cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Beck
pisi|Beck 2018. aastal Beck Hansen (sünninimi Bek David Campbell; sündinud 8. juulil 1970) on eklektiline ameerika muusik, laulja, helilooja, laulusõnade autor ja plaadiprodutsent.
Kaitseliidu keskjuhatus
2016 kuuluvad keskjuhatusse Marek Ranne, Teet Kurs ja Olavi Tammemäe.
Kiviõli Rahvamaja
Kiviõli Rahvamaja on Ida-Viru maakonnas Kiviõlis asuv rahvamaja.
Maja avati 1936 sealse haridusseltsi "Valgus" tarbeks.
Rahvamajas on tegutsenud segakoor Loit, Gennadi Butuzovi nimeline vene koor, vene näitering, käsitöö ring, lauluklubi, klubi Ajaratas, Kontakt, memmede laulu ning tantsu kollektiivid Elulõng ja Lõngakera.
Beck
Hansen sai tuntuks 1990ndate alguses isikupärase eksperimentaalse ja lo-fi stiiliga, mis ühendas folki, funki, souli, hiphoppi, elektroonilist, alternatiivset, psühhedeelset ja kantrimuusikat. Ta on 2020. aastaks avaldanud 14 stuudioalbumit (millest neli on ilmunud indie-plaadifirmade kaudu), suure hulga singleid ja noodistatud muusikat.
Haavalumik
Haavalumik (Limenitis populi) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv liblikas.
Tiibade ülakülg on valdavalt must valgete laikudega. Tagatiival on lai valge vööt. Alakülg on oranž valgete vöötide ja laikudega. Tiibade siruulatus on 60-85 mm. Lennuaeg kestab juuni keskelt juuli keskpaigani.
Röövikud toituvad haaval. Talvituvad röövikuna.
Errol Harris
Errol Eustace Harris (19. veebruar 1908 – 21. juuni 2009) oli Lõuna-Aafrika päritolu Ameerika Ühendriikide filosoof.
Errol Harrise filosoofia kritiseerib empirismi tunnetusteoreetilisi baaseeldusi, kasutades loogika ja metafüüsika vahendeid ning otsides loodusteaduse terviklikku käsitlust eri teadusharude (nt füüsika, bioloogia ja eksperimentaalpsühholoogia) filosoofilisest analüüsist. Filosoofia ajaloo töödes keskendub Harris Spinoza ja Hegeli filosoofiale, viimasest lähtuvalt kujundab metafüüsika, mida on hiljem nimetatud "dialektiliseks holismiks".
Eesti keeles on avaldatud Harrise 1991. aasta teos "Universum ja inimene", milles ta esitab argumente antroopsusprintsiibi tugeva käsitluse poolt.
Filosoofiahariduse omandas Harris Rhodesi Ülikoolis, Oxfordi Ülikoolis ja Witwatersrandi Ülikoolis, sai 1950. aastal doktorikraadi ja töötas 1953. aastast filosoofiaprofessorina. Hiljem oli Harris filosoofiaprofessor Yale'i Ülikoolis, Connecticuti Kolledžis USA-s, seejärel Edinburghi Ülikoolis Šotimaal, Kansase Ülikoolis ja aastatel 1966–1976 Northwesterni Ülikoolis, kuni jäi pensionile.
Elu viimased aastad veetis ta oma kodus Inglismaal ning suri 21. juunil 2009, olles elanud 101-aastaseks.
Väike Linajärv
Väike Linajärv (ka Linajärv, Aknajärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 159 m.
Dyer
Dyer on linn USA Indiana osariigis Lake'i maakonnas, Chicago kagupoolne eeslinn.
Elanike arv oli 2020. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduse andmetel 16 517. Aastal 2010 oli elanikke 16 390.
Dyer piirneb põhjas Munsteri linnaga, idas Schererville'i linnaga ning läänes Illinoisi osariigiga.
Dyer on asutatud 1838. aastal. Linnaõigused sai see 24. jaanuaril 1910.
Dyeris asub Chicago ja New Yorgi vahel kulgeva Amtraki reisirongiliini peatus.
Sant'Antioco saar
Sant'Antioco saar (sardi keeles isula 'e Sàntu Antiògu, tabarca murdes uiza de Sant'Antióccu) on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres, Sardiinia saare edelaranniku lähistel. Sant'Antioco on Sitsiilia, Sardiinia ja Elba järel Itaalia suuruselt neljas saar (109 km²). Saar on jagatud Sant’Antioco ja Calasetta valla vahel.
Sulcise saarestiku suurim saar Sant'Antioco asub Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis, Sulcis-Iglesiente ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Saart ühendab Sardiiniaga kunstlik maakitsus ja 1981. aastal valminud sild.
Peamised sadamad on Sant’Antioco ja Calasetta sadam.
Ajalugu
Umbes 9. sajand eKr rajasid foiniiklased saare kirdeossa Sulki asula. Umbes 6. sajand eKr vallutasid ala kartaagolased, pärast Puunia sõdu liideti ala Rooma koosseisu.
1796. aasta Pariisi rahulepinguga läks ala Prantsusmaale, 1815. aastal tagastati see Sardiinia kuningriigile.
Hiina naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Hiina naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kaitseliidu Keskkogu
Keskkogu ülesannete seas on Kaitseliidu üldtegevuse küsimuste arutamine, Kaitseliidu vanematekogu ja Kaitseliidu keskjuhatuse liikmete ning Kaitseliidu auliikmete valimine, Kaitseliidu eelarve kinnitamine.
Kaitseliidu keskkokku valitakse vaid Kaitseliidu tegevliikmeid. Need tegevliikmed on malevate juhatuste esindajad.
Sooluuslane
Sooluuslane (Lagria hirta) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Blāzma (Lestene vald)
Blāzma on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Lestene vallas.
Küla asub valla lääneosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Lestenest 4,5, piirkonna keskusest Tukumsist 25 ning Riiast 80 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud nõukogude perioodil.
Ozolnieki
Ozolnieki on küla (lielciems) Lätis Jelgava piirkonnas, Ozolnieki valla keskus. Küla asub Iecava jõe kaldal, merepinnast 4 meetri kõrgusel. Küla lähistel asub Ozolnieki raudteepeatus.
Ozolniekis on kinnisvara ostnud paljud hiinlased, et saada Läti elamisluba ja Schengeni viisa. Aastal 2005 oli külas 3314 elanikku.
Norman Davies
pisi|Norman Davies (2013) Ivor Norman Richard Davies (sündinud 8. juunil 1939) on Briti ja Poola ajaloolane, kes on spetsialiseerunud Euroopa, Poola ja Suurbritannia ajaloole. Ta on üks silmapaistvamaid Kesk-Euroopa ja Ida-Euroopa ajaloo spetsialiste. Ta on UNESCO professor Jagelloonide Ülikoolis, emeriitprofessor Londoni University College'is, külalisprofessor Euroopa Kolledžis.
Meister
pisi|[[Paul Keres oli 1930. aastate teisel poolel maailma paremikku kuulunud maletaja, keda meedia sageli suurmeistriks nimetas. Pildil: Keres mängimas AVRO turniiril (1938)]]
Meister, ka meistriklassi maletaja, oli Eestis males 1930. aastate lõpus kasutusel olnud kvalifikatsiooniaste, sportlike saavutuste eest tulemuspõhiselt antav kõrgeim nimetus.
Eesti Sõjaajaloo Aastaraamat
Eesti Sõjaajaloo Aastaraamat on 2011. aastal asutatud ja kord aastas ilmuv eelretsenseeritav teaduskogumik, mida annavad välja Eesti sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum ja Tallinna Ülikooli Kirjastus. Kogumiku sihtgrupiks on sõjaajalooga tegelevad õpetlased nii Eestis kui ka välismaal, ühtlasi ka laiem sõjaajaloohuviliste ring Eestis. Väljaande peatoimetaja on Toomas Hiio.
Eesti Sõjaajaloo Aastaraamatu artiklitele on ajakirja kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või välja trükkida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata.
Kolleegium
Ajakirja toimetuskolleegiumisse kuuluvad Prof. Karsten Brüggemann (Tallinna Ülikool), Dr. Ago Pajur (Tartu Ülikool), Dr. Oula Silvennoinen (Helsingi Ülikool), Dr. Tõnu Tannberg (Tartu Ülikool), Prof. emer. Seppo Zetterberg (Helsingi / Jyväskylä Ülikool).
Burtnieki (Lestene vald)
Burtnieki on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Lestene vallas.
Küla asub valla lääneosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Lestenest 7, piirkonna keskusest Tukumsist 25 ning Riiast 82 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud nõukogude perioodil endise Abava karjamõisa (Abaushof) kohale.
Kirmen Uribe
pisi|Kirmen Uribe (2015) Kirmen Uribe Urbieta (sündinud 5. oktoobril 1970 Ondarroas) on baski luuletaja, dramaturg, kirjanik ja esseist. Ta kirjutab baski keeles.
Ta sündis 1970. aastal Ondarroas Baski autonoomses piirkonnas Hispaanias kaluri pojana. Ta lõpetas Vitoria-Gasteizis asuva Baskimaa Ülikooli baski filoloogia alal ning on stažeerinud Trentos (võrdleva kirjandusteaduse alal).
Tema tuntuim romaan on "Bilbao-New York-Bilbao", mis ilmus 2008. aastal ja mille eest sai ta 2009. aastal Rahvusliku romaanipreemia. Eesti keeles ilmus teos 2017. aastal Merilin Kotta tõlkes (Loomingu Raamatukogu 8–10).
Karinu Suurjärv
Karinu Suurjärv (ka Suurjärv, Karinu kaksikjärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1150 m.
VLA
VLA võib viidata järgnevale:
Oleg Sõnajalg
Oleg Sõnajalg (sünninimi Vitjuk, sündinud 5. oktoobril 1959) on Eesti ettevõtja.
Enim tuntust kogus ta pereansamblis Sõnajalg, kus olid ka tema vend Andres Sõnajalg ning mõlema kaksikõdedest abikaasad Siiri ja Viivi Sõnajalg.
Abikaasa Viiviga kasvatas ta üles viis last.
Ta on suhtes Catherine Raudverega. Nad kohtusid esimest korda 2021. aasta oktoobris.
Sundkäitumine
Sundkäitumine ehk kompulsiivne käitumine on pidevalt korduv tegevus, mis ei pea tooma erilist naudingut ega positiivset tulemust. Sundkäitumisele võib viia soov, et kinnismõtted ära kaoksid. Tavaliselt on tegemist väikese, piiratud ja korduva käitumisega, mis ei pruugi olla patoloogiline.
Sundkäitumist kutsub esile vajadus vähendada seestpoolt tulenevat hirmu, millest inimene soovib hoiduda või kontrolli alla saada. Sundkäitumise peamine põhjus on obsessiiv–kompulsiivne häire (OCD). Peamine sundkäitumise idee on tegeleda ebavajaliku tegevusega, mis ei oleks seotud saavutatud eesmärgiga. Peale selle on palju eri liiki sundkäitumist nagu: ostlemine, kogumine, söömine, hasartmängud, trihhotillomaania, naha nokkimine, ülekontrollimine, loendamine, pesemine, seks jne.
Surnud 1994
''Siin on loetletud 1994. aastal surnud tuntud inimesi.
2007. aasta Guinea üldstreik
2007. aasta Guinea üldstreik oli üldstreik, mis algas Guineas 10. jaanuaril 2007. Guinea ametiühingud ja opositsioonierakonnad süüdistasid president Lansana Contéd majandusraskuste põhjustamises ja võimu kuritarvitamises ning survestasid teda tagasi astuma. Meeleavaldajad süüdistasid presidenti ka korruptsioonis süüdistatud Mamadou Sylla ja Fode Soumah' vanglast vabastamise korraldamises.
Streik lõppes 27. jaanuaril, kui Conte ja ametiühingud leppisid kokku uue peaministri ametisse nimetamises. President nimetas uueks peaministriks Eugène Camara, kes ametiühingutele ei sobinud, ning 12. veebruaril streik jätkus. Samal päeval kehtestati riigis sõjaseisukord. Ligi kaks nädalat hiljem, 26. veebruaril, nõustus Conte peaministriametisse nimetama ametiühingute poolt soositud Lansana Kouyaté. Streik lõppes 27. veebruaril ning Kouyate astus ametisse 1. märtsil.
Paula Andrea Rodríguez Rueda
pisi| Paula Andrea Rodríguez Rueda (2012)
Mbazwana
Mbazwana on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Linn asub India ookeanist ligikaudu 7 km kaugusel.
Paula Andrea Rodríguez Rueda
Rodríguez Rueda tuli 2008. aastal Vietnamis peetud noorte maailmameistrivõistlustel neidude U12-vanuseastmes viiendaks. Ta on kahekordne Colombia naiste malemeister (2013, 2016).
Mbazwana
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mbazwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,93%, värvilisi 0,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,35%, valgeid 0,32% ja teisi 0,02%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,83% inimesi, inglise keelt 1,72%, ndebele keelt 1,36% ja afrikaani keelt 0,48%.
Paula Andrea Rodríguez Rueda
Ta on mänginud Colombia naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2014–2018).
CZ 805 BREN
CZ 805 BREN on Tšehhi modulaarründevintpüss, mida toodab Česká zbrojovka Uherský Brod. Relva modulaarne konstruktsioon võimaldab mõne osa ära vahetamisega vahetada seda kasutama kas moona 5.56×45mm NATO või 7.62×39mm. CZ 805 BREN loodi Tšehhi Vabariigi armeele aastal 2006 asendamaks automaati vz. 58. Aastate jooksul on loodud ka variandid CZ 807, CZ BREN 2, CZ BREN 2 BR ja CZ BREN 2 PPS. Relva kasutatakse ka mitmes välisriigis.
Sipelgvälesklane
Sipelgvälesklane (Anthicus antherinus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Valgma mõis (Risti)
Valgma mõis (saksa keeles Walgma) oli Risti mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.
Araalialised
Araalialised (Araliaceae) on õistaimede sugukond sarikalaadsete seltsist.
Eva Malleus
Eva Malleus (ka Eva Vilt-Malleus, aastani 1988 Eva Vilt; sündinud 22. augustil 1960 Antslas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1978 Viljandi Kultuurikooli ja aastal 1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11.lend). Lisaks õppis ta aastatel 1987–1988 Tallinna Muusikakoolis J. Solovjova klassis laulmist.
Ta töötas aastast 1984 Vanalinnastuudios. Ta on mänginud telelavastuses "Pildikesi Paunverest" (1986) ja telesarjas "Õnne 13".
Alates 2008. aasta oktoobrist elab ta Hispaanias.
Rolle
pisi|[[Toomas Urb, Mikk Mikiver ja Eva Vilt 1983. aastal Foto: Jaan Künnap ]]
Rodeo (täpsustus)
Rodeo on spordiala. Selle järgi on nimetatud näiteks:
Anton Suurkask
Anton Suurkask (7. august 1873 Uue-Kariste, Pärnumaa – 16. aprill 1965 Viljandi) oli eesti kirjamees, kunstnik, seltsi- ja sporditegelane.
Anton Suurkask oli viljakas kirjamees. Ta kirjutas või tõlkis üle saja raamatu mitmesugustelt aladelt. Põhiosa ta loomingust moodustab perekondlike ja kiriklike tähtpäevade puhul loodud juhuluule. Loomingulisele produktiivsusele andis jõudu ta tegutsemine ka kirjastajana. Luuletajana sai ta tuntuks 1900. aastast ilmunud luulekogudega "Elumerel". Kõige suurema populaarse saavutas ta lasteraamatutega. Ta oli Eestis esimene, kes hakkas välja andma värvirikkaid vähese tekstiga pretensioonituid lasteraamatuid, mis hakkasid laialt levima. 1923. aasta laulupeol kanti ette tema sõnadega ja Aleksander Lätte muusikaga laul segakooridele "Tänu ja kiitus. "
Spordiga hakkas Suurkask tegelema 1897. aastal Viljandi Saksa Jalgrattasõitjate Seltsis, peale jalgrattasõidu harrastas ta suusatamist ja uisutamist. Ta oli Tartu spordiseltsi Taara ja Pärnu jalgrattaklubi Vambola asutajaliige. Aastatel 1913–1916 ja 1918. aastast alates juhtis ta Viljandi spordiseltsi Tulevik. Peale selle korraldas ta koos Anton Õunapuuga spordikursusi, pidas kohalikel spordipidudel kõnesid ja avaldas ajakirjanduses spordiartikleid. Väidetavalt olevat ta olnud väheseid vastaseid, keda Georg Lurich maadluses (1898. aastal Viljandis põllumeeste seltsimajas) seljatada ei suutnud, kuigi Suurkask märgib ise oma kirjandusmuuseumis hoitavais päevikuis, et põhjus oli pigem selles, et Lurich üritas tegelikult sellega julgustada rohkem vastaseid endale vastu astuma.
Kriitikat Anton Suurkase loomingu kohta leidub juba ajakirjas Linda 1901. aastal, uuemal ajal on tema teoste kirjanduslik kvaliteet kahtluse alla seatud ja teda on nimetatud grafomaaniks. 1990. aasta lõpul asutas üliõpilasselts Veljesto Anton Suurkase nimelise kirjandusauhinna, millega tunnustati kirjanikke, kes on tõhusaimalt kaasa aidanud lugeja maitse mandumisele ja õõnestanud tema põikpäist usku sõna jõusse. Sellega kaasnes ka üks 1990. aastal Eesti Ekspressis avaldatud libauudis väidetavast Tšiili eestlasest luuletajast Anton Suurkasest (keda pole tegelikult kunagi olemas olnud).
Elulugu
Suurkask sündis Pärnumaal Hallistes Uue-Kariste mõisa kupja peres. 10-aastaselt läks ta kooli Viiratsi valla Arumetsa kooli, pärast pere kolimist Viljandisse jätkas ta 1888. aastal Maateni erakoolis. Lisaks õppis ta Häädemeestel apostliku õigeusu kihelkonnakoolis. Haridusteed jätkas ta Viljandi saksa kreiskoolis, mille jättis ta rahapuudusel pooleli, käis vabakuulajana Tartu Ülikooli loengutel ning Tallinnas elamise ajal rahvaülikooli kursustel.
Nooruses oli ta kaheksa aastat arheoloog Jaan Jungi abiline kinnismuististe uurimisel, ka kogus ta rahvapärimust Jakob Hurdale ja Matthias Johann Eisenile. Tema uurimisretked haarasid kokku 29 kihelkonda, üldse edastas ta Jungile 468 teadet muististe kohta, Hurdale ja Eisenile edastanud aga umbes 1000 kirjutuspoognat vana vaimuvara ülestähendustega. Viljandis tegutses ta 1898. aastal "Vabaduse" seltsi abiesimehena ja näitejuhina. Häädemeestel koolis käies tegutses ta seltsielu organisaatorina ja ka näitejuhina, olles 1900. aastal üks Pärnu esimese laulupeo korraldajaid. Ta võttis vabatahtlikuna osa Vene-Jaapani sõjast . 1910–1913 oli ta Pärnu korteriüürnikkude seltsi esimees. Aastatel 1911–1912 ja 1922–1925 andis ta välja reklaamtrükist „Kaubanduse ja tööstuse album“ ning ajakirja Kaubanduse ja Tööstuse Teataja.
Ta osales 1905. aasta revolutsioonilises liikumises, mitmel pool avalikke kõnesid pidades. Saanud inspiratsiooni 1917. aasta veebruarirevolutsioonist, andis ta välja kogud „Revolutsiooni laule“ ja „Revolutsiooniaegsed kõrvenõgesed“, mille tõttu Saksa võim ta lühikeseks ajaks kinni pidas.
Edaspidi eelistas ta parteipoliitikast hoiduda, kolis oma Tallinnas 1915. aastal asutatud klišeede- ja graveerimistöökoja 1918. aastal Viljandisse ning hakkas kirjastust pidama.
1919. aastal osales ta ka Tallinnas esimesel kirjanike kongressil, kuid edaspidi jäi kirjanike ühendustest eemale.
1919–1926 oli ta ka Üleriiklise vigastatud sõjameeste ühingu juhatuse liige, 1920–1925 ajakirja Invaliid toimetaja.
1921–1923 oli ta Viljandi Üürnikkude Ühingu esimees, samuti Viljandi ehitajate ühingu "Kodu" esimees, 1925. aastast majaomanik Viljandis.
1939. aastal valiti ta Viljandi linnavolikogu liikmeks, ta oli ka Viljandi Pauluse koguduse aktiivne liige ja selle eest põlu alla sattununa teenis nõukogude võimu ajal elatist peamiselt matusetalitustel kõnede pidajana.
Ka oli ta Viljandi Kodu-uurimise Seltsi esimees ja pensionäride vastastikuse abistamise kassa asutajaid.
Suurkask suri 91 aasta vanuses, ta on maetud Viljandi vanale kalmistule.
Tērvete
Tērvete (vanasti ka Kalnamuiža) on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas Tērvete vallas. Tērvete küla asub Tērvete jõe ääres.
Mariņmuiža
Mariņmuiža on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Lestene vallas.
Tērvete
Tērvete asub paigas, kus asus semgalite Tērvete muinaslinnus. Kirjalikult on seda paika esmamainitud 1219. aastal. 1286. aastal toimus seal suur lahing semgalite ja Saksa ordu vahel. Nii püstitas ordu lähedalasuvasse Mežmalieši külla linnuse, millest hiljem kasvas välja Kalnamuiža mõis. Mõisa kõrts asub Tērvetes.
Tērvetes asus ka endine Kalnamuiža kirik, mille asemele ehitati 1962. aastal tuberkuloosisanatoorium. Tänapäeval asub hoones Kurzeme rehabilitatsioonikeskus. Teine tähtsam hoone külas on 1840. aastal ehitatud vesiveski, kuhu hiljem rajati kool. Aastail 2002–2021 kuulus küla Tērvete piirkonda.
Tērvete on Tērvete maastikukaitseala keskuseks. Külas asub Anna Brigadere majamuuseum.
Aerotakseerimine
Aerotakseerimine (i.k. aerial survey) on puistute takseerimine mingilt lennuvahendilt. Sageli kasutatakse koos maapealse takseerimise või aerofotode dešifreerimisega (tõlgendamisega). Maapeal tehtud mõõtmistele tuginedes koostatakse näiteks puuvõra läbimõõdu ja rinnasdiameetri prognoosmudelid. Puude kõrgusi saab mõõta stereofotogrammeetria meetodite abil suure ülekattega tehtud aerofotodelt ja järjest enam ka laserskaneerimise andmete põhjal. Väiksemate alade aerotakseerimiseks arendatakse drooonidel põhinevaid meetodeid eesmärgiga viia maapealsete mõõtmiste vajadus võimalikult väikeseks.
Clovise kultuur
Clovise kultuur on eelajalooline paleoameerika kultuur, mis on nime Clovise linna järgi New Mexico osariigis, kust lähedalt kaevati 1930. aastate alguses välja kultuurile omaseid kivist tööriistu.
Karinu Väikejärv
Karinu Väikejärv (ka Väikejärv) on järv Järva maakonnas Järva vallas Karinu külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 951 m. Järves on üks saar.
Very Large Array
pisi|Very Large Array Karl G. Jansky Very Large Array (VLA) on raadioastronoomia observatoorium, mis asub Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis San Agustini tasandikul.
Alma Kullerkupp
Alma Kullerkupp (26. jaanuar 1935 Sõmeru vald – 19. veebruar 2022 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, viiekordne Eesti meister ja kauaaegne spordiinstruktor.
Very Large Array
VLA koosneb 28-st 25-meetrise diameetriga raadioteleskoobist, millest 27 on pidevalt töös, moodustades astronoomilise interferomeeteri ja üks on kasutusel hooldustööde ajal. Kõik teleskoobid on paigutatud raudteerööbastele, võimaldades teleskoopide tihedust ja interferomeetri raadiust muuta.
Alma Kullerkupp
Tema isa oli Lääne-Viru juurtega seikleja ja eradetektiiv Evald Carlos Kullerkup, ema Lõuna-Tartumaalt pärit Anna Nolk (1907–2000). Alma Kullerkupp käis Karitsa 7-klassilises külakoolis ja lõpetas 1960. aastal Tallinna IV Töölisnoorte Keskkooli. Sportima hakkas ta juba Karitsa koolis. 1950–1952 treenis Kullerkupp Uno Trei ja Raul Uulmani juhendamisel ning aastail 1955–1966 Kalevi spordiseltsis Aleksander Tšikini juhendamisel.
Very Large Array
Astronoomid on VLA abil saanud uusi teadmisi mustade aukude, Linnutee keskosa ja noorte tähtede kohta.
Very Large Array on osa Riiklikust Raadioastronoomia Observatooriumist, mis on omakorda osa Riiklikust Teadusfondist.
Alma Kullerkupp
Kullerkupp tuli viis korda Eesti meistriks: 800 m jooksus (1957), 1 km murdmaajooksus (1959), 3 × 800 m teatejooksus (Kalevi naiskonnas, 1956 ja 1958) ning VTK mitmevõistluse V astmes (1980). 1958. ja 1962. aasta sügiskrossi finaalis oli ta 2 km võitja. Aastail 1956–1964 kuulus ta 13 korda Eesti koondisse.
Aastail 1991–2001 osales ta kergejõustikuveteranide MM-il ja EM-il. Ta oli elu lõpuni Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsiooni aktiivne liige. Aastail 2003–2019 oli Kullerkupp Tallinna Spordiveteranide Koondise sekretär ja juhatuse liige.
Kullerkupp töötas pikka aega Tallinna Masinatehases: 1952–1959 treiali, laohoidja ja kartoteegipidajana, 1959–1994 spordimetoodikuna ning hiljem puhkebaasi komandandina. Aastail 1962–1967 oli ta Tallinna Kergejõustikusektsiooni Presiidiumi liige ja aastail 1975–1985 Masinaehitustööliste Ametiühingu spordikomisjoni sekretär.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule Nõmmel.
Karjamaa veehoidla
Karjamaa veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pudukülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 754 m.
Aleksei Stepulov
Ta oli Eesti meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1938. aastal ning sai 2. koha 1935. aastal.
Ta sai I Eesti raskejõustikumängudel 19.–20. oktoobril 1935 kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) esikoha ja tuli mängude võitjaks.
Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) ühe korra Eesti–Soome maavõistlustel (1935. aastal), kus kaotas oma kohtumise ning ühe korra Eesti–Poola maavõistlustel (märtsis 1938), kus samuti kaotas oma kohtumise. Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) ühe korra Tallinna–Stockholmi linnavõistlustel poksis (25. novembril 1937), kus kohtunike vaieldava otsusega 1:2 kaotas oma kohtumise.
Pontechianale järv
Pontechianale järv (itaalia keeles Lago di Pontechianale; ka Castello järv (Lago di Castello)) on veehoidla Loode-Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis Pontechianales.
1587 meetri kõrgusel merepinnast paikneva veehoidla pindala on 52 hektarit, kaldajoone pikkus umbes 3,93 kilomeetrit, valgla suurus 67,5 km².
Hüdroelektrijaama 70 meetri kõrgune pais rajati 1942. aastal. Kõik veekogu alla jäänud hooned, sealhulgas kirik, ehitati üles sama paikkonna teises kohas. Madalvee ajal on endise küla varesid järve põhjast näha tänini.
Betty Who
pisi|Jessica Anne Newham Jessica Anne Newham (tuntud lavanimega Betty Who; sündinud 5. oktoobril 1991 Sydneys) on Austraalia laulja ja laulukirjutaja.
Pärast seda, kui 2012. aastal ilmus tema debüütsingel "Somebody Loves You" ja 2013. aastal EP "The Movement", sõlmis ta lepingu RCA Recordsiga. 2014. aastal andis ta välja oma debüütstuudioalbumi "Take Me When You Go". Tema teiselt stuudioalbumilt "The Valley" (2017) jõudis kaver laulust "Love You Always Forever" Austraalia edetabeli esikümnesse ja Ameerika Ühendriikide Billboardi tantsulugude edetabeli tippu.
Susanne Blakeslee
Susanne Blakeslee (õieti Susanne Ann Blakeslee; sündinud 27. jaanuaril 1956 Los Angeleses California osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Tamme mõis (Rannu)
Tamme mõis (saksa keeles Tammenhof) oli riigimõis Rannu kihelkonnas Tartumaal.
Tamme mõis asutati 17. sajandil Rannu mõisast eraldatud alast.
Polli mõis (Kadrina)
Polli mõis (saksa keeles Kurrisaar) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1521. aastast. Polli oli Udriku mõisa kõrvalmõis.
Mõis kuulus Riesbieteritele ja 1591. aastal võeti mõis Rootsi kroonile, 1628. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Polli ja Udriku mõisa Rehbinderitele. Mõis võõrandati 1919. aastal.
Kalevimanufaktuur ja küünlavabrik
1812. aastal oli hooneid juba seitse, neist viis kivist ja kaks puust. Töötades 12 teljel, valmistati aastas 5400 arssinat kalevit ja 600 arssinat kašmiiri, mis realiseeriti osalt Peterburis, osalt mujal. Töötajaid oli 92, nende hulgas 7 välismaalast.
1816. aastal töötati juba 9 hoones, millest enamik olid kivist. Telgi oli 9, töötajaid 90, nendest 5 välismaalast. Toodang ulatus 5400 arssinani ning see müüdi Tallinnas, Peterburis ja Moskvas. 1818. aastaks toodang oli langenud, ulatudes 3000 arssinani. Telgi oli endiselt 9, töötajaid aga 89, nende hulgas endiselt ka välismaalasi. 1823. aastal läks manufaktuur sulgemisele.
Polli mõisas avati küünlavabrik, mis 1812. aastal (arvatavasti on see ka asutamise aasta) andis toodangut 800 puuda. Ettevõttes töötas seitse kohalikku inimest. Ettevõte läks sulgemisele enne kalevimanufaktuuri sulgemist.
Põhjamaade raamatukogunädal
Põhjamaade raamatukogunädal (Nordisk biblioteksvecka) on üritus, mille jooksul Põhjamaade raamatukogud ja Põhjala Ühing korraldavad Põhja- ja Baltimaade raamatukogudes, koolides ja seltsimajades näitusi, ettelugemisi, raamatututvustusi ja debatte. Iga-aastase raamatukogunädala idee sündis Kopenhaagenis, kui raamatukogude suhtekorraldusspetsialistid kogunesid seminarile, et arutleda Põhjamaade raamatukogude tihedamate koostöövõimaluste üle. Ühiselt otsustati taas ellu äratada Põhjalale omane muistne jutuvestmistraditsioon. See kavandati aasta kõige pimedamasse aega, novembrisse. Ürituse nimeks sai Kura skymning ehk Videvikutund. Raamatukogunädalat korraldatakse alates aastast 1997. Aastal 1998 liitusid üritusega ka Baltimaad.
Brayden Schenn
Brayden Michael Schenn (sündinud 22. augustil 1991 Saskatoonis Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis St. Louis Blues.
Põhjamaade raamatukogunädal
Põhjamaade raamatukogunädala eesmärk on edendada kultuurikontakte Põhjamaade vahel ja populariseerida Põhjamaade kirjandust. Esimestest raamatukogunädalatest alates kuulub selle ürituse juurde eriline tseremoonia: elektrivalgustus lülitatakse välja, süüdatakse küünlad ning igas osalevas raamatukogus loetakse ette üks ja sama tekst. Algselt oli Põhjamaade raamatukogunädal mõeldud täiskasvanutele. 2000. aasta teema kutsus osalema ka lasteraamatukogusid. Lasteüritus sai nimeks "Kura gryning" ehk "Hommikuhämarus". Põhjamaade raamatukogunädala teema, tekstid ja ideekataloog avaldatakse raamatukogunädala kodulehel. Registreerunud raamatukogud saavad tasuta tellida plakateid ja postkaarte. Üritused on leidnud laia kõlapinna – ükski teine Põhjamaade kultuuriüritus pole saanud nii suure tähelepanu osaliseks pressis ega muudes meediakanalites. Üritusele registreeruvate raamatukogude arv kasvab aasta-aastalt, ulatudes üle 2000.
Brayden Schenn
2011. aasta juunis liitus Schenn Philadelphia Flyersiga. Flyersi meeskonnas debüteeris ta 2011. aasta oktoobris. Esimese värava lõi Schenn NHL-is 2. jaanuaril 2012 mängus New York Rangersi vastu. 2011–12 põhihooajal lõi ta kokku 12 väravat.
2017. aasta juunis liitus ta St. Louis Bluesiga. Hooaeg 2017–18 oli tema seni karjääri edukaim hooaeg NHL-is, kui ta lõi 28 väravat ja kogus 70 punkti.
2018. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.
Põhjamaade raamatukogunädal
Iga-aastaste raamatukogunädalate teemad:
Brayden Schenn
2015. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud veel ühe hõbemedali.
Tema vanem vend Luke Schenn mängib samuti NHL-is.
Buttons
"Buttons" on Ameerika pop/R&B grupi The Pussycat Dollsi laul nende debüütalbumilt "PCD" (2005). Laulu kirjutasid Sean Garrett, Jamal Jones, Jason Perry ja Nicole Scherzinger. Laul on saadaval allalaaditava failina, singlina ja muusikavideona.
2015. aastal kaverdas loo saates "Su nägu kõlab tuttavalt" Saara Kadak.
Fanipal
Haridust annavad gümnaasium, keskkool ja muusikakool. Linnas on ka raamatukogu.
60% linna tööealisest elanikkonnast käib tööl Minskis. Linnas on linnuvabrik ja keemiatööstus, seal valmistatakse raudbetoonist silladetaile.
Ajalugu
Aastal 1965 rajati Fanipali sealne esimene tehas, mis valmistab ainsana Valgevenes raudbetoonist silladetaile. Alev sai Fanipalist aastal 1984, linn aga aastal 1999.
Töölepingu seadus
Töölepingu seadus (ka töölepinguseadus) on Eesti Vabariigi seadus, mis korraldab töölepingute sõlmimist.
1. juulist 2009 kehtima hakanud uus töölepinguseadus muutis töösuhteid paindlikumaks tööandja seisukohalt. Kuigi Euroopa finantskriisile eelnenud läbirääkimiste vältel tasakaalustati seadusesätteid kolmepoolsetel läbirääkimistel ametiühingute, tööandjate keskliidu ja valitsuse vahel, loobus valitsus suurest osast töövõtjaid kaitsnud sätetest majanduskriisi survel. Seetõttu pälvis töölepinguseaduse (TLS) uus versioon ka ohtralt kriitikat.
TLS-i järgi on kõigil töötajatel õigus saada puhkust seaduses ettenähtud korras. Eraldi on välja toodud ja reguleeritud eristaatusega töötajad, nagu alaealised, osalise või puuduva töövõimega töötajad, ning haridus- ja teadustöötajate puhkamise reeglid.
Töö- ja puhkeaega käsitlevas jaos (kolmas jagu) reguleeritakse puhkusega seoses peamiselt vaba aja andmisega seotut, tööaega ja tööaja korraldamisega seotut, ületunnitööd, igapäevast ja iganädalast puhkeaja ning tööaja lühendamisega seotut. Töötaja õiguste seisukohast on rõhku pandud töötaja kui töösuhte nõrgema poole tervise hoidmisele. Sellistes olulisemaid reegleid hõlmavates sätetes lähtutakse põhimõttest, et kokkulepped, mis on kokku lepitud töötaja jaoks ebasoodsamalt, ei ole lubatud ja on seega tühised.
TLS-i järgi eeldatakse, et töötaja iga-aastane põhipuhkus on 28 kalendripäeva, kuid nagu direktiivi artiklis 15 on märgitud, on töötajal ja tööandjal võimalik kokku leppida ka pikemas põhipuhkuses. Töötaja tervist silmas pidades tuleks põhipuhkus välja võtta korraga. Küll aga on pooltele antud õigus seda kokkuleppe korras teha osade kaupa tingimusel, et vähemalt 14 kalendripäeva puhkust kasutatakse ära järjest (TLS § 68 lg 5). Põhipuhkust antakse töötatud aja eest, mille hulka arvestatakse lisaks töötatud ajale ajutise töövõimetuse aeg, puhkuse aeg ning samuti aeg, kui töötajal on seaduse alusel õigus tööst keelduda. Iga töötatud kalendriaasta eest on töötajal õigus saada põhipuhkust täies ulatuses (28 kalendripäeva). Oluline on, et põhipuhkus tuleb ära kasutada aasta jooksul. Kasutamata põhipuhkuse osa viiakse üle järgmisse kalendriaastasse ja põhipuhkuse nõue aegub ühe aasta jooksul. Töölepingu lõppedes on tööandja kohustatud hüvitama töötajale kasutamata jäänud aegumata põhipuhkust rahas (TLS § 71 lg 1).
Tööandjal on kohustus koostada iga kalendriaasta kohta puhkuse ajakava (TLS § 69 lg 2). Puhkuste ajakava määrab tööandja, arvestades töötaja mõistlike ja tööandja huvidega ühilduvate soovidega (TLS § 69 lg 1). Nii töötajal kui ka tööandjal on seaduses ettenähtud juhtudel poolte kokkuleppel õigus ajakava muuta ja ka puhkust katkestada (TLS § 69 lg 6). Töötajal on seadusega ettenähtud õigus saada puhkusetasu (TLS §70 lg 2), mis üldjuhul makstakse välja hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Igasugune kokkulepe puhkuse hüvitamiseks raha või muude hüvedega töölepingu kestvuse ajal on tühine (TLS § 70 lg 3).
2022. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis
2022. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis (ametliku nimega FIBA EuroBasket 2022) on 41. Euroopa meistrivõistlused korvpallis.
See on esimene Euroopa meistrivõistluste korvpalliturniir pärast kokkuleppele jõudmist, mis toimub iga nelja aasta tagant sarnase kvalifikatsioonisüsteemiga nagu FIBA ​​korvpalli maailmameistrivõistlustel. Algselt pidi see toimuma 2.–19. septembrini 2021, kuid koroonapandeemia ja 2020. aasta suveolümpiamängude 2021. aastale edasilükkamise tõttu lükati see edasi 1. - 20. septembrini 2022.
Nagu ka kaks eelmist Euroopa meistrivõistlust, korraldavad korvpalliturniiri koos neli riiki. Alagrupi mängud peetakse Tšehhis, Gruusias, Saksamaal ja Itaalias. Väljalangemisetapp ja finaal mängitakse Saksamaal Berliinis.
Wisła laht
Sügavus
Laht on üsna madal, keskmise sügavusega 2,7 m, suurimaks sügavuseks peetakse 5 m.
Kaasaeg
Skowronki küla lähedale, umbes 5 km kaugusele mandrist, rajati Wisła maasääre kanal aastail 2019–2022. Hetkel rajatakse kanalist ligi 5 km kaugusele kagusse täiusliku ellipsi kujuga Estia tehissaart (1932 m pikkust ja 1192 m laiust), mis on orientiirilt kagu-loodesuunaline ja saanud nime aestidelt. Poola peab kogu piirkonda 33 632 hektaril ka tähtsaks linnualaks (PL029).
Coffee In Kioskid OÜ
Coffee In Kioskid OÜ on Eesti toitlustusettevõte.
Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub 1987. aastasse, kui Tallinnas loodi tootmis- ja kaubandusettevõte Estkompexim. Selle ettevõtte asutasid ühiselt Tallinnas tegutsenud ENSV Agrotööstuskomitee Liha- ja Piimatööstuse Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo ja Šveitsi firma Kompexim AB. 29. aprill 1991 avati esimene Kofkini Bistroo Alexander Kofkini firma Kompexim AG kiirsöögiketi Bistroo esimene lüli avas uksed Tallinnas Narva maanteel ja Estkompexim Toitlustus OÜ rendis äriruume Tallinnas Raekoja platsis. pisi|[[Raekoja plats (Tallinn)|Raekoja plats 10]] 1987. aasta lõpus loodud Estkompexim tõi Eestisse Pingviini jäätisekohvikud ja bistrood.
Kilingi Püha Nikolai kirik
Kilingi Püha Nikolai kirik (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kirik) on varemetes õigeusu kirik Pärnu maakonnas Kilingi mõisa alal.
Kirik valmis 1872. aastal.
Vagula (külmutustraaler)
Vagula, tähistusega RTMS-7528, on 1975. aastal ehitatud Atlantik-Supertraaler. Laev kuulus Eesti Kalatööstusele (Ookean).
Laevaomaniku pankrotieelsel 1994. aastal töötas Vagula Shetlandi saarte rajoonis ujuva kalavabriku pingelises režiimis.
Nahksikk
Nahksikk (Prionus coriarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
LED-tagavalgustusega LCD-ekraan
pisi|225x225px|Apple IPod Touch lahti lammutatud, et näidata selles olevat LED tagavalgustustLED-tagavalgustusega LCD-ekraan on vedelkristallkuvar, mis kasutab LED-e tagavalgustusena külmkatoodhuumlampide asemel (CCFL). LED-tagavalgustusega kuvarid kasutavad sama TFT LCD tehnoloogiat, mis ka CCFL-tagavalgustusega LCD, kuid pakuvad mitmeid eeliseid.
Kuigi tegemist ei ole LED-ekraaniga, reklaamivad mõned tootjad ja tarnijad sellist LED-taustvalgustuse ja LCD-paneeli kombinatsiooni kasutavat televiisorit LED-televiisorina.
Eelised
Võrreldes varasemate CCFL-taustvalgustitega pakub LED-ide kasutamine taustavalgustuseks.
LED-asetused
pisi|LCD LED rühm LED-tagavalgustus asendab CCFL (fluorestsents) lambid mitmest kuni mitmesaja valge-, RGB- või sinise LED-idega. On võimalik kasutada nelja tüüpi LED-asetusi.
Lisaks kasutatakse erilist valgusjaotus paneeli, (light guide plate, LGP) jaotamaks valgust võrdsemalt ekraani taga.
Lokaalne valgustusekontrolli tagavalgustus lubab dünaamiliselt kontrollida valguse intensiivsuse taset konkreetsetel ekraani kohtades, tagades palju kõrgema kontrastsussuhte, mille tulemusena väikeobjektides (täheväljad ja varjulised alad) on siiski vähem detaile.
2016. aastal Berkeley ülikoolis läbi viidud uuringus selgus, et subjektiivse standardkontrastiga video vaatamisel stabiliseerus nähtava pildi parandamine 60 lokaalselt LCD kontrollitava tsooniga.
Marjalaid
Marjalaid on kaitsealune metsatukk Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas Lihula metskonnas. Metsatuka pindala on 2 ha.
Riiklik kaitseala moodusti 1958. aastal. 2020. aastal arvati ta riikliku kaitse alt välja.
Samas on alal inventeeritud 1,82 hektari suurune vääriselupaik, kaitsmaks märgala metsa, männikut ja männi-segametsa.
Zelmeņi
Zelmeņi (vanasti ka Bites muiža) on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Tērvete valla ja endise Tērvete piirkonna keskus. Küla asub merepinnast 49 meetri kõrgusel Tērvete jõe ääres.
Zelmeņis asuvad raamatukogu ja Tērvete kultuurimaja. Lisaks asus seal Tērvete piirkonna administratsioon.
Ampulloclitocybe
Ampulloclitocybe on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Egon Saaristu
Egon Saaristu (aastani 1935 Steinberg; 17. jaanuar 1894 Tallinn – 24. veebruar 1968 Stockholm) oli Eesti kergejõustiklane.
Aastal 1911 võitis ta Kalevi korraldatud Tallinna "I olympia mängudel" 5000 m jooksu.
Ta oli 1913. aastal Riia Amateuri Tallinna osakonna asutajaid.
Isiklikku
Ta oli Valter Saaristu vanaisa.
Jäämuumiad
Jäämuumiad on mumifitseerunud loomad ja inimesed, kes on mingisugustel põhjustel minevikus mattunud lumekihi alla ja jäänud sinna mitmeteks sadadeks või tuhandeteks aastateks. Jäämuumiate kontekstis on nii inimeste, mammutite, hiirte, koerte kui ka muude elusolendite jäänuseid erinevatest ajastutest. Jäämuumiate uurimislugu ei ulatu kuigi kaugele, kuna jäämuumiad tulevad tihti välja juhuleidudena, siis ei ole neid juhuseid väga palju. Kuid jäämuumiad ei pruugi ka tekkida, kui pole vastavat keskkonda ja tingimusi. Jäämuumiad saavad säilida mitmeid tuhandeid aastaid, isegi miljoneid, kuid nii vanu jäämuumiaid pole siiani teadaolevalt leitud, ilmselt sellepärast, et need on hävinud jääkihi sulamise käigus. Jäämuumiate uurimine on tähtis, kuna sellega saab teada kunagiste elutingimuste, loomade toitumise ja siginemise kohta. Uurida saab ka vana DNA-d, et teada saada nende loomade geneetikast ja põlvnemisest natukene rohkemas mahus. Kuna kliimasoojenemise tõttu muutub igikeltsa ja liustike kiht kiiresti, siis on jäämuumiate uurimine muutunud eraldi uurimissuunaks, millega tegelevad erinevad uurimisgrupid.
Näiteid jäämuumiatest
Palju näiteid saab tuua leitud jäämuumiatest. Näiteks võime tuua leopardi jäämuumia, mis on ka üks esimesi teadaolevaid leide jäämuumiatest, mis olid loomajäänused. Selle muumia leidsid mägimatkajad Kilimanjaro mäestikust 1929. aastal. Näiteks on leitud ka jäätunud kits-antiloop, kes oli ilmselt jäänud Andide mäestikus lumevangi umbes 400 aastat tagasi. Kui uurijad olid ekspeditsioonil Andides, siis avastasid nad säilinud jäämuumia, mis esimesel vaatlusel meenutas nahatükki. Lisaks suurematele loomamuumiatele on ka leitud putukate jäämuumiaid, näiteks on nn Rohutirtsu Liustikult Montanast leitud palju rohutirtsude muumiaid.
Jäämuumiate tekkimisprotsess
Jäämuumiad tekivad tavaliselt külmas piirkonnas, mis on tavaliselt mägine ala või arktika. Kuna jäämuumiad saavad tekkida vaid kohas, kus on loomad või ka inimesed mingil põhjusel hukkunud ning, kus on olnud küllalt külm, et lume kihid saavad ladestuda ja tekitada igijää ehk liustiku. Liustiku jää suudab säilitada loomseid jäänuseid mitmeid tuhandeid aastaid, aga ainult juhul kui loomsed jäänused vahepeal välja ei sula või, kui loomseid jäänuseid mõni raipesööja ära ei söö, enne kui need jõuavad lume alla mattuda.
Lõvi jäämuumiate kontekstis
pisi|293x293px|Koopalõvi jäämuumia Lisaks mammutitele ja muudele loomadele, on leitud ka koopalõvide jäätunud jäänuseid. 2017. aastal leidis kohalik elanik Boris Berezhnev ühe koopalõvi jäämuumia. 2018. aastal leiti 15 meetri kauguselt esimesest lõvi muumiast ka teine. Leitud jäämuumiatele tehti radiosüsinikdateering ja kompuutertomograafia skanneringud, et tuvastada nende jäänuste vanus ning loomade sugu. Kompuutertomograafia uuringuga saadi sugutiste põhjal kinnitada, et üks neist oli isane ja teine oli emane isend. Neile isenditele pandi ka nimed esimene koopalõvi muumia sai nimeks Boris ja teine Sparta.
Lemmingud jäämuumiate kontekstis
Lemminguid on samuti leitud jäämuumiatena. 2016. aastal leidis Efimov Belogorki Gümnaasiumi õpilane Angelina Sadovnikova lemmingu jäämuumia. Lemmingu jäämuumiale tehti kompuutertomograafia uuringud ja ka radiosüsinikdateering, mille tulemusel saadi teada, et lemming pärineb pleistotseenist. See lemminguliik, mis leiti, on piirkonnale tänapäeva mõistes ebatavaline, kuid levis suuresti Siberi piirkonnas just pleistotseeni ajajärgul.
Inimene jäämuumiate kontekstis
pisi|251x251px|Ötzi jäämees pisi|Inkade jäämuumia Andidest Jäämuumia kontekstis on ka palju inimeste jäämuumiaid, kes on mingil põhjusel külmadel aladel lume alla mattunud ning mumifitseerunud. Üks ilmselt maailmakuulsaid jäämuumiaid on Ötsi muumia, kes leiti Alpidest 1991. aastal. Tegemist on mehega, kes sai kiviajal nooletabamuse ning suri Alpi mäestikus tänapäeva Ötzdali lähedal. Tänu sellistele leidudele nagu Ötzi jäämees, saame me uurida muistsete inimeste toitumist, nende vana DNA'd ja nendel olnud haiguseid. Ötzi jäämeest hoitakse praegu Lõuna Tirooli Arheoloogia Muuseumis Bolzano linnas Itaalias. Teine tuntud jäämuumia leid on jäätunud Inkad. Need jäämuumiad leiti Andide mäestikust 1999. aastal. Tegemist oli ohvrimuumiatega, ehk inimesed, kes olid ohverdatud Inkade oma jumalatele. Külma kliima pärast olid jäämuumiad nii hästi säilinud, et nad oleks justkui alles eland inimesed.
Thomas Blomqvist
Thomas Jörn Ingmar Blomqvist (sündinud 15. jaanuaril 1965 Tammisaaris) on soomerootslasest Soome poliitik, ta on Soome Rootsi Rahvapartei liige. Ta on aastast 2007 Eduskunna liige. Ta oli 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome Võrdsus- ja Põhjamaade koostööminister (Antti Rinne valitsuses ja alates 10. detsembrist 2019 Sanna Marini valitsuses). Ameti poolest on ta farmer.
Kalnamuiža
pisi|left|Smiltene linnuse varemed Kalnamuiža on küla (vidējciems) Lätis Smiltene piirkonnas, Smiltene valla halduskeskus. Kalnamuiža asub Abulsi jõe kaldal piirkonna keskusest Smiltenest 1,6 kilomeetrit põhja pool ja Riiast 133 kilomeetri kaugusel. Asula on merepinnast 115 meetri kõrgusel.
Lisaks vallavalitsusele on külas veel Smiltene tehnikum. Küla idapiiril Teperise järve kaldal asub spordikompleks, kuhu kuuluvad staadion ja kardirada.
Küla kohale rajati aastal 1370 Smiltene piiskopilinnus. Aastal 1530 kinkis peapiiskop Schöning linnuse oma koadjuutorile, Brandenburgi markkrahv Wilhelmile Hohenzollernite suguvõsast. Linnus hävis Põhjasõjas, seejärel rajati sinna Smiltene mõis. XIX sajandil ehitati linnuse kaitsemüüri sisse mõisale kuuluvad elu- ja majandushooned. Aastal 1893 sai mõisa omanikuks Paul von Lieven, kes lasi mõisa ja Smiltene linna tarvis ehitada haigla, rajas mõisa juurde Baltimaade esimese hüdroelektrijaama, Ainaži-Valmiera-Smiltene kitsarööpmelise raudtee ja saekaatri. Aastal 1922 rajati Smiltene mõisa juurde piimanduskool, millest hiljem kasvas välja sovhoostehnikum ja Kalnamuižast kujunes selle keskasula.
Külas kasvab looduskaitsealune Kalnamuiža mänd.
Aastal 2016 oli külas 231 elanikku, aastal 2019 aga 224 elanikku.
Aziaryšča (Minsk)
pisi|left Aziaryšča (vene keeles Ozerištše, transkribeerituna Azjarõštša) on Minski linnaosa, mis asub linna kirdeosas Pieršamajski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed Minsk–Orša raudteeliini ääres, linnaosa territooriumile jääb Aziaryšča raudteejaam. Ülejäänud Minskiga seob linnaosa veel bussiliiklus.
Süvakosmose sidevõrk
Süvakosmose sidevõrk (DSN) on NASA sidevõrk, mida kasutatakse sidepidamiseks süvakosmoses paiknevate NASA ja teiste agentuuride kosmoseaparaatidega. Sidevõrku juhib NASA nimel JPL ning selle juhtimiskeskus asub USA California osariigis Pasadenas.
DSN koosneb kolmest rajatisest, mis asuvad Ameerika Ühendriikides, Hispaanias ja Austraalias. Selline antennide paigutus võimaldab sidevõrgul pidevalt kosmoseaparaatidega suhelda, sest seda ei mõjuta Maa pöörlemine. Igas rajatises on vähemalt neli antenni, millest väikseima diameeter on 34 m on suurima oma 70 m.
DSNi antenne kasutatakse peale kosmoseaparaatidega sidepidamise ka raadioastronoomias.
Nolito
Manuel Agudo Durán  (enam tuntud nime all Nolito; sündinud 15. oktoobril 1986 Sanlúcar de Barramedas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Celta ja Hispaania jalgpallikoondises.
Enne 2008. aastal Barelonaga liitumist mängis ta Hispaania madalamates liigades. Aastatel 2008–2011 mängis ta põhiliselt Barcelona reservmeeskonnas. Seejärel liitus ta Lissaboni Benficaga. Hiljem on ta mänginud veel Hispaania kõrgliigade klubide Granada ja Sevilla ning hooajal 2016–17 Inglismaa kõrgliiga klubi Manchester City ridades. Celtas mängib ta alates 2020. aastast.
Koondisekarjäär
Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
Aziaryšča (Minsk)
Aziaryščat hakati rajama 1920. aastatel.
Alice: Madness Returns
"American McGee's Alice" ja "Alice: Madness returns" on adaptatsioonid populaarsest Lewis Carrolli lasteraamatust "Alice Imedemaal".
Mängu seeria idee algataja on American McGee, kes töötas sel ajal EAs, mistõttu sai mängust automaatselt EA intellektuaalomand.
Mängu ülesehitus
Enne mängu alustamist on mängijal võimalik valida eri raskusastmete vahel. Kõige lihtsamas raskusastmes on fookuses mängu lugu ja raskeimas võitlus ja ellujäämine. Pärast mängu läbimist, mis võtab umbes 16 tundi, saab mängija ligipääsu erilisele mängurežiimile.
Mängu mängitakse kolmanda isiku vaates, kontrollides peategelast Alice Liddelli. Mängijal on võimalik joosta, hüpata, põigelda vaenlaste eest, rünnata vaenlasi ja kahaneda, et mahtuda läbi väikeste avade. Kahanemine võimaldab ka näha märke ja platvorme, mis tegelase tavaseisundis oleksid nähtamatud, ning hüppamine võimaldab topelt hüpata või tühiku klahvi all hoides ka maa poole aeglasemalt hõljuda.
Enesekaitseks ja ründamiseks kogub mängija mängus mitmeid relvi, esimene ja peamine neist on Vorpal Blade. Peale selle on relvad Pipraveski, Hobihobune, Teekannu Kahur, Vihmavari ja Kellavärgi Pomm, mis omandatakse selles järjekorras.
Mäng salvestab teekonda kontrollpunktidena, seega kui Alice saab liiga palju kannatada või mängija lõpetab sessiooni, peab ta alustama uuesti viimases kontrollpunktist. Tegelase tervist saab jälgida ekraani ülemises vasakus nurgas olevalt ribalt, mis koosneb roosiõitest. Hiljem lisandub eriline režiim Hüsteeria, mis võimaldab mängijal väga väikese tervisepunktide koguse korral sellesse režiimi lühikeseks ajaks lülituda. Hüsteeria annab tegelasele tugevust juurde ja hiljem ravib Alice’it nii palju, kui mängija vaenlastele kahju tegi.
Esimese mängu taust
Alice’i pere hukkub põlengus, mida peab Alice oma süüks. Et oma traumaga toime tulla, hakkab Alice vaimselt reaalsuse ja tema ettekujutatud fantaasiamaailma, Imedemaa, vahel liikuma. Tüdruk viibib samal ajal Rutledge’i psühhiaatriahaiglas. Mängu lõpuks suudab Alice õppida oma traumaga toime tulema ja ta vabastatakse haiglast. Aasta peale seda algab "Alice: Madness Returnsi" lugu.
Süzee
Alice, kes on nüüd 19, elab lastekodus. Ta on psühhiaatri Angus Bumby hoolealune ning saab ka Bumbylt ravi. Bumby ravimeetod, milleks on hüpnoos, laseb traumeeritud lastel unustada oma mineviku. Arst soovib Alice’il aidata kiiresti unustada, sest tüdruk on hakanud taas hallutsinatsioone nägema ja meenutama aastakümne tagust tragöödiat.