Kare Kauks. "On silmi siniseid" (muusika ja sõnad Albert Uustulnd ) "Olematu laul" (Valter Ojakäär, sõnad Leelo Tungal)  Esit. Helgi Sallo, 1968. "Oma laulu ei leia ma üles" (Valter Ojakäär, sõnad Leelo Tungal, 1966)  Esitajad: Heli Lääts. (Eesti Telefilmi muusikafilmis "Meloodia 67") Ansambel Metsatöll (ethno-rock töötlus, 2005. a. album). (kasutati 2008. a. TV-seriaali "Tuulepealne maa" tunnusmuusikana)
P
"Palus pohli punetab" (Uno Naissoo) "Palve" (Tõnis Mägi, sõnad Villu Kangur) (="Looja, hoia Maarjamaad! ...")  Esit. Tõnis Mägi. "Partners In Crime" (Hendrik Sal-Saller, sõnad Berit Veiber)   Esit. Gerli Padar (Eesti ESC2007 laul, finaali ei pääsenud) "Patune mõte" (InBoil, sõnad Andrus Rootsmäe)  Esit. ans. InBoiler (1995). "Peagi saabun tagasi su juurde" (Raimond Valgre) "Peegelpildis"  Esit. ans. Maria Stuart (indie-pop) "Peeglid" (Gunnar Kriik / Ott Arder) "Pihlapuu" ("Taas punab päiksekiirtes pihlapuu ...") (Kustas Kikerpuu)  Esit. Ivo Linna. "Pimedale muusikule" (muusika ja sõnad Tõnis Mägi)   Esit. Tõnis Mägi ja EREO. (1975) "Piparkoogipoisid" (Vello Lipand, 1961, sõnad Astrid Gullstrand, tõlkinud Heljo Mänd)  Esit. ER Meeskvartett (1962~) "Pistoda laul" (Uno Naissoo, sõnad Paul-Eerik Rummo) (Laul filmist "Viimne reliikvia", 1969). "Play" Esit. Jüri Pootsmann (Eesti ESC2016 laul, finaali ei jõudnud) "Poisid ritta" (Lastelaul) "Pojaga restoranis" (Jaan Sööt, sõnad Juhan Viiding)   Esit. ans. Jäääär. (2009 album) "Prostituudi laul" (Uno Naissoo, sõnad Paul-Eerik Rummo) (Laul filmist "Viimne reliikvia", 1969). "Puhkus Viljandis" (Leo Normet) "Puhu tuul ja tõuka paati" (liivi rahvalaul, tõlkinud Mart Pukits) "Põdra maja"  (Lastelaul) "Põgene, vaba laps" (Uno Naissoo, sõnad Paul-Eerik Rummo) (Laul filmist "Viimne reliikvia", 1969). "Päkapikk" (Lastelaul) "Päikesekild" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo, 1963)  Esitajad: Urve Uustalu, Heli Lääts "Püha Elmo tuled" (Tõnis Mägi, sõnad Villu Kangur)  Esit. Tõnis Mägi ja A.Ulvik & Co. "Pühajärv" (Leila Miller, sõnad Valdo Randpere)  Esit. Valdo Randpere ja Leila Miller (1984)
Q
−−−−−
R
"Raagus sõnad" (Rein Rannap, sõnad Peeter Ilus)  Esit. Marju Kuut, Rein Rannap (klaver), Eesti Raadio estraadiorkester, dir. Rostislav Merkulov (1974) "Rannakolhoosis" ("Seda paati pole tehtud ...") (Valter Ojakäär, sõnad Debora Vaarandi)  Esit. L. Tauts. "Rapunzel" (Vaiko Eplik)   Esit. Lenna Kuurmaa. ("Eesti Laul 2010" #2) "Rockefeller Street" Getter Jaani  (Eesti ESC2011 laul, #24) "Rong" (Tõnis Mägi, sõnad Ott Arder)   Esit. ans Muusik-Seif. (1987) "Runaway" Esit. Sahlene (Eesti ESC2002 laul, #3) "Rändaja õhtulaul" (Anne Maasik, sõnad Ernst Enno)  Esit. Anne Maasik (filmis "Nipernaadi", 1983) "Rändajad" (muusika ja sõnad Sven Lõhmus)  Esit. ans. Urban Symphony (Eesti ESC2009 laul, #6) "Rändame koos" (Rein Laaneorg, sõnad Heldur Karmo, 1986)  Esitajad: Aivar Mäe ja ans. Vitamiin
S
"Saaremaa valss" (Raimond Valgre, 1948, sõnad Debora Vaarandi)  Esitajad: Georg Ots jpt. "Sa haara kinni mu käest" (muusika ja sõnad Mikk Targo)   Esit. Tõnis Mägi ja ans. Music Seif. "Sa oled mul teine" (Rein Rannap, sõnad Ott Arder)  Esit. ans. Ruja. (1983) "Sa tule nüüd" (muusika ja sõnad Rein Rannap)   Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Raadio estraadiorkester. "Sa tulid tuppa" (Andres Valkonen, sõnad Juhan Liiv)  Esit. ans. Väntorel (1971) "Sellest saab meie suvi"  Esit. ans. Code One. "Sind otsides" (Gennadi Taniel, sõnad Oskar Kruus)   Esit. Tõnis Mägi ja Eesti Raadio Estraadiorkester. "Sind surmani" (Aleksander Kunileid / Lydia Koidula) Koorilaul. "Sinilind" (Raimond Valgre) "Sinkjad sünkjad" (instrumentaal)  Esit. Vaiko Eplik. (2012~) "Siren" Esit. Malcolm Lincoln (Eesti ESC2010 laul, finaali ei pääsenud) "Storm" (Stig Rästa, Vallo Kikas, Victor Crone, Sebastian Lestapier, Fred Krieger)  Victor Crone  (Eesti ESC2019 laul, #20) "Suur loterii"  Esit. Ivo Linna ja ans. Supernova. "Sunflower" (muusika ja sõnad Sven Lõhmus)   Esit. Laura (Eesti Eurolaul 2007 #3) "Surrounded" (Maria ja Tomi Rahula, sõnad Maria Rahula)  Esit. ans. Slobodan River (solist Ithaka Maria). ("Eesti Eurolaul 2004" #3) "Suur loterii" (Rainer Michelson, sõnad Urmas Jaarman)  Esit. Ivo Linna ja ans. Supernova ("Eesti Laul 2017" #5) "Suur suvi" (Rein Rannap, sõnad Peeter Ilus)  Esit. Jaak Jürisson. "Suvekuninganna" (Jüri Kõrgema   Music By – Mikk Targo)   Esit. ans. Mahavok. "Suveöö" (Arne Oit, sõnad Heldur Karmo, 1971)  Esit. Jaak Joala. (Eesti Televisiooni sarisaate "Horoskoop" esimese hooaja võitja). "Sügisballaad" (Olav Ehala, sõnad Vally Ojavere)  Esit. Tuuli Taul. "Sügistuuled" (Tõnu Aare, sõnad Ott Arder)  Esit. ans. Apelsin (1982). (reggae)
Z
"Zero Gravity" (Jakob Hazell - Kerli Kõiv - Svante Halldin)   Esit. Kerli Kõiv (2012, US dance#6)