cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1096
Aastakümned: 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad - 1090. aastad - 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad
Aastad: 1091 1092 1093 1094 1095 - 1096 - 1097 1098 1099 1100 1101
Baskuntšak
Baskuntšak (vene keeles Баскунчак) on soolajärv Venemaal Astrahani oblastis.
Asub umbes 270 km Kaspia merest põhja pool 21 m allpool merepinda. Järve suubub üks jõgi. Vee soolasisaldus on 300 g/l.
Poaka
Poaka on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas asub Poaka karjamõis, mis kuulus Kirna mõisa juurde.
Küla asub Türi linnast 8 km kirdes ning piirneb Väätsa valla, Paide valla ja Kirna külaga.
Lisa Gelius
pisi|Lisa Gelius (esimene paremalt) 1931. aastal Lisa Gelius (õieti Elisabeth Gelius; 23. juuli 1909 München – 14. jaanuar 2006) oli saksa kergejõustiklane.
Poaka
Poaka küla südameks on saanud Pärnu jõe ääres elumajadeks ümber ehitatud suvilate rajoon. Küla elanike arv on pärast Eesti taasiseseisvumist uuesti tasapisi kasvama hakanud. 20. sajandi algul asus tänapäevase küla alal Poaka asundus ja Mõnnaku küla. 1977. aastal liideti Poaka külaga Epneri küla. Poakalt saab alguse Epneri oja.
Lisa Gelius
Lisa Gelius pärines jõukast kodust. Tema elukutseks märgiti "peretütar" (Haustochter). Tema isa oli muuseumi Deutsches Museum ehituse töödejuhataja ja direktor.
Poaka
Poaka külas asub kohalik ratsaspordikeskus – Kirna tall, kus tegutsevad laste ja täiskasvanute treeningurühmad, peetakse ratsaspordipäevi ja -võistlusi ning kus on tehtud ka ratsutamisteraapiat.
Lisa Gelius
Enne kergejõustiklaseks hakkamist tegeles Lisa ujumisega ning oli andekas tennisemängija ja vehkleja.
Poaka
Poaka külas Pärdissaares asub taluturismimagnet Wile Farm, kus kasvatatakse Lõuna-Ameerikast pärit alpakasid.
Külast on pärit jurist ja riigiprokurör Heino Tõnismägi ning matemaatik ja ühiskonnategelane Kaia Iva.
Lisa Gelius
Saksamaa meistrivõistlused
Ta tuli aastatel 1928–1940 12 korda Saksamaa meistriks:
Teatejooksu võitis ta kõigil kolmel kohal klubi TSV 1860 München koosseisus. Võistkonda kuulusid veel Rosi Kellner ning Holzer ja Karrer. Lisa Gelius jooksis viimases vahetuses.
Odaviskes tuli ta 1932. aastal kolmandaks ja 1934. aastal teiseks. Viievõistluses tuli ta 1932., 1937. ja 1938. aastal teiseks ning 1943. aastal kolmandaks. 100 m jooksus tuli ta 1927. aastal teiseks. 200 m jooksus tuli ta 1930. aastal teiseks.
Rekordid
15. juulil 1928 osales ta Berliinis naiste 4×100 m teatejooksu maailmarekordi 49,8 püstitamisel.
21. juulil 1929 osales ta Frankfurdis naiste 4×100 m teatejooksu maailmarekordi 49,0 püstitamisel.
Aastal 1929 püstitas ta ka Baieri rekordi odaviskes (32.48).
20. juulil 1930 osales ta Nürnbergis naiste 4×100 m teatejooksu maailmarekordi 49,0 püstitamisel.
9. septembril 1934 püstitas ta Münchenis maailmarekordi 62.43 odaviskes mõlema käega.
14. juunil 1936 püstitas ta naiste odaviskes Saksamaa rekordi 45.22.
30. juulil 1938 kordas ta Breslaus (praegu Wrocław) kolmanda sportlasena Ruth Engelhardi maailmarekordit 80 m tõkkejooksus 11,6.
11. septembril 1938 püstitas ta naiste odaviskes uue Saksamaa rekordi 45.74.
Hilisem sportlaskarjäär
Berliini olümpiamängudel 1936 ei saanud ta vigastuse tõttu võistelda.
Lisa Gelius jätkas võistlemist ka pärast Teist maailmasõda kuni 1952. aastani. Aastal 1950 tuli ta Saksamaa meistrivõistlustel viiendaks.
Pärast sportlaskarjääri
Elisabeth Gelius töötas mitmes Müncheni koolis kehalise kasvatuse õpetajana. 56-aastaselt tegi ta ära ladina keele eksami großes Latinum. Ta töötas umbes 30 aastat Baieri liidumaa spordiliidu ametnikuna.
Spordiklubid
Algul (1926–1931) kuulus ta spordiühingusse TSV München 1860, kus oli loodud esimene naistesektsioon Saksamaal, alates 1932. aastast ühingusse Turnerschaft Jahn München. Pärast sõda kuulus ta alates 1. jaanuarist 1948 klubisse MTV 1879 München.
Isiklikku
Lisa Geliuse kasv oli 168 cm ja võistluskaal 62 kg.
Kunda vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kunda vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Malla külas.
Vald moodustati senise Kunda-Malla valla maa-alast, välja arvatud Mahu ja Männiku külade ning Kunda metsandiku kvartaalide nr. 117–119 maa-alad; senise Varangu valla Andja, Andja-Paasküla, Marinu, Tidriku, Toolse, Karepa ja Rutja külade ning Selja asunduse maa-aladest
Kunda valda kuulusid: Soo, Kuura, Kutsala, Lettipea, Ranna, Simunamäe, Malla, Kalda, Villavere, Kure, Kunda, Liiva, Pari, Hiie, Linnuse ja Kabeli, Oja, Paas, Kali, Kivi, Aru, Andja ja Andja-Paas, Marinu, Põllu, Selja, Tidriku ja Toolse külad.
Tulnukas (film 1979)
pisi|"Tulnuka" motiivile tuginev veesüliti Šotimaal, Paisley kloostril. Valminud 1990. aastate alguses. "Tulnukas" (originaalpealkirjaga "Alien") on Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide populaarne ulmeõudusfilm, millele on tehtud mitu järge ja jäljendust.
Kuigi nimitegelased on väga agressiivsed maavälise päritoluga olendid ksenomorfid, on filmi ja järgede peategelaseks naine nimega Ellen Ripley (Sigourney Weaver), kes kogu sarja jooksul nende olenditega võitleb. Tegemist on esimese suurema Ameerika Ühendriikide filmiga, milles märulikangelane on naine.
Lisaks Sigourney Weaverile (Ripley) mängivad filmis Tom Skerritt (kapten Dallas), Veronica Cartwright (piloot Lambert), Harry Dean Stanton (tehnik Brett), John Hurt (kapteniabi Kane), Ian Holm (teadusohvitser Ash), Yaphet Kotto (peainsener Parker) ja Bolaji Badejo (tulnukas).
Süžee
Maale tagasiteel olev maagi vedamiseks mõeldud kosmoselaev "Nostromo" saab raadiosignaali võõralt asustamata planeedilt, mis jääb laeva kursist kaugele. Laeva keskarvuti "Ema" muudab omal algatusel kurssi ja järgneb signaalile. Alles siis, kui laev on jõudnud planeedilähedasele orbiidile, äratab arvuti meeskonna, kes viibis seni külmutatud olekus. Meeskond peab signaali alguses hädasignaaliks.
Pärast arutelusid kummalise raadiosignaali olemuse üle maandub meeskond tormisel ja kõrbelisel planeedil, et asja lähemalt uurida. Inimtegevusest jälgi ei leita, kuid avastatakse igivana, maavälise päritoluga tohutu suure kosmoselaeva vrakk, mille sees paistab olevat ainsa meeskonnaliikme kivistunud skelett. Kane siseneb veel ühte ruumi, kust ta leiab suure hulga hiigelsuuri munakujulisi moodustisi. Uudishimulik Kane tõmbab endale ühe munas oleva olendi tähelepanu. Muna avaneb, olend paiskub välja, hüppab talle näkku ning klammerdub kombitsatega tema pea ümber. "Nostromo" pardal ei õnnestu võõrkeha eemaldada, sest igal eemaldamiskatsel ähvardab see oma ohvri elule lõpu teha. Imekombel aga kukub võõrkeha järgmisel päeval oma ohvri küljest surnuna lahti, Kane aga paistab olevat elus ja terve.
Varsti pärast seda tuleb Kane'i rinnakorvist välja pisike tulnukas ning kaob laeva hämaratesse koridoridesse, mis moodustavad labürindi. Meeskond hargneb, et olendit otsida ja tappa, ent too vahepeal kasvab. Kapten Dallas ja Ellen Ripley on algul nõutud, kuid otsustavad kindlalt olendist vabaneda. Seevastu pardaarst Ash soovitab looma mitte kahjustada.
Kui olendit vigastatakse, sööbib tema veri läbi kosmoselaeva mitme teki. Põgenema pääsenud külaline aga hakkab tohutul kiirusel arenema ning meeskonnal puuduvad vähimadki vahendid tema peatamiseks ning enesekaitseks.
Tulnukas võtab vangi laeva kapteni, kes proovis teda lõksu püüda. Seejärel võtab juhtimise üle Ripley. Ta avastab, et kompanii, kellele laev kuulub, on selle meelega kursist kõrvale kallutanud, et uurida mitteinimpäritolu hädasignaali ja hankida võõra eluvormi näidis. Teadusohvitser Ash osutub androidiks, kelle kompanii on Thedusel lühikese etteteatamisega laeva peale pannud, et ta kaitseks tulnukat ja vajaduse korral vabaneks meeskonnaliikmetest. Ripley jääb laeval viibinud inimestest viimasena ellu, käivitab laeva enesehävitusseadme, põgeneb süstikuga ja lõpks tapab tulnuka, lastes tal õhulüüsi kaudu avakosmosesse sattuda.
Linnavalitsus
Linnavalitsus on kohaliku omavalitsuse üksuse (linna) võimuorgan, mis teostab oma haldusalas olevas linnas täitevvõimu.
Linnavalitsus Eestis
Linnavalitsuse õigusi ja töö põhimõtteid reguleerib "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus".
Linnavolikogu valib linnapea ja annab talle volituse moodustada linnavalitsus, mille kinnitab ametisse volikogu. Volikogu uue koosseisu esimesel istungil esitab valitsus lahkumispalve ja valitsuse volitused kestavad kuni uue valitsuse ametisseasumiseni.
Linnavalitsuse mõiste definitsioon
Linnavalitsust tuleb lugeda haldusorganiteks haldusmenetluse seaduse (HMS) § 8 lg 1 mõttes. Need on ametiasutused, millel on struktuuriüksused nagu ametid, teenistused, osakonnad jt, mis on organisatsiooniliselt ja ruumiliselt (nt linnaosavalitsuse puhul) eraldatud. Linnavalitsust võib defineerida kui volikogu poolt moodustatud täitevorganit. Põhiseaduse § 155 lõige 1 nimetab kohaliku omavalitsuse üksustena valdu ja linnu. Linnade tööd juhib volikogu poolt moodustatud valitsus. Lisaks on tagatud ka võimude lahusus, mis ilmneb asjaolust, et volikogu, mis on kohaliku omavalitsusüksuse esinduskogu, valitakse linna hääleõiguslike elanike poolt ning volikogu omakorda moodustab valitsuse, mis on täitevorganiks.
Linnavalitsuse moodustamine
Linnapea valimine toimub volikogu kaudu, mis toimub vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (KOKS) ja linna põhimääruses sätestatud tingimustele. Linnapea valitakse kuni neljaks aastaks. Alates valituks osutamise päevast on linnapeal volitus moodustada valitsus ning linnapõhimääruses sätestatakse valitsuse moodustamise üksikasjalik kord. Linnapea saab seaduses ja linna põhimääruses ettenähtud volitused ametisse kinnitamise päevast.
Valitsuse volituste kehtimise korra järgselt saab linnavalitsus oma volitused volikogu poolt valitsuse ametisse kinnitamise päevast. Lahkumise korral esitab valitsus lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil. Lahkumispalve esitamisele järgneb linnavalitsuse ülesannete täitmine kuni uue valitsuse ametisse kinnitamiseni.
Linnavalitsuse juhtimine
Valitsuse kui ametiasutuse juhiks on linnapea. Valitsustel on õigus välja anda linnapea korraldustena üksikakte ning linnavalitsuse määrustena üldakte. Linnavalitsuse kui ametiasutuse juhtimine rajaneb monokraatsel süsteemil, mis toimub valitsuse (ametiasutusena) struktuuriüksuste vahetu juhtimise kaudu. Linnapead esitavad linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teevad valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta ning teostavad tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti.
Linnavalitsuse pädevuse hulka kuuluvad: Linnavalitsus võib taotleda volikogu ees volikogu poolt vastuvõetud määruse või otsuse uuesti läbivaatamist. Linnavalitsus kehtestab oma korraldusega linna asutuse poolt osutatavate teenuste hinnad, arvestades seejuures haldusmenetluse seaduse § 5 lõikes 3 sätestatut.
Samuti võib linna sees olla veel teinegi valitsus – linnaosavalitsus. Linnaosade moodustamine ja lõpetamine on ainult elanike valitud volikogu pädevuses. Eelnevalt nimetatud üksusi juhivad linnaosavanemad. Linnaosa ning selle valitsus võivad anda välja ka haldusakte, kuid üldaktide, so määruste andmise õigust, linnaosa valitsusel ei ole.
Muuttakisti
pisi|100px|Muuttakisti tingmärk (Euroopa standardi järgi) pisi|100px|Muuttakisti tingmärk (USA) Muuttakisti on sujuvalt või astmeliselt muudetava takistusega seadis, mille takistustraadist või takistusmaterjalist (grafiidi ja laki segust või metalloksiidist) takistuskehaga loob kontakti liugur. Liuguri liigutamisel muutub takisti otskontaktide ja liugkontakti vaheline takistus.
Liigitus
Muuttakisteid, mida kasutatakse voolutugevuse muutmiseks (peamiselt tugevvoolutehnikas), nimetatakse reostaatideks. Reostaat ühendatakse elektriahelasse tavaliselt kahes punktis, s.t et liuguri kontakt on ühendatud takisti ühe otskontaktiga.
Nõrkvoolutehnikas (elektroonikalülitustes) kasutatavad muuttakistid jagunevad omakorda potentsiomeetriteks (nt. helivaljuse reguleerimiseks) ja seadetakistiteks (kasutatakse esmareguleerimisel lülituse soovitud parameetrite saamiseks). Potentsiomeetrid ühendatakse lülitusse kolmes punktis, seadetakistid kahes või kolmes punktis.
Parameetrid
Muuttakisteid iseloomustavad lisaks takisti tavaparameetritele reguleerimistunnusjoon ja kulumiskindlus.
Reguleerimistunnusjoon ehk reguleerimiskarakteristik näitab liuguriviigu ja takistuskeha algusviigu vahelise takistuse sõltuvust liuguri pöördenurgast (pöördtakisteil) või takistuse sõltuvust liuguri kaugusest lükandtakisti algusviigust. See sõltuvus võib olla lineaarne, logaritmiline või antilogaritmiline.
Kulumiskindlust väljendatakse töötsüklites (edasi-tagasi pööretes), mis potentsiomeetritel on mõnikümmend tuhat pööret ja seadetakistitel kuni tuhat pööret. Eriti kulumiskindel ning püsivate omadustega takistuskiht saadakse metallkeraamilisest materjalist kermisest; selles on metalliosakesed ühtlaselt jaotunud keraamilises või polümeerses alusmaterjalis.
Aegviidu valla lipp
thumb|Aegviidu valla lipp. Aegviidu valla lipp on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Aegviidu valla lipp.
Lipu kirjeldus
Aegviidu valla lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest laiust, valgest ülemisest ja rukkilillesinisest alumisest laiust. Ülemise, valge laiu keskosas paikneb valla vapi kujutis.
Tajo Kadajas
Tajo Kadajas (sündinud 12. mail 1953 Tallinnas) on eesti laulja ja helilooja.
Tajo Kadajas on laulnud tuntuks Rein Rannapi laulu "Ühes väikses Eesti linnas" ansambliga Noor Eesti.
Tajo Kadajase tuntumad laulud koos ansambliga Meie on "Puust tüdruk" ja "Helgiheitja", koos ansambliga Metallist aga "Äikesehingus" ja "Unenägu". Tema tuntumad soololaulud on "Ära tule", "Taevaste tuul", "Sõnu vaikusest" ja "Viimane laul".
Tajo Kadajas on Eesti Autorite Ühingu (1998), Eesti Esitajate Liidu (2001) ja Eesti Fonogrammitootjate Ühingu (2005) liige.
Eesti vanad lastelaulud
Koostöös Ülenurme Muusikakooli jazz-poplaulu osakonna juhataja Ursel Oja ja tema laulustuudio lauljatega alustas Tajo Kadajas 2007. aastal muusikaprojekti "Eesti vanad lastelaulud", et tuua kaasaegses helikeeles tänapäeva lastele välja eesti vanad lastelaulud aastatest 1868–1968 ehk lastelaulud, mida lauldi enne "Entel-tentelit". 2014. aasta lõpus ilmus selle plaadisarja viimane, 9. heliplaat:
Agnes Aaliste
Agnes Aaliste (sündinud 4. märtsil 1985) on eesti näitleja.
Aaliste lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 2008. aastal (XXIII lend, juhendaja Ingo Normet). Ta oli Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja aastatel 2008–2010. Seejärel on ta olnud vabakutseline näitleja ja raadiosaatejuht.
9. september
9. september on Gregoriuse kalendri 252. (liigaastal 253.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. august (1901–2099).
Robbie Williams
Robbie Williams (pärisnimega Robert Peter Williams; sündinud 13. veebruaril 1974 Stoke-on-Trentis Staffordshire'is Inglismaal) on inglise poplaulja.
Robbie Williamsi isa Peter oli koomik ning paljus võlgneb laulja oma huumorisoone just talle. Juba kolmeaastasena esitas ta ühel kontserdil Hispaanias menulugu "Summer Nights" muusikalist "Grease". Ta oli kõigest 16-aastane, kui liitus poistebändiga Take That. Ta lahkus bändist septembris 1995. Take That saavutas 7 esikohasinglit Suurbritannia edetabelis.
27. juunil 1996 alustas Robbie Williams soolokarjääri Chrysalis Recordsi artistina. Juba kuu aja pärast ilmus esimene singel "Freedom", mis polnud aga kuigi edukas. Aasta hiljem, samuti juulis, ilmus singel "Angels", mis tõi juba edu. 29. septembril 1997 ilmus esimene plaat "Life Thru A Lens". Järgmine plaat 1998. aastal kandis nime "I've Been Expecting You" ning tõi edukate singlitena esile lood "Millennium" ja "No Regrets".
Aasta 1999 pühendas Robbie Williams USA vallutamisele ning andis seal mais välja oma kahe plaadi parimatest lugudest kogutud plaadi "The Ego Has Landed". Aastal 2000 nägi ilmavalgust plaat "Sing When You're Winning", mida jääb meenutama skandaalse videoga singel "Rock DJ". Aastal 2001 ilmus plaat "Swing When You're Winning", mille kõrghetkeks oli jõulusingel "Somethin' Stupid" koos Nicole Kidmaniga.
18. novembril 2002 ilmus Robbie Williamsi plaat "Escapology". Selle plaadi teine singel "Come Undone" ilmus 14. aprillil 2003. Selle loo video öisest pidutsemisest tekitas palju kõmu ning kõiki stseene sellest päevasel ajal ei näidatagi. Video lavastaja oli Jonas Åkerlund, kes on varem vaatajaid šokeerinud selliste videoklippidega nagu Metallica "Whiskey in the Jar", The Smashing Pumpkinsi "Try, Try, Try" ja The Prodigy "Smack My Bitch Up".
Robbie neljas singel albumilt "Escapology" on "Sexed Up". Ballaadiliku loo sisuks on kibestumine ning video lavastaja on Jonas Åkerlund. Naisosa mängib videos USA modell ja näitleja Jamie King.
18. oktoobril 2004 ilmus kogumikplaat "Greatest Hits" ja kaks singlit sellelt ilmusid veel enne aasta lõppu. "Misunderstood" ilmus filmi "Bridget Jones: The Edge Of Reason" kogumikul. Sarja esimeses filmis "Bridget Jones" esitab Williams 2 lugu: "Have You Met Miss Jones?" ja "Not Of This Earth".
EMI Music sõlmis lauljaga briti kõigi aegade suurima plaadistuslepingu 80 miljonit naela väärtuses.
20. augustil 2013 toimus Tallinna lauluväljakul Robbie Williamsi ainus kontsert Põhja-Euroopas.
Põimlause
Põimlause on liitlause, mille osalaused on alistusseoses, näiteks: Tädi Maali korjas maasikaid ja ostis poest vahukoort, et küpsetada kooki, mida külalistele pakkuda.
Põimlause ei ole näiteks lause Peenral kasvasid ilusad lilled - see on lihtlause.
Põimlause osalaused
Põimlause koosneb pealausest ja ühest või mitmest kõrvallausest.
Pealause
Pealause on selline osalause, mis võib esineda ka iseseisvalt. Kõrvallause ei saa tavaliselt iseseiseva lausena esineda, vaid alistub pealausele.
Näiteks lauses Peeter oli õues, kui vihma sadama hakkas võib osalause Peeter oli õues ka üksinda esineda. Lause teine pool kui vihma sadama hakkas ei saa iseseisvalt esineda, vaid moodustab terviku ainult lause esimese poolega.
Kõrvallause
Kõrvallause täpsustab pealauset või kõrgema astme kõrvallauset. Eesti keeles eraldatakse kõrvallause pealausest alati koma(de)ga, näiteks
Kõrvallause algab tavaliselt
Kõrvallause võib asetseda
Kõrvallause võib alistada nõrgema astme kõrvallause, näiteks Panin plaadi mängima, et kuulata laule, mis mulle meeldisid. Osalause mis mulle meeldisid on nõrgema astme kõrvallause, sest see täpsustab eelmist osalauset et kuulata laule.
Kõrvallaused võivad olla samaastmelised, näiteks Tahtsin, et lõppeks vihmasadu, et pilved läheksid laiali, et päike tuleks välja.
Põimlause kirjavahemärgid eesti keeles
Näiteks:
Assamalla vald
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Assamalla vald oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Assamalla külas.
Vald moodustati senise Porkuni valla maa-alast, välja arvatud Aburi küla ja Mütta metsavahikoha nr. A-177 piirkonnad, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-alad; senise Küti valla Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-alast; senise Saksi valla Kadapiku küla ja osa Induniidu küla piirkonnast.
Assamalla valda kuulusid: Assamalla, Võhmetu, Lemküla, Täru, Kullenga, Kadila, Veadla, Kõrtsiküla, Nurmetu, Tõnuvere, Porkuni asundus, Piisopi, Kadapiku, Lasila asundus, Lasila külad ja Karunga asundus.
Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.
Vald kuulus Väike-Maarja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Ääsmäe–Kernu tee
Ääsmäe–Kernu tee (registrinumbriga 11406) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 10,1 km.
Tee saab alguse Ääsmäe liiklussõlmes Ääsmäe külas (Saue vald) ning kulgeb läbi Ääsmäe, Tagametsa, Pällu, Muusika, Ruila, Allika, Metsanurga ja Kohatu küla. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 37. kilomeetril Kohatu külas (Saue vald).
Tee ületab ühe silla (Kernu sild üle Vasalemma jõe tee kümnendal kilomeetril) ja kolme truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Muusika, Kääbaste ja Alliku. Muusika külas Kääbaste peatuse lähedal on loodus- ja arheoloogilise kaitse all olev Ukukivi, mis on Eesti suurim ohvrikivi (5,7 m kõrge ja ümbermõõduga ligi 38 m).
Teega ristub esimesel kilomeetril Ääsmäe traktori tee, kuuendal kilomeetril Ruila–Laitse tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on 60 km/h. Teevalgustus puudub.
Koidu tänav
Koidu on tänav mitmes Eesti asulas:
José Ángel Valdés
pisi|José Ángel (2017) José Ángel Valdés Díaz (tuntud ka kui José Ángel või Cote; sündinud 5. septembril 1989 Gijóns) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Hispaania esiliigaklubis Sporting Gijón.
Ta alustas Sporting de Gijónis ka klubikarjääri. Sporting Gijóni noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2009. aastal.
2011. aastal liitus ta Itaalia kõrgliigaklubiga AS Roma, kus mängis ühe hooaja. 2012. aastal naasis ta Hispaaniasse, mängides kaks hooaega Real Sociedadis.
2014. aastal siirdus ta Portugali kõrgliigaklubisse Porto. Hooajal 2016–2017 mängis ta laenul Villarrealis. 2017. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Eibariga. Pärast seda, kui Eibar hooaja 2020–21 järel Hispaania kõrgliigast välja langes, sõlmis ta 2021. aasta juulis lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Osasuna. 2022. aasta juulis naasis ta Sporting Gijóni.
Parasitoid (moodustis)
Parasitoid on parasitoloogilises preparaadis leiduv tegelikult mitteparasiitne moodustis, näiteks surnud rakusisaldised, mis mõneti meenutavad parasiite.
Neglinnaja
pisi|Üks kahest tunnelist, mille kaudu Neglinnaja jõgi suubub Moskva jõkke Neglinnaja ehk Neglinka (vene keeles Неглинная, Неглимна, Неглинна, Неглинка) on maa-alune jõgi Venemaal Moskvas.
Jõgi saab alguse soost ning voolab valdavalt lõuna suunas, suubub vasakult Moskva jõkke. Suudmes, vasakul kaldal asub Moskva kreml. Jõe pikkus on 7,5 km.
Koidula tänav
Koidula on tänav mitmes Eesti asulas:
Tsäpsi algkool
Tsäpsi Algkool oli Vastseliina alevikust seitse kilomeetrit Luhamaa pool asuvas väikeses Tsäpsi külas aastatel 1823–1976 tegutsenud algkool.
Edrisa Lubega
pisi|Edrisa Lubega (2017) Edrisa Lubega (sündinud 17. aprillil 1998 Kaseses ) on Uganda jalgpallur, kes mängib ründajana Portugali esiliiga klubis Estrela da Amadora.
Tsäpsi algkool
Sellist viisi õppimine lõppes aastal 1840, sest siis tuli käsk, et igas kihelkonnas pidi leitama koht õppimiseks. Selleks kohaks leiti Tsäpsimäe talu.
Kooli algusaastatel algas laste koolipäev hommikul ja lõppes kell kaheksa õhtul ning selle aja sees toimus mitte ainult õppetöö, vaid ka majapidamistööde tegemine. Lapsed pidid kiskuma peerusid ja hagu tassima, et koolimaja valge oleks.
Edrisa Lubega
2019. aasta detsembris liitus ta Eesti Meistriliiga klubiga Paide Linnameeskond. Meistriliigas tegi ta debüüdi 19. mail 2020 mängus Viljandi JK Tuleviku vastu, lüües selles mängus ka värava. 2020. aasta hooajal oli Lubega Meistriliigas 14 väravaga paremuselt teine väravakütt.
Tsäpsi algkool
Aastal 1868 valmis uus ja korralik koolimaja. Uues koolis hakkas toimuma õppetöö tunniplaani järgi. Aastate jooksul muutus koolimaja sisu ja ilme totaalselt, kuni jõuti punkti kus koolimajale lisandusid elamiseks tarvilikud ruumid, ning klassitoas oli tahvel, pingid ja orel.
Aastal 1867 algas koolis seltsitegevus ning moodustati oma laulukoor. Aastal 1922 renoveeriti koolimaja uuesti. Peale renoveerimistöid hakati korraldama õpilastele ekskursioone teistesse Eestimaa linnadesse.
Edrisa Lubega
2021. aasta veebruaris läks ta Paide Linnameeskonnast laenule Tšehhi kõrgliiga klubisse 1. FK Příbram. Üheksa liigamänguga lõi ta Tšehhi kõrgliigas kaks väravat. 2021. aasta juulis läks ta üheks hooajaks laenule Estrela da Amadorasse.
Tsäpsi algkool
Koolihoone eksisteeris. Aastal 1976. suleti koolimaja, sest Vastseliina alevikku valmis uus ja tolle aja mõistes moodne koolimaja ning Tsäpsi kooli arendamine tundus mittevajalik.
Edrisa Lubega
Uganda jalgpallikoondises tegi Lubega debüüdi 4. jaanuaril 2017 sõprusmängus Tuneesia vastu.
Otto Neurath
Otto Neurath (10. detsember 1882 Viin – 22. detsember 1945 Oxford) oli Austria filosoof, sotsioloog ja majandusteadlane.
Ta õppis algul Viini ülikoolis, hiljem Berliini ülikoolis matemaatikat, majandusteadust, ajalugu ja filosoofiat. Ta sai doktorikraadi 1907 Berliinis, töötas vahepeal Austria sõjaministeeriumi majandusosakonnas ja habiliteerus 1917 Heidelbergi ülikoolis.
Müncheni Nõukogude Vabariigis oli ta Kurt Eisneri valitsuses keskmajandusameti president, kellena ta tegeles tsentraalse planeerimisega. Hiljem mõisteti ta riigireetmise eest pooleteiseks aastaks vangi. Ent Austria valitsuse sekkumise tõttu vabastati ta ennetähtaegselt ja saadeti välja Viini. Seal organiseeris ta ühinguga Siedlungs- und Kleingartenverband eneseabi elamispinna nappuse vastu. Üks näitus viis tänini eksisteeriva Ühiskonna- ja Majandusmuuseumi asutamisele.
Ta kuulus pragmaatilise teadusteoreetilise lähenemise esindajana Viini ringi vasakusse tiiba. Ta ei tunnistanud metafüüsikat ega epistemoloogiat. Marksismi pidas ta omamoodi teaduseks. Teadus oli tema jaoks muudatuste tööriist.
Ta suri 1945 Oxfordis.
Neurathi läbitöötamata arhiiv asub Readingi Ülikoolis.
Pius IV
Pius IV (Giovanni Angelo de' Medici, 31. märts 1499 – 9. detsember 1565) oli paavst 1559–1565. Ta oli 224. paavst.
Giovanni Angelo de' Medici sündis Milanos Bernardino de' Medici ja Clelia Serbelloni 11-lapselise pere teise lapsena. Nime sarnasusele vaatamata pole ta suguluses Firenze Medicitega, kust pärinesid paavstid Leo X, Clemens VII ja hiljem Leo XI, kuid ta kasutas Medici suguvõsa atribuutikat.
Bellingshauseni šelfiliustik
Bellingshauseni šelfiliustik on šelfiliustik Antarktise idaosas. Asub Printsess Martha ranniku idaosas. 1960. aastatel ulatus see 100 km kaugusele Lõuna-Jäämerre. Lõunas piirneb see Fimbuli šelfiliustikuga. 1969. aastal oli selle pindala 1700 km², pikkus 75 km ja laius 30–50 km.
Pius IV
Medici õppis Pavia ülikoolis filosoofiat, seejärel Bologna ülikoolis arstiteadust ja õigusteadust ning omandas 11. mail 1525 doktorikraadi tsiviil- ja kanoonilise õiguse alal. Tal oli kolm last.
Bellingshauseni šelfiliustik
Bellingshauseni šelfiliustik on nime saanud baltisaksa päritolu meresõitja, Venemaa admirali Fabian Gottlieb Benjamin von Bellingshauseni järgi, kes nimelt selles piirkonnas jõudis 16. jaanuaril 1820 esimest korda ajaloos Antarktise šelfiliustiku juurde Venemaa esimese Antarktika ekspeditsiooni käigus.
Pius IV
Medici asus 26. detsembril 1526 Rooma, kus oli algul Clemens VII, seejärel Paulus III teenistuses. Giovanni de' Medici pääses mõjukatele ametikohtadele pärast seda, kui tema vanem vend abiellus paavsti sugulasega. Paulus III volitas teda Bussetos lahendama Ferrara hertsogiga tekkinud piiritüli. Tema võimeid hindas ka Julius III, kuid ta sattus Paulus IV silmis ebasoosingusse ja lahkus 1558 Roomast, viibides Lombardias ja Toscanas. Kardinal Medici osales ajavahemikul 1549–1559 toimunud neljal konklaavil.
Eesti naiste jääpallikoondis
Eesti naiste jääpallikoondis on Eesti naiste esinduskoondis jääpallis. Koondis kuulub Eesti Jääpalliliitu.
Pius IV
Ametid
pisi|Pius IV vapp
1559. aasta konklaav
Pius IV valiti paavstiks esimesel jõulupühal, 25. detsembril 1559 Vatikanis Capella Paolina kabelis ja krooniti kolmekuningapäeval, 6. jaanuaril 1560 kardinal Alessandro Farnese poolt. Ta oli neljas ja viimane Paulus III pühitsetud kardinal, kes valiti paavstiks.
1559. aasta konklaav kestis 112 päeva ja oli pikim pärast 1314–1316 toimunud konklaavi, mil valiti Johannes XXII. 5. septembrist 25. detsembrini 1559 toimunud konklaavi viimases voorus osales 44 kardinali, kellest 43 hääletasid Medici poolt.
Trento kirikukogu
pisi|vasakul|Kirikukogu istung Trentos 1563. aastal Pius IV avaldas 29. novembril 1560 bulla "Ad ecclesiae regimen", milles kutsus 1552 peatatud oikumeenilise kirikukogu 18. jaanuaril 1562 taas kokku Trentosse. Ühtlasi seadis ta kirikukogu kaaspresidendiks rehabiliteeritud kardinali Giovanni Morone. Paavsti otsusega lõpetati katoliiklike valitsejate vahel puhkenud vaidlus kirikukogu jätkamise üle, sest keiser Ferdinand I ja Prantsusmaa kuninganna Caterina de' Medici soovisid uue oikumeenilise kirikukogu korraldamist, kuid Hispaania kuningas Felipe II tahtis senise kirikukogu tegevust jätkata.
Pius IV sulges Trento kirikukogu 4. detsembril 1563, avaldas selle otsused 26. jaanuaril 1564 bullas "Benedictus Deus" ja kinnitas need 30. juunil 1564 avaldatud bullas. 2. augustil 1564 avaldatud motu proprios määras ta 8 kardinali kirikukogu otsuseid üle vaatama.
Pius IV alustas oikumeenilise kirikukogu sulgemise järel selle otsustele rahvusvahelise tunnustuse otsimist, saates Trento dekreedid tutvumiseks Šotimaa kuningannale Mary Stuartile. 13. novembril 1564 kinnitati Trento usutunnistus (Professio fidei Tridentinae).
Ususõjad
Pius IV toetas Prantsusmaa valitsejate võitlust hugenottidega ja pooldas sõda türklaste vastu. Ta taunis Elizabeth I tegevust katoliiklaste suhtes.
Protsess Carafa suguvõsa üle
Roomas oli katoliku kiriku ametkondades pärast Paulus IV surma tekkinud Carafa suguvõsa liikmete vastu opositsioon ning Pius IV alustas kohe Carafa suguvõsa liikmete taandamist juhtivatelt ametikohtadelt, kuigi kardinal Carlo Carafa oli konklaavi viimases voorus hääletanud tema poolt. 30. jaanuaril 1560 tagandati Carlo Carafa ametist ja arreteeriti 7. juunil 1560 koos vennaga süüdistatuna ketserluses, Hispaania vastu peetava sõja õhutamises, mõrvas ja mitmes muus kuriteos. Neile määrati surmanuhtlus, kuid kohtuotsuse langetamisel ei arvestatud süüaluste tunnistusi, mille tõttu Pius V nad hiljem rehabiliteeris. Ametitest tagandatud Carlo Carafa kägistati Sant' Angelo kindluses 4. märtsil 1561, Giovanni Carafa ja tema kaks kaaslast hukati pea maharaiumise läbi. See jäi viimaseks paavsti otsuseks, millega mõisteti kardinalile surmanuhtlus; eelmine taoline süüdimõistev otsus oli 1517 Alfonso Petrucci kohta.
Otsused Ancona kohta
22. märtsil 1560 kinnitas Pius IV Ancona kogudusele privileegi kontrollimaks kohalikke apteekreid. 10. detsembril 1560 avaldas ta bulla Ancona piiskopi jaoks. 23. juulil 1562 saatis ta kirja Ancona kogudusele, milles leevendas surnud hobuste eest võetavat maksu.
Accolti vandenõu
1565 avastati Benedetto Accolti kavandatud vandenõu paavsti vastu.
Suhted kiriku institutsioonidega
Pius IV mõjukaimaks nõuandjaks sai tema õepoeg kardinal Carlo Borromeo. Ta reformis kuuria ametkondi, rajas paavstliku trükikoja kristlike tekstide trükkimiseks ja toetas Ávila Teresat reformide läbiviimisel.
10. märtsil 1561 avaldatud bullaga "Sacrosanta Romana" inkorporeeris ta Egmondi kloostri Harlemi piiskopkonna koosseisu ja järgmisel päeval avaldatud bullaga "Ex injuncto nobis" sätestas Harlemi piiskopkonna jursidiktsiooni.
Pius IV avaldas 1. oktoobril 1561 kirja "Eximiae devotionis", milles lubas Cosimo de' Medicil moodustada Püha Stephanuse rüütliordu. 1. veebruaril 1562 avaldatud bullas "His quae pro" kinnitas ta Benedictuse reeglite alusel selle ordu põhikirja. 5. juunil 1562 kinnitas ta bullaga "Altitudo divinae" Püha Stephanuse rüütliordu privileegid.
Ta kinnitas 13. aprillil 1564 Jeesuse Püha Nime Seltsi ja määras sellele indulgentse.
Liturgilised otsused
Pius IV tühistas Paulus IV keelu kloostrist lahkunud munkade vahistamiseks, samuti mitu Paulus IV poolt Rooma inkvisitsioonile antud privileegi.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Internaatkooli hoone on Pärnus Niidu pargis asuv koolihoonete kompleks.
Hoonete kompleks valmis aastal 1963.
Pius IV
Liturgilised otsused
Ta sätestas 1560 avaldatud bullas "Decens esse" vaimulike jaoks koostatava testamendi.
Pärnu Internaatkooli hoone
Hooned kompleksis:
Hoonetes on tegutsenud
Pius IV
Liturgilised otsused
7. juulil 1563 avaldas ta bulla eksiilis viibivatele Syoni kloostri birgitiini nunnadele.
3. aprillil 1560 avaldas ta apostliku konstitutsiooni "Sedis apostolicae". 26. jaanuaril 1562 avaldas ta bulla "Cum inter ceteras". Ta avaldas 14. oktoobril 1562 apostliku konstitutsiooni "Pastoralis officii' ", 27. detsembril 1562 apostliku konstitutsiooni "Cum inter crimina", 16. veebruaril 1564 apostliku konstitutsiooni "Romanus Pontifex" ja samal aastal apostliku konstitutsiooni "Cum nos per".
Teoloogilised vaidlused
1560 nimetas Pius IV Prantsusmaa suurinkvisiitoriks kardinal Odet de Coligny de Châtilloni, kes aprillis 1561 teatas avalikult oma siirdumisest kalvinismi. 31. märtsil 1563 kuulutas Pius IV ta ketseriks ja tagandas ametitest.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Niidupargi Gümnaasium
2001. aastal muudeti Pärnu Niidupargi Põhikool gümnaasiumiks. Oktoobri alguses avati kooli euroremonditud söökla, millele kulus 2,9 miljonit krooni ja mis ajalehe kirjelduse järgi oli sel ajal linna koolisööklatest moodsaimaid.
Pius IV
Teoloogilised vaidlused
24. märtsil 1564 avaldas ta bulla "Dominici gregis", milles kinnitas oikumeenilise kirikukogu koostatud keelatud raamatute nimestiku, millega revideeriti oluliselt Paulus IV nimekirja.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Niidupargi Gümnaasium
2002. aastal oli Niidupargi gümnaasium Pärnus esimene kool, kuhu sai last registreerida interneti teel. Veel lubas Mainori kõrgkool talvel hakata kooliruumide baasil andma Niidupargis rakenduskõrgharidust rakenduspsühholoogia, infotehnoloogia ja ärijuhtimise alal. Tunnid toimunuks reedeõhtuti ja nädalavahetuseti ning gümnaasiumile sellega lisakohustusi ei kaasnenud.
2003. aasta mais saatsid Niidupargi gümnaasiumi hoolekogu ja lapsevanemad 154 allkirjaga avaliku kirja maavanemale, linnavolikogu esimehele ja Pärnu linnapeale. Peamine oli palve säilitada gümnaasium. Linnavalitsust süüdistati sihipärases kooli väljasuretamises. Kirjale vastas Pärnu linna haridusosakonna juhataja Elmo Joa: “Niidupargi gümnaasium kui kool lõpetaks tegevuse senise nime all, kuid kutsehariduskeskuses tuleb arvestada gümnaasiumiastme klassidega, mis Niidupargi kooli eripära ja kaubamärki – kutse-eelõpet – arvestades saavad seal jätkata. Tegemist on üldhariduse ja kutseharidusasutuse integreerimisega, kus gümnaasiumiosa areneb koos kutseõppe osaga uut tüüpi kooliks. Sellest rakursist vaadatuna tuleb rääkida Niidupargi kooli taassünnist, mitte sulgemisest.”
Pius IV
Suhtumine juutidesse
Pius IV avaldas 27. veebruaril 1562 bulla "Dudum felicis", milles kinnitas Paulus IV poolt juutidele sätestatud kohustused, kuid ta laiendas Rooma getot ja lubas juutidel rajada poode väljaspool getot. Tema soovituse tõttu tühistas Ferdinand I Böömi juutide vastu suunatud määrused. Pius IV ajal said juudid loa trükkida Talmudit, kuid pidid selle avaldama teise nime all.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Niidupargi Gümnaasium
2003. aasta kevad ja suvi kujunesid Niidupargi gümnaasiumile kuumaks, emotsioonid lahvatasid kõrgele. Lehes esitas kooli kuues klass retoorilise küsimuse: kuhu läheksid meie 515 õpilast? Kooli eest astus kirjaga välja 40 õpetajat. Olukord kiskus närviliseks. “Muidugi on muutused valusad. Võtke asja rahulikult, mõelge, et eesmärk on parandada kutseharidust,” ütles haridust kureerinud keskerakondlasest abilinnapea Peeter Orav. Avalikkuses tekitas pahameelt, et Niidupargi kooli sulgemisega oli küll kiire, aga kutsehariduskeskuse ehitustööde algus lükkus korduvalt edasi.
13. juunil 2003 kutsus riigikogu Pärnumaalt valitud liikmete ühendus Pärnu linnavolikogu mitte võtma menetlusse Niidupargi gümnaasiumi sulgemist puudutavat eelnõu, kuni see on kooskõlastatud suletavate ja ümberkujundatavate koolidega. Kõlas etteheide, et kutsehariduse parandamise kava polnud avalikkusega küllaldaselt läbi arutatud. Alla olid kirjutanud rahvasaadikute ühenduse esimees Külvar Mand ja aseesimees Mark Soosaar.
19. juunil 2003 avaldati 55 Pärnu kutseõppekeskuse töötaja motiveeritud kiri. Selles oli öeldud, et Pärnu kutseõppekeskuse kolimine Niidupargi gümnaasiumi ruumidesse pole mõttekas, kuna koolikompleks on kesklinna piirkonnas hästi välja kujundatud. Olulise argumendina kõlas, et Niiduparki kutsekooli ehitada tuleb kõigepealt märksa kallim kui olemasolevat täiustada. Vaatamata Niidupargi õpilaste pikettidele ja avalikkuse pahameelele võttis Pärnu linnavolikogu siiski vastu eelnõu, et 1. septembril 2003 algab Niidupargi gümnaasiumis viimane õppeaasta ja 2004. aasta sügisest lähevad õpilased Ülejõe gümnaasiumisse või Rääma põhikooli. Kutsehariduskeskus pidi uksed avama 1. septembril 2005.
1. oktoobril 2003 kinnitas Pärnu maavalitsuse haridusosakonna juhataja Avo Juss: “Niidupargi gümnaasiumi sulgemine on alles esimene samm Pärnumaa koolivõrgu korrastamisel.”
Pius IV
Onupojapoliitika
Õde Chiara abiellus parun Wolfgang Dietrich Ludwig von Hohenemsiga. Tema poeg Mark Sittich von Hohenems sai kardinaliks.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Niidupargi Gümnaasium
26. novembril 2003 paigaldati Niidupargi gümnaasiumi 40. aastapäeva tähistamisel koolile mälestuskivi, selleks korraldasid õpilased ülekoolilise korjanduse.
28. jaanuaril 2004 otsustas linnavolikogu, et Niidupargi gümnaasium suletakse 1. augustist. Poolt oli 19 rahvaesindajat, vastu Res Publica seitse volinikku. Volikogu esimees Margus Tammekivi ütles: “Selle eelnõu poolt hääletamine ei ole Siberisse pileti lunastamine.” Linn pidi seejärel eraldama raha lisaklassiruumide ehitamiseks, kuhu Niidupargist tulevad õpilased ära paigutatakse. Nii ehitati Rääma koolile kolm klassituba pööningule ja kolm klassiruumi sai Ülejõe gümnaasium.
Pius IV
Onupojapoliitika
Õde Margherita abiellus Arona krahvi Giberto Borromeoga. Nende poeg Carlo Borromeo sai kardinaliks ja Milano peapiiskopiks.
Pius IV ema venna poeg Giovanni Antonio Serbelloni sai kardinaliks.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnu Niidupargi Gümnaasium
3. juunil 2004 pidas Niidupargi gümnaasiumi rahvas peiepiknikku ja 30. juunil 2004 loovutas kooli direktor Ilme Ree kooli lipu linnapea Väino Hallikmägile.
Pius IV
Kardinalide pühitsemised
Pius IV pühitses oma ametiajal 46 kardinali 4 konsistooriumil, sealhulgas tulevase paavsti Gregorius XIII. Lisaks itaallastele said kardinalideks 3 prantslast, 1 hispaanlane ja 1 poolakas.
22. septembril 1561 avaldas Pius IV bulla "Prudentis patrisfamilias". Ta sätestas 19. novembril 1561 avaldatud dekreedis, et kui paavst sureb oikumeenilise kirikukogu ajal, peavad uue paavsti valima ikkagi kardinalid konklaavil, mitte kirikukogul. Ta keelas tulevasel paavstil määrata ametisse koadjuutorit, kellel oleks õigus järgneda talle paavstiametis. Ta avaldas 9. oktoobril 1562 apostliku konstitutsiooni "In eligendis", milles kinnitas kõikide paavstide konklaavi kohta langetatud otsused alates Gregorius X valitsemisajast, kohustas kardinale simoonia välistamiseks mitte omandama konklaavi läbiviimiseks rohkem ressursse kui vaja ja ühtlasi kinnitas, et konklaav ei vastuta viimase paavsti võlgade eest. Samuti kohustas ta kardinale langetama konklaavil otsust ilmalike valitsejate sekkumiseta, kuid seda klauslit rikuti järgmistel sajanditel korduvalt.
15. mail 1565 rajas ta valmiva Santa Maria degli Angeli basiilika tõttu uue kardinalpreestri ametikoha.
Pärnu Internaatkooli hoone
Pärnumaa Kutsehariduskeskus
2001. aastal võeti vastu Pärnumaa kutsehariduse arengukava. Seoses kutsehariduskeskuse rajamisega nähti ette Niidupargi gümnaasiumi ümberorganiseerimine. Plaan muutus reaalsemaks, kui valitsus liitis Pärnu kutseõppekeskuse, Sindi kergetööstuskooli ja Tihemetsa tehnikumi Pärnumaa kutsehariduskeskuseks.
24. septembril 2003 võttis valitsus vastu korralduse riiklike investeeringute programmi kohta 2004–2007. Kutsehariduskeskuse õppetöö Niidupargi kompleksis pidi algama 1. septembril 2005, kuigi ehitustöid jätkunuks veel 2006. aastassegi.
Pius IV
Pius IV kultuuriloos
Pius IV ajal ehitati Roomas Santa Maria degli Angeli basiilika, Porta Pia, Villa Pia ja Borgo Pio.
Ta määras Palestrina paavstliku kabeli heliloojaks.
Ta kinnitas 1560 Douai ülikooli privileegid.
Surm
Pius IV suri 66-aastaselt 9. detsembril 1565 Roomas palaviku ja kuseteede põletiku tõttu tekkinud nakkuse tagajärjel. Tema surivoodi juures viibisid Carlo Borromeo ja Filippo Neri. Ta maeti Vatikani basiilikasse ja 4. jaanuaril 1583 maeti tema säilmed ümber Rooma Santa Maria degli Angeli kirikusse.
Hülgerahu (Kõverlaid)
pisi|Hülgerahu asukoht. Roosa nelinurgaga on tähistatud [[Laidelahe sihtkaitsevöönd]]
Hülgerahu on 0,2 hektari suurune rahu Väinameres Kõverlaiust 300 meetrit kagus. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Rahu rannajoone pikkus on 265 meetrit.
Nimi
Hülgerahu on nime saanud ilmselt selle järgi, et see on viigerhüljeste lesila.
Loodus
Rahu on kivise pinnamoega. Rahu peal ja läheduses asetseb palju rändrahne ja väiksemaid kive. Taimi on vähe ja nad on madalad, kasvab pilliroog.
2004. aasta aprillis kuhjusid saare peale kõrged rüsijäävallid.
Kalev Kesküla
Kalev Kesküla (22. oktoober 1959 Tallinn – 25. juuni 2010 Tallinn) oli eesti kirjanik, ajakirjanik ning kirjandus- ja veinikriitik.
Elu ja tegevus
1983. aastal lõpetas Kesküla Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. 1983–1995 töötas ta toimetajana Eesti Entsüklopeediakirjastuses. 1991. aastast töötas Kesküla nädalalehes Eesti Ekspress, kus ta oli kultuurilisa Areen pikaajaline toimetaja ja kolumnist.
Kesküla jõudis Eesti kirjandusse koguga "Läbi linnaöö" (1986), mis torkas silma sotsiaalsuse poolest. Ka tema hilisem luule on käsitlenud ühiskondlikke teemasid, kuid Piret Viirese hinnangul on selles süvenenud mahe iroonia. Kesküla kirjutab eelkõige kultuurilistest assotsiatsioonidest küllastunud vabavärssi.
1998. aastal lõi laineid Kesküla irooniline ja avarapilguline kogu "Vabariigi laulud", mis pälvis samal aastal Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia luule eest. Viirese iseloomustust mööda on Eesti selles kehastunud tüüpilise Eesti mehena, kes oma puudujääkidele vaatamata armastab oma kodanikke ning hoolitseb nende eest.
Ka 2002. aastal ilmunud luulekogu "Platoni riigis" kandideeris kultuurkapitali luulepreemiale. ""Platoni riigis" on üks põhjuseid, miks kodumaist kirjandust 2002 hakatakse ehk meenutama just luulele kuulunud aastana," kirjutas selle kohta Jan Kaus. Tema kirjelduses "kangastub Kesküla sõnakasutus hiiglasliku asfalteeritud Akropolina, mida püütakse elavdada plastmasskuuskedega ja millel maanduvad roostes lennukid". Samas leidis Kaus, et "Kesküla suursugune iroonia on nauditavalt hambutu".
2008 koostas Kesküla mahuka mälestustekogu Mati Undist "Undi-jutud". Kogumikku kuulub 45 kirjutist, dokumentaallisad ja register.
Kesküla 50. sünnipäevaks 2009. aastal üllitatud proosakogu "Elu sumedusest" tekste nimetas Mihkel Mutt arvustuses "marginaali, novelleti ja kolumni vahepealseteks", iseloomustades neid ka soomepäraste ja luulesarnastena. Kriitik Maire Liivamets pidas Kesküla sama kogumiku põhjal aga "hea ja mugava inimese võrdkujuks", leides neist "võrratut elujaatust ja hingerahu". Liivamets nimetas Kesküla loomingut žanrilt "miniatuurideks ehk proosaluuleks" ning võrdles teda Andrus Kasemaa ja Jaan Kruusvalliga.
Lisaks kirjandustegevusele oli Kesküla Eesti juhtiv veinikirjanik ja -lektor. Tema sulest on ilmunud esimene eesti keeles kirjutatud veinileksikon "Veinijuht" (2004) ja "Kalev Kesküla uus veinijuht" (2007). Kesküla oli Berlin Meederi teose "Vein – aegumatu armastus" kaastoimetaja ning aitas koostada Selveri veiniatlast. Kesküla avaldas regulaarselt veiniarvustusi ajalehes Eesti Ekspress.
Kesküla sõnadele tehtud laul "Suhted" oli muusik Henry Laksi sõnul tema esimene arvestatav lugu. Esimest korda 1979. aastal ette kantud pala kandis lindistas 1989. aastal ka ansambel Seitsmes Meel.
Betty Ester-Väljaots
Betty Ester-Väljaots (Betty Ester; sündinud 1977) on töötanud ajakirjanikuna Eesti Päevalehes, SL Õhtulehes ja ajakirjas Stiina, samuti Tallinna Linnamuuseumi Fotomuuseumi juhatajana.
Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti filoloogiat ja lõpetanud Tallinna Ülikooli ajaloo erialal.
Noreia
Noreia all saavutasid kimbrid ja teutoonid 113 eKr võidu Rooma väe üle, kuid pole selge, kas lahingupaik oli Noricumi kuningriigi pealinn või oli teisigi samanimelisi kohti. Viimase oletuse kasuks räägib see, et hilise Rooma aja teedekaardil Tabula Peutingeriana on Noreia kaks korda sisse kantud.
Lasuurtihane
Lasuurtihane (Parus cyanus, sünonüüm Cyanistes cyanus) on linnuliik tihaslaste sugukonnast tihase perekonnast. Lasuurtihane on Eestis haruldane eksikülaline.
Levila
Lasuurtihane on levinud Euraasia parasvöötmes Valgevenest ja Venemaa lääneosast kuni Mandžuuriani.
Välimus
Lasuurtihane sarnaneb üsnagi sinitihasega, kuid tema sulestikus puuduvad täielikult kollased toonid. Ta on sinitihasest natuke suurem, kohevama sulestiku ja pikema sabaga. Pealagi ja alapool on valged, selg on sinihall. Tiivavööt ja küünra-hoosulgede ja tüürsulgede tipud on laialt valged. Lasuurtihane on püsimatu ja vilgas nagu teisedki tihased, väljaspool pesitsusaega liigub sageli salkades. Häälitsused sarnanevad sinitihase omadega, kutsehüüd on sabatihasesarnane madalakõlaline "tsirr", laul on trillerdav.
Elupaik
Lasuurtihane asustab peamiselt taigavööndi ja metsastepivööndi jõgede kaldapuistuid ja kaldavõsastikke (paju, kask, haab, pappel). Teda leidub ka järvede ja kärestike kaldapuistutes, leht- ja segametsasaludes, soistes võsades, saksauulimetsas, ja mägedes. Sügisel ja talvel tegutseb ka roostikes.
Toitumine
Lasuurtihane toitub putukatest ja ämblikest, talvepoolaastal ka seemnetest, marjadest ja puuviljadest.
Pesitsemine
Paarid moodustuvad hilistalvel. Mais või juunis rajab lasuurtihane puuõõnsusse pesa, maapinnast 1–4 m kõrgusele. Pesitseb ka ehitiste soppides ja kaljude vahel. Pesa koosneb samblast, kuivadest kõrtest ja karvadest, ja on põimitud vildi sarnaseks struktuuriks. Täiskurnas on 7–11 muna. Munad on valged, punakaspruunide tähnidega hõredalt kirjatud. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud.
Hübriidid
Lasuurtihane annab sinitihasega kattuvas levilaosas mõnikord hübriide. Nõnda on olnud ka osa Eestis kohatud lasuurtihaseid tegelikult lasuurtihase ja sinitihase hübriidid (niinimetatud pleske tihased (ingl Pleske's Tit)). Ehtsaid lasuurtihaseid on meil kohatud väga üksikutel kordadel.
Norid
Norid (ladina Norici) oli keldi-illüüria rahvas Noricumi kuningriigis (Regnum Noricum) ja hilisemas samanimelises Rooma provintsis (Baieri, Austria lõunaosa). Asustuskeskus oli tõenäoliselt praegune Magdalensberg Kärntenis. Nad kõnelesid nori keelt.