cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Solvang
Solvumine lähisuhetes
Lähisuhetes – kodus, tööl – tekib solvumine siis, kui teise inimese käitumine ei lange kokku meie ootustega, siis kui tundub, et meid ei mõisteta ja ei käituta nii, nagu me eeldame. Tihtipeale on tegemist mitteõigustatud ootustega, nagu näiteks mõtete ja tunnete lugemine, faktimälu, abivalmidus, osavõtlikus. Kui teine inimene ühel hetkel ootusi täita ei suuda, tunneb inimene kibedat pettumust ja on solvunud. Inimesed, kes on tihti solvunud, eeldavad, et teised inimesed on nende suhtes millekski kohustatud. Solvunud inimene ei oska sageli ise oma tunnetega hakkama saada, ta ei tunne ennast teiste seltskonnas hästi ja eelistab üksindust. Sageli võtab end mittetundev inimene üle teiste emotsionaalse oleku, teise inimese solvumise. Ta ajab segamini enda ja teise inimese tunded ja tunnete tekkimise aluseks olnud põhjused. Kui solvumistunne jääb lahenduseta, hakatakse nii solvumist kui teisi emotsioone alla suruma. Inimesel võib tekkida harjumus öelda üht ja mõelda teist. Nii lähevad erinevad tunded veel rohkem omavahel segamini. Solvumises on omavahel segatud kurbus ja viha, kuna inimene tunneb, et teda ei mõisteta ega hinnata. Solvumist on võimalik ka teeselda, selleks, et sundida teisi inimesi omi soove täitma.
Laugjas erosioon
Laugjas erosioon on erosioonkulumine, mille puhul abrasiivosakesed tabavad kulutatavat pinda väga väikese nullilähedase nurga all.
Kulumiskiirus
Kulumiskiirus (inglise: wear rate) näitab triboloogias kulumit ajaühikus ehk kulumi massi ja tekkimisaja suhet.
Sassari provints
Sassari provints on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks on Sassari linn.
pisi|Palazzo della Provincia, provintsi haldushoone
Haldusjaotus
Sassari provints jaguneb 92 omavalitsusüksuseks (comune).
Jaan Kaplinski
Jaan Kaplinski (22. jaanuar 1941 Tartu – 8. august 2021) oli eesti proosakirjanik, luuletaja, tõlkija, kultuurikriitik ja filosoof.
Ta oli üks Eesti tuntumaid ja tõlgitumaid kirjanikke. Esmane tuntus saabus luuletajana, hiljem ilmus Kaplinskilt ka proosat. Tema luulekogude seas on näiteks "Tolmust ja värvidest", "Valge joon Võrumaa kohale", "Uute kivide kasvamine", "Õhtu toob tagasi kõik", "Mitu suve ja kevadet" ja "Vaikus saab värvideks".
Kaplinski oli seotud 40 kirja koostamisega ning kuulus Eesti Kongressi ja aastail 1992–1995 Riigikokku.
Elukäik
Jaan Kaplinski sündis Tartus poola rahvusest õppejõu Jerzy Kaplinski ja eestlannast tantsijatari Nora Raudsepp-Kaplinski pojana.
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 1. Keskkooli ja õppis 1958–1964 Tartu Riiklikus Ülikoolis prantsuse filoloogiat, eriplaani järgi ka strukturaal- ja rakenduslingvistikat. Ta töötas 1964–1972 vanemlaborandina Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskuses ja sotsioloogialaboris, oli 1968–1970 eesti keele kateedri aspirant ja 1974–1980 Tallinna Botaanikaaias algul nooremteadur, hiljem vaneminsener, tegeldes muu hulgas inimese ja looduse suhete küsimustega. 1980. aastal siirdus ta taas Tartusse, töötas Viljandi teatri Ugala kirjandusala juhatajana ning 1983–1988 uuesti Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus ta väliskirjanduse kateedri laborandina juhendas noori tõlkehuvilisi. Hiljem oli ta vabakutseline. 2000. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
1968. aastast oli Kaplinski Eesti Kirjanike Liidu liige.
1980. aastal oli Kaplinski seotud 40 kirja koostamisega: ta sõnastas kirja esimese versiooni. 40 kiri tõi kaasa läbiotsimise ja surveavaldusi. Eesti taasiseseisvumise algusaastatel tegutses Kaplinski poliitikuna, kuulus Eesti Kongressi ja aastail 1992–1995 Riigikokku. Poliitikasse kutsus teda Edgar Savisaar. Poliitikasse edasi jäämist mõjutas töö iseloom ja riigikogulaste pension.
Looming
pisi|Jaan Kaplinski esinemas Tallinna Kirjandusfestivalil. Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, 18. mai 2009 ]]
Luule
Kaplinski esimene luulekogu "Jäljed allikal" ilmus 1965 noorte autorite kassetis. Selles raamatus võib juba ära tunda autori ainuomase hoiaku, kuigi vormiliselt sarnaneb see tolleaegse luule peavooluga.
1967. aastal avaldatud luulekogu "Tolmust ja värvidest" on Kaplinski mõjukas ja läbimurdeline teos, mis sisaldab tuntud luuletusi ("Vercingetorix ütles", "Me peame ju väga tasa käima", "Üks kuningas oli kord maata"). Silma paistab loodusetaju, mis näib püüdlevat subjekti-objekti piiri kustutamise poole. Suhe ajalooga on pigem tõrjuv, loomupäraselt patsifistlik. Stiil on elliptiline ja metafoorirohke. Vaheldumisi on paigutatud võimsalt voolav vabavärss ja lõppriimilised tekstid, kus väljendus on järsk ja taotleb kirkaid lühivalemeid. Kaplinski ise on selle raamatu kohta öelnud: "Terve luuletuskogu on tegelikult heitlemine piirides, ruutudes, kütketes, enda sõnumine neist lahti, püüd piire liigutada, keset ümber paigutada või temast hoopis loobuda. Kui see viivuks õnnestub, on mina "minata", osaledes kõigis kujudes, värvides ja kõlades, elu küllalisuses, mille vahetu tunnetamine kõigutab selle olematu minu laululaevas pilvede alla."
1970. aastate algul muutus Kaplinski väljenduslaad napiks. Seda ennustas juba "Valge joon Võrumaa kohale" (1972), mille tekstid on kirjutatud 1967–1968. Eriti sõnasäästlik on 1970–1972 valminud "Seesama meri meis kõigis" (avaldatud kogus "Uute kivide kasvamine", 1977), kus Kaplinski koostab värsi mõistet hüljates teksti peamiselt ühesõnalistest ridadest, nii et luuletust valitseb graafiline vertikaal. Sõnastus on väga metafoorne, peaaegu mõistukõneline. Enam-vähem sarnases stiilis on ka 1973–1975 kirjutatud poeem "Hinge tagasitulek" (avaldatud alles 1990), kus autor refleksiivselt kirjutab: "kui lihtne on otsida leida metafoor või / kuidas seda eesti keeles peaks nimetama / ja lasta tal minna oma elu elama". Oma poeemi on Kaplinski hiljem iseloomustanud nõnda: "See on šamaani loveretk, kes peab tagasi tooma kadunud hinge. Hinge on meilt röövinud tsivilisatsioon, millesse oleme sattunud ja mida liigse õhinaga teenime, uskudes, et ta on meile annud vabaduse... Hinge tagasitulek tähendaks ka eestlaste taas-saamist päris-eestlasteks".
Minimalistlikku laadi jätkab veel 1982. aastal ilmunud "Raske on kergeks saada", aga metafoorsus on taandunud.
1985. aastal ilmus Kaplinski luulekogu "Õhtu toob tagasi kõik", mis lõi tema eelnenud luuleloomingust lahku. Valitseb pealtnäha lihtne kirjeldus, millesse põimuvad paradoksaalsed mõttekäigud ja müstilised äratundmised. Stiil on vaoshoitud, ilma tunderõhkudeta.
"Tükk elatud elu" (1991) jätkab samas laadis, raamatusse kuulub ka pikem proosaluuletus "Läbi metsa".
Luulekogu "Mitu suve ja kevadet" sisaldab peale Kaplinski enese luuletuste tõlkeid hiina luuletaja Su Dungpo (Su Shi) tekstidest. Järelsõnas põhjendab autor valikut sellega, et teda ühendab Su Dungpoga "kiindumus chan-budismisse".
Raamatus "Öölinnud. Öömõtted" (1998) on Kaplinski avaldanud eestikeelsete luuletuste kõrval rea tekste soome ja inglise keeles, "Sõnad sõnatusse" (2005) sisaldab venekeelseid. 2001. aastal on Kaplinski eestinduses ilmunud Laozi "Daodejing".
2000. aastal ilmunud "Kirjutatud" on Kaplinski luuletuste koondkogu (üle 900 lk), kus autor on teistmoodi rühmitanud kogu oma selleks ajaks ilmunud luuleloomingu (alapealkiri "Valitud luuletused" on eksitav).
Proosa
1980. aastate lõpust hakkas Kaplinski avaldama oma luulele lähedast autobiograafilist proosat: "Jää ja kanarbik" (ajakirjas Looming, 1989, nr 11), "Kust tuli öö" (1990), "Jää ja Titanic" (1995). Üheksakümnendatel aastatel kirjutas ta luule kõrval ka pikemat proosat. Reisikiri "Teekond Ayia Triadasse" (1993) arutleb antiikkultuuri, mütoloogia ja religiooni üle. "Silm" ja "Hektor" (2000) on ulmejutud. "Kevad kahel rannikul" (2000) on vormilt reisikiri, kuid tegelikult erinevaid teemasid puudutav essee, kus muu hulgas leidub tagasivaateid Kaplinski varasemale luuleloomingule. Pühendusteos "Isale" (2003) on autobiograafiline raamat, mis jutustab peamiselt autori noorusajast. Romaani "Seesama jõgi" (2007) tegevus toimub kuuekümnendate aastate Eestis, kuid hoolimata autobiograafilistest joontest ja äratuntavatest prototüüpidest on siiski tegemist fiktsiooniga.
Esseed
Jaan Kaplinski mahukas esseelooming on suurelt osalt koondatud kogumikesse "Poliitika ja antipoliitika" (1992), "See ja teine" (1996), "Võimaluste võimalikkus" (1997), "Usk on uskmatus" (1998) ja "Kõik on ime" (2004) jm. "Paralleele ja parallelisme" (2009) sisaldab filosoofilisi arutlusi ja mõtteteri. Kogumik on koostatud aastatel 2000–2001 Tartu Ülikoolis peetud loengute põhjal.
Populaarteaduslik kirjandus
Jaan Kaplinski armastas lugeda ka populaarteaduslikku kirjandust ja ta on kirjutanud raamatu "Teispool sinist taevast" (2009).
Väljaspool Eestit
Jaan Kaplinski oli tänapäeva Eesti tuntumaid ja tõlgitumaid kirjanikke. Tema teoseid on tõlgitud inglise, rootsi, soome, prantsuse, heebrea, ungari, läti, leedu, islandi, taani, tšehhi, hiina jt keelde. Kui 2007. aastal tõlgiti Göteborgi raamatumessi jaoks rootsi keelde 21 eesti kaasaegset kirjandusteost (seda nimetati sajandialguse suurimaks eesti kultuuriekspordiks), oli nende seas ka Jaan Kaplinski "Kusagil maailma äärel". Eesti kutsuti selle raamatumessi peaesinejaks.
Isiklikku
Viimastel aastatel elas Jaan Kaplinski peamiselt oma maakodus Vana-Mutiku talus Põlvamaal.
Kaplinskil oli diagnoositud amüotroofne lateraalskleroos (ALS).
Kassett '88
"Kassett '88" on kogumik neljast luulekogust, mis ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandes 1989. aastal. Kassetis debüteerisid neli autorit:
Kasseti kolleegium:
Kujundas Andres Tali.
Nokissiil
Nokissiil ehk nokis-sipelgasiil (Zaglossus bruijni) on ainupiluline, kes kuulub sipelgasiillaste sugukonda (Tachyglossidae) ja nokissiilide perekonda (Zaglossus).
Kirjeldus
Nokissiil on oma sugulasest sipelgasiilist suurem, tema keha katavad tumedad karvad, mille vahelt tulevad esile heledad okkad. Nokissiil on umbes 80 cm pikk ja ta võib kaaluda kuni 10 kg.
Toitumine
Nokissiil toitub ussidest (vihmaussidest) ja muudest selgrootutest loomadest, keda ta otsib lõhna järgi. Kui saak on leitud, haagib ta saagi oma konksjate ogadega keele külge ja tirib suhu.
Levik
Nokissiil elab Uus-Guinea niisketes mägimetsades (1900–3000 m üle merepinna).
Sigimine
Kukkurlooma jooksuaeg on juulis. Ainus muna siirutatakse kõhul asuvasse kukrusse, kus emasloom muna välja haub. Pärast koorumist jääb poeg kukrusse 6–8 nädalaks.
Robert Wadlow
pisi|Robert Wadlow koos sõbraga 1928. aastal Robert Pershing Wadlow (22. veebruar 1918 Alton, Illinois, USA – 15. juuli 1940 Manistee, Michigan, USA) oli pikim inimene, kes on kunagi elanud ja kelle pikkus on mõõdetud meditsiiniliselt korrektselt.
Wadlow' kämblad ja jalalabad olid erakordselt suured. Tema jalalaba pikkus oli 47 cm, kuid need olid vähese tundlikkuse ja kehva vereringega. Kui tema paremale jalale paigaldati ortopeediline tugi, ei märgatud, et raudtugi oli tekitanud haava ja põhjustanud veremürgistuse. Hilinenud diagnoosi ja abi tõttu ei suudetud teda enam päästa.
Wadlow' pikkus oli enne surma 272 cm ja kaal 222,3 kg.
Davith Petrosjan
pisi|260px| Davith Petrosjan (2010)
Davith Gevorgi Petrosjan (armeenia keeles Դավիթ Գևորգի Պետրոսյան; sündinud 16. septembril 1984) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009).
Petrosjan täitis 10-aastaselt 1994. aastal meistrinormi. 2004. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Petrosjan 25-aastaselt 2009. aastal.
Petrosjan võitis 2006. aastal Aeroflot Openi B-turniiri.
Evan Lysacek
200px|right|thumbnail Evan Frank Lysacek (sündinud 4. juunil 1985) on Ameerika Ühendriikide iluuisutaja, 2009. aasta maailmameister.
Sööt
Sööt ehk loomatoit on põllumajandusloomadele ja lemmikloomadele antav toit. Söödad võivad olla nii taimsed, loomsed, mikroobsed ja mineraalsed saadused kui ka nende kombinatsioonid.
Sööt peab olema ohutu inimese ja loomade tervisele ja keskkonnale ning vastama kasutusotstarbele. Sööt ei tohi sisaldada lubatust suuremas koguses soovimatuid ega keelatud aineid.
Sööt on ka söödalisand, eelsegu, söödamaterjal, erisööt, ravimsööt, segasööt, täissööt, täiendsööt, mineraalsööt jt.
Söötade liigitus
Söödad jagunevad kasutusotstarbe alusel järgnevalt:
Söötade rühmad koostise järgi
Söödad jagatakse Euroopa Komisjoni määruse 68/2013 alusel järgmistesse rühmadesse:
Eestis
Eestis peab sööt vastama asjakohastes seadustes ja Euroopa Liidu õigusaktides (sh söödaseaduses) sätestatud nõuetele. Sööt ei tohi sisaldada keelatud ja soovimatuid koostisosi, mis on sööta sattunud tootmisel või keskkonna saastumise tõttu ning mille lubatust suurem sisaldus söödas on ohtlik inimese või looma tervisele või keskkonnale või halvendab loomakasvatussaaduse omadusi.
Söödamaterjalid
Söödamaterjalid on hein, silo, teravili, rapsikook, kakaokestad, nisu, kakaosrott, koprakook, puuvillaseemnekook, maapähklikook, linaseemnejahu, linaseemnekook, kõrvitsaseemnekook, seesamiseemnekook, sojaoakook, päevalilleseemnekook, kanepiseemnekook, peedisuhkur, suhkrusiirup, kartulid, porgandid, tammetõrud, mandlid, tatar, kohviubade kestad, rukkililleseemned, viigimarjad, piiniapähklid, pistaatsiad, köömned jpm.
Teine analüütika
"Teine analüütika" on Aristotelese teos, mis on kirjutatud umbes 350 eKr.
Tõlge
Igasugune õpetus, mis antakse või saadakse arutluse teel, lähtub eelnevalt olemasolevast teadmisest. See saab ilmseks, kui vaadata läbi kõik niisuguse teadmise liigid. Matemaatilised teadused ja kõik teised spekulatiivsed distsipliinid saadakse sel teel, ja nii ka kaks dialektilise arutlemise vormi, süllogistlik ja induktiivne: sest kumbki neist kahest kasutab vana teadmist, et anda uut, süllogism eeldades kuulajat, kes aktsepteerib selle eeldusi, induktsioon tuues välja üldise, mis kätkeb üksikus. Veenmine retooriliste argumentidega on jällegi põhimõtteliselt samasugune, sest nad kasutavad kas näidet, induktsiooni liiki, või entümeemi, süllogismi vormi.
Kui ta selle sõna reservatsioonideta mõttes ei teadnud selle kolmnurga olemasolu, siis kuidas ta sai reservatsioonideta mõttes teada, et selle nurgad võrduvad kahe täisnurgaga? Ei; on selge, et ta ei tea reservatsioonideta, vaid ainult selles mõttes, et ta teab üldiselt. Kui jätta see eristus tegemata, tekib meil Menoni dilemma: inimene kas ei õpi midagi või õpib seda, mida ta juba teab; sest me ei saa aktsepteerida lahendust, mida mõned pakuvad. Inimeselt küsitakse: "Kas sa tead või ei tea, et iga paar on paarisarvuline?" Ta ütleb, et teab. Küsija esitab siis teatud paari, mille olemasolust, rääkimata siis paarisarvulisusest, vastaja ei olnud teadlik. Lahendus, mida mõned pakuvad, seisneb väites, et nad ei tea, et iga paar on paarisarvuline, vaid ainult seda, et iga asi, millest nad teavad, et see on paar, on paarisarvuline; ometi aga see, mille paarisarvulisust nad teavad, on see, mille paarisarvulisuse nad on tõestanud, see tähendab see, mille nad on teinud oma eelduse subjektiks, nimelt mitte pelgalt iga kolmnurk või arv, millest nad teavad, et ta seda on, vaid mis tahes kolmnurk või arv ilma reservatsioonideta. Sest kunagi ei sõnastata mõnd eeldust kujul "iga arv, millest sa tead, et ta on arv" või "iga sirgjooneline kujund, millest sa tead, et ta seda on": predikaati käsitatakse alati rakendatavana asja mis tahes üksiknäitele. Teisest küljest, ma kujutan ette, et miski ei takista, et inimene ühes mõttes teaks seda, mida ta õpib, ning teises mõttes ei teaks. Kummaline poleks mitte see, kui ta mingis mõttes teaks seda, mida ta õpib, vaid see, kui ta teaks seda just samas mõttes ja samal moel, nagu ta seda õpib.
Me eeldame, et meil on reservatsioonideta mõttes teaduslik teadmine mingist asjast, erinevalt selle aktsidentaalsest teadmisest sofisti mõttes, kui me arvame, et me teame põhjust, millest fakt oleneb, selle ja mitte mingi muu fakti põhjusena ning peale selle teame, et see fakt ei saa olla teistsugune, kui ta on. Aga see, et teaduslik teadmine on midagi sellist, on ilmne: vaata nii neid, kes alusetult pretendeerivad sellele, kui ka neid, kellel see tõesti on, sest esimesed ainult kujutavad ette, et nad on kirjeldatud olukorras, teised aga ka on selles tegelikult. Järelikult on reservatsioonideta mõttes teaduslikule teadmisele omane objekt miski, mis ei saa olla muu, kui ta on.
Et aga selleks, et me mõnda fakti teaksime (see tähendab oleksime selles veendunud), on alusena nõutav, et meil oleks niisugune süllogism, mida me nimetame tõestuseks, ja süllogismi aluseks on faktid, mis moodustavad selle eeldused, siis me ei pea mitte üksnes eelnevalt teadma algeeldusi (vähemalt mõnda, kui mitte kõiki), vaid teadma neid paremini kui järeldust; näiteks põhjus, miks me midagi armastame, on meile kallim kui meie armastuse objekt. Nii et kuna algeeldused on meie teadmise (see tähendab veendumuse) põhjus, siis järelikult me teame neid paremini, see tähendab oleme nendes rohkem veendunud kui nende järelmites, sest see, et me viimaseid teame, ongi ju selle tagajärg, et me teame eeldusi. Aga inimene ei saa uskuda millessegi rohkem kui asjadesse, mida ta teab, kui tal ei ole sellest tegelikku teadmist või midagi paremat kui tegelik teadmine. Kuid me oleme silmitsi selle paradoksiga, kui õpilasel, kelle usk põhineb tõestusel, ei ole eelnevat teadmist; inimene peab uskuma mõnesse, kui mitte kõigisse, algtõesse rohkem kui järeldusse. Pealegi, kui inimene hakkab omandama teaduslikku teadmist, mis tuleb läbi tõestuse, siis tal ei pea mitte ainult olema parem teadmine põhitõdedest ja kindlam veendumus nende kui seoses, mida tõestatakse; veel enam, mitte miski ei tohi tema jaoks olla kindlam või paremini teada kui need algtõed kui vasturääkivad aluseeldustele, mis viivad vastandliku ja eksliku järelduseni. Sest puhta teaduse veendumus peab tõesti olema kõigutamatu.
Paratamatuse tõttu teada algeeldusi arvavad mõned, et teaduslikku teadmist ei ole. Teised arvavad, et on, kuid et kõik tõed on tõestatavad. Kumbki õpetus ei ole tõene ega paratamatu järeldus eeldustest. Esimene koolkond, eeldades, et ei ole muud teadmise viisi kui tõestuse kaudu, väidavad, et kaasneb lõputu regress, sel alusel, et kui eelneva taga ei ole algset, siis meil ei ole võimalik teada järgnevat eelmise läbi (milles neil on õigus, sest lõpmatut jada ei saa läbida):  teisest küljest – ütlevad nad – kui jada lõpeb ning on olemas algeeldused, pole neid ikkagi võimalik teada, sest neid ei saa tõestada, ja tõestus on nende meelest ainuke tunnetusvorm. Ning et seetõttu ei ole algeeldusi võimalik teada, siis ei ole nendest järelduvate puhas teaduslik teadmine ega õieti üldse mitte teadmine, vaid põhineb pelgal oletusel, et eeldused on tõesed. Teine koolkond nõustub nendega teadmise suhtes, leides, et teadmine on võimalik ainult tõestuse kaudu, kuid nad ei näe mingit probleemi seisukohas seisukohas, et kõik tõed on tõestatavad, sest nad lähtuvad sellest, et tõestus võib olla tsirkulaarne või vastastikune.
Meie õpetame, et igasugune teadmine ei ole tõestuslik; vastupidi, vahetute eelduste teadmine on tõestusest sõltumatu. (Selle paratamatus on ilmne; sest kuna me peame teadma eelnevaid eeldusi, millest tõestused lähtuvad, ning kuna regressioon peab lõppema vahetute tõdedega, siis need viimased peavad olema tõestamatud.) Niisugune on siis meie õpetus, ja peale selle me väidame, et peale teadusliku teadmise on olemas selle lähteallikas, mis võimaldab meil ära tunda definitsioone.
Aga tõestus peab põhinema tõestusel, mis on järeldusele eelnev ja sellest paremini teada; ja samad asjad ei saa olla samal ajal teineteise suhtes nii järgnevad kui ka eelnevad: järelikult on selge, et tsirkulaarne tõestus ei ole sõna "tõestus" reservatsioonideta mõttes võimalik, vaid  on võimalik üksnes siis, "tõestust" käsitada nii laialt, et ta hõlmab selle teise arutlusmeetodi, mis põhineb eristusel meie jaoks eelnevate ja ilma reservatsioonideta eelnevate tõdede vahel, see tähendab meetodi, mille abil induktsioon teadmist tekitab. Aga kui me aktsepteerime seda tähenduse laiendust, siis meie definitsioon teadmisele reservatsioonideta mõttes osutub vigaseks; sest teadmist näib olevat kaht liiki. Ent võib-olla see teine tõestusevorm, mis lähtub tõdedest, mis on paremini teada meie jaoks, ei ole tõestus selle termini reservatsioonideta mõttes.
Ringtõestuse pooldajad ei ole silmitsi mitte ainult selle raskusega, mille me äsja esile tõime. Peale selle taandub nende teooria pelgale väitele, et kui mingi asi on olemas, siis ta on olemas – nii on hõlbus tõestada mida tahes. Et see nii on, seda saab selgelt tõestada, võttes kolm terminit, sest ringi moodustamiseks pole vahet, kas võtta palju või vähe termineid või koguni ainult kaks. Järelikult otsese tõestuse kohaselt: kui on A, siis peab olema B; kui on B, siis peab olema C; järelikult kui on A, siis peab olema C. Et siis (ringtõestuse kohaselt) kui on A, siis peab olema B, ja kui on B, siis peab olema A, siis ülalpool võib C asendada A-ga. Seega "kui on B, siis peab olema A"="kui on B, siis peab olema C", mis ülalpool andis järelduse "kui A on, siis peab olema C"; aga me samastasime C ja A. Järelikult võivad ringtõestuse pooldajad öelda, et kui on A, siis peab olema A – nii on hõlbus tõestada mida tahes. Pealegi on isegi selline tingtõestus võimatu, välja arvatud juhtudel, kui atribuudid järelduvad teineteisest, nimelt "omaste" omaduste puhul.
On aga näidatud, et ühe asja (olgu siis ühe termini või eelduse) postuleerimine ei too kunagi kaasa paratamatut konsekventi: kaks eeldust moodustavad esimese ja vähima aluse, selleks et üldse järeldust teha ning järelikult ammugi teaduse tõestava süllogismi jaoks. Kui siis A järeldub  B-st ja C-st ning B ja C järelduvad vastastikku teineteisest ja A-st, siis, nagu minu kirjutistes süllogismi kohta on näidatud, on võimalik tõestada kõik eeldused, millel algne järeldus põhines, ringtõestuse abil esimeses figuuris. Kuid on näidatud ka seda, et teistes figuurides kas ei ole üldse võimalik mingi järeldus või vähemalt mitte niisugune, mis tõestab kõik algsed eeldused. Propositsioone, mille terminid ei ole pööratavad, ei saa üldse tsirkulaarselt tõestada, ning kuna pööratavad terminid esinevad tegelikes tõestustes harva, siis on selgelt asjatu ja võimatu öelda, et tõestus on vastastikune ning et järelikult on kõike võimalik tõestada.
Metadoon
pisi|Metadoon Metadoon on sünteetiline opioid, mida kasutatakse analgeetikumina ja metadoonasendusravis.
Metadoon sünteesiti esimest korda 1937. aastal Saksamaal.
Within Temptation
pisi|Westerholt, van Haestregt, van Veen, Spierenburg, den Adel, Jolie Within Temptation on Hollandi sümfoonilise metal ' i bänd gothic metal ' i mõjudega. Selle asutasid laulja Sharon den Adel ja kitarrist Robert Westerholt 1996. aastal.
Loki Software
Loki Software, Inc. (tuntud ka nimede Loki Games või Loki Entertainment Software all) on nüüdseks välja surnud Ameerika Ühendriikide tarkvarafirma Tustinis, Californias, mis on portinud mitmeid Microsoft Windowsi arvutimänge Linuxi platvormile.
Loki Software asutati augustis 1998 Scott Draekeri poolt ja suleti jaanuaris 2002.
Loki Software poolt väljastatud mängud:
Lisaks väljastatud mängudele on olemas ka pooleli jäetud port Deus Exist. Hilisem Deus Exi uuendus Microsoft Windowsile sisaldab Loki Software Linuxi pordist OpenGLi draiverit Unreali mootorile.
Loki Software on muuhulgas välja töötanud mitmeid tasuta vahendeid, nagu Loki installeerija (tuntud ka kui Loki Setup) ja toetanud Simple DirectMedia Layeri arendust. Samuti on nad algatanud OpenAL heliteegi projekti (nüüd Creative Technology ja Apple Computer-i poolt üle võetud). Loki Software ja John R. Halli raamat Programming Linux Games (samuti saadaval internetist (internetiarhiiv)) on tuntud, kui üks prominentsemaid õpetusi Simple DirectMedia Layerist.
Paljud Loki vabadest vahenditest on siiani sagedalt kasutatud ja arendatud, tihti endiste firmatöötajate poolt, kellest mitmed on kolinud teistesse videomängude või Linuxi firmadesse. Ryan Gordon (tuntud ka kui Icculus), endine Loki töötaja, on olnud mitmete kommertsmängude Linuxi ja Mac OS X portide taga.
Dorion Sagan
Dorion Sagan (sündinud 1959) on ameerika teaduskirjanik.
Pere
Tema isa oli Carl Sagan ja ema Lynn Margulis.
Bhutan
Riik piirneb idas ja lõunas Indiaga ning põhjas ja läänes Hiinaga (Tiibetiga).
Nimi
Nime "Bhutan" päritolu ei ole selge. On arvatud, et see pärineb sanskriti sõnadest Bhota-anta ('Tiibeti ots') või sõnadest Bhu-uttan ('mägismaad'). Sõna "Bhutan" on riigi nimena kasutatud alates 19. sajandi lõpust.
Riigi dzongkhakeelne nimi on Drukyuel (teises variandis ja tiibeti keeles Druk Yul) 'kõuedraakonimaa'.
Bhutan on tuntud mitme nime all, sealhulgas Lho Mon 'pimeduse lõunamaa', Lho Tsendenjong 'sandalipuu lõunamaa' ja Lhomen Khazhi 'nelja lähenemise lõunamaa'.
Maastikuline liigendus
Bhutani võib jaotada kõrgmägede piirkonnaks riigi põhjaosas, madalate mägede piirkonnaks riigi keskosas ja Duarsi tasandikuks riigi lõunapiiril (13–16 km laiune riba).
Reljeef
Kõrgeim tipp on 7570 m kõrgune Gangkhar Puensum (mõnikord peetakse selleks ka 7554 m kõrgust Kula Kangrit).
10% pindalast on igilume ja liustike all. Lõunaosas leidub viljakaid tasandikke, kuid haritav maa moodustab vaid 2–3% riigi pindalast. Madalaim punkt on 97 m kõrgusel merepinnast.
Kliima
pisi|180px|[[Thimphu kliimadiagramm]]
Duarsi tasandik asub lähistroopikas. Piirkond on väga sademeterohke (aasta keskmine sademete hulk on 500–760 mm aastas) ning kuum ja niiske.
Jõed
Suuremad jõed on Drangme Chhu, Sankosh (Puna Tsang Chhu), Wang Chhu ja Amo Chhu. Teiste jõgede seas on Drupthopzampa Chhu, Khili Chhu, Kholong Chhu, Khoma Chhu, Kuri Chhu, Mangde Chhu ja Threwen Chhu.
Taimkate
Riigi pindalast on metsaga kaetud 72,5%. Duarsi tasandikul kasvab lähistroopiline mets. Päris lõunapiiri ääres on rohtla ja bambusedžungel.
Loomastik
Duarsi tasandiku metsades elavad elevandid, hirved ja tiigrid.
Päris lõunapiiri ääres on looduskaitseala, kus muuhulgas elab haruldane languuriliik Trachypithecus geei.
Keskkond
Tänu riigi isoleeritusele ja väikesele rahvaarvule on Bhutani ökosüsteem suures osas säilinud puutumatuna. Seal leidub mitmeid ohustatud loomaliike.
Raid (perekonnanimi)
Raid on eesti perekonnanimi.
Bhutan
Riigikord
Bhutani riigikord on konstitutsiooniline monarhia.
Parlament on rahvuskogu, mille liikmetest kaks kolmandikku on valitavad.
Haldusjaotus
pisi|250px|Ringkonnad Bhutan on jagatud 20 ringkonnaks (dzongkhag):
Rahvastik
Rahvastiku keskmine eluiga on tõusnud 39-lt (aastal 1970) 71-le (2019), seda tänu arstiabi kättesaadavuse ja transpordi paranemisele. Mediaanvanus on 28,1 aastat (2020).
Raid (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raid 448 inimesel: 220 mehel ja 228 naisel. Perekonnanimede levikult on Raid meeste puhul 250. kohal ja naiste puhul 277. kohal. Nimi oli levinuim Pärnu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,1. Levinuim oli perekonnanimi Raid vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,5.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raid 441 inimesel: 218 mehel ja 223 naisel. Perekonnanimede levikult on Raid meeste puhul 253. kohal ja naiste puhul 290. kohal. Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,49. Levinuim oli perekonnanimi Raid vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,07.
Bhutan
Rahvaarv
Varasemad rahvaarvud:
Riigis on läbi viidud 3 rahvaloendust (1969, 1980 ja 2005).
Ametliku hinnangu kohaselt oli rahvaarv 2004. aastal vaid 752 700.
Suured erinevused hinnangutes tulenevad väidetavalt sellest, et Bhutani valitsus teatas tegelikust suurema rahvaarvu 1971. aastal, sest arvati, et alla 1-miljonilise rahvaarvuga riiki ei võetaks ÜRO liikmeks. Ametivõimude väitel on riigist lahkunud ka hulgaliselt peamiselt nepallastest võõrtöölisi. Põgenikke esindavad organisatsioonid on väitnud, et Bhutani valitsus üritab varjata nepallaste suurt osakaalu Bhutani elanikkonnas. Umbes 125 000 inimest elab põgenikelaagrites Nepalis.
Asustus
Põhiline asustus on koondunud riigi keskosa orgudesse.
Duarsi tasandiku põhjaosas mägede jalamil on väikesed külad metsalagendikel.
Rahvuslik koosseis
Umbes pool bhutanlastest on bhotiad, kes on kultuuriliselt lähedased tiibetlastele. Nad elavad põhiliselt riigi põhja- ja keskosas.
Bhutani lõunaosa rahvastik on mitmerahvuseline. Ülekaalus on Nepalist sisse rännanud nepallased.
Keeled
Bhotiad kõnelevad tiibeti keelele lähedast dzongkha keelt, mis on ka riigikeel.
Nepallased kõnelevad põhiliselt nepali keelt.
Koolides on kõigile kodanikele kohustuslik dzongkha ja inglise keele õppimine. Osa aineid, sealhulgas täppisteadusi, õpetatakse inglise keeles.
Religioon
Bhotiad tunnustavad Tiibeti budismi.
Nepallased on hinduistid.
90 % elanikest peab end õnnelikuks, 8,8 % õnnetuks. Enesetapu sooritab igal aastal 80 inimest.
Majandus
Riik on koostanud viisaastakuplaanid majanduse arendamiseks.
Esimesel ja teisel viisaastakul (1961–1966 ja 1966–1971) pandi rõhku transpordi ja side arendamisele.
Põllumajandus
Põhiline elatusallikas on põllumajandus, kus on hõivatud 79% elanikest.
Taimekasvatus
Riigi keskosas on suhteliselt tasased laiad, viljaka mullaga orud, mida kasutatakse taimekasvatuseks. Tähtis on kunstlik niisutus.
Põhilised põllukultuurid on riis, mais, apelsinid ja kartul.
Parasvöötmepiirkonnas on riiklikud puuviljaaiad, kus kasvatatakse õunu, pirne, virsikuid, ploome, aprikoose ja kreeka pähkleid.
Loomakasvatus
Kasvatatakse lambaid.
Kõrgmägedes karjatatakse suvel jakke.
Tööstus
Bhutanis on muu hulgas puidutöötlemisettevõtteid, konservivabrikuid ning mutri- ja kruvivabrik.
Ida-Bhutanis toodetakse toorsiidi.
Kodutöönduses valmistatakse muuhulgas tuletikke, seepi, rõivaid, vaipu ja küünlaid.
Transport
Riigis on maanteid, kuid mägedes on põhilisteks transpordivahenditeks jakid, muulad ja ponid.
Bhutanis on kaks lennujaama: Paro lennujaam ja Yangphulla lennujaam. 1983. aastast alates tegutseb riiklik lennukompanii Druk Air.
Side
Suuremad linnad on ühendatud telefoniliinidega. Välismaale saab helistada ainult pealinnast Thimphust.
Statsionaarse telefoni abonente on 25 200, mobiiltelefonikasutajaid 23 000.
Internetikasutajaid on 15 000.
Esiajalugu
Kivist tööriistade ja relvade ning suurte kiviehitiste jäänuste põhjal saab öelda, et Bhutan oli asustatud juba 2000 eKr.
Bhutanlased usuvad, et maa algasukad olid lhopud (Lhop, Doya; väike tiibeti-birma keelt kõnelev hõim Edela-Bhutanis) ning hiljem tulid nende asemele Mongoolia alalt tiibetlased. Teise arvamuse järgi koosnesid algasukad mitmest hõimust.
On arvatud, et Kristuse-eelse 5. sajandi ja Kristuse-järgse 6. sajandi vahel oli seal riik nimega Lhomon ('lõunapimedus') või Monyul ('pime maa' Bhutani algasukate monpade järgi). Vanades Bhutani ja Tiibet kroonikates leiduvad nimed Lhomon Tsendenjong 'sandalipuumaa' ja "Lõuna-Mon" ("nelja lähenemise maa).
Budismi tulek ja varane ajalugu
Kõige varasem ajalooliselt teada olev sündmus Bhutanis on buda pühaku Padmasambhava (guru Rimpotše) viibimine Bhutanis 8. sajandil. Temale omistatakse tavaliselt vadžrajaana-budismi toomine Bhutanisse, kuid Kyichu Lhakhang Paros ja Jambey Lhakhang Bumthangis on ehitatud 659, umbes sajand enne guru Rimpotše saabumist poollegendaarse Tiibeti kuninga Songtsen Gampo poolt. Vadžrajaanast areneski 12. sajandks välja Tiibeti budism. Padmasambhava rajas hulga templeid ja kloostreid, sealhulgas kuulsa Taktshangi kloostri, mis on ehitatud kõrgele kaljule Paro oru kohal, ja Kurjey Lhakhangi Bumthangis.
Bhutani varane ajalugu on ebaselge, sest suurem osa kroonikatest hävis tulekahjus kunagises pealinnas Punakhas 1827. Igatahes oli budism 10. sajandiks juba väga mõjukas. Tekkisid erinevad koolkonnad, mida soosisid erinevad Tiibeti ja Bhutani valitsejad. Pärast mongolite allakäiku 14. sajandil võistlesid need koolkonnad poliitilise ja usulise mõjuvõimu pärast. 16. sajandiks jäi peale drukpa koolkond.
Riigi tekkimine
Bhutani alal asusid 17. sajandini mitmed väikesed omavahel vaenutsevad läänivaldused, kuni need ühendas Tiibeti laama ja sõjapealik Shabdrung Ngawang Namgyal. Pärast tema surma 1652. aastal valitses riigis mõnda aega anarhia.
Lepingud Suurbritanniaga
Aastatel 1710 ja 1730 ründasid Bhutani tiibetlased, kuid mõlemad rünnakud löödi tagasi.
18. sajandil ründas Bhutan Cooch Behari kuningriiki ja okupeeris selle. Aastal 1772 tõrjusid Cooch Behari väed inglaste abiga Bhutani armee välja ja ründasid 1774 Bhutani. Bhutan oli sunnitud oma vallutustest loobuma.
Kodusõjad
Aastal 1865 oldi sunnitud loovutama osa piiriäärseid alasid Suurbritanniale.
Kuningriigi sünd
Aastal 1907 valiti Ugyen Wangchuck Bhutani kuningaks.
Suurbritannia kuningast sai 1910 Bhutani süserään. Pärast India iseseisvumist 1947 otsustas Bhutan Indiaga mitte liituda. Aastal 1949 tunnistas India Bhutani sõltumatust.
Moderniseerumine ja isolatsioonist väljumine
Aastal 1971 võeti Bhutan ÜRO liikmeks.
Aastal 1972 asus valitsema praegune kuningas Jigme Singye Wangchuck, kes 1998 viis läbi olulised poliitilised reformid, andes suurema osa oma võimust üle peaministrile.
Riigis on keelatud kilekottide kasutamine.
Turism
Turismi piiratakse kvootidega ning paljudesse piirkondadesse neid ei lubata. Põhjuseks on püüd säilitada kohalikku kultuuri. Riik püüab seada turistidele tingimuseks, et nad kulutaksid vähemalt 100 USA dollarit päevas.
Enamik hotelle asub Thimphus.
Kuritegevus
Bhutan on püüdnud hoida kuritegevuse madalat taset, mis on olnud tingitud traditsioonilisest elulaadist ja Tiibeti budismi mõjust.
Aprillis 2002 jõudsid avalikkuse ette mitmed tähelepanu äratanud kuriteod: suur korruptsioonijuhtum, rüüstamised, röövimised, vargused ja mõrvad. Selles nähti moderniseerimise ja välismaa kultuurimõjude (sealhulgas televisiooni) tõttu muutunud elulaadi tagajärge.
Haridus
Riigis on tasuta keskharidus. Aastal 1968 lõpetasid tasuta 11-klassilise kooli esimesed 18 õpilast.
Ajakirjandus
Bhutani ainuke legaalne ajaleht on kaks korda nädalas dzongkha, inglise ja nepali keeles ilmuv Kuensel.
Mõned mitteametlikud ajalehed ilmuvad internetis.
Aastal 1973 asutati Bhutani Ringhäälinguteenistus. See edastas algul ainult raadiosaateid. Need levivad üle riigi lühilainetel, Thimphus ka ultralühilainetel.
Televisioon lubati kuninga käsul alles 1999. See oli osa moderniseerimisprogrammist. Juunis 1999 hakkas Ringhäälinguteenistus edastama oma telesaateid ja augustis 1999 anti erafirmadele võimalus saada litsents välismaa satelliittelevisioonisaadete edastamiseks kaabeltelevisiooni teel. Bhutan oli viimane riik maailmas, kus televisioon kasutusele võeti. Varem oli televisioon keelatud. Kättesaadavaks muutus korraga 46 telekanalit, sealhulgas Star TV ööpäevaringsed meelelahutuskanalid. Kui aprillis 2002 käis riigist üle kuritegevuselaine, süüdistati selles televisiooni.
Rõivastus
Bhotia meeste traditsiooniline rõivastus on gho, põlvedeni ulatuv rüü, mis kinnitatakse riidest puusavööga (kera).
Naised kannavad kederluudeni ulatuvat kira 't, mis seisab ühest õlast koos ning on puusast seotud. Kira ' ga käib kaasas pikkade varrukatega pluus, mida kantakse kira all.
Rõivaste koe, värvi ja kaunistused määrab sotsiaalne staatus. Sotsiaalset positsiooni näitavad ka rätid ja sallid.
Kõrvarõngaid kannavad nii mehed kui ka naised.
Seadus nõuab bodiatele omaste tiibetlike rõivaste kandmist kõigilt Bhutani kodanikelt, sealhulgas kohalikelt nepallastelt.
Toit
Põhitoit on riis ning üha rohkem ka mais.
Mägedes süüakse palju liha, eriti kodulindude ning jaki- ja lambaliha.
Külmal ajal on üks lemmiktoite paprikaga vürtsitatud liha-, riisi- või maisisupp. Paprikakarri on üldse armastatud.
Kuigi piima on vähe, on populaarsed ka piimatoidud, eriti või ja juust, mis on valmistatud jaki- ja lehmapiimast.
Jookidest on levinud võitee ja õlu.
Tubakakeeld
Detsembris 2004 keelati kogu riigis tubaka müük ja avalikus kohas suitsetamine. Bhutan on ainuke sellise keeluga riik maailmas.
Sport
pisi|Bhutani rahvussport on vibulaskmine Bhutani rahvussport on vibulaskmine. Enamikus külades toimuvad regulaarsed vibulaskmisvõistlused.
Reeglid erinevad rahvusvahelistest reeglitest sihtmärkide asetuse ja muude tehniliste üksikasjade poolest. Samuti on kombeks, et võistlejad joovad palju ja pilkavad üksteist.
Rahvuslik spordiala on ka rahvusvahelise kuulitõuke sarnane digor.
Populaarsust on võitmas jalgpall.
Muusika
Traditsioonilise muusika žanride seas on zhungdra ja boedra.
Populaarmuusikas on valdavaks stiiliks keelpillil mängitav Rigsar (Rigsagar). See tekkis 1960. aastatel traditsioonilist muusikat ja lääne popmuusika mõjusid kombineeriva India populaarmuusika mõjul.
Arhitektuur
Bhutanile iseloomulik ehitiseliik on kindlusklooster dzong.
Aknaavad avanevad traditsiooniliselt otse vabasse õhku. Halva ilma korral on kasutatud bambuseesriideid, mis lasevad valgust tuppa. Viimasel ajal on hakatud kasutama ka aknaklaasi.
Pühad
pisi|püsti|Maskitants Chaam on müstiline tants, mida esitatakse budistlike pühade ajal Bhutanis on palju pühasid, millest enamik on seotud traditsiooniliste pidustustega. Nende seas on talvise pööripäeva püha (peetakse kuukalendri järgi 1. jaanuari paiku), kuukalendri uusaasta (jaanuaris või veebruaris), kuninga sünnipäev ja kroonimise aastapäev, mussoonide aastaaja algus (22. september), rahvuspäev (17. detsember) ning mitmesugused budistlikud ja hinduistlikud pühad. Ka ilmalike pühade puhul tantsitakse religioosseid tantse ja palutakse päevale õnnistust.
Pühade ajal tantsitakse maskitantse ja etendatakse tantsudraamasid, tavaliselt traditsioonilise muusika saatel. Tantsijad kannavad värvilisi puust või mitmest materjalist maske ning kostüüme, mis kujutavad kangelasi, deemoneid, loomi ja karikatuurseid tavalisi inimesi. Tantsijad on kuninga patronaaži all. Nad hoiavad alal rahva- ja usukombeid ning võimaldavad alal hoida maskitegemise kunsti.
Ainupilulised
Ainupilulised ehk monotreemid (Monotremata) on imetajate selts, kuhu traditsiooniliselt paigutatakse kõik ürgimetajate alamklassi kuuluvad liigid. Erinevalt teistest imetajatest, kes on elussünnitajad, on ainupilulised munejad. Neil on kloaak (sellest tuleneb ka nende nimetus).
Praegu elab ainupilulisi ainult Austraalias ja Uus-Guineas, kuid fossiilseid ainupilulisi on leitud ka mujalt.
Pehmekoelistest munadest kooruvad pärast kümnepäevalist munasviibimist vähearenenud pojad, kes sõltuvad täielikult ema hoolitsusest. Ainupilulisi peetakse küll primitiivseteks, sest nad munevad, ometigi on neil kõik teised imetajatele omased tunnused, nagu karvkate, püsisoojasus ning nad imetavad oma loomi piimaga.
Süstemaatika ja fülogenees
Traditsiooniliselt vaadeldakse ainupilulisi ürgimetajate ainsa seltsina. Nüüd on selgunud, et tegu pole monofüleetilise rühmaga. Üks hüpotees paigutab ainupilulised klaadi Australosphenida.
Hiljuti on tehtud ettepanek eristada nokkloomaliste (Platypoda) ja sipelgasiililiste (Tachyglossa) seltsi.
Ainupilulised paistavad olevat lahknenud teistest imetajatest umbes 150 miljonit aastat tagasi. Paistab, et sipelgasiilid ja nokissiilid põlvnevad nokkloomataolistest esivanematest.
Vanim ainupilulise fossiil on Uus-Lõuna-Walesist Lightning Ridge'ist leitud 110 miljoni aasta vanune Steropodon galmani lõualuutükk. On leitud ka fossiile perekondadest Kollikodon, Teinolophos ja Obdurodon. Aastal 1991 leiti Argentina lõunaosast 61 miljoni aasta vanune nokklooma sugulane perekonnast Obdurodon (või Monotrematum).
Ainupiluliste süsteem on järgmine: Tänapäevased ainupiluliste liigid on:
Veljo Reinik
pisi|Veljo Reinik Tallinna Kirjandusfestivalil [[HeadRead 6. mail 2010]] Veljo Reinik (sündinud 15. juunil 1981) on eesti näitleja ja luuletaja.
Ta lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti eriala 2007. aastal. Töötas 2007–2009 Endla teatris, 2009. aastast vabakutseline.
Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.
Luule
Tema luulet on avaldatud kogumikes
Laheda valla vapp
thumb|Laheda valla vapp Laheda valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Laheda valla vapp.
Vapp on kinnitatud 27. märtsil 1995.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil alumisest servast tõusev hõbedane vähk. Kuldses päises neli sinist linaõit.
Põhjendus
Vapi värvid ja kujundid tähistavad puhast loodust, linakasvatust ja sinisavi. Kuldne laid viitab Põlvamaa vapile. Linaõite arv märgib valla maadel paiknenud nelja mõisat.
Anatoli Nekrassov
Anatoli Aleksandrovitš Nekrassov (Анатолий Александрович Некрасов; sündinud 19. septembril 1950 Altai krais Altaiskoje rajoonis Beloje külas ) on vene vaimne õpetaja, lektor ja nõustaja, raamatute autor.
Kameruni mägi
Kamerun (prantsuse Mont Cameroun; tipp kannab kohalikku nime Fako) on tegevvulkaan Aafrikas Kamerunis.
Vulkaani kõrgus on 4095 meetrit. Vulkaan koosneb peamiselt basaldist ja trahhübasaldist.
Metsnugis
Metsnugis (Martes martes) on kärplaste sugukonda nugise perekonda kuuluv kiskja.
Levila
Metsnugise looduslik levila hõlmab peaaegu kogu Euroopa koos Briti saartega ning teda ei leidu ainult Skandinaavia põhjaservas ja Hispaanias. Ta elab veel Kaukaasias ja ida suunas kuni Obini. Seega kattub tema levila suurel määral kivinugise omaga.
Eestis leidub metsnugiseid nii mandril kui ka saartel ja kokku hinnatakse nende arvukuseks umbes 4000 isendit.
Nugiste arvukus kõigub aastati suurel määral. See on seotud nende saakloomade (näriliste ja jäneseliste) arvukusega.
Metsnugis kuulub soodsas seisundis liikide hulka.
Välimus
Suuruselt on ta võrreldav kodukassiga. Looma tüvepikkus on 36–56 cm, saba pikkus 17–28 cm, tagakäpa pikkus 8,5–9,5 cm, kondülobasaalpikkus 77–88 mm. Isendid kaaluvad 0,5–2,2 kg, isased umbes 12% emastest rohkem.
Metsnugise karvastik on tihe, kohev ja väga ilus, tavaliselt tumepruun. Talvel kasvavad karvad pikemaks ja karvastik on kohevam. Kõrvad on terava tipuga ja võrdlemisi suured.
Metsnugised on väga sarnased kivinugistele, kellega nad on ühesuurused, vahel veidi kogukamad ja lühema sabaga. Metsnugise kurgualune on kollakas või oranž, tagapool ahenev, ja see ulatub eeskäppadeni välja, kuid mitte esikäppadele nagu kivinugisel. Metsnugise tallad on talvel tihedate karvadega kaetud, aga kivinugisel enam-vähem paljad. Täpsemalt saab neid liike teineteisest eristada kolju ja hammastiku põhjal.
Metsnugis on väärtuslik karusloom. Kuid katsed neid karusloomafarmis kasvatada pole kasumlikuks osutunud.
Eluviis
Metsnugis on enamasti aktiivne hämarikus ja öösel. Ta on hea ronija ja oskab koguni puult puule hüpata. Sellegipoolest ronib ta puude otsas harva, eelistades liikuda maapinnal ja lumel. Saaki jahtides on nad tugevad, osavad ja vastupidavad.
Metsnugise peatoidus on närilised, eriti niidu-uruhiired, kuid sööb ka linde, kahepaiksed ja eriti levila lõunaosas marju. Ta ei piirdu väikeste loomade püüdmisega, vaid püüab edukalt jäneseid, laanepüüsid, oravaid ja isegi metsiseid. On teada siili murdmise juhte. Meeleldi sööb ta mett ja metsmesilaste vastseid. Pärast edukat jahti peidab ta ülejäänud saagi tagavaraks ära.
Nugiste sigimiskäitumine on omapärane. Nad paarituvad suvel, juunis-augustis. Tiinus vältab 236–276 päeva, aga rõhuva enamuse sellest moodustab latentne staadium, loote arengule kulub kõigest 27–28 päeva.
thumb|Metsnugis [[Moldova margil]] Pojad sünnivad kevadel. Pesakonda kuulub 2–8 poega, kes kaaluvad sündides 30 g. Pojad sünnivad pimedatena ja saavad 30–36 päeva vanuselt nägijateks. Nad hakkavad juuni keskel pesast väljas käima ja saavad täiesti iseseisvaks 6 kuu vanuselt. Suguküpsus saabub 2–3-aastaselt.
Märt Kermon
Märt Kermon (sündinud 17. mail 1940) on eesti korvpallitreener.
Amorgós
Amorgósi asukoht|thumb Amorgós (uuskreeka keeles Αμοργός) on saar Egeuse meres, üks Küklaadidest. Saare pindala on 122 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 823 meetrit. Kuulub Kreekale.
HTC Wildfire
HTC Wildfire on HTC Corporationi väljatöötatud nutitelefon, HTC Tattoo uuem versioon.
Märt Kermon
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi, saanud treenerikoolitust lisaks Eestile ka Lätis, Leedus ja Soomes.
HTC Wildfire
HTC Wildfire'i tutvustati avalikkusele 17. mail 2010. Euroopasse pandi see müüki sama aasta juunis. Telefonil on 528 MHz Qualcomm MSM7225 protsessor ja see töötab operatsioonisüsteemi Android versiooniga 2.1 (Eclair). Sellel on TFT-vedelkristallkuvar, puuteekraan ja 5-megapiksline kaamera. HTC Wildfire'i kohta on öeldud ka Mini HTC Desire.
Märt Kermon
Ta on olnud Eesti noorte-, juunioride- ja meeste koondise peatreener.
HTC Wildfire
Nimi
Telefoni nimi valiti Facebooki hääletusega, kus nimi Wildfire sai 50% häältest. Teisele kohale jäi 24% häälega nimi Zeal.
Sõpradega sidepidamine
HTC Wildfire ühildub kõigi populaarsemate suhtlusvõrgustikega, et telefonikasutaja sõbrad oleksid "lähemal". HTC Wildfire võimaldab hoida ühendust enda jaoks tähtsate inimestega liidese HTC Sense abil, mis teeb telefoni kasutamise lihtsamaks. Lisavõimalus HTC Friend Stream kuvab ühe infovoona sisu suhtlusvõrgustikest, näiteks Facebookist, Twitterist ja Flickrist. HTC Wildfire'i kontaktide loendis on inimese andmete juures ka ülevaade viimasest suhtlusest temaga nii viimaste tekstsõnumite, kõnede, e-kirjade kui suhtlusvõrgustike postituste kujul. Iga sõbra kõne peale kuvab HTC Caller ID tema Facebooki profiilipildi ja viimase sissekande, samuti sünnipäeva meeldetuletuse.
Märt Kermon
Isiklikku
Märt Kermon on abielus, tal on kaks last.
Stavangeri lennujaam
Stavangeri lennujaam (ametlikult Stavangeri Sola lennujaam) on rahvusvaheline lennujaam NorrasSola vallas, Stavangeri ligidal. Stavangeri lennujaam on Norra suuruselt kolmas lennujaam. Peale lennuradade on lennujaamal ka helikopterite maandumispaik, mis teenindab Põhjamerel olevaid õliplatvorme.
HTC Wildfire
Tarkvarauuendused
2010. aasta juunis teatas HTC, et HTC Wildfire on nende telefonide hulgas, mis saavad operatsioonisüsteemi Android 2.2 (Froyo). Kuupäeva ei täpsustatud, kuid seda on oodata enne 2010. aasta lõppu. Pärast pikka ootamist avaldati versiooniuuendus 20. detsembril 2010.
Stavangeri lennujaam
Stavangeri lennujaamas tehti 2006. aastal 75 131 lennukiliigutust ning selle kaudu reisis 3 271 852 reisijat. Viis lennufirmat pakuvad riigisiseseid reise üheksasse sihtkohta, üheksa lennufirmat pakuvad reise seitsmeteistkümnesse rahvusvahelisse sihtkohta. Lennujaama kõige tähtsam lennuliin on umbes 25 igapäevase lennuga marsruut Oslosse.
HTC Wildfire
Tarkvarauuendused
Android 2.2 sisaldab USB sidumise tuge, täiustatud Bluetoothi tuge, mitme keele sõrmistikku, Wi-Fi leviala sidumist ja muud. Kuid liikuvate taustapiltide ja Flashi toetus puuduvad.
Kättesaadavus
Euroopas müüvad seda telefoni Meteor, Play Mobile, T-Mobile, 3 (Hutchison 3G), Vodafone, Telenor ja Virgin Mobile. Austraalias tegeleb sellega Telstra, Taiwanis Taiwan Mobile, Malaisias Maxis ja Mehhikos Iusacell.
Boliivia
pisi|Sajama mägi