cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nils Bernhard Sachris
Ta lõpetas aastal 1942 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Samal aasta 17. mail astus ta vabatahtlikult Saksa sõjaväkke (Flugmeldekompanie 38) ja ta teenis seal 5. jaanuarini 1944, mil vabanes sõjaväest hilisemate repressioonideta. Aastal 1942 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1950 arstina. Aastal 1960 astus ta toona põranda all vaikselt tegutsenud Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Teda kutsus professor Rudolf Bernakoff günekoloogiahuvi tõttu oma kateedrisse assistendiks, kuid määramiskomisjonis keelduti teda ülikooli juurde tööle lubamast. Seetõttu suunati ta pärast ülikooli lõpetamist röntgenoloogiks Saaremaale Kingissepa Rajoonihaiglasse, kus ta töötas aastatel 1950–1954. 1954–1956 töötas ta röntgenoloogina Võru-Kubija Tuberkuloosi Sanatooriumis (kuni selle mahapõlemiseni). 1956–1991 töötas ta Tartu Kliinilise Haigla Toome sisehaiguste kliinikus röntgeniosakonna juhatajana ja röntgenoloogina. Seejärel läks pensionile.
Ta on tõlkinud eesti keelde bioeetika konventsiooni ja mitmesuguseid muid materjale ajakirjale Akadeemia, sealhulgas taani keelest. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi liige.
Välislingid
]
Fin de siècle
See viitab ühe ajastu lõppemisele ja teise algusele. Enim kasutatakse seda väljendit 19. sajandi lõpu (mida laialdaselt peeti mandumise perioodiks) tähistamiseks. Samas loodeti uut algust. Antud vaimsus viitab sageli kultuurilistele tunnustele, mis avaldusid 1880. ja 1890. aastatel: vaenulikkusele, küünilisusele, pessimismile ning laialt levinud arvamusele, et tsivilisatsioon viib dekadentsini.
Väljendit kasutatakse tavaliselt prantsuse kunsti ja kunstnike puhul, kuigi see hõlmas paljusid Mandri-Euroopa maid. Sajandilõpu kunstnikke puudutanud ideed ja mured andsid tõuke sellistele liikumistele nagu sümbolism ja modernism. Poliitiline kultuur oli aga vastuoluline, mis andis alge fašismile ja geopoliitikale, sealhulgas Lebensraum-i teooriale. Tehnoloogia ja ülemaailmastuv kommunikatsioon muutsid Maa nii-öelda väiksemaks ja ühtsemaks.
Tollast aega iseloomustab mäss materialismi, ratsionalismi, positivismi kui ka kodanliku ühiskonna ja liberaalse demokraatia vastu. See põlvkond toetas emotsionalismi, irratsionalismi, subjektivismi ja vitalismi, samas kui ajastu mõtteviis nägi tsivilisatsiooni kriisis, mis nõudis ulatuslikku ja täielikku lahendamist.
Lexus RC
Lexus RC on Lexuse toodetav kaheukseline kupee. Tegu on väiksema tagarattaveolise kupeega, mis baseerub Lexus IS-il. Seda hakati tootma aastal 2014. RC-l on 2 mootorit: RC 350 (3,5 V6, 310 hj) ja hübriid RC 300h (220 hj).
RC-F kiirendab 0–100 km/h 5,2 sekundiga ja maksimaalseks kiiruseks on 250 km/h.
Priit Lomp
pisi|Priit Lomp (2014) pisi|Priit Lomp (2013) Priit Lomp (sündinud 9. juulil 1984) on Eesti muusik ja poliitik. Alates aprillist 2023 on Priit Lomp Riigikogu XV koosseisu liige ning Riigikogu majanduskomisjoni esimees.
Novembrist 2009 kuni novembrini 2017 oli ta Haaslava vallavanem. Novembrist 2017 kuni aprillini 2023 oli ta Kastre vallavanem.
Priit Lomp on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ja erakonna juhatuse liige, samuti Tartumaa piirkonna esimees. 2014. aasta aprillist on ta valitud Eesti Maaomavalitsuste Liidu juhatusse, peale üleriigilise omavalitsusliidu Eesti Linnade ja Valdade liidu tekkimist osaleb ta juhatuse liikmena organisatsiooni töös. 2015. aastast alates kuulub ta MTÜ Tartumaa Arendusseltsi juhatusse, alates 2018. aastast juhatuse esimehena.
Priit Lomp kuulub SA Tartumaa Turism ja SA Hooldekodu Härmalõng nõukogudesse. Varem on ta kaasa löönud AS-i Tallinna Lennujaam nõukogu ja AS-i Teede Tehnokeskus nõukogu töös. Alates 2022 on ta keskkonnaminister Madis Kallase nimetatud esindaja Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogus. Ta on laulja mitmes muusikakollektiivis ning ürituste läbiviija ja õhtujuht, samuti pulmaisa.
Haridus
Priit Lomp lõpetas 2003. aastal Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikooli haridus- ja sotsiaalinstituudis sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika erialal. Lisaks on ta lõpetanud Tartu 2. Muusikakooli laulu eriala. Praegu õpib Tallinna Ülikooli sotsiaaltöö erialal.
Isiklikku
Priit Lomp on abielus ja tal on kaks last.
Röntgenikiirgus
Röntgenikiirgus on elektromagnetkiirgus lainepikkuste vahemikus 0,01–10 nm. Seega on röntgenikiirgus väiksema lainepikkuse ja suurema energiaga kui nähtav valgus ja ultraviolettkiirgus ning suurema lainepikkuse ja väiksema energiaga kui gammakiirgus.
Peitetehnoloogia
pisi|Tuvastusvahendite eest varjamiseks on ründelennuki [[F-117 konstruktsioonis kasutatud peitetehnoloogiat]] Peitetehnoloogia (ka vargtehnoloogia, stealth-tehnoloogia) on tehnoloogilised meetodid, mida kasutatakse peamiselt sõja-asjanduses laevade, lennukite, rakettide varjamiseks elektromagnetilist kiirgust tuvastavate seadmete eest. Objekti täiesti "nähtamatuks" muuta on pea võimatu, aga on võimalik vähendada avastamise vahemaad. Eelmainitud objekte üritatakse varjata enamasti radarite, sonarite, lidarite ja infrapunakiirgusdetektorite eest. Peamiselt kasutatakse peitetehnoloogiat sõjanduses lennukite ja laevade varjamiseks.
Röntgenikiirgus
Kuna röntgenikiirguse energia on suurem ja lainepikkus väiksem kui nähtaval valgusel, siis läheb see ainetest paremini läbi kui valgus, võimaldades näha seda, mida valguse abil näha ei saa. Seetõttu on röntgenikiirgus kõige tuntum kasutuse tõttu meditsiinis, kus sellega tehakse röntgenipilte. Röntgenikiirgus on nimetuse saanud Wilhelm Conrad Röntgeni järgi, kes seda nähtust esimesena põhjalikumalt uuris.
Peitetehnoloogia
Radari ristlõike (RRL) vähendamine
Tänapäeval on põhiliseks lendavate objektide varajase avastamise vahendiks radar. Kuidas varjatakse sõjaväeüksusi vastase radariga avastamise eest? Teise maailmasõja ajal kasutati vaenlase radarisüsteemi häirimiseks lennukitelt allaheidetud õhukesi metall-fooliumribade (peegelaganate) pilvi. Maapinnale laskuvad fooliumribad tekitasid radari ekraanile palju visuaalset müra, mis tegi lennukite avastamise radariga võimatuks. Tänapäeval üritatakse muuta lennukilt peegelduv elektromagnetilise kiirguse RRL-signatuur võimalikult väikseks juba lennuki konstrueerimise käigus; mida väiksem on lennuki RRL, seda raskem on teda radariga avastada. Radari ristlõike vähendamine võib olla küll tõhus radarisüsteemide vastu, kuid on tõestatud, et "nähtamatuid" lennukeid on võimalik avastada analüüsides nende mõju televisiooni-, raadiolevi- ja mobiilivõrkudele.
Röntgenikiirgus
Röntgenikiirgus liigitatakse pidurdus- ehk pärsskiirguseks ja karakteristlikuks kiirguseks.
Peitetehnoloogia
Lennuki kuju
Lennuki kuju ja mõõtmed on väikese RRLi saavutamisel väga tähtsad. Lennuki osade eesmised ja tagumised servad (tiiva ja stabilisaatorite ääred jms) peegeldavad radari kiiri hästi. Lennukit püütakse kujundada nii, et peegelduv elektromagnetiline kiirgus hajuks võimalikult palju. Heaks näiteks on F-117. Sellise kujuga lennuki voolujoonelisus ei ole aga aerodünaamika seisukohalt hea, pealegi on sellise lennuki juhtimine (piloteerimine) keerukam. Sama probleemi illustreerib B-2 pommitaja, millel polegi kiilu ega stabilisaatorit. Vaidtiiblennukit aitab juhtida pardaarvuti. Peegelduse vähendamiseks on olemas ka teistsugune lähenemine: F-22 hävituslennukil on mitmeid ühtlaselt muutuva raadiusega kaarjaid pindu. Sellise lähenemise eeliseks on see, et peegelduv kiirgus hajutatakse igas suunas ühtlaselt, ning tagasi radari vastuvõtuantenni jõuab seda minimaalselt. Lennuki kujundamisel kasutatavate kaarjate pindade raadiuste täpseks välja arvutamiseks kasutatakse keerulisi tõenäosusmudeleid ja superarvuteid.
Röntgenikiirgus
Pärsskiirgus tekib suure energiaga elektronide pidurdumisel metallis, näiteks röntgenitoru anoodis, kui elektron annab osa oma kineetilisest energiast ära röntgenikiirgust kandvatele footonitele. Pärsskiirguse spekter on pidev.
Peitetehnoloogia
Pindade disain
pisi|F-117 kabiini kupli servad on sakilised, järgides "saehamba" printsiipi Lennuki pindade puhul on tähtis, et need oleksid võimalikult siledad ja ühtlased. Ka kahe paneeli liitekohas olev vahe peegeldab hästi radarkiirgust. Kui praod detailide vahel on vältimatud, näiteks luukide ja muude avauste servad, kasutatakse "saehamba" põhimõtet ehk paneelide ääred ehitatakse hambulistena. Sellised ääred hajutavad allikast peegeldavat radarkiirgust ning vähendavad lennuki RRL-signatuuri radari ekraanil. Sama printsiipi on kasutatud ka lennukite üldise geomeetria disainimisel: heaks näiteks on pommitaja B-2 tagaosa.
Röntgenikiirgus
Kui langeva elektroni energia on piisav aatomi ioniseerimiseks, siis jääb aatomi sisemisest elektronkihist lahkunud elektronist alles auk. Mingi väga lühikese (femtosekundi suuruses) aja pärast täidab selle augu mõni kõrgema energiaga elektron ja kaotatud energia antakse ära karakteristliku kiirguse footonina. Kuna aines elektronkihtidel olevate elektronide energia on kvanditud, siis on ka tekkiva kiirguse spekter diskreetne.
Peitetehnoloogia
Pinnakattematerjalid
Pindade katmine selliste materjalidega, mis neelavad radari kiirgust, võimaldab nõrgendada neilt peegelduvat signaali. Ajalooliselt on sel otstarbel kasutatud vahendeid, mis baseeruvad Dallenbachi kihtidel, Salisbury ekraanidel või Jaumanni neelduritel. Eelmainitute puhul on tegemist resonantsete neelduritega. Nende praktilisteks miinusteks on suur paksus ja väga kitsas sagedusvahemik: väljaspool oma sagedusvahemikku ei ole nad efektiivsed. Arenguhüpe toimus seoses dielektriliste ja magnetiliste neeldurite kasutuselevõtuga. Dielektriline neeldur on nõrgalt juhtiv. Neelatud energia arvel üritavad molekulid võnkuda samal sagedusel nagu neid tabanud kiir. Dielektriline neeldur on efektiivne kõrgete sageduste puhul. Magnetilise neelduri puhul kulub pinda tabav energia materjalis olevate magnetiliste dipoolide liigutamiseks. Tegemist on neelduriga, mis on efektiivne madalsageduslike radarite puhul. Mõlemad neeldurid muudavad elektromagnetilise energia soojuseks, mida kiirgavad oma pinnalt tagasi. Tänapäeval on kasutusel veel keerulisemad materjalid, aga kuna tegemist on salastatud arendustööga, on saadaval oleva informatsiooni kogus piiratud.
Röntgenikiirgus
Avastamine
Röntgenikiirgus avastati katsetes Crookesi toruga, mille konstrueeris umbes 1870. aastal inglise füüsik William Crookes. See on klaastoru, kus katoodi ja anoodi vahele rakendatakse kõrge pinge, et siis jälgida gaaslahendust. Tugevas väljas kiirendatakse elektrone suure energiani ja kui need tabavad anoodi või seadme korpust, tekkib kõrvalmõjuna röntgenikiirgus.
Peitetehnoloogia
Relvad ja telik
pisi|[[F-35 Lightning II|F-35 relvašahtid]] Väikese RRLiga lennukite puhul on reeglina nii telik kui ka relvad peidetud lennuki sisemusse ning neid katavad luugid, mis vajadusel avatakse. On ka tavaks, et sellised lennukid ei kanna välist lisarelvastust ega lisakütusepaake tiivaalustel püloonidel või neist vabanetakse enne radariga jälgitavasse alasse sisenemist. Elementide peitmine kere sisemusse annab küll eelise lennuki RRL-signatuuri vähendamisel, kuid seda saab teha vaid kaasavõetava kütuse ja relvastuse koguse arvelt.
Röntgenikiirgus
Avastamine
Röntgenikiirgusega kaasnevaid efekte märkasid juba toonased teadlased. Näiteks märkasid mitmed teadlased sõltumatult, et läheduses olnud fotoplaatidele tekkisid varjud. Johann Hittorfi ja William Crookesi konstrueeritud elektronkiiretorudes, mida ka Wilhelm Conrad Röntgen oma katsetes kasutas, tekib röntgenikiirgus, mida tõestati Crookesi ning alates 1892. aastast Heinrich Hertzi ja tema õpilase Philipp Lenardi katsetes fotoplaatide mustumisega, ilmselt aga teadvustamata avastuse tähtsust. Ka Nikola Tesla katsetas alates 1887. aastast elektronkiiretorudega ja tekitas seejuures röntgenikiirgust, kuid ei avaldanud oma tulemusi. Väidetakse ka, et röntgenikiired avastas juba 1881. aastal ukraina päritolu Austria teadlane Johann Puluj.
Peitetehnoloogia
Õhuavad
pisi|vasakul|Õhusissevõtuavad on paigutatud lennuki ülapinnale, et neid peita maapealsete radaritega jälgimise eest. Pildil on B-2 pommitaja Kompressorilabad ja muud pöörlevad metallist detailid tekitavad pindu, millelt radari kiired tagasi peegelduvad. Probleemi on püütud leevendada mitmesuguste lahendustega. Üks neist on õhuavade paigutamine lennuki pealispinnale – sellist meetodit on kasutatud B-2 pommitaja puhul. Teiseks võimaluseks on varjata kompressorilabad radarikiirguse eest, nii nagu on seda tehtud hävituslennukil F-22. Kolmandaks meetodiks on panna labade ette kindlat mõõtu avadega aerodünaamilise kujuga metallpaneel – nii saab õhk mootoritesse ning paneel toimib radari kiirguse suhtes nagu tavaline metallpind. Viimast lähenemist kasutatakse ründehelikopteritel ja kasutati lennukil F-117.
Röntgenikiirgus
Avastamine
pisi|[[Wilhelm Conrad Röntgen, röntgenikiirte avastaja]] Wilhelm Conrad Röntgen avastas röntgenikiirguse eespool nimetatud teadlastest sõltumatult. Ta vaatles röntgenikiirgust esimest korda Würzburgi Julius Maximiliani Ülikooli füüsikainstituudis hilisel reede õhtul 8. novembril 1895, kui teenindavat personali enam majas ei olnud. Elektronkiiretoru lähedal fluorestseerus selle töötamise ajal baariumplaatinatsüaniidist ekraan. Helendus ei lakanud ka siis, kui ta toru musta papiga kinni kattis. Järgnenud seitsme palavikulise nädala jooksul, mil Röntgen harva laborist lahkus, selgus, et põhjuseks on kiirgus, mis lähtub sirgjooni mööda gaaslahendustorust, see heidab varje, magnet ei kalluta seda kõrvale ja palju muud. 28. detsembril 1895 esitas Röntgen avaldamiseks töö "Über eine neue Art von Strahlen".
Peitetehnoloogia
Kabiin
pisi|F-22 kabiini kuppel kuldse peegeldusega Kokpitis on palju detaile, mis võivad radari kiirgust peegeldada. Et seda probleemi elimineerida, kaetakse kokpiti kuppel üliõhukese metallikihiga. See vähendab piloodi jaoks kupli läbipaistvust minimaalselt, muudab aga kupli läbipaistva pinna radari vaatepunktist metalseks pinnaks. Teatud nurga all vaadeldes on kupli klaasil nähtav kuldne peegeldus. Metallikihile lisaks kasutati F-117 traditsioonilise sfäärilise kumera 360-kraadise vaateväljaga kupli asemel lamedaid paneele. Lamedad pinnad lihtsustavad peegelduste modelleerimiseks tehtavaid arvutusi, kuid samas on paneelide toestamiseks vaja tugiraamistikku ning piloodi vaateväli on sellega rohkem häiritud.
Röntgenikiirgus
Avastamine
Röntgeni teene on see, et ta sai vastavastatud kiirte tähtsusest kohe aru ning uuris neid esimesena teaduslikult. Röntgeni kuulsusele aitas kindlasti kaasa see, et ta tegi röntgeniülesvõtte oma abikaasa käelabast, mis sisaldus tema esimeses publikatsioonis röntgenikiirguse kohta. See kuulsus tõi talle 1901 Nobeli füüsikaauhinna, kusjuures Nobeli auhinna komitee tõstis esile avastuse praktilist tähtsust. Röntgen nimetas oma avastuse X-kiirteks. X - sest ta ei teadnud, kas kiirgus on elektromagnetiline või aineosakestest koosnev.
Enne 1912. aasta niinimetatud Max von Laue eksperimenti (teostasid Walter Friedrich ja tema assistent Paul Knipping), kristalli kiiritamist röntgenkiirgusega, polnud (teadlastele) selge, kas röntgenkiirgus on üks elektromagnetkiirgustest või mitte. (Arvati, et tegemist on mingite osakeste vooga vms) Alles siis selgus, et kiirgus tekitab mineraalide kristallstruktuuri tõttu difraktsiooni. Selle teema kohta saab lähemalt lugeda artiklist röntgenstruktuuranalüüs.
Tchami
Muusikaline stiil
Tcami teeb tavaliselt Future House muusikat ja jõudis laialdasele tunnustamisele pärast Janet Jacksoni remikside "Go Deep" avaldamist.Tchami on edukalt korraldanud mitmeid ektroonilise muusika toetus tuure koos Skrillexi, Diplo ja DJ Snake'iga.
Röntgenikiirgus
Avastamine
Nimetus "röntgenikiired" pärineb anatoom Albert von Köllikerilt, kes pani selle ette 23. jaanuaril 1896. Ajendiks oli Röntgeni esimene avalik ettekanne Köllikeri asutatud Würzburgi füüsika-meditsiiniseltsi (Physikalisch-medizinische Gesellschaft zu Würzburg) kutsel. Mõnes keeles, sealhulgas inglise keeles, on jäädud esialgse nimetuse juurde.
Tchami
Muusikaline stiil
Tchami hakkas lava nime kasutama Aafrikas ja seda ka mitmete remikside ja koostöödega DJ Snake'i, AlunaGeorge, Kaleem Taylori, Oliver $ ja Jimi Julesi, Merceri, Martin Garrixi, Candylandi, Jack Ü ja AC Slateriga.
Röntgenikiirgus
Ühikud
Kuna röntgenikiirgus on elektromagnetkiirgus, võib analoogiliselt mõõta röntgenikiirguse footoni energiat või kiirguse radiomeetrilisi suurusi, näiteks intensiivsust.
Tchami
Muusikaline stiil
Ta kasutas esimesena mõistet "Future House" sildina oma SoundCloudi postititustel, mis lõpuks sai tuntuks elektroonilise muusikatööstuses.
Simon Coveney
pisi|Simon Coveney (2014) Simon Anthony Coveney (sündinud 16. juunil 1972 Corkis) on Iirimaa poliitik, ta kuulub erakonda Fine Gael. Ta on 14. juunist 2017 Iirimaa välis- ja kaubandusminister.
Ta sündis aastal 1972 Corkis. Ta õppis Clane'is Kildare'i krahvkonnas Leinsteri provintsis Clongowes Wood College'is, kuid keskhariduse sai ta Corkis Presentation Brothers College'is. Seejärel õppis ta University College Cork'is ja Gurteen Agricultural College'is (Tipperary krahvkonnas), misjärel ta lõpetas BSc kraadiga põllumajanduse alal Kuningliku Põllumajandusülikooli (en:Royal Agricultural University) Cirencesteris Gloucestershire'i krahvkonnas.
Ta oli aastatel 1998–2004 Iirimaa parlamendi alamkoja Dáil Éireanni liige (Fine Gaeli nimekirjas). Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Euroopa Parlamendi ridades oli ta aastani 2007, tema järeltulijaks europarlamendis sai Colm Burke. 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimistel valiti ta uuesti Dáil Éireanni liikmeks (Fine Gaeli nimekirjas).
Isiklikku
Tema isa Hugh Coveney (1935–1998) oli samuti erakonna Fine Gael poliitik. Ta on 2008. aastast abielus ja tal on kolm last.
Tchami
2013–2014
5. detsembril 2013 avaldas Tchami oma esimese EP "Promesses" tasuta "Fool's Gold Records" etiketil. Mõlemad EP rajad taas avaldaldati uuesti kui singlitena; 17. detsembril 2014 "Shot Heller" ja 4. aprillil 2015 "Promesses" Heli Ministeeriumis, kus on Kaleem Taylori vokaal. Viimane saavutas number 7, mis käsitleb euroopa liidu Singles Chart. 18. aprillil 2014, Tchami vabastatakse tema debüüdi ühe "Untrue" all Spinnin' Records sildil. Tchami oli kaas kirjutas DJ Mao ja Lil Jon on tabanud ühe oma top singli "Turn down for what".
2015-praeguseni
Ta alustas oma plaadifirma nimega Ülestunnistus.
12. Märtsil 2015, avaldas ta oma debüüdi laiendatud laulu pealkirjaga "After Life".Ta laadinud oma uue laulu "After Life" koos vokaal laulja Stacy Barthe ja on osalenud Pärast Elu EP koos "Missing You", mis on ka välja tulnud, mida Tchami ja AC Slater.Oktoobris 2015, Tchami jasõber elektrooniline tootja DJ Snake sai vigastada autoõnnetuses.[19][20][21][22] Seega, mõlemad kunstnikud vastamata kavandatud tööd on Toronto Monster Mash festival.[23] Tema remix, AlunaGeorge "Sa Tead, et Sulle Meeldib" oli motiiv soundtrack 2015. aasta filmi "Me oleme Teie Sõbrad".[24]
Pärast 8-kuulist pausi järel Pärast Elu EP, Tchami välja "SIAW" oma plaadifirma Ülestunnistus tasuta alla laadida 18 August 2016.[25] rada oli katseline bass maja mõjutanud rada, mis valimisse KRS-One on Samm Maailma (Ekstaas on Delight).[26] Ta siis läks, et vabastada tema ainult ühe 2016., "Ettekuulutus", 20. September 2016. Rada oli koostöös salapärane Pariisi tootja Malaa, ja jälle objekte rohkem eksperimentaalse bass maja element võrreldes palju Tchami on varasem töö.
3. veebruar 2017 Tchami välja "Hüvasti", laialdaselt arvatakse, 1. ühe oma räägitakse, tulemas teine EP.[27] rada oli taas eksperimentaalne, seekord rahulikum kui palju Tchami on varasem töö. Tchami ka välja "Maailma, Et Mind" featuring Londoni laulja MNEK kohta, Spotify, aga rada oli kiiresti tehtud erasektori kuigi ei võtnud ette teadmata põhjustel. Rajale on oodata teist EP, kõrval Hüvasti ja Taiki Nulight koostöö "Godspell" (varem tuntud kui "Godspeed"/"Fallin"), Tchami on teine EP vabastab August 25, 2017 ja saab nimeks "Ilmutusi EP" See hõlmab ka singles "Zeal", "Hüvasti, pt.ll" ja "Don' t Let Me Down"
Pardon My French
Praegu on ta osa Pardon My French meeskonnast, kollektiiv, neli prantsuse Dj-d koosseisus DJ Snake, Mercer, Malaa ja ta ise. Kogu 2016 aasta ja varajase 2017, DJ Snake tegi maailma turneed Pardon My French koos Tchami ja Merceriga.
Peitetehnoloogia
Visuaalne nähtavus
pisi|vasakul|B-2 lame ja tumedates toonides alumine pind muudab lennuki öösel raskemini märgatavaks Lennuki või laeva visuaalset tuvastust on võimalik raskendada sõjalise kamuflaaži (pinnad kaetakse eri värvitoonides mustritega) ehk sõjalise maskeeringuga. Näiteks F-117 ja B-2 lennukid on alt musta värvi, sest nendega lennatakse peamiselt öösel. F-35 ja F-22 on kaetud aga helehalli värviga, et need päevasel ajal võimalikult hästi taeva taustal sulanduks.
Infrapuna (IP) signatuuri vähendamine
pisi|B-2 mootorite väljalaskeavad (düüsid) on lennuki ülapinnal ning maapinnalt vaadeldes varjatud Põhiliseks infrapunakiirguse (soojuse) allikaks on lennukitel mootorid ja gaaside väljalaskedüüsid. Soojuse varjestamine on kriitilise tähtsusega, kuna lennukivastased raketid on tihti sihtmärgi tabamiseks varustatud just infrapunaanduritega. Üks peamisi viise soojuse varjestamiseks on paigutada mootorid keresse. Mootorite varjestamine ühtlustab soojusjaotust lennuki pardal ning vähendab kuumemate punktide teket. Lisaks sellele on võimalik peita mootorite düüse: F-22 hävituslennukil on mootorite düüsid peidetud sügavamale keresse, see muudab nende detekteerimise maapinnalt raskemaks. Mootorite düüsid on ka B-2 pommitajal peidetud. Erinevalt F-22 asuvad selle mootorite gaaside väljalaskeavad lennuki ülapinnal ning on täielikult varjatud maapealse vaatleja eest. B-2 peal kasutatakse ka tehnoloogiat, millega suunatakse väljalaskesse külma õhku, mis jahutab väljuvaid gaasijugasid. Sellise lähenemisega on võimalik IP (ka radarjälge) signatuuri veelgi vähendada.
Peitetehnoloogia lennukitel
Peitetehnoloogiat kasutatakse lennukitel:
Nison Katzenelson
Nison Katzenelson (läti keeles Nisons Kacenelsons; 1864 Bobruisk, Minski kubermang – 9. november 1923 Liepāja) oli juudi rahvusest poliitik ja pankur. Ta oli I Riigiduuma liige Kuramaa kubermangust.
Audi S1
Audi S1 oli Audi toodetava väikese luukpära Audi A1 kõige sportlikum versioon. Seda hakati tootma 2014. aastal ehk kolm aastat pärast baasmudeli Audi A1 turulejõudmist. Väliselt erineb S1 A1-st vaid 17-tolliste velgede ja kere esiosa poolest. S1 pakutakse nii 3- kui ka 5-ukselises versioonis (Sportback) ja vaid Haldex Quattro nelikveoga.
Audi S1-l on 2-liitrine 170 kW (231 hj) R4-turbomootor ning oma kerguse tõttu jõuab S1 kiirendada 0–100 km/h 5,8 sekundiga (5-ukseline Sportback 5,9 sekundiga) ja tippkiirus on elektrooniliselt piiratud 250 km/h.
Nison Katzenelson
Aastal 1899 III ülemaailmsel sionistide kongressil määrati Juudi kolonisatsioonipanga direktoriks. Ta oli sionismi alusepanija Theodor Herzli lähedane mõttekaaslane, võitles juutide õiguste eest, oli aastal 1905 Venemaa juutidele võrdsete õiguste taotlemise seltsi asutajaid Vilniuses.
Röntgenikiirgus
Ühikud
Röntgenikiirguse puhul mõõdetakse veel kiirguse ioniseerimisvõimet SI-ühikutes kulonit kilogrammi kohta. Röntgen (R) on iganenud traditsiooniline kiiritatuse ühik, mis vastab kiiritatusele, mis tekitab ühikulise elektrostaatilise laengu kuupsentimeetris kuivas õhus (1,00 R = 2,58×10–4 C/kg).
Nison Katzenelson
Aastal 1906 valiti I Riigiduuma liikmeks läti-juudi bloki kandidaadina Kuramaa kubermangust. Duumas olles kuulus kadettide fraktsiooni ja juutide rühma, valiti finantskomisjoni.
Röntgenikiirgus
Ühikud
Neeldunud energia doosi mõõdetakse greides (Gy = J/kg), mis on võrdne neeldunud energiaga ühikulise massiga kehas.
Meditsiinis on tähtsam mõõta kiirguse mõju kui kiirgusega kantavat energiat. Mõõdetakse kahte suurust:
Mõõtmine
Röntgenikiirguse detektorid põhinevad kolmel tööpõhimõttel:
Kõigepealt töötati välja fotokeemilised meetodid. Nendega seotud suurim probleem oli vajalike keemiliste ühendite kõrge hind (muuhulgas läks vaja hõbedat), kui ka kõrge kiirguse tase, mida läks fotokeemilise reaktsiooni läbiviimiseks vaja. Meditsiinirakendustes on tänapäeval kasutusel fotoluminestsents ja pooljuhid kombineeritult. Röntgenikiired langevad plaadile, kus need neelatakse ja saadud energiaga kiiratakse nähtava valguse footoneid, mida saab CCD-kaameratega jäädvustada.
Geigeri loendur
pisi|Geigeri loenduri tööpõhimõtte skeem Geigeri-Mülleri loendur töötab välise fotoefekti põhimõttel. Kinnises anumas on gaas, silindriline katood ja juhe anoodiks. Anoodi ja katoodi vahele rakendatakse suur pinge ning kui röntgeni footon siseneb anumasse ja ioniseerib gaasi, tekib ioon ja elektron, mida väli kiirendab anoodi suunas. Kiirenev elektron põrkub teel veel teiste gaasimolekulidega ka neid ioniseerides. Nii tekib hetkeks vool ja neid vooluimpulsse Geigeri-Mülleri loendur loendab. Kui anuma sisendava ette panna difraktsioonivõre, on võimalik loendurisse jõudvaid footoneid eraldada energia järgi.
Rakendus
Röntgenikiirgusel on suur tähtsus meditsiinis, kus organismi eri kudede erineva neelamisteguri tõttu on võimalik näha siseelundeid. Veel kasutatakse röntgenikiirgust ravis vähi vastu, proovides tugeva kiirgusega lõhkuda vähirakkude struktuuri.
Röntgenikiirguse detekteerimisel on ka suur tähtsus radioaktiivsete ainete uurimisel ja astronoomial. Difraktsioonivõre tööpõhimõtte abil saab röntgenikiirgusega uurida kristallide siseehitust (röntgenstruktuuranalüüs). Samuti kasutas röntgenikiirgust edukalt eelmise sajandi alguses Henry Moseley uurides keemiliste elementide aatomite ehitust. Ta leidis keemiliste elementide, peamiselt metallide, aatomeid suure energiaga elektronidega pommitades (kiire elektron lööb tuumale lähimast elektronkihist elektroni välja, mille täidab peagi elektron välimistest kihtidest, kiirates iseloomulikku ehk karakteerset röntgenikiirgust) kindla seaduspärasuse, Moseley seaduse – vastava keemilise elemendi kiiratav karakteerne (just sellele keemilisele elemendile ainuomane) röntgenikiirgus, täpsemalt selle kiirguse sageduse ruutjuur on kindlas lineaarses seoses elementide järjekorranumbriga Z. Ehk teisisõnu: karakteerne kiirgus oleneb üksnes aatomituumas olevast laengust. Ta leidis, et Z, aatomnumber, perioodilisustabeli järjekorra number ongi tuuma laengu arv, millest sõltuvad sisekihi elektronide kiirguse lainepikkused. Selle abil parandas ja selgitas ta keemiliste elementide perioodilisussüsteemi. Ta kinnitas füüsika poolepealt keemia seisukohti, seletades faktiliselt, katsetega tolleaegsete tippfüüsikute Niels Bohri, Ernest Rutherfordi ja Antonius van den Broeki ettekujutusi, mudeleid ja hüpoteese aatomi ehituse kohta.
Röntgenikiirgust kasutatakse veel järgmistes valdkondades:
Mõju tervisele
Kiirguse mõju tervisele jaotatakse otseseks ja kaudseks. Mõlemad kahjustavad valkude struktuuri:
Suure doosi tagajärjeks on kiiritushaigus ja surm. Väikse doosi mõju on esmapilgul väga raske märgata. Kahjustus võib olla ühes rakus ja toime võib hilineda.
Juba 1910. aastal teati, et röntgenikiirgus võib põhjustada vähki haigestumist.
Et kaitsta inimesi või seadmeid röntgenikiirte eest, kasutatakse tihti pliist varjestust, sest see on ühtaegu tihe ja kättesaadav. Mida tihedam on aine, seda suurem on tõenäosus interaktsiooniks footoni ja aatomi vahel ning seda paremat varjestust see pakub.
Nison Katzenelson
1917 aasta oktoobrist elas Lätis.
Euroopa Pangandusjärelevalve
Euroopa Pangandusjärelevalve (European Banking Authority ehk EBA) on Euroopa Liidu agentuur, mille peakorter asub Londonis. Sõltumatu asutuse tegevuste hulka kuulub ka Euroopa pankade stressitestide tegemine, et muuta Euroopa rahandussüsteemi läbipaistvamaks ja leida pankade kapitali struktuurides nõrku kohti. Pangandusjärelevalve kuulub Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemi (ESFA) koos Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalvega (EIOPA). Samasse süsteemi kuuluvad veel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB), Euroopa Järelevalveasutuste Ühiskomitee ja riiklikud järelevalveasutused.
Euroopa Pangandusjärelevalve rajati 1. jaanuaril 2011, mil organisatsioon päris kõik Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee (CEBS) ülesanded ja kohustused. Pärast seda, kui 2016. aasta Brexiti referendumil selgus, et Suurbritannia lahkub Euroopa Liidust, hakkas agentuur valmistuma Pariisi ümber kolimiseks.
Ülevaade
Euroopa Pangandusjärelevalvel on võim liikmesriikide regulatiivsete asutuste otsuseid tühistada, kui need ei suuda oma pankasid õigesti reguleerida. EBA on suuteline takistama regulatiivset arbitraaži ja peaks võimaldama pankadel kogu EL-is õiglaselt konkureerida. Pangandusjärelevalve hoiab ära võidujooksu põhja (valitsus muudab ärikeskkonda või vähendab makse, et meelitada oma riiki majandustegevust), kuna väiksema reguleeritusega riikides rajatud pankadel ei ole rohkem reguleeritud riikide pankade ees enam konkurentsieelist, sest kõik pangad peavad vastama rangemale üleeuroopalisele standardile.
Struktuur ja töökord
Euroopa Pangandusjärelevalvel on kaks juhtorganit :
Lisaks on organisatsiooniga seotud eesistuja, kes esindab Euroopa Pangandusjärelevalvet asutusevälises tegevuses, ja igapäevast tegevust tagav tegevdirektor. Veel tehakse Euroopa järelevalveasutuste ühiskomitee raames valdkonnaülestes küsimustes tihedat koostööd teiste Euroopa järelevalveasutustega. Euroopa Pangandusjärelevalve otsustest mõjutatud isikute õiguste tõhusaks kaitseks on loodud ka spetsiaalne apellatsiooninõukogu.
Kõiki Euroopa Pangandusjärelevalve koostatud dokumente arutatakse tehnilistes töörühmades ja alalistes komiteedes (nende töös võivad osaleda ka liikmesriikide asutused) ning vajaduse korral peetakse õigusaktide üle avalikke konsultatsioone, et kõik huvipooled saaksid nende väljatöötamisel kaasa rääkida. Järelevalve küsib kommentaare ja nõuandeid ka pangandussektori sidusrühmade kogult ning vajaduse korral analüüsib ettepanekute kulusid ja kasulikkust. Selle eesmärk on tagada kõigi organisatsiooni ülesannete ja volituste tõhus ning läbipaistev täitmine.
Missioon ja ülesanded
Euroopa Pangandusjärelevalve põhiülesanne on soodustada Euroopa ühtsete eeskirjade loomist panganduses, võttes selleks kasutusele siduvaid tehnilisi standardeid (BTS ehk Binding Technical Standards) ja juhiseid. Ühtsete eeskirjadega püütakse näha kõigi Euroopa Liidu finantseerimisasutuste jaoks ette üks komplekt ühtlustatud usaldatavusnormatiive, aidates luua võrdseid võimalusi, ning pakkuda hoiustajatele, investoritele ja klientidele kõrgetasemelist kaitset.
Üks pangandusjärelevalve ülesandeid on ka edendada järelevalvetegevusi, et tagada usaldatavusnormatiivide ühtlustatud kasutamine. Viimase ülesandena on Euroopa Pangandusjärelevalve volitatud hindama ohtusid ja haavatavust EL-i pangandussektoris ning seda eriti regulaarsete riskide hindamise aruannete ja üleeuroopaliste stressitestide kaudu.
Muud Euroopa Pangandusjärelevalve mandaadis sätestatud ülesanded:
Nende ülesannete täitmiseks võib Euroopa Pangandusjärelevalve koostada eri regulatiivseid ja mitteregulatiivseid dokumente, sealhulgas siduvaid tehnilisi standardeid, juhiseid, soovitusi, arvamusi ja erakorralisi või regulaarseid aruandeid. Siduvad tehnilised standardid on õigusaktid, mis täpsustavad EL-i õigusakti teksti konkreetseid aspekte ja mille eesmärk on tagada konkreetsetes valdkondades pidev ühtlustamine. Selleks töötab Euroopa Pangandusjärelevalve esmalt välja siduvate tehniliste standardite eelnõu, mille seejärel kiidab heaks ja võtab vastu Euroopa Komisjon. Erinevalt teistest dokumentidest (näiteks juhistest või soovitustest) on siduvad tehnilised standardid kõigis liikmesriikides õiguslikult siduvad ja vahetult kohaldatavad.
Ühtse aruandluse raamistik
Ühtne aruandlus (Common Reporting ehk COREP) on standardiseeritud aruandlusraamistik, mille on kapitalinõuete direktiivi aruandluse jaoks välja töötanud Euroopa Pangandusjärelevalve. Raamistik katab krediidiriski, tururiski, operatsiooniriski, omavahendit ja kapitali adekvaatsuse määrasid ning selle aruandlusraamistiku on võtnud kasutusele peaaegu 30 Euroopa riiki. Reguleeritud asutused peavad perioodiliselt esitama COREP-aruandeid nii konsolideerimata kui ka konsolideeritud alusel, kasutades selleks Eurofiling-süsteemi XBRL-platvormi. Kõik Suurbritannia reguleeritud organisatsioonid peavad alates 2014. aasta 1. jaanuarist kasutama seadusega ette nähtud regulaarsete aruannete koostamiseks COREP-i.
Ümberpaigutamine
Kuna Suurbritannia lahkus Euroopa Liidust, pidi Euroopa Komisjon leidma Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Euroopa Ravimiametile uue asukoha väljaspool Suurbritanniat, et hoida asutusi liikmesriikide piires. Pangandusjärelevalve võimalike tulevaste asukohtadena kaaluti Brüsselit, Dublinit, Frankfurti, Luxembourgi, Pariisi, Prahat, Viini ja Varssavit ning 2017. aasta 20. novembri liisuheitmisel osutus valituks Pariis.
Günther Binding
Ta on Kölni Ülikooli kunstiajaloo emeriitprofessor. Tema peamine uurimisvaldkond on keskaja arhitektuuri ajalugu.
Ta oli aastatel 1981–1983 Kölni Ülikooli rektor.
Haridustee ja töökäik
Ta õppis Kölni Ülikoolis kunstiajalugu (kolm semestrit), RWTH Aacheni Ülikoolis arhitektuuri ja seejärel Bonni ülikoolis kunstiajalugu, ajalugu ja arheoloogiat. Ülikooli diplomi sai ta 1960. aastal, Doktor-Ingenieuri kraadi 1962. aastal (väitekiri "Burg Münzenberg in der Wetterau") ja filosoofiadoktori kraadi 1963. aastal (doktoritöö "Die Pfalz Kaiser Friedrich Barbarossas in Gelnhausen und die frühstaufische Baukunst im Rhein-Main-Gebiet").
Aastatel 1964–1970 töötas ta muuseumis Rheinisches Landesmuseum Bonn, kus tegeles arheoloogiliste väljakaevamistega. Alates 1966. aastast töötab ta Kölni Ülikoolis, algul lektorina (1966–1969). Pärast habiliteerumist 1969. aastal (habilitatsioonitöö "Burg und Stift Elten am Niederrhein"), sai ta 1970. aastal professoriks. 2001. aastal ta emeriteerus.
James Dasaolu
James Dasaolu (sündinud 5. septembril 1987 Londonis) on Suurbritannia kergejõustiklane (100 m jooksja).
Rauch
Rauch (vene keeles Раух) oli Tüüringist Eckhardtshausenist pärit aadlisuguvõsa.
Vadõm Prõstaiko
Septembris 2019. aastal andis Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi välisminister Prõstaikole (eluaegse) erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.
Riigi teenistuses
Aastatel 2012–2014 oli ta Ukraina suursaadik Kanadas. 2014. aasta detsembris määras välisminister Pavlo Klimkin ta enda asetäitjaks. 22. mail 2019 nimetas president Zelenskõi ta Ukraina Presidendi Administratsiooni juhi asetäitjaks.
Alates 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 oli ta Ukraina välisminister.
Alates 20. juulist 2020 oli ta Ukraina suursaadik Suurbritannias. Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi tagandas Vadõm Prõstaiko 21. juulil 2023 riigi suursaadiku kohalt Ühendkuningriigis. Vallandamise põhjust ei öeldud, kuid Prõstaiko kritiseeris president Zelenskõid intervjuus Sky Newsile mõni päev varem. Diplomaatiline allikas kinnitas, et vallandamise põhjus peitub just selles.
254. jalaväediviis
254. jalaväediviis (saksa keeles 254. Infanterie-Division) oli väekoondis, mis võitles Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus.
Ajalugu
Diviis moodustati 1939. aasta suvel VI kaitseringkonnas ja mobiliseeriti 4. laine diviisina. 1940. aastal sõdis Hollandis, Belgias ja Põhja-Prantsusmaal. Venemaale tungis väegrupi Nord reservis oleva XXIII korpuse koosseisus. Suunati rindele juuli keskel ning esimesed lahingud pidas diviis Viljandi ümbruses. 22. juulil läks pealetungile Türi-Põltsamaa rajoonist ning liikus esimese päevaga Põltsamaalt 20 kilomeetrit edasi kirde suunas. 24. juuliks oli diviis liikunud Punaarmee 16. laskurdiviisi tagalasse ning 25. juulil vallutas diviis Mustvee, piirates sellega ümber Punaarmee 11. laskurkorpuse.
29. augustil läks diviis uuesti pealetungile ning augusti alguseks jõudis diviis Rakkesse. Alates 3. augustist sõdis 22. NKVD laskurdiviisi vastu Amblas, 4. augustiks jõudis Tapale ning 7. augustil vallutas Rakvere ja murdis Soome laheni Kunda kandis ning pöördus läände Tallinna poole. Alates 20. augustist osales rünnakul Tallinnale ning 25. augustil jõudis linnani.
Pärast Tallinna vallutamist suunati diviis Leningradi alla, see võitles Leningradi rindel ja Demjanskis kuni 1944. aasta alguseni. 12. jaanuaril 1944 viidi diviis Vinnitsa piirkonda. Märtsi keskel jäi Punaarmee suurrünnaku tulemusena Kamjanets-Podilskõi juures piiramisrõngasse, kuid suutis sealt raskete kaotuste hinnaga välja murda. Aprillis saadeti 474. grenaderirügement laiali ning diviisiga liideti 82. jalaväediviisi rügemendigrupp. Mais asus diviis Tarnopoli rajoonis ning alates juulist taganes lahingutega Karpaatidesse. 1944. aasta sügisel taganes Košice rajooni ning talvel taganes üle Popradi läände. 1945. aasta jaanuaris viidi diviis Breslau rajooni ning märtsis peatas Punaarmee pealetungi Ülem-Sileesias. Sõja lõpetas diviis Praha lähedal piiramisrõngas.
Matthew Hudson-Smith
Matthew Hudson-Smith (sündinud 26. oktoobril 1994 Wolverhamptonis) on Suurbritannia jooksja.
Ta võitis 2013. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Rietis võitis ta pronksmedali 200 meetri jooksus ja 4x400 meetri teatejooksus.
2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis Hudson-Smith Suurbritannia meeskonna koosseisus 4x400 meetri teatejooksus kuldmedali. Euroopa meistrivõistlustel Barcelonas võitis ta 400 meetri jooksus ajaga 44,75 Martyn Rooney järel hõbemedali. Teatejooksus tuli Suurbritannia Euroopa meistriks.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis Hudson-Smith Suurbritannia meeskonnaga 4x400 meetri teatejooksus pronksmedali. 400 meetri jooksus ta ei osalenud. Olümpiamängudel Rio de Janeiros pääses ta 400 meetri jooksus finaali ja sai 8. koha. Teatejooksus Suurbritannia võistkond diskvalifitseeriti.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis sai 400 meetri jooksus 9. koha ning jäi esimesena finaalist välja. 4x400 meetri teatejooksus võitis Suurbritannia meeskond Trinidadi ja Tobago ning Ameerika Ühendriikide järel pronksmedali.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis tuli Hudson-Smith 400 meetri jooksus belglaste Kevin Borlée ja Jonathan Borlée ees ajaga 45,08 Euroopa meistriks. 4x400 meetri teatejooksus oli Suurbritannia võistkond Belgia järel teine.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta 400 meetri jooksus ajaga 44,66 Michael Normani ja Kirani Jamesi järel pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis tuli ta 400 meetri jooksus ajaga 44,53 teist korda Euroopa meistriks. 4x400 meetri teatejooksus võitis ta Suurbritannia meeskonna koosseisus kuldmedali.
Isiklikud rekordid
Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit
Narva-Jõesuu Laste Muusika- ja Kunstikool
Narva-Jõesuu Laste Muusika- ja Kunstikool on huvikool Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3.
Kool alustas tegevust 1988. aasta detsembris. Õppida saab klaverit, akordionit, kitarri, plokk-flööti, flööti, viiulit. 1996. aastal avati ka soololaulu klass.
1996. aastal viidi kool ahjuküttega puumajast Kudruküla tänaval üle kolmekorruselisse hoonesse Metsa tänaval Narva-Jõesuu Kultuurikeskuse ruumidesse. 2011. aasta jaanuaris koliti kool hoonesse aadressil Kesk tänav 3.
Implanteerumine
Implanteerumine ehk pesastumine ehk implantatsioon ehk nidatsioon on protsess, mille käigus blastotsüst kinnitub emaka limaskestale – toimub 5–6 päeva pärast viljastumist. Implanteerumine on tarvilik, et viljastatud munarakk saaks siseneda emaka limaskesta ja jõuda ema vereringeni. See teeb võimalikuks platsenta moodustumise, mille kaudu saab loode ema vereringest arenguks vajaminevad toitained. Edukaks implanteerumiseks on vaja nii blastotsüsti kui ka emaka valmidust. See on hoolikalt ajastatud ning kontrollitud läbi molekulaarsete mehhanismide.
Blastotsüst
pisi|Blastotsüst
Blastotsüst on viljastatud munaraku arengustaadium, mis järgneb moorula staadiumile. Moorula välimised rakud liiguvad tihedamalt kokku aukliiduste ja desmosoomide vahendusel ning nende rakkude ja sisemiste blastomeeride vahele koguneb vedelik, seega moodustub blastotsüst. Blastotsüst koosneb vedelikuga täidetud õõnsusest, sisemisest rakumassist, millest hiljem areneb loode, välisest trofoektodermist ning on ümbritsetud kaitsva rebukestaga (zona pellucida). Trofoektoderm koosneb trofoblasti rakkudest ehk trofoblastidest, mis tungivad emaka limaskesta. Trofoblastid on vajalikud blastotsüsti kinnitumiseks limaskestale ning hiljem areneb nendest lootepoolne osa platsentast.
Ema organismi immuunsüsteemi tõrjumise vältimiseks eritab blastotsüst immunosupressoreid: trombotsüüte aktiveeriv faktor, prostaglandiin E2, interleukiinid 1α, 6, ja 8, interferoon α, leukeemiat inhibeeriv faktor, kolooniat stimuleeriv faktor, HLA, Fas-ligand. Kinnitumise edendamiseks eritab blastotsüst erinevaid makromolekule. Lisaks eritab blastotsüst koorioni gonadotropiini (hCG), mis on autokriinne kasvuhormoon ja mis edendab trofoblastide kasvu ning võib omada rolli trofoblastide kinnitumisel emaka limaskestale.
Endomeetrium
Emakas koosneb perimeetriumist (kõhukelme), müomeetriumist (lihaskest), endomeetriumist (emaka limaskest) ja luumenist. Endomeetrium vooderdab emaka luumenit. Endomeetriumil eristatakse luumenipoolset funktsionaalkihti ja müomeetriumipoolset basaalkihti. Funktsionaalkiht areneb menstruaaltsükli jooksul ning irdub selle lõppedes. Menstruaaltsükli faasideks loetakse menstruaalfaasi, proliferatiivset faasi ja sekretoorset faasi.
Endomeetrium koosneb luminaalsetest epiteelrakkudest, stroomarakkudest ning veresoontest ja näärmetest. Peamised limaskesta arengut mõjutavad hormoonid on progesteroon ja östrogeen.
Endomeetriumi sekretoorses faasis limaskest tiheneb ning suureneb verevarustus. Neid muutusi kontrollib progesteroon, mida eritab corpus luteum ehk kollakeha pärast ovulatsiooni. Kui viljastumist ei toimu, langeb nii östrogeeni kui ka progesterooni tase, mille tõttu endomeetriumi funktsionaalkiht irdub. Kui aga toimub viljastumine, siis jätkub progesterooni eritus, mis säilitab endomeetriumi ja valmistab seda ette blastotsüsti vastuvõtmiseks.
Predetsidualisatsioon
Predetsidualisatsioon algab 9–10 päeva pärast ovulatsiooni. Selle käigus hakkavad progesterooni toimel osa strooma rakkudest muutuma ümmargusteks detsiiduarakkudeks, et moodustada detsiidua, mis on rasedusspetsiifiline endomeetrium. See predetsidualisatsiooni järgu detsiduaalrakkudest koosnev kiht jaguneb zona compacta’ks ja zona spongiosa’ks. Zona compacta ehk kompaktne väliskiht, mis koosneb luminaalsetest rakkudest, eraldab endomeetriumi pindmise kihi alumisest zona spongiosa’st, mis koosneb stroomarakkudest. Limaskesta näärmed eritavad sekreeti, mis toetab blastotsüsti arengut ning teeb võimalikuks blastotsüsti vastuvõtmise.
Detsidualisatsioon
Viljastumise korral jätkub detsiidua teke. Detsiidua on rasedusspetsiifiline endomeetrium, millest tekib emapoolne osa platsentast. Eristatakse kolme detsiidua osa:
Pinopoodid
Pinopoodid on väikesed limaskesta rakkudest moodustunud väljasopistised, mis ilmuvad embrüo kinnitumise ajaks. Nende teke sõltub progesteroonist ning seda pärsib östrogeen. Pinopoodid eemaldavad emaka luumenist vedelikku ja sellest tingituna vähendavad luumeni mahtu. Mahu vähenemisel liiguvad need blastotsüstile lähemale ja soodustavad pesastumist. Oma väljasopistumise tõttu võib olla ka võimalus, et nad vahendavad esmast kontakti blastotsüstiga, kuid pole täpselt teada, milliseid molekulaarseid struktuure nad oma pinnal kannavad.
Implantatsiooniaken
Implantatsioonil eristatakse kolme faasi: apositsioon, adhesioon ja invasioon.
Apositsioon
Zona pellucida eemaldub tõenäoliselt luumenisse eritatud lüütiliste faktorite ja blastotsüsti koosmõju tõttu. Arvatakse, et blastotsüsti eritatav faktor võib aktiveerida muidu inaktiivse lüütilise ensüümi prekursori, moodustades aktiivse ensüümi – plasmiin, mille prekursoriks või eelkäijaks on plasminogeen. Eemaldumine on vajalik, et trofoblasti rakud saaksid endomeetriumiga seostuda ning alustada invasiooni ehk sissetungimist läbi epiteelrakkude stroomasse. Apositsioon on esmane kontakt blastotsüsti trofoektodermi ja endomeetriumi epiteelrakkude vahel.
Adhesioon
Trofoblastid seostuvad endomeetriumi epiteelrakkudega mikrovillide kaudu ligand-retseptor ühenduste vahendusel. Trofoblastid eritavad hormoone ja tsütokiine ning ekspresseerivad mitmeid ekstratsellulaarse maatriksi retseptoreid, lisaks sellele on trofoblastid võimelised maatriksit degradeerima ehk lagundama. Retseptorid kuuluvad suures osas integriinide hulka ja neid esineb nii blastotsüstil kui ka endomeetriumi pinnal. Integriinid on transmembraansed valgumolekulid, mis rakusiseselt interakteeruvad tsütoskeletiga ning rakuväliselt kannavad membraani pinnal retseptoreid erinevatele maatriksi valkudele: laminiin, fibronektiin, kollageen ja vitronektiin. Trofoblasti integriinid seostuvad stroomarakkude ümber ekspresseeritud laminiiniga. Protsessi suunajaks on tõenäoliselt fibronektiin, mis ise seejuures lagundatakse. Lisaks eelnevale on ligand-retseptoriteks ka heparaansulfaat proteglükaanid ja hepariin.
Invasioon
Kui blastotsüst on kinnitunud, algab invasioon ehk sissetungimine. Trofoblasti rakud prolifereeruvad, mille käigus eristuvad rakud kaheks kihiks. Sisemist kihti kutsutakse tsütotrofoblastikihiks ning välimist kihti kutsutakse süntsüütsiotrofoblastikihiks. Süntsüütsiotrofoblastid moodustavad mitmetuumalise massi ehk süntsüütsiumi, millel puudub kindel piir ning mille sopistised ulatuvad sügavale endomeetriumisse. Endomeetriumi sisemusse tungimine toimub läbi TNF-α ehk tuumori nekroosi faktor α ja proteaaside eritamise kaudu. TNF-α takistab limaskesta epiteelrakkude adhesioonimolekulide (β-kateniin ja kadheriinid) ekspresseerimist ning metalloproteaasid lagundavad ekstratsellulaarset maatriksit ehk rakuvaheainet. See võimaldab süntsüütsiotrofoblasti kihil endomeetriumi epiteelrakkudest läbi tungida ja stroomasse ulatuda, kuni nad jõuavad ema vereringeni, mille kaudu saab arenev loode kasvuks vajalikke toitained.
Mutsiinid
Emaka limanäärmed eritavad lima, mis pakub kaitset mikroobsete infektsioonide vastu. Limas leidub palju glükoproteiine – mutsiine. MUC1 on glükoproteiin, mida leidub emaka epiteelkoes. On näidatud, et MUC1 takistab rakkude omavahelist ning raku ja rakuvaheaine vahelist seostumist. Hiirtel edendab Muc-1 (hiire nomenklatuuri MUC1) kadu emaka vastuvõtlikkust retseptiivses faasis. Inimestel ja küülikutel on täheldatud, et MUC1 ekspressioon on suurenenud retseptiivses faasis ning võib hoopis parandada blastotsüsti kinnitumist. Inimeste puhul pole eetilistel põhjustel olnud võimalik protsessi lähemalt uurida, kuid küülikutes on leitud, et kuigi MUC1 üldine tase tõuseb, on see vähenenud blastotsüsti kinnitumiskohas. On pakutud, et inimeste emakas esinev MUC1 takistab blastotsüsti kinnitumist, kuni on saavutatud kinnitumiseks sobiv aeg ning koht.
Heparaansulfaat (HS) proteoglükaanid ja HS-siduvad valgud
Heparaansulfaat proteoglükaanid on valgud, mis vahendavad seostumist rakuvaheaine valkudega ning tsütokiinidega.