cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valdo Ruttas
Elulugu
Lõpetas 1957 Tartu 1. Keskkooli, 1962 TRÜ füüsikaosakonna, 1965 TRÜ aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1967, TRÜ), väitekiri "Mitmesuguseid lisandeid sisaldavate tsinksulfiid-luminofooride infrapunase stimulatsiooni uurimine". Täiendas end 1966 Moskva Ülikoolis, stažeeris 1974–1975 Varssavis Poola Kõrghariduse ja Teaduspoliitika Uurimisinstituudis.
Oli 1967 TRÜ üldfüüsika kateedri assistent, 1967–1969 vanemõpetaja, 1969–1984 dotsent, 1974–1984 ka kateedrijuhataja. TRÜ kõrgkoolipedagoogika uurimissuuna rajajaid: 1969 Üliõpilaste Kompleksse Teadusliku Uurimistöö Büroo, 1984–1991 TÜ kõrgkoolipedagoogika labori juhataja.
1991–1993 Agrotööstuskoondise Juhtimise Kõrgema Kooli, 1993–94 EPA maaelu arengu instituudi regionaalarengu kateedri dotsent. Aastast 1991 on tegev ettevõtluses: AS-i Rait asutaja ja arendusjuht 1991–2002. Aastast 2003 juhtide ja spetsialistide arengufirma Invicta konsultant.
Teadustöö
Füüsikuna kuulub akadeemik Feodor Klementi rajatud Tartu luminestsentsiuurijate koolkonda. Pedagoogikas töötas välja kõrgkooli õppe-kasvatusprotsessi efektiivsuse kriteeriumide süsteemi. Georgi Štšedrovitski Moskva süsteemtegevusliku metodoloogia koolkonda kuulujana loonud mõttetalgute metoodika ja rakendanud seda Eesti haridus-, majandus- ja regionaalarendusprojektides. Lugenud üldfüüsika kursusi, korraldanud aspirantide sügiskoole kõrgkoolipedagoogikas. Üle 100 teadustrükise, 1 autoritunnistus.
Blatná
Blatná (saksa keeles Blatna) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas. Blatná asub Strakonicest 18 km põhjas ja České Budějovicest ligikaudu 65 km loodes.
Blatná paikneb merepinnast 440 meetri kõrgusel.
Mačkovi küla moodustab enklaavi, mis on ümbritsetud Blatná linna territooriumiga.
Blatná vanalinn koos Blatná lossi ja maastikupargiga on alates 1990. aasta novembrist ajalooline linnakaitseala.
Avro Canada CF-105 Arrow
Avro Canada CF-105 Arrow (eesti keeles 'nool') on Kanada ülehelikiirusega hävitaja-püüdurlennuk. See loodi ja arendati Kanada firmas Avro Aircraft Canada Limited aastatel 1953-1959. Arrow peamine eesmärk oli kinni püüda ja hävitada Nõukogu Liidu pommituslennukeid, mis võiksid rünnata Põhja Ameerikat.
Ajalugu
Külma sõja alguse tõttu vajas Kanada valitsus lennukit, mis võiks Kanadat tuumaohu eest kaitsta. Ametnikud tellisid CF-100 Avro Canadast, mis oli asutatud inglismaa Hawker-Siddeley Groupi tütarettevõttena Kanada firmast Victory Aircraft Ltd-st, mis ehitas Lancaster pommitajaid teise maailmasõja ajal. CF-100 projekt tähendas, et Kanada võiks olla iseseisev reaktiiv kaitselennukite puhul. Vaatamata sellele, et CF-100 oli edukas projekt, nõudis Royal Canadian Air Force (RCAF) uut, iga ilmaga lendavat ülehelikiirusega püüdurit. Avro Canada võttis tellimuse vastu ja 1953. aastal esitas aruande, mis kirjeldas viit varianti, mis olid erinevate suuruste deltatiibadega ja mootoritega. Kaitsetööstuse osakond (the Department of Defence Production) valis 1200 ruutjala versiooni ja võttis ette CF-105 programmi 1953.aasta juulis.
Kere, telik ja juhtimine
Kere oli metallist kõrge tiivaga deltaplaaniga monoplaan. Kasutatud metallid olid alumiinium, teras, magneesiumisulamid ja titaan. Titaani oli kasutatud kohtades, kus oli vajalik kuumakindlus, väiksem kaal ja suur tugevus (nt reaktiivtorudes).
Telik oli kõrge jalaga, mis võimaldas relvastuse paigaldamist kere alla, kuid õhukese kere tõttu oli teliku sissetõmbamine raskendatud. Selle probleemi lahendamiseks arendati välja spetsiaalne telik, mis lühenes, pööras ettepoole ja keeras tagasi tõmbamise ajal.
Ülehelikiirusega lennu ajal vajas piloot võimsat ehk kerget juhtimissüsteemi. Avro Canada valis fly-by-wire süsteemi. Tüürikang oli ühendatud elektroonika abil elektrohüdraulisele täiturmehhanismile. Juhtimissüsteem koosnes analoogsetest arvutitest, mis korjasid ja töötlesid sisendeid ja väljundeid. Lisaks sai piloot tagasisidet oma sisenditest, tunnetades paremini lennukit.
Relvastus
CF-105 on ülehelikiirusega lennuk. See tähendab, et õhutakistuse vähendamine on üks kõige olulisem disaini aspekt. Raketid, mis oleksid paigutatud tiibade ja kere alla, suurendaksid õhutakistust 20% võrra, lennates kiirusega umbes 1,5 Machi (poolteist korda kiiremini kui heli). Seetõttu Avro insenerid töötasid välja spetsiaalse pommiruumi. Selle uksed avaneksid umbes 0,35 sekundiga. Raketi kinnitus tõmbuks välja ühe sekundiga enne raketi startimist. Pommiruum oli eemaldatav, mis vähendas lennuki taaslaadimise aja. Planeeriti kasutada erinevaid lennukitõrje rakette, sh Hughes Falconi ja Sparrow 2D. Lisaks oli pommiruumi võimalik kasutada luureseadmetele ning tavalistele pommidele.
Mootorid
pisi|251x251px|CF-105 Arrow replika Esialgselt kavatseti kasutada Orenda Engines poolt arendatud ja valmistatud mootorit PS-13 Iroquois. PS-13 oli 5,8 meetrit pikk ja 1,2 meetrit läbimõõdus turboreaktiiv mootor. Massi vähendamiseks oli Iroquois valmistatud 20% titaanist. Selline mootor annab umbes 27 tonni tõukejõudu lennukile, mille maksimaalne õhku tõusmise mass on umbes 31 tonni. Tõukejõu ja massi suhe (~1:1) võimaldaks Mach 2-3 kiirust. See oleks aga piiratud kere ülekuumenemise tõttu.
Vaatamata sellele, et PS-13 oli ehitatud spetsiaalselt Arrowile, viidi CF-105 katselennud läbi teise mootoriga, Pratt & Whitney J75-ga. See oli tarvis sellel põhjusel, et Orenda Engines vajas rohkem aega Iroquois programmi teostamiseks. Lisaks olid Arrow ja Iroquois uued projektid ja nende samaaegne testimine oli ohtlik.
CF-105 programmi lõpp
pisi|252x252px|Arrow ninaosa 1957. aastal Kanada valitsusevalimiste tulemusel tekkis John Diefenbakeri valitsus. Arvati, et liiga suur osa Kanada riigieelarvest kulutatakse riigikaitsele. Sama aasta augustis sõlmisid Kanada ja USA NORAD (ingl North American Aerospace Defense Command) lepingu. Selle lepingu raames pakuti kasutamiseks BOMARC õhutõrjeraketid. Selle tagajärjeks oli nn „Must reede“ (ingl Black Friday) – Arrow ja Iroquois programmide täielik sulgumine, mis toimus 20. veebruaril aastal 1959. Samal päeval oli Arrow viimane katselend. Kõik katse- ja uurimismaterjalid, joonised ja prototüübid olid hävitatud. Tänaseni on säilinud ainult originaalse Arrow ninaosa ja lennuki replika Kanada lennu- ja kosmosemuuseumis Ottawas.
Pasila teletorn
Pasila teletorn (soome keeles Pasilan linkkitorni, tuntud ka kui Yle saatetorn) on 146 meetri kõrgune teletorn Helsingis Pasilas.
Pasila teletorn ehitati 1983. aastal. See on Soomes Näsinneula järel kõrguselt teine torn.
Eerik Reino
pisi|Eerik Reino, [[Tõnu Tennisson ja Priit Vürst (1974) Foto: Jaan Künnap ]]
Eerik Reino (1951 – 27. juuni 1974) oli eesti alpinist.
Ta astus Alpiklubi Firn liikmeks 1959. aastal.
1974. aastal võttis ta osa Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m). Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Reino tegi kaasa Enn Saare juhtimisel 5-liikmelises grupis, kes valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 6800 m kõrgusel tabas neid laviin, milles hukkusid Eerik Reino, Priit Vürst ja Tõnu Tennisson.
UTTV
UTTV ehk Tartu Ülikooli Televisioon on Tartu Ülikooli televisiooniprojekt, mille raames filmitakse ja avaldatakse internetis videoid ülikooli loengutest, konverentsidest ja muudest akadeemilist huvi pakkuvatest ettevõtmistest ning kontsertidest ja muudest kultuuriüritustest.
Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest
Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest tähendab, et liikmesriik võib olla kohustatud hüvitama õigustatud isikutele põhjustatud kahju. Euroopa Liidu liikmesriik vastutab Euroopa Liidu õigusnormidest tulenevate õiguste tagamise eest üksikisikutele. Selle kohustuse rikkumise korral võib liikmesriik olla kohustatud pöörama tagasi rikkumise tagajärjed – hüvitama õigustatud isikutele põhjustatud kahju.
Kahjunõue ja selle eeldused
Euroopa Liidu direktiiv 80/987 suunas liikmesriike rakendama sätteid, kindlustamaks kompensatsiooni tasumata töötasu eest tööandja maksujõuetuse korral. Francovich töötas CDN Elettronicas, firma läks pankroti ning Francovichile jäi firma likvideerimisel tasumata 6 miljonit liiri. Francovich esitas seega direktiivi alusel nõude riigi vastu (Francovich ei saanud siinkohal hüvitise saamiseks tugineda kohtus direktiivi vahetule õigusmõjule, kuna pole võimalik nõuda direktiivist tuleneva õiguse tagamist tagasiulatuvalt). Euroopa Kohtu otsusest tuleneb, et kahjunõudeks riigi vastu peab direktiiv tagama isikule konkreetselt defineeritud õiguse ning temale tekkinud kahju ja riigipoolse kohustuse rikkumise vahel peab olema põhjuslik seos. Lisaks sätestas kohus, et riigisisesed kahju hüvitamise tingimused ei tohi märgatavalt erineda sarnastest riigisisestest nõuetest ega muuta kahjunõude esitamist liiga keerukaks või võimatuks.
Edasine kohtupraktika laiendas riigivastutust kogu Euroopa Liidu õigusele ning kohaldatavaks kõigi riigi funktsioonide puhul. Brasserie du pecheur'i ja Saksamaa Liitvabariigi lahend 1996. aastal, kus Prantsuse pruulikoda esitas kahjunõude Saksamaa vastu Rooma lepingu artikli 30 alusel, mis keelab impordipiirangud liikmesriikide vahel, määras kahjunõude eeldused:
1) Rikutud on õigusnormi, mis annab üksikisikule õiguse
Esmalt peab olema täidetud tingimus, et rikutud õigusnormi ning puudutatud isiku vahel on piisav seos. EL-i õigusest tulenevad üksikisikute õigused liikmesriikidele, indiviividele ning EL-i institutsioonidele pandud kohustuste kaudu. Õigusnorme, mille eesmärk on esindada pigem üldisi huve kui üksikisiku omasid, võib olenevalt tingimustest pidada ka normiks, mis loob üksikisikule õigusi. Samuti võib anda isikule õiguse riigi kohustus hoiduda millegi tegemisest.
2) Rikkumine on piisavalt selge, tõsine
Hindamisel tuleb võrrelda rikutud normi täpsust ja selgust, millega konkreetne õigus on tagatud ning liikmesriigi enda kaalutlusõigust. Lisaks saab hinnata seda, kas institutsioonid soodustasid rikkumist oma seisukohtadega ning kas riigisiseses õiguses on säilitatud EL-i õigusega vastuolev regulatsioon. Eri tõlgendusi võimaldava sätte puhul tuleb kontrollida, kas liikmesriigi tõlgendus on mõistlikult selle sõnastusest tuletatav. Rikkumise puhul tuleb hinnata tahtlikkust ning vabandatavust, kuid tahtlikkus pole määrav, kui õiguse rikkumine on ilmne. Direktiivi mitteülevõtmine iseseisvalt on tõsine rikkumine. Õigust võivad rikkuda ka täidesaatev või kohtuvõim.
Tegemist on osalt raskesti sisustatava tingimusega ning doktriini ühetaolise kohaldamise saavutamisega ilmnevad probleemid. Eelkõige tulenevad raskused asjaolust, et EL-i õiguse ja riigisisese õiguse rikkumisel tekkivale vastutusele kohaldatakse erinevaid standardeid. Samuti võib see olla põhjustatud sellest, et liikmesriigi vastutuse näol on tegemist Euroopa Kohtu välja töötatud printsiibiga ning kõigi võimalike doktriini kohaldamise raames tõusetuvate küsimuste kohta ei ole Euroopa Kohus selgeid juhiseid välja käinud. Seega on tingimused, mille alusel riigivastutus võib tekkida, vajalikud suunised doktriini kohaldamisel. Aga näiteks tingimus, mille kohaselt peab riigivastutuse kohaldamiseks olema piisavalt oluline rikkumine, jätab palju ruumi interpretatsiooniks. Seetõttu on isikul selle tingimuse esinemist küllaltki raske tõendada.
3) Õiguse kahjustamise ja kohustuse rikkumise vahel on otsene põhjuslik seos
Hüvitise suurus peab võrduma tekitatud kahjuga, tagamaks tõhusa õiguste kaitse. Liikmesriigi kohus ise hindab hüvitise ulatust, järgides võrdväärsuse ja tõhususe nõudeid: tingimused ei tohi märgatavalt erineda sarnastest riigisisestest nõuetest ega muuta kahjunõude esitamist liiga keerukaks. Hüvitise määramisel kaalutakse, kas mõistliku isiku seisukohast oleks olnud võimalik kahjust kehtiva õiguse toel hoiduda. Ka nõude esitamise tähtaeg peab sarnaselt nõude teiste omadustega vastama tõhususe ja võrdväärsuse põhimõtetele.
Tõhususe põhimõte
Tõhususe põhimõte (principle of effectiveness) kohustab liikmesriikide kohtuid tagama, et riigisisesed regulatsioonid ei muudaks EL-i õigusel põhinevate nõuete elluviimist sisuliselt võimatuks ega ülemäära keeruliseks. Liikmesriigid peavad seaduste kehtestamisel seadma tingimisi, mis ei takista EL-i õigusest tulenevate õiguste realiseerimist.
Ülle Russak vs. Eesti Vabariik
Ülle Russak sõlmis AS-iga Eurotour pakettreisilepingu, mille käigus maksis AS-ile ettemaksu ligi 98 000 krooni. Kuu aega hiljem teatas AS Eurotour oma maksejõuetusest, kõik reisid ja broneeringud tühistati. Tarbijakaitseamet tagastas Russakule ligi 11 000 krooni ehk 11% ettemaksust. MKM (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium) jättis Russaku nõude kahju hüvitamiseks rahuldamata, misjärel esitas Russak Tallinna Halduskohtule kaebuse, millega nõudis Eesti Vabariigilt 5563,12 eurot. Russaku väitel ei olnud Eesti Vabariik direktiivi 90/314/EMÜ kohaselt üle võtnud, mille tulemusena tekkis tal eraisikuna kahju.
Vaidlus käis kaks korda kõik riiklikud kohtud läbi. Esimesel ringil rahuldas Tallinna Halduskohus Russaku kaebuse ja Tallinna Ringkonnakohus jättis Eesti Vabariigi apellatsioonikaebuse rahuldamata. Riigikohus aga rahuldas Eesti Vabariigi kassatsioonikaebuse, tühistades esimese ja teise astme kohtute otsused, ning saatis asja uuele läbivaatamisele, kuid kohtutel tuli seekord võtta seisukoht, kas esineb vastutust vähendavaid või välistavaid asjaolusid. Teisel ringil jättis Tallinna Halduskohus Russaku kaebuse rahuldamata, välistades riigivastutuse. Selle peale tegi Russak Ringkonnakohtusse apellatsioonikaebuse. Ringkonnakohus rahuldas selle ja tühistas eelneva otsuse põhjendusel, et ei esine ühtegi riigivastutust välistavat või vähendavat asjaolu. Kui asi lõpuks uuesti Riigikohtusse jõudis, otsustas Riigikohus, et ei esine riigivastutust välistavaid asjaolusid, aga kuna esineb riigisisese õiguse põhine alus kahjuhüvitise vähendamiseks, rahuldas Riigikohus kassatsioonikaebuse ainult osaliselt. Eesti Vabariigilt mõisteti Russaku kasuks välja 3000 eurot (Russak nõudis 5563,12 eurot).
Raubonysi kihistik
Raubonysi kihistik on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe Biržai kihistu alumine kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Raubonysi küla järgi.
Kihistiku stratotüüp on Paroveja 9 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 818,7-824,7 meetril. Kihistiku neostratotüüp on Likenai 396 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 839–839,9 meetril. Leedus eristatakse kihistikku maa loodeosas ja Nemunase madalikul.
Kihistikul lasub Likėnai kihistik, selle kivimiks on punakaspruun või rohekashall lubjakivi vahekihtidega mergel.
Charlie Austin
pisi|Charlie Austin 2015. aastal [[Queens Park Rangers F.C.|Queens Park Rangersi särgis]] Charles Austin (sündinud 5. juulil 1989 Hungerfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliigaklubis Brisbane Roar.
Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal, mängides esimestel aastatel Inglismaa madalamates liigades. 2009. aastal liitus ta Inglismaa tugevustelt kolmanda liiga klubiga Swindon Town. Esimesel hooajal lõi ta liigas 19 väravat ja teise hooaja esimese poolega 12 väravat. 2011. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Burnley. Kui hooajal 2010–11 ta pääses ta esiliigas platsile vaid neljal korral, lõi ta hooajal 2011–12 liigas 16 väravat ja oli sel hooajal klubi suurim väravakütt liigas. Hooajal 2012–13 lõi ta liigas koguni 25 väravat, olles liigas paremuselt kolmas väravakütt.
2013. aasta augustis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu teise esiliigaklubiga, Queens Park Rangers. Ta oli hooajal 2013–14 liigas klubi suurim väravakütt 17 väravaga ning aitas klubil järgmiseks hooajaks kindlustada pääs Premier League'isse. Esimese värava Premier League'is lõi ta 30. augustil 2014 mängus Sunderlandi vastu. 2014. aasta detsembris lõi ta liigas viis väravat ja valiti läbi aegade alles teise mängijana Premier League'i kuu parimaks mängijaks. Kuigi ta lõi hooajal 2014–15 liigas kokku 18 väravat ja oli liiga paremuselt neljas väravakütt, ei suutnud ta Queens Park Rangersi päästa liigas viimasest kohast ja esiliigasse kukkumisest. Aastatel 2014 ja 2015 valiti ta Queens Park Rangersi aasta mängijaks.
2016. aastal naasis Austin Premier League'isse, liitudes Southamptoniga, kellega sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 23. jaanuaril mängus Manchester Unitedi vastu, tuues Southamptonile võõral väljakul 1:0 võidu.
2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga West Bromwich Albion. 2021. aasta jaanuaris naasis ta laenule Queens Park Rangersi, kellega sõlmis 2021. aasta juunis püsiva, kaheaastase lepingu.
2022. aasta juunis sõlmis ta mitmeaastase lepingu Austraalia kõrgliigaklubiga Brisbane Roar.
Mart Mägar
Mart Mägar (sündinud 10. aprillil 1954 Vokas Kohtla-Järve rajoonis) on eesti motokrossisõitja.
Mägar lõpetas 1978. aastal tehniku-mehaanikuna Tihemetsa Sovhoostehnikumi. Ta on töötanud Kohtla-Järve EPT-s ja Voka TSK-s treeneri-mehaanikuna.
Sportlaskarjäär
Mootorrattasporti hakkas ta harrastama 1968. aastal Vokas ja jätkas Tihemetsas Sulev Saare juhendamisel.
Aastatel 1977, 1983 ja 1988 võitis Mägar Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 250 ja 350 cm³ klassis 3 pronksi. Aastatel 1972–1990 tuli ta suve- ja talimotokrossis 25 korral Eesti meistriks.
Õigussubjekt
Õigussubjektiks (ingl k subject of law) ehk subjektiks ehk õiguse subjektiks nimetatakse õigusteaduses isikut, kes on subjektiivsete õiguste ja juriidiliste kohustuste kandja. Õigussubjekt võib olla nii füüsiline kui ka juriidiline isik.
Isikut kui õigussubjekti iseloomustab tema õigus- ja teovõime. Õigusvõime on võime omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi. Teovõime on võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid.
Õigusvõime
Füüsiline isik on inimene, kelle õigusvõime on ühetaoline ja piiramatu. Õigusvõime tähenduses on kõik füüsilised isikud võrdsed. Füüsilise isiku õigusvõime ei ole mingite õiguste kogum, vaid see on võime omada (nt võimalus olla omanik, lepingupool, pärida ja pärandada jne). Iga füüsilise isiku õigusvõime algab elusalt sündimisega ning lõpeb surmaga. Inimloode on seadusega sätestatud juhtudel õigusvõimeline alates eostamisest siis, kui laps sünnib elusana. Surm loetakse ajusurma saabumise hetkest ja asjaolu, et inimese vereringe veel töötab ja teda hoitakse haiglas aparaatide all, ei tähenda, et ta oleks elus.
Õigusvõime jaguneb täielikuks ja osaliseks õigusvõimeks. Isikul on täielik õigusvõime ja ta on iseseisev õigussubjekt. See tähendab, et ta on õiguste ja kohustuste kandja nii, et osaleb enda nimel õigussuhetes, saab omandada vara ning võib olla kohtus nii hageja kui ka kostja.
Teovõime
Teovõime tähendab seda, et isik on võimeline iseseisvalt tegema kehtivaid lepinguid ning neid lõpetada. Teovõime jaguneb täielikuks ja piiratud teovõimeks ning teovõime saabumine on seotud määratud vanusepiiriga. Täielik teovõime on 18-aastaseks saanud inimesel. Kui täisealine inimene kannatab vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või mõne muu psüühikahäire all, siis on see inimene piiratud teovõimega, sest see isik ei saa aru oma tegudest. Piiratud teovõimega isikud on ka need, kes on alla 18-aastased. Teovõime puudub aparaatide all oleval inimesel.
Juriidiline isik
Juriidiline isik on eesmärgistatud inimeste ühendus, millele õiguskord omistab õigusvõime. See tähendab, et juriidilised isikud luuakse seaduse alusel. Juriidiline isik on eraõiguslik või avalik-õiguslik. Eraõiguslik juriidiline isik on loodud erahuvides – st füüsilise isiku huvides. Eraõiguslikud juriidilised isikud on näiteks täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts, tulundusühing, sihtasutus ja mittetulundusühing. Avalik-õiguslikud juriidilised isikud on näiteks riik ja kohaliku omavalitsuse üksused, mis on loodud avalikes huvides ja selle juriidilise isiku kohta käiva seaduse alusel.
Õigusvõime
Kuna juriidilised isikud luuakse kindlate funktsioonide teostamiseks, siis see tingib juriidilise isiku spetsiifilise õigusvõime. See tähendab, et konkreetsetele organisatsioonidele antakse õigusvõime üksnes kindlas õigusvaldkonnas või pidades silmas ainult osa õigusnorme. Selle tõttu võib juriidilise isiku organisatsioon iseseisvana esineda vaid kindlas õigusvaldkonnas – ta on osalise õigusvõimega subjekt, mitte täieliku õigusvõimega juriidiline isik.
Teovõime
Seaduses ei ole täpsemalt juriidilise isiku teovõimet kirjeldatud, kuid seadus loeb juriidilise isiku organi tegevuse juriidilise isiku tegevuseks. Selle pärast on kõik õigused ja kohustused, mis on tekitatud juriidilise isiku organi poolt, juriidilise isiku õigused ja kohustused ning näitavad tema teovõimet. Juriidilise isiku organiks võivad olla näiteks üldkoosolek, nõukogu, juhatus jne.
Õigussubjekt rahvusvahelises õiguses
Algupäraselt olid rahvusvahelise õiguse subjektiks ainult riigid. Tänapäeval on riikide kõrval õigussubjektideks ka rahvusvahelised organisatsioonid ja piiratud määral füüsilised ja juriidilised isikud.
Bronson
Bronson on nimi, mis võib viidata järgmistele inimestele, kohtadele ja asjadele:
Tüüp 87 (õhutõrje liikursuurtükk)
Tüüp 87 (87式自走高射機関砲, hati-nana-shiki-jisou-kousya-kikan-hou) on Jaapani Omakaitsejõudude õhutõrje liikursuurtükk, mis kasutab Oerlikoni 35 mm kaksikkahurite süsteemi, nagu Saksamaa õhutõrje liikursuurtükk Gepard. Tüüp 87 on ehitatud modifitseeritud Tüüp 74 sašši peale. Visuaalse sarnasuse tõttu animeseeriast Mobile Suit Gundam pärit relvaga on sellele mitteametlikult pandud hüüdnimi Guntank.
Ajalugu
Tüüpi 87 hakati välja töötama 1980. aastate keskel, et asendada vananevad USA päritolu M42 Duster õhutõrje liikursuurtükid. Põhjana masina loomiseks kasutati Tüübi 74 šassiid. Arendamise ja tootmisega tegeles Mitsubishi Rasketööstus.
Kirjeldus
Tüüp 87 on varustatud tulejuhtimissüsteemi, jälgimis ning jälitusradarite ja sihtmärgi identifitseerimissüsteemiga.
Masina soomus pakub kaitset raskekuulipildujate tule ja mürsukildude eest, esiosa soomus ka väikesekaliibriliste kahurite tule eest. Lisaks on masinal ABK kaitse süsteem ja tulekustutussüsteem. Meeskonda kuulub kolm liiget (juht, sihtur, komandör).
Kasutamine
Jaapani Omakaitsejõudude kasutuses on 2010. aasta seisuga 52 Tüüp 87 õhutõrje liikursuurtükki.
Hiiumaa Militaarajalooselts
Hiiumaa Militaarajalooselts on Hiiu maakonnas tegutsev selts, mille eesmärk on Hiiumaa sõjaajaloo uurimine, jäädvustamine, hoidmine ja tutvustamine.
Pritsimeeste pidu
"Pritsimeeste pidu" on 1967. aastal Tšehhoslovakkia ja Itaalia koostööna valminud mängufilm. Filmi originaalpealkiri on "Hoří, má panenko".
Süžee
Kohalikud vabatahtlikud tuletõrjujad korraldavad iga-aastase traditsioonilise peo. Kuid kõik ei kujune nii, nagu planeeritud. Iludusvõistlusest kujuneb jabur farss ja loterii auhinnad varastatakse ära. Vahepeal läheb üks läheduses asuv maja põlema, kuid saamatuse ja oskamatuse tõttu ei oska vabatahtlikud tuletõrjujad olukorraga toime tulla ning maja põleb maha. Seejärel pidu jätkub. Kui auesimehele hakatakse hinnalist mälestuseset üle andma, siis selgub, et ka see on varastatud.
Eesti UNIXi Pruukijate Selts
Eesti UNIXi Pruukijate Selts (EUPS) on 2. aprillil 1994 asutatud selts.
Pärnu mudaravila
Pärnu mudaravila on Pärnus asuv uusklassitsistlik hoone, kus tegutseb spaahotell.
Eesti UNIXi Pruukijate Selts
Selts asutati Tartu ülikooli arvutuskeskuses ja selle asutavasse toimkonda kuulusid Andres Bauman (Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut), Margus Liiv (Tartu Observatoorium), Tarvi Martens (Küberneetika Instituut), Jaanus Pöial (Tartu Ülikool) ja Anto Veldre (Tallinna 43. keskkool). Seltsil on 62 asutajaliiget.
Seltsi eesmärkideks on:
Pärnu mudaravila
Hoone valmis 1838. aastal, kui seal olid merevannid ja saunad. Hoonesse on rajanud skulptuurid Voldemar Mellik. 1915. aastal hävis hoone aga tulekahjus.
1926.–1927. aastal taastati hoone Olev Siinmaa, Erich von Wolffeldt ja Aleksander Nürnbergi projekti järgi. 1929. aastal ehitati mudaravilale vasak tiib, kus asus süsihapperaviosakond, ning 1935. aastal parem tiib, kus oli vesiraviosakond. Pärast Eesti taasiseseisvumist jäi hoone tühjaks ja kasutuseta.
Spaahotell Hedon
2013. aasta kevadel algas mudaravila renoveerimine arhitektide Inga Raukase, Tarmo Teedumäe ja Paco Ulmani projekti järgi. Sisekujunduse on teinud Vaikla Stuudio. Mudaravila omanik on olnud AS Pärnu Mudaravila (Äriregistrist kustutatud 2005). 2014. aastal avati seal spaahotell Hedon. Renoveerimise käigus korrastati hoone fassaad, skulptuurid ja siseruumid ning sinna tehti hoolitsusruumid, basseinid ja saunad. Lisaks ehitati hoonele juurdeehitis, kuhu tuli neljatärnihotell.
Pachykytospora
Pachykytospora on klassi Agaricomycetes torikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Noritaka Hidaka
Noritaka Hidaka (jaapani keeles 日高 憲敬 Hidaka Noritaka; sündinud 29. mail 1947 Tokyos) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1972–1973 4 mängu.
Kadaka turg
Kadaka turg oli turg Tallinnas Mustamäe linnaosas, mis tegutses aastatel 1992 –2002. Kadaka turgu ja kaubanduskeskust haldas AS Combinent.
1992. aastal, kui Tallinna Aiandussovhoos Laki I kvartalis oma tegevuse lõpetas, ostis sovhoosis võlgade katteks korraldatud oksjonil kasvuhooned viimase Tallinna Aiandussovhoosi direktori Hugo Leinemanni perekond. Aktsiaselts Kadaka Turg erastas 1992. aasta sügisel seal asunud Tallinna Aiandussovhoosi ühe klaaskasvuhoone ja kaks kilekasvuhoonet koos õigusega osta ka neid ümbritsev maa.
Aktsiaseltsi Kadaka Turg omanikud olid Aivar Leinemann, Hugo Leinemann, Andrus Leinemann Aleksander Drell ja lisaks neile neljale oli aktsionär Mati Kebina. Turg alustas tegevust 17. detsembril 1992. Turul tegutses ligi 550 kauplejat, 1200 müügikohal. Turu omanduses oli on 4,2 hektarit maad, millest müügipinda on 10 000 ruutmeetrit. Tallinna Politseiprefektuuri endine politseijuht Peet Kall töötas 1996. aastast algul valveteenistuse ülemana, hiljem sai temast Kadaka turu direktor.
Osal aiandussovhoosi territooriumi Mustamäe tee ja Kadaka tee vahel, Rabaküla ja Aiandi tänava piirkonnas jätkas tegevust Kadaka Aiandi AS.
1997. aasta investeeriti 45 miljonit krooni uude kaubanduskeskusse ja 15 miljonit selle inventari. Kadaka turu territoorium jaotati kaheks: Kadaka turu kõrvale moodustati Kadaka kaubanduskeskus. Kadaka turul avatud uue kaubanduskeskuse toiduosakonnas oli 160 ja tööstuskaubamüüjatel tuhatkond müügikohta. .
Kadaka turg on tuntud kui üks soome turistide meelisostukohti ning turu ja Tallinna reisisadama vahet sõitis iga päev turismibusse. Aastaid oli see ka üks peamisi piraatkaupade müügikohti.
2002. aastal avati Mustamäe Kaubanduskeskuses Prisma kaubanduskeskus. Uue keskuse pindalaks kavandati neli hektarit. Müügiletid ja -telgid kaubanduskeskuse ümbrusest likvideeriti ning nende asemele ehitatakse parkimisplats 350–400 autole ja lisaks sama suurusega parkimiskoht rajatati ka kaupluse alla.
Veiko-Vello Palm
pisi|Veiko-Vello Palm 2022. aasta Arvamusfestivalil Veiko-Vello Palm (sündinud 29. mail 1971 ) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, aastast 2023 kaitseväe diviisi ülem.
2015. aasta 30. juulist kuni 3. augustini 2018 juhtis ta 1. jalaväebrigaadi. Pärast lahkumist 1. jalaväebrigaadi ülema kohalt suundus ta tööle Kaitseväe peastaabi ülema kindralmajor Martin Heremi asetäitjana. 5. detsembril 2018 sai temast Kaitseväe peastaabi ülem seoses Heremi nimetamisega kaitseväe juhatajaks. 14. juunil 2021 asus ta kindralmajor Indrek Sireli asemel kaitseväe juhataja asetäitjaks. 15. jaanuaril 2023 nimetas kaitseminister Hanno Pevkur Palmi kaitseväe diviisi ülemaks.
Männiku tänav
Männiku tänav on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:
Aidamees (perekonnanimi)
Aidamees on eesti perekonnanimi.
Nicolas-Louis de Lacaille
Nicolas-Louis de Lacaille (15. märts 1713 – 21. märts 1762) oli Prantsuse astronoom, kes koostas 15 tähtkuju, milles 14 kuuluvad tänapäeva 88 tähtkuju hulka.
Ta uuris aastatel 1750–1754 Hea Lootuse neeme taevast ning vaatles sel perioodil üle 10 000 tähe.
Tema õpilaste hulka kuulusid Antoine Lavoisier ja Jean Sylvan Bailly, kes mõlemad hukati Prantsuse revolutsiooni ajal.
Gerhard III (Holstein-Rendsburg)
thumb|Krahv Gerhard III pitser
Gerhard III (u.1292 – 1. aprill 1340), mõnikord Gerhard Suur ja Taanis ka krahv Gert või den kullede greve ("kiilas krahv"), oli Saksa vürst Schauenburgi suguvõsast, kes valitses Holstein-Rendsburgi ja 1332.–40. aasta interregnumi ajal suurt osa Taanist.
Marja-Liisa Plats
Marja-Liisa Plats (sündinud 16. detsembril 1984) on eesti kunstnik ja lasteraamatute illustraator.
Gerhard III (Holstein-Rendsburg)
Tema isa oli Holstein-Rendsburgi krahv Heinrich I. Gerhard päris oma osa Holsteini krahvkonnast poisikesena. Noore mehena laiendas ta oma pärandit sugulaste manööverdamise ja teiste Holsteini osade vallutamise teel. Need teod tegid temast võimsa kohaliku vürsti. Nendel aastatel töötas ta ka naaberkuningate, sealhulgas Taani kuninga Erik VI tasustatud kondotjeerina. Sageli tegutses ta koos oma Holsteini nõbu Holstein-Plöni krahvi Johann III-ga.
Marja-Liisa Plats
Ta on üles kasvanud Räpinas ja lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal 2009. aastal.
Beverīna piirkond
Beverīna piirkond (läti Beverīnas novads) oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Gerhard III (Holstein-Rendsburg)
1325. aastal alustas Gerhard oma karjääri põhjas, võttes üle oma alaealise vennapoja Schleswigi hertsogi Valdemari eestkoste. See positsioon tegi temast rahulolematute Taani suurnike võimaliku liitlase ja 1326. aastal tõukas ta koos Taani mässajatega kuningas Christoffer II troonilt. Sellest ajast kuni oma surmani oli tal suur mõju Taani poliitikale. Ta pani oma vennapoja Valdemari Taani troonile, temast tehti Taani regent ja samal ajal kindlustas ta Schleswigi eraldamise Taanist niinimetatud Constitutio Valdemariana abil, mis oli aluseks Saksamaa pikaajalisele mõjule Lõuna-Jüütimaal. Tema võimetus rahu ja korda luua tõi kaasa mässu ja konflikti krahv Johanniga. Selle tulemusena asendas Gerhard 1329. aastal Valdemari nukukuningas Christoffer II-ga. Pärast Christofferi surma 1332. aastal asus Gerhard Taani valitsejaks.
Beverīna piirkond
Piirkonna keskus oli Mūrmuiža küla.
Gerhard III (Holstein-Rendsburg)
Aastatel 1332-1340 oli krahv Gerhard Taani tegelik valitseja, olles nii Jüütimaa kui ka Fyni isand, jättes ülejäänud maa Johannile. Kuid tema positsioon oli ebakindel, kuna tal oli arvukalt võlausaldajaid, kes olid tema armeed rahastanud ja seetõttu suutsid teda mõjutada. Tulemuseks oli üha suurem vastuseis võõrvõimule varem teda toetanud Taani maa-aadli poolt. Talupoegade mässud ja seadusetus merel viisid kasvava kaoseni ning Gerhardile avaldati survet Saksa naaberriikide poolt, kes nüüd toetasid Christofferi poega Valdemari (hiljem kuningas Valdemar IV). Gerhard näib olevat valmistunud kompromissideks tasumata võlgade lahendamise osas, kuid enne lahenduse leidmist 1340. aasta kevadel alustas ta Põhja-Jüütimaal uut mässuliste vastast kampaaniat. Kampaania ajal tappis Taani mõisnik Niels Ebbesen, kes oli koos oma meestega tema magamistuppa tunginud, ta Randersi linnas.
Tema surm tähendas Holsteini võimu lõppu Taanis. Gerhardi kaks poega loobusid oma õigustest Gerhardi tiitlitele Taanis ja seejärel pandi Valdemar IV Taani troonile.
Marja-Liisa Plats
Alates 2001. aastast on ta illustreerinud üle 40 lasteraamatu ja teinud kaastööd lasteajakirjale Täheke. Kujundanud plakateid, postkaarte, logosid, CD-sid ja lauamänge.
Tema karikatuure on avaldatud võrukeelses ajalehes Uma Leht.
Aastatel 2008–2010 laulis ta vokaalansamblis Vaikuse Koosolek, 2013. aastast esineb ansamblis Eeter. Samuti lööb ta kaasa seto leelokooris Hõpõleme ja Võro naiste regipundis Piigavägi.
Beverīna piirkond
Piirkond moodustati 2009. aastal Valka rajooni Trikāta vallast ning Valmiera rajooni Brenguļi ja Kauguri vallast. 2021. aastal liideti Beverīna piirkond Valmiera piirkonnaga.
Gerhard III (Holstein-Rendsburg)
Abielu ja järglased
Gerhard III abiellus Werle isanda Nikolaus II tütre Sophiaga; nad said järgmised lapsed:
Werner (eesnimi)
Werner on germaani päritolu mehenimi. Nime on kirjutatud ka kujul Verner.
Vanimad teated nimest Werner on Habsburgide suguvõsast.
Akvamariinsinine
Akvamariinsinine (ladina keelest aqua marina 'merevesi') on sinine värvitoon, õrnalt roheka suunas kalduv hele kuni valkjas sinine, nimetus tuleb samavärvilise vääriskivi akvamariini nimetusest. Toon on võrreldes türkiissinisega heledam ja kahvatum.
Variatsioonid
Pantone värvitoon 14-4313 Aquamarine sisaldab pisut punast ja on pastelsem ja murtum kui läbipaistvana mõjuv loodusliku akvamariini värvus.
Veebivärv Aquamarine on väga ere sinise ja rohelise vahele jääv hele toon. Loodusliku akvamariini sinise värvusega sarnanevad toonilt veebivärvid LightCyan ja PaleTurquoise.
RAL Design värvivaliku toon 200 60 30 Aquamarinblau on mitte kahvatu, vaid puhta türkiissinisega sarnaneva värvusega.
Akvamariinsinine looduses
Mineraalidest võivad akvamariinsinise värvusega olla peale berülli ka topaas, amasoniit ja varistsiit.
Uraan paistab teleskoobis kahvatu roheka-helesinise kettana, sest selle planeedi metaanist atmosfäär neelab tugevasti päikesekiirguse kollast ja punast osa.
Samal põhjusel võib selge vesi paista päikesevalguses akvamariin- või türkiissinisena.
Akvamariinsinine on hele- või rohekassinine silmavärvus, mis esineb tongkingi kassidel.
Kasutamine
Värv seostub puhtuse, kerguse ja läbipaistvusega. Kirjanduses seostatakse akvamariinsinist taeva või vee värvusega.
Seinavärvina loob sisekujunduses tüüne ja rahuliku mulje. Armastatud valik vannitubades ja kümblusruumides. Tekstiilides ja riietuses loob mulje kaalutusest ja õhulisusest. Pastelse heleda toonina võimaldab kombineerimist nii neutraalvärvustega kui ka keskmiselt kromaatiliste toonidega, nagu violett või liivakollane.
Värvinimetust kasutatakse kõige sagedamini tekstiilide, rõivaesemete ja aksessuaaride, aga ka klaasi värvuse kirjeldamisel.
Tiziano pastellipaberi akvamariinsinine toon originaalnimetusega acqua marina on eesti keelde tõlgitud kui veesinine.
Autobahn
Kiiruspiirangud
Saksamaa kiirteede võrgustik on tuntud ühe vähesena maailmas, kus puudub kiiruspiirang, ehkki autojuhtidel ei soovitata sõita kiiremini kui 130 km/h. Esineb ka teelõike, kus on kiirus piiratud.
Weimari vabariigis ei olnud riiklikke kiiruspiiranguid. Oktoobris 1939, pärast Teise maailmasõja algust, seadsid natsid sisse kütusesäästu eesmärgil 80 km/h kiiruspiirangu.
Detsembris 1952 tühistati Liidupäeva hääletusega kõik kiiruspiirangud. Suurenenud liiklussurmade tõttu kehtestati 1. septembril 1957 siiski 50 km/h piirang linnades. 1972. aastal kehtestati linnavälistel maanteedel – kuid mitte kiirteedel – 100 km/h piirang.
Enne 1973. aasta naftakriisi polnud kiiruspiiranguid lisaks Lääne-Saksamaale ka Austria ja Šveitsi kiirteedel. Naftakriisi tõttu kehtestati aga Lääne-Saksamaal 11. novembril 1973 kiirteedel ajutine 100 km/h kiiruspiirang, samas kui Austria ja Šveits seadsid sisse püsivad 130 km/h piirangud.
1980. aastate keskpaigas kerkis happevihmade ja metsahävingu tõttu esile uus debatt kohustusliku piirkiiruse osas, kuna suurematel kiirustel suureneb ka auto kütusekulu, keskkonnaaktivistid soovitasid kiirust 80 km/h maanteedel ja 100 km/h kiirteedel, mispeale teostatigi uus katse testlõikudel 100 km/h piirkiirusega, kuid lõpuks otsustati piirkiirust mitte sisse seada, kuna see ei vähendanud emissioone märgataval tasemel ja seega ei oleks metsahävingut märkimisväärselt pidurdanud. 1987. aastaks oli kõikidel testlõikudel 100 km/h piirang eemaldatud.
Kiiremini kui 130 km/h sõites (tingimusel, et vastaval teelõigul kiiruspiirangud puudusid) suureneb liiklusõnnetuse korral vastava juhi vastutus. Samas kehtib rohkem kui 3.5-tonnistele veoautodele kiiruspiirang 80 km/h ja bussidele 100 km/h.
Samas piiravad kooskõlas nn. härrasmeeste kokkuleppega Saksa autotootjad - välja arvatud Porsche - autode tippkiirust elektrooniliselt 250 km/hni, et mitte anda valitsusele põhjust piirkiiruse sisseseadmiseks.
Liiklusreeglid
Liiklust kiirteedel jälgib vastava liidumaa kiirteepolitsei (Autobahnpolizei).
Nummerdamine
Kiirteede praegune nummerdamissüsteem võeti kasutusele 1974. aastal. Teed algavad suure A-tähega, millele lisatakse tee number. Ühekohalise numbriga kiirteed jooksevad läbi kogu riigi (nt. A7 Taani piirilt Flensburgist Austria piirini Füssenis), kahekohalised on peamiselt regionaalse tähtsusega (kahe suure linna või regiooni vahel, näiteks A24 Berliin-Hamburg), kolmekohalised on tavaliselt kohaliku tähtsusega (näiteks ringteed, või A555 Köln-Bonn). Kahe- ja kolmekohaliste kiirteede numbrid on jagatud:
Ida-läänesuunalised kiirteed on paarisarvulised, põhja-lõunasuunalised paarituarvulised. Põhja-lõunasuunaliste kiirteede numbrid kasvavad ida suunas, ida-läänesuunaliste omad lõuna suunas.
Ätt (perekonnanimi)
Ätt on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ätt (Aett, Ett) on pandud Rääbise mõisas Laiuse kihelkonnas, Vana-Kavilda mõisas Puhja kihelkonnas ja Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas, kõik Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Äti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ett. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Omavalitsusüksus
Omavalitsusüksus ehk kohaliku omavalitsuse üksus (ka: kohalik omavalitsusüksus) on territoriaalüksus, mille piires teostatakse kohalikku omavalitsust.
Eestis reguleerib omavalitsusüksusega seotut "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus".
Sümbolid
Kohaliku omavalitsuse korraldamise seaduse (KOKS) § 14 alusel on kohaliku omavalitsusüksuse sümboolika lipp, vapp, aumärgid, ametirahad, aunimetused ja muu sümboolika. Enne omavalitsusüksuse lipu või vapi kinnitamist esitatakse lipu või vapi kavand arvamuse saamiseks Riigikantseleile. Lipp või vapp ei või olla äravahetamiseni sarnane mõne teise omavalitsusüksuse lipu või vapi või muu isiku ajaloolise või kasutusel oleva vapi või lipuga. Omavalitsusüksuse lipp või vapp peab vastama heraldikanõuetele.
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustunud kohalikud omavalitsused
Kuni haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse põhimääruse kehtestamiseni võib moodustunud kohaliku omavalitsuse üksus kasutada ühinemislepingus või ühinemiskokkuleppes kokku lepitud ühineva valla või linna sümboolikat, selline sätestus on kirjas haldusreformi seaduse §-s 16. Kõige korrektsem oleks kohe üle minna uuele ühtsele sümboolikale, kuna sümboolika on kohalikul omavalitsusel, mitte aga mõnel selle ametiasutusel.
Vapid
Riigi haldusüksuste vapid saavad õigusliku jõu pärast ametlikku, kehtivas korras kinnitamist. Vapikilp võib olla ühevärviline või jaotatud eri värvi väljadeks. Kilbil olevad vapikujundid jagunevad heraldilisteks kujunditeks ehk heeroldpiltideks (kilbi servast servani ulatuvad geomeetrilised kujundid) ning üldisteks kujunditeks (loodusest ja fantaasiavallast pärinevad olendid ja esemed). Vapikilbi juurde võivad kuuluda kiiver koos ehise ja hõlstiga, samuti kilbihoidjad, vapimantel, moto ehk deviis, seisuse- ja aumärgid. Sel juhul on tegemist täisvapiga. Ühel vapikilbil võib olla ühendatud ka mitu vappi. Vapi koostamiseks kasutatavad värvused ehk heraldilised tinktuurid on metallivärvused kuld ja hõbe (nende asendusvärvused on vastavalt kollane ja valge) ning põhivärvused sinine, roheline, punane, must ja purpur. Vappi kirjeldatakse kilbikandja seisukohast: vaataja suhtes on heraldiline vasak pool parem pool, ja vastupidi.
Vapi kasutamine
Vastavalt KOKS §-le 14 võib omavalitsusüksuse vappi kasutada kohaliku omavalitsusüksuse organite ja asutuste plankidel ja pitseritel ning muudes kohtades vastavalt valla või linna sümbolite kasutamise korrale. Tartu linna põhimääruse kohaselt kasutatakse kilbiga ja kilbita, värvides ja värvideta Tartu linna vappi volikogu, volikogu kantselei, linnavalitsuse ja ametiasutuste hallatavate asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel jne. Samuti sätestab mainitud määrus kilbita vapi kasutamise linnavalitsuse ja selle struktuuriüksuste ning hallatavate asutuste pitsatites ja plommitemplites. Tava kohaselt on linna- ja vallavalitsuste riigivapiga pitseris selgitustekst kohaliku omavalitsuse üksuse nimega, näiteks Tõrva linn.
Lipu kasutamine
Linna lipu alalise heiskamise otsustab linnavalitsus. Näiteks Tartu linna põhimääruse kohaselt võib Tartu linna lippu kasutada pidupäevadel ja tähtsündmustel. Tartu linna elanikel on õigus heisata linna lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul. Tartus tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata linna lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
Suhted ja koostöö riigiorganitega
Kohalike omavalitsuste üksused on iseseisvad õigusvõimelised haldusüksused, põhiseaduse (edaspidi PS) § 155 lõike 1 kohaselt vallad ja linnad. Õiguslikult on kohalike omavalitsuste üksused avalik-õiguslikud juriidilised isikud, ent neil on kaasa antud ka eraõiguslik õigusvõime. Üksuse liikmeskond moodustub selle kindlaks määratud territooriumil elavatest inimestest (määravaks on isiku püsiv elukoht).
Kohalikud omavalitsused otsustavad ja korraldavad kõiki kohaliku elu küsimusi ning tegutsevad seaduse alusel iseseisvalt. Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus (edaspidi KOKS) määrab kindlaks kohalike omavalitsuste üksuste koostöö ja suhted riigiorganitega, mis on sätestatud nimetatud seaduse 10. ja 11. peatükis.
Kohalike omavalitsuste üksuste suhted riigiorganitega
KOKS § 65 lõike 1 alusel põhinevad kohalike omavalitsusorganite ning valitsusasutuste suhted seadusel ja lepingul. Riik võib seaduse või lepingu alusel anda kohalikule omavalitsusele täitmiseks näiteks riiklikke ülesandeid - selline õigus tuleneb PS § 154 lõikest 2 ning sellele ei laiene lõikes 1 sisalduv kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõigus. Riiklike ülesannete täitmise kohta võivad riigiorganid teostada järelevalvet, et veenduda antud ülesannete korrektses täitmises mõistlike vahenditega. Omavalitsuslike ülesannete täitmise kontrolli ei ole riigil õigus teostada, sest see rikuks omavalitsuste enesekorraldusõigust.
Kohalike omavalitsuste üksuste koostöö riigiorganitega
Euroopa kohaliku omavalitsuse harta (edaspidi EKOH) artikkel 10 sisustab omavalitsusüksuste koostööõigust, mille alusel võib kohaliku omavalitsuse üksuste koostöö toimuda tegevuste koordineerimise või erinevate organisatsiooniliste vormide kaudu.
Tegevuste koordineerimise puhul on tegemist mitteformaalse tegevusega, mis võib kujutada endast näiteks kohalike omavalitsuste ühiste teenuse standardite, eeskirjade või arengukavade kehtestamist ning ühiste seisukohtade võtmist. Taoline koostöö on oma olemuselt ääretult aeganõudev ning ühtse õigusakti vastuvõtmine kui ka muutmine eeldab kõikide osapoolte konsensuslikku otsustust.
Kohalike omavalitsuste üksuste rahvusvaheline koostöö
KOKS § 13 lõike 1 alusel on volikogul, valitsusel ja ametiasutustel õigus teha oma pädevuse piires koostööd kõigi teiste omavalitsusüksustega väljaspool Eestit ning sõlmida nendega lepinguid. Sama paragrahvi lõige 2 sätestab, et omavalitsusüksustel on õigus astuda rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks või teha nendega koostööd. Suhetes rahvusvaheliste organisatsioonidega esindab omavalitsusüksust tema volikogu või volikogu poolt määratud esindaja. Rahvusvaheliselt sõlmitavad lepingud kuuluvad eelnevalt läbivaatamisele ja heakskiitmisele volikogus, kui nende täitmisega kaasnevad kulutused omavalitsusüksuse eelarvest või võetakse muid varalisi kohustusi.
Kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu liikme volituste peatumine
Volikogu liikme volituste peatumine tähendab volikogu liikme ajutist vabanemist oma ülesannete täitmisest. . Volitused ei peatu automaatselt, vaid need peatatakse valimiskomisjoni otsusega ning volikogu liikme asemele määratakse asendusliige.
Volituste peatamise alused
Volitused peatatakse valimiskomisjoni otsusega:
Lev Tolstoi rajoon
Lev Tolstoi rajoon (vene keeles Лев-Толстовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Lev Tolstoi asula.
Volti subito
Volti subito, lühend VS (eesti keeles 'pööra kiiresti (lehte)'), on muusikas noodikirja märk, millega tähistatakse muusikateose partiides kiireid ja ebamugavaid lehekeeramisi.
Lev Tolstoi rajoon
Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblastiga, idas Tšaplõgini rajooniga, kagus Dobroje rajooniga, edelas Lebedjani rajooniga ja läänes Dankovi rajooniga.
Rajooni pindala on 970 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 004, 2009. aastal 16 818 ja 2002. aastal 17 862.
Lev Tolstoi rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Guštšina Rjasa, Jagodnaja Rjasa ja Rakovaja Rjasa.
Liibüa Kuningriik
Liibüa Kuningriik (araabia keeles المملكة الليبية‎, Al-Mamlakah Al-Lībiyya, itaalia keeles Regno di Libia, berberi keeltes ⵜⴰⴳⵍⴷⵉⵜ ⵏ ⵍⵉⴱⵢⴰ; aastani 1963 Liibüa Ühendkuningriik) oli riik, mis rajati Liibüa iseseisvumisega 24. detsembril 1951. Liibüa Kuningriik lõppes, kui Mu‘ammar al-Qadhdhāfī juhitud riigipöörde käigus kukutati kuningas Idris I. Liibüa Kuningriigi asemele rajati Liibüa Araabia Vabariik.
Männiku tee (täpsustus)
Männiku tee on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:
Missoula maakond
thumb|Asend Montana osariigis pisi|Missoula maakonna kohtumaja Missoulas Missoula maakond (Madison County) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 47°04' N, 113°93' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Missoula.
Maakonna pindala on 6781 km², millest 52 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 109 299. Aastal 2000 oli elanike arv 95 802.
Ajalugu
Missoula maakond moodustati 1864. aastal.
Maurice Ewing
pisi|260px|Maurice Ewing (1972)
William Maurice Ewing (12. mai 1906 Lockney, Texas – 4. mai 1974 Galveston) oli Ameerika Ühendriikide geofüüsik ja okeanograaf.
Maurice Ewing lõpetas 1926. aastal Rice'i ülikooli ning sai sealt 1927. aastal magistri- ja 1931. aastal doktorikraadi füüsikas.
Ta oli aastatel 1947–1972 Columbia ülikooli geoloogiaprofessor. 1949. aastal oli Ewing ülikooli struktuuri kuuluva Lamonti Geoobservatooriumi asutaja ja selle esimene direktor.