cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hallhüljes
Käitumine
Hallhüljes on vähem inimpelglik kui viigerhüljes, teda kohatakse sagedamini inimasustuse ja kalapüüniste lähedal. Sageli lähenevad ja järgnevad nad aeglaselt sõitvatele paatidele.
Hallhüljes on suhteliselt sotsiaalne loom, kes koguneb aastaringselt mitmekümne- või sajapealistesse karjadesse. Ka merel liikudes on hallhülged mõnest kuni mõnekümnest loomast koosnevates rühmades. Poegade sündimise ajaks kogunevad emasloomad kuni mitmesajast loomast koosnevatesse seltsingutesse. Poegadega emased on üksteise, võõraste poegade ja isaste suhtes väga agressiivsed.
Hallhüljes on suuteline sukelduma 100 m sügavusele ja jääma vee alla kuni 10 minutiks.
Looduslikud ohutegurid
Läänemeres täiskasvanud hallhüljestel looduslikud vaenlased puuduvad. Poegi võivad ohustada merikotkad ning meri- ja hõbekajakad. Rünnakuoht on suurem saartel sündinud poegadele, kuna tavaliselt pesitseb samades paikades ka rohkelt kajakaid.
Hallhüljeste arvukust mõjutab olulisel määral ka ajujää olemasolu ja stabiilsus poegimisperioodil. Hallhülged on küll võimelised kasutama poegimissubstraadina nii jääd kui ka maismaad, kuid eelistavad jääd. Poegimissaartel on tihti suurem asustustihedus, mis võib viia epideemiate levikuni.
Samuti mõjutab hallhüljeste arvukust toidubaasi nappus, mida põhjustavad intensiivne kalapüük ja kalapopulatsioonide looduslik kõikumine. Kui emasloomal puuduvad poja üleskasvatamiseks ja sellele järgnevaks karvavahetusperioodiks vajalikud rasvavarud, võib ta poja toitmise enne normaalset aega lõpetada. Ilma piisava rasvavaruta poeg ei jõua iseseisvalt toitumist alustada ja hukkub.
Antropogeensed ohutegurid
Oluliseks hallhüljeste arvukust ja tervislikku seisundit mõjutavaks teguriks on keskkonnareostus. Kuigi merekeskkonda sattunud PCB ja DDT hulk on Läänemeres alates 1970. aastatest vähenenud, on nende sisaldus hallhüljeste kudedes endiselt märkimisväärselt suur. Nende ainete akumuleerumist hülge organismis on seostatud mitmete füsioloogiliste häirete tekkega, sealhulgas kroonilise elundipõletikuga emaste reproduktiivelundites, soolestikus ja neerupealistes.
Noorloomadele on oluliseks ohuteguriks ka kalapüünistes hukkumine, kuni 80% sel viisil hukkunud hallhüljestest on kuni nelja-aastased. Kõige ohtlikumad kalapüügivahendid on hüljeste jaoks 1,5 m ja sügavamad mõrrad, kus upub 90% loomadest. Üksikuid surmajuhte on põhjustanud ka seisevnoodad ja traalid.
pisi|Hallhülged [[Malusi saared|Malusi saarte juures]]
Kaitsestaatus
Hallhüljes on ära toodud Loodusdirektiivi II ja V lisas (II lisas on kirjas ohustatud taime- ja loomaliigid, mille kaitseks tuleb moodustada loodusalad ja V lisas liigid, mille kaitseks peab riik hävimisohu korral kehtestama kaitsemeetmed).
2006. aasta määrusega võeti kaitse alla mitmed hallhülge püsielupaigad Harju, Saare ja Hiiu maakonnas.
Hallhüljes kuulus 2004. aastal vastu võetud määrusega II kategooria kaitse alla, kuid 2010. aastal arvati liik III kaitsekategooriasse, kuna vajalike kaitseabinõude rakendamise tõttu hallhülge arvukus suurenes ja liik arvatakse olevat väljaspool hävimisohtu.
Rait Maruste
pisi|Rait Maruste (2011) Rait Maruste (sündinud 27. septembril 1953 Pärnus) on Eesti jurist, endine kohtunik ja poliitik, XII Riigikogu liige ja selle põhiseaduskomisjoni esimees, XIII Riigikogu asendusliige.
Ta on õppinud Kalju Algkoolis, Lõpe Algkoolis, Koonga 8-klassilises koolis ning lõpetanud Pärnu-Jaagupi Keskkooli 1972. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1977. aastal õigusteaduse alal. Õigusteaduse kandidaaditöö kirjutas prof Ilmar Rebase juhendamisel ning kaitses 1985. aastal Leningradi Ülikoolis. Aastast 1988 oli TRÜ doktorand.
Aastatel 1990–1992 täiendas end Freiburgi Ülikoolis ja Heidelbergi Max Plancki Instituudis ning Cambridge'i Ülikoolis.
1977–1992 töötas Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas õpetaja, vanemõpetaja, dotsendi, kateedrijuhatajana ning doktorandina, hiljem olnud Tartu Ülikooli külalisprofessor.
Aastatel 1992–1998 oli ta vastloodud Riigikohtu esimees ning 1998–2010 Eestist nimetatud kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.
Maruste on olnud Rahvusvahelise Alalise Vahekohtu liige, samuti Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu auhinnažürii (Justice in the World Foundation Prize Jury) liige.
ETA Riigiõiguse Sihtkapitali Nõukoja liige.
Sõnavõtud ajakirjanduses
pisi|Rait Maruste osalemas paneeldiskussioonis [[Demokraatia arendamise sihtasutus|DASA-de teemal jaanuaris 2012. Maruste toetas DASA-de loomist]] Maruste on enam kui saja meediaartikli autor riigiõiguse, demokraatia ja sõnavabaduse teemadel.
Kui Riigikogu 2002. aastal esimest korda keelustas valimisliidud, leidis Maruste, et tegemist on poliitilise, mitte õigusliku probleemiga. See põhjustas mitmeid vastuväiteid.
Maruste on pooldanud iseseisva konstitutsioonikohtu loomist ja sellesse üksikisikutel pöördumise võimaluse loomist. Ta on avaldanud arvamust, et Euroopa Liiduga ühinemise referendumi "ei" puhul tuleks välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised; et tuleks kehtivat põhiseadust muuta või vastu võtta uus põhiseadus.
Osoon
pisi| pisi|Osooni molekul Osoon ehk trihapnik (O3) on hapniku allotroopne vorm, mille molekul koosneb kolmest hapniku aatomist.
Rait Maruste
Arvamus presidendivalimiste kohta
15. septembril 2006 avaldas Rait Maruste Postimehes artikli "Valimine, süüme ja vastutus", milles kritiseeris presidendivalimiste ümber toimuvat. Maruste seadis kahtluse alla presidendi süümevande järgimise Arnold Rüütli kahtlustamise tõttu repressioonides osalemises, samuti erapooletuse kohustuse rikkumises ning valimismehhanismide põhiseaduse mõtte vastases ärakasutamises. Samal päeval lubas Rahvaliit pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtu poole, teada saamaks, kas tegemist on kohtu ametliku seisukohaga. Arnold Rüütel teatas oma avalduses, et kohtunik Maruste on "ametisolevat riigipead avalikult poliitiliselt rünnates loonud pretsedendi, mis ei anna head eeskuju praeguses ühiskondlikus debatis erapooletust nõudvate ametikohtade sihilikust politiseerimisest". Samuti palus Rüütel teema edasisel käsitlemisel austada (muidu üksnes kriminaalmenetluses kehtivat) süütuse presumptsiooni. Sama päeva õhtul teatas Maruste ETV uudistesaates, et artiklis avaldatud seisukohad olid tema seisukohad. "Kahetsusväärselt kirjutas Postimees minu nimele alla "Euroopa inimõiguste kohtunik" ja lisas kohtunikutalaaris pildi minuga kooskõlastamata", sõnas Maruste. "Kohtul pole sellega küll midagi pistmist".
Poliitiline tegevus
Alates 2010. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda.
Lääneranna Vallavolikogu liige ja esimees (2020).
Isiklikku
Rait Maruste on abielus rootslanna Elisabet Kristina Furaga.
Abielust Mare Marustega on tal kaks täiskasvanud last: Madli Maruste (s. 1980) ja Kristjan Maruste (s. 1988).
Elab Lääneranna vallas Mereäärse külas.
Osoon
Normaaltingimustel on osoon sinakas gaas, mis neelab ultraviolettkiirgust. Ultraviolettkiirgus neeldub osoonis reaktsioonil O3 + hγ = O2 + O, mis on pöörduv, kuid O reageerides dihapnikuga eraldub energia soojusena, mitte valgusena.
Osoon on termodünaamiliselt ebastabiilne. Reaktsioonil 2O3= 3O2 eraldub soojust, kuid madalal temperatuuril pole see reaktsioon kõrge energiabarjääri tõttu kiire. Vastupidine reaktsioon leiab aset kaudsel teel: kui dihapniku molekul lõhustatakse ultraviolettkiirguse, elektrilahenduse või muu mõjul, tekib osoon hapniku aatomite reageerides allesjäänud dihapniku molekulidega. Sel viisil tekib osoon nii stratosfääris, välgu mõjul kui ka tehislikes osoonigeneraatorites (mis põhinevad elektrivoolu toimel hapnikule või õhule). See reaktsioon ei saa minna lõpuni, sest nii ultraviolettkiirgus kui ka elekter lõhustavad tekkivat osooni, muutes seda tagasi dihapnikuks.
Osoon kondenseerub temperatuuril –112 °C siniseks vedelikuks. Et dihapnik kondenseerub alles temperatuuril –183 °C, saab vedeldamisega eraldada puhast osooni, mis külmub temperatuuril –192 °C. Ent see on ohtlik: et osooni lagunemine on eksotermiline, võib see kulgeda plahvatusega.
Osoon on keemiliselt aktiivne aine ja oksüdeerib paljusid aineid. Osoon kahjustab elusorganisme, mõjudes söövitavalt ja ärritavalt. Väikesed osoonikogused võivad inimestele soodsalt mõjuda, sest selle kahjulik mõju mikroorganismidele on tugevam kui kahjulik mõju inimestele.
Atmosfääri ülakihis stratosfääris (20–25 km kõrgusel) asuva osoonikihi võime neelata ultraviolettkiirgust kaitseb maapealset elu päikeselt lähtuva liigse UV-kiirguse eest.
Adiafooride tülid
Adiafooride tülid olid reformatsiooniajal vaidlused selle üle, kas katoliiklikud kultusevormid säilitada kui adiafoorid või neist loobuda.
Aastal 1548 püüdis Karl V nn Augsburgi interimiga ühendada oma võimu alla nii protestandid kui ka katoliiklased. Philipp Melanchthon lükkas selle tagasi viidates asjaolule, et ta ei taga õigeksmõistmist usu läbi kui põhjapanevat õpetust. Hiljem nõustus ta Leipzigi interimiga, otsustades, et õpetuslikud küsimused, mis ei puuduta õigeksmõistmist usu läbi, on adiafoorid. Enamik luterlasi eesotsas Matthias Flaciusega ei nõustunud aga selle kompromissiga.
Adiafooride tülid kestsid 1549–1552. Nad puudutasid ka muusikat, tantsu ja ehtimist.
Konkordiavormelis (1577) määratleti adiafoorid kui "kirikuriitused, mida Jumalasõna ei käsi ega keela". Siiski ei tohi usklikud järele anda isegi mitte adiafooride küsimustes, kui "Jumalasõna vaenlased" neid peale suruvad.
Augsburgi usutunnistus ütleb, et Kiriku tõelise ühtsuse jaoks piisab nõustumisest Evangeeliumi õpetuse ja sakramentide jagamise asjus. Inimlikud traditsioonid (inimeste rajatud riitused ja tseremooniad) ei pea olema igal pool ühesugused.
Václav III
Vaclav III nime all on tuntud:
Nils Kroon
Nils Kroon (sündinud 14. oktoobril 1975 ) on mäesuusatreener ja juhib Spordiklubi Mäesuusakool.
Imatu
Imatu on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Nils Kroon
Ta on Eesti Suusaliidu mäesuusatamise alakomitee liige.
Imatu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Iisaku valda.
Nils Kroon
Tema õpilane on olnud Triin Tobi.
Imatu
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 2 inimest.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri
pisi|ÜRO põhikiri Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikiri on rahvusvaheline leping, millega loodi Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Leping kirjutati alla San Franciscos 26. juunil 1945 ja jõustus 24. oktoobril 1945.
Leopold III
Leopold III on olnud mitme valitseja nimi:
Leopold IV
Leopold IV oli mitme valitseja nimi:
Kvantmehaanika
pisi|Üks kvantmehaanika järelmeid: [[elektroni kohaloleku tõenäosuse tihedused vesinikuaatomis eri olekutes]] Kvantmehaanika on füüsikateooria, mis arvestab mikroosakeste käitumise eripärasid. Selle tänapäevane kuju arendati välja aastatel 1925–1935 ning selle põhiautorid on Werner Heisenberg, Erwin Schrödinger, Max Born, Pascual Jordan, Wolfgang Pauli, Niels Bohr, Paul Dirac ja John von Neumann.
Arrigo Sacchi
Arrigo Sacchi (sündinud 1. aprillil 1946) on Itaalia jalgpallitreener.
Aastail 1991–1996 juhendas ta Itaalia jalgpallikoondist, mis 1994. aasta MM-il USAs võitis hõbemedali. 1996. aasta EM-i fiasko järel lõpetas Sacchi lepingu Itaalia Jalgpalliliiduga ning astus aasta lõpul treenerikohalt tagasi.
Meripõis
Meripõis (Physalia) on hüdraloomade klassi putkloomaliste seltsi kuuluv ainuõõssete perekond.
Meripõied elavad India ja Vaikse ookeani troopilistes piirkondades.
Kvantmehaanika
Kvantmehaanika on tänapäeva füüsika üks alussambaid ning on aluseks paljudele füüsikaharudele, sealhulgas aatomifüüsikale, tahkisefüüsikale, tuumafüüsikale ja elementaarosakeste füüsikale ning samuti näiteks kvantkeemiale. Kui klassikaline füüsika osutus mikromaailma süsteemide kirjeldamiseks ebasobivaks, siis kvantmehaanika abil on võimalik täpselt arvutada aatomite, molekulide, tahkiste ja lihtsate bioloogiliste süsteemide (kvantbioloogia) omadusi.
Kvantmehaanika matemaatiline formalism erineb tunduvalt klassikalise füüsika matemaatilisest formalismist.
Kvantmehaanikas vaadeldavate mikroobjektide märkimisväärsemaid iseärasusi on veel lainelis-korpuskulaarne dualism, mis ütleb, et kvantobjektid käituvad korraga nagu lained ja osakesed, ja sellega kaudselt seotud määramatuse relatsioonid, mis keelavad teatud füüsikaliste suuruste paaridel samaaegselt kindlat väärtust omada. Selliseks paariks on näiteks impulss ja asukoht: näiteks elektronile lainepikkuse omistamine ja tema asukoha sidumine seisulaine maksimumidega tähendab, et asukoht on määratav parimal juhul lainepikkuse täpsusega; sarnaselt on seotud ka aeg ja energia.
Kvantmehaanikas kirjeldatakse füüsikalisi objekte ja nende omadusi statistiliselt. Mikroosakese oleku määrab tema lainefunktsioon Ψ (Ψ2 – tõenäosuse tihedus), mille argumendid on osakeste koordinaadid ja aeg. Lainefunktsioon leitakse Schrödingeri võrrandist, kvantmehaanika põhivõrrandist, mis kirjeldab süsteemi käitumist ajas ja ruumis.
Eellugu
Kvantmehaanika teooria vajadus tulenes elektromagnetismi ja klassikalise mehaanika suutmatusest seletada kõiki elektromagnetkiirguse omadusi ja aatomi ehitust. Näiteks olid seletamata musta keha kiirguse probleem, fotoelektriline efekt ja Comptoni efekt.
Kvantfüüsika areng algas 20. sajandi alguses poolklassikaliste kvantteooriate ehk vanade kvantteooriate väljatöötamisega. Need teooriad seletasid vaid üksikuid nähtusi, suutmata erinevaid eksperimente omavahel seostada. Nad kirjeldasid mikromaailma nähtusi, mille puhul teatud suurustel (näiteks energial või impulsimomendil) said olla ainult teatud väärtused. Sellist üleminekut nimetatakse suuruste kvantimiseks.
Moodsa kvantmehaanika teke
Määramatuse relatsiooni koordinaadi ja impulsi puhul kirjeldas esimesena Werner Heisenberg 1927. aastal. Samal aastal sõnastasid Bohr ja Heisenberg ka Kopenhaageni interpretatsiooni. Umbes 1927. aastal hakkas Paul Dirac töötama kvantmehaanika ja erirelatiivsusteooria ühendamise kallal. Samuti võttis ta 1930. aastal ilmunud raamatus kasutusele bra-ket-tähistuse. Samal ajal formuleeris John von Neumann kvantmehaanika range matemaatilise baasi, mida ta kirjeldas 1932. aastal ilmunud raamatus. Ta kasutas muu hulgas lineaarseid operaatoreid Hilberti ruumidel.
Sellel etapil saadud tulemused kehtivad tänini ning on kvantmehaaniliste küsimuseasetuste kirjeldamisel üldkasutatavad.
Põhijooned: elementaarsem esitus
Selles alajaotuses on aluseks võetud Kopenhaageni interpretatsioon
Vaadeldavad ja olekud
Füüsikas, eelkõige kvantmehaanikas, nimetatakse vaadeldavaks mõnd füüsikalise süsteemi olekut iseloomustavat suurust, mida on võimalik kindlaks määrata vaatluse või eksperimendi abil. Vaadeldavad on seega mõõdetavad suurused nagu näiteks asukoht või energia. Süsteemi olek on üldjuhul matemaatiline objekt, mis annab süsteemi ammendava kirjelduse – teades süsteemi olekut, oskame anda hinnangu kõikvõimalike süsteemi peal tehtavate mõõtmiste tulemuste kohta.
Kvantmehaanikas pole aga osakese asukoht ja kiirus samal ajahetkel täpselt määratud: mida täpsemalt on teada osakese asukoht, seda ebamäärasema tulemuse annavad kiiruse mõõtmised ja vastupidi. Etteantud olek määrab üksnes tõenäosused ühe või teise mõõtmistulemuse saamiseks. Sellepärast tuleb kvantmehaanikas mõõdetavaid suurusi ning olekuid lahus vaadelda, kusjuures vaadeldavaid tuleb kvantmehaanikas kirjeldada teisiti kui klassikalises mehaanikas (matemaatiliselt kirjeldavad neid hermiitilised operaatorid). Olekuid kirjeldatakse nüüd olekuvektoritega, millele vaadeldavad operaatoritena mõjuvad. Olekuvektoreid nimetatakse tihti ka lihtsalt olekuteks.
Vaadeldavad kirjeldavad kvantmehaanilise süsteemi mõõdetavaid omadusi. Taolisteks mõõdetavateks suuruseteks on näiteks osakese asukoht, impulss ja impulsimoment. Vaadeldavate võimalikud väärtused on vastavate operaatorite omaväärtused. Iga omaväärtuse jaoks leidub olek (operaatori omaväärtusele vastav omavektor), milles oleva süsteemi mõõtmine annab mõõtmistulemuseks alati selle omaväärtuse. Sellist olekut nimetatakse vastava vaadeldava omaolekuks. Sel viisil sõltub mõõtmistulemus nagu klassikalises mehaanikaski olekust, milles süsteem parajasti on. See ei kehti aga kõigi vaadeldavate jaoks korraga – kui võime täpselt ennustada mõõtmistulemust ühe vaadeldava jaoks (st süsteem on selle vaadeldava omaolekus), siis leidub üldjuhul mõni teine vaadeldav, mille mõõtmise tulemused üheselt määratud pole.
Jõuga
Jõuga on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Marmalade Fires
"Marmalade Fires" on teine singel ansambli múm 2007. aasta detsembris ilmunud plaadilt "Go Go Smear the Poison Ivy". Huvitav on märkida, et singli teise loo "Rhuubarbidoo" nimi on albumil kirjas kui "Rhubarbidoo".
Lugude nimekiri
Plaadifirma: Fat Cat (7fat36). Formaat: 7" vinüül
Viited
Marmalade Fires
Jõuga
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Iisaku valda.
Meripõis
Meripõis on tegelikult paljudest isenditest koosnev koloonia. Koloonia moodustavad ühe ja sama liigi eri tüüpi polüübid. Igal polüübil on oma ülesanne.
Adiafoorid
Adiafoorid (vanakreeka ja ladina adiaphora) on filosoofias ja teoloogias eetika seisukohast neutraalsed, hea ja halva vahepealsed asjad. Nad ei ole head ega halvad ning õnn (õndsus) neist ei olene.
Meripõis
Välimus
Meripõis on väga eredalt värvunud. Tema ujupõis küütleb helesiniselt, violetselt ja purpurselt. Kõik ta allarippuvad jätked on ultramariinsed. Kireva värvuse ja märkimisväärse suuruse tõttu on merepinnal ujuv meripõis kaugele näha.
Adiafoorid
Filosoofia
Mõiste pärineb stoitsismist. Stoitsismi järgi on hea ainult voorus ja halb ainult pahe. Kuulsus ja kuulsusetus, rikkus ja vaesus, tervis ja haigus, ilu ja inetus, andekus ja andetus, elu ja surm on adiaphora.
Meripõis
Eluviis
Meripõied elavad soojas meres ligi tuhandest isendist koosnevate rühmadena. Nende valgust läbilaskev läikiv ujupõis on kuni 20 cm pikkune, ulatub veest 15 cm välja ja jätab väikese purje mulje. Need loomad suudavad ujuda isegi vastutuult ja hoida kindlat kurssi. Neid võib tavaliselt leida kalda lähedalt merest, kuid soojadel kuudel triivivad nad meelsasti ka pooluste suunas. Tugevad tuuled võivad neid kaldale puhuda.
Toitumine ja sümbioos
Meripõie ujupõie ehk pneumatofoori all leidub hulgaliselt polüüpe, kelle küljes ripuvad kuni 30 m pikad kombitsad. Need on varustatud hulgaliste mürgikapslitega, mida kasutatakse saagi halvamiseks. Püüniskombitsad toovad ohvri (näiteks kala) ujupõiekese all asuvasse polüübikolooniasse, kus spetsiaalne polüübitüüp selle peenestab.
Meripõied võivad elada sümbioosis teiste kalade – nn peibutuskaladega –, kes aitavad neil saaki ligi meelitada.
Paljunemine
Meripõie paljunemine ei ole veel päris selge. Ta on lahksuguline ja harilikult sigib pungumise teel. Polüübid eralduvad põhikolooniast, et luua uusi kolooniaid. Meripõied suudavad pidevalt paljuneda, mis seletab nende suurt hulka. Samuti seletatakse nende kiiret paljunemist sellega, et surres vabastab meripõis oma seemne- ja munarakud vette ning pärast viljastumist arenevad uued isendid.
Adiafoorid
Filosoofia
Seevastu Epikuros seda mõistet ei tunnistanud.
Kvantmehaanika
Vaadeldavad ja olekud
Iga oleku saab esitada mõne vaadeldava omaolekute superpositsioonina (omaolekute normeeritud lineaarkombinatsioonina) – kompleksarvuga korrutatud omaolekute summana. Nii vastab igale omaolekule kompleksarv, mille mooduli ruut annab tõenäosuse, et vastava vaadeldava mõõtmisel saadakse mõõtmistulemuseks vastav omaväärtus (Borni interpretatsioon). Seetõttu nimetatakse neid arve Erwin Schrödingeri lainemehaanikas tõenäosusamplituudideks. Kui vaadeldavaks on asukoht, siis leiame, et olekut hakkab kirjeldama funktsioon, mille argumentideks on osakese võimalikud koordinaadid. Seda funktsiooni nimetatakse lainefunktsiooniks ning selle mooduli ruut annab tõenäosuse, et osake leitakse teatud punktist.
Stella Obasanjo
Stella Adebe Obasanjo (Ọbasanjọ; 14. november 1945 – 23. oktoober 2005) oli endise Nigeeria presidendi Olusegun Obasanjo abikaasa, Nigeeria esimene leedi (1999–2005).
Ta on esani rahvusest ning sündis esimesena pere seitsmest lapsest praeguses Delta osariigis Warris ). Tema isa on endine esimene ettevõtte United African Company of Nigeria PLC aafriklasest esimees Christopher Abebe. Stella ema Therasa Abebe on lõpetanud Londonis Pitman College 'i.
Stella alustas kooliteed Lagoses Yabas Our Lady of Apostles Primary Schoolis. Seejärel õppis ta Ibadanis St. Theresa's College 'is 1964 Lääne-Aafrika koolitunnistuse hindega üks. Edasi õppis ta Ife ülikoolis (praegu Obafemi Awolowo Ülikool), kust sai bakalaureusekraadi anglistikas. Ifes oli ta 1967–1969 ning õppis seejärel Londonis ja Edinburghis 1970–1974 kindlustust. Aastal 1976 lõpetas ta erasekretäri tunnistusega Pitman College 'i. Samal aastal tutvus ta Inglismaal kolonel Olusegun Obasanjaniga, kes viibis seal ühel kursusel.
Aastal 1976 läks Stella Nigeeriasse tagasi ning abiellus varsti kindral Obasanjoga, kes oli pärast kindral Murtala Muhammadi tapmist saanud Nigeeria riigipeaks ja relvajõudude ülemjuhatajaks.
1990. aastate algul kolisid abikaasad lahku, kuid 1995. aastal, kui Obasanjo oli kindral Sani Abacha diktatuuri ajal vangis, tegi Stella Obasanjo kampaaniat oma abikaasa vabastamiseks, sealhulgas ÜRO-s, ning nad hakkasid pärast Obasanjani vangist vabanemist jälle koos elama.
Stella võttis oma vangistatud abikaasa eest vastu auhindu, sealhulgas Friedrich Eberti Fondi inimõiguste auhinna Bonnis ning Indira Gandhi auhinna ja Liberaalse Internatsionaali rahuauhinna Oxfordis.
Kvantmehaanika
Schrödingeri võrrand
kus Hamiltoni operaator \hat H(t) kirjeldab kvantmehaanilise süsteemi koguenergiat. Hamiltoni operaator koosneb enamasti kahest liikmest, millest üks vastab süsteemi osakeste kineetilisele energiale ning teine nende potentsiaalsele energiale, kirjeldades nii välise välja mõju kui ka osakestevahelist interaktsiooni. Olekute muutumine ajas on seega täiesti deterministlik. Juhuslik komponent ilmub alles siis, kui soovime hakata süsteemi olekut mõõtma.
Adiafoorid
Kristlik teoloogia
Adiaphora kohta on klassikaline kirjakoht 1. kirjas korintlastele. Vastuseks korintlaste küsimusele, kas kristlased tohivad süüa ebajumalatele ohverdatud toitu, kirjutab Paulus: ''Söök ei vii meid Jumalale lähemale. Kui me ei söö, ei jää me millestki ilma, ega saa me mingit kasu, kui sööme. Vaadake aga, et see teie meelevald kuidagi ei saaks komistuseks nõrkadele!'' (8:8,9)
Teisal aga ütleb Paulus: Ja kõik, mida te iial teete sõnaga või teoga, seda tehke Issanda Jeesuse nimel, tema läbi Jumalat Isa tänades! (Pauluse kiri koloslastele 3:17)
Stella Obasanjo
Stella tegi abikaasaga kaasa presidendivalimiste kampaania, sõites läbi kogu riigi. Kui Olusegun Obasanjo 1999 presidendiks valiti, sai Stella Obasanjost riigi esimene leedi. Ta asutas valitsusvälise organisatsiooni Child Care Trust vaeste, emata ning füüsiliste ja vaimsete puuetega laste, eriti tüdrukute eest hoolitsemiseks.
Adiafoorid
Kristlik teoloogia
Pietism on alates 17. sajandist hukka mõistnud näiteks tantsimist, kaardimängu ja teatris käimist, enamik teisi kristlasi peab neid adiafoorideks.
Stella Obasanjo
Samuti võitles ta naiste orjakaubanduse vastu.
2005. aasta kevadel ilmus Lagose ajalehes Midwest Herald artikkel "Greedy Stella", kus Stella Obasanjot süüdistati 207 riigile kuuluva valduse müümises alandatud hinnaga oma sugulastele. Ajalehe väljaanda Orobosa Omo-Ojo arreteeriti järgmisel nädalal 2. mail Stella Obasanjo nõudmisel. Julgeolekujõud Ondo osariigi politseidepartemangu inspektori Sunday Owolabi juhtimisel tungisid kell 10.30 ajalehe toimetuse ruumidesse ning hõivasid toimetuse tunniks ajaks, kuni Omo-Ojo viidi Akure vanglasse. President, kes oli ühtlasi Aafrika Liidu esimees, oli sõitnud Dakarisse UNESCO tippkohtumisele ülemaailmse ajakirjandusvabaduse päeva puhul.
Teda süüdistati korruptsioonis seoses Nigeerias peetud Aafrika mängude lepinguga. Tema poeg ostis väidetavalt riigi raha eest Ameerikas kalleid kortereid.
Tunnustus
Nigeerias sai Stella Obasanjo mitu pealikutiitlit, sealhulgas Oke-Ona Egba yeye oge, Orile Owu Yeye ‘Luwa, Owu-Isini yeye tunluse Kwaras ja Oga Nla Obirin Owu.
Isiklikku
Stella Obasanjo oli tuntud kallite riiete ja juveelide kandjana. Tal on poeg.
Meripõis
Mürgikapslid ja oht inimesele
Meripõis on varustatud suure hulga tillukeste kõrvekapslitega (nematotsüstidega). Igas kapslis on rullikeeratud tühi toruke, mis on kaetud tundekarvakestega. Kõrvetiripse ehk knidotsiili puudutamine käivitab selle. Mürgikiud tungivad nagu väikesed harpuunid saagi sisse. Nad sisaldavad ohtlikku, kobra mürgile sarnast mürkainet. Mürgi toimel kalad surevad. Äärmiselt mürgine ainuõõsne Physalia physalis on isegi inimesele ohtlik. Teda esineb India ookeanis ja Vaikses ookeanis. Väiksema liigi – Physalia utriculus 'e – kohta pole teada, et ta oleks mõne inimese surma põhjustanud.
Kvantmehaanika
Schrödingeri võrrand
Schrödingeri võrrand ennustab kvantosakeste lainesarnast käitumist ja seeläbi kainterferentsi. Selle lineaarsusest tuleneb superpositsiooniprintsiip: kui \psi_1 ja \psi_2 on ühe ja sama Schrödingeri võrrandi lahendid, siis on seda ka nende summa. Tõenäosus leida osakest punktis x on võrdeline mooduli ruuduga. Kui need lainefunktsioonid ruumis perioodiliselt muutuma hakkavad, siis hakkame nägema interferentsi maksimume (piirkondi ruumis, kus osakese leidmise tõenäosus on suur) ja miinimume (piirkondi ruumis, kus osakese leidmise tõenäosus on väike või isegi olematu). Sarnane omadus on ka valgusel, mis tekitab näiteks kaksikpilu taga interferentsimustri. Sarnaseid interferentsikatseid on tehtud ka kvantmehaaniliste osakestega.
Kaksikpilu katse näitab nii lainefunktsiooni statistilist iseloomu kui ka interferentsiefekti. Selles katses saadetakse mikroskoopilised osakesed, näiteks elektronid, kahe teineteisele väga lähedal asetseva piluga takistuse poole. Klassikalise mehaanika järgi peaksid pilude taga moodustuma detekteeritud elektronide jaotuses kaks selgelt eristuvat "tippu". Seda võiks võrrelda olukorraga, kus kuulikesi lastakse kukkuda läbi kahe prao: nad moodustaksid kaks kuhja. Tegelikult tekib aga interferentsimuster.
Mõõtmisprotsess
Kvantmehaanikas postuleeritav süsteemi oleku dünaamika seaduspärasus ja faktilised mõõtmistulemused näivad eelnevate selgituste põhjal olevat teineteisega otseses vastuolus. Ühelt poolt muutub süsteemi olek "rangelt deterministlikult", teiselt poolt on mõõtmistulemused "üksnes statistiliselt ennustatavad". Ühelt poolt "vastavad" süsteemi olekutele üldiselt omaolekute lineaarsed kombinatsioonid, teiselt poolt ei saada mõõtmisel kunagi ähmast pilti mitmest väärtusest, vaid saadakse alati ühesed väärtused. Selle näiva vastuolu seletamine ongi üks asi, millega tegelevad kvantmehaanika interpretatsioonid.
Üks interpretatsioonide klass, nn kollapsiteooriad, mille hulka kuulub ka Kopenhaageni interpretatsioon, seletab neid tõsiasju lainefunktsiooni kollapsiga, st süsteemi superpositsioonilise oleku üleminekuga mõõdetud suuruse ühte omaolekusse. Kvantmehaanika klassikalistes formuleeringutes toimub see kollaps mõõtmisprotsessis. See on vaid tavakeelne kirjeldus, ning paljud füüsikud ja interpreteerijad peavad vajalikuks füüsikaliste mõistete abil kirjeldada, mida täpselt "mõõtmine" tähendab. Asi on selles, et kui kvantmehaanika on maailma adekvaatne alusteooria, siis ta peab kirjeldama kõiki füüsikalisi süsteeme, sealhulgas mõõteriista dünaamika rangelt deterministliku kirjelduse ennast. Sel juhul aga saab ka mõõteriista dünaamika deterministliku kirjelduse kuni mõõtmise hetkeni, mil probleem kordub. Kirjeldatava kvantsüsteemi ja mõõteaparatuuri vahelise piiri tõmbamise probleemi nimetatakse demarkatsiooniprobleemiks.
Kopenhaageni interpretatsioon ise ei anna kollapsi põhjustamisele ja demarkatsiooniküsimustele sügavamat seletust: mõõtmist kirjeldatakse lihtsalt kvantsüsteemi ning klassikalise füüsikalise süsteemina vaadeldava mõõteriista vahelise vastastikuse toimena.
Määramatuse printsiip
Määramatuse printsiip väidab, et teatud füüsikaliste suuruste paarid, näiteks asukoht ja impulss, ei saa olla korraga täpselt määratud: ei eksisteeri selliseid olekuid, kus mõlemal suurusel oleks täpselt määratud väärtus. Taolisi suurusi nimetatakse komplementaarseteks. Viimast väidet võib interpreteerida mitmeti: Heisenbergi järgi on võimatu korraga määrata elektroni või mõne muu osakese impulsi ja asukohta kui tahes suure täpsusega. Teiste (näiteks Ballentine'i ) järgi ei tulene määramatuse printsiip mitte meie mõõteaparaadi puudulikkusest, vaid kvantsüsteemi sisemisest iseärasusest: kvantsüsteemil endal pole korraga täpselt määratud asukohta ja impulssi. Tuleb rõhutada, et kummalgil juhul ei ole määramatus kvantmehaanikas seatud mõõteaparaadi täpsusega, vaid on kvantsüsteemi olekut iseloomustav suurus.
Matemaatiliselt on määramatuse printsiip väljendatav Heisenbergi määramatuse relatsioonide abil. Impulsi ja asukoha jaoks kehtib
kus on koordinaadi standardhälve, on impulsi standardhälve ning on taandatud Plancki konstant. Sarnased relatsioonid kehtivad ka energia ja aja ning nurga ja impulsimomendi jaoks.
Aja ja energia määramatust oleks sobilikum nimetada süsteemi eluea ja energia määramatuseks. See väljendab asjaolu, et mida lühem on vaadeldava kvantsüsteemi (kvantoleku) eluiga, seda halvemini on määratud selle energia ja vastupidi. Näiteks aatomi ergastatud olekul on lõplik eluiga, mistõttu ei saa selle oleku energia täpselt määratud olla. Spektroskoopias väljendub viimane asjaolu spektrijoone laiuses: lühema elueaga olekutele vastavad laiemad spektrijooned.
Asukoha ja impulsi vaheline määramatuse relatsioon on lainelis-korpuskulaarse dualismi raames heuristiliselt taandatav ühele klassikalise lainemehaanika määramatuse relatsioonile.
Interpretatsioonid ja filosoofilised aspektid
Empiirilise edukuse tõttu peetakse kvantmehaanikat üheks kõige kindlamal alusel olevatest füüsikateooriatest üldse. Senini ei ole ükski eksperiment kvantmehaanikat falsifitseerinud. Enamik füüsikuid eeldab, et kvantmehaanika võimaldab energia ja aine füüsikalisi omadusi "peaaegu" kõikidel juhtudel õigesti kirjeldada. Ometi on kvantmehaanikal kontseptuaalseid nõrkusi ja lünki, sealhulgas eriti gravitatsiooni kvantteooria (kvantgravitatsioon) puudumine ja tänini kestev diskussioon kvantmehaanika interpreteerimise üle.
Interpretatsioonid
Kui pidada kvantmehaanika matemaatilist mudelit füüsikanähtuste täielikuks kirjelduseks selle rakenduspiirkonnas, siis osutub, et mõõtmisprotsessi juures on üksikeksperimendi tulemuse juhuslikkusel teistsugune tähendus kui klassikaliste statistiliste teooriate puhul. Ka kvantmehaanilise oleku kõige täpsema prepareerimise puhul jaotuvad teatud mõõdetavate suuruste mõõtmistulemused teatud hulga võimalike mõõtmistulemuste vahel. Erinevalt näiteks statistilisest mehaanikast ei ole asi mitte eksperimentaatori suutmatuses olekut täpselt prepareerida ega ka mitte mõõteriista ebapiisavas täpsuses, vaid kvantmehaanika standardse interpretatsiooni kohaselt on tegemist selle suuruse mõõtmise põhimõttelise piiranguga selles olekus. Vaateviis, mille kohaselt kvantmehaanika annab hoolimata oma võimetusest üksikeksperimentide mõõtmistulemusi üheselt kirjeldada siiski looduse täieliku kirjelduse, väljendub ka arvamuses, et üksiksüsteemil ei olegi objektiivselt eksisteerivaid omadusi, mis vastaksid üksikule mõõtmistulemusele. Kvantmehaanilise oleku objektiivne omadus mingi mõõtmise kontekstis on vaid mõõtmistulemuste statistiline jaotus kogu ansambli mõõtmisel. Selles seoses räägitakse ka objektiivsest juhuslikkusest.
Vaidluse nende küsimuste üle avasid Albert Einstein ("Kvantmehaanika on ebatäielik" ja "Jumal ei mängi täringuid") ja Niels Bohr, kes rõhutas komplementaarsust ja kaitses Heisenbergi määramatuse relatsioone. Aastatepikkune äge diskussioon sundis Einsteini määramatuse relatsioone aktsepteerima, Bohr aga nõrgendas oma komplementaarsusideed tunduvalt, nii et kujunes praegu valdav Kopenhaageni interpretatsioon.
Praegu lähtub enamik füüsikuid sellest, et kvantmehaanika kirjeldab kõike, mida mingi süsteemi kohta teada oleks võimalik, ning mõõtmisprotsessid ei peegelda üksnes piiratud teadmist.
Kopenhaageni interpretatsioonis läheb vaatlusakt Schrödingeri võrrandist mööda ja süsteem satub ühe hetkega ühte omaolekutest (nn lainefunktsiooni kollaps).
Kopenhaageni interpretatsiooni kõrval on välja pakutud teisigi nimetamisväärseid interpretatsioone.
Kasevälja
Kasevälja on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Gandantegtšilen hijd
thumb thumb
Kasevälja
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Iisaku valda.
Gandantegtšilen hijd
Gandantegtšilen hijd (mongoli Гандантэгчилэн хийд, kohalikus kõnepruugis ka lihtsalt Gandan) on klooster Mongoolias Ulaanbaataris.
Nimi
Nimi: Gan-dan-tegchin-leng
Ajalugu
pisi| Algselt oli Mongoolias suur hulk väikesi mobiilseid kloostreid, kus laamad elasid jurtades ja kloostrid võisid ka aeg-ajalt asukohta vahetada.
Gandantegtšilen hijd rajati 1838. aastal Dalkha kõrgendiku jalamile eesmärgiga luua uus suur Suutra ja Tantra keskus Mongoolias. See kasvas suurimaks kloostri-kompleksiks Mongoolias, kus on omaette teaduskonnad meditsiini, astroloogia ja muude budistlike distsipliinide jaoks.
Gandantegtšileni esimese templi ehitas V Bogdo gegeen 1815–1841 V Lobzang Coldam Jigmed, (Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med)(Chultem-Jigmid-Dambijantsan?). Ehitati tempel mongoli meistrite poolt ja katus sai kullatud. Samas templis on ka I Bogdo gegeeni Dzanabadzari kuju.
1835. aastal rajati esimene tempel V Jebtsundamba poolt.
1938. aastal suleti Gandantegchinleng kommunistide poolt.
Gandantegchinlengis on üle 400 laama.
Imilont
thumb Imilont (proboscis) on mõnede putukate, eelkõige liblikaliste kehaosa, mida nad kasutavad näiteks õite nektari ja muude vedelike imemiseks.
Leopold V
Leopold V nime all on tuntud mitu valitsejat:
Kerttu Rakke
thumb|Kerttu Rakke ja [[Peeter Sauter kirjandustänaval Foto: Ave Maria Mõistlik, 8. september 2018 ]] thumb|Kerttu Rakke Balti Raamatumessil 2010 Kerttu Rakke (kodanikunimi Kadi Kuus; sündinud 16. septembril 1970 Võru linnas) on eesti proosakirjanik. Kerttu Rakke on kirjaniku pseudonüüm, mis tekkis aastal 1987, mil ta kirjutas loo "Let's go".
Imilont
Imilont on evolutsiooniliselt tekkinud pikenenud alalõugadest. Puhkeasendis asetseb see kokkukerituna pea all.
Kerttu Rakke
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti filoloogina, hiljem õppis Eesti Humanitaarinstituudis semiootika magistrantuuris. Töötanud reklaamiagentuurides korrektori ja copywriterina, teinud kaastööd paljudele ajakirjandusväljaannetele, sealhulgas pidevalt ajalehele Postimees (2005–2008), ajakirjale Oma Maitse (2005–2007) ja netiportaalile Delfi (2011).
Kerttu Rakke on enamiku oma teostest ise välja andnud (v.a "Kolmas printsess", 2001, ja selle tõlge "Tretja printsessa", 2008, mille väljaandja on OÜ Vastus). Enda kirjastuse OÜ Kirjastus Kadikas (novembrist 2002 kuni maini 2015) kaudu avaldas ta nii enda kui ka teiste autorite teoseid (Andre Trinity "Unenägude jumal", 2002, ja Toomas Verrev "Margot", 2003).
Augustist 2012 kuni aprillini 2015 töötas Kerttu Rakke Tallinna Kesklinna Valitsuse avalike suhete nõunikuna. Kerttu Rakke ei ole ühegi poliitilise erakonna liige.
Looming
Tema looming on dünaamiliselt särtsuv ja otsekohene, siin leidub palju kõnekeelt, žargooni, ka ebatsensuurseid väljendeid, samas on see kõik esitatud tõetruult. Rakke naistegelased on ülbed ja sageli käituvad skandaalselt, ent sisimas on vägagi haavatavad. Rakke pilab kõiki oma tegelasi, tuues kiretu aususega välja inimlikke nõrkusi. Kõnekeelsed väljendid on vahend tegelaste tõetruumaks muutmiseks. Rakke naistegelased peavad meestest lugu vaid siis, kui mehed on nende arvates seda väärt. Rakke teoseid on võrreldud Kaur Kenderi omadega, kes oma loomingus naistegelasi alavääristab. Mõne kriitiku arvates Rakke naistegelased alavääristavad mehi. Sageli on Rakket nimetatud naisnaturalistiks.
Suurema tuntuse saavutas Rakke kodumaise igapäevasarja "Kodu keset linna" stsenaristina (2003–2006, 2007–2010). Sellest tööst on ta kirjutanud oma raamatus "Seitse aastat seebiselt" (2010).
Kerttu Rakke "Küpsiseparadiis ehk kaksteist kuud" on samm nn tõelisele kirjandusele lähemale. Nelja (nais)peategelase silme läbi antakse kiretu, ent vägagi iseloomulik pilt Eesti elust 21. sajandi alguses. Terav ja nukker kertturakkelikkus on endiselt olemas, ent sügavamalt: töö ja meelemürgid kui põgenemisvõimalus, seks armastuse puudumise varjamiseks, inimsuhetes domineerib pinnapealsus kui kergema vastupanu teed minek, sest lihtsam on uskuda seda, mida näidatakse, süüvimata asjade tegelikku sisusse.
2004. aastal teenis Kerttu Rakke 16 253 Eesti krooni autorihüvitist, olles sellega kõige enam autorihüvitist teeninud eesti kirjanike edetabelis 8. kohal.
27. aprillil 2005 pälvis Rakke ajakirja Nädal auhinna suure tööpanuse eest, sest üksinda igapäevasarja käsikirja kirjutamine on maailmas ainulaadne.
Alates 2012. aastast aitab toimetada ajakirja Vaimupuu, mille sihtrühm on vaimupuudega inimesed.
Isiklikku
Tema vanaisa oli vaimulik Elmar Kõrv.
Poola lipp
pisi|Poola rahvuslipp. Proportsioonid 5:8 Poola lipp on Poola riigilipp.
Lipul on kaks ühesuurust laidu, ülal valge ja all punane. Lipu värvid on võetud Poola vapilt. Vapil on krooniga valge kotkas punasel taustal.
Punane ja valge olid Rzeczpospolita värvid ning esinesid juba selle eellasriikide Poola kuningriigi ja Leedu suurvürstiriigi vapil. Leedu vapp on tänapäevani punane ja valge.
Lipu kiitis Poola Seim heaks 1. augustil 1919.
Punase varjundit 1919. aasta seaduses kindlaks ei määratud. See, millise varjundiga punast kasutati, sõltus praktikas sellest, missugust punast käepärast oli. Jagamiste-eelses Poolas oli eriti hinnas karmiinpunane. See oli kallis värv, mistõttu seda seostati rikkuse ja eesõigustega. Seda saadi poola košenillitäist Porphyrophora polonica, kuigi olemas oli ka importvariante. Karmiinpunase poolakeelne nimetus kamazyn hakkas tähendama aadlikku ja keeld kanda karmiinpunast võis kuuluda aadlike karistuse hulka. 19. sajandi esimesel poolel asendus karmiinpunase kandmine tollal levinud prantsuse moe mõjul punakaslilla ehk amarandipunasega.
1921 andis Sõjaväeministeerium välja Stanisław Łoza brošüüri "Godło i barwy Rzeczypospolitej Polskiej" ("Poola Vabariigi vapp ja värvid") Poola riiklike sümbolite kujutistega. Lipu punane oli karmiinpunane. Kuid Vabariigi Presidendi seadusega 13. detsembrist 1927 muudeti lipu punane kinaverpunaseks. Uus seadus jõustus 28. märtsil 1928. Kinaver jäi Poola lipule kuni 31. jaanuarini 1980. Siis võeti kasutusele punase tänapäevani kehtiv varjund, mis on kinaverist pisut tumedam ja meenutab rohkem karmiinpunast.
pisi|Poola riigilipp Alates 1955 on Poolal kaks lippu, mida nimetatakse riigilipuks. Peale ülalkirjeldatud lipu on veel "vapiga riigilipp", millel on valgel laiul Poola vapp. Ka see lipp kehtestati 1919 ning oli algselt mõeldud Poola saatkondadele, konsulaatidele ja kaubandusesindustele. 1928–1938 oli see ainult kaubanduslipp. Aastast 1938 kasutavad seda jälle Poola riigi institutsioonid välismaal. 7. detsembri 1955 dekreet kinnitas lipu niisuguse kasutusala ning laiendas seda tsiviillennujaamadele ja Poola lennukitele, mis teevad rahvusvahelisi lende. 31. jaanuari 1980 seadus laiendas selle lipu kasutusala sadamakaptenite ja -pootsmanite kontoritele. Iga kord, kui vappi on ametlikult muudetud, on muutunud ka vapiga lipp.
Alates 2004 tähistatakse iga aasta 2. mail Poolas lipupäeva.
Lipp on pidevalt heisatud kõige kõrgemate Poola võimuasutuste hoonetele, näiteks Poola presidendilossile ja seimi hoonele. Teised asutused ning paljud poolakad ja Poola elanikud heiskavad rahvuslipu rahvuspühadel ja teistel riikliku tähtsusega juhtumite puhul. Tänapäeva Poola seadused ei keela rahvuslipu heiskamist, kui lippu väärikalt koheldakse.
Laktoos
thumb|Laktoosi struktuur pisi|Laktoosi kristallid mikroskoobi all. [[Maxim Bilovitskiy foto]] Laktoos (lac 'piim' ladina keeles + "-oos", mis on suhkrute tunnus) ehk piimasuhkur on üks suhkrutest. Ta kuulub madalmolekulaarsete liitsuhkrute ehk oligosahhariidide hulka.
Piimas leidub seda 2–8 massiprotsenti. See hulk sõltub liigist ja isendist. Laktoosi eraldatakse vadakust.
Laktoosi lõhustamiseks seedimisel on vajalik ensüüm laktaas. Laktaas lõhustab laktoosi lihtsaks suhkruks glükoosiks ja galaktoosiks, mis kehas imenduvad.
Pahlen
Pahlen, õigemini von der Pahlen (vene keeles фон дер Пален) on baltisaksa aadlisuguvõsa.
Laktoos
Laktoosi avastas piimas 1619 Fabriccio Bartoletti. Suhkruna identifitseeris selle esimesena 1780 Carl Wilhelm Scheele.
Igal aastal toodetakse mitu miljonit tonni laktoosi piimatööstuse kõrvalsaadusena. 6,5% piimast töödeldakse vadakuks ja laktoos moodustab sellest keskeltläbi 4,8%. Vadak ehk piimaplasma tekib piima kalgendamise ja kurnamise järel näiteks juustu tootmisel. Laktoosi puhastatakse etanooli lisamisega. Laktoos ei lahustu etanoolis ja langeb põhja, aga ülejäänud vadaku komponendid lahustuvad. Niimoodi saadakse protsessi saagiseks 65%.
Pahlen
Pahlenid pärinesid tõenäoliselt Pommerist, kuid 15. sajandil asusid Liivimaale, esimeseks esindajaks oli Johann(es) de Pala (1290–1325).
Laktoos
Imetajate toidus esineb laktoos peamiselt piimas, mida päris pisikesena tarbivad kõik, aga täiskasvanuna seda üldiselt ei tehta. Sellepärast on imetajatele tüüpiline, et laktaasi tekib nende kehas järjest vähem, kuni täiskasvanuks saades on laktaasi moodustumine kehas lõppenud.
Pahlen
18. oktoobril 1679 andis Rootsi kuningas Karl XI ooberstleitnant Johann von der Pahleni (1602–1694) kuuele pojale Rootsi vabahärratiitli (Nr.75). 1799. aastal kinkis Venemaa keiser Paul I Peter Ludwig von der Pahlenile krahvitiitli.
Eestimaal kuulusid Pahlenite suguvõsale eri aegadel Vao (Wack), Habaja (Habbat), Järlepa (Jerlep), Pae (Payel), Parila (Pargel), Rägavere (Raggafer), Palmse (Palms), Mädapea (Mettapäh), Riguldi (Rickholtz), Hulja (Huljel), Ärina (Errinal), Aaspere (Kattentack), Liigvalla (Loewenwolde), Aunaku (Aunack), Vanamõisa (Wanamois), Voore (Forel), Vaida (Wait), Aruvalla (Arrowal), Arbavere (Arbafer), Üksnurme (Uxnorm), Parila (Pargel), Kädva (Kedwa), Vaemla (Waimel) ja Alavere (Allafer) mõis, Liivimaa Eesti poolel Pootsi (Podis), Kivijärve (Kibbijerw) ja Katharinenhof-i mõis.
Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel
Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 18.–25. veebruarini Cesana Pariolis, Itaalias.
Võistlusalasid on kolm: naiste kahebobi ja meeste kahe- ning neljabobi.
Rada
Bobisõiduvõistlused toimuvad 19 kurviga (8 paremale ja 11 vasakule) 1435 meetri pikkusel rajal. Raja kõrguste vahe on 114 meetrit. Maksimumkiirus ulatub rajal 130 km/h. Võistlusi mahub vaatama umbes 7000 pealtvaatajat, neist 3624 istekohtadel. Raja ehitus läks maksma üle 77 miljoni euro.
Samal rajal toimuvad ka skeletoni ja kelgutamise võistlused.
Naiste kahebobi
21. veebruar Osavõtjaid: 16 naiskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: USA (Jill Bakken, Vonetta Flowers)
Ametlikud tulemused
Meeste kahebobi
21. veebruar Osavõtjaid: 29 meeskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Saksamaa (Christoph Langen, Markus Zimmermann)
Ametlikud tulemused
Stephen Jay Gould
Stephen Jay Gould (10. september 1941 – 20. mai 2002) oli ameerika bioloog, paleontoloog, evolutsionist ja teadusloolane.
Evolutsionistina kritiseeris ta sotsiobioloogilisi (nt Richard Dawkinsi) vaateid, samuti evolutsioonipsühholoogiat.
Sõlmhein
Sõlmhein (Spergularia) on rohttaimeperekond nelgiliste sugukonnas.
Sõlmheinad on ühe- kuni mitmeaastased, sageli murusalt kasvavad, kuni 20 cm kõrgused rohttaimed. Lehed lineaalsed. Õied punakad, roosakad või valkjad.
Sõlmheina perekonda kuulub umbes 60 liiki.
Nigeeria lipp
pisi|Nigeeria lipp Nigeeria lipp on Nigeeria Liitvabariigi riigilipp.
Lipp on horisontaalselt jaotatud kolmeks laiuks, millest keskmine on valge ja äärmised mererohelised.
Mereroheline värv sümboliseerib Nigeeria metsi ja loodusrikkusi ning valge rahu.
Lipp kavandati 1959. aastal ning võeti kasutusele 1960. aastal. 1959. aasta konkursi võitnud lipukavandil oli valge laiu keskel punane päike, mille kohtunikud otsustasid eemaldada.
Nigeri lipp
thumb Nigeri lipp on Nigeri ametlik lipp. Lipp võeti kasutusele 23. novembril 1959.
Horisontaalsete väljadega trikoloori pikkuse ja laiuse suhe on 7:6. Ülemine oranž väli sümboliseerib Sahara kõrbe, keskmine valge väli puhtust ja Nigeri jõge ning alumine roheline väli lootust ja Lõuna-Nigeri viljakat pinnast. Oranž ring keskmisel väljal tähistab päikest, mis on rahva võitlustahte ja ohvrimeelsuse sümboliks.
Proboscis
Proboscis on ladinakeelne sõna, mis algselt tähendas elevandi lonti.
EEVA
Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu ehk EEVA on 2002. aastal alustatud projekt, mille tulemusena on valminud (ning täieneb veelgi) digitaalne tekstikogu vanemast Eesti kirjandusest. Vana all mõistetakse kirjandust kuni 19. sajandini.
Tekstid on esitatud skaneeritud piltidena, ning arvestades Eesti ala varasemat (poliitilist) ajalugu on tekstid lisaks eesti keelele ka saksa-, ladina-, vene-, aga ka prantsus-, kreeka- ja lätikeelsed.
EEVA on Tartu Ülikooli Raamatukogu ning Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule osakonna ühisprojekt.
John Stuart Mill (ansambel)
John Stuart Mill on 2005. aastal Pärnus moodustatud alternatiivrokki viljelev ansambel. 2005. aastal salvestas bänd Pärnu avatud noortekeskuses Che oma esimese loo "Moskva neegrid", mis läks kohalike noortebändide kogumikule.
2007. aasta oktoobris ilmus bändil DVD "Live in ARS".
2008. aastal ilmus bändil koostöös plaadifirmaga Shitsounds Co EP "Steriilne särk, revolverkülmad prillid".
2010. aastal ilmus bändi esimene stuudioalbum "Panoptikon".
Filmides
"Arbavere" on muusikaline dokumentaalfilm. Filmi muusikas on kasutatud ansamblite John Stuart Mill ("Lüüriline intermetso" ja "Moskva Neegrid (remixed)") ja 400 loomingut. Filmis on ka klipid John Stuart Milli esinemisest Tallinnas Glehni lossis 6. oktoobril 2005. aastal.
Tartu linna aukodanik
Tartu aukodaniku nimetust koos Tartu Suurtähega antakse Tartu linnavolikogu otsusel kord aastas. Nimetused ja aumärgid antakse üle Tartus toimuval pidulikul kontsertaktusel igal aastal enne vabariigi aastapäeva, 22. või 23. veebruaril.
Laredo (Texas)
Laredo on linn Ameerika Ühendriikides Texases, Webbi maakonna halduskeskus. Linn asub Mehhiko piiri ääres Rio Grande jõe kaldal. Teisel pool jõge asub Mehhiko linn Nuevo Laredo.
Tartu linna aukodanik
Tartu linna aukodanikud
== Tartu linna aukodanikud ja Tartu Suurtähe kavalerid ==
Laredo (Texas)
Elanike arv on 2020. aasta seisuga 263 640. Aastal 2010 oli elanikke 236 091. See on elanike arvult osariigi kolmas linn ning Mehhiko piiri ääres asuvatest USA linnadest San Diego ja El Paso järel kolmandal kohal.