cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sõltumatute Riikide Ühendus
Ajalugu
1993. aasta 24. septembril allkirjastasid üheksa SRÜ liikmesriigi presidenti kokkuleppe Majandusliidu (Ekonomitsheskij sojuz) loomise kohta. Gruusia ja Türkmenistan liitusid lepinguga 1993. aasta detsembris, Ukraina ühines assotsieerunud liikme staatuses. 15. aprillil 1994 kinnitati ühtse – kaupade, teenuste, tööjõu ja kapitali vabal liikumisel põhineva – majandusruumi loomise vajalikkust. Oluliseks peeti ka koordineeritud krediidi-, maksu-, tolli- ja välismajanduspoliitika väljatöötamist, majandustegevuse reguleerimise meetodite ühtlustamist ning otseste tööstusalaste kontaktide soodustamise vajalikkust.
1999. aastal anti Tadžikistanile liidus täielikud õigused (varem olid täielikud õigused vaid Valgevenel, Kasahstanil, Kõrgõstanil ja Venemaal). 2000. aasta oktoobris kirjutati alla leping Euraasia Majandusühenduse loomiseks, kuhu kuulusid Valgevene, Kasahstan, Kõrgõstan, Venemaa ja Tadžikistan. 2020. aasta seisuga on Armeenia, Moldova ja Ukraina seal vaatleja staatusega. 2003. aasta oktoobris kirjutasid Valgevene, Kasahstan, Venemaa ja Ukraina alla ühendatud majandusruumi lepingule.
Aastatel 2003–2005 tehti ühenduse riikide seas muudatusi valitsuses, Viktor Juštšenko valiti Ukraina presidendiks ning Eduard Ševardnadze ja Askar Akajev kukutati vastavalt Gruusias ja Kõrgõzstanis. 2006 võttis Gruusia suuna NATO-ga liikumisele, kuid lahkumine SRÜ-st sai võimalikuks alles aastal 2009, s.o aasta pärast Gruusia sõja lõppu. 26. augustist 2005 on Türkmenistan SRÜ-ga assotsieerunud riik, mitte enam liikmesriik.
2009. aasta mais liitusid Valgevene, Ukraina, Moldova, Aserbaidžaan, Armeenia ja Gruusia idapartnerluse leppega – projektiga, mille oli algatanud Euroopa Liit. 2014 teatas Ukraina seoses Vene-Ukraina konfliktiga, et lahkub SRÜ-st.
SRÜ eesmärgid
Oma loomisest saadik on SRÜ-l olnud kaks peamist eesmärki. Esimene neist on olnud edendada n-ö "tsiviliseeritud lahkuminekut" endiste Nõukogude Liidu riikide vahel. Paljud kartsid, et Nõukogude Liidu lagunemine tähendab poliitilist ja majanduslikku kaost, kui mitte otsest konflikti piiride vahel. Varajased kokkulepped SRÜ riikide vahel aitasid seda olukorda veidi rahustada, kuid kõiki sõjalisi konflikte see ära hoida ei suutnud (nt Aserbaidžaani-Armeenia sõda ja sisekonfliktid Tadžikistanis, Moldovas ja Gruusias).
Teine eesmärk on olnud edendada integratsiooni vastiseseisvunud riikide vahel. See pole SRÜ-l õnnestunud. Peamine põhjus on see, et kuigi osapooltel olid ühised huvid vana korra lammutamiseks, polnud neil kompromissi selle kohta, mis peaks Nõukogude Liitu asendama. Peale selle tekitas kohalike poliitiliste ja majandussüsteemide arendamine vastuolu reintegratsioonile. SRÜ liikmetel on õigus jätta allkirjastamata lepingud, mida nad ei soovi, tekitades segase võrgustiku lepingute ja kohustuste vahel SRÜ riikides.
Peamiselt on SRÜ eesmärgid seotud koordinatsiooniga riikide välis- ja kaitsepoliitika vahel. Proovitakse arendada ühist majandusruumi, toetada inimõigusi, ühendada piirkondi etniliselt, hallata endise Nõukogude Liidu sõjalisi struktuure, luua jagatud transpordi- ja sidevõrk, tugevdada keskkonnajulgeolekut, reguleerida migratsioonipoliitikat ning ühiselt võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu.
Venemaale oli ja on liit tähtis eelkõige järgmistel põhjustel:
SRÜ-d koordineerivad institutsioonid
Koostööd SRÜ raames teostatakse SRÜ koordineerivate institutsioonide kaudu. Suuremad neist on
Charlottenborg
right|thumb|Vaade Charlottenborgile [[Kongens Nytorvilt.]] Charlottenborg on hoone Kopenhaagenis Kongens Nytorvil. Seal korraldatakse kunstinäitusi ning kus asuvad Taani Kuninglik Kunstiakadeemia, Taani Kunstiraamatukogu jt kunstiasutused.
Charlottenborgi vanem osa on vana Charlottenborgi loss, mis pärineb 1670. aastate lõpust. Charlottenborgi lossi rajas Ulrik Frederik Gyldenløve. See oli üks esimesi suuremaid hooneid vastrajatud Kongens Nytorvil.
Johann Strauß
Johann Straußi nime kandsid kolm tuntud Austria heliloojat:
Arnold Nero
Arnold Nero (30. september 1905 – 13. september 1974 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Teenis Sõjavägede Staabi juurde kuuluvas Topo-Hüdrograafia Osakonnas.
Vjatšeslav Ivankov
Vjatšeslav Ivankov (Вячеслав Иваньков; 2. jaanuar 1940 Moskva Venemaa – 9. oktoober 2009 Moskva Venemaa) oli vene päritolu kuritegelik autoriteet, "seaduslik varas", vene organiseeritud kuritegevuse üks juhtkujudest. Hüüdnimi – "Japontšik" (Япончик, Слава Японец, Ассирийский Зять).
Elulugu
1960. aastal oli ta maadleja ja akrobaat ning töötas Igor Kio (oli nt 9 päeva "abielus" Galina Brežnevaga, Leonid Brežnevi tütrega) tsirkuses.
Vjatšeslav Ivankov tunnistati "seaduslikuks vargaks" 1974. aastal Moskvas Butõrka vanglas. Ta oli NSV Liidus kohtulikult karistatud 5 korda: võltsitud dokumentide kasutamise eest, relvastatud röövi, miilitsatöötajale kallaletungi, ebaseadusliku tulirelva omamise ja eriti raskete kehavigastuste tekitamise eest. Ivankov kuulus 1980. aastate alguses Moskvas tekkinud, kuritegeliku autoriteedi "Mongoli" poolt juhitud esimesse organiseeritud kuritegelikku grupeeringusse, kes tegelesid Moskva spekulantide ja fartšovtšikutelt väljapressimise ja röövidega.
1991. aastal taotlesid tema vabastamist mitmed kultuuritegelased, sh Jossif Kobzon.
29. veebruaril 1992 Moskvas Rjazani prospektil asuvas restoranis "Fidan" («Фидан») toimunud konfliktis tulistas Vjatšeslav Ivankov kolme Türgi kodanikku, kellest 2 surid kohapeal, kolmas aga toimetati raskes olukorras haiglasse. Kahe või enama isiku tapmisega seoses alustatud kriminaaluurimise käigus kahtlustati ka teist Venemaa kuritegelikku autoriteeti Vjatšeslav Slivat (Вячеслав Слива), kes aga suri 2000. aastal. 2000. aastal esitas Venemaa Moskva prokuratuur pikale veninud eeluurimise järel Ivankovile süüdistuse VF KrK § 102 alusel, ehkki Ivankov ise kandis karistust väljapressimise eest Ameerika Ühendriikides, Pennsylvania osariigi vanglas.
1995 . aastal pidas Föderaalne Juurdlusbüroo Vjatšeslav Ivankov kinni Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Ta oli püramiidskeemiga Tšara panga võlgnike raha välja nõudes Venemaa ärimeestelt Aleksandr Volkovilt ja Vladimir Vološinilt, kasutades oma kuritegelikku autoriteeti ning mõisteti süüdi 1997. aastal 3,5 miljoni dollari väljapressimises, fiktiivses abielus 9 aastaks ja 7 kuuks.
Juunis 2004 esitas Venemaa Peaprokuratuur taotluse Vjatšeslav Ivankovi väljaandmiseks Venemaale. 2005. aastal vabastati Ivankov ennetähtaegselt Ameerika Ühendriikide vanglast ning saadeti välja Venemaale, kuid 18. juulil 2005 toiminud kohtuistungil Moskva linnakohtus mõisteti Ivankov süütõendite puudumise tõttu õigeks.
Pärast vabanemist jäi Ivankov alaliselt elama Moskvasse ning asus koostööle teise autoriteetseima Venemaa seadusliku vargaga Aslan Usojaniga "Vanake Hassan" (Аслан Усоян (Дед Хасан)).
Viimane atentaat ja surm
Vjatšeslav Ivankov maeti 13. oktoobril 2009 Moskva Vagankovo kalmistule.
Demagoog
H. L. Mencken kirjeldas demagoogi järgmiselt: "See, kes esitab väiteid, mida teab olevat valed, neile, keda teab olevat idioodid."
Hani jõgi (Hiina)
pisi|Hani jõgi Wuhanis Han (traditsioonilises hiina kirjas 漢江, lihtsustatud hiina kirjas 汉江; Hàn Jiāng) on jõgi Aasias.
Han algab Qinlingi mägedest, ülemjooksul läbib ta Shanxi lõunaosas laiema nõo ja voolab edasi Hubei provintsi, kus voolab laial tasandikul. Suubub Wuhanis vasakult Jangtsesse.
Jõe pikkus on 1532 km.
Leonid Kolle
Leonid Kolle (kuni 25. veebruarini 1936 Leonid Stepanov; 29. aprill 1913 Venemaa – 7. jaanuar 1943 Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1940).
1940. aasta 24. veebruaril ülendati ta lipnikust nooremleitnandiks.
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
V NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Kiievis 1959. aasta maikuus. Turniiril jagasid esikohta 18-aastane moskvalane Vjatšeslav Štsegolev ning eelmise aasta meister Mihhail Korhov. Hiljem Moskvas toimunud järelmatši võitis Štšegolev.
Demjanski rajoon
Rajoonis on 8 omavalitsusüksust, neist 7 külaasundust (сельское поселение) ja 1 linnaasundus.
Rajooni idaosas on Seligeri ja Veljo järv.
Ökomärgis
Ökomärgis on tähis (keskkonnamärgis), mis kinnitab toote või teenuse keskkonnahoidlikkust.
Ökomärgiseid väljastab sõltumatu osapool.
Keskkonnastandard
Keskkonnastandard on asjaosaliste kokkuleppel koostatud ning kinnitatud reegleid, juhtnööre ja arvnäitajaid sisaldav dokument, mis korraldab keskkonnaseisundit mõjutavat või mõjutada võivat tegevust või tegevuse tulemust.
Keskkonnanormatiiv
Keskkonnanormatiiv on keskkonna kvaliteedile, heitmekogusele või toodangu ühikule kehtestatud keskkonnakaitseline kontrollarv või loodusvara erikulu.
Galileo (positsioneerimissüsteem)
Galileo töötab avaliku teenusena (Open Service) ning teenus on erilise garantiita. Süsteemi kuulub 26 satelliiti. Galileo projekt on nimetatud Itaalia astronoomi Galileo Galilei auks. Kasutada võib ka pikka nimetust "Galileo positsioneerimissüsteem", kuid et mitte tekitada segadust GPSi ja Galileo pika nime lühendi vahel, soovitatakse eelistada lühikest nimevarianti "Galileo".
Teenusest saavad kasu otsingu- ja päästetöötajaid, lisades MEOSAR-i (ingl k Medium Earth Orbit Search and Rescue) süsteemile tagasiside võimaluse. Galileo satelliidid on varustatud transponderitega, mis vahendavad hädasignaale hädasolijate ja päästekeskuste vahel. Võimalus hädasolijale vastust saata on suur uuendus olemasolevale COSPAS-SARSAT (ingl k COSPAR Satellite – Search and Rescue Satellite) programmile, mis seni tagasisidet ei saada. Testide tulemusena suudeti 77% hädasignaalidest täpsustada 2 kilomeetri raadiusse, 95% hädasignaalidest 5 kilomeetri raadiusse. Kõik hädasignaalid suudeti edastada päästekeskusele 90 sekundi jooksul, mis ületas süsteemile esitatud miinimumnõude 10 minutit.
GIOVE
Esialgse nimega GSTB (ingl k Galileo System Testbed), hiljem ümber nimetatud GIOVE (ingl k Galileo In-Orbit Validation Element) olid Euroopa Kosmoseagentuuri tellitud esimesed kaks satelliiti Galileo positsioneerimissüsteemi algseteks testideks.
GIOVE-A ehitati Suurbritannia firma Surrey Satellite Techology Ltd (SSTL) poolt. GIOVE-A eesmärkideks oli kindlustada Galileo süsteemi sidesagedused, testida kasutatavate rubiidiumkellade tööd, koguda andmeid valitud keskmise orbiidi keskkonna iseloomujoonte kohta, et hilisemad satelliidid oleksid vastavale keskkonnale vastupidavad ja saata signaale kasutades paralleelselt kahte kanalit. GIOVE-A start toimus 28. detsembril 2005. Satelliidi orbiit oli 23 222 kilomeetri kõrgusel maapinnast. Esimesed edukad signaalid GIOVE-A satelliidilt võeti vastu 12. jaanuaril 2006. Juunis 2012 viidi satelliit 100 kilomeetrit kõrgemale orbiidile, et teha ruumi hilisematele satelliitidele. GIOVE-A juhtimise õigus on tootja SSTL käes. SSTL kasutab satelliiti, et koguda andmeid keskmiste orbiitide radiatsiooni kohta.
GIOVE-B oli teine kahest Euroopa Kosmoseagentuuri tellitud Galileo testsatelliidist. Satelliidi ehitas Galileo Industries, mis koosnes mitmest alamfirmast. Satelliidi ehitus läks maksma 72 miljonit eurot. GIOVE-B eesmärkideks oli saata navigatsioonisignaale, et kinnitada sagedused Galileo süsteemi tarbeks, koguda andmeid keskmiste orbiitide keskkonna kohta, testida kellade töötamist ja teha eksperimente signaalide saatmisega kosmoses. GIOVE-B peal oli kolm aatomkella, kaks rubiidiumkella ja esimene kosmoses töötav passiivne vesinikumaser. Satelliidi start toimus 27. aprillil 2008. Esimesed signaalid saadi kätte 7. mail samal aastal. GIOVE-B lõpetas oma töö 23. juulil 2012 ja hakkas seejärel tõusma kõrgemale orbiidile kuhu saadetakse oma töö lõpetanud satelliidid, et nad ei ohustaks teisi, töös olevaid satelliite.
IOV satelliidid
Järgmised 4 satelliiti mis startisid Galileo programmi raames olid IOV (ingl k In-Orbit Validation) satelliidid. Esimesed kaks neist startisid 21. oktoobril 2011 ja teised kaks 12. oktoobril 2012. Võrreldes GIOVE satelliitidega on IOV satelliidid sarnasemad lõplike FOC satelliitidega. IOV satelliitidele oli lisatud COSPAS-SARSAT programmi toetavad transiivrid. IOV satelliitide eesmärk oli sooritada navigatsiooniteste Euroopa oma navigatsioonisatelliitidega. Testimise jaoks kasutati nelja satelliiti, sest see on vähim satelliitide arv, et oleks võimalik sooritada asukoha määramist kolmes dimensioonis. Esimene edukas asukoha määramine Euroopa satelliitide abil toimus 2013. aasta 12. märtsi hommikul Noordwijkis Hollandis. Asukoha määramise täpsus jäi vahemikku 10–15 meetrit, mis oli eeldatav, võttes arvesse orbiitidel asuvate satelliitide arvu.
FOC satelliidid
7. jaanuaril 2010 avaldati, et esimesed 14 Galileo FOC (ingl k Full Operational Capability) satelliiti ehitavad koostöös OHB System, Saksamaa ja SSTL. Lepingu kogumaksumuseks oli 566 miljonit eurot. Satelliitide startide eest vastutab Prantsuse firma Arianespace. Startide lepingu kogumaksumus on 392 miljonit eurot.
2012. aasta veebruaris võitis OHB System konkursi ehitada järgmised 8 FOC satelliiti. Lepingu kogumaksumuseks oli seekord 250 miljonit eurot. OHB võitis konkursi EADS Astriumi ees pakkudes soodsamaid lepingutingimusi.
Esimesed 10 FOC satelliiti saadeti paarikaupa kosmosesse kasutades Venemaal ehitatud Sojuz rakette. Alates 11. FOC satelliidist kasutatakse stardiks Ariane 5ES rakette, mis suudavad kosmosesse saata 4 satelliiti korraga.
Esimesed kaks FOC satelliiti startisid Kouroust, Prantsuse Guajaanast 22. augustil 2014, 24 tundi pärast algset planeeritud stardiaega, sest halbade ilmaolude tõttu ei olnud start võimalik. 23. augustil teatati, et need satelliidid ei jõudnud oma planeeritud orbiidile. Esimeste analüüside põhjal oli probleemiks Fregat kandja põtkurite kütuseliinide jäätumine. Seetõttu ei olnud võimalik seda juhtida korrektsele orbiidile pärast kanderaketi küljest eemaldumist. Hiljem suudeti satelliidid ümber juhtida sellisele orbiidile, et neid saaks ikkagi kasutada.
15. detsembrist 2016 on Galileo navigatsioonisüsteemi algsed teenused valmis avalikuks kasutamiseks. Esimesed 18 satelliiti on kosmoses, neist viimased neli on testimisel ja on eeldatud liituma süsteemiga 2017. aasta kevadel. Galileo pakub kolme algset teenust, milleks on avalik teenus, riiklikult reguleeritud teenus ja toetavad COSPAS-SARSAT süsteemi.
Peamised tunnusjooned
pisi|Planeeritud Galileo satelliitide paigutus süsteemi valmimisel
Satelliidi stardimass on 732,8 kg. Kere mõõtmed on 2,5 × 1,2 × 1,1 meetrit, sellele lisaks on päikesepaneelide ulatus 14,67 meetrit. Stardi ajal kokku pakituna on satelliidi mõõtmed 2,91 × 1,7 × 1,4 m. 30 satelliiti on jaotatud kolme orbiidi vahel, et need oleks nähtavad võimalikult paljudest kohtadest. Orbiitide kõrgus maast on 23 222 meetrit ja inklinatsioon on 56 kraadi. Igal orbiidil on 8 töötavat satelliiti ja 2 tagavara satelliiti. Satelliitide elueaks on planeeritud 12 aastat. Päikesepaneelide toodetud maksimaalne võimsus on 1,9 kW.
Satelliidi osad
L-riba antenn saadab navigatsioonisignaale sagedusalas 1200–1600 MHz.
SAR antenn võtab vastu hädasignaale Maa pealt ja saadab need maajaamale, et neid saaks edastada päästetöötajatele.
Kaks S-riba antenni on osa käsu- ja andmehalduse alamsüsteemist. Nad saadavad maajaamale andmeid satelliidi olukorra ja seadmete töötamise kohta. Vastu võtavad andmeid, et juhtida satelliiti ja selle süsteeme. Lisaks suudavad S-riba antennid saata, vastu võtta ja töödelda signaale mille abil saab mõõta satelliidi kõrgust mõne meetri täpsusega.
Nii infrapuna- kui ka päikeseandurid aitavad hoida satelliiti suunatuna Maa poole. Infrapunasensorid teevad vahet külma kosmose ja sooja Maa atmosfääri vahel. Päikeseandurid mõõdavad, kus suunas asub päike satelliidi suhtes.
Laseri helkuri abil on võimalik mõõta satelliidi kõrgust mõne sentimeetri täpsusega, saates maajaamast laserkiire satelliidi peeglisse mis peegeldab selle maa peal olevasse andurisse tagasi. Helkur on ta sellepärast, et ta peegeldaks laseri kiire tagasi sinna kus kohast ta on saadetud. Helkuriga satelliidi kõrguse mõõtmist kasutatakse umbes üks kord aastas, sest S-riba antenniga mõõdetud kõrgus on suuremal osal kordadest piisava täpsusega.
Kosmoseradiaatorid kiirgavad satelliidi toodetud soojust kosmosesse, et hoida satelliidi alamsüsteeme sobivatel temperatuuridel.
pisi|ESA, Galileo passiivne vesiniku maser kell
Passiivne vesiniku maser kell on peamine kell satelliidi peal. See on aatomkell, mis kasutab vesiniku aatomi siseseid reaktsioone, et mõõta aega veaga 0,45 ns 12 tunni jooksul.
Rubiidiumkella kasutatakse juhul kui maser kellaga midagi juhtub. Rubiidiumkella viga on 1,8 ns 12 tunni jooksul.
Igal Galileo satelliidil on kumbagi kella kaks tükki. Igal ajal töötab ainult üks maser ja rubiidiumkell. Maser kella vea korral võtab rubiidiumkell töö üle ja tekitab sagedust navigatsioonisignaali jaoks. Maser kella vea korral hakkab teine kellade paar tööle ja selle paari maser kell võtab paari päeva pärast sageduse genereerimise töö üle. Algne maser kell läheb aga ooteolekusse. Sel viisil on satelliidil garanteeritud navigatsioonisignaali genereerimine mistahes ajal.
SADM (ingl k Solar Array Drive Mechanism) on mehhanism, mis ühendab päikesepaneelid satelliidi kerega ja pöörab neid aeglaselt, et päiksepaneeli pind oleks alati risti Päikese kiirtega.
Güroskoobid mõõdavad satelliidi pööramist.
Hoorattad juhivad satelliidi pöörlemist või hoiavad satelliiti paigal väliste mõjutuste korral pööreldes vajaliku kiiruse ja suunaga.
Magnetmähised muudavad pöörlemise kiirust pöördemomendi tugevust ja suunda muutes.
Elektritoite alamsüsteem kogub päikesepaneelidelt elektrienergiat, salvestab selle ja jagab seda teiste alamsüsteemida vahel vastavalt nende vajadusele.
Avalik teenus
Galileo pakub positsioneerimise, liikumiskiiruse ja täpse kellaaja informatsiooni avaliku teenusena, mis on kasutajale tasuta. Teenus sobib kasutamiseks näiteks autonavigatsioonis ja mobiiltelefonides. Aja informatsioon on sünkroonitud UTC maailmaajaga. Kellaaja informatsiooni saab kasutada näiteks võrgu sünkroonimiseks või teaduslikeks rakendusteks. Avalikku teenust võivad kasutada kõik, kellel on olemas vastav vastuvõtja, ilma mingite lubadeta. Kuigi võimalus on kasutada kuni kolme signaali sagedust, siis madalamat täpsust nõudvate rakenduste jaoks piisab odavatest, ühe kanaliga vastuvõtjatest. Suurema täpsuse ja stabiilsuse tagamiseks tuleks kasutada Galileo signaale koos GPSi ja GLONASSi signaalidega. Avalik teenus ei paku kasutajale informatsiooni andmete terviklikkuse kohta, seega signaali kvaliteedi kontroll jääb täielikult kasutaja teha.
Terviklikkuse jälgimise teenus
Terviklikkuse jälgimise teenus (ingl k Safety-Of-Life Service) toetab avalikku teenust. Terviklikkuse jälgimise teenus võimaldab kasutajal saata infot andmete ja signaalide terviklikkuse kohta, peamiselt annab terviklikkuse jälgimise teenus teada kui signaalis on mingeid vigu sees, ning kas signaal on autentne, Galileo saadetud signaal. Teenus on peamiselt nendele, kellele on tähtis, et andmed jõuaksid kindlalt ja täpselt kohale. Kasutamiseks näiteks merenduses, lennunduses ja rongide töös.
Kaubanduslik teenus
Kaubanduslik teenus (ingl k Commercial Service) on suunatud rakendustele, millel on vaja suuremat täpsust võrreldes avaliku teenuse rakendustega. Kaubanduslik teenus on tasuline. Võrreldes avaliku teenusega, lisandub avaliku teenuse signaalidele kaks krüpteeritud signaali. Kaubandusliku teenuse kasutamist juhib teenusepakkuja.
Riiklikult reguleeritud teenus
Riiklikult reguleeritud teenus (ingl k Public Regulated Service) pakub teenust kõrgema turvatasemega. Signaali saatmisel kasutatakse erinevaid häirete vähendamise tehnoloogiaid. Riiklikult reguleeritud teenust kasutavad näiteks politsei, piirivalve, sõjavägi ja toll. Peamine teenuse eelis on signaali robustsus.
Satelliitide nimekiri
pisi|Kahe Galileo satelliidi start Soyuz raketi peal, 21 oktoober 2011
Galileo satelliitidele on pandud nimed Euroopa laste järgi, kes võitsid Euroopa Komisjoni korraldatud regionaalsetel joonistusvõistlustel. Võistlus kestis 1. septembrist kuni 15. novembrini 2011. Osaleda said lapsed, kes on sündinud aastatel 2000, 2001 ja 2002. Joonistusvõistluse teemaks oli kosmos ja aeronautika. Igas osalenud riigis valis žürii ühe võitja, kelle järgi nimetati üks Galileo satelliitidest.
Süsinik-14
Süsinik-14 ehk radiosüsinik (14C) on süsiniku radioaktiivne isotoop, mille poolestusaeg on 5730 ± 40 aastat.
Süsinik-14 tekib atmosfääris õhulämmastikust kosmilise kiirguse toimel. Et kosmilise kiirguse intensiivsus on ajas konstantne, siis on ka 14C sisaldus õhus püsiv. Kosmilise kiirguse sisenemisel Maa atmosfääri tekivad neutronid, mis lämmastikuga kokkupõrkel moodustavadki uue keemilise elemendi.
Süsinik-14 lagunemisel eralduvad elektron ja antineutriino.
Süsinik-14 lagunemisprotsess on järgmine: Süsinik-14 isotoobi sisaldust kasutatakse bioloogilist päritolu esemete vanuse määramiseks radiosüsinikumeetodi abil.
Hani dünastia
Pärast Qini dünastia langust jagasid mässajad Qini riigi omavahel ja võimule tuli Hani dünastia. Üks pealikest sai endale valdused Hani jõe ääres ja võttis oma tiitli selle järgi. Hiljem hakkas ta teiste vastu võitlema, võitis nad, ja sai keisriks. Ta võttis Hani jõe nime oma dünastia nimeks.
Üle nelja sajandi viis see dünastia läbi uuendusi, mis lõid aluse keisririigi püsimisele. Kõigepealt pandi paika keisri amet ja tema osa riigi valitsemisel. Hani dünastia võttis üle Qini riigi põhimõtte, mille kohaselt keiser on seaduse allikas, kõrgeim õigusmõistja ja riigi tähtsaim võimukandja.
32. aastal viidi läbi muudatus, mille kohaselt lõpetati talupoegade iga-aastane sõjateenistusse kutsumine ja väljaõpetamine. Muudatused Hani dünastia ajal lõid keiserlikule Hiinale alustoed, kuid ühtlasi viisid ka Hani keisririigi hävingule. Võim koondus keisri lähimate inimeste, abielu kaudu tema sugulasteks saanute ja eunuhhide kätte. See põhjustas mõjukate perekondade üha suuremat võõrandumist, need tugevdasid oma kohalikke tugipunkte ja ühiskondlikke sidemeid.
Ka hiljem on seda dünastianime kasutatud, aga need dünastiad ei kestnud kaua.
Hani dünastia:
Mesilasvaha
thumb Mesilasvaha on noorte töömesilaste vahanäärmete eritis. Vaha on materjal, millest mesilased ehitavad meekärgi.
Vahanäärmed paiknevad töömesilaste tagakeha kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kõhulookel. Igal lookel on kaks läbipaistvat vahapeeglikest. Vahapeeglite all paiknevad vaha eritavad rakud, mis mesilase kasvades muutuvad põietaolisteks ning täituvad vedela vahaga. Vaha tungib läbi kitiini peeglikese pinnale ja hangub väikeseks plaadikeseks.
Mesilased hakkavad vaha eritama 3–5 päeva vanuselt ning lõpetavad korjemesilastena 18–20 päeva vanuselt. Mesilasemadel ja leskedel vahanäärmeid ei ole.
Toatemperatuuril on vaha tahke ja kõva, meeldiva iseloomuliku lõhnaga. Sõltuvalt lisandite (mesi, taruvaik, suir) sisaldusest on vaha värvus valkjas kuni tumepruun. Vees vaha ei lahustu. Vaha sulamistemperatuur on 60–65 °C. Mesilasvaha tihedus on umbes 960 kg/m3.
Vaha sisaldab umbes 80% süsinikku, 13% vesinikku ja 7% hapnikku. Ühe 1 kg vaha eritamiseks kulub peres 3,5 kg mett.
Mesilasvaha kui toidulisaaine tähis on E901.
Kasutamine
thumb|Vahapress [[Mihkli Talumuuseumis]] Vaha kasutatakse peamiselt kunstkärgede ehk kärjepõhjade valmistamiseks; aga ka kupualgmete tegemiseks ja söödanõude paikamiseks.
Mesilasvahast valmistatakse ka küünlaid, kosmeetikavahendeid, pookimisvaha, kingaviksi ning mitmesuguseid viimistlusvahasid.
Traditsiooniliselt on mesilasvaha kasutatud haavade raviks ja anumate paikamiseks. Meditsiinis kasutatakse vaha salvide ja raviküünalde koostises.
Strauss
Strauss tähendab saksa keeles jaanalindu ning on väga levinud perekonnanimena. Saksakeelsetes maades kirjutatakse nime enamasti kujul Strauß. Esineb ka varianti Straus.
Termokaamera
pisi|paremal|Termokaamera Termokaamera (ka infrapunakaamera, soojuskaamera ja termograafiline kaamera) on seade, mis sarnaneb tavalise digitaalkaameraga, kuid kasutab nähtava valguse diapasooni asemel infrapunadiapasooni, et kujutist moodustada.
Termokaamerates kasutatakse lainepikkust 0,8–14 mikromeetrit. Termokaamerate kasutusvaldkonda nimetatakse termograafiaks.
Eellugu
Tänu mitmele kuulsale teadlasele sai alguse tänapäeval väga laialt kasutatav haru termograafia. 1672. aastal avastas Isaac Newton, et värvid ei ole ainult heleda ja tumeda segu. Ta suunas päikesekiire läbi klaasprisma ekraanile. Seetõttu sai ta jälgida seda, et päikesevalgus sisaldab eri värve: lilla, sinine, roheline, kollane, oranž ja punane. Newton järeldas sellest, et valgus koosneb eri "tüüpidest" (meile teada kui lainepikkused).
Järgmise suurema avastuse autor oli Sir Frederick William Herschel, kes 1800. aastal avastas infrapunakiirguse. Asetades igasse värviribasse termomeetri ning tehes seda ka värvide äärealades, leidis ta, et temperatuurid tõusid sinisest värvist punase poole. Liikudes punasest edasi (inimesele nähtamatus osas), oli temperatuur veelgi kõrgem. Herschel järeldas sellest, et nähtamatu energia osa selles piirkonnas peab tegema tööd ning et päike kiirgab "nähtamatut" kiirgust nähtavast valguse piirkonnast väljaspool. Ta nimetas selle kiirguse "ultrapunaks" (meile tuntud kui "infrapuna").
19. sajandi teisel poolel avastati, et soojuskiirgus ja teised elektromagnetilised lained, näiteks nähtav valgus või raadiolained, olid olemuselt sarnased. Sellele järgnes kiirituse seaduse avastamine Kirchhoffi, Stefani, Boltzmann, Wieni ja Plancki poolt.
Termokaamerate kasutuselevõtt
Termokaameraid kasutas kõigepealt Korea sõjas Ameerika Ühendriikide sõjavägi, et jälgida vastaseid. Neid hakati hoogsalt välja töötama 1970. aastatel, mil valitsused (eriti Ameerika Ühendriigid ja Prantsusmaa) hakkasid investeerima termokaamerate uurimisse ja arendamisse. Eesmärgiks oli tõsta nende kvaliteeti ja vähendada suurust, et saada eelis lahinguväljal. Esimesed termokaamerad olid viletsa töökindlusega ja lühiealiseks kasutamiseks. Esialgu oli suurim termokaamerate tootja ja arendaja Rootsi firma Agema, millest hiljem kasvas välja suurim termograafiakontsern Flir Systems. Teiste tootjate seas on Raytek, mis arendab just tööstuslike infrapunatermomeetrite ja portatiivsete infrapunatermomeetrite tootmist ja tehnoloogiat. Nüüdseks kuulub Raytek ühte maailma suurimasse korporatsiooni Fluke. Fluke on oma kaubamärgi alla koondanud sellised termokaamerate ja infrapunatermomeetrite tootjad ja arendajad nagu Irtec, Raytek, Infrared Solutions, Hawk International.
pisi|Termokaameraga tehtud foto koertest
Infrapuna termograafia ja termomeetria füüsikalised elementaartõed
Infrapuna termograafia põhimõte põhineb füüsikalisel nähtusel, et iga keha, mis on temperatuurilt üle absoluutse nulli (−273,15 °C), kiirgab elektromagnetilist kiirgust. Seal on selge seos keha pinna ja keha kiirguse intensiivsuse ja spektraalkompositsiooni vahel. Määrates kindlaks objekti kiirguse intensiivsuse, saame seega kokkupuuteta määrata objekti temperatuuri.
Elektromagnetilise spektri piirkond
Infrapunakiirgus on osa elektromagnetilisest spektrist, mis on vahetult külgnev punasele valgusele (umbkaudu 760 nm), hõlmab nähtava spektri pikalainelise osa ning ulatub umbes 1 mm lainepikkuseni. Lainepikkuse ulatus 1–20 μm-ni on tähtis temperatuuri mõõtmise juures IR-termomeetritega ja termokaameratega.
Mõõteprintsiibid
Infrapunaenergiat kiirgavad kõik materjalid üle 0 °K. Infrapuna osa spektrist ulatub lainepikkuselt 0,7–1000 mikromeetrini. Selle laineala piirides, ainult sagedusi vahemikus 0,7–20 mikronit, kasutatakse praktilisteks-igapäevasteks temperatuuri mõõtmisteks. See on sellepärast, et käesoleval ajal toodetavad IR-andurid ei ole piisavalt tundlikud tabamaks väga väikesi energiakoguseid 20 mikronist kaugematel lainepikkustel. Kuigi IR-kiirgus ei ole nähtav palja silmaga, kehtivad ka selles piirkonnas sellised mõõteprintsiibid nagu nähtavas valgusalas. Infrapunaenergia kandub sirge joonena allikast ning võib peegelduda või neelduda materjalide pindadesse, mis jäävad kiirguse teele ette. Keha poolt neeldunud energiast osa taaskiirgab ning osa peegeldub seespidiselt. See kehtib ka materjalide kohta, mis on silmale läbipaistvad, gaasid ning õhukesed läbipaistvad plastid, kuid lisaks läheb osa IR energiast läbi keha. Osa materjalide korral läbib aga IR-kiirgus selle materjali. Selliseid materjale kasutatakse käesoleval ajal termokaamerate ja IR-termomeetrite läätsedes. Nendeks on teatud liiki plastkiled (plastist Fresneli läätsed), looduslik vilgukivi, Amtir-safiir. Materjalid, mis ei peegelda ega anna edasi infrapuna energiat, kutsutakse mustkehadeks ning teadaolevalt looduslikult neid ei eksisteeri. Teoreetiliste arvutuste otstarbeks on mustkehale omistatud väärtus 1.0. Lähim lähend mustkeha kiirgusele, mida leidub päris elus, on IR läbipaistmatu, ümmargune õõnsus väikese torukujulise sissepääsuga. Sellise sfääri sisepinna kiirgustegur oleks 0,998.
Eri tüüpi materjalidel ja gaasidel on erinevad kiirgustegurid ning seetõttu on nende infrapunakiirgus erineva tugevusega antud temperatuuril. Materjali või gaasi kiirgustegur on funktsioon selle molekulaarstruktuuri ja pinna iseloomust. Enamus kattevärvidel on sama emissioonitegur kui materjalil endal. Metalle sisaldavate värvide emissioonitegur on tunduvalt erinev, eriti alumiiniumil. Mida läikivam on metall, seda väiksem on selle materjali emissioonitegur (näiteks: nikkel, kroom, poleeritud vask). Osa metallide emissioonitegur muutub termilise töötlemise käigus (alumiinium ja vask). Analoogia võib siinkohal tuua nähtava valgusega: mida rohkem lihvitud pinnad on, seda rohkem IR-energiat pinnas peegeldab. Materjali pinna omadused mõjutavad seega pinna emissioonitegurit. Temperatuuri mõõtmisel on see kõige nähtavam mattide infrapunamaterjalide korral, millel on loomupäraselt madal emissioonitegur. Seega eriti poleeritud roostevaba terase tükil on märksa madalam emissioonikiirgus kui samasugusel karedal töödeldud pinnasel. See on seetõttu, et masintöötlemisel tekkinud süvendid ennetavad suurema osa IR-energia peegeldumist. Lisaks molekulaarstruktuurile ja pinna seisundile, tuleb mängu ka kolmas tegur: see on anduri enda tundlikkuse piirkond mingis lainealas ehk spektraalalas. Nagu märgitud, ainult IR lainepikkusi vahemikus 0,7–20 mikronit kasutatakse praktiliselt temperatuuride mõõtmiseks. Seni ei ole tehnoloogia veel nii kaugele jõudnud, et andurid hõlmaksid kogu infrapunaspektrit. Seetõttu mõõdavad nad kitsamat spektraalala, näiteks 0,78–1,06 või 4,8–5,2 mikronit. See piirkond sõltub anduri materjali füüsikalistest omadustest, fototundlikust pinnast, filtritest nende ees jne. Kuni 2 μm lainepikkusega andureid kasutatakse sulametallide ja kõrgetemperatuuriliste rakenduste korral. Klaasi ja plasti rakenduste korral kasutatakse 4–7,5 μm lainepikkusega andureid. Üldistes rakendustes kasutatakse 8–14 μm lainepikkusega andureid.
Temperatuuri mõõtmine infrapunatehnoloogial põhinevate seadmetega
Valemid, millel põhineb infrapuna temperatuuri mõõtmine, on vanad, hästi tõestatud ja välja kujunenud. On enam kui selge, et kasutajad ei vaja mõõtmisteks valemeid, vaid oskust mõõta.
Uni
pisi|Uni on inimese põhivajadus pisi|Magav kobras Osmussaarel Uni on regulaarselt esinev muutus teadvuses, milles väheneb kontakt ümbritsevaga. Magades taastub kesknärvisüsteemi, immuunsüsteemi, lihaskonna ja skeleti töövõime. Und eristab ärkvelolekust vähenenud võime reageerida stiimulitele: magades küll töötavad kõik meeled, kuid talamus on blokeeritud, mistõttu ei jõua meelte kaudu vastuvõetavad signaalid teadvusse.
Uni jaotub kaheks põhifaasiks: NREM (non-REM) ja REM (Rapid Eye Movement ehk kiire silmade liikumine). Lisaks jaguneb uni 90-minutistesse korduvatesse tsüklitesse.
Unefaasid
Kuna aju elektriline aktiivsus muutub une ajal pidevalt, on unetsükkel jagatud viieks staadiumiks. Esimesed neli staadiumi moodustab NREM-uni ning viimase täidab REM-uni, kusjuures REM-une osakaal kasvab öö edenedes. Iga osa unest on organismi talitluse seisukohalt vajalik ning evolutsiooniliselt väga täpselt välja kujunenud.
Burušaski keel
2000. a andmeil kõneles selles umbes 87 000 burušo rahva liiget Pakistani Põhjaaladel Hunza, Nagari, Yasini orus ning paiguti Gilgiti orus. Umbes 300 kõnelejat elab Indias Srinagaris.
Keelesugulus
Burušaski keelt on püütud siduda: Ükski neist katsetest pole suutnud teadusringkondi veenda.
2008. aastal suudeti veenvalt siduda jenissei keeled naa-dene keeltega ühte dene-jenissei keelkonda. Burušaski keelest noid ühisjooni ei leitud.
Uni
Unefaasid
NREM-uni jaguneb kergeks (staadiumid 1–2) ja sügavaks uneks (staadiumid 3–4), kusjuures sügavus on defineeritud selle kaudu, kui raske on inimest üles äratada. NREM-unes eemaldatakse unevõllide abil ebavajalikud sünapsid ning kinnistatakse päeva jooksul tekkinud mälestused ja faktid pikaajalisse mällu. Isegi tunniajalised uinakud päeval võivad mälu puhastada ja mäluprotsesse soodustada.
Burušaski keel
Laenud
Bergeri sõnaraamatus The American Heritage Dictionary of the English Language (1956) väideti, et ainus proto-indoeuroopa keelde tuletatud puuvilja nimetus – *abel (vrd leedu obuolys, inglise apple) võib olla laenatud burušaski keele eelkäijalt. Nimelt tähistab tänapäeva burušaski keeles sõna balt nii õuna kui ka õunapuud. Teised keeleteadlased taandavad vastava ingliskeelse tüve proto-indoeuroopa ajajärguks kujule *mel- või väidavad, et tollal vastav sõna üldse puudus ning sarnased indoeuroopa keelte sõnad on indoeuroopa keelerühmad eraldi laenanud seni tundmatutest võõrkeeltest.
Tänapäeva burušaski keeles on palju laensõnu: Omasõnavara osatähtsus on siiski suur.
Uni
Unefaasid
REM-und nimetatakse ka paradoksaalseks uneks, sest kuigi keha magab, näib aju olevat ärkvel. Ajulained sarnanevad ärkvelolekuga ning silmad liiguvad kiiresti eri suundades. Paradoksaalse une ajal on keha täiesti lõtv ehk paralüüsis ning töötavad ainult eluks vajalikud elundid. Lõtvus on vajalik selleks, et unenägudes toimuv ei kanduks üle inimese kehaliigutustes. Kuigi mõttetegevus eksisteerib mingil määral kõigis unestaadiumides, on REM-uni see, kus leiavad aset unenäod. REM-unes tugevdatakse sünapse ning seotakse uut infot ja õpitut juba olemasolevate kogemustega.
Reguleerimine
Iga ärkvel oldud hetkega suureneb adenosiini kogus ajus, tõstes seeläbi unesurvet ehk tungi magada. Adenosiini lagundamiseks kulub öösiti ligikaudu 8 tundi, mistõttu ei jõua liiga vähe magades adenosiinikogus kehas piisavalt väheneda. Selle tulemusena on inimene järgmisel hommikul unisem ning õhtuks on adenosiinikogus tavapärasest suurem, põhjustades suuremat unisust ja unevõlga. Unisuse leevendamiseks levinult kasutatav kofeiin hõivab adenosiiniretseptorid ja blokeerib seeläbi unisuse signaali. Kuna kofeiini poolestusaeg kehas on 5–7 tundi, pole pärast lõunat soovitatav kofeiiniga jooke tarbida, sest see raskendab uinumist ja vähendab une sügavust.
Termokaamera
Termokaamera ülesehitus
Termokaamerad on tavaliselt kas madala resolutsiooniga (160×120 või 60×60, 80×80), keskmise resolutsiooniga (320x240) või kõrge resolutsiooniga (640×480, 1024×768). Mida suurem on pikslite arv, seda teravam on pilt ning seda täpsemini on võimalik eristada uuritava objekti anomaaliaid.
Uni
Reguleerimine
Ööpäevane rütm ehk tsirkaadrütm on justkui sisemine kell, mis reguleerib kindlate ajavahemike tagant ärkvelolekut ja unisust. Kõige tugevam päevane energialangus on ligikaudu kell 13.00, mistõttu on inimesed sel ajal sageli unised. Ööpäevase rütmiga on seotud ka ajavahestress – füsioloogiline seisund, mida põhjustab ajavööndite vahetus reisimisel. Päeva pikkuse muutuse tõttu on inimese loomulik ööpäevane rütm häiritud.
Une algust ja lõppu aitab reguleerida käbikeha toodetav hormoon melatoniin. Õhtul toob hämarus kaasa melatoniini tootmise kasvu. Öösel melatoniini kontsentratsioon kehas väheneb ning hommikune päikesevalgus signaliseerib tootmise lõpetamist, millele järgneb üles ärkamine. Melatoniini tootmise tõusu ja langust ning ööpäevast rütmi reguleerib suprakiasmaatiline tuum.
Unenäod
pisi|Kunstniku nägemus REM-unest Unenägude ajal luuakse ajus absurdseid ühendusi, üritades päeval kogetud sündmusi omavahel siduda. Unenäod leiavad aset REM-une ajal, kuid nende nägemise põhjus pole kindlalt teada.
Unenäod peegeldavad magaja argipäeva, mõtteid ja muresid ning on seotud pigem negatiivsete kui positiivsete emotsioonidega. Inimesed unustavad umbes 95% unenägudest, sest mällu talletamine vajab keemilisi protsesse, mis une ajal ei tööta. Mõned inimesed suudavad aga oma unenägusid kontrollida, olles teadlikud, et näevad und. See tähendab, et nad on suutelised kontrollima kõike unes toimuvat, sealhulgas sooritada füüsiliselt võimatuid asju. Sellist unenägu nimetatakse kirkaks unenäoks.
Unenägude nägemine võib parandada emotsionaalseid haavu. Kuna REM-unes on noradrenaliini tase kehas madal, aitab neurokeemiliselt turvalisemas keskkonnas negatiivse kogemuse uuesti läbielamine pehmendada selle mõju intensiivsust. On näidatud, et magamine võib sel viisil ravida posttraumaatilist stressihäiret. REM-uni ja unenägude nägemine innustavad loovust ja parendavad probleemilahendusoskusi.
Unevajadus
Unevajadus on individuaalne, kuid The National Sleep Foundation on avaldanud soovitusliku uneaja pikkuse vastavalt vanusele. Üldiselt vajab inimene seda vähem und, mida vanemaks ta saab, ning täiskasvanuks saades unevajadus enam oluliselt ei vähene.
Kuna unevajadus erineb indiviiditi, on inimese tunnetuslik heaolu tugevamalt seotud nii une kvaliteedi kui ka kvantiteediga. Unekvaliteeti kujundavad uinumiseks kuluv aeg ja öösel üles ärgatud kordade arv. Tunnetuslik unekvaliteet ilmneb ärgates, kui inimene tunneb end puhanuna või mitte.
Unepuudus
Vähene uni põhjustab nii lühiajalisi kui ka pikaajalisi probleeme ning võib kaasa aidata mitmesuguste haiguste väljakujunemisele. Ebapiisava unega võivad kaasneda:
Termokaamera
Termokaamera ülesehitus
Üheks termokaamerate omaduseks on vaateväli (FOV – field of view), mis näitab millise nurga all toimub uuritava objekti pildistamine. Enamasti on selleks kuni 25° horisontaalselt. Tähtis parameeter termokaamerate juures on veel termotundlikkus, mis näitab, kui teravalt suudab kaamera eristada võimalikult väikesi temperatuurierinevusi objektil. Enamasti on selleks suuruseks 50...250 mK (0,05...0,25 °C). Suurema osa rakenduste jaoks piisab 100 mK tundlikkusest. 5 °C temperatuuririba laiuse korral on juba vajalik 70 mK, kuna nii kitsas ribas ei suudaks 100 mK tundlikkusega detektor kõiki temperatuuri nüansse eristada.
Uni
Unepuudus
Puudulik uni on eriti suur probleem noorte seas. Õpilastest saavad ainult 8–15% piisavalt magada. Tõenäoline põhjus on see, et teismeeas nihkub ööpäevane unerütm edasi, mistõttu tekib noortel unisus alles kell 23.00–01.00. Nihke tõttu on raskendatud varane uinumine ja ärkamine. Kuna teismeiga on inimese elus kõige vastuvõtlikum aeg psüühikahäiretele, nagu depressioon, skisofreenia ja suitsiidikäitumine, võib teismelise unedefitsiit mõjutada tugevalt tema vaimset heaolu.
Termokaamera
Termokaamera ülesehitus
Tänapäevastel termokaameratel on mitmeid lisafunktsioone, mis aitavad paremini saada ülevaadet uuritavast objektist. Objektist on võimalik teha videot, kus jälgitakse objekti temperatuurilisi muutusi ajas. Osa termokaameratel on lisaks termopildile võimalik teha tavaline värvi-digitaalfoto ning sellele fotole kanda uuritava objekti termopilt. Tarkvaraga on võimalik termopilte töödelda: kanda peale isoterme (sama temperatuuriga piirkondade eristamine), kriitiliste punktide väärtusi, eristada uuritavaid piirkondi, koostada histogramme ja 3D-pilte jne.
Uni
Unepuudus
Vanurid magavad vähem kui keskmine täiskasvanu. Kuna inimese unevajadus kõrges vanuses palju ei vähene, on ebapiisav uni kõrges eas suur probleem. Unedefitsiiti on vanemate inimeste hulgas seostatud suurema vähiriskiga.
20-tunnine magamata olemine on soorituse halvenemise poolest võrdväärne 0,1-protsendilise alkoholijoobega.
Termokaamera
Tööstuslik/elektriline
Pidevate protsesside tootmiskvaliteedi jälgimine, kütte- ja jahutussüsteemide jälgimine, elektrisüsteemide jälgimine (ülekuumenenud kontaktid alajaamas, ülekoormused), suuremate probleemide ennetamine (nt mootorite laagrite kontroll ja väljavahetamine enne rikke tekkimist).
Uni
Unehäired
Unehäire ehk somnipaatia on inimese või looma unerütmi häire. Unehäired jaotatakse düssomniateks ja parasomniateks. Düssomniad on peamiselt psühhogeensed häired, mille korral on häiritud une kestus, kvaliteet ja aeg. Parasomniate alla kuuluvad häired, mille korral ilmnevad une ajal anormaalsed episoodilised nähtused. pisi|297x297px|Lev Tolstoi illustratsioon ärkamisest Düssomniate alla kuuluvad:
Parasomniate alla kuuluvad:
Termokaamera
Küte ja ventilatsioon
Hoonete küttesüsteemide balansseerimine (ühtlase temperatuuri häälestus eri ruumides), hoonete soojuskadude avastamine (külmasildade ja soojalekete avastamine), niiskuskollete avastamine (niiskuskolded on tavaliselt madalama temperatuuriga).pisi|Termograafiline foto inimkehast
Uni
Unehäired
Muud häired: narkolepsia, katapleksia, rahutute jalgade sündroom, Kleine-Levini sündroom, ajavahestress, bruksism.
Suur osa unehäiretest on ravitavad. Kui uneprobleemidele piisavalt vara tähelepanu pöörata, on neist võimalik uneharjumusi muutes vabaneda, kuid probleemi süvenedes võib vaja minna professionaalset abi. Samuti saab paljudest düssomniatest vabaneda elustiilimuutustega: vähendades stressi, vastutusrikkaid ülesandeid ning kofeiini ja tubaka tarbimist. Olulised on ka regulaarne uneaeg, füüsiline treening ja tervislik toitumine.
Meditsiinilised ravivõimalused unehäirete korral:
Lisaks on avastatud väljaspool aju asuv geen ARNTL, mis kontrollib puuduliku unega toimetulekut: geeni taseme suurendamine unedefitsiidis hiirte skeletilihastes muutis nad vähem uniseks. See avastus võib aidata ravida unehäirete all kannatavaid inimesi ilma aju mõjutavate rahustiteta.
Termokaamera
Toiduainete ohutus
Külmutatud ja kuumutatud toiduainete kontroll ja jälgimine nii tootmisel, ladustamisel, transportimise kui ka riknevuse jälgimisel (normaalse toiduaine temperatuur erineb riknenud toiduaine temperatuurist), temperatuuride ühtluse jälgimine (toote ühtlase kvaliteedi tagamine).
Burušaski keel
Laenud
Ka dardi keeled on laenanud omajagu sõnavara burušaski keelest.
Uni
Inimene
Inimesele on evolutsiooniliselt olnud loomulik kahefaasiline uni: öösel 7–8 tundi ja pärastlõunal pool tundi kuni tund kestev uinak. Tõenäoliselt muutus inimese uni ühefaasiliseks elektri laia leviku tõttu tööstusajastu algusel. See-eest on tänapäevalgi piirkondi ja hõime, kus magatakse kahefaasiliselt (nn siesta).
Homo sapiens magab keskmiselt ööpäevas 8 tundi (millest 20–25% moodustab REM-uni), samas kui teised primaadid magavad 10–15 tundi (millest 9% on REM). Inimese sotsiaal-kultuurilist komplekssust võis kujundada just REM-uni, sest see aitab olla ratsionaalsem ja oma emotsioone paremini reguleerida.
Seda, kui hästi või halvasti inimesed magavad, on aja jooksul muutnud peamiselt 5 tegurit: kofeiin, alkohol, reguleeritud temperatuur, elektrivalgus ja kindel tööleminekuaeg.
Unes õppimine on kiirelt arenev ja uuritav valdkond. Kasutades taasaktiveerimist (näiteks ärkvelolekul mälu treenides kindla heli mängimine ja sama heli taasmängimine öösel), on võimalik mõjutada, mida ja kui palju õpitakse, seega peaks unes olema võimalik omandada infot ja õppida keeli. pisi|237x237px|Kitsed magamas Uni võib kaasa aidata ajukahjustuse all kannatanud patsientide motoorika taastumisele.
Burušaski keel
Murded
Kõik kolm murret on vastastikku mõistetavad ja saanud nimed orgude järgi, kus neid peamiselt kõneldakse:
Uni
Teised loomad
Teadaolevalt magab iga loomaliik maailmas. Liikidevahelist uneerinevust iseloomustavad neli muutujat: uneaja pikkus, unestaadiumid, magamise viis ja eriolukorrad.
Enamik loomaliike magab ööpäevas 4–18 tundi, mis on küllaltki suur varieeruvus. Imetajatest magab kõige rohkem üks nahkhiireliik (19 tundi) ja kõige vähem aafrika elevant (3 tundi). Teadusel pole täpset seletust, miks mõni loom nii vähe ja mõni nii palju magab, kuid on leitud nõrk seos uneaja suurema vajaduse ja närvisüsteemi suurema keerukuse vahel.
Burušaski keel
Kirjaviis
Tiibeti allikates mainitakse Gilgiti oru Bru-śa keelt, mille kõnelejad olevat toonud böni usu Tiibeti Zhangzhungi ja Kesk-Aasiasse. Nende tähestik olnud ka tiibeti kirja aluseks. Seega võib burušaski keel olla olnud minevikus tähtis kirjakeel. Bru-śa-keelseid käsikirju pole ometi leitud.
Uni
Teised loomad
REM-uni esineb kõigil imetajatel, kuid mitte putukatel ja kaladel. Vaalalised magavad ainult ühe ajupoolkeraga korraga, sest neil on vaja vahetpidamata ujuda. Ka inimesel esineb midagi sarnast: võõras kohas magades on esimesel ööl üks ajupoolkera natuke kergemas unes kui tavaliselt.
Burušaski keel
Kirjaviis
Keeleteadlased kasutavad mitut ladina kirjal põhinevat transkriptsiooni. Burušaski Uuringute Akadeemia koostöös Karachi Ülikooliga avaldas hiljuti burušaski-urdu sõnaraamatu esimese köite (A-st -ni) enim levinud ehk Bergeri kirjaviisis, mida on kasutatud ka käesolevas artiklis.
Fonoloogia
Burušaski keeles on 5 täishäälikut, /i e a o u/. Rõhulised täishäälikud, mida Bergeri transkriptsioonis märgitakse akuudiga, kipuvad olema pikemad ning suletumad kui rõhutud täishäälikud [i e a o u]. Pikki täishäälikuid on ka laensõnades ja üksikuis helijäljendeis (Grune 1998). Hunza ja Nagari  murdes võivad kõik täishäälikud nasaliseeruda.
Termokaamera
Autotööstus-liiklusohutus
Uuematel autodel on paigaldatud termokaamerad, mis avastavad pimedas liiklemisel ulukeid ja teel liiklevaid jalgrattureid, asfaldi temperatuuri kontroll paigaldamisel (asfaldi paigaldustemperatuur peab olema vahemikus 160–180 °C). Autode värvimise temperatuuri mõõtmine kvaliteedi tagamiseks. Vormelitel autoratta laagrite ja velgede temperatuuride mõõtmine (näha ülekuumenemist), automootori silindrite, laagrite, autorataste-velgede efektiivsuse märkamine.
Burušaski keel
Fonoloogia
Märkused:
Süntaks ja morfoloogia
Burušaski keel on kaheti viitav keel. Tavaline sõnajärg on subjekt+objekt+predikaat.
Kentucky
Kentucky [kent'aki] on Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Indiana ja Ohio osariigiga, lõunas Tennesseega, loodes Illinois'ga, läänes Missouriga, kirdes Lääne-Virginiaga ning idas Virginiaga.
Burušaski keel
Nimisõna
Nimisõna tüvega võivad liituda:
Kentucky
1792. aastal lõi Kentucky Virginiast lahku ja võeti samal aastal iseseisva osariigina Ühendriikide hulka vastu.