cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Album oeselscher Bauerntrachten
pisi|Pilt albumist: [[Anseküla kihelkond|Anseküla kihelkonna talupoeg]] "Album oeselscher Bauerntrachten" (kirjutatud ka "Album öselscher Bauerntrachten") oli 1859 Kuressaares ilmunud Friedrich Sigismund Sterni raamat (album). Raamatus on 20 lehekülge pilte Saaremaa rahvarõivastest kihelkondade järgi.
Egon Günther
pisi|Egon Günther (1988) Egon Günther (30. märts 1927 Schneeberg – 31. august 2017 Potsdam) oli saksa filmilavastaja ja kirjanik.
Güntheri lavastatud Thomas Manni jutustusel "Lotte Weimaris" põhinev film "Lotte in Weimar" kandideeris Kuldsele Palmioksale. Aastal 1985 valminud film "Morenga" kandideeris Kuldkaru auhinnale.
Bēvulēni
Bēvulēni (ka Bevulēni) on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas.
Zeltiņi (Kocēni vald)
Zeltiņi (ka Mildas või Mieldas) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Küla asub valla keskosas. Seal on Mildase bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 50 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Kadri Voorand Group
Kadri Voorand Group on Eesti džässansambel.
Tudengite näitemängutrupp Altermann
pisi|Altermanni näitemängutrupi logo (autor Kadri Toomsalu) Tudengite näitemängutrupp Altermann on Tartus MTÜ Altermann all tegutsev üliõpilastest koosnev harrastusteatri trupp, mis loodi 2008. aasta sügisel Auli Auväärti algatusel, lisandudes juba varem olemasolevatele nooremate vanuseastmete truppidele.
MTÜ Altermann on nime saanud Eesti teatri suurkuju Theodor Altermanni järgi. Tudengite trupile on omane tegutsemine õppeaastate kaupa ning ilma konkreetse lavastajata. Kõik lavastused luuakse grupitööna trupiliikmete endi poolt. Trupile on ka iseloomulik erinevate lavastuslike võtete ja stiilide (ebatavaline ülesehitus, loenguvorm, absurd, foorumteater, krimi, improvisatsioon) kasutamine. Traditsiooniks on saanud osaleda igakevadistel Viljandi Tudengite Teatripäevadel.
Näitlejad
pisi|Altermannid proovis Trupi koosseisus olnud näitlejad kõigi hooaegade lõikes:
Morgan De Sanctis
pisi|Morgan De Sanctis (2011) Morgan De Sanctis (sündinud 26. märtsil 1977 Guardiagreles) on endine Itaalia jalgpallur, väravavaht.
Adam Michnik
pisi|Adam Michnik (2003) Adam Michnik (sündinud 17. oktoobril 1946 Varssavis) on Poola poliitik ja ajakirjanik.
Morgan De Sanctis
Morgan De Sanctis alustas karjääri Serie B klubis Pescara, kus mängis kolm hooaega. Siis sai temast Torino Juventuse varumängija. Aastatel 1999–2007 mängis De Sanctis Udineses. Aastatel 2009–2013 oli ta SSC Napoli ja 2013–2016 AS Roma põhiväravavaht.
Adam Michnik
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd ajakirjaniku ja esseistina.
Morgan De Sanctis
Koondisekarjäär
De Sanctis mängis Itaalia koondvõistkonnas aastatel 2005–2012 kokku kuues kohtumises. Ta ei kuulunud kunagi regulaarselt Itaalia koondisse, olles varuväravavaht.
Debüüdi Itaalia rahvuskoondises tegi ta 30. märtsil sõprusmängus Islandi vastu. Viimase mängu pidas ta Itaaliat esindades 16. oktoobril 2012 EM-i valikmängus Taani vastu.
Ta kuulus Itaalia koondisse 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.
Varicēni
Varicēni on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Smiltene vallas. Varicēni asub valla idaosas. Küla asub valla keskusest Kalnamuižast 5,7, piirkonna keskusest Smiltenest 6,8 ja Riiast 140,5 kilomeetri kaugusel.
Külas asub Varicēni bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 44 elanikku.
Tytuvėnai
pisi|Tytuvėnai kirik ja klooster
Tytuvėnai on linn Leedus Kelmė rajoonis. Linn on Tytuvėnai valla ja Tytuvėnai regionaalpargi halduskeskus.
Linn on tuntud seal asuva frantsisklaste kloostri järgi, kompleksi kuulub ka aastal 1663 valminud katoliku kirik. Vaatamisväärsusteks on veel aastal 1875 valminud õigeusu kirik ja Pagryžuvyse mõisa omanike kabel-mausoleum. Linnas on gümnaasium ja raamatukogu.
Ajalugu
Tytuvėnaid mainitakse esimest korda 1500. aastal. Algselt asus seal mõis, mille juurde püstitati aastal 1555 kirik, selle juurde omakorda tekkis alev (esimest korda mainitud aastal 1581). Aastal 1633 rajati sinna klooster, ühtlasi valmis kloostri juurde ka praegune katoliku kirik. Klooster suleti aastal 1864.
XX sajandi alguses kujunes Tytuvėnai kuurortasulaks. Nõukogude okupatsiooni ajal oli linn turbatööstuse keskus. Ka tegeleti seal metsandusega ning linnas oli õmblusvabrik.
Mereäärne regionaalpark
thumb|Olando kepurė Mereäärne regionaalpark (leedu keeles Pajūrio regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Klaipėda rajoonis ja Palanga linnas.
Mereäärne regionaalpark asub Leedu lääneosas Läänemere kaldal. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Läänemere rannikumaastikke ja kultuuripärandit.
thumb|left|Punker Giruliais
Kultuurimälestistest asuvad regionaalpargis Nemirseta kuursaal Palangas, vana mõisakompleks Kalotės, vanad Saksa betoonkindlustised Giruliai ümbruskonnas. Mereäärse regionaalpargi keskus asub Karklės, vanapärase välimuse säilitanud külas.
Mereäärse regionaalpargi pindala on 5602 hektarit. Sellest on erinevate kaitsealade all 79,4%, reservaat hõlmab aga 4% regionaalpargi territooriumist.
Nõmme raamatukogu
pisi|Nõmme raamatukogu Nõmme raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Raudtee tänav 68 Tallinna Nõmme Põhikooli juurdeehitises.
1922. aastal asutatud raamatukogu töötab neis ruumides alates 2002. aastast.
Mikulov
Mikulov (saksa keeles Nikolsburg) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Břeclavi ringkonnas. Linn asub Austria piiri ääres.
Sõpruslinnad
Mikulovil on kuus sõpruslinna: thumb|Mikulovi kindlus ja vanalinn thumb|Tänav Mikulovis
Ecuadori linnade loend
pisi|Ecuadori kaart Siin on loetletud Ecuadori linnad.
Virticēni
Virticēni on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas.
Küla asub valla loodeosas. Virticēni jääb valla keskusest Taurupest 9,5, piirkonna keskusest Ogrest 58 ja Riiast 83 kilomeetri kaugusele.
Saaresurm
pisi|Saaresurma viljakehad saare okstel Saaresurm (Hymenoscyphus fraxineus, sünonüüm Hymenoscyphus pseudoalbidus) on liik kottseeni tiksikulaadsete seltsist.
Saaresurm elab harilikul saarel ja võib põhjustada puu surma.
Saaresurma viljakehad asuvad tavaliselt eelmise aasta leherootsudel. Saaresurma mittesuguline arengujärk on kirjeldatud varem nimega Chalara fraxinea (mittetäielike seente hulgas).
Saaresurmale väga lähedane liik Hymenoscyphus albidus on väga sarnase eluviisiga, kuid puude surma ei põhjusta.
Änilase oja
Änilase oja (ka Änilase peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 23,2 km², langus 30,5 m ja lang 4,62 m/km. Kraav saab alguse 99 m kõrgusel Kassi külas ning suubub Vilimeeste külas 68,5 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 27,3 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Vaivari (Kocēni vald)
Vaivari on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Küla asub valla kirdeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Hiiumaa (laev, 1966)
Hiiumaa (varem Taars (1966–1985), Hiiumaa (Хийумаа) (1985–1991), Hiiumaa 2 (1992–1996)) oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Laeva oli tehasenumbri 36 all ehitanud P. Høivolds Mekaniska Verksted Kristiansandis Norras ja see valmis 21. mail 1966 ning sai nimeks Taars.
Sydfyenske Dampskibsselskab
27. mail 1966 anti laev üle Taani laevakompaniile Sydfyenske Dampskibsselskab üle. Aastail 1966–1975 sõitis uus parvlaev liinil Nakskov–Spodsbjerg, aastail 1975–1984 liinil Tårs–Spodsbjerg ja 1984. aastal liinil Korsør–Lohals. Taani lipu all oli laeva kodusadam Spodsbjerg.
Eesti Merelaevandus
1985. aastal omandas laeva Eesti Merelaevandus, ja see hakkas sõitma 1985. aasta veebruaris Rohuküla – Heltermaa liinil. Kapten oli Oskar Kippel.
Saaremaa Laevakompanii
Saaremaa Laevakompanii omandas aluse 1995. aastal ning seisma jäi laev 2006. aastal. Augustis 2008 müüdi laev vanarauaks.
Ilmar Külvet
Ilmar Külvet (21. november 1920 Keila – 27. aprill 2002 Toronto) oli eesti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning ajakirjanik.
Veebirobot
Veebirobot (inglise keeles bot) on robotina toimiv tarkvararakendus, mis käitab automatiseeritud toiminguid (skripte) interneti kaudu.
Ilmar Külvet
Külvet õppis aastatel 1933–1938 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja 1940. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis.
Veebirobot
Tavaliselt täidavad robotid rutiinseid ülesandeid, mis on lihtsad ja ka struktuurilt korduvad, palju kiiremini, kui saaksid sellega hakkama inimesed. Kõige rohkem kasutatakse roboteid veebi indekseerimiseks, mille käigus automatiseeritud skript tõmbab, analüüsib ja jaotab veebiserveritest teavet inimesest mitu korda kiiremini. Enam kui poole kogu veebiliiklusest moodustavad veebirobotid.
Gunārs Astra
Gunārs Astra (22. oktoober 1931 Riia – 6. aprill 1988 Leningrad) oli läti inimõiguste aktivist ja nõukogudevastane dissident, kelle Nõukogude Liit arreteeris 1961. aastal. Ta mõisteti 15 aastaks vangi ja vabastati 1976. aastal. 1983. aastal arreteeriti ta uuesti, kuid vabastati mõni nädal enne oma surma.
Ilmar Külvet
Ta töötas ajakirjanikuna ajalehtedes Rahvaleht, Eesti Sõna ja Rindeleht.
Veebirobot
Veebisaite majutavate serverite jõupingutused veebirobotite vastu on erinevad. Serverid võivad piiritleda interneti robotitele käitumise reeglid, rakendades faili robots.txt: failis on tekst, mis kirjeldab selles serveris robotite käitumist valitsevaid reegleid. Igal veebirobotil, mis ei järgi neid reegleid serveriga suheldes, peaks teoreetiliselt olema juurdepääs mõjutatud veebisaidile keelatud või saama eemaldatud sellelt veebisaidilt. Kui server rakendab reegli ainult postitatud tekstifailiga, ilma sellega seotud programmi/tarkvara/rakenduseta, siis pole võimalik neid reegleid jõustada ja nende järgimine on vabatahtlik. Tegelikult ei ole võimalik tagada, et veebiroboti looja või rakendaja on teadlik või isegi loeb faili robots.txt sisu. On n-ö häid veebiroboteid, näiteks otsimootorite indekseerijad, aga on ka veebiroboteid, mida kasutatakse pahatahtlikult ja karmide rünnakute korraldamiseks, eriti poliitiliste kampaaniate käigus.
Gunārs Astra
Elulugu
1958. aastal oli Gunārs Astral võimalus Riias kohtuda Ameerika diplomaatidega. See kohtumine mõjutas oluliselt tema hilisemat elu, võimaldades tal tutvuda Lääne kultuuriga ja arendada vastuseisu kommunismile ja NSV Liidule. 1961. aastal süüdistati Astrat luuramises, nõukogudevastases propagandas ja kodumaa reetmises ning ta mõisteti 15 aastaks vangi. Ta kandis karistust Mordvas ja hiljem Permi oblastis. Vangisoleku ajal haris ta ennast ise ning kohtus teiste poliitvangidega üle kogu Nõukogude Liidu.
Ilmar Külvet
1944. aastal põgenes Saksamaale ning oli Schwarzenbeki laagris ajalehe Elav Sõna toimetuse liige ja Lübecki eestlaste põgenikelaagris ajalehe Sõnumid toimetuse liige.
Gunārs Astra
Elulugu
Astra vabastati aastal 1976 ja ta pöördus tagasi Lätti. Ta ei muutnud oma poliitilisi vaateid ja jätkas vastuseisu Nõukogude režiimile. 1983. aastal arreteeriti ta teist korda ja talle mõisteti seitse aastat vabadusekaotust. Seekord süüdistati teda nõukogudevastase kirjanduse omamise ja levitamise eest. Selle kirjanduse seas oli George Orwelli "1984". Kohtuprotsessi ajal sai Astra tuntuks oma lõppsõna poolest, milles ta kaitses oma õigust kõnelda läti keeles ja mõistis hukka Nõukogude režiimi. Ta lõpetas oma kõne, öeldes: "Ma usun, et need ajad kaovad nagu õudusunenägu. See annab mulle jõudu, et siin seista ja hingata."
Veebirobot
Vestlusrakenduste IM ja IRC veebirobotid
Mõned veebirobotid suhtlevad teiste veebipõhiste teenuste kasutajatega kiirsõnumite (IM), interneti jututoarakenduste (IRC) rühmavestluste või mõne muu veebiliidese, näiteks Facebook Boti ja Twitterboti kaudu. Inimesed saavad nendele vestlusrobotitele esitada küsimusi lihtsas inglise keeles ja saada õigesti formuleeritud vastuse. Need veebirobotid saavad hakkama paljude ülesannetega, sealhulgas ilmateate, posti sihtnumbriteabe, sporditulemite, valuuta või muude ühikute teisendamisega jne. Teisi kasutatakse meelelahutuseks, näiteks SmarterChild AOL Instant Messengeris ja MSN Messengeris.
Ilmar Külvet
Mälestusteos
Tema 85. sünniaastapäevaks anti abikaasa Vaike Külveti eestvedamisel välja mälestusteos "Vana arm ei roosteta", mis põhiosas sisaldab Külveti artikleid ja reisikirju (toimetanud ja teise eessõna "Ilmar Külvet – rahva hääl raja tagant" kirjutanud Piret Noorhani, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2005, 440 lk; ISBN 9949418275). Raamatus on veel Urmas Oti intervjuu Ilmar Külvetiga ETV saatesarjas "Carte blanche" ning järgmised artiklid: Mardi Valgemäe "Otsekui parm piriseb", Hellar Grabbi "Ilmar Külveti proosast" ning Markus Larssoni "Mälestuskilde Ilmar Külvetist ja "Ameerika Häälest"".
Gunārs Astra
Elulugu
Ta vabastati vanglast 1988. aasta veebruaris, kuid suri Leningradi haiglas 6. aprillil südamehaigusse. Liiguvad arvamused, et KGB oli seotud tema surmaga. Tema matustel Riias osales teadaolevalt 10 000 inimest.
Veebirobot
Vestlusrakenduste IM ja IRC veebirobotid
IRC-veebirobotite täiendavaks rolliks võib olla vestluskanali taustal varitsemine, kommenteerides osavõtjate kirjutatud teatud fraase (põhineb mustri sobitamisel). Seda kasutatakse mõnikord ka abiteenusena uutele kasutajatele või ebasündsate kommentaaride tsenseerimiseks.
Gunārs Astra
Elulugu
Riia ringkonnakohtu hoonel, kus Astra süüdi mõisteti, on talle mälestustahvel ning Riias on temanimeline tänav.
Gunārs Astra puhkab Riia metsakalmistul.
Kirjandus
1998. aastal kirjutas Māris Ruks novelli "Gunars Astra", mida auhinnati kindral Gopperi auhinnaga (USA). Novell on ajalooline ülevaade tuntud inimõiguste kaitsjatest, Balti riikide iseseisvuse taastamisest ja dissident Gunārs Astrast.
Veebirobot
Suhtlusvõrgustike veebirobotid
Suhtlusvõrgustike veebirobotid on algoritmide kogumid, mis järgivad korduvaid juhiste komplekte, et luua teenus või ühendus suhtlusvõrgustike kasutajate vahel. On mitmesuguseid võrgustikuroboteid, näiteks vestlusrobotid, mis on loodud suhtlemiseks inimkasutajatega; sotsiaalsed robotid, mis on välja töötatud matkima inimese käitumist, et suhelda inimkasutaja käitumisega sarnaste käitumisharjumustega. Ühiskondliku veebirobotite kasutamise (slängis bottimise) ajalugu sai alguse 1950. aastatel Alan Turingi ja tema visiooniga luua komplekte juhendkoodidest, mis läbiks Turingi testi. Aastatel 1964–1966 oli Joseph Weizenbaumi loodud loomuliku keele töötlemise arvutiprogramm ELIZA tehisintellekti algoritmide seas varajane indikaator, mis innustas arvutiprogrammeerijaid kavandama ülesandeprogramme, mis suudavad vastata käitumismustritele neile antud juhistega. Selle tulemusena on loomuliku keele töötlemisest saanud mõjuv tegur tehisintellekti ja sotsiaalsete veebirobotite arengus ning innovaatiliste tehnoloogiliste edusammude saavutamisel, mis toimub paralleelselt teabe ja mõtte massilise leviku arenguga sotsiaalmeedia veebisaitidel.
Viimase aja valimiste poliitiliste sekkumiste aruannetes, sealhulgas 2016. aasta USA ja 2017. aasta Ühendkuningriigi üldvalimistel, on arvatud, et veebirobotite kasutuse levik on seotud eetikaga, mis on vaidlustatud veebiroboti tehnilise lahenduse ja veebiroboti looja vahel. USA Lõuna-California ülikooli arvutiteadlase Emilio Ferrara aruandes ACMi kommunikatsiooniettevõtte kohta on faktide kontrollimiseks ja teabe tõendamiseks vajalike ressursside nappuse tõttu suurel hulgal valeteateid nende veebirobotite kohta sotsiaalmeedia platvormidel. Twitteri puhul on enamik veebirobotitest programmeeritud otsingufiltritega, mis on suunatud märksõnadele ja fraasidele, mis kajastavad pooldavaid ja vastuolulisi poliitilisi tegevuskavasid ning jagavad (retweet) neid siis uuesti. Kui veebirobotite tähelepanu on programmeeritud levitama kontrollimata teavet kogu sotsiaalmeedia platvormil, on see vaenuliku poliitilise kliima käes programmeerijatele suur väljakutse. Programmidele on määratud binaarsed funktsioonid ja sotsiaalmeedia veebisaidile manustatud rakendusprogrammi liidese abil täidetakse antud funktsioone. Ferrera kutsub veebirobotiefektiks olukorda, kus veebiroboti ja inimkasutaja vaheline suhtlus tekitab isikuandmete lekkimise ohtu ja polariseerivaid mõjusid väljaspool veebirobotikoodi eetikat. Guillory Kramer on uurinud emotsionaalselt muutlike kasutajate käitumist ja veebirobotite mõju kasutajatele, muutes nende reaalsustaju.
Äriotstarbelised veebirobotid
On olnud palju poleemikat veebirobotite kasutamise üle automatiseeritud kauplemisfunktsioonides. Oksjoni veebisait eBay on kohtus üritanud takistada kolmanda osapoole ettevõtet kasutamast veebiroboteid nende veebilehel sooduspakkumiste otsimiseks; see lähenemine andis eBayle tagasilöögi ja äratas tähelepanu uutes veebirobotikasutajates. Suurbritannias asuv kihlvedude vahendaja Betfair nägi veebirobotitest tulevat nii suurt liiklust, et käivitas veebirobotite programmeerijatele suunatud WebService API teenuse, mille kaudu nad saavad aktiivselt hallata veebirobotite interaktsioone.
Robotiparke kasutatakse teadaolevalt veebipõhistes rakenduste poodides, nagu Apple App Store ja Google Play, et manipuleerida positsioonidega või positiivsete hinnangute/arvustuste arvu suurendamiseks.
Kliendisuhtlust edendavad kasulikud veebirobotid
Ettevõtted ja kliendid võivad veebirobotitest ka kasu saada. Veebirobotid võimaldavad klientidel suhelda ettevõtetega ilma, et nad peaksid suhtlema päris inimesega. KLM Royal Dutch Airlines on loonud vestlusroboti, mis võimaldab klientidel saada pardakaarte, lennule registreerimise meeldetuletusi ja muud lennuks vajalikku teavet. Ettevõtted on loonud vestlusroboteid, millest on kliendisuhtluses suur kasu. Klientide kaasatus on pärast nende vestlusrobotite väljatöötamist suurenenud.
Vestlusrobotid
Kiiresti kasvav healoomulise veebiroboti vorm on vestlusrobot. Alates 2016. aastast, kui Facebook Messenger lubas arendajatel oma platvormile vestlusroboteid paigutada, on nende kasutamine hüppeliselt kasvanud ainuüksi selles foorumis. Esimese kuue kuu jooksul loodi Messengeri jaoks 30 000 veebiroboti, 2017. aasta septembriks tõusis nende arv 100 000-ni. SnatchBoti tehniline juht Avi Ben Ezra ütles ajakirjale Forbes, et nende vestlusroboti loomise platvormi kasutuselevõtu populaarsus osutab lähitulevikus miljonite inimtöötundide kokkuhoiule, kuna veebilehtedel olevad reaalajavestlused asendatakse suhtlusega veebirobotiga.
Ettevõtted kasutavad veebiroboteid, et suurendada veebipõhist kasutust ja luua sujuvamat suhtlust. Ettevõtted kasutavad veebiroboteid sageli kulude kärpimiseks selle asemel, et palgata inimesi tarbijatega suhtlemiseks – ettevõtted on välja töötanud uusi viise efektiivsuse tagamiseks. Neid vestlusroboteid kasutatakse klientide küsimustele vastamiseks. Näiteks on pitsarestoran Domino's välja töötanud vestlusroboti, mis suudab Facebook Messengeri kaudu tellimusi vastu võtta. Vestlusrobotid võimaldavad ettevõtetel eraldada oma töötajate aega olulisematele asjadele.
Pahatahtlikud veebirobotid
Veebirobotite pahatahtlik kasutamine on võrku ühendatud arvutite automaatse rünnaku koordineerimine ja toimimine, näiteks robotivõrgu (st võrku ühendatud robotarvutite) poolt teenusetõkestamise rünne. Veebiroboteid saab kasutada ka klikipettuste toimepanemiseks. Spämmirobot on veebirobot, mis üritab rämpspostitada suures koguses interneti sisu, lisades tavaliselt reklaamlinke. Enam kui 94,2% veebisaitidest on kogenud robotirünnakut.
Võitlus pahatahtlike veebirobotitega – robotilõks
Kõige laiemalt kasutatakse veebirobotivastase tehnoloogiana CAPTCHA-t – robotilõksu, mis on Turingi testi vorm, millega eristatakse inimkasutajaid ja vähem keeruka AI-toega veebiroboteid, kasutades selleks inimesele loetavat graafiliselt kodeeritud teksti. Selle teenuse pakkujateks on näiteks Recaptcha ja sellised kaubandusettevõtted nagu Minteye, Solve Media ja NuCaptcha. Sellised robotilõksud ei ole veebirobotite tõkestamisel siiski lollikindlad, kuna neist võib sageli mööda hiilida arvuti märgituvastuse, turvaaukude ja isegi allhankena robotilõksulahendusi ostes.
Laane pärn
Laane pärn oli kaitsealune pärn Tartu maakonnas Elva vallas Tammiste külas Laane talu aias. Puu võeti kaitse alla 1957. Puu on hävinud.
Puu ümbermõõt oli 422 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.
Riho Tipp
Riho Tipp (sündinud 19. oktoobril 1966 Rakveres) on eesti kergejõustiklane.
Eesti meister 800 m 1989. aastal ajaga 1.52,59. 1992. aastal Eesti MV 3. koht 800 m ajaga 1.56,03 ja 1993. aastal Eesti MV 3 koht 1500m ajaga 3.57,16.
Lapiotsa
Lapiotsa oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise küla maad Narva-Jõesuu linnaa territooriumile Ida-Viru maakonnas.
Kirikuraamatutes kasutati Lapiotsa küla kohta saksakeelseid nimekujusid Lapiots ja Lappiots.
Mari Pill
Mari Pill (10. september 1939 Tallinn – 8. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti kunstiteadlane.
Elulugu
Mari Pill oli pangaametniku tütar.
Lõpetas 1959 Tallinna 16. Keskkooli, 1971 TÜ kunstiajaloolasena. Oli 1969–86 Tartu Kunstimuuseumi teadur, 1974–86 näituste sektori juhataja.
Teadustöö
Uurimused peamiselt Tartu Kunstimuuseumi näitusetegevusest ja kaasaegsest tarbekunstist. Koostanud tarbekunsti ja tarbekunstnike näitusi ja katalooge (sh kataloogid "Tartu tarbekunst" 1971, 1973, 1974 ja 1976), avaldanud artikleid tarbekunstist, kunstnike loomingust (oli Ülo Soosteri loomingu Eestisse vahendajaid ja uurijaid).
Carnikava raudteejaam
Carnikava raudteejaam on raudteejaam Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Carnikavas. Jaam asub Riia raudteejaamast 30,2 km kaugusel, seal on kaks platvormi ja neli teed. Osadele rongidele on see lõpp-peatuseks. Raudteejaama juures on ka autobusside peatus. Carnikava raudteejaama juurde jääb raudteesild üle Koiva, kus on vaid üks tee, aga mõlemal pool silda on liinil kaks teed. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.
Carnikava raudteejaam avati aastal 1933. Kahekorruseline puidust jaamahoone ehitati aastail 1934–1935 Daugavpilsi ja Ritupe vahelise raudtee rekonstrueerimisel üle jäänud puitmaterjalist.
Tõrremäe kihistik
Tõrremäe kihistik (inglise Tõrremägi Member) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe Rägavere kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1976. Kihistik on nime saanud Tõrremäe küla järgi.
Kihistiku stratotüübiks on Tõrremäe külas asuvad kuivenduskraavid. Tegemist on tavalise lahtisesse pinnasesse kaevatud kraaviga, mille seintes on lahtisi lubjakivitükke, kuid aluspõhi ei paljandu, seetõttu on tehtud ettepanek nimetada neostratotüübiks Ussimäe paljand.
Acte clair
Acte clairi doktriini' kohaselt on liikmesriigi siseriiklikul kohtul õigus hoiduda Euroopa Kohtult eelotsuse küsimisest, juhul kui siseriiklik kohus on veendumusel, et vaidlusaluse küsimuse korrektne tõlgendamine on piisavalt ilmselge ning üheselt mõistetav teiste liikmesriikide kohtute ja Euroopa Kohtu jaoks. See põhimõte kehtib sõltumata sellest, et küsimusele ei ole enne vastatud.
Eelotsuse küsimine Euroopa Liidu Kohtult
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 264 (endine EÜ asutamislepingu artikkel 177) sätestab, et Euroopa Liidu Kohus on pädev tegema eelotsuseid, mis käsitlevad aluslepingute tõlgendamist ning liidu institutsioonide, organite või asutuste õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist. Kui selline küsimus peaks siseriiklikus kohtus tõstatuma, võib see kohus taotleda eelotsust, juhul kui ta peab küsimuse lahendamist otsuse tegemiseks vajalikuks. Sellisel kujul on tegemist siseriikliku kohtu õigusega taotleda eelotsust. Kui aga selline küsimus peaks tõstatuma liikmesriigi viimase astme kohtus (kohus, mille otsuse peale ei saa edasi kaevata), siis peab see kohus saatma asja Euroopa Liidu Kohtusse. Sellisel kujul on tegemist siseriikliku kohtu kohustusega taotleda eelotsust. Acte clair ja acte éclairé on kirjutamata erandid just selles artiklis sätestatud kohustusele. Artikli 267 kolmanda lõigu eesmärk on hoida ära, et üheski liikmesriigis ei tekiks liidu õigusega vastuolus olevat siseriiklikku kohtupraktikat.
Cilfit'i kriteeriumid
1963. aasta Euroopa Kohtu Da Costa otsuses kerkis küsimus, et kui varem mõnes teises Euroopa Kohtu menetluses on EL-i õigust puudutav küsimus juba lahendatud, kas siis on vaja eelotsust taotleda. Otsustati, et kui tegu on sisuliselt analoogse küsimusega, st õigusnormi on varem kohus selgitanud, võib jätta eelotsuse küsimata (acte éclairé).
Sellele lahendile järgnes 1982. aastal acte clair 'i põhimõte, mis pärineb Euroopa Kohtu kohtuotsusest Cilfit, milles tekkis omakorda järgmine küsimus sarnaselt acte éclairé'i doktriiniga: kas siseriiklik kohus on kohustatud küsima eelotsust ka siis, kui tal puudub "mõistlik kahtlus tõlgenduse suhtes" (reasonable interpretative doubt). Kohus leidis, et teatud tingimustel võivad liikmesriikide viimase astme kohtud kui kõrgeimad kohtuasutused liidu õigusega seotud küsimusi ise lahendada.
Liikmesriigi kohus peab acte clair'i olukorra üle otsustades küsimust hindama, võttes arvesse ELi õiguse erijooned ja selle tõlgendamisel tekkivad võimalikud raskused. Samuti peab kohus igat liidu õigusnormi ning Euroopa Liidu kohtupraktikat käsitlema vastavas kontekstis ja ELi õigust rakendades arvestama selle eesmärkidega ja arengutasemega kõnealuse normi kohaldamise ajal. Kohus peab arvestama sellega, et tõlgendamisel tekkivate raskuste tulemusel võib kohtuotsuse järeldus erineda teiste liikmesriigi kohtute arvamusest ning sellise olukorra vältimine on kõrgeima astme kohtu kohustus.
Kohtuasi 3-3-1-1-16
Konstantin Dibirov taotleb pikaajalise elaniku elamisloa taotluse uut läbivaatust. Venemaa Föderatsiooni kodanik Konstantin Dibirov (kaebaja) esitas 16. juulil 2013 Politsei- ja Piirivalveametile (PPA) välismaalaste seaduse (VMS) § 230 alusel taotluse pikaajalise elaniku elamisloa saamiseks. Politsei- ja Piirivalveamet keeldus 25. oktoobri 2013. a otsusega nr 15.3-3/624-1 VMS § 237 lg 2 p 3 ja § 242 alusel K. Dibirovile pikaajalise elaniku elamisloa andmisest. Pikaajalise elaniku elamisluba ei anta välismaalasele, kes ei vasta pikaajalise elaniku elamisloa andmise tingimustele ning PPA-l puudub VMS § 237 lg 2 p 3 rakendamisel kaalutlusõigus. Taotleja on ajavahemikul 17. juuli 2008 – 16. juuli 2013 viibinud Eestist eemal kokku üle kümne kuu ja ei vasta seetõttu VMS § 232 lg 1 p-s 1 sätestatud pikaajalise elaniku elamisloa andmise tingimusele. Kui lugeda K. Dibirovi Eestist eemalviibitud ja registreeritud aeg (694 päeva) Eestis püsivalt elatud aja hulka, on K. Dibirov Eestist eemal viibinud siiski 515 päeva ilma eemalviibimist registreerimata. Kuna taotleja isa P. Dibirov elab enda sõnul alates juunist 2006 püsivalt Eestis, siis oleks tal olnud võimalik K. Dibirovi Eestist eemalviibimised registreerida ning PPA ei saa VMS §-st 256 tulenevalt lugeda taotleja Eestist eemalviibitud päevi põhjendatuks. Taotluse rahuldamata jätmine ei riku K. Dibirovi põhiõigusi, sest temalt ei võeta ära seaduslikku alust Eestis viibimiseks ning oma põhiõigusi saab ta realiseerida ka tähtajalise elamisloa alusel.
Kaebaja on seisukohal, et puuduvad eeskirjad, mis reguleeriksid pikaajalise elaniku elamisloa taotluste läbivaatamise korda ja millest nähtuks muu hulgas eemalviibimise põhjendatuks lugemise kord. VMS regulatsioon ei ole piisavalt õigusselge. Riik on võtnud direktiivi sätted üle üksnes osaliselt. VMS ei ole kooskõlas ka õiguskindluse põhimõttega. Samuti tuleb Euroopa Kohtult küsida eelotsust, saamaks tõlgendust pikaajalise elaniku elamisloa väljastamise tingimuste kohta.
PPA vaidleb vastuses kassatsioonkaebusele vastu ja palub jätta selle rahuldamata. PPA jääb senises haldus- ja kohtumenetluses esitatud seisukohtade juurde. Haldusakt on põhjendatud, proportsionaalne ega riku kaebaja õigust. Pikaajalise elaniku elamisloa väljastamise tingimused ei ole täidetud. Kaebaja on kassatsiooniastmes esitanud uusi nõudeid ja põhjendusi direktiivi 2003/109/EÜ ülevõtmise, VMS-i normide põhiseaduspärasuse ning eelotsuse küsimise kohta, mida ei ole eelnevas kohtumenetluses esitatud, ning need tuleb jätta tähelepanuta.
Ernesto Zedillo Ponce de León
pisi|Ernesto Zedillo Ponce de León Ernesto Zedillo Ponce de León (kasutatud ka nimekuju Ernesto Zedillo; sündinud 27. detsembril 1951 Méxicos) on Mehhiko poliitik.
1994–2000 oli ta Mehhiko president.
27. oktoobril 1995 anti talle Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mehhiko Ühendriikide presidendina.
Bevensen-Ebstorfi ühisvald
pisi|Samtgemeinde Bevensen-Ebstorfi paiknemine Uelzeni kreisis
Bevensen-Ebstorf on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 479,52 km². 31. detsembril 2017 elas seal 26 301 inimest. Selle keskus on Bad Bevensen. See moodustati 1. novembril 2011, kui ühendati endised Samtgemeinded Bevensen ja Altes Amt Ebstorf.
Samtgemeinde Bevensen-Ebstorf koosneb järgmistest valdadest:
Vestervalli 21
pisi|Hoone Narvas Vestervalli 21 Hoone Narvas Vestervalli 21 on hoone Narvas aadressil Vestervalli 21. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Ajaloost
Hoone ehitati 1777 Gloria bastioni sõjaväe aidahoonena (magasiaidana). 19. sajandi II poolel muudeti aidahoone sõjaväekasarmuks. Hoone sai II maailmasõjas tugevasti kannatada. Hiljem hoone taastati ja aastast 1991 on hoones Narva Muuseumi kunstigalerii.
Kirjeldus
Hoone on lihtne varaklassitsistlik kahekorruseline viilkatuse, katusekorruse ja kolme vintskapiga ehitis. Kandvad seinad ja postid olid kivist, vahelaed puidust.
Marija Jaremtšuk
pisi|Marija Jaremtšuk Marija Nazarivna Jaremtšuk (Марія Назарівна Яремчук; sündinud 2. märtsil 1993 Tšernivtsis) on Ukraina laulja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ukrainat lauluga "Tick-Tock".
Maiori järv
pisi|Maiori järv (oktoober 2017) Maiori järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hurda külas. Järve pindala on 17,9 ha.
Hermann Reier
Hermann Voldemar Reier (1. mai (vkj)/ 13. mai 1878 Leiaru koolimaja, Uue-Võidu vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1951 Narva vangilaager) oli eesti tehnikateadlane, insener ja haridustegelane.
Elulugu
Ta oli kooliõpetaja poeg.
Lõpetas 1894 Viljandi linnakooli, 1909 Saksamaal Sterlitzi Tehnikumi elektrotehnika alal ja 1923 Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna arhitektuuri haru.
Oli 1894–1896 Viljandimaal Tusti koolis abiõpetaja, 1896–1899 Võru- ja Pärnumaal mõisavalitseja, 1902 Viljandi elektrijaama juhataja, 1902–1903 insener Pärnus, 1903–1921 Lutheri vabriku insener Tallinnas.
Uuesti oli ta tööstuses: aastatel 1935–1943 Balti manufaktuuri peamehaanik, 1944–1948 "Kawe" ja "Karamelli" kommivabriku peainsener.
Haridus- ja teadustegelasena
Tema juhtimisel kujunes 1918. aastal avatud Eesti Tehnika Seltsi tehnika erikursustest Eesti esimene insenerikool.
Tagatis
Tagatis on vara või kolmanda osapoole kohustus, millega tagatise andja tagab oma kohustuse tagatise võtja ees.
Peetri tee
Peetri tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Hermann Reier
Haridus- ja teadustegelasena
Oli 1918–1932 Tallinna Tehnikumi direktor, 1918–1919 ühtlasi masinaehitusosakonna juhataja. Luges seal kujutava geomeetria, masinaõpetuse, ja puidutööstuse kursusi.
Oli tegev eesti keele tehnikasõnavara loomisel. Aastatel 1919–1922 oli ta "Eesti Tehnika Seltsi Ajakirja" peatoimetaja.
Teoseid
Kirjutanud metallitöö õpikuid ja käsiraamatuid.
Tagatis
Tagatis on laenulepingutes laenuvõtja konkreetse vara pantimine laenuandjale laenu tagasimaksmise tagamiseks. Tagatis on laenuandja kaitse laenuvõtja maksejõuetuse vastu ja seda saab kasutada laenu tasaarvestamiseks juhul, kui laenuvõtja ei maksa laenulepingu tingimuste kohaselt rahuldavalt põhiosa ja intressi.
Peetri tee
Peetri tee oli ajaloolise tänavküla tüüpi Peetri peatänav (ehk ainus tänav). Tänav, mis saab alguse Vana-Tartu maanteelt ja lõpeb Tartu maanteel, on ligikaudu 1250 meetrit pikk. Tänapäeval lõpeb tänav tupikuga, Tartu maanteele viib vaid maanteekraavi ületav betoonist jalakäijate sild.
Peetri tee alguses asub Peetri aleviku vanim säilinud ehitis ehk Peetri tuulik. Tee möödub Peetri pargi kaguküljelt. Peetri tee ääres, Tartu maantee poolse otsa lähedal paikneb ka aleviku teine suurem toitlustusasutus Peetri kõrts.
Tagatis
Kaitse, mida tagatis pakub, lubab laenuandjatel pakkuda tagatisega laenude puhul madalamat intressimäära. Intressimäära vähendamine võib olla kuni mitu protsendipunkti, sõltuvalt tagatise tüübist ja väärtusest. Näiteks on tagatiseta laenu intressimäär sageli palju kõrgem kui tagatud või logiraamatus laenu korral, kuna sel juhul suureneb laenuandja risk.
Alyosha
Olena Oleksandrivna Kutšer-Topolja (Олена Олександрівна Кучер-Топо́ля; esinejanimega Alyosha (Aльоша); sündinud 14. mail 1986) on Ukraina laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ukrainat lauluga "Sweet people".
Tagatis
Kui laenuvõtja ei maksa laenu ära (maksejõuetuse või mõne muu sündmuse tõttu), kaotab laenuvõtja tagatiseks panditud vara, kusjuures laenuandja saab seejärel kinnisvara omanikuks. Näiteks tüüpilise hüpoteeklaenu tehingu puhul on tagatiseks laenu abil omandatav kinnisvara. Kui ostja taotleb laenu tagastamist vastavalt hüpoteeklaenulepingule, saab laenuandja kasutada kinnisvara omandiõiguse saamiseks õiguslikku sulgemisprotsessi. Pandimaakler on ettevõtte tavaline näide, mis võib tagatisena aktsepteerida mitmesuguseid esemeid.
Tagatise tüüpi võidakse piirata sõltuvalt laenu tüübist (nagu autolaenude ja hüpoteekide puhul). See võib olla ka paindlik, näiteks tagatisel põhinevate isiklike laenude puhul.
Mõiste
Tagatised, eriti panganduse valdkonnas, tähendavad traditsiooniliselt tagatud laenu (tuntud ka kui varapõhine laen). Kaubandustehingute kindlustamiseks võib kasutada keerukamaid tagatiskokkuleppeid (tuntud ka kui kapitalituru tagatise seadmine). Esimene esitab sageli ühepoolsed kohustused, mis on tagatud vara, käenduse, garantii või muu tagatisena (mida algselt tähistati terminiga väärtpaber). Samas kui viimane esitab sageli kahepoolsed kohustused, mis on tagatud likviidsemate varade, näiteks sularaha või väärtpaberitega, nimetatakse sageli marginaaliks.
Turustav tagatis
Turustatav tagatis on finantsvara, näiteks aktsiate ja võlakirjade vahetamine laenu vastu finantseerimisasutuse ja laenuvõtja vahel. Turukõlblikuks peetakse varasid suutma müüa normaalsetes turutingimustes mõistliku kiirusega praeguses õiglases turuväärtuses. Et riikide pangad võtaksid laenuvõtja laenuettepaneku vastu, peab tagatis olema vähemalt 100% laenu või krediidi pikendamise summast. Ameerika Ühendriikides ei tohi panga ühe laenusaaja laenude ja krediidilaenude kogusumma ületada 15% panga kapitalist ja ülejäägist, millele lisanduvad veel 10% panga kapitalist ja ülejäägist.
Turustatava tagatisega laenude tagamisel on peamine risk tagatise väärtuse vähendamine. Finantsasutused jälgivad tähelepanelikult kõigi tagatisena hoitavate finantsvarade turuväärtust ja võtavad asjakohaseid meetmeid, kui väärtus langeb hiljem allapoole etteantud maksimaalset laenu ja väärtuse suhet. Lubatud toimingud täpsustatakse tavaliselt laenulepingus või tagatislepingus.
Hermann Reier
Majanduskurjategijana
Ta vahistati 16. jaanuaril 1932 ning paigutati järgmisel päeval Keskvanglasse. Teda süüdistati Tallinna Tehnikumi raha kasutamises isiklikuks otstarbeks.
Represseerimine Nõukogude okupatsioonivõimude poolt
Arreteeriti 1948, suri 1951. aastal Narva vangilaagris.
Isiklikku
Tema poeg oli mineraloog Alfred Reier.
Peetri tee
Ajaloolise Peetri peatänavana on tee trass üldjoontes ilmselt püsinud sama juba viimased 400–500 aastat, ebaselge on aga keskaegse teetrassi algus, kuna 1860. aastal välja antud Mõigu mõisa kaardil möödub Peetri tee tolleaegsest veskist lõuna poolt, tänapäevane teetrass möödub aga praegusest veskist põhja poolt. Pole selge, kas uus, 1868. aastal rajatud kivist veski ehitati teisele poole teed või teetrassi algus on mingil põhjusel nihkunud mõnikümmend meetrit põhja poole (teisele poole veskit).
Roustam Raza
pisi|240px| Roustam Raza (1806)
Roustam Raza (1783 Tiflis, Kharthli-Kahhethi kuningriik – 7. detsember 1845 Dourdan, Essonne'i departemang) oli armeenia päritolu mamelukk, Prantsuse keisri Napoleon I ihukaitsja ja relvakandja.
13 aasta vanuses müüdi Roustam orjusse. 1797. või 1798. aastal Konstantinoopolis ostis Roustami üks Egiptuse ülik, kes kinkis talle vabaduse ja suunas ta mamelukkide ratsaväekorpusse. 1798. aastal hõivasid prantslased Kairo. Augustis 1799 võttis Prantsusmaa esimene konsul Napoleon Bonaparte 17-aastase Roustami enda teenistusse ihukaitsjana. Selles ametis oli Raza kuni Napoleoni sunnitud keisritroonist loobumiseni (1814).
Roustam Raza suri 1845. aastal. Ta jättis endast maha käsikirjalised mälestused, mis ilmusid trükis 1888. aastal.
Maadlus 1980. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Maadlus Maadlus 1980. aasta suveolümpiamängudel toimus Nõukogude Liidus Moskvas.
Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni +110 kg.
Arvo Lukner
Arvo Lukner (9. august 1938 – 9. jaanuar 2015 Tallinn) oli eesti poksija.
Tema treener oli Martin Linnamägi.
Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1961–1962. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2. koha.
Lukner osales aastatel 1960–1962 kolm korda Eesti NSV–Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1960. aastal ning kaotas oma kohtumise 1961. aastal ja 1962. aastal.
Isiklikku
Arvo Lukner on maetud Tallinna Liiva kalmistule.
Sprosti
Sprosti on küla (skrajciems ehk hajaküla) Valmiera piirkonnas Kocēni vallas.
Küla asub valla kirdeosas. Seal on Ķoniņi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 14 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Mõškini rajoon
Mõškini rajoon (vene keeles Мышкинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Mõškini linn.
Rajooni pindala on 1111,2 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 329. 2002. aastal oli elanikke 11 885 ja 1989. aastal 13 192.
Haldusjaotus
Aastal 2009 oli Mõškini rajoonis 246 asustatud punkti, mis kuulusid ühe (Mõškini) linna ja kahe külaasunduse koosseisu.
Kindralkortermeister
Kindralkortermeister (vene keeles генера́л-квартирме́йстер) on kõrgema sõjalise juhtkonna hulka kuulunud staabiohvitseri sõjaväeline ametikoht, kelle ülesandeks oli sõjaväeüksuste staapides (staabiülem).
Kindralkortermeistri ametikoht loodi Lääne-Euroopas 16.–17. sajandil. Venemaa sõjaväes asutati kindralkortermeistri ametikoht Euroopa (Preisimaa ja Prantsusmaa) sõjaväekorralduse eeskujul Venemaa tsaari Peeter I korraldusel 1701. aastal, kui sõjavägede ülemjuhataja abina ning esimese Venemaa armee kindralkortermeistrina asus ametisse vürst А. Šahhovskoi.
Venemaa sõjaväes määrati kindralkortermeister ainult sõjaolukorras, kuid alates 18. sajandi lõpust sai sellest alaline ametikoht. Kindralkortermeistri ülesanneteks oli algselt väekoondise kavandatava tegutsemispiirkonnaga tutvumine, vägede majutuse ja liikumise ning hospidalide organiseerimine ning piirkondade kaartide ettevalmistamine, kindlustuste ehitamine ja tagala infrastruktuuriga kindlustamine. Hiljem lisandus kindralkortermeistri ülesannetele ka veel luure juhendamine, sildade ehitamine ning toimunud lahingutegevuse kohta ülestähenduste tegemine.
Kindralkortermeistreid
Quartiermeister Quartermaster general Quartermaster general Generolas kvartirmeisteris Генерал-квартирмейстер Генерал-квартирмейстер
Nemunase delta regionaalpark
pisi|Üks Nemunase harudest - Atmata pisi|[[Uostadvarise tuletorn]] Nemunase delta regionaalpark (leedu keeles Nemuno deltos regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Šilutė rajoonis.
Nemunase delta regionaalpark asub Väike-Leedus Kura lahe rannikul Nemunase jõe alamjooksul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Nemunase suudme ökosüsteeme, sealset rahvusvahelise tähtsusega märgala ning kultuuripärandit.
Nemunase delta on üks Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgaladest. Regionaalpargi territooriumil asuvad mitmed sood, nende seas ka Aukštumalė - esimene teaduslikult kirjeldatud raba maailmas. Hargnev Nemunase jõgi loob piirkonnas saarte, kanalite ja vanajõgede suure kompleksi. Regionaalpargi territooriumil asub ka Krokų Lanka järv. Piirkonda tabavad sageli üleujutused.
pisi|left|Minge
Regionaalpargi territooriumil asub Skirvytėlė küla-muuseum (praegu Rusnė osa). Kaitse all on sealne poldrite ja pumbajaamade süsteem. Omalaadne on Minija ehk Mingė küla, mille peatänavaks on Minija jõgi. Tehnikamälestisena on kaitse all on Ventė neeme tuletorn. Regionaalpargi territooriumil asub ka seitse linnamäge.
Nemunase delta regionaalpargi keskus asub Šilutės, kuigi see ise regionaalpargi territooriumil ei asu. Tähtsaim asula regionaalpargi territooriumil on Rusnė.
Pseudoxenodon
Pseudoxenodon on maoperekond.
Nemunase delta regionaalpark
Nemunase delta regionaalpargi pindala on 28 870 hektarit. Sellest moodustavad reservaadid 9,2% ja erinevad kaitsealad 44,1 %.
Pseudoxenodon
Klassifikatsioon
Perekonda Pseudoxenodon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Pseudoxenodon seisuga 01.02.2014.
Kasemets
Kasemets on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasemets 407 inimesel: 191 mehel ja 216 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kasemets meeste puhul 315. ja naiste puhul 306. kohal. Perekonnanime Kasemets kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 43).
Ilja Ilf
pisi|Ilja Ilf (1932) Ilja Ilf (sünninimi Iehiel-Leib Fainzilberg; 15. oktoober (vkj 3. oktoober) 1897 Odessa – 13. aprill 1937 Moskva) oli 1920. ja 1930. aastatel tegutsenud populaarne juudi rahvusest nõukogude kirjanik, kes kirjutas tavaliselt koos kirjanik Jevgeni Petroviga. Neid tuntaksegi peamiselt koondnime Ilf ja Petrov all.
Ilf alustas oma karjääri 18-aastaselt ajakirjanikuna. 1923. aastal asus ta elama Moskvasse, kus töötas ajakirjas Gudok, kirjutades satiirilisi esseesid.
Tema ja Jevgeni Petrovi kahasse kirjutatud satiirilised romaanid "12 tooli" (Двенадцать стульев, 1928) ja "Kuldvasikas" (Золотой теленок, 1931) said Nõukogude Liidus väga suure populaarsuse osaliseks.
Ilja Ilf suri 1937. aastal tuberkuloosi.
Kilingi kuusk
Kilingi kuusk on kaitsealune kuusk Pärnu maakonnas Saarde vallas Kikepera külas Kilingi metskonnas; jääb Soo-otsa looduskaitsealale. Puu võeti kaitse alla 1991.
Puu ümbermõõt on 344 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 32,5 m.
M. Gorki nimeline kalurikolhoos
M. Gorki nimeline kalurikolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis.
Kolhoos asutati 1945. aastal. Kolhoos kandis vene kirjaniku Maksim Gorki nime.
Kalurikolhoosi keskus asus Vergi külas, brigaadid asusid Käsmus, Eismas, Karepal ja Kundas. Vergi külas asus kolhoosi traallaevade sadam, kalavastuvõtupunkt, kalasoolamis- ja suitsutamistsehhid.
1976. aastal liideti kolhoos Kirovi nimelise kalurikolhoosiga.
Sauvosaaren Urheilupuisto
Sauvosaaren Urheilupuisto on jalgpallistaadion, mis asub Kemis Soomes.
PS Kemi kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Dreimaņi
Dreimaņi on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Taurupe vallas.
Küla asub valla idaosas. Dreimaņi jääb valla keskusest Taurupest 4, piirkonna keskusest Ogrest 59 ja Riiast 84 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,45 ja kõrgusega 21,2 meetrit on looduskaitse all.
Siivertsi monument
pisi|Siivertsi monument (august 2009) Siivertsi monument on mälestusmärk, mis asub Narvas Siivertsi linnaosas Narva-Jõesuule viiva tee ääres. See on arvele võetud ajaloomälestisena.
Mika Newton
Oksana Stefanivna Grytsay (Оксана Стефанівна Грицай; esinejanimega Mika Newton (Мiка Ньютон); sündinud 5. märtsil 1986) on Ukraina laulja.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Ukrainat lauluga "Angels".
Rannar Raba
Rannar Raba (sündinud 30. oktoobril 1979) on eesti ajakirjanik.
Ta on töötanud Viljandi Linnavalitsuse projektijuhina, ajalehe Sakala arvamustoimetajana ja vanemtoimetajana ning MTÜ Eesti Pärimusmuusika Keskus avalike suhete juhina.
1. juunist 2017 on Raba ajalehe Tartu Postimees peatoimetaja.
Anu Reiljan
Anu Reiljan (aastani 1988 Anu Toomas, sündinud 18. märtsil 1957 Tõrvas) on Eesti majandusteadlane.
Lõpetas 1975 Valga 1. Keskkooli ja 1980 Tartu Riikliku Ülikooli; majanduskandidaat (1988, TÜ), väitekiri "Социально-экономическое содержание и формы развития инфраструктуры деревни". Oli 1980–1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1986–1990 TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1990–1992 rahvamajandusharude ökonoomika kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 rahvamajanduse ja ettevõttemajanduse üldteooria instituudi lektor, 1995–2006 dotsent, 1992–1995 ärikoolitusfirma Primex Mentor tegevdirektor.
Poliitiline tegevus
Septembris 2013 astus Reiljan Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris Reiljan Tõrva linnas Valimisliit "TÕRVAKAD" nimekirjas, olles ühtlasti ka nimekirja esinumber ja linnapeakandidaat. Reiljan kogus 31 häält ning ei osutunud valituks. Novembrist 2013 on Reiljan Tõrva linnavolikogu eelarve- ja majanduskomisjoni liige.
Sisu (loogika)
Sisu (inglise keeles comprehension) on loogikas mõiste tunnuste kogusus.
Ene Pill
Ene Pill (sündinud 19. detsembril 1958 Tallinnas) on eesti psühholoog.
Elukäik
Ene Pill on ehitusinseneri tütar.
Pill lõpetas 1977. aastal Tallinna 22. Keskkooli, 1982. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika erialal ja 1991. aastal Tartu Riikliku Ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal. 1999. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis (TPÜ) väitekirja "Kadettide ja riigikaitseametite töötajate isikuprofiilide võrdlus" (juhendaja Eha Rüütel) ja sai psühholoogiamagistriks ning 2010. aastal kaitses Tallinna Ülikoolis väitekirja "Loodusstiimulitega audio-visuaalse retseptiiv-projektiivse programmi mõju üliõpilaste enesetundele igapäevastes tingimustes" (juhendaja Eha Rüütel) ja sai terviseteaduste magistrikraadi kunstiteraapiate erialal. Ta täiendas end 1991–2005 mitmesugustel erialakursustel, sealhulgas suhtlemistreenerite kursustel (1998, 2005), üldhariduskooli juhtimise alal (2003), kunstiteraapias (2005) jm.
1991–1992 oli Ene Pill TPÜ personalitöötaja ja sotsiaaltöö kateedri vanemlaborant, 1993–1994 Riigikaitse Akadeemia haridusmetoodik, 1994–1999 õppeosakonna juhataja, 1999–2000 TPÜ terviseuuringute labori teadur, 2001–2006 Tallinna Haridusameti peaspetsialist/peanalüütik, 2006–2009 OÜ Inscape Baltic koolituskonsultant, 2009–2011 Rehabilitatsioonikeskus Adeli Eesti OÜ psühholoog ning alates 2008. aastast Tallinna Perekeskuses psühholoog. Ühtlasi on ta laste tugikeskuse Tähetorn vabatahtlik psühholoog-nõustaja.
Pill on Loovteraapiate Ühingu, Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige ning MTÜ Q-klubi juhatuse liige.