cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Märgala
Märgalade määratlus Ramsari konventsiooni järgi
Ramsari konventsiooni punkti 1.1 kohaselt on märgalad sood, rabad, turbaalad ja veekogud, niihästi looduslikud kui ka kunstlikud, niihästi alalised kui ka ajutised, niihästi seisva kui ka vooluveega, niihästi magevee, riimvee kui ka soolase veega, kaasa arvatud meri nendel aladel, kus mere sügavus mõõna ajal on alla 6 meetri. Punkti 2.1 kohaselt võivad märgalad hõlmata saari ja merealasid, mille sügavus mõõna ajal on üle 6 meetri, kui need on igast küljest eelmisele punktile vastavate aladega ümbritsetud, samuti kalda- ja rannikuäärseid alasid.
Kirikumõisa
Kirikumõisa on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
Al Capone
pisi|Al Capone (1931)
Al Capone, kodanikunimega Alphonse Gabriel Capone (17. jaanuar 1899 Brooklyn, New York – 25. jaanuar 1947 Florida) oli Ameerika tuntuim gangster ja suurim avaliku korra kokkuvarisemise sümbol Ameerika Ühendriikide 1920. aastate kuiva seaduse ajal. Capone'il oli peamine roll ebaseaduslikes tegevustes ning seetõttu teati Chicagot linnana, kus seadused ei kehti.
Elulugu
Alphonse Gabriel Capone, tuntud kui "Al" Capone sündis 17. jaanuaril 1899 New Yorgis Brooklyni linnaosas, Itaalia immigrantide peres. Ta mõlemad vanemad olid austatud inimesed, isa töötas juuksurina ning ta ema oli elu lõpuni usklik. Kokku oli Al Capone'il kuus venda ja kaks õde: James Capone (tuntud kui Richard Two-Gun Hart), Raffaele Capone (tuntud kui Ralph "Bottles" Capone), Salvatore "Frank" Capone, John Capone, Albert Capone, Matthew Capone, Rose Capone ja Mafalda Capone.
Capone käis 6. klassini katolikus koolis, kust ta siis välja visati. Põhjuseks oli konflikt tema ja õpetaja vahel, kus ta lõi teda rünnanud õpetajat. Pärast koolist välja viskamist üritas ta elada ausat ja korraliku elu, töötades kommipoes, bowling'us keeglite paigutajana, relvatehases ning trükikojas.
Pärast neid töökohti otsustas Capone kuritegevuse kasuks ja liitus jõuguga Five Points Gang, mida valitses Johnny Torio, kellega ta kiiresti sõbrunes ja kes muutus Ali iidoliks. Vaatamata otsusele liituda kuritegevusega, toetas ta alati oma peret rahaliselt. Selle jõugu liige pakkus Capone'ile tööd baarmeni-turvamehena pubis Harvard Inn.
Sellest pubist sai Al oma armid ja hüüdnime "Scarface". Armid sai ta kakluse käigus kliendi vennaga. Frank Gallucio sisenes pubisse oma õe Lena ja tüdruksõbra Mariaga. Al märkas Lenat ja hakkas talle naeratama ning teda jõllitama, millest Franki õde oli häiritud. Seepärast palus õde enda vennal öelda Capone'ile, et too lõpetaks sellise käitumise. Frank tahtis minna ja paluda Alil tagasi tõmbuda, kuid enne jõudis Capone kummarduda Lena juurde ja öelda: "Honey, you have a nice ass and I mean that as a compliment, really" (eesti k "Kullake, sul on kena pepu ja ma mõtlen seda komplimendina, ausalt."). Ta ütles seda nii tugeva häälega, et kõrvallauas istujad võpatasid. Frank kuulis seda, mispeale läks ta endast välja ning leppimata sellise käitumisega, nõudis ta, et Capone vabandaks Lena ees. Al vastas, et tegi vaid nalja, kuid Galluccio sellist käitumist naljakaks ei pidanud. Capone lõpetas naeratamise ning ründas Franki. Frank pani käe kiiresti tasku ja haaras sealt noa, millega tõmbas üle Capone'i põse kolm korda. Ta sihtis kaela, kuid et ta oli enne joonud mitu pudelit alkoholi, tabas nuga ainult nägu.
Aabrahami Jumal
Aabrahami Jumal (ka Jaakobi Jumal ning Iisaki Jumal; jidiši גאָט פֿון אַבֿרהם) on üks Vanas Testamendis esinevaid Jumala määratlusi, mis viitab juutide esivanematele (Aabrahamile, Jaakobile ja Iisakile).
Al Capone
Elulugu
Capone'ile tehti 30 õmblust. Ta häbenes neid arme ja seepärast hakkas ta hiljem väitma, et tema armid tulid sõjast.
Aabrahami Jumal
Seda väljendit omistatakse Vanas Testamendis ka otseselt Jumalale.
Al Capone
Elulugu
30. detsembril 1918 abiellus Capone Mae Josephine Coughliniga, kes oli katoliku usku iirlane ja kes sama kuu alguses sünnitas Capone'ile esimese lapse Albert Francis ("Sonny") Capone'i.
Aabrahami Jumal
Selle nimega identifitseeritakse judaismi ja kristluse Jumal erinevalt muudest jumalatest.
Al Capone
Kuritegevus
1920. aastal kolis Al Chicagosse, kuhu Johnny Torrio ta värbas. Aastal 1923 ostis Capone 5500 dollari eest väikse maja aadressil 7244 South Prairie Avenue, kuhu ta pere asus elama.
Aabrahami Jumal
Blaise Pascal vastandas Aabrahami, Jaakobi ja Iisaki Jumala filosoofide Jumalale.
Al Capone
Kuritegevus
1923. aastal valiti Chicago linnapeaks reformist William Emmett Dever, mispeale Torrio ja Capone otsustasid jõugu kolida üle Cicero eeslinna. 1. aprillil 1924, kui Torrio oli parasjagu puhkusel, toimusid Cicero linnapea valimised. Korrumpeerunud vabariiklasest linnapea Joseph Klenha palus tagasivalimiseks abi Capone'ilt, lubades neile vastutasuks immuniteeti seaduse eest. Seepeale saatiski Capone ligi 200 jõuguliiget relvadega valimisjaoskondadesse, et jälgida, et valijad hääletaksid "õige" kandidaadi poolt. Klenha võitiski valimised.
Pärast aastaid kuritegevuslikku elu, tegi North Side Gangi Torriole 24. jaanuaril 1925 atentaadi ning ta saadeti aastaks vanglasse. Vabanedes otsustas ta minna pensionile. Ta andis jõugu juhtimise üle Capone'ile ja kolis tagasi koju Itaaliasse. Capone valitses suurt osa allilmast, ta sissetulek aastas oli ligikaudu 100 miljonit dollarit. Raha sai ta baare, kasiinosid, bordelle, hobuse- ja võidusõiduradasid, ööklubisid, viinavabrikuid ning õlletehaseid kontrollides.
Peagi köitis Al Capone meedia tähelepanu. Teda nähti kui Robin Hoodi, kes teeb heldeid annetusi, alustades 20-dollarilise jootraha jätmisest ning lõpetades tasuta jalgrataste jagamisega. Kuid kõik ei läinud alati hästi, North Side'i gangsterid Hymie Weiss ja Bugs Moran tahtsid Capone'ist lahti saada.
20. septembril 1926 sõi Capone Hawtone'i hotelli restoranis. Kümnest autost koosnev kolonn, Thomsoni automaatidega ja pumppüssidega varustatud gangsterid avasid tule ning hävitasid peaaegu täielikult esimese korruse restorani ja hotelli. Capone'i ihukaitsja Frankie Rio tõmbas Ali põrandale pärast esimese lasu kuulmist. Paar kõrvalseisjat said vigastada kuulide rikošettidest ja klaasikildudest, kuid Al ega keegi teine haavata ei saanud. Capone maksis ühe poisi ja ta ema ravi eest, päästes nii naise nägemise kaotusest.
See sündmus sundis Capone'i vaherahu kuulutama, kuid see ei õnnestunud. Ta peakorteris olid salajased tunnelid, mis aitasid rünnakute eest pääseda. Capone ei liikunud kunagi üksi ringi, tal oli rohkem kaitsjaid kui USA presidendil Calvin Coolidge'il. Capone'il oli 1000-dollariline kohandatud Cadillaci limusiin, mis meenutas rohkem tanki; auto mass oli seitse tonni, see oli varustatud kuulikindlate akende, politseisireeni ning run-flat rehvidega, mille purukstulistamise korral sai auto ikkagi arendada kiirust kuni 90 km/h.
Tapatalgud
1929. aastal tellis Capone Saint Valentine'i hukkamise. 14. veebruaril 1929 andsid Capone'i mehed relvameestele märguande, mille peale kaks tema meest, kes olid riietunud politseinikeks, sisenesid garaaži. Morani jõugu liikmed pidasid seda politseireidiks, mispärast visati oma relvad maha ning pandi käed seinale. Libapolitseinikud andsid signaali automaatidega meestele, kes sisenesid hoonesse ja hukkasid 7 inimest, tulistades nende pihta üle 70 kuuli.
Üks neist, Frank Gusenberg, jäi ellu ning ta toimetati haiglasse, kus ta toibus. Tema kehas oli 22 kuulihaava, mis olid saadud 14 kuulist. Kui politseinikud hiljem küsisid Gusenbergilt, kes teda tulistas, oli mees öelnud, et mitte keegi.
Capone'i mehed hävitasid Morani kamba, kuid teda ennast neil tappa ei õnnestunud. Moran pidi olema ka samas garaažis, kuhu sisse tungiti, kuid sel päeval oli ta sinnajõudmisega hilinenud.
Capone'il endal oli muidugi alibi – ta oli tapatalgute ajal Floridas.
Heategevus
Kuigi Capone tellis tosinaid mõrvu ning tappis ka ise, kohtles ta inimesi tihti õiglaselt ja lahkelt. Ta oli võrdselt tuntud nii oma vägivaldse loomu kui tugeva lojaalsus- ja autunde poolest. Capone avas suure depressiooni ajal, 16. novembril 1930 Chicagos supiköögi "Big Al’s Kitchen for the Needy", eesmärgiga aidata töötuid mehi. Köök jagas päevas kolm söögikorda, milleks oli supp lihaga, sai, kohv ja pontšikud. Ta söötis päevas keskmiselt üle 3500 inimese.
Lõpp
1931. aastal, pärast viit aastat Capone'i püüdmiskatseid, ta vahistati. Ta üritas vandekohtunikele altkäemaksu anda, kuid kohtunik sai sellest teada ja vahetas viimasel hetkel vandekohtunikud välja. Kohtunik mõistis ta 11 aastaks vangi. See oli pikim maksude maksmata jätmise eest antud karistus. 1932. aasta mais saadeti ta Atlanta kinnipidamisasutusse, kus tal olid suured privileegid. Ta elas seal nagu kuningas: tal oli kõige pehmem voodi, kõige suurem kogus mööblit, kõige rohkem riideid, sai hästi süüa ja lisaks oli tal igaks juhuks kongi peidetud mitu tuhat dollarit sularaha.
Capone'i lugupidamatus vangla sotsiaalsete reeglite vastu tekitas talle peagi kaasvangide hulgas vaenlase. James Lucas, Texase pangaröövel, kellele määrati vanglakaristuseks 30 aastat, läks Al Capone'iga vastamisi juuksuris järjekorras olles, kus Al teistest ette trügis. James käskis tal minna järjekorra lõppu, kuid Capone küsis temalt: "Kas sa tead, kes ma olen?". Selle peale haaras Lucas juuksurikäärid, surus need Capone'i kõrile ning vastas: "Jah, ma tean, kes sa oled, rasvapall. Ja kui sa ei lähe selle neetud järjekorra lõppu, siis ma saan teada, kes sa olid". Mõni hetk hiljem üritas Lucas teda tappa kääridega selga pussitades, kuid see ei õnnestunud.
Capone'i vanad meetmed vanglas ei töötanud, seega hoidis ta rohkem omaette. Mõnda aega hiljem hakkas ta tervis noorena saadud süüfilise tõttu halvenema. Viimase aasta oma 11-aastasest karistusest viibis Capone vangla haiglas, segaduses ja ebakindlana. Capone istus oma karistuse Alcatrazil lõpuni ja 6. jaanuaril 1939 viidi ta üle föderaalsesse parandusasutusse California osariigis.
Ta vabastati tingimisi 16. novembril 1939 pärast lühiajalist haiglas viibimist ning ta naasis koju Palm Islandile Floridas. Ta kontrollivajadus ja huvi kuritegevuse vastu lakkas, ta ei olnud suuteline enam oma jõuku juhtima. Capone kaotas palju kehakaalu ning tema füüsiline ja vaimne tervis olid neurosüüfilise tõttu halvenenud. 1946. aastal tegid psühholoogid ja psühhiaatrid uuringuid ning jõudsid järeldusele, et Capone'i vaimne areng vastas 12-aastase omale.
21. jaanuaril 1947 oli Capone'il insult, tema teadvus hakkas küll taastuma, kuid ta sai kopsupõletiku ning mõned päevad hiljem suri südameseiskumise tõttu. 25. jaanuaril 1947 kell 19:30 suri Capone oma kodus Palm Islandil, ümbritsetult perega. Matustel osales sadu inimesi: tema vaenlased, ihukaitsjad, jõugu liikmed, pere ja teised. Nad kõik tulid talle austust avaldama, vaatamata sellele, et tal polnud enam võimu ega kuulsust. Capone maeti esmalt Mount Olivet'i surnuaiale Chicagos oma isa Gabriele ning venna Franki vahele, kuid 1950. aasta märtsis viidi kõigi kolme säilmed Mount Carmeli surnuaiale Hillside'i.
Kose (Põhja-Pärnumaa)
Kose on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
Johann Heinrich Gerth
Johann Heinrich Gerth (ladina Johannes Henricus Gerthius; u. 1645/46 Frankfurt – 13. mai 1696 Stockholm) oli saksa teoloog ja Rootsi aegne Eestimaa piiskop.
Ta sai hariduse Giesseni ülikoolis, oli 1671. aastast leskkuninganna Hedvig Eleonora pihiisa ja ülemõukonnajutlustaja, Eestimaa ja Tallinna piiskop (1684–1693) ja Stockholmi St. Gertrudi saksa koguduse (Deutsche St.-Gertruds-Gemeinde Stockholm) pastor.
Piiskop Gerth viis rahvakoolidele kuningavalitsuse toetuse saamiseks Bengt Gottfried Forseliuse koos kahe poisiga (Ignatsi Jaak, Kambja kihelkond, Liivimaa kubermang; Pakri Hansu Jüri, Harju-Madise või Risti kihelkond, Eestimaa kubermang) 1686. a Stockholmi. Poisid näitasid lugemis- ja laulmisoskust Tema Majesteet kuningas Karl XI ja ministrite ees. Kuningas andis oma käega mõlemale poisile autasuks kuldtukati
Tema piiskopiks olemise ajal hakkas kehtima Karl XI poolt 30. novembril 1692 Eestimaa piiskopkonna jaoks väljaantud Rootsi 1686. aasta kirikuseaduse täiendus, mille tagajärjel muutus Eestimaa territoriaalkirik Rootsi territoriaalkiriku üheks piiskopkonnaks ja sellega liideti ka Tallinna territoriaalkirik.
Tema isa oli Sprendlingeni piiskop Johann Konrad Gerth.
Riigivolikogu 43. valimisringkond
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Anne, Jaama, Jänese, Kalda, Kalmistu, Kasarmu, Kivi, Liiva, Lubja, Maarjaturg, Meltsiveski, Mäe, Narva ― paaritud numbrid 21-st ja paarisnumbrid 16-st alates, Peetri, Peetriturg, Pikk ― paaritud numbrid 1―27 ja paarisnumbrid 2―30, Puiestee, Pärna ― paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 12-st alates, Raadi aianduskrundid, Raekoja ― paaritud numbrid 85-st alates ja paarisnumbrid, Risti, Roosi, Sauna, Surnuaia, Tallinna, H. Treffneri, Tuule, Uus ― paarisnumbrid, Vene, Väike.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 10 290 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Feliks Leis, Voldemar Siil (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Hugo-August Treial ja Jaan Vain, kes said vastavalt 1906, 2148, 622 ja 2578 häält, seega valiti 43. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Vain.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Mihkel Jürna, vastaskandidaat Jaan Vain.
Mart Siimanni valitsus
Mart Siimanni valitsus oli Eesti Vabariigi 40. valitsus, mis oli ametis 17. märtsist 1997 kuni 25. märtsini 1999. Mart Siimanni juhitud vähemusvalitsus moodustati Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse (KMÜ) valimisliidu baasil pärast Tiit Vähi kolmanda valitsuse lagunemist. Riigikogus kontrollis KMÜ 41 kohta, lisaks toetasid Riigikogus valitsust Keskerakond ning Arengupartei. Arengupartei esimees Andra Veidemann oli ka valitsuse liige.
KMÜ esitas Koonderakonna aseesimehe ja erakonna Riigikogu fraktsiooni esimehe Mart Siimanni peaministrikandidaadiks pärast seda kui senine peaminister ja Koonderakonna esimees Tiit Vähi oli sunnitud korteriskandaali tõttu tagasi astuma. Seetõttu jätkas Siimanni valitsus üldjoones Vähi kolmanda valitsuse poliitikat.
Valitsuse astus tagasi pärast 1999. aasta Riigikogu valimisi. Järgmine, Mart Laari teine valitsus asus ametisse 25. märtsil 1999.
Valitsuse moodustamine
Tiit Vähi kolmas valitsususest oli saanud vähemusvalitsus juba 1996. aasta novembris, kui Reformierakond koalitsioonist lahkus ning valitsus jätkas vaid KMÜ baasil. Varem oli Koonderakond sõlminud eraldi koostöölepped Keskerakonnaga ja Arenguparteiga, mis tagas vähemusvalitsusele vajalikud hääled Riigikogus. Veebruaris 1997 oli peaminister Tiit Vähi korteriskandaali tõttu kaotamas Riigikogu usaldust ning otsustas tagasi astuda. KMÜ esitas uueks peaministrikandidaadiks senise Koonderakonna Riigikogu fraktsiooni esimehe Mart Siimanni, kelle andis 27. veebruaril president Lennart Meri ülesande moodustada valitsus.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused oli autoralli maailmameistrivõistluste 2005. aasta hooaeg.
Mart Siimanni valitsus
Valitsuse moodustamine
Kõigepealt proovis Mart Siimann luua laiapõhilist koalitsiooni, kuhu kuuluksid KMÜ, Reformierakond, Keskerakond ja Arengupartei. Samas ei olnud Reformierakond huvitatud uuesti KMÜ-ga valitsusse minemisest ning Arengupartei ei soovinud olla valitsuses koos Keskerakonnaga. Kuna vaid Keskerakonnast või Arenguparteist üksi ei piisanud enamusvalitsuse moodustamiseks, siis otsustas Siimann jätkata vähemusvalitsusega, kuhu kuulub vaid KMÜ. Samas säilitas Arengupartei esimees Andra Veidemann oma ministriportfelli ning Siimann ei teinud suuri muudatusi ka ülejäänud kabineti koosseisus.
Lobotka
Lobotka (ka: Slobotka, Lobodka, Slobodka) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Muutused
1995. aastal võeti autoralli MM-võistlustel kasutusele niinimetatud superrallisüsteem. See tähendab, et esimesel või teisel ringil katkestanud ekipaaž võib järgmistel päevadel võistlemist jätkata. Igalt vahelejäänud katselt saavad nad aja, mis on viis minutit kehvem kui parimal sama prioriteediga sõitjal.
Mart Siimanni valitsus
Valitsuse moodustamine
12. märtsil 1997 andis Riigikogu Siimannile 72-poolthäälega volitused valitsuse moodustamiseks ning valitsus astus ametisse 25. märtsil. Siinmann otsustas valitsuse töös juhinduda veel eelmise valitsuse poolt heaks kiidetud dokumendile "Valitsuse tegevuse põhisuunad 1997. aastaks". 1997. aasta juunis kinnitas Siimanni valitsus dokumendi "Valitsuse tegevuse põhieesmärgid 1997. ja 1998. aastaks", mille alusel tegutseti kuni 1999. aasta Riigikogu valimisteni.
Lobotka
Küla kuulub Poloda nulka.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Muutused
Kiiruskatsete kogupikkust lühendati seniselt 400 kilomeetrilt vahemikku 340–360 kilomeetrit.
Mart Siimanni valitsus
Ministrite vahetumise põhjused
Enim kordi vahetus selles valitsuses siseminister. Peaminister Mart Siimanni ettepanekul vabastas president Lennart Meri 29. aprillil, ehk pisut rohkem kui kuu töötanud siseminister Riivo Sinijärve. Samal ajal oli arutelul ka siseministeeriumi kantsleri Jaan Tootsi juhtum, kus teda süüdistati, et ta kasutab erasõitudeks erinevaid politseiameti autosid, kusjuures palgatud autojuht sai kantsler Tootsi korraldusel keskmisest tunduvalt kõrgemat palka. Siseministeeriumi teenistusalane juurdlus ei tuvastanud Tootsi tegevuses ebaseaduslikkust, mille peale valitsus peaministri algatusel andis Tootsi juhtumi uurida kaitseminister Andrus Ööveli juhtimisel moodustatud valitsuskomisjonile. Saladuslikuks jäänud põhjustel siseministri ametist vabastatud Riivo Sinijärv lubas siirduda diplomaatilisele tööle.
Lobotka
Külas tegutses üks piirkonna vanimaid koole.
Mart Siimanni valitsus
Ministrite vahetumise põhjused
Sinijärve asemele määrati uueks siseministriks Robert Lepikson. 1997 aasta oktoobris oli Lepiksonil probleem kaitsepolitsei luubi alla sattunud infobüroo Ius Dicere omaniku Koit Pikaroga, kes väidetavalt võttis aasta tagasi lahkudes keskkriminaalpolitsei abidirektori kabinetist kaasa politseilisi materjale. Lepiksoni sõnul võivad selle eest vastutada tollane politseidirektor Ain Seppik ja tema esimene asetäitja Priit Männik. Lepikson kritiseeris oma arvukates artiklites nii oma poliitilisi oponentide kui ka teisi valitsuse ministreid. Näiteks võrdles ta Keskerakonda natsiparteiga ning ründas kaitseminister Andrus Öövelit. Selline siseministri käitumine hakkas tõsiselt valitsuse tööd häirima. Viimaseks piisaks karikas sai Lepiksoni artikkel Päevalehes, kus ta sarjas välisminister Toomas Hendrik Ilvest. Peaminister Mart Siimanni ettepanekul vabastati 28. jaanuaril 1998 siseminister Robert Lepikson ametist ning uueks siseministriks nimetati parteitu Olari Taal, kes oli Hoiupanga endine juht.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Muutused
Autode maksimaalset laiust lubati suurendada 300 mm võrra ehk 1800 mm-ni.
Lobotka
Küla lõunaosas asus Petseri Põhjalaagri suurtükiväe laagriala.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Sõitjad
MM-i sõitjate järjestus
Lobotka
Küla idapiirile jääb Mustoja üleminekuala Värska laheks. Teisel pool seda asub Värska alevik.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Sõitjad
1. Monte Carlo ralli, 2. Rootsi ralli, 3. Mehhiko ralli, 4. Uus-Meremaa ralli, 5. Sardiinia ralli, 6. Küprose ralli, 7. Türgi ralli, 8. Kreeka ralli, 9. Argentina ralli, 10. Soome ralli, 11. Saksamaa ralli, 12. Walesi ralli, 13. Jaapani ralli, 14. Korsika ralli, 15. Kataloonia ralli, 16. Austraalia ralli
Boris Bernstein
Boris Bernstein, ka Boriss Bernštein (17. november 1924 Odessa – 23. juuni 2015 Palo Alto, Santa Clara maakond, California), oli Eesti kunstiteadlane.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
Etapid
Vaata artiklit autoralli maailmameistrivõistluste etappide loend
Boris Bernstein
Elulugu
Boris Bernstein sündis Odessas õpetajate perekonnas. Aastatel 1942–1943 õppis ta Tomskisse evakueeritud Leningradi sõjakoolis. 1951. aastal lõ­pe­tas ta Leningradi ülikooli kunstiajaloo erialal.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
73. Monte Carlo ralli
Ralli peeti 20.–23. jaanuarini 2005. Ralli kogupikkuseks oli 1356,83 km, sellest 15 lisakatset kogupikkusega 353,07 km.
Kiiruskatsete võitjad:
Boris Bernstein
Elulugu
Eestis elas ta 1951. aastast kuni aastani 1995, mil läks koos pianistist abikaasa Frieda Bernsteiniga elama tütre pere juurde Palo Altosse Californias.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
73. Monte Carlo ralli
8 – Loeb 1, 3, 4, 5, 6**, 7*, 9, 14, 15 3 – Solberg 7*, 10, 11 2 – Grönholm 2, 7*, 13 2 – Bengue 6, 7* 1 – Gardemeister 7* 1 – Panizzi 8 1 – Kresta 12
Boris Bernstein
Elulugu
Ta avaldas mitmes keeles üle 300 publikatsiooni, sealhulgas kataloogi- ja albumitekstid Aino Bachist (1961), Enn Põldroosist (1975), Vive Tollist (1978), Ilmar Tornist (1978), Peeter Ulasest (1984), Nikolai Kormašovist (1985), samuti Eesti graafikat käsitleva teose soome keeles (Neuvosto-Eestin grafiikkaa. Tallinn, 1967) ja vene keeles (Эстонская графика. Moskva, 1970) ja kriitikakogumiku "Ringi sees ja ringist väljas" (1979).
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
73. Monte Carlo ralli
7. kiiruskatsel anti võrdse ajaga esikoht viiele sõitjale ** Loebile anti võrdne aeg võitjaga
Boris Bernstein
Elulugu
Ta oli Eesti Kunstiakadeemia professor ja audoktor, Eesti Kunstnike Liidu auliige.
Bernstein uuris kunsti teoreetilisi probleeme, kunstiteaduse metodoloogiat, kaasaegset eesti kunsti, 19. sajandi vene kunsti ajalugu.
2005. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
54. Rootsi ralli
Ralli peeti 10.–13. veebruarini 2005. Ralli kogupikkuseks oli 1748,12 km, sellest 20 lisakatset kogupikkusega 359,87 km.
20. Mehhiko ralli
Ralli toimus 10.–13. märtsini 2005. Ralli kogupikkus oli 929.64 km, kavas oli 14 kiiruskatset kogupikkusega 355.97 km.
35. Uus-Meremaa ralli
Ralli toimus 7.–10. aprillini 2005. Ralli kogupikkus oli 1128,48 km, kavas oli 20 kiiruskatset kogupukkusega 356,0 km.
Sardiinia ralli
Ralli toimus 29. aprillist 1. maini 2005. Ralli kogupikkus oli 1192,28 km, kavas oli 17 kiiruskatset kogupikkusega 350,03 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
8 – Sébastien Loeb 2, 3, 5, 6, 7, 10, 11, 12 4 – Petter Solberg 8, 14, 15, 17 3 – Marcus Grönholm 1, 4, 13 1 – Gigi Galli 9 1 – Chris Atkinson 16
33. Küprose ralli
Ralli toimus 13. mai|13.–15. maini 2005. Ralli kogupikkus oli 1063,92 km, kavas oli 18 kiiruskatset kogupikkusega 326,68 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
14 – Sébastien Loeb 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 3 – Toni Gardemeister 11, 16, 18 1 – Petter Solberg 1 1 – Gilles Panizzi 12 1 – Markko Märtin 17
6. Türgi ralli
Ralli toimus 3.–5. juunini 2005. Ralli kogupikkus oli 1183,54 km, kavas oli 17 kiiruskatset kogupikkusega 384,43 km. Tee pinnas oli kruus.
10 – Sébastien Loeb 2, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 15, 16 4 – Petter Solberg 10, 12, 13, 17 2 – Gianluigi Galli 4, 14 1 – Marcus Grönholm 18
52. Akropolise ralli
Ralli toimus 23.–26. juunini 2005. Ralli kogupikkus oli 1065,67 km, kavas oli 19 kiiruskatset kogupikkusega 349,57 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
12 – Sébastien Loeb 1, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 17 3 – Mikko Hirvonen 3, 18, 19 2 – Marcus Grönholm 2, 5 1 – Toni Gardemeister 16 1 – Carlos Sainz 6
25. Argentina ralli
Ralli toimus 15.–17. juulini 2005. Ralli kogupikkus oli 1216,94 km, kavas oli 22 kiiruskatset kogupikkusega 340,82 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
9 – Sébastien Loeb 4, 5, 6, 8, 9, 10, 15, 16, 18 6 – Marcus Grönholm 1, 7, 12, 13, 14, 17 5 – Petter Solberg 2, 3, 11, 20, 22 1 – Toni Gardemeister 19 1 – Harri Rovanperä 21
55. Soome ralli
Kiiruskatsete võitjad:
11 – Marcus Grönholm 3, 4, 5, 7, 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16 4 – Sébastien Loeb 2, 8, 10, 19 3 – Petter Solberg 1, 6, 21 2 – Toni Gardemeister 17, 18 1 – Mikko Hirvonen 20
24. Saksamaa ralli
Ralli toimus 26.–28. augustini 2005. Ralli kogupikkus oli 1298,25 km, kavas oli 19 kiiruskatset kogupikkusega 355,40 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
61. Walesi ralli
Ralli toimus 15.–18. septembrini 2005. Ralli kogupikkus oli 1254,25 km, kavas oli 17 kiiruskatset kogupikkusega 357,64 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
Kolmanda päeva teisel 15. kiiruskatse alguses sõitsid Markko Märtin – Michael Park rajalt välja. Markko auto libises kaardilugejapoolse uksega vastu puud, murdunud puu tungis auto salongi ja inglane hukkus kohapeal. Markko Märtin traagilises õnnetuses oluliselt vigastada ei saanud, kuid oli tugevas šokis.
Võistluste korraldajad otsustasid, et kahte viimast kiiruskatset ei sõideta. Auhindade jagamise tseremoonia ja pidustused jäid ära.
Kokkuvõttes oleks Sébastien Loeb traagiliselt lõppenud rallil saanud oma selle hooaja üheksanda esikoha ning kindlustanud endale ka teist aastat järjest MM-tiitli, sest enne nelja viimast etappi oli prantslasel koos 103 punkti ehk 40 rohkem kui norralasel Petter Solbergil (Subaru). Loeb otsustas aga teisiti – ta hilines tahtlikult ralli tehnilisse finišisse Cardiffis, teenis selle eest kaks minutit ja kümme sekundit trahviaega ning langes Solbergi ja tiimikaaslase Francois Duvali järel kolmandale kohale. "Ma ei taha sellisel moel maailmameistriks tulla," sõnas prantslane France Presse'ile.
2. Jaapani ralli
Ralli toimus 30.–2. oktoobrini 2005. Ralli kogupikkus oli 1614,84 km, kavas oli 26 kiiruskatset kogupikkusega 350,18 km. Tee pinnas oli kruus.
Kiiruskatsete võitjad:
8 – Petter Solberg 4, 8, 13, 14, 16, 18, 19, 20 7 – Marcus Grönholm 6, 11, 15, 17, 22, 25, 26 5 – Harri Rovanperä 9, 10, 12, 21, 24 3 – Chris Atkinson 1, 3, 23 2 – Sébastien Loeb 2, 7 1 – Gianluigi Galli 5
Korsika ralli
Kiiruskatsete võitjad:
12 – Sébastien Loeb võitis kõik 12 etappi
Kataloonia ralli
Ralli toimus 28.–30. oktoobrini 2005. Ralli kogupikkus oli 1321,20 km, kavas oli 15 kiiruskatset kogupikkusega 358,10 km. Tee pinnas oli asfalt.
9 – Sébastien Loeb1, 2, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 13 2 – Mikko Hirvonen12, 15 1 – Daniel Sola 3 1 – Gianluigi Galli8 1 – Petter Solberg 14
Austraalia ralli
Ralli toimus 10.–13. novembrini 2005. Ralli kogupikkus oli 1345,41 km, kavas oli 26 kiiruskatset kogupikkusega 355,39 km. Tee pinnas oli kruus.
8 – Chris Atkinson 3, 4, 9, 10, 17, 18, 21, 25 5 – Harri Rovanperä 11, 13, 14, 19, 23 4 – Petter Solberg 1, 5, 6, 12 4 – Francois Duval 15, 16, 20, 22 2 – Sébastien Loeb 7, 8 1 – Marcus Grönholm 2 1 – Toni Gardemeister 24 1 – Roman Kresta 26
Szigeti festival
pisi| Szigeti festival on iga-aastane muusikafestival, mis toimub Ungaris Budapesti kesklinna lähistel Óbudai saarel.
Festivali korraldatakse 1993. aastast.
Esialgu kandis see üritus nime Diáksziget, aastail 1996–2002 oli festivali peasponsor Pepsi ja üritus kandis nime Pepsi Sziget, aastast 2002 on festivali ametlik nimetus Szigeti festival (Sziget Fesztivál; tõlkes 'saare festival').
See on üks suuremaid muusikafestivale Euroopas. Aastatel 2014 ja 2015 külastas festivali üle 400 000 inimese. Aastail 2000–2013 oli külastajaid üle 300 000.
Aastal 2012 ja 2015 sai Sziget parima Euroopa festivali tiitli (Best European Major Festival Award).
Szigeti festivalil on esinenud teiste seas Iron Maiden, Muse, Faithless, Manic Street Preachers, Nine Inch Nails, Robbie Williams jpt.
Suurnokk-vint
Suurnokk-vint ehk suurnokk (Coccothraustes coccothraustes) on linnuliik vintlaste sugukonnast.
Levila
Suurnokk-vint on laialt levinud Euraasia parasvöötmes Portugalist, Lääne-Prantsusmaast ja Inglismaast kuni Kaug-Ida ja Jaapanini. Teda leidub ka Loode-Aafrikas. Eestis on ta ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind. Meil pesitseb hinnanguliselt 20 000 – 40 000 paari suurnokkasid, talvine arvukushinnang on 100–500 isendit. Liik saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprillis. Enamik meie suurnokkasid rändab oktoobris-novembris lõunasse.
Välimus
Üldpikkus 18 cm, peaaegu kuldnoka suurune. Suurnokk on kergesti äratuntav suure tugeva koonilise noka, suure pea ja lühikese sabaga lind. Noka värvus kevadel ja suvel on tinahall, talvel hele kollakaspruun. Vanalindude küünra-hoosuled on laienenud säbruliste tippudega. Emaslind on isaslinnust natuke kahvatum, tema küünra-hoosulgedel on halli tooni. Noorlinnu keha alapool on tumedalt põikimustriline, kõhul on lühikesed mustad vöödid. Maas hüpleb raskelt ja kohmakalt. Lend on kiire, pikemal distantsil on lennujoon lainjas. Lennul on oluliseks määramistunnuseks laiad valged tiivavöödid. Suurnokkasid tuvastatakse peamiselt häälitsuste järgi, sest nad on varjatud eluviisidega ja raskesti märgatavad. Häälitsusteks on järsk teravakõlaline t(s)k või veidi sisisev kõrge ziii. Laul on tasane ja lühike vidin, milles tihti on teravakõlalisi tsiks-taolisi kutsehüüde. Suurnokk toitub tihti maapinnal, häirimise korral lendab kõrgele puuvõrasse või istub puulatva.
Elupaik
Suurnokk-vint on lehtpuulembene lind. Ta elab sega- ja lehtmetsades, salumetsades, suurtes parkides, puisniitudel, kõrgete lehtpuudega kalmistutel ja suurtes aedades. Tegutseb tavaliselt varjatult ja vaikselt kõrgete lehtpuude võrades.
Pesitsemine
pisi|Suurnokk-vindi munad Pesa ehitab tavaliselt lehtpuule, enamasti üle 5 m kõrgusele vastu tüve, mõnikord puu külgoksale. Eestis on suurnokk-vindi pesa leitud enamasti tammel ja kasel. Pesa on lame korratu kausike, mis koosneb raagudest ja kõrtest ning on seest vooderdatud peente kõrrekestega. Täiskurnas on 4–7 helesinakat, halli ja mustpruuni kirjaga muna. Poegi toidavad mõlemad vanemad peamiselt putukate ja röövikutega.
Toitumine
Suurnokk-vint sööb mitmesuguste marjade ja taimede seemneid, suvel mõnel määral ka viljateri, rohelisi herneid ja putukaid. Üheks lemmiktoiduks on kirsikivid, kirsi viljaliha heidab ta seejuures kõrvale. Talviti linnutoidumajade juurde sattudes eelistab päevalilleseemneld ja maapähkleid.
Negriitod
pisi|[[Atid|Ati naine Filipiinidelt Panay saarelt]] Negriitod ehk Aasia pügmeed on Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias elavad väikesekasvulised (140–150 cm) tumedanahalised kräsujuukselised keskpealised rahvad (etnosed). Nad arvatakse pügmeede hulka.
Nimetus "negriitod" tuleb hispaania sõnast negrito, mis on deminutiiv sõnast negro ('must'). Seda nimetust võidakse tajuda halvustavana, kuid negriitodel enestel ühisnimetust enda kohta ei ole. Suur osa negriitodest ei ole nimetusest "negriitod" kuulnud.
Negriitod kuuluvad vähim uuritud rahvaste hulka.
Negriito rahvad
Nende hulka arvatakse traditsiooniliselt järgmised etnosed:
Päritolu, rass ja sugulus
Mõned etnoloogid peavad negriitosid jäänukrahvasteks, kes pärinevad piirkonna põliselanikest. Nad olevat elanud suures osas Kagu-Aasias ning olevat suguluses ka nende inimeste esivanematega, kes umbes 40 000 aastat tagasi rändasid Indoneesia kaudu Uus-Guineasse ja Austraaliasse ning kellest said paapuad ja Austraalia aborigeenid. Põllumajandusega tegelevate kadai, Austroaasia ja Austroneesia keeli kõnelevate mongoliidsete rahvaste sisseränd tänapäeva Lõuna-Hiinast olevat nende asuala ahendanud väikeste aladeni, kus nad praegu elavad.
Ebaselge on seos vedadega, kes erinevad negriitodest selle poolest, et nende juuksed on ainult lokkis, mitte kräsus. Ühe oletuse järgi pärinevad negriitod nüüdisinimeste esimesest Aafrikast väljarändamisest, vedad aga teisest. Teiste teooriate järgi on tegu ühise päritolurühma kahe haruga. Nende esivanemaid arvatakse olevat Aafrikast välja rännanud enne teiste aasialaste esivanemaid.
Negriitosid on peetud melaneesia rassi teisendisse kuuluvaks. Välise sarnasuse tõttu Musta Aafrika elanikega on neid, nagu üldse melaneesia rassi, arvatud negriidide põhirassi. Osutub aga, et nad on paljude geneetiliste tunnuste poolest aafriklastest kõige kaugemad.
Väikese kasvu tõttu on mõned uurijad postuleerinud ka seost Aafrika pügmeedega, mis aga tundub geograafilise kauguse tõttu ebatõenäoline. Aafrika pügmeede ning eriti kaua isolatsioonis elanud Andamani saarte negriitode ühisele päritolule näib viitavat rida ühisjooni. (Andamani saarte negriitod on kõige kauem teistest inimestest isolatsioonis elanud tänapäeva inimrühm. ) Nende seas on lühike kasv, väga tume nahk, kräsus juuksed, vähene kehakarvastik ja sage steatopüügia. Ühes 1973. aasta uurimuses välja toodud tõik, et Andamanide negriitod sarnanevad kolju morfoloogia poolest rohkem aafriklaste kui aasialastega, lisas sellele suguluse teooriale kaalu, kuid hilisemad geneetilised uurimused näitasid lähedasemat sugulust aafriklastega. Hilisemad uurimused on näidanud ka, et negriitod on kolju morfoloogia poolest sarnasemad egiptlaste ja eurooplastega kui Aafrika pügmeedega ja teiste Musta Aafrika rahvastega.
Negriitodel on üks puhtamaid mtDNA genofonde (sellepärast kasutatakse neid geenitriivi uurimisel). Osutus, et kõik onged ja kõik peale kahe Suurte Andamanide elaniku kuuluvad mtDNA haplogruppi M, mis leidub Ida-Aafrikas, Ida-Aasias ja Lõuna-Aafrikas; see lubab järeldada, et vähemalt osa negriitosid pärineb 60 000 aastat tagasi Ida-Aafrikast alguse saanud rändest. See nn rannaränne arvatakse olevat kulgenud mööda rannikut läbi India Kagu-Aasiani. On osutunud, et need Andamanide põliselanikud kuuluvad haplogrupi M subhaplogruppi, mida varem pole Aafrika ja Aasia inimpopulatsioonidel leitud. Tulemused osutavad varasele lahknemisele sellest Aafrikast väljarändajate rühmast, mis lõpuks asustas kogu asustatud maailma.
Mõned uurijad väidavad, et tegu on australiidide rühmaga, kes on tuhandete aastate jooksul teinud läbi saarelise kääbustumise, vähendades toitumist, et kohanduda troopilise vihmametsaga. Paljud uurimused näitavad ka, et negriitod Kagu-Aasiast Uus-Guineani sarnanevad kolju morfoloogia poolest australiididega. Negriitode aasialastest esivanemate kasuks räägib ka ühine kraniomeetriline tunnus sundadontia. On küll arvatud, et negriitode kraniomeetrilised sarnasused aasialastega osutavad ainult negriitode segunemisele hiljem Aasia mandrist saabunutega; seda oletust ei kinnita geneetilised tõendid Andamani saarte põliselanike isolatsiooni kohta.
On uurimusi, milles leitakse, et iga negriitode rühma tuleb vaadelda eraldi, sest geneetilised tõendid kummutavad arvamuse negriitode spetsiifilistest ühistest esivanematest.
1950ndatel tehtud vererühmade ja valkude uurimus näitas, et Andamanide negriitod on lähemalt sugulased Okeaania rahvastega kui aafriklastega. Filipiinide negriitode polümorfsete vereensüümide ja antigeenide uurimus näitas, et nad on sarnased ümbritsevate aasialastega.
Ajalugu
Raamatu "Maragtas" järgi sai 1212 Kalimantanilt pärit malai hõim batud, kes palus poliitilist varjupaika Sri Vishaya eest, Filipiinide Panay saarel elavate negriitode (atide) pealikult loa sinna asuda. Antique provintsi filipiinlastel on pidustus Binirayan, kus seda meenutatakse.
Minevikus langesid negriitod mõnikord orjaküttide ohvriks. Nii püüdsid piraadid mõnikord orjadeks Andamanide elanikke. Birma, Malaisia, Indoneesia ja Tai õukondades oli "väikesi musti orje", kellest vähemalt mõned olid Andamanide negriitod. Ka kensiud ja teised põliselanikeks peetavad rühmad Malaka poolsaarel (Orang Asli) said 18. ja 19. sajandil malai ja bataki orjaküttide sihtmärkideks.
Eluviis
Negriitod on kuni hiljutise ajani elanud algeliste küttide-korilastena.
Filipiinide negriitod võisid kasutada tuld; Andamani saarte negriitod seda ei teinud.
Läti keel
Läti keel (läti keeles latviešu valoda) kuulub indoeuroopa keelkonna balti rühma. See on Läti Vabariigi ametlik keel.
Negriitod
Eluviis
Kensiud valmistasid rõivaid tambitud puukoorest ning elasid koobastes või lehtedega kaetud varjualustes.
Läti keel
Läti keelt kõnelevad peamiselt Läti elanikud ning pagulased ja nende järeltulijad Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias ja Euroopa riikides.
Murded
Läti keelel on kolm murret. Keskläti murret, millel põhineb läti kirjakeel, kõneldakse Kesk-Lätis. Selle alla kuuluvad ka kura keelest mõjutatud kurši murrakud. Liivi murret, mis kujunes liivi keele mõju all, räägitakse Põhja-Kurzemes ja Loode-Vidzemes. Ülemläti murret kõneldakse Ida-Lätis. Latgale territooriumil räägitavat ülemläti murret nimetatakse latgali murrakuteks või latgali keeleks. See murre on olnud tugeva slaavi mõju all. Latgali keeles anti 1730–1865 ja 1904–1959 välja raamatuid ja ajakirju. Pärast Läti taasiseseisvumist on latgali keel taas kasutamist leidmas (muuhulgas ka internetis).
Eripärad
Erinevalt leedu keelest on läti keeles (tõenäoliselt läänemeresoome substraadi mõjul) sõnarõhk alati esimesel silbil.
Järgsilpides on pikad täishäälikud lühenenud, diftongid monoftongiseerunud ja lühikesed täishäälikud (peale u) välja langenud.
Vanad silbisisesed häälikuühendid on muutunud: an>uo, en>ie, in>ī, un>ū. Eesvokaalide ees on toimunud häälikumuutused k>c ja g>dz.
Pikkades silpides (mis sisaldavad pikki täishäälikuid või diftonge või täishäälikute ühendeid kaashäälikutega m, n, ņ, l, ļ või r) on säilinud vanad silbiintonatsioonid: pikk (mãte 'ema'), katkendlik (meîta 'tütar') ja langev (rùoka 'käsi').
Kesksugu ja duaal on kadunud, instrumentaal on ainsuses kokku langenud akusatiiviga, mitmuses daativiga.
Sammaltaimed
pisi|[[Müürkeeriku sporofüüdid]] Sammaltaimed ehk samblad ehk brüofüüdid (Bryophyta) on kuni mõnekümne sentimeetri kõrgused taimed. Maailmas tuntakse kokku umbes 23 000 liiki sammaltaimi. Eestis kasvab ligikaudu 560 liiki, millest enamik (umbes 400) on lehtsamblad.
Läti keel
Eripärad
Tegusõnadel on olevikus, minevikus ja tulevikus liht- ja liitvormid. Kolmandas isikus arvu ei eristata.
Sammaltaimed
Samblad ja samblikud
Kuigi sammaltaimedel ehk sammaldel ja samblikel on sarnane nimetus ja nad on sageli välimuselt üsna sarnased, on nad tegelikult vägagi erinevad.
Samblad kuuluvad taimeriiki, samblikud on aga hoopis seened, kes elavad koos mikroskoopiliste vetikatega. Sammaldel on lehed ja vars, samblikel ei ole.
Läti keel
Kiri
Võõrnimed kirjutatakse häälduspäraselt.
Sõnavara
Peale genuiinse sõnavara on laene põhiliselt keskalamsaksa keelest (elle 'põrgu', mūris 'müür', stunda 'tund'), slaavi keeltest, peamiselt vene keelest (bļoda 'kauss', sods 'karistus', grēks 'patt') ja läänemeresoome keeltest (kāzas 'pulmad', puika 'poiss').
Sammaltaimed
Süstemaatika
thumb|556px|center|Kladogramm esitab kaks [[hüpoteesi embrüofüütide fülogeneesist]]
Läti keel
Ajalugu
Läti keel oli algul vaid ühe idabalti hõimu keel.
Sammaltaimed
Süstemaatika
Traditsiooniliselt käsitletakse samblaid hõimkonnana Bryophyta, nüüd tihti ka määratlemata (parafüleetilise) rühmana, ülemhõimkonnana või alamriigina Bryobionta.
Läti keel
Ajalugu
Vanim lätikeelne trükis (katoliku katekismus) pärineb 1585. aastast.
Sammaltaimed
Evolutsioon
Sammaltaimed põlvnevad arvatavasti ürgsetest rohevetikatest.
Läti keel
Ajalugu
Esimesed raamatud kirjutasid põhiliselt sakslased, kes ei vallanud täielikult läti keelt. Ortograafia põhines alamsaksa ortograafial.
Läti kirjakeel arenes välja 19. sajandi teiseks pooleks.
Sammaltaimed
Kasvukeskkond
pisi|[[Harilik kaksikhammas]] Sammaltaimed on niiskete kasvukohtade taimed. Nad kasvavad maapinnal, puidul ja kividel. Sammalde katvus sõltub suuremas osas puu kaldest ja tüve läbimõõdust.
Samblad on metsapinna kaitsjad ja sobiva niiskuse hoidjad ning oma ladeneva huumusega metsamuldade iseloomulike protsesside põhjustajad.
Põhja pool jahedamatel aladel, kus enam paljud paljas- ja katteseemnetaimed kasvada ei suuda, on sageli ainsaks taimkatteks madalad ja vahel märkamatuks jäävad sammaltaimed ja samblikud. Sellised alad on näiteks parasvöötmest põhja pool asuvad lähispolaarsed alad – tundrad ja metsatundrad.
Et sammaltaimed on tundlikud õhu saastatuse suhtes, siis ei kasva neid tugevasti saastunud õhuga piirkondades. Sammalde kadumine puudel viitab keskkonna saastumisele vääveldioksiidiga, mis kaasneb fossiilkütuste põletamise ja keskkonna saastumisega, samuti tolmususe suurenemisele. Samblad on raskmetallide kogujad ja indikaatorid.
Ehitus
pisi|Sammaltaimeliikide eristamiseks võib olla tarvilik abivahendite appivõtt, kuna määramistunnused ei pruugi olla palja silmaga eristatavad Ehituse alusel eristatakse lehtsamblaid, maksasamblaid ja kõdersamblaid.
Kõikidel sammaltaimedel puuduvad juured. Nende asemel on kinnitumiseks niitjad väljakasvud risoidid.
Risoidid ei ole piisavad vahendid mullast vee hankimiseks. Sammaltaimed omastavad vett ja toitaineid kogu pinnaga. Selleks on sammaldel lehtedes ja vartes erilised vett mahutavad rakud, kuhu nad niiske ilma korral vett koguvad, seda seal säilitavad ning on seetõttu võimelised vastu pidama pikki kuivaperioode.
Füsioloogia
Enamik sammaltaimi on gametofüüdi faasis fotosünteesivad, seega autotroofid.
Siiski leidub üksikuid heterotroofseid samblaliike, kel klorofüll ja fotosünteesivõime puudub. Sellised on
Elutsükkel
Sammaltaimedel puuduvad õied ja seemned, nende lihtsa struktuuriga lehed katavad peent vart. Enamiku oma elust on sammaltaimed gametofüütses faasis, soodsates oludes aga moodustavad eoseid ehk on sporofüütses faasis.
Sammaltaimed paljunevad suguliselt ja mittesuguliselt.
Mittesuguline paljunemine toimub vegetatiivselt või eostega.
Sammaltaimed paljunevad peamiselt eostega. Eosest areneb uus taim, millel moodustuvad suguorganid. Viljastunud munarakust areneb taime tipmises osas eoskupar, milles moodustuvad eosed. Eosed levivad tuulega ja idanevad soodsates tingimustes.
Eesti samblad
pisi|[[Jenseni turbasammal (Sphagnum jensenii) on Eestis väga haruldane]]
Eesti loodust ilmestavad peamiselt lehtsamblad. Neist rabadele on iseloomulikud turbasamblad. Maksasammaldest on enam levinud helvik.
Enim ohustatatud sammaltaimi on Eestis 29, mis moodustab 15% kõigist ohustatud sammaltaimede liikidest (199) ja 5,5% kõigist Eestis teadaolevatest sammaldest (525 liiki).
Topoloogiline ruum
Topoloogilisi ruume uurib matemaatika haru üldtopoloogia. Seda mõistet kasutatakse paljudes teistes matemaatika harudes.
Kui kontekstist on selge, et jutt on topoloogilisest ruumist, kasutatakse tihti lihtsalt sõna "ruum".
Definitsioon
Topoloogilist ruumi defineeritakse mitmel ekvivalentsel moel. Levinuima definitsiooni puhul võetakse algmõisteks lahtise hulga mõiste.
Definitsioon lahtiste hulkade kaudu
Topoloogiliseks ruumiks nimetatakse järjestatud paari (X; \tau), kus X on mingi mittetühi hulk ning \tau on hulga X alamhulkade hulk, mis rahuldab järgmisi tingimusi:
Definitsioon kinniste hulkade kaudu
Topoloogilise ruumi saab määratleda ka kinniste hulkade kaudu:
Topoloogiliseks ruumiks nimetatakse järjestatud paari (X; \kappa), kus X on mingi mittetühi hulk ning \kappa on hulga X alamhulkade hulk, mis rahuldab järgmisi tingimusi:
Hulka \kappa kuuluvaid alamhulki nimetatakse kinnisteks hulkadeks ning hulga \kappa elementide täiendeid lahtisteks hulkadeks topoloogilises ruumis (X; \kappa).
Lihtne on veenduda, et topoloogilise ruumi määratlus kinniste hulkade kaudu on samaväärne topoloogilise ruumi määratlusega lahtiste hulkade kaudu — see tähendab, et iga X, \tau ja \kappa korral (X; \tau) on topoloogiline ruum esimese määratluse järgi ning \kappa on topoloogilise ruumi (X; \tau) kõigi kinniste hulkade hulk esimese määratluse järgi parajasti siis, kui (X; \kappa) on topoloogiline ruum teise määratluse järgi ning \tau on topoloogilise ruumi (X; \kappa) kõigi lahtiste hulkade hulk teise määratluse järgi.
Triviaalne topoloogia ja diskreetne topoloogia
Olgu X mistahes mittetühi hulk. Siis on topoloogia hulgal X. Seda topoloogiat nimetatakse triviaalseks topoloogiaks hulgal X. Tegu on nõrgima topoloogiaga hulgal X.
Kolõplik topoloogia
Olgu X mistahes mittetühi hulk ning A tema kõigi lõplike alamhulkade hulk. Siis on topoloogia hulgal X; seda nimetatakse kolõplikuks topoloogiaks hulgal X.
Meetriline ruum topoloogilise ruumina
Olgu (X; \rho) meetriline ruum. Tähistame B(a, r) abil lahtist kera keskpunktiga x ja raadiusega r, s. o. iga korral. Siis on topoloogia hulgal X — see on kauguse \rho poolt määratud topoloogia hulgal X.
Kaks erinevat kaugust ühel hulgal võivad määrata ühe ja sama topoloogia.
Topoloogilist ruumi, mida saab vaadelda meetrilise ruumina, s. o. millel saab määratleda niisuguse kauguse, mis määrab selle topoloogilise ruumi topoloogia, nimetatakse metriseeruvaks topoloogiliseks ruumiks.
Loomulik topoloogia lõplikumõõtmelistes vektorruumides
Olgu ja. Osutub, et iga kahe normi ja  korral vektorruumil  (üle korpuse \mathbb{K}) kummalegi normile vastavate kauguste poolt määratud topoloogiad ühtivad. Nii võib määratleda loomuliku topoloogia hulkadel kui mistahes normeeritud ruumi  normile vastava kauguse poolt määratud topoloogia.
Üks (mitteloomulik) naturaalarvude topoloogia
Tähistame iga korral. Siis on topoloogia hulgal \mathbb{N}.
Ivo Lill
pisi|Ivo Lill Ivo Lill (24. juuni 1953 – 4. august 2019) oli eesti klaasikunstnik.
Ta lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi 1985. aastal.
Oli Eesti Kunstnike Liidu, Eesti Klaasikunstnike Ühenduse, GASi (Glass Art Society, Seattle, USA) ja Centro Studio Vetro (Murano – Veneetsia, Itaalia) liige.
Ivo Lill on Eesti teatri aastaauhinnaga kaasneva klaaskuuli – Theodori Silma – autor.
Isiklikku
Ivo Lill suri infarkti tagajärjel.