cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Daniel Wass
Ta alustas klubikarjääri Brøndbys, mille põhimeeskonnas debüteeris hooajal 2007–08. 2011. aastal sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica. Ta suundus pärast seda kohe laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Évian. 2012. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.
2015. aastal suundus Wass Hispaaniasse ja liitus sealse kõrgliiga klubiga Celta de Vigo. Pärast kolme hooaega Celta de Vigos sõlmis ta 2018. aasta juulis nelja-aastase lepingu Valenciaga. 2022. aasta jaanuaris liitus ta Madridi Atléticoga.
Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Wass 2011. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. septembril 2021 MM-i valikmängus Šotimaa vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2012. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Tike Tike Kardi
"Tike Tike Kardi" on teine singel Rootsi-Iraani poplauljalt Arashilt, mis on pärit tema debüütalbumilt "Arash". Singli andis välja 2005 Warner Music Sweden.
Andreas von Rosen
Andreas von Rosen (15. sajand) oli ametnik.
Tõnn Lamp
Tõnn Lamp (sündinud 28. veebruaril 1983) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lend).
Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatri näitlejana.
Isiklikku
Tõnn Lambi ema on näitleja Anu Lamp ja isa näitleja Sulev Teppart. Näitleja, lavastaja ja sporditegelane Jaak Prints on ta vend.
Rapla Novaator
Rapla Novaator oli Raplas 17. märtsist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rapla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Henning Larsen
pisi|[[Kopenhaageni ooperimaja]] pisi|[[Taani Disainikeskus]] Henning Gøbel Larsen (20. august 1925 – 22. juuni 2013) oli taani arhitekt.
Rapla Novaator
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Henning Larsen
1959. aastal asutas ta arhitektuuribüroo Henning Larsen Architects. Enne seda oli ta töötanud nii Arne Jacobseni kui ka Jørn Utzoni büroos.
Henning Larseni projekteeritud on näiteks Kopenhaageni ooperimaja, Saudi Araabia välisministeeriumi hoone ja Taani saatkonna hoone Ar-Riyāḑis, Kopenhaageni IT-ülikooli ja veel paljude haridusasutuste hooned, muuseumi Ny Carlsberg Glyptotek laiendus, Taani Disainikeskuse hoone.
Aastatel 1958–1996 oli ta kunstiakadeemia arhitektuurikooli professor. Ta õpetas ka Yale'i ja Princetoni ülikoolis.
Keskalluvusega linn
Keskalluvusega linn on mitme riigi 1. järgu haldusüksuse tüüp:
Tõmmu-lehelind
Tõmmu-lehelind (Phylloscopus fuscatus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Meredith Eaton
Meredith Eatonit tuntakse eelkõige tema rolli järgi advokaat Emily Resnickina telekanali CBS kohtusarjas "Family Law" (kus ta oli esimene püsirolliga naiskääbus USA tipptelesarjas) ning korduva osa järgi Bethany Horowitzina ABC sarjas "Boston Legal".
Noorus
Eatoni ema on kliiniline psühhiaater ja isa administratiivõiguse kohtunik. Meredith Eaton õppis Hofstra Ülikoolis Hempsteadis New Yorgi osariigis, kus osales naisüliõpilasorganisatsioonis Delta Phi Epsilon. Ta lõpetas ülikooli 1996. aastal interdistsiplinaarsete uuringute alal kõrvalerialaga teatris. 2007. aasta juunis nimetas Hofstra Ülikool ta kuu vilistlaseks.
Eaton kaitses magistrikraadi kliinilise psühholoogia alal Adelphi Ülikooli Derneri Psühholoogiainstituudis (Derner Institute of Advanced Psychological Studies) keskmise hindega 4,0. Hiljem on ta öelnud, et psühholoogiaharidus andis talle parema oskuse mõista näitlemisel rollidünaamikat.
Karjäär
pisi|Eaton (paremal) filmi "[[Pirates of the Caribbean: At World's End" esilinastusel mais 2007. (Pildil koos Martin Klebbaga)]] Meredith Eatoni näitlejakarjäär algas 1999. aastal, kui ta osales avatud konkursil komöödiafilmi "Unconditional Love". Ehkki see oli tema esimene rollikonkurss, võitis ta enam kui 500 naist Kanadast, USA-st ja Suurbritanniast ning sai Maudey Beasley rolli.
"Unconditional Love" tuli välja alles 2002. aastal. Meredith Eatoni osatäitmist nägi Paul Haggis, kes lõi tema jaoks Emily Resnicki rolli sarjas "Family Law". Eaton liitus trupiga 2002. aastal ja osales sarjas kuni selle lõpetamiseni samal aastal. Hiljem on tal olnud silmapaistvaid rolle sarjades "NYPD Blue", "Dharma & Greg", "CSI: Crime Scene Investigation", "Dr House" ja "NCIS: Kriminalistid". Ta on esinenud ka History Channeli dokumentaalfilmis "Standing Tall at Auschwitz" perekond Ovitzist ja sõltumatus dokumentaalfilmis "No Bigger Than a Minute" kääbuste teemal (film esilinastus PBSi programmis "P.O.V."
2006. aastal liitus Meredith Eaton sarja "Boston Legal" trupiga, mängides Bethany Horowitzi, William Shatneri tegelase Denny Crane'i silmarõõmu. David E. Kelley kirjutas selle rolli spetsiaalselt Eatoni jaoks.
Näitlemise kõrvalt tegutseb Eaton ka vaimse tervise terapeudina, ehkki 2007. aastal kinnitas ta, et näitlemine on tema jaoks esmane. Pärast "Family Law" lõppu oli tal raskusi uute osade leidmisega ja talle ei meeldinud Hollywoodi filmides kääbustele pakutavad stereotüüpilised rollid. Aasta vältel töötas ta Californias suletud psühhiaatriahaiglas, vahel ka ohtlike patsientidega. Ta on soovitanud elukutselistel näitlejatel hoida "tagavaraplaani" ja on öelnud, et psühholoogiakraad on tema "ohutusvõrk".
Punajalg-rohutirts
Punajalg-rohutirts (Chorthippus pullus) on liik tirtsulisi.
Pikkus 12–21 mm.
Elab kuivadel vähese taimestikuga aladel, klibul ja kruusal. Eestist on teada vaid üksikud leiud. Kesk-Euroopas on ohustatud.
Carl Hagelin
Carl Oliver Hagelin (sündinud 29. augustil 1988 Nykvarnis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana vasakäärel.
Aastatel 2007–2011 mängis ta neli hooaega Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas. Aastatel 2008 ja 2010 tuli ta Michigani Ülikooliga ülikoolide meistriks.
2007. aastal valiti ta NHL-i draft'is New York Rangersi poolt 168. valikuna. Hooaja 2010–11 lõpus debüteeris ta American Hockey League'i klubis Hartford Wolf Pack, mis on Rangersi noorteklubi. NHL-is tegi ta Rangersi meeskonnas debüüdi 25. novembril 2011 mängus Washington Capitalsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmisel päeval mängus Philadelphia Flyersi vastu.
2015. aasta augustis sõlmis Hagelin nelja-aastase lepingu Anaheim Ducksiga, kuid ei suutnud uuel hooajal Ducksis silma paista ja siirdus juba sama hooaja keskel Pittsburgh Penguinsi. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta Penguinsiga Stanley karika.
2018. aasta novembris liitus Hagelin Los Angeles Kingsiga, kuid 2019. aasta veebruaris siirdus ta Capitalsi. 2019. aasta juunis pikendas ta Capitalsiga lepingut nelja aasta võrra.
2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Hägelin Rootsi jäähokikoondisega hõbemedali.
Õhtu (maal)
„Õhtu“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Maal on osa sarjast „Päevaajad“ („Tageszeiten“), mille ülejäänud osad on „Hommik“ („Der Morgen“), „Keskpäev“ („Der Mittag“) ja „Pärastlõuna“ („Der Nachmittag“).
Albeck
Albeck (sloveeni Št. Rupert) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Omavalitsusala ulatub Gurktali Alpides piki Gurki jõe lisajõe, Sirnitzbachi oja orgu. Loodes külgneb Albeck Eisenhuti mäe ja Turracher Höhe kuru juures Steiermargi liidumaaga. Läänes viib tee Sirnitzist Hochrindli kuru kaudu Reichenausse. Gurki ülemine org ja selle lätted, kaks väikest tsirkusoru järve (Gurksee ja Torersee), on 1981. aastast kaitseala.
Albecki valla osad on Albeck, Großreichenau, Sankt Leonhard ja Sirnitz. Peamine asula on Sirnitzi küla.
Ajalugu
Albeck on asustusala alates 10. sajandist, kui ümbritsevad mõisad olid Püha Hemma von Gurki esivanemate Friesachi krahvide valduses. 1043. aastal andis Hemma Albecki isandkonna lühiealisele Gurki benediktlaste nunnakloostrile. Kui Salzburgi peapiiskop Gebhard saatis kloostri 1072. aastal laiali, loovutas ta valdused äsjaloodud Gurki piiskopkonnale.
Albecki lossi (tänapäeval Alt-Abeck) on esmamainitud 1155. aastal. Asudes kõrgel kitsa Gurki oru kohal, oli see kohalike maaisandate elupaik; kellegi Gurki toomkiriku kanooniku Dietrichi Albeckist nimetas Salzburgi peapiiskop Konrad III 1179. aastal koguni piiskopiks. Kui liin 1194. aastal hääbus, tekkisid pikaajalised pärimisvaidlused Steiermargi Peggau-Pfannbergi krahvidega. Sellegipoolest valdasid 1264. aastast seda ala taas Gurki piiskopid, keda esindasid kohalikud ministeriaalid. 17. sajandi lõpul lammutati Alt-Abeck ja Sirnitzi tee äärde püstitati uus barokkne loss.
Patrik Ouředník
pisi|Patrik Ouředník (2008) Patrik Ouředník (sündinud 23. aprillil 1957 Prahas) on tšehhi kirjanik ja tõlkija. 1984. aastal emigreerus ta Prantsusmaale.
Ta on tõlkinud kirjandust prantsuse keelest tšehhi keelde (François Rabelais, Alfred Jarry, Raymond Queneau, Samuel Beckett, Henri Michaux, Boris Vian, Claude Simon) ja tšehhi keelest prantsuse keelde (Bohumil Hrabal, Vladimír Holan, Jan Skácel, Miroslav Holub, Jiří Gruša, Ivan Wernisch).
Taebla Traktorist
Taebla Traktorist oli Taeblas 2. märtsist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Taebla Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Patrik Ouředník
Tema tuntumaid raamatuid on rohkem kui 30 keelde tõlgitud "Europeana. Stručné dějiny dvacátého věku" (2001), mis ilmus eesti keeles 2018 ("Europeana. Kahekümnenda sajandi lühiajalugu", tõlkinud Küllike Tohver, Loomingu Raamatukogu 3–4).
Taebla Traktorist
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Baltā mõis
Baltā mõis (läti keeles Baltā muiža, ka Mellera muiža või Dāla muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Iļģuciemsi asumis. Mõisa peahoone asus Baltā iela ümbruskonnas. Saksa keeles Weissenhof, vanasti ka Haltermanns Höfchen.
Baltā mõisa maad eraldati Krēmeri mõisast XVII sajandil. 1767. aastast oli selle omanik Hermann Dahl. XVII sajandil püstitasid Dahlid mõisa barokse peahoone, aga peagi ostis mõisa Hermann Friedrich Möller. XIX sajandil oli mõisa agronoomiks lätlane Aleksandrs Rēze, kelle juures armastasid koguneda noorlätlased, näiteks Krišjānis Valdemārs ja Bernhards Dīriķis. XIX sajandi lõpus omandasid mõisa Buxhoevedenid. 1920. aastatel omandasid mõisa vennad Universid.
Tony Jantschke
Tony Jantschke (sündinud 7. aprillil 1990 Hoyerswerdas) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia.
Baltā mõis
Mõisa juures oli ka väike park, kus asus suguvõsa kalmistu Osolkalns. Ühest pargis asunud alleest on kujunenud tänapäevane Baltā iela.
Pärast Läti iseseisvumist rajati mõisa maadele elamupiirkonnad Balto I ja Balto II. Mõisa hooned hävisid 1944. aastal (selle omanikud Universid põletasid need Nõukogude vägede lähenemisel maha), tänapäeval asuvad mõisakompleksi kohal paneelelamud.
Tony Jantschke
Jantschke on mänginud Mönchengladbachi Borussiast kogu oma profikarjääri. Klubiga liitus ta 2006. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 29. novembril 2008 mängus Energie Cottbusi vastu. Esimese värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas 6. detsembril 2008 mängus Leverkuseni Bayeri vastu.
Aastatel 2007–2013 mängis Jantschke Saksamaa noortekoondistes.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Flora.
1/64 finaalid
Loosimine toimus 2. juunil 2010. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 29. juuni 2010
!colspan="3" align="center"| 9. juuli 2010
!colspan="3" align="center"| 20. juuli 2010
!colspan="3" align="center"| 21. juuli 2010
!colspan="3" align="center"| 22. juuli 2010
Poropoorik
Poropoorik ehk lapi torik (Amylocystis lapponica) on sugukonda Fomitopsidaceae poropooriku perekonda kuuluv seeneliik.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
!colspan="3" align="center"| 25. juuli 2010
Poropoorik
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
!colspan="3" align="center"| 27. juuli 2010
!colspan="3" align="center"| 28. juuli 2010
Poropoorik
Eestis võib teda leida naadi kasvukohatüübist. Eestist on teda leitud kuuest kohast (Muraka, Järvselja ja Alam-Pedja looduskaitsealadelt ning Karula rahvuspargist). Järvselja põlismetsast avastas ta Erast Parmasto 1969. aastal.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
!colspan="3" align="center"| 31. juuli 2010
Puna sild
Puna sild on sild Kõpu jõel, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ‎92. kilomeetril.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
!colspan="3" align="center"| 5. august 2010
Poropoorik
Ta kasvab põlismetsade kuuskede lagunevatel lamatüvedel.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Poropoorik
Keskkonnamet koostas 2018. aastal poropooriku kaitse tegevuskava.
Eesti jalgpalli 2010/2011. aasta karikavõistlused
1/32 finaalid
Loosimine toimus 2. juulil 2010.
!colspan="3" align="center"| 3. august 2010
!colspan="3" align="center"| 4. august 2010
!colspan="3" align="center"| 5. august 2010
!colspan="3" align="center"| 10. august 2010
!colspan="3" align="center"| 12. august 2010
!colspan="3" align="center"| 18. august 2010
!colspan="3" align="center"| 19. august 2010
!colspan="3" align="center"| 25. august 2010
!colspan="3" align="center"| 26. august 2010
!colspan="3" align="center"| 4. september 2010
1/16 finaalid
Loosimine toimus 19. augustil 2010.
!colspan="3" align="center"| 31. august 2010
!colspan="3" align="center"| 2. september 2010
!colspan="3" align="center"| 8. september 2010
!colspan="3" align="center"| 21. september 2010
!colspan="3" align="center"| 22. september 2010
!colspan="3" align="center"| 29. september 2010
!colspan="3" align="center"| 7. oktoober 2010
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 5. oktoober 2010
!colspan="3" align="center"| 6. oktoober 2010
!colspan="3" align="center"| 20. oktoober 2010
!colspan="3" align="center"| 27. oktoober 2010
!colspan="3" align="center"| 13. november 2010
Veerandfinaalid
Loosimine toimus 3. märtsil 2011.
Poolfinaalid
Loosimine toimus 14. aprillil 2011.
3 Juno
Juno on üks suuremaid Asteroidide vöö planeete. 3 Juno on üks kahest suurimast S-tüüpi asteroidist (teine on 15 Eunomia). 3 Juno mass moodustab 1% kogu asteroidide vöö massist. Juno avastas 1. septembril 1804 Saksa astronoom Karl Ludwig Harding.
Uus Meie Mats (1906 Karotoom)
pisi|Ajakirja Uus Meie Mats esikaas (1906) Uus Meie Mats oli huumoriajakiri, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas.
Vastutav toimetaja oli Ad. M. Karotoom. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas "Keiler ja poeg". Hinnaks oli 10 kopikat. Ilmus ainult 1 number.
3 Juno
Nimi
3 Juno on saanud nime Rooma jumalanna Juno järgi. Tema planetaarsümbol on ③. Vanem sümbol, mida samuti vahel kohata võib, on ⚵.
Omadused
3 Juno tiirlemisperiood on 4,36578 aastat. Juno on S-tüüpi asteroidide kohta ebatavaliselt peegeldav, mis võib viidata erinevatele pinnaomadustele. Kõrge albeedo selgitab suhteliselt suurt näivat tähesuurust väikeste objektide suhtes, mis ei asu Asteroidide vöö sisemises ääres. Junot peeti algul koos 1 Cerese, 2 Pallase ja 4 Vestaga planeediks. 1811 määras Schröter Juno diameetriks 2290 km. Juno väiksus ja ebakorrapärane kuju välistasid, et ta on kääbusplaneet. Juno orbiidid on Päiksele veidi lähemal kui Cerese ja Pallase omad. Juno orbiidit on ekstreemselt ekstsentriline. Junol oli teadaolevatest kehadest kõige ekstsentrilisem orbiit kuni 1854. aastani, mil avastati 33 Polyhymnia.
Londoni loomaaia pingviinide bassein
pisi|Pingviinide bassein [[Londoni loomaaed|Londoni loomaaias, arhitekt Berthold Lubetkin, konstruktor Ove Arup]] pisi|Monoliitsest [[raudbetoonist spiraalsed kaldteed ei oma keskel toestust. Ove Arupi projekteeritud tarindus]] Londoni loomaaia pingviinide bassein (ka lihtsalt Pingviinide bassein, inglise keeles Penguin Pool) on Londonis Regents Parkis asuva loomaaia pingviinide bassein.
pisi|left|Pingviinide basseini ekraanseinad pisi|left|Pingviinide basseini kõrge ekraansein
Ehitis
Londoni loomaaia pingviinide bassein ehitati 1934. aastal. Selle projekteeris Tectoni arhitektibüroo (arhitekt Berthold Lubetkin) koostöös ehituskonstruktor Ove Arupiga. Nagu gorillamajagi samas loomaaias, on ka pingviinide bassein ehitatud modernistlikus arhitektuuristiilis. Pingviinide bassein oli Tectoni ja Arupi teine märkimisväärne koostööobjekt.
Ehitas ettevõte J. L. Kier.
Elliptilise põhiplaaniga ja spiraalsete kaldteedega ehitis on monoliitsest raudbetoonist.
Pingviinide bassein arvati 1970. aastal arhitektuurimälestiseks.
Uus pingviinide bassein
2011. aastal valmis Londoni loomaaias pingviinidele uus bassein – tuntud kui Pingviinide supelrand (Penguin Beach). Võrreldes vana basseiniga (säilitatakse kui arhitektuurimälestist) on uus neli korda suurem ja kolm korda sügavam.
Lämba
Lämba oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Umbsoo küla ja Mõisaküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsoo külaga.
Theodor Varblane
Theodor Varblane (1. detsember 1903 Verevi – 30. september 1982 Rannu) oli eesti vaimulik.
Lämba
Lämba on küla staatuses alates 1970.
Theodor Varblane
Lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1925–1935 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Prooviaastal oli ta Laiuse, Puhja ja Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 31. mail 1936 õpetajaks.
Ta oli aastal 1936 Märjamaa Maarja koguduse vikaarõpetaja (kuna õpetaja Jaan Läänel keelati vapside liikumises osalemise tõttu Märjamaal viibimine); aastatel 1936–1945 oli ta Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja. Aastatel 1945–1965 oli ta Rannu Püha Martini koguduse õpetaja; lisaks hooldas ta aastatel 1950–1956 ka Puhja Püha Dionysiuse kogudust. Jäi aastal 1965 emerituuri.
Now That's What I Call Music! 89 (Suurbritannia väljalase)
"Now That's What I Call Music! 89" või "Now! 89" on duubelkogumikalbum. Album anti Suurbritannias välja 24. novembril 2014 ning see on albumisarja "Now That's What I Call Music!" Suurbritannia ja Iirimaa väljalaske 89. album. Album on saadaval CD-l ja digitaalselt allalaaditavana. Official Charts Company andmetel oli album 2014. aasta kõige kiiremini müünud album ning seda müüdi esimese müüginädalaga 283 000 eksemplari.
Albumil on 10 laulu, mis on jõudnud Briti singlite edetabeli esikohale: "All About That Bass", "Bang Bang", "Am I Wrong", "Rude", "Wake Me Up", "Crazy Stupid Love", "Blame", "Changing", "Prayer in C" ja "Lovers on the Sun".
R. Kelly singli "Bump n' Grind" originaalversioon on olnud varem albumil "Now! 30".
Leheristipäev
Leheristipäev on kristlikus kirikukalendris liikuv püha, mida tähistatakse taevaminemispühale eelneval neljapäeval. Kaks neljapäeva enne taevaminemispüha on linnuristipäev ja kolm neljapäeva enne on tuuleristipäev.
Semjonov (perekonnanimi)
Semjonov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm Semjonova.
Wasilków
Asula on rajatud 1528. aastal, linnaõigused sai Wasilków 1566. aastal.
Semjonov (perekonnanimi)
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Semjonov 582 inimesel: 553 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult on Semjonov meeste puhul 49. kohal.
Albertina (täpsustus)
Albertina nime kannavad:
Substants
Substants on iseseisvalt olemasolev olev. Sageli tehakse mööndus, et substantsi olemasolu võib sõltuda Jumalast. Selles, kas substantsid on olemas, kui palju neid on ja mis nimelt on substantsid, on filosoofide seisukohad lahknenud. Kõige levinumate seisukohtade järgi peetakse substantsideks Jumalat, hingi või füüsilisi esemeid (erinevalt näiteks esemete omadustest ja suhetest ning sündmustest).
Sõna tuleneb ladina sõnast substantia (esineb esimest korda Quintillianusel ja selle eeskujuks on vanakreeka hypostasis (hüpostaas)). "Substantsiks" (vahel "olemuseks") tõlgitakse ka vanakreeka ousia. Lähedase tähendusega on hypokeimenon.
Substantsi on traditsiooniliselt vastandatud aktsidentsile. Aktsidentsi olemasolu toetub substantsile. Aktsidentsid on substantside mitteolemuslikud omadused ja suhted. Substantsi aktsidentsid on üldjuhul muutlikud, substants on nendega võrreldes püsiv.
Substantsimõiste tüüpilised tunnusjooned
Eri käsitustes on substantsimõiste üksikasjad erinevad, kuid sel on mõningad tüüpilised tunnusjooned, mis substantsimõistetes rohkem või vähem figureerivad :
Eelsokraatikud
Mileetose koolkonna archē on muutuvate nähtuste püsiv alus.
Demokritose aatomid on püsivad muutumatud substantsid.
Aristoteles
Aristotelesel on substants (hypokeimenon, ousia) esimene kategooria. Substants on subjekt, mille kohta midagi öeldakse; substants ei saa olla predikaat. Substants on iseenesest olev, absoluutselt iseseisev. Ta on aktsidentside kandja.
Esialgse "visandliku" määratluse järgi on substants see, see, mida ei öelda (preditseerita) substraadi või subjekti [(ὑποκειμένου)] kohta, vaid mille kohta öeldakse muud (Metafüüsika 7.3, 1029a8). Selle määratluse variant on ka "Kategooriates": "Substants on kõige rangemalt ja kõige esmasemalt ja kõige enamalt öelduna see, mida ei öelda mingi subjekti kohta ja mis ei ole mingis subjektis." (5. peatükk, 2a11).
Substants on iseseisev üksik asi, millel on vorm ja mateeria. "Substantsiks [(οὐσία)] öeldakse lihtsaid kehi (...) ja üldse kehi ja neist koosnevaid elukaid [ζῷά] ja jumalusi [(δαιμόνια)] ning nende osi; kõiki neid öeldakse substantsiks, sest neid ei öelda subjekti [(ὑποκειμένου)] kohta, vaid nende kohta öeldakse muud. Teisel teel, olemise põhjust, mis kuulub niisuguste asjade sisse, mida ei öelda subjekti kohta, nagu näiteks hing elukal [ζῴῳ]. (...) Tuleb välja, et substantsi [οὐσίαν] öeldakse kahel teel, viimse substraadina [(ὑποκείμενον)], mida enam muu kohta ei öelda, ning mingi sellena ja lahusolevana; niisugune on iga asja vorm ja eidos." (Metafüüsika 5.8, 1017b10 jj; vaata ka Metafüüsika 7.2, 1028b8 jj) Aistitav substants on esmane substraat (mateeria) või vorm või nendest koosnev (Metafüüsika 7.3, 1029a1 jj).
Aristoteles eristab esmaseid substantse ja teiseseid substantse (Kategooriad, 5. peatükk, 2a14, 2b7): "Teisesteks substantsideks öeldakse neid liike, millesse esmaselt substantsideks öeldavad kuuluvad, samuti ka nende liikide sugusid."
Aristoteles eristab substantsi kui mateeriat ja substantsi kui liiki.
Boëthius
Boëthiuse järgi ousia on vorm.
Stoa koolkond
Stoikutel on substants kvaliteedita mateeria. See on esimene kategooria.
Plotinos
Plotinose järgi on substants see, mis ei ole subjektis (Enneaadid VI 3.5); see, mis kuulub iseendale (Enneaadid VI 3.4). Kehaliste muutuste püsiv substraat on mateeria (Enneaadid II 4.6) Hing kui mõistete potents on substants (Enneaadid VI 2.5, (Enneaadid VI 3.2))
Martianus Capella
Martianus Capella toob ära Aristotelese vaimus definitsiooni: "Substants on see, mis ei ole lahutamatult subjektis ja mida mingi subjekti kohta ei preditseerita."
Johannes Damaskusest
Johannes Damaskusest määratleb teoses "Tunnetuse allikas" (I.IV) substantsi Aristotelese vaimus: "Olev on kõige olemasoleva ühine nimi. See jaguneb substantsiks ja aktsidentsiks. Substants on miski kõige tähtsam, sest tal on olemasolu iseeneses, mitte teises. (...) Substants on subjekt, otsekui asjade mateeria. (...) Defineeritakse aga substantsi nii: substants on iseolev (authyparkton) asi, mis ei vaja oma olemasolu jaoks teist. (...) Nii on substants Jumal ja iga loodu, kuigi Jumal on ülesubstantsiline substants (ousia hyperousios)." Sarnane motiiv on Augustinuse teoses "De trinitate" (VII 10), kus öeldakse, et Jumala nimetamine substantsiks on väärtarvitus, sest päris substantsid on muutlikud ega ole lihtsad.
Eriugena
Johannes Scotus Eriugena järgi ("De divisione naturae") sisaldub substants oma liikides täielikult ja jagamatult: "Kogu ousia on oma üksikutes vormides ja liikides (...), kuigi ta jaotatakse ainult mõistusega oma sugudeks ja liikideks ja arvudeks, jääb ta ometi oma loomulikul jõul [virtute] täiesti jagamatuks." (I I 49) Substants on kehatu (I I 33). "Seda, mis on alati tema ise, nimetatakse tõeliseks substantsiks." (I I 65)
Dinanti David
Dinanti Davidi järgi on kõiges ainult üks jumalik substants.
‘Ilm al-kalām
‘Ilm al-kalāmi järgi on substants ainult Jumala poolt pidevalt uuesti loodavate aktsidentside kompleksis.
Ibn Rushd
Ibn Rushd ütleb: "On üldine arvamus, et substantsi kategooria on iseenda läbi seisev ning tal ei ole tarvis olla mingi kategooria aktsidents." Skolastikas peetakse substantsile iseloomulikuks iseenda läbi või iseendas olemist ning seda, et ta ei vaja mingit muud asja.
Substantsid jagunevad meelelisteks ja ülemeelelisteks. Iga substants koosneb mateeriast ja vormist.
Alain Lille'ist
Alain Lille'ist ütleb, et kõik substantsid koosnevad mateeriast ja vormist.
Guillaume Conchesist
Guillaume Conchesist ütleb, et substants on "iseenda läbi olemasolev asi".
Gilbert Poitiers'st
Gilbert Poitiers'st ütleb, et substants on subsisteeriv ja subsistents.
Albert Suur
Albert Suure järgi kasutatakse sõna "substants" selle nime ratio järgi, mis antakse substeerimise [substandi] aktile. Substants on "iseenda läbi olev, ja see, mis on kõige temas subsisteeriva põhjus ja ajend [occasio] (Teoloogia summa (I 27 1). "See, mis kõige rohkem substeerib, on esmane substants." (Teoloogia summa I, 37).
Substants (hypostasis) on olev, mis on iseenesest eristatav, kuid mitte eristatud.
Aquino Thomas
Aquino Thomas defineerib: "Substants on asi, millel on kohane olla mitte subjektis." (Paganate vastu I 25) Ta on kõigi muude olevate alus ja baas (3 sent. 23, 2, 1 ad 1). On olemas esmane ja teisene substants (Summa teoloogia II, 29, 1 ob. 2). Esimene on üksik asi. Inimene koosneb spirituaalsest ja materiaalsest substantsist. Lahutatud substantsid on subsisteerivad entiteedid (Paganate vastu II, 93). Substantia tähendab ka olemust (Teoloogia summa Ia q. 29, 2 c). Substants olemine on substantsiaalsus (Paganate vastu I, 29, 2 c). Jumalik entiteet on ülesubstantsiaalne (De nom. 1, 1).
Jozef Tiso
pisi|Jozef Tiso (1936) Jozef Gašpar Tiso (13. oktoober 1887 Bytča – 18. aprill 1947 Bratislava) oli Slovakkia poliitik ja katoliku preester.
Substants
William Ockham
William Ockhami järgi on teisesed substantsid ainult nimed. (Loogika summa, I, 42)
Duns Scotus
Duns Scotusel ja teistel on lause: "Substants on igale aktsidentsile loomu poolest eelnev."
Francisco Suárez
Francisco Suárez ütleb: "Substantsi nimes näidatakse kaks ratio 't : üks on absoluutne, nimelt iseendas ja iseenda läbi olemise ratio (...), teine just nagu suhteline aktsidentside ülalpidamise ratio." (Disputationes metaphysicae 33, sct. 11)
Jozef Tiso
1918. aasta lõpus astus Tiso klerikaalsesse autonomistlikku Slovakkia Rahvaparteisse. Esimest korda kandideeris ta Tšehhoslovakkia parlamenti 1920. aastal, valituks osutus 1925. aastal. Tšehhoslovakkia parlamendi liikmeks jäi ta kuni 1938. aastani. 1927–1929 oli ta Tšehhoslovakkia tervishoiu- ja spordiminister. Pärast Andrej Hlinka surma 1938. aasta augustis sai Tiso faktiliselt Slovakkia Rahvapartei liidriks.
Substants
Rudolf Goclenius vanem
Rudolf Goclenius vanem ütleb, et "substants" öeldakse selle kohta, mis subsisteerib. Substants on subsisteeriva akt (tegelikkus) ehk täius. (Lexicon philosophicum, lk 1096).
Jozef Tiso
1938. aasta oktoobris saavutas Slovakkia autonoomia ning Tiso sai 7. oktoobril 1938 Slovakkia peaministriks. 1939. aasta veebruaris hakkasid Saksa poliitikud veenma Slovakkia poliitikuid, et need kuulutaksid välja iseseisvuse. Vastukaaluks sellele hõivasid Tšehhoslovakkia väed 9. märtsil Slovakkia ja eemaldasid Tiso võimult. 13. märtsil 1939 kohtus Jozef Tiso Berliinis Adolf Hitleriga. Hitler sisuliselt sundis teda Slovakkia iseseisvust välja kuulutama. 14. märtsil 1939 kuulutas Slovakkia parlament välja Slovaki Vabariigi iseseisvuse. Tisost sai peaminister ja 26. oktoobril 1939 president.
Slovaki Vabariigi presidendina püüdis Tiso ajada suhteliselt mõõdukat poliitikat. Tal oli korduvalt konflikte natsionaalsotsialistliku peaministri Vojtech Tukaga.
Substants
Tommaso Campanella
Tommaso Campanellal on substants "reaalne lõplik olev, mis subsisteerib iseenda läbi ning on aktsidentside täiuslik ja iseenda läbi lähim subjekt". Substantse on kolmesuguseid. Esimene on "kõige baas, mida öeldakse puhtalt [proprie], printsipaalselt [principaliter] ja kõige rohkem substeerivat ning mis ei ole mitte mingis subjektis", "ruum, mis substeerib kehade kogususele." Teine substants on "kehaline algmateeria, mass". "Kolmas substants on see, mis substeerib puhtalt, kuid mitte printsipaalselt ega kõige rohkem, aga kindlasti subsisteerib, ja sellepärast ei ole subjektis, vaid mingis subjektide baasis, näiteks kivi ja Peetrus." Hing ja vaim (spiritus) on seotud substantsiaalse sidemega.
Giordano Bruno
Giordano Bruno räägib ühest maailmasubstantsist, mis on "kõigi eri liikide ja vormide alus". "Et seetõttu tegelikkus on üks ja kutsub esile ühe olemise, kus see ka poleks, siis pole usutav, et maailmas oleks mitu substantsi ja seda, mis on tõeliselt olemus." (De la causa, principio e uno V)
Descartes
René Descartesi järgi on substants "asi, mis on võimeline iseenda läbi eksisteerima" (Kolmas meditatsioon) "Substantsi all me ei saa mõista midagi muud kui asja, mis eksisteerib nii, et ei vaja eksisteerimiseks mitte mingit muud asja. Ja substantsi all, mis üldse mitte mingit asja ei vaja, saab mõelda ainult ühte asja, nimelt Jumalat. Ja me tajume, et kõik muud asjad saavad eksisteerida ainult Jumala kaasabil [ope concursus]. Ja sellepärast ei sobi substantsi nimi Jumalale ja nendele univookselt, nagu skolastikas on kombeks öelda, st ei saa aredalt aru saada ühtki selle nime tähendust, mis oleks Jumalale ja loodutele ühine." (Filosoofia printsiibid 51) "Aga kehalist substantsi ja vaimu ehk loodud mõtlevat substantsi võib aru saada selle ühise mõiste all, mis on asjad, mis vajavad eksisteerimiseks ainult Jumala kaasabi [concursu]. Siiski ei saa midagi pidada substantsiks juba ainuüksi sellepärast, et ta on eksisteeriv asi. Sest ainult see iseenesest meid ei puuduta: kuid me tunneme substantsi hõlpsasti ära mingi tema atribuudi järgi, selle üldise arusaama järgi, et eimiskil ei ole mingeid atribuute, omadusi ega kvaliteete. Nimelt me järeldame mingi atribuudi kohalolust, et paratamatult on kohal ka mingi eksisteeriv asi ehk substants, millele selle saab omistada." (Filosoofia printsiibid 52) "Substantsi tunnetatakse mis tahes atribuudi järgi." (Filosoofia printsiibid 53)
"Lõpmatu substantsi all mõistan substantsi, millel on tõelised ja reaalsed aktuaalselt lõpmatud ja mõõtmatud täiused." (Kirjad I 119) Hing ja keha on "mittetäielikud substantsid", sellepärast nad moodustavad koos "iseenese läbi oleva". (Filosoofia printsiibid 90)
Kumbagi loodud substantsi liiki iseloomustab üks omadus: kehalist substantsi ulatuvus ja vaimset substantsi mõtlemine (mille all Descartes mõistab kõiki puhtvaimseid tegevusi ning on lähedane teadvuse mõistmine). Kehaline substants on teatud mõttes ainult üks, sest Descartes ei tunnista kehade vahelist tühjust; kehaline substants on pigem aine kui keha. Mateeria liigub puhtmehaanilistel põhjustel ja substantsiaalse vormi järgi puudub vajadus. Vaimne substants on selgelt igal isikul erinev.
Johannes Clauberg
Johannes Clauberg ütleb Descartesi eeskujul: "Kõik asjad, mis ei ole iseenesest," on Jumala vaimu loodud. Sellest järeldub, "et need asjad on niiviisu Jumala vaimu suhtes samamoodi, nagu on meie vaimu toimingud meie vaimu suhtes." (De cognitione Dei et nostri 28, 5–6)
Lääne-pöialpoiss
Lääne-pöialpoiss (Regulus ignicapillus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Substants
Spinoza
Baruch Spinoza järgi on substants lõpmatu, ainus, absoluutselt kõik, kõigi asjade kandja, kõigi sündmuste immanentne alge. "Substantsi all mõistan seda, mis on iseendas ja käsitatakse tema enese läbi. S.o seda, mille mõiste ei vaja teise asja mõistet, millest see peaks moodustatama." (Eetika I, propositsioon III) Substantsil on lõpmata palju atribuute. Ta on Jumal. "Kõik, mis on, on kas iseendas või muus." (aksioom I) "Seda, mida ei saa käsitata muu läbi, peab käsitama tema enese läbi." (aksioom 2). "Substants on oma afektsioonidele [affectionibus] loomult eelnev, viimased ei ole ilma esimeseta mõeldavad. (propositsioon 1) Ei saa olla kahte substantsi, sest üks neist peaks teist piirama, aga substantsid on lõpmatud. Üks substants ei saa ka teist tekitada. "Looduses ei saa olla kahte või enamat sama loomuse või atribuudiga substantsi." (propositsioon V) "Kui leiduks mitu erinevat, siis nad peaksid omavahel erinema kas atribuutide erinevuse või afektsioonide erinevuse tõttu. Kui ainult atribuutide erinevuse tõttu, siis järelikult mööndakse, et leidub ainult üks sama atribuudiga substants. Aga kui afektsioonide erinevuse tõttu, kuna substants on loomu poolest oma afektsioonidele eelnev, siis järelikult, kui afektsioonid kõrvale jätta ja vaadelda substantsi iseeneses, st õigesti, siis ei saa teda käsitada muust substantsist erinevana, st ei saa leiduda mitu substantsi, vaid ainult üks." (tõestus)
"Iga substants on paratamatult lõpmatu." (propositsioon 8) "Ühe atribuudiga eksisteerib vaid üksainus substants, ja tema loomuse juurde kuulub eksisteerimine. Järelikult on tema loomuses eksisteerida kas lõplikuna või lõpmatuna. Aga mitte lõplikuna. Sest siis peaks teda piirama muu sama loomusega substants, mis samuti peaks paratamatult olema. Ja sellepärast leiduks kaks sama atribuudiga substantsi, mis on absurdne. Järelikult eksisteerib ta lõpmatuna." (tõestus) "Ühtegi substantsi atribuuti ei saa õigesti käsitada, kui sellest järeldub, et substantsi saab jagada." (propositsioon 12) "Absoluutselt lõpmatu substants on jagamatu." (propositsioon 13) "Ei saa leiduda ega käsitada substantsi peale Jumala." (propositsioon 14). "Et Jumal on absoluutselt lõpmatu olend, mille kohta ei saa eitada ühtki atribuuti, mis väljendab substantsi olemust, ja ta ka paratamatult eksisteerib, siis, kui leiduks mingi substants peale Jumala, peaks seda selgitama Jumaka mingisuguse atribuudi läbi, ja nii eksisteeriksid kaks sama atribuudiga substantsi, mis on absurdne; ja sellepärast ei saa leiduda, ning järelikult ka mitte käsitada, mitte mingit substantsi peale Jumala. Sest kui saaks käsitada, peaks paratamatult käsitama eksisteerivana, ja see on absurdne." (tõestus)
Spinoza üks substants on ühtaegu Jumal ja loodus. Kõik muud asjad on selle substantsi moodused.
Leibniz
Gottfried Wilhelm Leibnizi järgi on olemas lõpmata palju lihtsaid substantse, mida ta nimetab monaadideks. Loodud substantsid on Jumala substantsi (samuti monaadi) välgatused [fulgurations]. Substantsi olemus on jõud, substants on jõuolend, "tegevuseks võimeline olend" (Gerhardt VI, 598). Kehad ei ole substantsid, vaid substantsiaat (substantsiaat), substantside agregaat ja saadus nähtumuses. Substantsid on vaimsed, lihtsad, jagamatud, kõigist loodud asjadest sõltumatud. Substantsid on hävimatud reaalsused, mis subsisteerivad kõikjal (Gerhardt VI, 579jj).
Iga substants on "sama suveräänse olendi pidev saadus" (Gerhardt II, 57). Jumal säilitab loodud substantse ja tekitab neid pidevalt omamoodi emanatsiooniga, nii nagu meie tekitame mõtteid. (Arutlus metafüüsikast, 14)
Iga substants on hinge sarnane, omamoodi mina. "Nagu ma käsitan, et ka teistel olenditel on õigus öelda "mina" või et nii võib mõelda ka nende kohta, käsitangi ma selle läbi seda, mida nimetatakse substantsiks." (Uued esseed inimarust, ptk 23)
Leibnizit ei rahuldanud Spinoza substantsikäsitus osalt sellepärast, et see piirab Jumala tegelikult olemasolevaga. Leibnizi järgi kätkeb Jumal endas kõiki võimalikkusi.
Iga monaadi loomus sisaldab kõiki tema omadusi kõikidel hetkedel, nii et puudub erinevus olemuslike ja aktsidentaalsete omaduste vahel. Kui monaadiga oleks juhtunud midagi muud, kui tegelikult juhtus, poleks ta olnud see substants.
D'Argens
Jean-Baptiste de Boyer, markii d'Argens defineerib: "Substantsid ehk iseenese läbi subsisteerivad asjad" (La philosophie du bon-sens, I, 216)
Voltaire
Voltaire'i järgi on substants "all olev". Vaimne substants on jääb alatiseks tundmatuks.
Wolff
Leibnizi järgija Christian Wolff defineerib: "Väga püsivat (perdurabile) ja modifitseeritavat substantsi nimetatakse substantsiks." (Philosophia prima, sive Ontologia, § 768). Substants on "konstantsete ja muutlike seesmiste määratluste subjekt." (Philosophia prima, sive Ontologia, § 769) "See, mis sisaldab endas muutuste alget, on substants." (Philosophia prima, sive Ontologia, § 872) "Lõpmatut olevat nimetatakse eminentselt substantsiks." (Philosophia prima, sive Ontologia, § 847).
Baumgarten
Leibnizi järgija Alexander Gottlieb Baumgarteni järgi on substants "iseenese läbi subsisteeriv olev". (Metafüüsika, § 191).
Christian August Crusius
Leibnizi ja Wolffi vastase Christian August Crusiuse järgi on substants "täielik asi, niivõrd kui teda vaadeldakse subjektist ja omadustest koosnevana". Samalaadne definitsioon on Samuel Christian Hollmannil.
Johann Georg Heinrich Feder
Johann Georg Heinrich Feder defineerib: "Substantsideks nimetatakse päris asju, vastandina nii üksikutele omadustele, mida me ettekujutuses eraldame, kui ka välisele näivusele üldse."
Georg Friedrich Meier
Georg Friedrich Meieri järgi on substants "iga omaette [vor sich subsisteeriv [bestehndes] asi".
Ernst Platner
Leibnizi järgija Ernst Platneri sõnul on substants "püsiv, iseseisev asi, mis jääb oma tegevuste, toimete ja aktsidentside vaheldumisel ikka samaks – jõud." (Philosophische Aphorismen I, 864). Ta on jõud ise, mitte jõu kandja (§ 930), ta on "lahutamatult seotud, ühele alusjõule allutatud jõudude süsteem" (§ 932). "Substantsi metafüüsilise mõiste juurde ei kuulu jõust kitsamas mõttes veel erinev subjekt ehk niinimetatud substraat."
Hobbes
Thomas Hobbesi järgi ei ole olemas substantsi ideed, vaid see järeldatakse: "aga substants kui see, mis on aktsidentsidele ja muutustele subjektiks olev mateeria, saadakse [evincitur] ainult arutlusega [ratiocinatione], ometi seda ei kontsipeerita ega näita see meile mingit ideed."
Locke
John Locke mõistab substantsi all kvaliteetide kandjat, mis on iseenesest tundmatu: "Liitideed, mille kohta meie substantsiliikide nimed õieti käivad, on niisuguste kvaliteetide kogumid, mida me oleme vaadelnud kooseksisteerivat tundmatus substraadis, mida me nimetame substantsiks." (Essee inimarust, ptk 6, § 7). Substantside kohta iseenesest ideed ei ole, kuigi nende eksisteerimine on kindel. (II, ptk 23, § 16jj, ptk 29). Substantsi ei kogeta, vaid see mõeldakse kvaliteetide kompleksidele juurde. Me märkame, et ideed esinevad alati omavahel seotuna, oletame, et nad kuuluvad mingile asjale, ja paneme kompleksile nime. "Tähelepanematusest räägitakse sellest pärast kui ideest ja käsitatakse ideena, mis tegelikult on paljude ideede ühendus, ja kuna, nagu öeldud, ei suudeta endale ette kujutada, kuidas need lihtideed saavad omaette subsisteerida, siis harjutakse oletame substeerivat, milles nad subsisteerivad ja millest nad tulenevad. Seda substeerivat nimetatakse sellepärast substantsiks." (II, ptk 23, § 1). "Nõnda on üldise nimega "substants" tähistatav idee ainult nonde olevate omaduste oletatav, aga tundmatu kandja, mis meie arvates ei saa subsisteerida ilma substeeriva asjata, st ilma milletagi, mis neid kannab (§ 2). "Seepärast, mis ka ei oleks substantsi salajane ja sügavam loomus üldiselt, on ikkagi kõik meie ideed substantside erilistest liikidest ainult nende lihtideede eristamata ühendused, mis koossubsisteerivad oma ühtsuse kuigi küll tundmatus põhjuses, mis teeb, et tervik subsisteerib iseenesest." (§ 6). Jõud kuulub olemuslikult substantsimõiste juurde (§ 7). Meie vaimsete aktide ideedest moodustatakse idee vaimsest substantsist (§ 15; II, ptk 13, § 17–18)
Berkeley
Georges Berkeley järgi on olemas ainult vaimsed substantsid. Idee saab eksisteerida ainult vaimus, mitte mittetajuvas asjas. (Traktaat inimteadmise printsiipidest VII) Materiaalset substantsi pole võimalik leida, seda ei näita meile ei taju ega mõtlemine. (Traktaat inimteadmise printsiipidest XVI, XVII, XVIII) Meie objektiivsetel ideedekompleksidel on küll põhjus, aga see peab olema kehatu aktiivne substants, vaim, Jumal (XXVI). On küll olemas suhtelised "substantsid", asjad (omaduste kompleksid), kuid ei ole substantse kui kehaliste seisundite tundmatuid "kandjaid" (XXXVII).
Hume
David Hume eitab üldse absoluutset substantsi. Selle mõiste ei pärine ei sise- ega väliskogemusest, vaid kujutlusvõimest ja assotsiatsioonist, mis on puhtalt subjektiivne. "Nii ei jää meile substantsi ideed, mis oleks midagi muud kui teatud liiki omaduste kogumi idee." "Substantsi idee ja mooduse idee ei ole midagi muud kui lihtideede kogum, mis on liidetud kujutlusvõimega ning saanud erilise nime, mille abil saame seda kogumit endale või teistele mällu tagasi kutsuda. Nende kahe idee erinevus seisneb selles, et teatud omadused, mis moodustavad mingi substantsi idee, seostatakse harjumuslikult mingi tundmatu miskiga, mille "küljes" nad arvatakse olevat. Või kui seda fiktsiooni ei tehta, siis mõeldakse neid vähemalt naabrus- ja põhjuslikkussuhete kaudu tihedalt ja lahutamatult liidetuna." (Traktaat inimarust, I, sct. 6) Substants on temas "liitmise või kohesiooni printsiipi" nägeva kujutlusvõime fiktsioon (IV, sct. 3). Tajumused aga ei vaja enda taga substantsi, nad eksisteerivad omaette, nii et nad on ise substantsid (sct. 5).
Robert Greene
Robert Greene'i järgi on substants "kujutlusvõime vili".
Reid
Thomas Reidi järgi tuleneb substantsi mõiste tervest mõistusest. "Kvaliteetidel, mida me meeltega tajume, peab olema subjekt, mida me nimetame kehaks, ja mõtetel, millest me oleme teadlikud, peab olema subjekt, mida me nimetame vaimuks." "Asju, mis saavad eksisteerida iseenesest ega eelda paratamatult mõne muu asja eksisteerimist, nimetatakse substantsideks."
Charles Bonnet
Charles Bonnet defineerib: "Kui vaim vaatleb objekti eraldi eksisteeriva asjana, mis on varustatud teatud kvaliteetidega, mis on temast lahutamatud ega saaks väljaspool teda eksisteerida, siis kujundab vaim endale substantsi ehk subjekti mõiste." (Essai analytique sur les facultés de l'âme, XV)
Kant
Immanuel Kantil on substants mõtlemise aprioorne kategooria, mitteempiiriline, kogemust tingiv, konstitueeriv ja ainult (välistele) kogemussisudele rakendatav immanentselt objektiivse ning tundmatu asja iseeneses suhtes subjektiivse kehtivusega mõiste, paratamatu (mitte ainult psühholoogiliselt subjektiivne) mõtlemisvahend muljete töötlemiseks seaduspäraselt korrastatud objektiivseteks kogemussisudeks. Substantsi kategooria on üks viis, kuidas mõtlemine toob ettekujutustesse ühtsuse, ning põhineb tunnetamise ühtsusfunktsioonil.
Substants on "eksistentsi viimne subjekt, s.o see, mis ei kuulu ise omakorda pelgalt predikaadina teise subjekti eksistentsi juurde." (Metaphysische Anfangsgründe der Naturwissenschaft).
Substantsi skeem on "reaalse püsivus ajas" (Puhta mõistuse kriitika). "Kõik nähtumused sisaldavad püsivat (substantsi) kui eset ennast ja muutlikku kui selle pelka määratlust, s.o mingit viisi, kuidas see ese eksisteerib." Püsiv on "aja enda empiirilise ettekujutuse substraat." "Tegelikult on lause, et substants on püsiv, tautoloogiline. Sest pelgalt see püsivus on alus, miks me rakendame nähtumusele substantsi kategooriat." "Sellepärast me saame mingile nähtumusele anda substantsi nime ainult sellepärast, et me eeldame tema olemasolu igal ajal." Aga see püsivus ei ole "midagi enamat kui viis kujutada endale ette asjade olemasolu (nähtumuses)." See on "tarvilik tingimus, ainult millel on nähtumused kui asjad ehk esemed mingis võimalikus kogemuses määratletavad."
Tegevus tõestab põhjuslikkuse printsiibi järelmina substantsiaalsust. "Et nüüd igasugune tagajärg seisneb selles, mis toimub, nimelt muutlikus, mida aeg suktsessiooni poolest tähistab, siis on selle viimne substraat püsiv kui kõige vahetuva substraat, s.o substants. Sest põhjuslikkuse aluslause järgi on toimingud alati igasuguse nähtumuste vaheldumise esmaalus ning nad ei saa seega olla subjektis, mis ise vahetub, sest muidu oleksid vajalikud teised toimingud ja teine subjekt, mis seda vahetumist määraks. Selle tõttu tõestab nüüd toiming kui piisav empiiriline kriteerium substantsiaalsuse, ilma et mul oleks tarvis kõigepealt otsida tema püsivust võrreldud tajumuste läbi."
Substants ei ole asi iseeneses, vaid meie mõtlemisviis objektide suhtes, mõtlemisviisi saadus. "Substants nähtumuses" ei ole "absoluutne subjekt, vaid meelelisuse püsiv pilt ja mitte midagi muud kui kaemus, milles ei leidu üldse mitte midagi tungimatut. (vaata ka Prolegomenid § 47, 48).
Salomon Maimon
Salomon Maimon defineerib: "Subjekti ja predikaadi mõiste kogemuse esemetele rakendatuna annavad meile substantsi ja aktsidentsi mõiste." (Versuch über die Transcendentalphilosophie)
Fichte
Johann Gottlieb Fichte järgi on asjade substants pelk omaduste kompleks. Tõeline substants on mina. Substantsi ei tule defineerida mitte kestvana, vaid "kõikehõlmavana". "Kestvuse tunnus kuulub substantsile ainult väga tuletatud tähenduses." "Kestvale substraadile, mis võiks olla aktsidentside kandja, ei tule mõelda. Üks aktsidents on iga kord iseenda ja endale vastandliku aktsidentsi kandja, ilma ei ta vajaks selleks erilist kandjat." "Algupäraselt on ainult üks substants, mina." "Kuivõrd mina vaadeldakse kõigi reaalsuste kogu absoluutselt määratletud ümberringjoonena, on ta substants."
Schelling
Varajane Friedrich Wilhelm Joseph Schelling peab absoluutset mina substantsiks (Vom Ich als Princip der Philosophie). Vahetumises püsiv mina on substantsimõiste allikas. Substants on suhtekategooria (Transtsendentaalse idealismi süsteem). Hiljem nimetab ta substantsiks absoluuti.