cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Northrop Grumman B-2 Spirit
Ühe lennuki maksumus 1997. aasta hindades oli 2,1 miljardit dollarit.
Lennuki konstruktsioon
thumb
Kõrgemates õhukihtides lennates tekib lennuki järel tavaliselt kondensatsioonijälg, mille avastamiseks on B-2 tagaosas laserseade, mis annab pilootidele märku lennuki vajalikuks kõrguse muutmiseks, et kondensatsioonijälge ei tekiks.
Lennutehnilised andmed
thumb
Rahuste
Rahuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Küla esmaasukad olid viikingid.
Oto-mange keeled
pisi|Oto-mange keeled Oto-mange keeled on Kesk-Ameerika indiaani keelkondade rühm (hõimkond) või samadest keelerühmadest moodustuv keelkond.
Sellesse kuuluvad mange ehk tšoroteegi keeled (mange, tšiapaneegi), otomi keeled (otomi, masahua, pame), popoloka keeled (popoloka, tšotšo, masateegi), misteegi keeled (misteegi, trike, kuikateegi, amusgo), tšinanteegi keeled ja sapoteegi keeled (sapoteegi, tšatino).
General Security Service
Osaühing General Security Service (lühend GSS, endine nimi CBR Turvateenused) on 1997. aastal asutatud Eesti ettevõte, mis tegeleb peamiselt turvateenuste osutamisega.
Lisaks tehnilisele ja mehitatud valvele pakub firma oma klientidele turvakonsultatsioone, osutab õigusabi ja parkimisteenust; hiljem on lisandunud teenuste hulka ka ihukaitse- ja vetelpäästeenused.
Aastaid olid ettevõtte klientideks Baltic Hotel Groupi hotellid, õllerestoran Beer House ja baar-striptiisiklubi The Old Club. Ettevõte korraldas parkimist tasulistes parklates Tallinnas aadressil Uus-Sadama 14 ja Rüütli tänaval Niguliste kiriku kõrval.
Ettevõtte juhatuse liikmed:
Voldemar Telling
Voldemar Johannes Telling (12. august 1903 Tuhalaane vald Viljandimaa – 27. veebruar 1969 Tallinn) oli pedagoogiharidusega Eesti NSV poliitik ja looduskaitsja.
Tema juhtimisel rajati Eesti NSVs looduskaitsealade võrk, võeti kaitse alla erinevaid üksikobjekte, hakati tähistama looduskaitsepäeva mai teisel pühapäeval ja võeti kasutusele tammelehe sümbol. Ta oli ka ühingu Teadus asutaja.
Elulugu
Arreteeriti 1924. aasta sügisel, kui tuli ilmsiks tema kuulumine Hans Heidemanni juhitud põrandaalusesse võrgustikku, mis pidi Lõuna-Eestis ette valmistama riigipööret, ja mõisteti 1925. aasta juulis nn 78 protsessil eluaegsele sunnitööle, kust vabanes 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Oli 1938–1940 Abja algkoolis õpetaja ja samal ajal ka tõlkija.
Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta tööle EKP Keskkomitee häälekandja ajalehe Kommunist toimetusse.
Alates 25. august 1940 (teist korda alates 25. märts 1946) oli Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär kuni 1953. 1953–1957 Eesti NSV haridusministri asetäitja.
Seoses 1957 aastal looduskaitse seaduse väljakuulutamisega kutsuti ellu Ministrite Nõukogu juures asuv Looduskaitse Valitsus eesotsas Voldemar Tellinguga, kus ta oli 1962 aastani. 1958–1963 Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige. .
Surnud 1987
''Siin on loetletud 1987. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Collie
Collie on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
thumb|tühi|Peatänav
Suurna
Suurna on hajaküla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Nowy Staw
Nowy Staw (saksa Neuteich, kašuubi Nytëch) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Malborki maakonnas, Nowy Stawi valla halduskeskus. Nowy Staw asub Malborkist umbes 11 km põhjas.
Nowy Staw sai linnaõigused 1343. aastal. Alates 1466. aastast oli Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1886. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Nowy Staw Danzigi vabalinna koosseisus. Tagasi Poola piiresse läks Nowy Staw 1945. aastal.
Oliver Kirk
Oliver Leonard Kirk (20. aprill 1884 – 14. märts 1960) oli Ameerika Ühendriikide poksija, kes osales 1904. aastal Saint Louise olümpiamängudel. Ta on ainus poksija, kes on võitnud ühtedel olümpiamängudel kaks kuldmedalit (kukk- ja sulgkaalus).
Hackney
Hackney on Londoni linnaosa.
Hackney pindala on 19,06 km² ja seal elab  209 000 inimest (2007).
Veskioja
Veskioja on oja Raplamaal Kehtna vallas Ahekõnnu ja Nõlva külas ning Rapla vallas Vahakõnnu külas.
Ülemjooksul läheb üle oja Ahekõnnu tee. Keskjooksul läheb üle oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Oja suubub Nõlva külas vasakult Velise jõkke (50,2 km suudmest). Suudmest põhja poole jääb Tõrasoo looduskaitseala.
Oja on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Veskioja keskkonnaregistri kood on VEE1113000.
Majandusteadus
Majandusteaduse mõisteid ja tulemusi kasutatakse palju igapäevaelus ja poliitikas. Mõned majandusnäitajad (näiteks sisemajanduse kogutoodang, majanduskasv, tööpuudus) kuuluvad kõige kasutatavamate heaolu- ja arengunäitajate hulka.
Rooma Klubi on oma 2012. aasta raportis nimetanud modernset majandusteadust "autistlikuks" ja "fantaasiamaailma kuuluvaks", kuna see ei arvesta loodusressursside hankimisest ja tarbimise käigus tekkivate jäätmete looduskeskkonda paiskamisest tekkiva kahju rahalist väärtust.
Uurimisvaldkonnad
Majandusteadus hõlmab väga erinevaid uurimisvaldkondi.
Kõige kitsamas mõttes koosneb majandusteadus mikroökonoomikast ja makroökonoomikast. Mikroökonoomika tegeleb majandusagentide otsustusprotsessiga piiratud ressursside tingimustes. Makroökonoomika keskendub peamiselt makrotasandi nähtustele, s.o nähtustele, mis tekivad üksikagentide tegevuse liitumisel. Siia kuuluvad näiteks mõisted nagu turuhind, s.o hind, mille juures agentide poolt müüa soovitav kogus võrdub osta soovitava kogusega, või inflatsioon, mille määrab valitsuse soov raha emiteerida ning majandusagentide otsused hinnataseme kohta. Makroökonoomika tegeleb tüüpiliselt majandust kui tervikut puudutavate nähtustega ja tugineb selles mikroökonoomilistele otsustusteooriatele.
Majandusteaduse alla liigitatakse tavapäraselt ka ökonomeetria, rakendusstatistika haru, mis tegeleb majandusteaduses uuritavate suuruste mõõtmise probleemidega.
Meetodid
Traditsiooniliselt on majandusteaduslikud uuringud tuginenud teoreetilistele mudelitele ja ennustatud seaduspärasuste empiirilisele kontrollile.
Ajalooliselt on mudelid esitatud sõnaliselt, viimastel aastakümnetel on aga peaaegu ainuvalitsevaks saanud formaalne matemaatiline esitus. Vaatamata matemaatilisele keelele ei püüdle teoreetiline mudel majandusteaduses, erinevalt loodusteadustest, peaaegu kunagi täpse mõõdetava tulemuse ennustamisele. Teoreetiline mudel on pigem mõtlemise abivahend, mille abil võib jõuda tulemuseni, mida saab enamasti ka sõnadega edasi anda.
Positivistlik analüüs kirjeldab, kuidas majandus toimib, kuidas majandussubjektid ühes või teises olukorras käituvad või millised on nähtustevahelised seosed. Positivistlik analüüs põhineb faktilisel materjalil. Normatiivne analüüs annab juhendeid ja soovitusi kuidas majandus peaks toimima. Normatiivsed väited sõltuvad hinnangutest. Majandusprotsesside uurimine on oluline kasutada nii positivistlikku kui ka normatiivset analüüsi
Empiiriline analüüs majandusteaduses põhineb tavapäraselt suurte andmehulkade statistilisel analüüsil ja seaduspärasuste otsimisel (kvantitatiivne analüüs). Palju kasutatakse ka kvalitatiivset analüüsi, mille puhul väga väheseid uuringuobjekte analüüsitakse sügavuti, näiteks intervjuude vormis. Viimastel aastakümnetel on populaarseks saanud eksperimentaalne majandusteadus, kus uuritavad inimesed peavad laborikeskkonnas lahendama etteantud ülesandeid, mille eest neile antakse reaalset preemiat (näiteks raha).
Majandusmudelid
Teoreetiline majandusmudel on mõttekäik, mis seletab mingi majandusnähtuse toimumist. Teoreetilised mudelid on alati lihtsustatud, enamasti on neist välja jäetud kõik, mis ei ole vajalik antud põhjenduse esitamiseks. Teoreetiline mudel ei suuda üldjuhul ennustada tegelikke mõõdetavaid suurusi.
Tüüpiline teoreetiline majandusmudel vaatleb indiviidide kasulikkust (heaolu) sõltuvana sissetulekust, jätab aga kõrvale sotsiaalsed vajadused (näiteks suhted teiste inimestega). Mudeli tüüpiliseks eesmärgiks on agentide valikute seletamine. Näiteks peab inimene otsustama, kui palju tarbida ja kui palju säästa, s.t kuidas jagada ressursse tänase ja homse vahel. Tavaliselt antakse olevikku ja tulevikku võrreldes tulevikule väiksem kaal (diskonteerimine) – nii kirjeldatakse asjaolu, et inimesed pööravad tulevikule vähem tähelepanu kui olevikule.
Teist tüüpi mudelid on arvutuslikud majandusmudelid, mille eesmärgiks on erinevate majandusnäitajate võimalikult täpne ennustamine. Niisugused mudelid võivad sisaldada tuhandeid võrrandeid erinevate majandusvaldkondade kohta.
Homo oeconomicus
Neoklassikalises majandusteoorias on keskne koht oma isiklikku heaolu maksimeerival majandusagendil – ettevõttel või indiviidil (Homo oeconomicus 'el ). Tavaliselt eeldatakse, et agent püüab käituda nii, et isiklik heaolu või kasum oleks võimalikult suur, enamasti ei võeta arvesse ei teiste heaolu ega sotsiaalseid suhteid. Heaolu on tavaks kirjeldada kasulikkusfunktsiooniga, abstraktse konstruktsiooniga, mis võimaldab optimeerimisülesannete lahendamiseks kasutada matemaatilisi meetodeid.
Konkurents
Neoklassikalises käsitluses vaadeldakse tüüpiliselt majandusagentide tegevust täieliku konkurentsiga turul. Täieliku konkurentsi korral ei ole ühelgi turuosalisel võimalik turuhinda mõjutada (nad on selleks liiga väikesed) ning hind võrdub piirkuluga, s.o kauba hind on võrdne kauba ühe lisaühiku tootmise kuluga. On võimalik näidata, et teatud eeldustel (näiteks turuosaliste võrdne informeeritus ning välismõjude puudumine) tagab täielik konkurents suurima võimaliku ühiskondliku tulu. Täieliku konkurentsi vastandiks on monopol, olukord kui turul on vaid üks müüja, või monopson, turg, millel on vaid üks ostja. Niisugused turud ei taga reeglina ressursside ühiskondlikult optimaalset jaotust.
Aravakid
Aravakid (inglise keeles Arawak) on indiaani põlisrahva rühm, kes pärineb Venezuelast. 15. sajandi lõpus elasid nad Suurtel Antillidel, Amazonase jõgikonnas, Floridas ja Andide eelmäestikes.
Neil oli arenenud kultuur ning lisaks põlluharimisele tegelesid nad puuvilla- ja kullatöötlemisega. Aravakid olid rahumeelsed ja elasid matriarhaadis. Umbes aastast 700 eKr asustasid nad enamiku Kariibi mere saartest.
Majandusteadus
Mõju teiste käitumisele ja heaolule
Teist liiki mõju, välismõju, on ühe majandusagendi tegevuse mõju teiste heaolule läbi hüviste, millel puudub turuhind. Näiteks tegevusega kaasnev müra või õhu saastamine – vaikust ja puhast õhku ei ole võimalik osta ega müüa – on negatiivne välismõju. Oma maja kordategemisel on aga positiivne välismõju, sest see parandab linnapilti. Välismõjude olemasolul ei vii vaba turg üldjuhul enam kõige optimaalsemale ressursside jagunemisele ja on võimalik, et näiteks valitsuse sekkumine parandab üldist heaolu.
Aravakid
Aastast 800 pKr hakkasid tänapäeva Surinamest ja Guyanast välja tungima agressiivsed ning aravakkidest sõjaliselt üle olevad kariibid, kelle pealetungi tõttu jäid aravakkide kodupaigaks Trinidad, Bahama saared, Kuuba, Jamaica, Haiti saar, Dominica ja Puerto Rico.
Majandusteadus
Ajalugu
Moodsa majandusteaduse rajajaks peetakse Adam Smithi. Oma teoses Uurimus riikide rikkuse iseloomust ja põhjustest (1776, eesti k, 2005) tutvustas ta nn nähtamatu käe ideed, mille järgi vaba turg tagab ressursside ühiskondlikult kõige parema jaotuse.
Aravakid
Aastal 1492 saabus Lääne-Indiasse Christoph Kolumbus. Oma päevikus kirjutas ta, et aravakid on "süütud ja sellega, mis neil on, nii helded, et seda ei usuks keegi, kes pole seda oma silmaga näinud. Mida iganes neilt paluda, kunagi ei ütle nad ei, vaid julgustavad seda vastu võtma, näidates sealjuures üles nii palju armastusväärsust, nagu nad kingiksid südame". Sellest hoolimata laskis Kolumbus 1493. aasta novembris Haiti saarel põhjuseta ühel aravakil pea maha raiuda. See oli esimene kirjalikult tõendatud juhtum, kus hispaanlane tappis indiaanlase. Sada aastat hiljem olid aravakid langenud koloniseerimisega kaasnenud sunnitöö ja sissetoodud haiguste ohvriks ning 1600. aasta paiku olid nad peaaegu täielikult välja surnud.
Majandusteadus
Ajalugu
Thomas Robert Malthus seostas oma teoses "An Essay on the Principle of Population" (1798) inimeste käsutuses olevate ressursside hulka rahvaarvu kasvu ja maksimaalse võimaliku suurusega.
Aravakid
Tuntuima aravakkide hõimu moodustasid tainod (Taíno), kes elasid (või elavad, kui arvestada praegu end tainodeks nimetavaid aravakke) Haiti saarel, Puerto Ricos ja Kuuba idaosas. Bahamal elas aravakkide hõim nimega lucayan.
Majandusteadus
Ajalugu
David Ricardo võttis 19. sajandi algul kasutusele mõisted nagu suhteline eelis, Ricardo ekvivalents ning uskus et pikaajaliselt vastavad hinnad tootmiskuludele.
John Maynard Keynes pani oma teosega "The General Theory of Employment, Interest and Money" (1936) aluse moodsale makroökonoomikale. Ta näitas, et ülemaailmse majanduskriisi üks põhjustest oli asjaolu, et hinnad ja palgad ei kujune vabalt – nad tõusevad kergesti aga langevad väga aeglaselt. Niisugune käitumine oli otseselt vastuolus klassikalise koolkonna vaadetega ning on üks Keynesistliku koolkonna aluseid.
Aravakid
Tänapäeval elavad aravakid Ameerika mandril. Peruu Amazonase-piirkonnas elab umbes 1700 matšigenga ja jine hõimu kuuluvat aravakki, keda ohustavad naftapuuraugud. Colombias ja Venezuelas elab vajuu hõim, keda on umbes 60 000.
Majandusteadus
Ajalugu
1960. aastatel muutus majandusteaduse esitusviis kiiresti matemaatilisemaks ja formaalsemaks. Teise maailmasõja järgset stabiilset kiiret kasvu peeti paljuski majandusteadusel põhineva poliitika (keinsistliku nõudmise stimuleerimise) saavutuseks. 1960ndate lõpuks oli ilmne, et senine poliitika enam ei tööta – üha suurenev inflatsioon ei aidanud enam tööpuudust vähendada. Kahtlused võttis kokku Robert Lucas oma "Kriitikas", näidates, et paljud majanduse juhtimiseks kasutatud seaduspärasused ei olnud poliitika muutudes stabiilsed. Majandusagendid muudavad oma käitumist vastavalt poliitikale ja nii kaotavad seaduspärasused kehtivuse.
Aravakid
Mandri- ja Antillide aravakid
Antillide aravakid, kelle tuntuima hõimu moodustasid tainod, elasid külades ning kasvatasid alepõldudel maisi ja maniokki. Nende ühiskonnas oli välja kujunenud oma sotsiaalne struktuur ning nende juhtidel oli religioosne roll. Antillide aravakkide uskumused olid seotud loodusvaimude ja esivanematega. Hoolimata keerukast hierarhiast polnud nad sõjakad ning agressiivsemad kariibid ajasid nad Väikestelt Antillidelt ära enne Cristoph Kolumbuse saabumist. Tainode hõim oli esimene, kellega Kolumbus kohtus. Kuna tainodel ega teistel aravakkidel polnud immuunsust uute haiguste vastu, surid nad järgnevatel sajanditel peaaegu täielikult välja.
Majandusteadus
Ajalugu
1970. aastatel arenes tormiliselt ökonomeetria. Tänu arvutustehnika arengule muutus ühest küljest võimalikuks kasutada meetodeid, mida veel kümme aastat tagasi peeti arvutusmahu poolest ületamatult keeruliseks, teiselt poolt muutus võimalikuks ka suuremate valimite kogumine ja töötlemine. Arenesid kestusmudelid, otsimismudelid, James Heckman näitas endogeense selektsiooni fundamentaalset tähtsust mikroökonomeetrias.
Aravakid
Mandri- ja Antillide aravakid
Mandriaravakid erinesid Antillide omadest võrdlemisi palju. Nende asualaks oli Amazonase jõgikonna põhja- ja läänepoolne osa kuni Andide eelmäestikuni. Peale põllupidamise püüdsid nad kala ja küttisid. Nad ei elanud külades ning neil polnud hästi välja arenenud hierarhiat. Mandriaravakkide elulaad sarnanes teiste vihmametsahõimude omaga, ent ei olnud mõjutatud Andide rahvastest. Mandriaravakke elab endiselt Guyanas (2006. aastal avaldatud artikli andmetel üle 15 000), Surinames, Venezuelas ja Prantsuse Guajaanas.
Majandusteadus
Ajalugu
1980. ja 1990. aastatel kasvas koos arvutustehnika arenguga arvutusmahukate meetodite, nagu mitteparameetrilised meetodid ja bootstrap, osa ökonomeetrias. Teiselt poolt muutusid kättesaadavaks suured registripõhised andmebaasid valimimahtudega kümnetes tuhandetes, mis võimaldasid uusi meetodeid sisukalt rakendada. Plahvatuslikult kasvas endogeense selektsiooni alane kirjandus. Kasvas huvi käitumisökonoomika vastu, sellega seoses levis laborikatsete kasutamine. Katseid, nüüd väljaspool laborikeskkonda, hakati kasutama ka poliitika mõju hindamisel.
Aravakid
Suriname
Umbes 5000 aastat tagasi rändasid Orinoco jõgikonnas elavad aravakid (Barranco kultuur) läände Guyanasse ning tõrjusid algasukad rannikult savanni. Nad hakkasid elama mere ääres kõrgvee eest kaitsvatel kunstlikel küngastel ning elatusid põlluharimisest.
Majandusteadus
Ajalugu
Majandusteaduse keeleks oli saanud matemaatika. Võrreldes 1990. aastatel ilmunud kirjandust 40 aastat varem avaldatuga võib olla raske aru saada, et tegemist on sama teadusega.
Aravakid
Suriname
1100. aasta paiku tungisid piirkonda kariibid, kes tõrjusid aravakid sisemaale. Aravaki naised olid head savinõude valmistajad; et kariibid röövisid tihti aravaki naisi, jõudis aravakkide keraamika ka nendeni.
Majandusteadus
Allharud
Majandusteadus jaguneb väga paljudeks allharudeks, millest suur osa seostub tihedalt teiste teadustega, nagu psühholoogia või matemaatika. Traditsiooniliselt jagatakse harud mikro- ja makroharudeks, kuid paljud distsipliinid kuuluvad osaliselt ühe, osaliselt teise alla.
Majandusteaduse ja teiste teaduste kokkupuutealad
Majandusteadus puutub kokku teiste inimest ja ühiskonda uurivate teaduste, paljude matemaatikaharudega ning mõningate bioloogia harudega.
Roll poliitikas
Majandusteadusel on alati olnud arvestatav poliitiline mõju. Ühest küljest tegeleb majandusteadus otseselt majandusliku võimuga – ühe poliitilise võimu osaga. Ajalooliselt on majanduslik võim saavutatud kontrolliga viljaka maa või maavarade üle, nüüdsel ajal üha enam teadus- ja arendustegevuse abil.
Teiseks on erinevate elanikkonnagruppide poliitilised huvid tihedalt seotud nende majanduslike huvidega. Nii peavad kindlate huvigruppide toetusest sõltuvad poliitikud rohkem või vähem järgima nende gruppide majanduslikke huve. Näiteks vabakaubanduslepingu sõlmimine on sageli seotud keeruka laveerimisega kohalike põllumajandustootjate, riiklike huvide, ning üldist kasu toova poliitika vahel.
Kolmandaks, kuna majandus puudutab kõiki (mõjutab ühiskondlikku heaolu), on poliitilisi vaateid sageli otstarbekas põhjendada majanduslike argumentidega. Näiteks võivad rohelised põhjendada tuuleenergia kasutamist argumendiga, et see aitab arendada kohalikku tuulegeneraatorite tööstust, mitte asjaoluga, et see aitab loodust säästa.
Lisaks annab majandusteadus ühe võimaluse hinnata poliitiliste otsustega kaasnevat tulu ja kulu (tulu-kulu analüüs). Ka juhul, kui ühese hinnangu andmine on keeruline, aitab majanduslik lähenemine olulistele probleemidele tähelepanu pöörata.
Paraku võib kontekstist välja rebitud majanduslik mõte kaotada igasuguse seose tema aluseks oleva teooriaga. Kuna aga kuulajad (ja sageli ka põhjenduse esitaja) seda ei tea, ei suuda nad põhjenduse probleeme alati läbi näha. Näiteks võib parempoolsete vaadetega poliitik nõuda madalat maksumäära, et suurendada välisinvesteeringuid ja tööpakkumist, kuid jätab paraku vaatluse alt välja võimaliku mõju ebavõrdsusele, haridusele ja arstiabile. Analoogiliselt ühekülgne võib olla seisukoht maksude tõstmise toetuseks. Antud juhul on tegemist empiirilise küsimusega – nii esitatavad poolt- kui ka vastuargumendid on õiged, kuid ilma täiendava empiirilise analüüsita ei oska me öelda, millised väited on kaalukamad.
Majandusteaduse rakendatavuse piirid
Kuna majanduslikke argumente kasutatakse palju poliitiliste otsuste õigustamiseks, siis omandab majandusteadus mõnikord "lõpliku kohtumõistja" rolli. Tegelikkuses on majanduslik mõtteviis mugav, kuid mitte kõikvõimas ega ainuõige võimalus võrrelda väga erinevaid nähtusi, nagu näiteks loodust ja tööstust või elu ja raha. Niisugustes olukordades on oluline mõista majanduslike mõtteviisi piire.
Meediumkirjandus
Meediumkirjandus või meediumraamatud on kanaldamise tulemusel tekkinud kirjandus, mille autoreiks peetakse üleloomulikku olendit.
Meediumkirjandus usutakse olevat üles kirjutatud üleloomulike olendite sõnade järgi meediumi ehk vahendaja poolt. Tänapäevane meediumkirjandus pärineb spiritismiliikumisest, mille rajas prantsuse haridustegelane Allan Kardec 19. sajandil. Tema kuulsaimaks teoseks on "Vaimude raamat", mis on koostatud spiritistlikelt seanssidelt kogutud materjalidest. 20. sajandil tõstsid meediumkirjanduse populaarsust ameerika kirjaniku ja poeedi Jane Robertsi Sethi raamatud.
Paljudes religioossetes traditsioonides peetakse pühakirju jumala(te)st inspireerituks ehk kanaldatuks. Suur osa kristlasi usub, et Piibel on Jumala sõna. Islamis peetakse koraani Allahi poolt dikteerituks.
New Age'is on tuntud mitmeid meediumraamatuid.
Tehumardi
pisi|[[Tehumardi mälestussammas]] pisi|Tehumardi mälestussammas Tehumardi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Seal on Tehumardi mälestussammas.
Uus-Irboska
Uus-Irboska (vene keeles Новоизборск) on küla Venemaa Pihkva oblasti Petseri rajoonis, Uue-Irboska valla keskus.
Haldusterritoriaalselt kuulus Uus-Irboska 1918–1940 Petseri maakonda Eesti Vabariigi koosseisus. Tekkis 19. sajandil Irboska raudteejaama juurde Irboskast umbes 10 km kirde pool. Sealne raudteejaam kandis 1920ndatest kuni 1970ndate alguseni nime Irboska. Tänapäeval kannab raudteejaam nime Uus-Irboska raudteejaam (Новоизборск).
Aastatel 1944–1956 oli Uus-Irboska linna staatuses.
Tiirimetsa
Tiirimetsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
pisi|left|Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirik, 2011
Taavet
pisi|Taavet näitab Koljati pead. ([[Gustave Doré illustratsioon)]] Taavet (heebrea דָּוִד David) (u 1004-965 e.m.a) oli Juuda hõimust pärit Iisraeli kuningas. Taavetit peetakse Iisraeli kuningatest suurimaks ja Jeesuse otseseks esiisaks. Tema suurus põhineb esiteks tema sõjalistel vallutustel, mille tulemuseks oli Iisraeli ainuke "suur"riik. Taaveti järeltulijad valitsesid Jeruusalemmas üle 400 aasta.
Taaveti vallutused ja monarhia kindlustamine
Taavet valitses pärast kuningas Sauli surma Juudamaa üle ja sai pärast põhjapoolseid hõime valitsenud Iiboseti surma kogu Iisraeli kuningaks. Ta kindlustas oma kuningavõimu ning riigi, mis hõlmas kogu Palestiinat ning ulatus Lõuna-Süüriasse.
Ta allutas vilistid, alistas Jordanitaguse Ammoni, Moabi ja Edomi. Muutis oma pealinnaks Jeruusalemma ja määras asevalitseja Damaskusesse. Kuningas Taavetiga saavutas Iisrael poliitilise sõltumatuse, edenes kaubandus ning arendas haridust. Tema ajal toodi seaduselaegas Jeruusalemma.
Taavet Vanas Testamendis
Taavet on Vanas Testamendis üks kesksemaid kujusid.
Vihmamets
pisi|Troopiliste vihmametsade levila pisi|Parasvöötme vihmametsade levila Vihmamets ehk hülea on mitmerindeline ja liigirohke kooslus, millele on iseloomulikud suur produktiivsus, kiire aineringe, igihaljaste taimede rohkus, kõrged puud, liaanide ja epifüütide rohkus, hõre rohurinne ja liigirikas võrastikukooslus.
Vihmametsad on maailma looduse väga oluline komponent, kuivõrd seal paikneb suur osa maailma elurikkusest. Nad mõjutavad oluliselt Maa kliimat, puhverdades atmosfääri koostise muutusi ja ühtlustades veeringet.
Levik
Ekvatoriaalsed vihmametsad on levinud ekvatoriaalsetes ja troopilistes piirkondades.
Subtroopilisi ja parasvöötme vihmametsi leidub sademerikkais piirkondades (nt Lõuna-Austraalias, Tansaanias, Kanada läänerannikul, Argentinas, Hiinas jm). Nende liigirikkus on väiksem, seal kasvab nii okaspuid kui ka laialehiseid lehtpuid.
Vihmametsade hävimise põhjuseks on nende põletamine, et neid pärast kasutada põllumaadena. Kuna troopilistes piirkondades asuvad arengumaad, kus vajatakse kõige rohkem toitu, siis just metsade arvelt tehakse seal endale maalappe toidu tootmiseks ja raiutakse seda maha puidu ja küttepuude saamiseks. Vihmametsi tuleb aga säilitada, kuna koos vihmametsade kadumisega hävib ka õhuke mullakiht, tuul ja vesi kannavad selle minema. Metsaraiet ergutab ka maailma vajadus puidutoodete järele. Sellepärast suureneb ka troopiliste metsade raiumine sealse väärtpuidu pärast. Lood pole ka head parasvöötme põhjaosaga, kus metsadest saadakse ligi pool kogu maailma ümarpuidust.
Kliima
Ekvatoriaalsete vihmametsade vööndis valitseb aasta läbi ühesugune soe ja niiske kliima. Pidev ja ühtlane soe ilm on põhjustatud päikesekiirguse aastaringsest ühtlasest jaotumisest. Ekvatoriaalsete vihmametsade kohal on Päike kogu aasta vältel seniidis või selle lähedal.
Aasta jooksul on ööpäevane keskmine temperatuur 24–29 °C, sademeid langeb 1500–2500 mm. Sademete hulk oleneb ekvatoriaalses vööndis peamiselt pinnamoest ning sellest, kas on tegemist tuulealuse või tuulepealse mäenõlvaga.
Ekvatoriaalsetes vihmametsades valitseb palav ja niiske ekvatoriaalne kliima, kus aastaajad pole selgelt eristatavad. Kuu keskmine õhutemperatuur on +25 kraadi või enam ja aastas langeb sademeid harilikult 2000 mm ringis. Hoolimata suurest sademehulgast on aurumine sellises kliimas intensiivne, mistõttu puude kasvu piirab tihti veedefitsiit. Sellega seoses leidub vihmametsade puudel tihti kohastumusi eluks veevähesuses (nt nahkjad lehed).
pisi|300px|Vihmametsad Gambia jõe kallastel
Loomastik
Vihmametsadele tüüpilised loomad elutsevad puudel. Tavalised on ahvid (näiteks Aafrikas šimpansid ja gorillad, Aasias orangutanid ja makaagid) ja laisikud, kiskjad (jaaguarid ja puumad), linnud (tuukanid ja koolibrid), maod (anakondad, boad ja võrkpüütonid). Loomastik on rikas ka maapinnal. Seal elutsevad massiivsed paksunahalised loomad: metssead, pühvlid, kääbusjõehobud, okaapid, ninasarvikud, taapirid jt. Vihmametsade järvedes ja jõgedes elutsevad ka piraajad, kes võivad kasvada kuni 36 cm pikkuseks.
Mullad
pisi|301x301px|Ferralliitmullad vihmametsades Raud annab muldadele punaka või kollaka värvuse ja jagab neid kahte tüüpi muldadeks: eriti poorseteks troopilisteks punasteks savideks ja muldadeks, mis on rikkad mineraalide poolest. Punase värvilised puna- ehk ferralliitmullad on kujunenud troopikas kauaaegse (üle 2 miljoni aasta) keemilise murenemise tulemusena, kus on tekkinud lateriitne murenemiskoorik. Telliskivipunase värvuse annab neile raua- ja alumiiniumoksiidide üleküllus. Enamik muldasid on tavaliselt püsivalt niisked, kuigi pinnase olud varieeruvad olenevalt asukohast. Igapäevased tugevad hoovihmad uhuvad toitained ära mulla ülemistest kihtidest. Päras vihmahooge võib vihmametsa pinnale koguneda vesi, põhjustades sellega äravoolu ning tekitades pinnase erosiooni. Lõpuks moodustuvad ojad ja jõed, tekitades troopikametsades üleujutusi. Mulla halval kvaliteedil võib olla mitu põhjust, esimeseks muld võib olla liiga happeline. Kui muld on happeline, siis imendub toitaineid mullast vähe. Teiseks põhjuseks võib olla see, et troopikametsade pinnases esinevatel saviosakestel on võime hoida toitained nõrgalt kinni ning vihmaveel on omadus pesta need ära. Kui inimesed lisavad kunstlikult mulda toitaineid, siis vihmavesi peseb need sageli ära ning need ei imendu pinnasesse. Toitained sisaldav ehk ülemine kiht on nendel muldadel ainult 20 cm paksune. Mullad võivad olla väga viljakad noortel, eriti vulkaanilise päritoluga maa-aladel. Lõpuks on vihmametsade mullad kehvad, sest sealsetel aladel on palju vihmahooge, mis peseb toitained kiiremini mullast kui teistes kliimades. Mõnes Amazonase madaliku piirkondades leidub valgeid, liivaseid muldasid, mis on erosiooni käigus arenenud sadade miljonite aastate jooksul. Need mullad on samuti mineraalainete sisalduse ja viljakuse kaotanud. Vihmametsade lopsaka taimestiku ja viljatute muldade vahel on omapärane vastuolu. Kui troopikametsad maha raiuda ja nende asemele rajada põllumaa, siis annab see maa rahuldavalt saaki vaid mõne aasta jooksul ning seejärel on need alad suhteliselt kasutud.
Mulla teke
Vihmametsade taimestik on väga tihe ja lopsakas ning selle tavaline aastane juurdekasv on kuni 50 m³/ha. Hüleasid iseloomustab suur bioloogiline mitmekesisus, need on maailma rikkamad ja vanimad kooslused. Troopiliste vihmametsade mullastik on väga toitainevaene ning vähe viljakam kui parasvöötme metsade mullad. Troopilistes metsades on enamikul puudel juured maapinna ülemises kihis, sest pinna sügavamates kihtides pole piisavalt toitaineid. Suur osa mineraalidest on tekkinud lagunenud lehtede ja loomade lõhustumise tulemusena. Suurem osa olemasolevatest toitainetest leidub elusas taimes ja loomses materjalis. Niiskus ja kõrge temperatuur põhjustavad mulda sattuvate orgaaniliste ainete erakordse kiire lagunemise. Mahalangenud puud, lehed, surnud loomad lagunevad niiskes ning soojas keskkonnas rohkete putukate, bakterite, vihmausside ja seente kaasabil väga kiiresti. Puud võtavad neist vabanenud toitained uuesti kasutusele peaaegu sama kiiresti, kui need ladestusid, seega sisaldavad ferralliitmullad vähe huumust. Troopiliste vihmametsade puud on igihaljad ja seepärast langeb maapinnale väga vähe lehti.
Amasoonia selva muld
Kogu maailma üle poole ekvatoriaalsetest vihmametsadest moodustab Amasoonia vihmamets ehk selva, kus on puna- ja kollamullad ehk ferralliitmullad. Sealsed mullad sisaldavad kiiresti murenenud kivimite jäänuseid, raua- ja alumiiniumühenditest koosnevaid setteid. Amazonase vihmametsade mullad pole viljakad, sest kiiresti lagunevatest organismidest tekkinud toitained kasutatakse taimede poolt ära. Mulla veerežiim on läbiuhteline. Pinna paksus on umbes 6–10 meetrit ning need on kõige sügavamale ulatuvad mullad, mis on äärmiselt vanad. Tihe taimestik põhjustab mulla happelisust ning suurtes kogustes alumiiniumi ja rauda. See omakorda põhjustab fosfori vähenemist, mis on oluline taimedele.
Aafrika vihmametsade mullad
Aafrika troopilises südames Kongo nõos asub maakera suuruselt teine kompaktne ekvatoriaalse vihmametsa massiiv. Sealses piirkonnas on jämedateraline pinnas, mis sisaldab umbes 60% liiva ja kruusa. Madalamates piirkondades on suur raua- ja alumiiniumioksiidide sisaldus. Kongo metsade mullad on toitainevaesed ja happelised.
Hävimine
pisi|Vihmametsa põliselanik pisi|Metsaraie Vihmametsade hävimise põhjuseks on inimtegevus.
1950. aastatel katsid vihmametsad maakera pinnast umbes 14%. Tänapäeval on metsade pindala vähenenud 6 protsendini. Vihmametsade vähenemine põhjustab mitmeid probleeme. Hävivad kohalikud kogukonnad ja liigid, raie tagajärjel võivad tekkida üleujutused, pinnase erosioon ja kliimamuutused.
Metsaraie
Metsaraie on üheks suurimaks põhjuseks vihmametsade hävimisel. Vihmametsades leidub väärtuslikku mahagonipuud ja tiikpuud, millest valmistatakse mööblit. Väiksema väärtusega puudest tehakse hakkepuitu ja puusütt. Raietööde tegemiseks rajatakse ka suurel hulgal metsateid.
Põllumajandus
Kasvava rahvastiku tõttu suureneb ka surve põllumajandusele. Metsade asemel luuakse põllumaid nii istandustele kui ka loomafarmidele. Levinud saadusteks on palmiõli, suhkruroog, tee, kohvioad, banaanid jpm. Suur osa loomalihast, mida terve maailm tarbib, toodetakse Lõuna-Ameerikas. Sellise intensiivse põllumajandusega kaob mulla viljakus mõne aastaga ning selle tulemusel tuleb rajada uusi põllumaid.
Kaevandamine
Vihmametsades leidub ka palju väärtuslikke mineraale ja metalle. Maapõues leidub alumiiniumi, vaske, kulda, teemante jne. Nende töötlemisel uhutakse ohtlikud kemikaalid veekogudesse, mille tulemusel mõjutatakse ökosüsteeme.
Amazoonase põlengud
Metsa põletamist on kasutatud sajandeid alepõllunduse eesmärgil. Enamik tulekahjudest on tekkinud metsaraie tagajärjel. Amasoonia vihmamets on suurim vihmamets maailmas, kus metsa põlemine on suureks probleemiks. Amazonase jõe veetaseme kõikumine on suur ning kuiva perioodi tõttu on metsade põlemine suurem probleem. Põlemishooaeg kestab juunist detsembrini. Alates 2010. aastast pole Amasoonia tulekahjude arv olnud kunagi nii suur kui 2021. aastal. Leegid on lausa nii kõrged, et suitsu on näha kosmosest.
Tulevik
Inimtegevuse ja looduslike muutuste tagajärjel hävib igal aastal 18 miljonit hektarit vihmametsi. On ennustatud, et järgneva 40 aastaga hävib koguni miljard hektarit vihmametsa. Praeguse metsaraie ja kliimamuutuste tagajärjeks ennustatakse, et järgneva saja aasta jooksul hävinevad kõik maailma vihmametsad. Rohkem kui 50 riiki, mille aladel asuvad maailma vihmametsad, on allkirjastanud lepped, millega reguleeritakse ebaseaduslikku metsaraiet, seatakse eesmärgid istutada puid ning metsastada põllumaad, kus varem olid vihmametsad.
Brasiilia, Boliivia, Kongo ja Hiina on seadnud eesmärgiks järgneva 15 aasta jooksul kaitsta üle 50 miljoni hektari vihmametsi. Indoneesia, olles maailma ühe suurima süsinikujalajäljega riike, on andnud lubaduse vähendada süsinikusaastet. Ecuador ja Honduras lubavad taastada hävinud vihmametsade alasid puude istutamisega. Honduras sealhulgas on lubanud 2030. aastaks taastada 1 miljon hektarit vihmametsa. Kui riigid tegutsevad vastavalt kokkulepetele, võib kasvuhoonegaaside emissioon väheneda kuni 30%.
Geraldo Rivera
pisi|Geraldo Rivera Geraldo Rivera (sündinud 4. juuli 1943) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, jurist, reporter ja endine vestlussaate juht. Ta juhib Fox News Channeli saadet "Geraldo at Large".
Vintri
Vintri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
1939. aastal otsustas Salme valla volikogu nimetada Vintri küla ümber Piiri külaks.
Kazbegi
Kazbegi on
Jagamisrakis
Jagamisrakised on peamiselt freesimisel kasutatavad rakised. Jagamisrakised jagunevad jagamislaudadeks ja jagamispeadeks.
Jagamislaudadel kinnitatakse töödeldav detail pööratavale alusele põhiliselt täiendava seadistuse abil. Kasutatakse ka isetsentreeruvat padrunit asetusega pöörlemisteljel. Jagamispead ja ka lauad valmistatakse ette nii horisontaalse kui ka vertikaalse spindlivõlliga. Töödeldava detaili pööramine ja fikseerimine toimub käsitsi.
Jagamispead jagunevad omakorda lihtjagamispead, pooluniversaalsed jagamispead ja universaalsed jagamispead. Pooluniversaalsed- ja universaalsed jagamispead võimaldavad ringjoone jagamist mistahes suurusega osadeks. Nad on varustatud mehaanilise pöörlemismehhanismiga ja täiendava jagamissüsteemiga. Korpus on aluse suhtes pööratav 0...10° (kraadi) allapoole ja 0...100° (kraadi) ülespoole. Jagamise pöördmehhanismi ülekandesuhe on 40:1 või pretsessioon seadmete puhul 90:1. Universaalne jagamispea omab täiendava diferentsiaalülekandega jagamise võimalust.
Leonid Dratševski
Leonid Dratševski (vene keeles Леони́д Вади́мович Драче́вский) (sündinud 5. aprillil 1942 Alma-Atas, Kasahstanis) on Venemaa majandus- ja riigitegelane, ONEKSIM Grupi ja Gortšakovi fondi tegevdirektor ning endine sõudja.
Elulugu
1966. aastal lõpetas Moskva Mendelejevi nimelise keemiatehnoloogia instituudi. 1968. aastal osales Nõukogude Liidu sõudmismeeskonna liikmena Mexico olümpiamängudel. 1969–1977 N Liidu sõudmismeeskonna peatreener. 1977–1979 N Liidu Spordikomitee veespordialade valitsuse juhataja asetäitja. 1979–1986 vabatahtliku spordiühingu "Burevestnik" esimehe asetäitja. Vene maletajate Viktor Kortšnoi ja Boris Gulko andmetel värvati D. 1979. a. tööle KGB viiendasse valitsusse (mille ülesandeks oli "võitlus ideoloogilise diversiooniga", poliitiliste teisitimõtlejatega ja usuorganisatsioonide kontroll), millega algas tema peadpööritav karjäär 1982 lõpetas Riikliku Kehakultuuri Keskinstituudi Moskvas ja 1986 Kõrgema Parteikooli. 1986–1990 Vene NFSV Riikliku Kehakultuuri ja Spordikomitee esimehe asetäitja. 1990–1991 NSV Liidu Riikliku Kehakultuuri ja Spordikomitee esimehe asetäitja.
1992 läks tööle Venemaa välisministeeriumisse töötades algul konsulina Venemaa peakonsulaadis Barcelonas, samal ajal kui seal toimusid olümpiamängud. 1993–96 Venemaa välisministeeriumi SRÜ asjade osakonna juhataja. 1996–1998 Venemaa suursaadik Poolas. 1998–1999 Venemaa välisministri asetäitja. 1999–2000 SRÜ asjade minister. 2000–2004 Venemaa presidendi täievoliline esindaja Siberi föderaalringkonnas. 2004–2008 Venemaa Ühtse Energiasüsteemi valitsuse esimehe asetäitja. A-st 2008 investeermisfondi Oneksim Grupp tegevdirekor. 2008–2011 Venemaa sõudmisföderatsiooni president. A-st 2010 Gortšakovi fondi tegevdirektor.
Maximilian Kolbe
Maximilian Maria Kolbe (poola keeles Maksymilian Maria Kolbe; kodanikunimega Rajmund Kolbe; 8. jaanuar 1894 Zduńska Wola – 14. august 1941 Oświęcim) oli katoliku kiriku pühak, poola frantsiskaani munk, ordupreester, märter, kes läks Auschwitzis ühe pereisa eest vabatahtlikult surma.
Rajmund Kolbe sündis 8. jaanuaril 1894 Venemaa Keisririigi valduses olnud Poola osas. 1910. aastal astus ta frantsisklaste ordusse. Ta saadeti õppima Rooma, kus ta 1918. aastal pühitseti preestriks.
1919. aastal naasis isa Maximilian Poolasse ja hakkas seal edendama organisatsiooni Militia Immaculatae ('Pärispatuta Neitsi sõjavägi') tegevust, mille ta oli asutanud 16. oktoobril 1917. 1927. aastal asutas ta Varssavi lähedal Niepokalanówi evangeliseerimiskeskuse (kloostri). Aastaks 1939 oli sealsest 18 vennast saanud 650, nii et see oli maailma suurim katoliku klooster.
Et maailma paremini Pärispatuta Neitsile võita, kasutasid vennad kõige moodsamaid massiteabevahendeid. Nad avaldasid palju katehheetilist ja harduskirjandust, päevalehte tiraažiga 230 000 ja üle miljonilise tiraažiga kuukirja. Kolbe rajas lühilaineraadiojaama ning kavatses asutada filmistuudio. 1930. aastal rajas ta Nagasaki servale jaapani Niepokalanówi ning plaanis rajada misjonikeskusi üle maailma.
1939. aastal pakkus Kolbe klooster varjupaika Poola pagulastele, sealhulgas juutidele. Mais 1941 ta vahistati ja paigutati koonduslaagrisse Auschwitz I.
Juulis 1941 oli üks mees Plokist nr 14 kadunud. Selle eest otsustati kümme meest samast plokist surnuks näljutada, et hirmutamisega ära hoida uusi põgenemiskatseid (hiljem leiti kadunud mees uppununa laagri välikäimlast). Üks kümnest hakkas karjuma, hädaldades oma perekonna pärast. Kolbe palus, et ta saaks surma minna tolle mehe asemel, ja tema soov rahuldati. Pärast kahenädalast nälgimist oli neli meest veel elus. Et kongidest oli puudus, hukati Kolbe ja teised kolm meest fenoolisüstiga.
Kolbe kuulutati õndsaks 1971. aastal ja paavst Johannes Paulus II kanoniseeris ta pühakuks "armastuse märtrina" 1982. aastal. Tema mälestuspäev on 14. augustil. Püha Maximilian Maria Kolbet peetakse ajakirjanike, perekondade, vangide, abordivastase liikumise ja narkomaanide kaitsepühakuks.
Taberlaane
Taberlaane on küla Võru maakonnas Antsla vallas.
Külas asub Antsla Metsakalmistu.
CV-Online Estonia OÜ
CVO Group OÜ on 1996. aastal Eestis oma tegevust alustanud personaliteenuste ettevõte.
Firma tegevusaladeks on töövahendus internetis CV-Online'i kaubamärgi all, traditsiooniline personaliotsing, palgaarvestuse teenused ning personaliteenuste outsourcing.
Ettevõtte peakontor on Budapestis Ungaris. Ettevõttel on kontorid ka Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias, Venemaal ja Suurbritannias.
Koroonapandeemia Kasahstanis
2020. aasta koroonapandeemia Kasahstanis on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed nakatunud tuvastati Kasahstanis 13. märtsil 2020. Need olid Saksamaalt saabunud kaks Kasahstani kodanikku.
15. märtsil kehtestati riigis eriolukord alates 16. märtsist (kella 8.00) kuni 15. aprillini (kella 7.00).
Kronoloogia
Tuvastatud nakatunuid Kasahstanis, allikas: <br style="clear:left;" />
Panevėžys
Linna vana saksakeelne nimi on Ponewiesch, poolakeelne nimi on Poniewież. Žemaidikeelne nimekuju on Panevėžīs või Paneviežis.
Panevėžys on tähtis tööstuskeskus, kus valdavad tootmisalad on toiduainetetööstus ja kergetööstus. Linnas valmistatakse õlut (Kalnapilis), jahu ja suhkrut, töödeldakse liha, piima ja lina. Panevėžysis on ka kaableid valmistav firma AB "Lietkabelis", radiaatoreid ja termostaate valmistav UAB "ADAX" ja UAB "Panevėžio Aurida", mis valmistab autodele mootorikompressoreid. Kuni 2006. aastani oli suurim ettevõte kineskoope valmistav AB "Ekranas".
Vaatamisväärsusteks on 1929. aastal valminud Panevėžysi katedraal, Püha Kolmainu kirik 1803. aastast, Peeter-Pauli kirik 1835. aastast, kabel 1939. aastast, õigeusu kirik 1892. aastast, vanausuliste kirik 1926. aastast, luteri kirik 1854. aastast, draamateatri hoone 1925. aastast ja Senvagė skulptuuride park Nevėžysi kaldal.
Ajalugu
Linna on esmamainitud 1503. aastal, mil Aleksander andis Nevėžysi ja Lėvuo jõe vahel asunud ja seni Panevėžysi mõisale kuulunud maad Ramygala kihelkonnale. 1507. aastal ehitati sinna kirik, kiriku juurde kerkisid kõrts, saun ja viinavabrik. 1548. aastal tekkis asustus ka Leedu suurvürstide valduses olnud Nevėžysi vasakule kaldale. See hakkas kandma nime Naujamiestis, sellal kui kiriku juures asunud vanem osa hakkas kandma nime Senasis Panevėžys.
19. sajandi alguses lahutati asulad taas. Sajand oli suhteliselt rahulik ja nii sai asula vabalt kasvada. Aastal 1837 sai Naujamiestis linnaõigused. Sel ajal tekkis linna ka vanausuliste kogukond. Aastal 1881 Panevėžys põles. Sajandi lõpus kiirendas asula arengut Radviliškise ja Daugavpilsi vahelise raudtee rajamine ja aastal 1899 valminud kitsarööpmeline raudtee. Tol ajal valmistati linnas alkohoolseid jooke ja komme, töödeldi nahka ja tubakat. Aastal 1905 avas knygnešystė ajal jõukust kogunud salakaubavedaja Juozas Masiulis linnas Leedu esimese trükikoja ja raamatukaupluse.
Aastal 1915 liideti Naujamiestis, Senasis ja Mikolajavas üheks Panevėžysi linnaks. Esimeses maailmasõjas hävis ligikaudu kolmandik linnast. Aastal 1927 asutati Panevėžysi piiskopkond. Suurem osa sealsest juudi kogukonnast hävitati aastal 1943. Pärast teist maailmasõda kujunes Panevėžys suureks tööstuslinnaks. Leedu taasiseseisvumise järel oli linn Panevėžysi maakonna halduskeskuseks, maakonna likvideerimisel aastal 2010 kujunes see aga omavalitsuse staatusega linnaks.
Linn oli aastal 2014 Leedu kultuuripealinn.
Elanike arv
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi elanikest leedulasi 96%, venelasi 2,6%, ukrainlasi 0,4%, valgevenelasi 0,2%, poolakaid 0,2%, mustlasi 0,14%, juute 0,02% ja muudest rahvustest inimesi 0,14%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi elanikest leedulasi 96,1%, venelasi 2,4%, ukrainlasi 0,3%, valgevenelasi 0,2%, poolakaid 0,2% ja teistest rahvustest inimesi 0,8%.
Tuntud elanikke
pisi|püsti|Romas Ubartas pisi|püsti|Marija Dilon pisi|püsti|Benjamin Zuskin pisi|püsti|Gintarė Petronytė
Mai 2007
Mai 2007, kroonika
Üüdibe
Üüdibe on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare kitsaimas kohas.
Friedebert Tuglase monument
pisi|Friedebert Tuglase monument Tartus Ülejõe pargis Friedebert Tuglase monument on Friedebert Tuglase 100. sünniaastapäevaks rajatud mälestusmärk Tartus Ülejõe pargis. Taiese autorid on skulptor Edgar Viies ja arhitekt Andres Mänd.
Üüdibe
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Salme valda.
1977–1997 oli ametlikult Läätsa osa.
Ajalooliselt asus küla Anseküla kihelkonnas.
Külas asuvad Ungru-Pagila tankitõrjeliini jäänused. Külas on ka kultuurimälestiseks tunnistatud Massinõmme kalmistu.
Aastast 2005 on külas Läätsa tuulepark.
Valga FC Warrior
2005. aasta lõpus ühinesid nad FC Valgaga (endine Valga Lokomotiiv) ning said nende koha Meistriliigas. Duubelmeeskond FC Valga Warrior II hakkas mängima II liigas.
Kiviaed
300px|thumb|Paekivist (vasakul) ja maakivist (paremal) kiviaiad [[Kallavere külas]]
Kiviaed on kividest ehitatud aed.
Vastavalt sellele, kas piirkonnas leidub rohkem paekivi või graniiti (maakivi), on Eestis kiviaedasid laotud erinevalt.
Kive saadi varasemal ajal enamasti põldudelt, kus need takistasid kündmist ja tuli seetõttu mujale vedada.
Friedrich Robert Faehlmanni monument
thumb|Friedrich Robert Faehlmanni monument Friedrich Robert Faehlmanni monument avati Tartus, Toomemäel Vana Anatoomikumi ees 18. mail 1930. Monument on pühendatud eesti rahvusliku kirjanduse rajajale ja arstile – Friedrich Robert Faehlmannile. Monumendi autor on Voldemar Mellik.
Kevadel 1927 moodustasid Tartu Eesti Arstide Selts ja Eesti Kirjanduse Selts komitee, mille ülesandeks oli Faehlmanni mälestuse jäädvustamine. Komitee tegevuskavas oli aastakümneid õiendamata jäänud Faehlmanni hauaplatsi arvete tasumine, hauakalmu kordaseadmine ning mälestuskivi tellimine Tartu Jaani kiriku kalmistule. Eriti tähtsaks pidas komitee mälestussamba püstitamist Toomemäel Vana Anatoomikumi ees. Monumendi valmistamiseks saadi raha Faehlmanni albumi väljaandmisest, ülemaalisest korjandusest ning Kultuurkapitali Kujutavate Kunstide Sihtkapitali eraldisest. Graniidist sambaalus ja pronksist büst läksid kokku maksma 5800 krooni.
Siinai mägi
pisi|[[Püha Katariina klooster (Siinai)|Püha Katariina klooster (vaade Siinai mäele viivalt jalgrajalt)]] Siinai mägi on Vana Testamendi järgi paik, kus Issand tegi Iisraeli rahvaga lepingu ja andis neile Moosese vahendusel oma seadused (vt Moosese seadused; 2 Mo 24:16-18).
Selle sündmuse täpseks toimumiskohaks peetakse üldlevinud teooria järgi Jabal Sīnā' mäge (rööpnimi Jabal Mūsá, 'Moosese mägi') Siinai poolsaare lõunaosas.
See mägi on 2285 meetrit kõrge ja asub Siinai poolsaare kõrgeima, 2629 m kõrguse Katherina mäe lähedal. Lähedal on teisigi Siinai mäest kõrgemaid tippe.
Selleks, et jõuda mäe tippu, tuleb üldjuhul lähtuda Katherina mäe jalamil olevast Püha Katariina kloostrist. Klooster asub Katherina mäe jalamil umbes 1260 m kõrgusel merepinnast.
Siinai mäe tippu viib kaks peamist teed, mis algavad Püha Katariina kloostrist. Pikema ja tasasema tee Siket El Bashait läbimiseks kulub jalgsi 2,5 tundi ning seda saab läbida ka kaameliga. Järsem ja otsesem tee Siket Sayidna Musa koosneb niinimetatud 3750 patukahetsuse sammust ning algab kloostri taga jäärakus.
Siinai mäe tipu lähedal on mošee ja õigeusu Püha Kolmainsuse kabel, mis 1934. aastal püstitati 16. sajandist pärit kiriku varemetele. Kabelis asub väidetavalt kivi, millest Issand tegi Moosese käsulauad. Tipu lähedal asub ka niinimetatud Moosese koobas, kus Mooses olevat oodanud, kuni Jumal talle käsulauad andis.
Kuldrenett
pisi|Liivi kuldrenett Kuldrenett (Goldreinette, Golden reinette, Reinette dorée, Złota reneta, Princesse Noble, English Pippin, Reinette jaune tardive jt paralleelnimed) rühm renettõunte sorte.
Brigaadikomandör
right|thumb|Brigaadikomandöri auastmetunnus
Kuldrenett
Eestis on levinud ja hinnatud õunasort Liivi kuldrenett, mille algupära pole täpselt teada. On arvatud, et tegu on Liivimaa vana maasordiga (läti keeles Vidzemes zelta renete). Tõenäolisemalt on tegu vana saksa sordiga, mis 19. sajandi paiku Liivimaale toodud.
Brigaadikomandör
Brigaadikomandör (vene keeles командир бригады; lühend комбриг) oli aastatel 1935–1940 sõjaväeline auaste Punaarmees.
Kuldrenett
Julius Aamisepa arvates on originaalsordiks Goldgelbe Sommer Renette. Teistel andmetel on tegu Liivimaal aretatud sordiga, mille eelkäijateks on preisi pomoloogi justiitsnõunik Burchardti aretatud Landsberger Renette (Landsberger) või Venemaa keiserliku aedniku von Hartwissi poolt oma sõbrale Burchardtile pühendatud sort Burchardt Renette (Burchardt's Goldreinette, Golden Noble).
Brigaadikomandör
Brigaadikomandöri auaste anti tavaliselt brigaadi juhtima määratud ohvitseridele, samuti diviisikomandöride abidele.