cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Austria Anna
Buckinghami afäär
Midagi halba ei juhtunud, kuid kuuldus sellest vahejuhtumist levis Euroopa õukondades ja puudutas valusalt Louis XIII enesearmastust; abielupaari suhted olid juba niigi pingelised. Buckinghamil keelati Prantsusmaale sisenemine.
Hiljem mõtles François de La Rochefoucauld oma memuaarides välja loo hertsogile pakutud briljantripatsitest, mida kasutas Alexandre Dumas vanem romaanis "Kolm musketäri".
Sügav tüli abikaasade vahel ja suhted Richelieuga
Lahkheli kuningaga jäi püsima kahel põhjusel.
Esiteks ei olnud pärast 16 abieluaastat ikka veel sündinud troonipärijat. See olukord nõrgendas dünastiat, sest kuninganna-ema Marie de' Medici ja eeldatav troonipärija, kuninga vend Gaston, Orléansi hertsog, intrigeerisid nii kodumaal kui ka välismaal.
Teiseks pidas kuninga minister Richelieu võitlust Habsburgidega. Kuigi Annal ei olnud poliitilist mõju (ta ei olnud Kuninga nõukogu liige), jäi ta lähedaseks oma perekonnale Hispaanias ning oli Richelieu vastu vaenulik. Seda vaenu jagas ta katoliikliku partei ja kuningriigi grandidega.
Jäädes hertsoginna de Chevreuse'i mõju alla, laskis kuninganna end kaasa tõmmata 1624. aastast peaministriks olnud Richelieu absolutistliku poliitika vastase opositsiooniga, niiviisi end kompromiteerides. Anna ja Richelieu umbusaldasid teineteist. Küllap see ongi sünnitanud tõendamata kuulujutud Anna osalemisest Chalais' ja Cinq-Marsi vandenõus ning salajasest kirjavahetusest venna Felipega, mis olevat ulatunud kaugemale õetunnete väljendusest.
Habsburgi ja vaga katoliiklasena oli Anna kohkunud, kui esimene minister kardinal Richelieu astus 1635 protestantlike vürstide poolel sõtta Hispaania vastu. Anna oli Richelieu Habsburgide-vastase poliitikaga opositsioonis. Ta kaitses kirikut ja vagamehi.
Augustis 1637 sattus Anna kahtluse alla. Louis XIII käsul toimus politseiuurimine kuninganna tegevuse üle. Otsiti läbi Val-de-Grâce'i klooster, kuhu Annal oli tavaks tagasi tõmbuda. Louis XIII käskis tal alla kirjutada ülestunnistusele oma lubamatu kirjavahetuse kohta. Tema kirjavahetust hakati sestsaadik avama. Tema kaaskond puhastati (muret tekitav hertsoginna de Chevreuse pagendati) ja tema käikude üle hakati valvama.
pisi|220px|Austria Anna koos lastega
Poegade sünd
pisi|220px|vasakul|Austria Anna koos poeg Louis'ga Pärast 23 aastat kestnud abielu kasvavas kibestumuses oli Annal 5. detsembril 1637 saatuslik kohtumine oma abikaasaga. Viimane oli teel oma Versailles' jahilossi või Saint-Mauri, kuid pidi halva ilma tõttu sõidu katki jätma ning ööbima Louvre'is, kus kuninganna oli end talveks sisse seadnud. Tol ajal köeti lossides ainult neid isandate ruume, kus ka elati. Kuningas oli seetõttu sunnitud minema magama ainsasse sooja magamistuppa, mis kuulus kuningannale. Üheksa kuud (5. septembril 1638) hiljem tõi 38-aastane Anna ilmale oma esimese terve lapse, dofääni Louis Dieudonné, hilisema Prantsusmaa kuninga Louis XIV. Mõni aeg hiljem, 21. septembril 1640 sünnitas Anna teise poja Philippe'i. Sellega oli tema positsioon õukonnas lõpuks kindlustatud ning ta ei pidanud kartma kloostrisse pagendamist.
Kuningas oli küll õnnelik troonipärija sünni üle, kuid muutus varsti ilmselt kadedaks oma poja kiindumuse tõttu emasse. Ta heitis kuningannale ette, et too meelestab poega tema vastu. pisi|220px|Austria Anna lesena
Tegevus regendina
4. detsembril 1642 suri Anna poolt vihatud kardinal Richelieu. Ka kuninga tervislik seisund halvenes järsult. Enne oma surma 14. mail 1643 tegi ta testamendiga korralduse, et alaealise Louis XIV eest ei valitseks regendina mitte Anna, vaid regendinõukogu: ta ei usaldanud oma abikaasat. Ent Anna laskis Pariisi parlamendil (kõrgemal kohtul) selle testamendisätte tühistada, kõrvaldades regendinõukogu. Esimeseks ministriks sai ta kardinal Jules Mazarin, kelle Louis XIII ise oli Richelieu soovitusel tema järglaseks määranud. Mazarin oli ka noore kuninga ristiisa. Hiljem oli ta võib-olla Anna armuke või koguni salajane abikaasa. Igatahes on Mazarini kirjavahetusest näha, et too võis Annale julgelt toetuda.
Alates 1643. aastast elas Anna koos Louis XIV-ga Palais-Royali kirdetiivas. Anna esimesed poliitilised otsused äratasid tähelepanu. Selmet oma venna Felipega rahu sõlmida, jätkas ta sõda Hispaaniaga, kui Prantsuse väed olid 19. mail 1643 Rocroi lähedal Ardennides otsustava võidu saavutanud.
pisi|250px|vasakul|[[Philippe de Champaigne. Anna oma poegadega palvetamas. 1646]]
Annal ja Mazarinil, keda aadel ja rahvas vihkasid, tuli aga tegemist teha mässudega Prantsusmaa sees, mille hulgas oli 1648 alanud Fronde, mida juhtis Louis II de Bourbon, Condé prints. Nendest õnnestus jagu saada.
Kui Prantsusmaa oli 1648 Vestfaali rahuga lõpetanud sõjategevuse Saksamaal, sõlmiti 1659 ka Pürenee rahu Hispaaniaga. Rahulepingu allakirjutamisel Hispaania-Prantsuse piirijõe Bidasoa Konpantzia saarel nägi Anna esimest korda pärast 1615. aastat jälle oma venda Felipe IV-t. Kohtumine oli aga väga jahe, sest Hispaania pidi loovutama Prantsusmaale maa-alasid.
Austria Anna tõstis aadliseisusse Pierre Corneille' perekonna. Ta protežeeris püha Vincent de Pauli tegevust.
Aastal 1660 toimus rahu sõlmimisel kokku lepitud abielu Anna poja Louis' ning Anna vennatütre Austria Maria Theresia vahel.
Tagasitõmbumine
pisi|220px|Austria Anna lesena Kui Louis pärast Mazarini surma (1661) riigiasjad enda kätte võttis, tõmbus Anna üha enam õukonnast tagasi ning elas enamasti Val de Grâce'i kloostris Pariisi lõunaservas. Selle kloostri ehitamist oli alustatud 1645 Anna korraldusel ning ta valmis pärast Mazarini surma.
Kaasikvälja
Kaasikvälja on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Jalas (aluspuu)
Jalas on kiiktooli, hälli, kiikhobuse vms. alt kumer aluspuu, mille peal vastav ese kõigub.
Austria Anna
Tagasitõmbumine
Poja Louis'ga oli Annal väga südamlik suhe. Kui nad omavahel olid, ei kõnetanud Louis teda sõnaga Madame, nagu etikett ette nägi, vaid sõnaga Maman. Louis varjas ema eest oma korratut eraelu. Pärast ema surma nimetas Louis teda "üheks meie suuremaks kuningaks".
Kaasikaia
Kaasikaia on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Austria Anna
Surm
Anna suri Louvre'is rinnavähki. Ta maeti Saint-Denis' basiilikasse. Tema süda puhkab Val-de-Grâce'is.
Kaasikaia
Kaasikaia küla ajaloo alguseks võib pidada 1919. aasta maareformi, mille käigus riigistatud Järve mõisa maad jagati 7–8 ha suurusteks kruntideks. Aastal 1925 ehitati külla esimene elumaja.
Kasutegur
Kasutegur (tähis \eta) on dimensioonita suurus, mis avaldub kasuliku energia E_k ja masinale või seadmele antud koguenergia E suhtena:
Kasuteguri väärtus ei saa olla suurem ühest (100%).
Austria Anna
Austria Anna memuaarides ja ilukirjanduses
Austria Anna lähikondlane Madame de Motteville avaldas raamatu "Mémoires pour servir à l'histoire d'Anne d'Autriche" ("Memuaarid abiks Austria Anna ajaloole"). François de La Rochefoucauld avaldas 1662 raamatu "Mémoires sur la régence d'Anne d'Autriche" ("Memuaarid Austria Anna regendiajast").
Austria Anna on üks tegelasi Alexandre Dumas vanema romaanides "Kolm musketäri" ja "Kakskümmend aastat hiljem", samuti romaanis "Naiste sõda". Temast on kirjutanud ka Briti kirjanik Evelyn Anthony oma ajaloolises romaanis "Anne of Austria" (ilmunud 1968).
Kunst
Austria Anna kuulsamad portreed pärinevad Peter Paul Rubensilt (Prado) ja Pierre Mignardilt (Louvre). Rubens on maalinud ka printsesside vahetamist 1615 (Louvre).
Luxembourgi aias on Austria Anna kuju, mille autor on Joseph Marius Ramus.
Kloor
pisi|Kloor gaasilisel kujul klaastorus Kloor on keemiline element järjenumbriga 17. See asub perioodilisustabelis VIIA rühmas, mille moodustavad halogeenid. Kloor on üks aktiivsemaid mittemetalle, millel on suur elektronafiinsus ja elektronegatiivsus.
Kloori aatommass on 35,453, sulamistemperatuur −100,98 °C ja keemistemperatuur −34,6 °C.
Ta moodustab kaheaatomilised molekulid ja on normaaltingimustel rohekaskollane gaas. Kuna kloor on halogeen, on tema stabiilseim oksüdatsiooniaste −1. Teised klooriühendid, sealhulgas kloori oksiidid, on tugevad oksüdeerijad ja vähestabiilsed. Kloori oksiidid on happelised. Vesinikuga moodustab kloor vesinikkloriidi, mis on tugevalt happeline.
Klooril on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 35 ja 37.
Kloor kui lihtaine
Tööstuslikult saadakse kloori NaCl lahuse elektrolüüsil:
Kloori kui lihtainet kasutatakse väga paljudes keemiatööstuse harudes. Erinevate kloorimismeetoditega toodetakse orgaanilisi ühendeid. Neid kasutatakse näiteks plastide, lahustite, taimekaitsevahendite või ravimite tootmiseks. Tööstuslikult kasutatakse kloori ka näiteks paberi ja muude asjade pleegitamises. Paljude anorgaaniliste ainete tootmiseks läheb samuti kloori vaja.
Martin Kaalma
2009 hooaeg jäi talle viimaseks profimängijana ja 2010. aastal alustas ta tööd FC Levadia väravavahtide treenerina.
Kloor
Omadused
Kloor kui lihtaine on mürgine raske gaas, terava lõhnaga, kergesti veelduv. Värvuselt kollakasroheline. Kloor lahustub vähepolaarsetes vedelikes paremini kui vees. Vees hakkab kloor osaliselt reageerima, moodustades hüdraate.
Kloor on väga aktiivne keemiline element, reageerides peaaegu kõigi metallidega ja suurema osa mittemetallidega. Sellisel suurel keemilisel aktiivsusel on peamiselt kolm põhjust: kloriidide suur sidemeenergia; suur elektronafiinsus; Cl aatomite moodustumise kergus Cl2 molekulidest.
Reageerimine metallidega
Kloori reageerimisel metallidega saadakse metallkloriidid. Enamik metalle suudab moodustada mitu kloriidi. Selleks peab metall või metallioksiid reageerima vaba kloori või vesinikkloriidhappega. Metalli reageerimisel vaba klooriga võib reaktsioon toimuda toatemperatuuril, kloorioksiidiga reageerimisel tuleb teinekord kuumutada.
Vesinikuga
Reaktsioon toimub plahvatusega süütamisel või valguse toimel, kuna tegu on ahelreaktsiooniga. Reaktsioon võib toimuda ka rahulikult, kui kasutada reaktsiooni aeglustavaid katalüsaatoreid.
Hapnikuga
Hapnikuga reageerides tekivad oksiidid, millest tuntumad on Cl2O (diklooroksiid), ClO2 (kloordioksiid), Cl2O6 (dikloorheksaoksiid) ja Cl2O7 (dikloorheptaoksiid).
Lämmastikuga
Lämmastikuga reageerides tekib lämmastiktrikloriid (NCl3). See reaktsioon toimub elektrilaengu toimel. Saadud lämmastiktrikloriid on kergesti plahvatav vedelik tumekollase värvusega.
Fluoriga
Fluoriga reageerides annab kloor mürgiseid ühendeid, mis on väga reaktsioonivõimelised. Tuntumad ühendid on ClF (kloormonofluoriid), ClF3 (kloortrifluoriid) ja ClF5 (kloorpentafluoriid).
Joodiga
Joodiga reageerides tekib rubiinipunane kristallaine ICl (joodmonokloriid) või helekollane kristallaine joodtrikloriid (ICl3).
Broomiga
Broomiga reageerides tekib broomkloriid (BrCl), mis on punakaspruuni värvusega gaas.
Kui kloor reageerib lihtainena broomiga, siis ta tõrjub vaba broomi välja, kui joodiga, siis vaba joodi. Vaba fluori tõrjub kloor aga kõige paremini välja, kuna fluor on kõige elektronegatiivsem.
Veega
Kui kloor lahustub veega, siis ta osaliselt reageerib sellega:
Reaktsiooni käigus tekib kaks hapet: HOCl (hüpokloorishape) ja HCl (vesinikkloriidhape). Hüpokloorishape on vähedissotsieeruv ühend, kuid kuna tegu on vesilahusega, siis vesinikkloriidhape dissotsieerub selles peaaegu täielikult ioonideks:
Leelislahustega
Kloori reageerimine leeliselahustega sõltub lahuse temperatuurist. Kui on madal temperatuur, siis moodustuvad hüpokloritid:
Kui reaktsioon toimub kõrgemal temperatuuril, siis hüpokloritid lagunevad ja tekivad hoopis kloraadid:
Ühendid
Klooril võib olla ühendites erinevaid oksüdatsiooniastmeid, millest levinumad on paarituarvulised oksüdatsiooniastmed. Näiteks: -I (kloriidides), I (hüpokloritites jm), III (kloritites jm), IV (kloordioksiidis), V (kloraatides jm), VI (dikloorheksaoksiidis), VII (perkloraatides jm).
Diklooroksiid
Diklooroksiid (Cl2O) on kollakaspruun gaas. Kloori oksüdatsiooniaste ühendis on + I. Tema keemistemperatuur on 2,0 °C ja sulamistemperatuur −120,6 °C. Oksiidi soojendamisel on tegu plahvatava gaasiga. Diklooroksiid reageerib veega väga hästi:
Dikloortrioksiid
Dikloortrioksiid (Cl2O3) on tahke oksiid, värvuselt tumepruun. Alla 0 °C juures plahvatab.
Kloordioksiid
Kloordioksiid (ClO2) on värvuselt kollakasroheline gaas, mille oksüdatsiooniaste ühendites on + IV. Tema keemistemperatuur on 11 °C ja sulamistemperatuur −59 °C. Madalal temperatuuril muutub tumepunaseks vedelikuks. Tegu on väga reaktsioonivõimelise ühendiga. Kasutatakse peamiselt tselluloosi või pulbi pleegitamiseks, samuti nii joogi- kui ka tehnoloogilise vee puhastamiseks. Tugevas happelises keskkonnas NaClO3 redutseerimisel NaCl, HCl või SO2-ga on võimalik saada kloordioksiidi:
Kloordioksiidi saamiseks laboris kasutatakse redutseerimiseks ka oksaalhapet, N2O, etanooli või sahharoosi:
Dikloortetraoksiid
Dikloortetraoksiid (Cl2O4) on tuntud ka kloorperkloraadina (ClOClO3). Dikloortetraoksiid on kahvatukollane vedelik, mille oksüdatsiooniaste ühendites on +I või +VII. Tema keemistemperatuur on 44,5 °C ja sulamistemperatuur −117 °C. Toatemperatuuril pole väga püsiv, laguneb aeglaselt. Dikloortetraoksiidi saadakse kloorfluorosulfaadi reageerimisel perkloraatidega:
Reaktsioon toimub −45 °C juures.
Dikloorheksaoksiid
Dikloorheksaoksiid (Cl2O6) on tumepunane vedelik, mille oksüdatsiooniaste ühendis on +VI. Tema keemistemperatuur on 203 °C ja sulamistemperatuur 3,5 °C. Laboris saadakse ClO2 osonolüüsil:
Madalal temperatuuril (0 – 10 °C juures) laguneb aeglaselt. Veega reageerib väga hästi. Tänapäeval kasutatakse veevabade perkloraatide laborisünteesil.
Dikloorheptaoksiid
Dikloorheptaoksiid (Cl2O7) on värvusetu vedelik, mille oksüdatsiooniaste ühendis on + VII. Tema keemistemperatuur on 81 °C ja sulamistemperatuur −91,5 °C. Dikloorheptaoksiid otseselt veega ei reageeri, kuid reageerib vee piirpinnal, moodustades perkloorhappe:
Vesinikkloriid ja vesinikkloriidhape
Vesinikkloriid (HCl) on värvusetu, ärritava, sööbiva toimega ja terava lõhnaga gaas. Lahustub vees väga hästi, moodustades vesinikkloriidhappe. Vesinikkloriid on väga stabiilne ühend, gaasilises ja vedelas olekus passiivne. Tööstuses saadakse vesinikkloriidi kõrvalsaadusena orgaaniliste ühendite kloorimisel. Väga puhta HCl saamiseks pannakse lihtained omavahel reageerima, see reaktsioon on väga eksotermiline. Vesinikkloriidhape on väga tugev hape, seetõttu tõrjub nõrgemad happed nende sooladest välja, näiteks fosfaatidest, silikaatidest või boraatidest. Kontsentreeritud vesinikkloriidhappe reageerimisel lämmastikhappega (hapete vahekord 3:1) saadakse kuningvesi. Kuningvees tekib nitrosüülkloriid (NOCl) ja vaba kloor (Cl2), seetõttu lahustab ta kulda, plaatinat ja teisi väärismetalle.
Vesinikkloriid ja vesinikkloriidhape on kemikaalid, mille tootmismahud maailmas on peaaegu kõige suuremad. Kasutusalasid on palju. Eriti suurte koguste vesinikkloriidhappe ja alküülkloriidide tootmisel kasutatakse gaasilist HCl-i. Mõne metalli (näiteks Mn, Fe, Zn, Mg) kloriidide saamiseks kasutatakse vesinikkloriidhapet, samuti metallide söövitamiseks või pindade puhastamiseks. Kloriidideks kutsutakse kloori ühendeid, mis on seotud elektropositiivsemate elementidega. Kloriidides oleva kloori oksüdatsiooniaste on –I. Kloriidid on tüüpilised soolad, mis vesilahustes dissotsieeruvad peaaegu täielikult ioonideks. Kloriidide omavahelisel reageerimisel moodustuvad kompleksühendid:
Lihtainete omavahelisel reageerimisel saadakse tavaliselt kloriide, samuti metallide, oksiidide, hüdroksiidide või karbonaatide reageerimisel vesinikkloriidhappega.
Toodang
Kloori toodetakse nii lihtainena kui ka ühenditena peaaegu kõige rohkem maailmas. Põhilised ühendid, mida toodetakse on NaCl kloriididest, HCl hapetest ja NaClO3 oksohapete sooladest.
Biotoime
Eluslooduses on kloor levinuim halogeen, kuna ta on vajalik eluprotsessides. Looduses ei esine kloor kunagi vabas olekus, vaid ühenditena. Kõige enam esineb kloori looduses keedusoolana. Väga väikesel määral sisaldub kloori ka inimorganismis, umbes 0,25%. Lahustunud olekus leidub kloori nii mineraaljärvedes, soolaallikates kui ka soolajõgedes. Kloor kui lihtaine on mürgine, samuti on paljud klooriühendid mürgised. Kui Cl2 kontsentratsioon õhus ületab 0,1 mg/l piiri, siis muutub see eluohtlikuks.
Ajalugu
Kloori nimetus tuleb kreekakeelsest sõnast chloros, mis tähendab tõlkes kahvaturohelist. Kloori kui lihtaine avastas 1774. aastal Rootsis teadlane Carl Wilhelm Scheele, kui ta kuumutas keedusoola ja väävelhappe segu mineraal pürolusiidiga. 1811. aastal nimetas Humphry Davy elemendi klooriks.
Mõisamaa (Toila)
Mõisamaa on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Permisküla
Permisküla on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Illuka valda.
Ajalugu
Permisküla mõis (saksa keeles Permesküll) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas, 1891. aastal moodustati Permisküla vald Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1891. aastast 23. oktoobrini 1920.
Pärast 1939. aasta valdade reformi alustati ka Narva-taguste alade venepäraste asulanimede eestistamist, ka Verhneje Selo nimetati Permiskülaks.
Permisküla saare kohal, mis asub Narva jõe keskel, toimusid 1944. aastal Narva kaitselahingud Nõukogude vägede vastu, kes püüdsid üle Narva jõe tungida. Seal võitles 6. Eesti Piirikaitse Rügement. Pärast Nõukogude vägede läbimurret lõunas Tartu suunast anti Narva rindel Saksa vägedele taandumiskäsk, nii oli ka 6. piirikaitse rügement sunnitud taanduma idarindelt ja taganema Avinurme kaudu Kesk-Eesti suunas. 6. piirikaitse rügemendi ülem oli tol ajal endine Eesti armee ohvitser kolonelleitnant Paul Lilleleht.
DEM
Lühend DEM võib tähendada järgmist:
TM-34
TM-34 oli Eesti tankitõrjemiin. Seda toodeti alates 1934. aastast.
Kaitseliidu Võrumaa malev
Kaitseliidu Võrumaa malev on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Võru maakonnas.
Võrumaa maleva pealik on major Vaido Siska.
Võrumaa malevasse kuuluvad:
Ajalugu
Võrumaa maleva pealikutena on teeninud Friedrich Vreemann ja Jaan Heljuste. Friedrich Vreemann määrati Saksa okupatsiooni järel 12. novembril 1918 Eesti Ajutise Valitsuse poolt Kaitse Liidu Võrumaa maleva esimeseks pealikuks.
Keemiliste elementide loend
Keemiliste elementide loend esitab sorteeritava tabelina keemiliste elementide järjekorranumbrid, nimetused ja lühendid.
Suurema järjekorranumbriga elemente kui 118 pole leitud.
Kompositsioon
Kompositsioon on mitmetähenduslik sõna:
Muusikas on kompositsioon mitmetähenduslik sõna:
Värvikompositsioon
Värvikompositsioon ehk värvide tasakaal on kujutava kunsti ja ruumikujunduse mõiste, mis tähendab tasakaalu kasutatavate värvuste intensiivsuse, paigutuse ja koguse vahel.
Tasakaal intensiivsuse ja koguse vahel
Lihtsaim valem värvuste intensiivsuse ja koguse vahel tasakaalu saavutamiseks on selline: mida erksam või domineerivam on värvus, seda vähem tuleb seda kasutada. Ja vastupidi, mida mahedam või pehmem on värvus, seda rohkem peab seda olema, et see suudaks tasakaalu pakkuda erksamatele värvustele.
Tasakaal paigutuses
Nagu füüsiliste asjade tasakaalu paigutamisel on lihtsam panna raskemad asjad alla ja kergemad nende peale, nii ka värvuste puhul on lihtsam visuaalset tasakaalu saavutada, paigutades raskena mõjuvad värvused allapoole, kergemad ülespoole. Kõrgemal asetsevad intensiivsed värvilaigud vajavad "toetuspunkte", et nad ei mõjuks silmale nagu õhus vabalt hõljuvad rasked esemed.
Joseph John Thomson
Aatomist väiksema osakese avastamine võimaldas Thomsonil kujundada aatomi sisemist olemist kajastava mudeli. Thomsoni loodud aatomimudelit on nimetatud pudingimudeliks: selle järgi on aatom nagu ühtlane positiivse laenguga "puding", milles on "rosinateks" elektronid.
Sir J.J.Thomson pälvis 1906. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Kompositsioon (kunst)
Kompositsioon kunstis (kõnekeeles kompa) on teose, näiteks heli-, kirjandus- või kunstiteose, paigutuslik tasakaal.
Kompositsioonitaju on inimestel ühene ja kaasasündinud, see on võrreldav füüsilise tasakaalu ehk balansi tajumisega. Vaatamata igaühe kaasasündinud tajuvõimele, võib mõne heli-, kirjandus- või kunstiteose loomisel tekkida siiski kompositsioonilisi vigu, kui autor ei ole end kompositsioonis harjutanud või loob teose ilma tasakaalu jälgimata (näiteks hooletult). Kompositsioonireeglid on sarnased nii muusikas, kirjanduses kui kujutavas kunstis.
Kunstis seab kompositsioonile kõrgeimad nõudmised abstraktne kunst. Kujutavas kunstis eksisteerib ka värvikompositsiooni ehk värvide tasakaalu mõiste.
TM-37
TM-37 oli Eesti tankitõrjemiin. Miini tootmist alustati 1937. aastal ja see oli edasiarendus TM-34-st.
Eestimaa hertsog
Eestimaa hertsog oli Eestimaa hertsogkonda valitsenud riikide valitsejate tiitlistikku kuuluv titulaartiitel.
Pärast Eestimaa alistumist Rootsi kuningale 1584. aastal hakati Eesti ala nimetama Eestimaa kubermanguks, vahel ka Eestimaa hertsogkonnaks või Eesti vürstkonnaks, sest Rootsi kuningakojale läks üle ka titulaartiitel "Eestimaa hertsog".
Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist aastal 1721 läks Vene keisrikojale üle ka tiitel "Eestimaa hertsog". Viimane Eestimaa hertsog oli Nikolai II.
Abstrakt
Abstraktiks võidakse nimetada:
Linnuke
"Linnuke" (inglise keeles "Birdy") on 1984. aasta Ameerika Ühendriikide film. See põhineb William Whartoni allegoorilisel romaanil "Birdy".
Filmi lavastas Alan Parker, peaosades Matthew Modine ja Nicolas Cage.
1985. aastal võitis Alan Parker filmi eest Cannes'i filmifestivalil žürii eriauhinna (Grand Prize of the Jury).
Paate
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Ontika
Ontika on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Sisekujundus
pisi|Raehoone sisekujundus. [[Kłodzko, Poola]]
Sisekujundus (ka sisearhitektuur, ruumikujundus) on ehitise siseruumide kujundus, mis hõlmab värvide ja materjalide kasutust, mööbli valikut ja paigutust jne. Sisekujundus on tervik, mis saavutatakse paljude üksikdetailide kooslusena.
Terme Euganee
Terme Euganee on tervisvete piirkond Itaalias Padova lähedal Colli Euganei jalamil.
Tervisveeallikad asuvad Abano Terme, Montegrotto Terme, Galzignano Terme, Battaglia Terme ja Teolo vallas.
Peeri
Peeri on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Laomäe Allikajärv
Allikajärv ehk Laomäe Allikajärv, Laomäe laksid, Loomäe laksid, Nakamaa järv on endine järv Lääne maakonnas Haapsalu linnas Allika külas.
Järve kaldajoone pikkus oli 1543 m ja pindala 9,7 hektarit. Järve suurim pikkus oli 520 ja suurim laius 240 m. Järvest umbes 300 m läände jäi Lõpelaht. Sellega ühendas teda Varni peakraav.
Laomäe Allikajärv oli mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Laomäe Allikajärve keskkonnaregistri kood oli VEE2051600. Praeguseks on ta keskkonnaregistrist kustutatud.
SK-39
SK-39 oli Eesti sõjaväe seljakott, mis võeti kasutusele 1939. aastal.
Lomma
Lomma on asula Skåne läänis, Lomma valla keskus.
2005. aasta lõpu andmetel on asula pindala 420 hektarit ja elanike arv 8820.
Kihmla
Kihmla on küla Harju maakonnas Anija vallas. Kihmla küla nimi oli kunagi hoopis Uusküla. Kihmla küla piirneb ühel pool Parilaga, kus asub Parila rongipeatus ning seal peatuvad ainult Tallinn-Aegviidu liinil sõitvad rongid. Sellel küla poolel on ka metsa sees Kihmla soo. Kohalikud elanikud teavad rääkida legendi, et sohu on peidetud teise maailmasõja ajal suur tank. Teisel pool piirneb Kihmla küla Salumäe külaga. Kihmla ja Salumäe küla piiril asub kahe küla külaplats, kus aeg-ajalt tähistatakse koos külaelanikega erinevaid tähtpäevi. Sinna on asetatud mälestuskivi seal tegutsenud Harju-Jaani kihelkonnakooli auks.
Ajalugu
pisi|vasakul|Kihelkonnakooli varemed Kihmla ja Salumäe külaplatsi juures asus aastatel 1874-1885 Harju-Jaani kihelkonnakool. Koolimaja oli 1866. aastal ehitatud kivist elamu. Kihelkonnakooli asutamise algatajaks oli Anija mõisniku poeg, noor parun Rudolf Unger-Strenberg. Ainukeseks õpetajaks koolis oli Raasiku köstrikooli viimane koolmeister Carl Gustav Reinwald, sest Raasiku köstrikool oli lõpetanud oma tegevuse ja nii ta suunduski edasi kihelkonnakooli. Kooli pidulikust avamisest kajastati sellest tollel ajal ka Eesti Postimehes. Kohale tulid veel Anija, Kiviloo ja Raasiku mõisnikud ja kirikuõpetaja.
Õppimine oli kihelkonnakoolis tasuline - viis rubla aastas. Õppeaineteks olid rehkendamine, laulmine, geograafia, usuõpetus, vene ja saksa keel. Õpilased elasid koolis ja õppetöö ketis septembrist juuni lõpuni. Esimesel aastal õppis seal seitse poissi ja kaheksa tüdrukut, kuid järgnevatel aastatel enam tüdrukuid selles koolis teadmata põhjustel ei õppinud. 1879. aastal õppis koolis 27 poissi, mis oli kõige suurem arv ning viimasel, 1885. aastal oli koolis 10 poissi. Kool lõpetas tegevuse, sest Aruküla vene õigeusu kihelkonnakool saavutas suurema populaarsuse. Algselt jäi koolimaja köstri eluasemeks edasi, kuid 1906. aastal ta seal enam ei elanud, vaid kolis oma majja Kure tallu Haljava külas. 1907. aastal lasi kirikuõpetaja G.Steinfeldt köstrimaja remontida, et seal saaks uus köster elama tulla. Köstrimajas elati kuni 1940. aastate lõpuni, kui lahkusid viimased elanikud ning 1950. aastate keskel hooneid enam ei olnud.
Roodu
Roodu on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Servaääre
Servaääre on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Qantasi lend 32
Qantasi lend 32 oli regulaarlend Londoni ja Sydney vahel Singapuri kaudu Airbus 380-ga (VH-OQA). Intsident juhtus 4. novembril 2010. aastal kell 01.56 (UTC). Pardal oli 5 lennumeeskonnaliiget, 24 pardateenindajat ja 440 reisijat. Neli minutit pärast õhkutõusu plahvatas lennuki 2. mootor ja tekitas kahjustusi lennuki kerele ja rikkeid tehnilises süsteemis. Meeskond sooritas edukalt hädamaandumise Changi lennujaama ja keegi ei saanud viga.
Sündmus
4. novembril 2010. aastal kell 01.56 (UTC) jätkas Londoni Heathrow lennujaamast saabunud Qantasi lend 32 lendu Changai lennujaamast Sydneysse. Neli minutit peale tavapärast õhkutõusu, kui lennuk oli tõusnud 2,1 km kõrgusele, kuulsid pardalolijad kahte valju plahvatust ning meeskond sai hoiatuse ECAMile, mis teatas, et mootor nr 2 on üle kuumenenud.
Meeskond asus olukorda kohe lahendama ja jälgis vastavat juhendi. Meeskond üritas lahendada probleemi mootoriga ja edastas lennujuhtidele PAN-i sõnumi. Pärast seda ilmnesid mitu muud probleemi lennuki süsteemidega, kuna plahvatanud mootori osad olid kahjustanud lennuki kere, tiibu, elektroonikat, hüdraulikat ja kütusepaake. Lennuki kütusepaagid lekkisid.
1. mootor õnnestus välja lülitada alles 3 tundi peale maandumist, pritsides seda tuletõrjevahuga. Muud meetodid ei andnud positiivset lahendust. Keegi õnnetuses kannatada ei saanud.
Lennuk
Qantasi lendu 32 lennati Airbus A380-842-ga (VH-OQA). Lennuk mahutas kahele korrusele 450 reisijat ja 259 471 t kütust. Lennukil oli enne intsidenti 8533 lennutundi ning 1843 leg’i. Lennuk oli toodetud 2008. aastal Prantsusmaal ja lennuk kasutas nelja Roll-Royce Trent 972-8 mootorit. Lennukit remonditi 139 miljoni eest ja lennuk naasis lennukiparki 24. aprillil 2012.
Uurimine
Australian Transport Safety Bureau (ATSB) tuvastas, et mitu mootoris rõhu all olnud õlitoru ei vastanud nõuetele, kuna need olid toodetud ettenähtust õhemana. Neid õlitorusid kasutati ka Trent 900 mootoris. Õhukesed seinad vähendasid oluliselt torude eluiga ja seetõttu tekkisid sinna sisse praod. Need antud põhjustasid lennul õlilekke, millest sai alguse mootori plahvatamise tekitanud põleng.
Issaak Revzin
Issaak Jossifovitš Revzin (Исаак Иосифович Ревзин) (1923 İstanbul – 1974 Moskva) oli Venemaa lingvist.
Ta oli seotud Tartu-Moskva semiootikakoolkonnaga.
Ingli süda
"Ingli süda" (inglise keeles "Angel Heart") on 1987. aasta Ameerika Ühendriikide film, mis põhineb William Hjortsbergi romaanil "Falling Angel".
Filmi lavastas Alan Parker, peaosades Mickey Rourke, Robert De Niro ja Lisa Bonet.
GBIC
thumb|[[1000BASE-SX GBIC]] GBIC (GigaBit Interface Converter) on transiiver, mille abil teisendatakse elektrilisi signaale optiliseks ja optilisi elektrilisteks gigabitises arvutivõrgus (Gigabit Ethernet).
GBIC on seade, mille abil saab arvutivõrku ühendada selliseid arvutivõrgu seadmeid nagu kohtvõrgu kommutaator (sild), jaotur, ruuter jne. GBIC on valmistatud saatmiseks ja vastuvõtmiseks serial-elektrilisi ja serial-optilisi signaale. GBIC-moodulid on käigult vahetatavad ning sisaldavad identifikaatorit ja süsteemiinfot, mida kohtvõrgu kommutaator saab kasutada võrguseadme parameetrite kindlakstegemiseks.
Ruumi kokkuhoidmiseks saab kasutada niinimetatud mini-GBIC ehk SFP-transiivrit.
Vitsiku
Vitsiku on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda.
Ram Narayan
Ram Narayan (sündinud 25. detsembril 1927) on India muusik. Ta põhiinstrument on sarangi. thumb|püsti|vasakul|Ram Narayan, 2007
Christina Bolsenast
pisi|Püha Christina kujuke ([[Moriz Schlachter, umbes 1889)]] Christina Bolsenast, ka Christina Tüürosest, õigeusu kirikus Tüürose püha suurmärter Kristiina oli kristlik märter, kes suri märterneitsina 11- või 12-aastaselt 3. sajandil.
Õigeusu ja katoliku kirikus on tema mälestuspäev 24. juuli.
Talle pühitsetud kirikuid
Christina maeti Bolsenasse ja tema haua kohale ehitati kirik. Arheoloogilised kaevamised tema haua ja kiriku ümber on näidanud, et teda hakati austama juba alates 4. sajandist.
Ikonograafia
Kristlikus ikonograafias on Christina tavalisim atribuut nool, mis läbistas tema südame ja tappis ta, kuid esineb ka tema martüüriumiga seotud veskikivi ja madu. Õigeusu ikoonidel on ta hoidmas käes rinna kohal väikest risti, mis näitab tema märtristaatust.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniiri 3. alagrupp
2004. aasta mängud
18. august 2004, Vaduz
LIECHTENSTEIN – EESTI 1:2 (0:1)
18. august 2004, Bratislava
SLOVAKKIA – LUKSEMBURG 3:1 (1:1)
4. september 2004, Tallinn
EESTI – LUKSEMBURG 4:0 (2:0)
4. september 2004, Moskva
VENEMAA – SLOVAKKIA 1:1 (1:0)
4. september 2004, Riia
LÄTI – PORTUGAL  0:2 (0:0)
8. september 2004, Leiria
PORTUGAL – EESTI 4:0 (0:0)
SLOVAKKIA – LIECHTENSTEIN 7:0 (2:0)
8. september 2004, Luxembourg
LUKSEMBURG – LÄTI 3:4 (1:2)
9. oktoober 2004, Vaduz
LIECHTENSTEIN – PORTUGAL 2:2 (0:2)
9. oktoober 2004, Bratislava
Annam
Annam (vietnami: An Nam või Trung Kỳ) oli Prantsusmaa protektoraat Vietnami keskosas. Vietnamlasi kutsuti tihti "annamlasteks". Rahvuslikud kirjanikud võtsid sõna "Vietnam" kasutusele alles 1920ndate lõpus. Laiem üldsus võttis nime vastu alles 1945. aasta augustis toimunud revolutsiooni käigus. Pärast seda on nime "Annam" peetud alandavaks.
Prantsusmaa vallutas sealsed alad aastaks 1884 ning need said Prantsuse Indohiina osaks 1887. aastal. Kaks teist Vietnami piirkonda, Cochinchina lõunas ja Tonkin põhjas, olid samuti Prantsuse Indohiina all. Piirkonnas oli kaks paralleelselt töötavat valitsust, Vietnami ja Prantsuse. Nguyễni dünastia valitses endiselt de jure, marionettkeiser resideeris Huế linnas. 1949. aastal laienes protektoraat ka äsjarajatud Vietnami riigile. 1954. aasta Genfi leppega jagati regioon kommunistlikuks Põhja-Vietnamiks ja kommunismivastaseks Lõuna-Vietnamiks.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniiri 3. alagrupp
2004. aasta mängud
SLOVAKKIA – LÄTI  4:1 (0:1)
Birdy
"Birdy" on William Whartoni allegooriline romaan, mis ilmus 1978. aastal.
Annam
Etümoloogia ja koloniaalajaeelne kasutus
Annam tähendab hiina-vietnami keeles 'rahulikku lõunat', kohanimi on tuletatud Hiina Annami provintsi nimest. See on üks paljudest nimedest, mida hiinlased on kasutanud Tonkini, mille alad ümbritsevad Hanoi linna ja mis on tänapäeva Vietnami südamikuks, kutsumiseks.
Birdy
1984. aastal valmis raamatu põhjal film "Linnuke". Filmi lavastas Alan Parker, peaosades Matthew Modine ja Nicolas Cage.
Annam
Etümoloogia ja koloniaalajaeelne kasutus
Sama nimi on ka Annami mäestikul, 1100-kilomeetrisel ja peaaegu 3000 meetri kõrgusel mäestikul, mis on Laose ja Vietnami piiriks.
An Nam on tänapäeval vietnamlaste jaoks solvav nimi, mida kasutatakse sarkastilises võtmes. Selle asemel kasutatakse ametlikes tekstides Trung Kì või Trung Kỳ nime.
Birdy
Rikard Bergqvisti sama romaani ainelist näidendi t on lavastatud ka Eesti teatris. Tallinna Linnateatris lavastas näidendi Eva Klemets. Peaosades Indrek Ojari ja Bert Raudsep.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniiri 3. alagrupp
2004. aasta mängud
LUKSEMBURG – VENEMAA 0:4 (0:0)
13. oktoober 2004, Riia
LÄTI – EESTI 2:2 (0:0)
13. oktoober 2004, Luxembourg
LUKSEMBURG – LIECHTENSTEIN 0:4 (0:2)
13. oktoober 2004, Lissabon
17. november 2004, Krasnodar
VENEMAA – EESTI 4:0 (3:0)
17. november 2004, Vaduz
LIECHTENSTEIN – LÄTI 1:3 (1:1)
17. november 2004, Luxembourg
LUKSEMBURG – PORTUGAL 0:5 (0:2)
2005. aasta mängud
26. märts 2005, Tallinn
26. märts 2005, Vaduz
LIECHTENSTEIN – VENEMAA 1:2 (1:2)
30. märts 2005, Tallinn
EESTI – VENEMAA 1:1 (0:1)
30. märts 2005, Riia
30. märts 2005, Bratislava
SLOVAKKIA – PORTUGAL 1:1 (1:0)
Kaitseliidu Alutaguse malev
Kaitseliidu Alutaguse malev on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas.
Alutaguse malevasse kuuluvad Lüganuse malevkond, Avinurme malevkond, Narva malevkond ja Jõhvi malevkond.
Ajalugu
Malev asutati Kaitseliidu Ida-Viru lipkonna nime all 17. märtsil 1990. Toonaste Eesti NSV rajoonide piiridesse asutatud üksusi nimetati Kaitseliidu taasasutamise ajal Kaitseliidu ülema Kalle Elleri tahtel lipkondadeks.
Alfredo Palacio
pisi|Alfredo Palacio Luis Alfredo Palacio González (sündinud 22. jaanuaril 1939 Guayaquilis) on Ecuadori poliitik, president aastatel 2005–2007.
Ta oli eelmise, parlamendi poolt ametist tagandatud presidendi Lucio Gutiérreze asepresident 2003. aastast alates.
15. jaanuaril 2007 andis ta ameti üle 2006. aasta presidendivalimised võitnud Rafael Correale.
Alfredo Palacio on hariduselt kardioloog.
Monteortone
pisi Monteortone (ka Monte Ortone ) on asula Itaalias Veneto maakonnas Abano Terme vallas.
Keskmine kõrgus merepinnast on 41 m. Vahetult asulast idas on Monte Ortone küngas (168 m).
Monte Ortone idaserval on palverännukirik Madonna della Salute.
Paasiku
Paasiku on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Ajalooline Paasiku küla asus praeguse Paasiku mõisasüdame lähikonnas Kehra–Kihmla–Raasiku (Kehra–Kihmla–Parila) tee äärtes. Kui Jägala mõisa omanik eraldas 1858 Paasiku ümbruse maad eraldiseisvaks rüütlimõisaks, rajati varasema küla asupaika mõisakeskus ning küla siirdati kilomeetri jagu edelasse teisele poole praegust Tallinna–Narva raudteed. Praeguse Paasiku küla moodustavad kunagine mõisakeskus ning sellest pärast 1919. aasta maareformi eraldatud asundustalud; teisel pool raudteed asunud ajalooline Paasiku küla kannab tänapäeval Salumetsa küla nime.
Paasiku mõisa puidust ühekorruseline peahoone lagunes ja varises 1950.–1960. aastatel. Alles on vaid kõrvalhooneid ja mõisapark.
Enno Piir
Enno Piir (aastani 1937 Edgar Piir; 7. jaanuar 1910 Kokemäe küla, Haanja vald, Võrumaa – 1. aprill 2006) oli eesti koduloolane.
Ta sündis Haanjas Kokemäe külas Kusma talus. Alghariduse sai Koke algkoolis, seejärel õppis Võru gümnaasiumis. Õpingud jätkusid veel Väimela Põllutöökoolis ja Jäneda Põllutöökeskkoolis. Pärast kooli lõpetamist 1932. aastal töötas ta viis aastat Võru ajalehe Elu põllumajandusosakonna toimetajana, kolm aastat Põllutöökoja instruktorina. Aastatel 1933–1940 oli ta ühtlasi Haanja Rahvaraamatukogu Seltsi Koit raamatukogu juhataja ja seltsi esimees.
Sõja-aastatel töötas Enno Piir Haanja valla põllumajanduse statistikuna. Ta organiseeris Vabadusvõitlejate ausamba taastamise 1942. aastal Suurel Munamäel ja temalt ilmus ka raamat "Vabal Munamäel".
1944. aastal katkes aga Piiri tegevus Haanjas. Järgnesid elamine metsavennana, elu valepassiga Enno Tiiro nime all, küüditamine Inta vangilaagrisse (vangis 1952–1957) ja edasine elu juba Viljandimaal.
Vangilaagris koostas ta "Kalevipoja" sõnastiku. Tagasi Eestisse jõudes näitas ta sõnastikku keeleteadlasele Paul Aristele ja see ilmus 1963. aastal.
Teoseid
Enno Piir sünd on registreeritud 02.01.1910. 06.01.1910 ristitud Edgar Piiri nime all Rõuge kirikuraamatus. 22.02.1937 muutis ta nime Enno Piiriks.
Ace Hood
pisi Antoine McColister (esinejanimega Ace Hood; sündinud 11. mail 1988 Port St. Lucies Florida osariigis) on USA räppar. Tal on leping DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music & Def Jam.
Elulugu
McColister kasvas üles koos emaga Deerfield Beachil Browardi maakonnas. Pärast 10. klassis jalgpalli mängides saadud vigastust ja mõistmist, et temast ei saa profisportlast, hakkas ta tõsiselt mõtlema räpparikarjääri peale. 2007. aastal kohtas ta DJ Khaledit, kes töötas Florida raadiojaamas WEDR 99 Jamz, mis põhiliselt mängib räppi ja RnB-d. Pärast seda, kui Ace andis talle oma autobiograafia ja demolindi, palus Khaled tal räppida "I'm So Hood" laulu instrumentaalile. Pärast seda kirjutas Hood alla tema plaadifirmale We The Best. Ace Hood valiti uueks tulijaks XXL ajakirja poolt 2009 aastal.
Oma esimese albumi "Gutta" andis ta välja 2008. aastal. Singlid sellel plaadil on "Cash Flow", milles lõid kaasa T-Pain ja Rick Ross ning "Ride" koos Trey Songziga. Sellel aastal ta lasi välja mixtape 'i, Ace Won't Fold ja oli külalisesineja DJ Khaledi singlis "Out Here Grindin".
Lõhnaõli
Lõhnaõli ehk parfüüm on lõhnavate eeterlike õlide, muude aroomainete ja lisaainete (lahustid ja kinnitid) segu, mida kasutatakse inimkeha, esemete ja eluruumide lõhnastamiseks.
Tänapäeval jaotatakse parfüüme sõltuvalt kasutatud koostisainetest ja lõhna iseloomust olfaktoorsetesse tüüpidesse (lillene, puuviljane, metsane, orientaalne, värske jt). Vastavaid jaotusi on kasutusel erinevaid. Enamik klassikalisi parfüüme koosneb paljudest aroomidest, millest kõige kergemini lenduvad moodustavad nn lõhna tipu, keskmised iseloomuliku lõhna südame ja kõige püsivamad nn põhjanoodid, mis võivad kvaliteetsete parfüümide puhul näiteks tekstiilil püsida aastaid. Lõhnaõlide koostamine on peen kunst, milleks moemajadel ja kosmeetikafirmadel on palgatud eriti tundliku haistmisega meistrid – nn ninad.
Sõltuvalt lõhnaaine kontsentratsioonist turustatakse lõhnaõlisid ka lahjema parfüümvee, tualettvee ja kölni vee (odekolonn) kujul.
Vulbi maastikukaitseala
thumb|Vulbi oos Vulbi maastikukaitsealal Vulbi maastikukaitseala asub Järvamaal Järva vallas Vulbi oosil oosi ja sellel kasvavate taimharulduste kaitseks. Kaitseala pindala on 10 hektarit. Oosil kasvab vähelevinud liigirikas sürjamets. Vulbi maastikukaitseala asub RMK Rava metskonna alal.
Kaitseala on loodud 1993. aastal liigirikka oosi, ning sealsete kaitsealuste liikide (sile tondipea, palu-karukell, verev kurereha, kuldkann, rohekas käokeel ja kahelehine käokeel) kaitseks. Siinne sileda tondipea kasvukoht on Eesti suurim. Oosi puurindes domineerivad mänd, kask ja kuusk. Alusmetsas esineb noori tammesid, pihlakat, põõsarindes kadakat ja türnpuud. Haruldastest linnuliikidest on kohatud musträhni ja väike-kirjurähni.
Partsaare
Partsaare on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Ann Kurval
Ann Mölder (sünninimi Kurval; 17. juuli/29. juuli 1863 Keskküla – 8. jaanuar 1972 ) oli Eesti pikaealine.
Peraküla Allikajärv
Allikajärv (ka Peraküla Allikajärv, Allikjärv, Tantsujärv) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Kaldajoone pikkus on 2013 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale. Järvest läände jääb Pumbuta järv, edelasse jääb Pikane järv, kirdesse jäävad Toatse ja Väike-Toatse järv.
Peraküla Allikajärve keskkonnaregistri kood on VEE2019300.
pisi|tühi|Allikajärv
Monte Ortone
Monte Ortone on küngas Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis Abano Terme vallas.
Kõrgus merepinnast on 168 m.
Künkast läänes on Monteortone, lõunas Fornace Laterizi, idas Bernardi Pedron. Lõunas möödub künkast Via Monteortone.
Künka idaserval on palverännukirik Madonna della Salute.
Päidla Mõisajärv
Mõisajärv (ka Päidla Mõisajärv, Päidla järv) on järv Valgamaal Päidla külas, suuruselt kolmas järv Päidla järvestikus.
Järv asub Otepää kõrgustikul. Selle areng algas jääaja lõpul. Järv on neerja kujuga, kaldajoon on vähe liigestatud. Kaldad on lausad, enamjaolt liivased.
Taimestik on keskmise liigirikkusega: umbes 17 liiki makrofüüte.
Kalastikus domineerib latikas, kes introdutseeriti sinna kahel korral – 1877. ja 1882. aastal. Mõnevõrra vähem leidub ahvenat, särge, haugi, kiiska, roosärge, kokre, linaskit ja viidikat.
Kuulub Otepää looduspargi koosseisu.
Johannes Piiper
pisi|Johannes Piiper Johannes Piiper (12. aprill 1882 Tallinn – 5. oktoober 1973 Tartu) oli eesti zooloog ja looduskirjanik.
Doktoritöö kaitses Londonis 1927 kalade selgroo võrdlevast anatoomiast.
Aastatel 1919–1959 oli ta Tartu ülikooli õppejõud, 1924. aastast professor.
Arendas oluliselt eestikeelset bioloogiaalast terminoloogiat ning kirjutas mitmeid õpikuid (nii alg-, kesk- kui ülikooli tasemeil).
Ta on läbi aegade üks parimaid Eesti looduskirjanikke. Avaldanud muu hulgas teosed "Pilte ja hääli kodumaa loodusest" I 1935, II 1948, III 1960, IV; "Rännakuid Eesti radadel" 1968.
Pere
Tema tütar oli Tartus elanud günekoloog Hilja Jalviste (1918–2015) ja poeg oli Göttingenis elanud füsioloogiaprofessor Johannes Piiper (1924–2012).
Sintoism
pisi|[[Torii Itsukushima pühamus]] Sintoism ehk šintoism ehk šinto ehk shintō (jaapani keeles 神道 shintō 'kamide tee, jumalate tee') on Jaapani ajalooline rahvusreligioon, mis kuni Teise maailmasõja lõpuni oli ka riigiusund.
Praegu sintoism enam Jaapani riigiusund ei ole ning mõned praktikad ja õpetused, mis sõja ajal olid väga olulised, on jäänud unarusse, mõned aga on kaotanud religioosse tähenduse (näiteks ennustamisviis omikuji).
Ajalugu
Sintoismi algus on kadunud aegade hämarusse, kuid paistab, et see tekkis Jōmoni perioodi lõpul. Tänapäeva jaapanlaste esivanemate kohta on hulk teooriaid. Need ulatuvad teooriatest, mille kohaselt jaapanlased on sisse rännanud Kesk-Aasiast või Indoneesiast, mida pooldab enamik uurijaid, kuni spekulatsioonini, mis seostab jaapanlasi Iisraeli kümne kadunud suguharuga.
Tõenäoliselt oli pärast tänapäeva jaapanlaste varaseimate esivanemate saabumist igal suguharul ja piirkonnal oma jumalate ja rituaalide kogum, millel puudub omavaheline formaalne seos. Pärast praeguse Jaapani keisri esivanemate tulekut võimule teiste rühmade üle said nende esivanematejumalad juhtkoha teiste rühmade jumalate suhtes, kuigi säilisid ka teised süsteemid.