cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aseotroopne segu
pisi|300px|[[2-propanooli ning vee auru- ja vedelfaasi koostise muutuse diagramm]] Aseotroopne segu ehk aseotroop on kahe või enama vedeliku kindla koostisega segu, mis destilleerub muutumatul keemistemperatuuril. Seega sellise koostisega segu komponente ei saa tavalise destillatsiooni või rektifikatsiooni teel lahutada.
Aseotroopse segu keetmisel on vedelfaasi ja aurufaasi koostis samasugused. Seega aseotroopset segu ei saa fraktsioneerival destillatsioonil lahutada ja selleks tuleb kasutada teisi lahutusmeetodeid.
Näited. Vee ja etanooli aseotroobi koostis on 95,57% etanooli ja see keeb temperatuuril 78,15 kraadi C. Seetõttu on tööstuslik piiritus 96%. Benseeni ja vee aseotroop sisaldab 9% vett ning keeb 69 kraadi C.
Rõhu muutmine muudab nii keemistemperatuuri kui ka aseotroobi koostist – sellega need erinevad puhastest vedelikest.
Paderno Franciacorta
Paderno Franciacorta on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Paderno Franciacortas.
182 meetri kõrgusel merepinnast asuva Paderno Franciacorta asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Paderno Franciacorta piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castegnato, Passirano, Rodengo-Saiano.
Miadzieł
Miadzieł (valgevene-eesti transkriptsioonis Mjadzel, poola keeles Miadzioł, leedu keeles Medilas) on linn Valgevenes Minski oblastis, Miadziełi rajooni ja Miadziełi külanõukogu halduskeskus. Miadzieł asub Miastra ja Batoryna järve kaldal Narači rahvuspargi territooriumil.
Vaatamisväärsusteks on Miastra järve poolsaarel asuv linnamägi (X–XIII sajand) ja selle juures asuv kääbaskalmistu, linnuse ase (XV–XVIII sajand), mõisa park (XVIII sajand), katoliku kirik koos selle juures asuva karmeliitide kloostriga aastast 1754 ja ristimägi aastast 1765. Miadziełi kindlus on hävinud.
Linna järgi on nime saanud Volhovi lademe Mjadeli kihistu.
Ajalugu
Miadziełit on esimest korda mainitud aastal 1324. Arheoloogilistel andmetel asus asula toona Miadziełi järve saarel, tänapäevasesse paika kolisid sealsed asukad aga XIV sajandi lõpus – XV sajandi alguses. Tõenäoliselt oli kolimise põhjuseks katkuepideemia.
Kuni XX sajandi alguseni jagunes Miadzieł kaheks osaks. Põhjapoolsem neist kandis nime Stary Miadzieł (Стары Мядзел) ja seda mainitakse esimest korda aastal 1454, lõunapoolsem kandis nime Novy Miadzieł (Новы Мядзел) ja seda mainitakse esimest korda aastal 1463.
Stary Miadzieł kuulus läbi aegade erinevatele magnaatidele, nende seas Radziwillidele, Sakaitistele ja Raiskitele. Sõjas Moskvaga põletati asula maha ja aastal 1543 ehitati sinna uus kabel. Aastal 1736 sai Stary Miadziełist alev. Aastal 1762 sai alev õiguse neli korda aastas laata pidada.
Novy Miadzieł oli algselt kroonile kuuluv alev. XVI sajandi keskel sai sellest mõneks ajaks linn. Sealseil elanikel oli palju privileege, nii näiteks valisid nad endile ise foogti. Nii kutsuti sealseid elanikke "lihtrahvast aadlikeks". Asulat haldasid staarostid. Alevi juures asus ka Miadziełi kindlus, mis hävis Põhjasõja käigus.
Poola jagamisel läks Miadzieł aastal 1793 Venemaa koosseisu. Algul hakkasid alevid kuuluma Minski, hiljem aga Vilno kubermangu. XX sajandi alguses need ühendati.
Citrix Systems
Citrix Systems, Inc. on Ameerika tarkvaraettevõte.
Miadzieł
Ajalugu
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Miadzieł Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Miadziełist sai taas alev aastal 1959. Aastal 1998 sai Miadziełist linn.
Rahvastik
Geneetiliste uuringute põhjal on Miadziełi ja selle ümbruskonna elanike seas levinud haplotüüp B2-D2-A2, mida seostatakse Uurali keeli kõnelevate rahvastega. Oletatavasti elasid seal uurali keeli kõnelevad inimesed veel keskajal.
Kuni XIX sajandini oli Novy Miadziełis arvukas leedulaste kogukond. Alevis oli leedu kool ja kirikus peeti leedukeelseid jumalateenistusi.
Sõmeri hoiuala
pisi|Sõmeri hoiuala (september 2015) Sõmeri hoiuala on hoiuala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi ja Matsi külas. Kaitseala pindala on 362,5 ha.
Richard Viiard
Richard Viiard (9. jaanuar 1897 Peri, Võrumaa – 16. jaanuar 1951 Patarei vangla, Tallinn) oli eesti omavalitsustegelane.
Oli Puiga talu peremees, 1924. aastast tegutses põllumehena. Aastatel 1925–1929 oli ta Timo valla volikogu liige.
Aastatel 1932–1939 oli ta Peri vallavanem. Peale 1939. aasta vallareformi määras siseminister ta valdade ühendamisel moodustatud Põlva valla vallavanema abiks.
1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks. Samuti oli ta Peri valla seltskondliku komitee esimees.
Pärast sõda töötas Viiard kolhoosi Oktoobri Võit arveametnikuna. Ta arreteeriti 1950. aasta aprillis, septembris 1950 mõisteti tribunali otsusega talle Kriminaalkoodeksi § 58-1a alusel karistuseks 25+5.
Suri 1951 jaanuaris Patarei vanglas.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
You Sang to Me
"You Sang to Me" on Ameerika näitleja, laulja, laulukirjutaja ja plaadi produtsendi Marc Anthony loodud (kaasautor) ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
Ivar Giaever
pisi Ivar Giaever (norra keeles Giæver; sündinud 5. aprillil 1929 Bergenis) on norra päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
1973. aasta anti talle, Leo Esakile ja Brian Josephsonile Nobeli füüsikaauhind tunneliefektiga seotud avastuste eest.
Mihkel Poll
pisi|Mihkel Poll 2012. aastal Mihkel Poll (sündinud 14. augustil 1986 Tallinnas) on eesti pianist.
Ta on õppinud Nõmme Muusikakoolis Helve Kuuskmanni juures ning Tallinna Muusikakeskkoolis Ivari Ilja ja Maigi Pakri klassis. Seejärel õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Ivari Ilja klaveriklassis ning Guildhalli Muusika- ja Draamakoolis Ronan O'Hora juures.
2016. aastal sai ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias prof Ivari Ilja klaveriklassis õppinult doktorikraadi.
Isiklikku
Tema ema on Kadri Hunt, isa oli pianist ja muusikapedagoog Siim Poll (1965–2014), õde viiuldaja Mari Poll.
340. aastad eKr
340. aastad eKr on ajavahemik 349. aasta eKr algusest kuni 340. aasta eKr lõpuni.
Hernhuutlus Eestis
Liivimaale jõudsid esimesed hernhuutlased eesotsas Christan Davidiga 1729. aastal ja rajasid koguduse Tallinna. Esimene suur usuline ärkamine eestlaste keskel algas Lõuna-Eestis Urvastes 1736. aastal.
Vennastekogudustele oli teed sillutanud Baltimaades juba Põhjasõja-aastatel levima hakanud Saksamaalt pärinev usu-uuendus pietism. Pietiste ei rahuldanud luteri kiriku konservatiivsus, nad taotlesid usu sügavamat sisemist tunnetamist ja kõlbelisemat elu. 1730. aastatel saavutas pietism Eesti pastorkonna hulgas laia leviku. Paljud neist suhtusid pooldavalt vennastekogudusse, kuna see tõi just lihtrahva usule lähemale.
Hernhuutlus levis rändkäsitööliste kaudu, keda nende vagaduse tõttu Põhjasõjast tühjaks jäänud maal meelsasti mõisates töökäteks oodati. 1736. aastal külastas Eestit hernhuutlaste juht krahv Zinzendorf, pärast seda kasvas liikumise populaarsus kiiresti. 1740. aastatel oli Eestis vennastekogudustesse hõlmatud ligi 12 000 inimest, olulisim keskus oli Saaremaa. Ehitati palvemaju, sh Saksamaalt saadud toetustega. Liivimaal loodi 1738. aastal Volmarisse (Valmiera) õpetajate seminar, mis pidi andma maarahvale oma soost jutlustajad. Kahjuks seminar suleti kui vennastekoguduste tegevus keelustati 1743. aastal.
Zinzendorfi abiga avaldati 1739 eestikeelne piiblitõlge. Eestlastest kirjamehed tõlkisid ja kirjutasid hernhuutlikke tekste. Vennastekogudustes pandi üldse suurt rõhku lugemis- ja kirjutamisoskuse levitamisele, tõlgiti usule äratavat kirjandust, kirjutati ise. Asutati ja peeti ülal talurahvakoole. Samas võideldi rahvapärimuse, vanade uskumuste ja tavadega. Hernhuutlased tõid kirikusse koorilaulu, samas sai see saatuslikuks Eesti vanemale rahvalaulule, mis hakkas elavast traditsioonist kaduma. Hävitati arvukalt maarahva omausuga seotud ohvrikohti, samuti ehteid, muusikariistu ja luksusasju.
Kõlblustaotlustes läksid hernhuutlased kohati äärmustesse, nende usulises praktikas esines ekstaatilist käitumist, mitmes paigas hakati esitama sotsiaalseid nõudmisi, toimus rahvarahutusi. Üks käremeelsem mõisavastane prohvet oli Rõugest pärit Tallima Paap. Kiriku ja aadli hirm sündmuste üle kontrolli kaotada viis selleni, et 1743 keelustas Venemaa keisrinna Jelizaveta I vennastekoguduse liikumise.
1764. aastal andis Katariina II vennastekogudustele taas loa tegutseda, kuid täieliku tegevusvabaduse andis neile 1817. aastal Aleksander I. Järgnes liikumise uus kõrgaeg. Vennastekogudustega seotud või nende poolt inspireeritud oli 19. sajandi esimestel kümnenditel levinud ekstaatiliste prohvetite, nn taevaskäijate liikumine. Vennastekoguduse teine laine Eestis kestis kuni aastani 1857, mil lõpetati misjoniprojekt. 1840. aastatel oli vennastekogudustel üle 70 000 liikme, aastaks 1918 oli neid järel u 3000. 1948 keelustas Nõukogude okupatsioonivõim vennastekoguduste tegevuse. Vaatamata keelustamisele tegutsesid mitmed kogudused edasi ka Nõukogude ajal (luterliku koguduse filiaalina). Nii on tänapäevani säilinud:
pisi|Hageri vennastekoguduse palvemaja Mõned vennastekogudused on tagasi saanud oma ajaloolise hoone ja on seal taas tegevust alustanud: Tänapäeval võib liikumisega olla Eestis haaratud sadakond inimest.
Vennastekoguduste liikumist on peetud Eestimaa ja Liivimaa talurahva sisuliseks ristiusustajaks. Samas murendasid vennastekogudused usku luterliku kiriku tsentraliseeritud ja monopoolsesse usulisse autoriteeti. Hernhuutlus on mõjutanud ka eestlaste rahvuslikku ärkamist – ühelt poolt läbi nende edendatud kirjaoskuse, teiselt poolt läbi koguduse sisedemokraatia ja ühistegevuse. Paljud Eesti juhtivad kultuuri- ja ühiskonnategelased (Kreutzwald, Jakobson, Hurt, Reiman, Tõnisson, Jannsen) olid hernhuutliku taustaga.
Jordaan
pisi|219x219px|Jordaani linnaosa kaart Jordaan on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.
Ajalugu
Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.
19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.
Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.
Tänapäev
Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.
CompactRIO
CompactRIO (ehk CRIO) on tööstuslik juhtimissüsteem, mis võimaldab reaalajas I/O seadmeid juhtida ja kontrollida. CompactRIO on National Instrumentsi toode. CRIO võimaldab erinevate süsteemide ja tööstusliinide automatiseerimist.
Riistvara
CompactRIO süsteem koosneb reaalaja kontrollerist, šassiist ehk korpusest ja I/O moodulitest.
Šassii
CRIO šassii on korpus, mis ühendab arvutit ja I/O mooduleid. Šassii võib olla ka intrigeeritud kontrolleri külge.
Kontroller
CRIO kontrollerid on modulaarse ehitusega, mille šassii külge on võimalik ühendada 4–8 moodulit. CRIO kontrollerites on kasutusel reaalajas töötavad ARM-i ja Inteli protsessorid. CRIO arhitektuur on kahetasemeline, reaalajas toimuvad protsessid leiavad aset kas protsessoris või FPGA moodulis. CRIO kontroller võimaldab reaalajas jooksutada paralleelselt mitmeid programmi blokke, mis on hierarhilises seoses.
Türilane
Türilane oli reklaami- ja naljaleht, mis ilmus 15. detsembril 1929 Türil. Väljaandja ja vastutav toimetaja oli A. Puusaag.
CompactRIO
Moodulid
CompactRIO on varustatud USB ja Gigabit Etherneti portidega. CRIO šassii külge on võimalik ühendada 4–8 eraldiseisvat I/O moodulit. Valikus on 70 National Instrumentsi (NI) C-seeria ümber seadistatava I/O mooduli (ehk RIO), ühilduvad ka teiste tootjate tööstuslikud I/O moodulid. CRIO külge võivad korraga olla ühendatud nii sisend- kui ka väljundmoodulid – see võimaldab süsteemide ja tööstusliinide täielikku automatiseerimist.
Lahta Keskus 2
Lahta Keskus 2 (vene keeles Лахта Центр 2) on 2021. aasta mais esitletud arhitektuurne kontseptsioon Peterburi kõrgeima kõrghoone ehitamiseks. Hoone on prognooside kohaselt 703 meetrit kõrge, mis teeb sellest Burj Khalīfah' järel maailmas kõrguselt teise pilvelõhkuja.
Türilane
Ajaleht trükiti Türil A. Michelsoni trükikojas. Ilmus ainult üks number.
CompactRIO
Moodulid
NI C-seeria I/O moodulid toetavad eri tüüpi signaale. Analoog sisend ja väljund moodulid toetavad signaalina pinget ja voolutugevust, lisaks muidki signaale. Digitaalsed I/O moodulid toetavad signaale eri pingete juures, nii vahelduvvoolu kui ka alalisvoolu signaale.
Tarkvara
CompactRIO kontrolleritel on peal NI Linux Real-Time'i operatsioonisüsteem. Mille programmeerimiseks on võimalik kasutada LabVIEW'd, mis on graafiline programmeerimise keskkond. LabVIEW-s koostatud programmid kompileeritakse masinkoodiks, mis on NI Linux Real-Time operatsiooni süsteemi jaoks loetav. CompactRIO't on võimalik programmeerida C, C++ ja Java keeltes. Alates 2019 aasta LabVIEW versioonist on võimalik kasutada Pythoni-keelseid koodiosi.
Rakendused
CompactRIO leiab rakendust automatiseeritud süsteemides ja tööstusliinidel. CRIO süsteemid võimaldavad osalist automatiseerimist kui tööstuslike asjade interneti (IIoT).
Isola di San Michele
Isola di San Michele on saar Itaalias Veneetsia laguunis. 0.16 km2 saare näol on tegu Veneetsia linna kalmistusaarena.
Armagnacid
pisi|[[Armagnaci krahvi vapp]] Armagnacid oli Prantsusmaa aadlisuguvõsa, mis sai alguse 961. aastal Armagnaci krahvi Bernard I-ga. Armagnacid olid oma mõjukuse tipus 14.–15. sajandil.
Armagnaci suguvõsa ei olnud 13. sajandil veel oma aladelt võimu projitseerimiseks piisavalt mõjukas. Kagu-Prantsusmaa mõjukas Toulouse'i suguvõsa sai albilaste ristisõjas Kapetingidelt lüüa ning väiksemad kohalikud dünastiad, nagu Foix, Commingesi krahvid ja Albreti suguvõsa said mõjuvõimu juurde.
14. sajandi alguses said Armagnacid endale Rodezi krahvkonna alad ning muutusid sellega kohalikul tasandil mõjukateks tegijateks. Kuna lisaks päritud aladele oli neil valdusi ka Gascogne'is, oli Armagnaci suguvõsa üks riigi tähtsamatest ning käis läbi ka Prantsusmaa valitsejadünastiaga.
Isola di San Michele
1807. aastal, Prantsuse esimene keisririigi okupatsiooni ajal välja antud seadusega keelati surnumatmine Veneetsia peasaartel või maismaal kui ebasanitaarsena, mispeale rajati San Cristoforo saarele kalmistu, arhitektiks Gian Antonio Selva. 1836. aastal täideti San Cristoforo ja San Michele vaheline kanal, ning tekkinud suurem saar kannab tänini San Michele nime. Surnukehad viiakse San Michelele spetsiaalsete matusegondlitega. Saarele on maetud muuhulgas Igor Stravinski, Jossif Brodski, Sergei Djagilev, Ezra Pound ja Luigi Nono. Saare kalmistu tegutseb tänaseni.
Armagnacid
15. sajandiks said Armagnacid endale veel alasid, mh Charolais', La Marche'i krahvkonna, Pardiaci krahvkonna, Castres' ja Nemoursi. 14. sajandil muutusid Argagnaci krahvid Prantsusmaa kuningaga lähedasteks, kuid 15. sajandil prooviti end suurema iseseisvuse huvides kuningast distantseerida. Kuningas Louis XI purustas nende sõltumatuspüüdlused jõuga ning lõplikult. Armagnacide allakäik lõppes 16. sajandil suguvõsa hääbumisega.
Armagnacide suguvõsa kuulsaim esindaja oli ilmselt Rodezi ja Armagnaci krahv ning Prantsusmaa konnetaabel Bernard VII, kes juhtis Armagnacide parteid saja-aastases sõjas Burgundide vastu.
Armagnacid pärinesid 8. või 9. sajandil tegutsenud Gascogne'i hertsogitest.
Ahhaatriisikas
Ahhaatriisikas (Lactarius circellatus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Väliselt on haavariisikaga sarnasel ahhaatriisikal kollakas- kuni tuhkhall, katkevalt ringvöödiline (ahhaadi mustriga), nõrgalt kleepuv-limane kübar.
Kasvab laialehistes metsades, eriti tammikutes.
Eestis väga harv ja eriti ohustatud Eesti punase raamatu liik.
Connor Goldson
Connor Lambert Goldson (sündinud 18. detsembril 1992 Wolverhamptonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers. Ta mängib eelistatult paremkaitsjana, kuid teda on kasutatud ka paremkaitsja ja keskpoolkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri Shrewsbury Townis, debüteerides hooajal 2010–11 Inglismaa tugevuselt neljandas liigas. Hooajal 2013–14 mängis ta lühikest aega laenul samasse liigasse kuuluvas Cheltenham Townis. Hooajal 2014–15 lõi ta Shrewsbury Townis mängides seitse väravat ja aitas klubil tõusta Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse. Hooajal 2014–15 valiti Goldson lisaks League Two sümboolsesse koosseisu ja Shrewsbury Towni aasta mängijaks.
2015. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Brighton & Hove Albion.
2018. aasta juunis siirdus ta Rangersi, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Hooajal 2020–21 tuli ta Rangersiga Šotimaa meistriks. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Rene Kuulmann
René Kuulmann (sündinud 23. novembril 1969 Tallinnas) on eesti purjetaja, jääpurjetaja, kunstikoguja ja ettevõtja.
Elukäik
Lõpetas 1988. aastal Tallinna 9. keskkooli ja 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna, õppis aastatel 1999–2004 Tartu Ülikoolis filosoofiat ja teoloogiat. Aastatel 2011/12 omandas Callebaut Chocolate Academy’s šokolaadimeistri kvalifikatsiooni.
Spordis
tegelenud aastast 1984. Sportlike saavutuste hulka kuuluvad:
Aastast 1984 Kalevi Jahtklubi liige.
Aastast 2010 harrastanud maratonijooksu ja triatloni, täispika triatloni isiklik rekord: 11:25.29 (Regensburgi Ironman, 2012).
Ettevõtluses
16. jaanuaril 2012 tehtud maksuotsusega määras Maksu- ja Tolliamet Kuulmannile tasumisele kuuluva tulumaksu vara võõrandamiselt summas 1,7 miljonit eurot. Kuulmann vaidlustas otsuse kohtus. Oktoobris 2014 jõustus kohtuotsus, mille järgi peab Kuulmann vara võõrandamisega teenitud tulult maksma Maksuametile tulumaksu 1,7 miljonit eurot.
Poliitiliselt ebastabiilsed suhted Eesti ja Venemaa vahel ning Meresuu rajamiseks antud isiklikud tagatised tekitasid majanduslikud raskused. Novembris 2016 kuulutas Harju maakohus välja Kuulmanni pankroti ja pani talle täieliku ärikeelu.
2020. aasta koroonakevadel oli üks algatajatest liikumisele #maaleappi, mis viis kokku eriolukorrast tingitult keerulistesse olukorda sattunud maa-ettevõtted ning töösulgu sattunud vabatahtlikud.
Poliitikas
René Kuulmann kuulub aastast 2022 Eestimaa Roheliste erakonda. On kandideerinud ka Roheliste nimekirjas erinevatel valimistel. Ta kandideeris üksikkandidaadina 2014. aasta Euroopa parlamendi valimistel ning sai 632 häält. Varem olnud ka Eesti Keskerakonna liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 55 häält ning ei osutunud valituks.
Ajaloo- ja kultuuripärandi säilitajana
René Kuulmann on kogunud eesti klassikalist ja kaasaegset kunsti ning 1960.–1970. aastate vene avangardkunsti. Tipphetkel kuulus tema kogusse üle 2000 taiese. Koos kunstikoguja Mart Lepaga on ta korraldanud 23 näitust ja avaldanud nendest mahukad.
Samuti toetanud nii eesti noori andekaid kunstnikke kui ka kaasaegset eesti kunsti väärtustava Köler Prize auhinna asutamist ja väljaandmist. On ka kuulunud MTÜ Noor Kunst, mis loodi eesmärgiga toetada ning innustada Eesti kunstnike nooremat põlvkonda, rahastajate hulka.
René Kuulmann on rahastanud ja produtseerinud kahe kultuuriloolise dokumentaalfilmi valmimist. 2006. aastal valmis koostöös režissöör Peeter Brambatiga film “Seitsme tuule käes” rahvusvaheliselt tunnustatud eesti purjetaja ja jääpurjetaja Helmuth Leppiku elust ning film Kalevi Jahtklubi ajaloost.
Aastal 2006 algatas René Kuulmann Tallinna vanasse gaasi- ja elektrijaama Kultuuritehase (hilisem Kultuurikatel) ehitamise projekti, mis plaaniti rajada 2011. aastaks, mil Tallinn kandis Euroopa Kultuuripealinna tiitlit, ja milles nägi ette selle ajaloolise kompleksi muutmist kultuuri- ja kunstikeskuseks. Koos Eero Epneriga töötati välja kogu kontseptsioon ja projekt, mille hiljem võttis üle Tallinna linn. Hoone avati 2015. aastal ja võõrustas Eesti esimest Euroopa eesistumist 2017. aastal.
Isiklikku
René Kuulmann on 4 lapse isa. Tema isa oli purjetaja ja jääpurjetaja Mati Kuulmann ja ema juuksur ning ansambli “Elektra” laulja Marika Kuulmann.
Tema kaugete sugulaste hulka kuuluvad nii kunstnik Ants Laikmaa, kirjanik August Kitzberg kui ka Eesti esimese kakao- ja šokolaadivabriku rajaja August Brandmann.
René Kuulmann kui loodus- ja loomasõber sulges veebruaris 2006 talle kuulunud sauna Tartu maanteel selleks, et seal puhastada Nõva ranna õlireostusest päästetud luiki ja teisi linde.
Ta on olnud aastaid loodusravi eestkõneleja ja propageerija.
Konõšovka rajoon
Konõšovka rajoon (vene keeles Конышёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Konõšovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Dmitrijevi rajooniga, kirdes Železnogorski rajooniga, läänes Fateži rajooniga, kagus Kurtšatovi rajooniga, lõunas Lgovi rajooniga ja läänes Homutovka rajooniga.
Rajooni pindala on 1135 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 217, 2007. aastal 21 433 ja 2002. aastal 23 194.
Konõšovka rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Konõšovka) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Svapa, Plotavka, Prut, Belitška, Vablja, Tšmatša, Žigajevka, Kotlevka ja Ruda.
Kenosha
Kenosha on linn Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis, Kenosha maakonna keskus. Rahvaarvult on Kenosha osariigis neljas linn.
360. aastad eKr
360. aastad eKr on ajavahemik 369. aasta eKr algusest kuni 360. aasta eKr lõpuni.
Kenosha
Linna nimi on tulnud põliselanike potavatomikeelsest nimest Kenozia ('haugi koht').
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 99 218 elanikku.
Nicolai Liventhal
1930. aastatel oli ta tegev organisatsioonis Eesti Esperanto Liit.
Aastal 1943 asus elama Taani.
Tartu Rahvaraamatukogu Selts
Tartu Rahvaraamatukogu Selts oli 1913. aastal asutatud selts, mis pani aluse Tartu linnaraamatukogule. Selts avas esimese avaliku raamatukogu 1913. aasta 7. aprillil Raatuse tänaval karskusseltsi Karskuse Sõber ruumides. Raamatuid annetasid mitu seltsi, Tartu kirjastajad ja raamatukaupmehed. Asutamisaastal oli raamatukogus 1180 eesti- ja 750 venekeelset raamatut. Loodud raamatukogu andis selts 1920. aastal üle linnavalitsusele.
Shivers (Ed Sheerani laul)
"Shivers" on Briti laulja ja laulukirjutaja Ed Sheerani laul, mis avaldati Asylum Recordsi ja Atlantic Recordsi koostöös 10. septembril 2021 teise singlina tema viiendalt stuudioalbumilt = (2021).
Orzivecchi
Orzivecchi on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Orzivecchis.
91 meetri kõrgusel merepinnast asuva Orzivecchi asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Orzivecchi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Comezzano-Cizzago, Orzinuovi, Pompiano, Roccafranca.
Mustkivi (Tallinn)
pisi|Mustkivi (aprill 2008) Mustkivi on kaitsealune rändrahn Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaare tipus.
Rahn on graniitgneisist, selle mõõtmed on 4,6x4,3x2,5m, ümbermõõt 13,6 m.
Hans Kotke
Hans Kotke oli Tallinna kiviraidur ja müürseppmeister 15. sajandil.
Hans Kotke juhatas 1453–1454 Väikese vaekoja ümberehitamist, 1454–1456 Lühikese jala väravatorni rajamist ja 1456 Neitsitorni katuse ehitamist.
Rein Paluoja
Rein Paluoja (sündinud 19. mail 1954 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.
Elukäik
Rein Paluoja on raamatupidaja poeg.
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna majandusinfo mehhaniseeritud töötlemise organiseerimise erialal. Aastatel 1985–1989 oli Küberneetika Instituudi aspirant, 1990–1992 Suurbritannias Walesi Ülikooli Swansea kolledži doktorant, doktorikraad tehnikateadustes (1992, samas), väitekiri "Embedded software specification and analysis".
Rein Paluoja töötas aastatel 1980–1985 TA Küberneetika Instituudis. Aastatel 1992–1996 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) teadur ja 1996. aastast on TTÜ infotehnoloogiateaduskonna automaatika instituudi automaatjuhtimise ja süsteemianalüüsi õppetooli dotsent. Õpetatavad kursused: hajussüsteemid, arvutivõrgud, programmeeritavad kontrollerid, väljendusoskus ehk inimkommunikatsioon.
Weebly
Weebly tasuta veebiveebisaidi looja kasutab lihtsat vidinapõhist saidi koostajat, mis töötab veebibrauseris. Kõik saidi elemendid on lohistatavad ja see loob igast veebisaidist automaatselt mobiiliversiooni. Salvestusruum on piiramatu, kuid teenus piirab üksikute failide suurust. Tarbijatele antakse võimalus kasutada mis tahes URL-i, mis lõpeb laienditega .weebly.com, .com, .net, .org, .co, .info või .us. (example.weebly.com)
Kiidjärve ohvrikivi
pisi|Ohvrikivi Hatiku oja ääres Kiidjärve ohvrikivi on ohvrikivi Tartumaal Võnnu kihelkonna (praeguse haldusjaotuse järgi Põlva maakonna Põlva valla) Kiidjärve külas Hatiku oja ääres.
Kaksikute paradoks
Kaksikute paradoks on erirelatiivsusteooria mõtteline eksperiment identsete kaksikutega, kus üks neist teeb raketiga reisi kosmosesse ning märkab naastes, et teine koju jäänud kaksik on oluliselt rohkem vananenud.
Tõnis Kask
Tõnis Kask (2. detsember 1929 Tarvastu – 27. august 2016) oli eesti filmi- ja telerežissöör.
Kaksikute paradoks
Stsenaariumi saab lahendada erirelatiivsusteooria standardraamistikus: reisil oleva kaksiku trajektoor sisaldab kahte erinevat inertsiaalset raami, üks väljasõiduks ja teine tagasisõiduks, nii et kahe kaksiku ruumitee ei ole sümmeetriline. Seepärast ei ole kaksikute paradoks paradoksaalne loogilises tähenduses.
Tõnis Kask
Ta lõpetas 1949. aastal Viljandi 2. Keskkooli, 1953 GITIS-e eesti stuudio ning oli 1962–1964 täiendõppel sama instituudi kõrgematel kursustel (televisiooniteooria eriala).
1953–1957 töötas ta Tallinna Draamateatri näitlejana ja lavastas isetegevusteatrites. 1957. aastast töötas Eesti Televisioonis, esialgu režissööri assistendina, hiljem oli ta propagandasaadete pearežissöör, alates 1961. aastast Tallinna Televisioonistuudio (ETV) pearežissöör ja kunstiline juht, 1982–1984 ETV režissöör-lavastaja, 1984–1987 režissöör Tallinnfilmis ning 1987–1992 Eesti Telefilmi peatoimetaja, hiljem vabakutseline lavastaja.
Looming
Tõnis Kask oli esimese kodumaise maaelu probleemidele keskendunud teledokumentaaldraama "Mis Koosta peres uudist?" (1965–1973, stsenaristid Helgi Oidermaa ja Rein Karemäe) looja. Tema algatatud on kaks revolutsioonilisi ajaloosündmusi ja Eesti iseseisvuse tekkelugu dokumentaalselt käsitlevat telesarja: 25-jaoline "Sünniaasta" (1976–1977) ja 10-jaoline "Poliitilised kired" (1978–1980). Koos Astrid Reinlaga on Tõnis Kask populaarse teleseriaali "Õnne 13" idee ja pealkirja kaasautor ning ta oli sarja esimene režissöör-lavastaja (aastail 1993–2003, kokku 227 jagu).
Ta on lavastanud filme, näiteks "Pimedad aknad" (1968), "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" (1981), "Õnnelind flamingo" (1986), "Kaks paari ja üksindus" (1985) ja "Vana mees tahab koju" (1991).
Ta on mänginud filmis "Näitleja Joller" (1960).
Pestšanokopskoje rajoon
Pestšanokopskoje rajoon (vene keeles Песчанокопский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pestšanokopskoje küla.
Rajoon piirneb põhjas Salski rajooniga, idas Kalmõkkiaga, kagus Stavropoli kraiga, edelas Krasnodari kraiga ja loodes Tselina rajooniga.
Pestšanokopskoje rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Großenwörden
Großenwörden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,35 km². 31. detsembril 2017 elas seal 457 inimest.
Ajalugu
Großenwörden kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Küla on mainitud 1. mail 1255 nimega Wörden Bremeni toomkapiitli dokumendis kümnisesubjektina. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Pärast Preisi ja Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806–1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1. jaanuaril 1811 annekteeris selle Prantsusmaa.
1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Großenwördenist Amt Himmelpfortenis, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1852. aastal sai Großenwördenist Amt Osteni osa, mis ühendati 1885. aastal Neuhaus an der Oste kreisiga. Preisi kreisireformi käigus 1932. aastal sai Großenwördenist osa laiendatud Stade kreisist.
Birutė
Birutė (poola keeles Biruta; valgevene keeles Biruta (Бірута); umbes 1318 – oletatavasti 1382) oli kuralaste preestrinna ja Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürsti Kęstutise teine abikaasa, Leedu suurvürstide Vytautas Suure ja Žygimantas Kęstutaitise ema.
Birutė elukäigu tkohta on vähe teada. Oletatavasti sündis ta Palanga lähistel. Kroonikate kohaselt oli ta paganlik preestrinna, keda Kęstutis kosimas käis. Birutė keeldus abielust, ent vürst viis seejärel väevõimuga Trakaisse, kus nad abiellusid. Oletatavasti soovis ta selle abieluga tugevdada oma mõjuvõimu paganlikel Žemaitija aladel. Birutėst sai vürsti teine naine.
Umbkaudu aastal 1350 sündis neil hilisem Leedu suurvürst Vytautas Suur, hiljem aga Žygimantas Kęstutaitis. Kokku sündis neil vähemalt kümme last, enne Vytautast veel Patrikejus ja Butautas, seejärel Tautvilas, Vaidotas, Vaišvilas, pärast Žygimantas Kęstutaitist veel ka Miklausė Marija, Ona Danutė ja Rimgailė.
Birutė surma asjaolud on lahtised. Pärast seda, kui Jogaila tema abikaasa vahistas, suundus ta Bresti, kus ühe kroonika kohaselt ta olevat aastal 1382 uputatud (eeldatavasti vastuseks Vytautase põgenemisele Kreva lossist). Siiski eitas žemaitide delegatsioon Konstanzi kirikukogul kümme aastat pärast neid sündmusi Birutė tapmist. Teise versiooni kohaselt olevat Birutė pärast oma abikaasa suma naasnud Palangasse, kus olevat tegutsenud preestrinnana kuni oma surmani aastal 1389. Selle versiooni kohaselt olevat ta maetud tänapäeva Palanga botaanikaaia territooriumil asuvale Birutė mäele.
Birutė eeldatav matusepaik kujunes paganlikuks pühapaigaks. Arheoloogilistel kaevamistel on leitud jälgi sealsest hiiepaigast ja observatooriumist. Väidetavalt olevat selle külastamine toonud inimestele head õnne. Aastal 1508 püstitas katoliku kirik Birutė kultusega võitlemiseks mäele Püha Jüri kabeli.
Aastal 1869 rajati leedu rahvusromantiliselt meelestatud inimeste eestvedamisel Birutė mäele uus kabel.
Elektriliste suuruste mõõtmine
Elektriliste suuruste mõõtmine on mõõtmise liik, mille käigus mõõdetakse elektrilisi suurusi või elektriahelate parameetreid.
Põhilisteks mõõdetavateks elektrilisteks suurusteks on pinge U ja vool I.
Vahelduvpinge ja vahelduvvoolu korral võivad pinge ja/või vool olla kompleksarvulised suurused.
Voolu mõõdetakse reeglina vooluahelasse ühendatava šundi või vahelduvvoolu korral ka voolutrafo abil.
Põhilisteks elektriahela parameetriteks on takistus või juhtivus alalisvoolu jaoks ja impedants Z või kompleksjuhtivus Y vahelduvvoolu jaoks.
Pinge mõõtmiseks kasutatakse elektronvoltmeetreid.
Elektriliste suuruste (pinge, voolu ja takistuse) mõõtmise universaalsed vahendid on multimeetrid. Multimeetrid võivad sisaldada ka impedantsi reaktiivse komponendi mõõtmise vahendeid, tavaliselt induktiivsuse L ja/või mahtuvuse C mõõtmise vahendi kujul.
Olemas on ka spetsiaalsed impedantsi või kompleksjuhtivuse mõõtmise seadmed. Sellised mõõteseadmed on komplekstakistuse mõõtesillad, komplekstakistuse või kompleksjuhtivuse kompensaatorid, jm. elektrilised või elektroonsed mõõtevahendid.
Magneesiumisulamid
Standardiseeritud magneesiumisulamid sisaldavad teatud vahekorras magneesiumi ning alumiiniumi, tsinki ja mangaani. Kõige levinum tähistuste süsteem on ASTM-süsteem. Selle järgi on näiteks AZ31 plaatide ja ekstrudeeritud profiilide valmistamiseks mõeldud sulam, kus on umbes 3% alumiiniumi ja umbes 1% tsinki; AZ91 on vormide valmistamiseks mõeldud sulam, mis sisaldab 9% alumiiniumi ja 1% tsinki.
Urvaste vana kalmistu
Urvaste vana kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirikuküla külas Antsla vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Urvaste kirikust linnulennult 400 m kaugusele põhjakirdesse.
Magneesiumisulamid
Tuntuim magneesiumisulam on elektron.
Aleksandrs Bartaševičs
pisi|Aleksandrs Bartaševičs (2009) Aleksandrs Bartaševičs (sündinud 31. detsembril 1965 Rēzeknes) on Läti poliitik ja majandustegelane. Ta on aastast 2009 Rēzekne linnapea.
Naskali laht
pisi|Naskali laht (august 2015) Naskali laht on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaare idarannikul.
Magneesiumisulamid
Omadused
Standardiseeritud magneesiumisulamite tihedus on 1,76–1,83 kg/cm³. Nad kuuluvad kõige kergemate konstruktsioonimaterjalide hulka. Alumiinium on umbes 1,5 korda ja teras umbes 4,5 korda raskem.
Magneesiumisulamite füüsikaline voolavuspiir on 150–380 MPa ja elastsuspiir (0,2-protsendise pikenemise juures) umbes 80–250 MPa. Kõige kõrgemad väärtused saadakse termilisel töötlemisel, mida magneesiumi-alumiiniumi-tsingisulamitel võib teha, kui alumiiniumisisaldus ületab 6%. Elastsusmoodul on sõltumatult sulami tüübist umbes 45 000 MPa.
Enamik magneesiumisulameid on ka suure soojusjuhtivuse ja elektrijuhtivusega ning vibratsioone summutavad.
Magneesiumisulamite puuduseks võrreldes teiste metalliliste materjalidega on piiratud kasutatavus kõrgete temperatuuride ning niiske sooli sisaldava atmosfääri korral (vähene korrosioonikindlus).
Aleksandrs Bartaševičs
Ta lõpetas aastal 1983 Rēzekne 6. Keskkooli ja aastal 1990 Riia Polütehniline Instituudi tööstus-ja tsiviilehituse teaduskonna.
Magneesiumisulamid
Kasutamine
Kerguse tõttu sobivad magneesiumisulamid näiteks lennukite ja autode detailide ning kantavate seadmete (redelite, elektriliste tööriistade, mootorsaagide jms) valmistamiseks.
Urvaste vana kalmistu
Urvaste vana kalmistu rajati tõenäoliselt pärast 1773. aastat, kui lõpetati matmine Urvaste kirikuaeda. Vanale kalmistule lõpetati matmine üldiselt 1799. aastal, kui rajati uus kalmistu, kuhu edaspidi maeti enamik kihelkonna surnuid. Kalmistu on praegu jäetud maha ning on metsistunud.
Magneesiumisulamid
Kasutamine
Tähtis on ka hea töödeldavus (sepistatavus).
370. aastad eKr
370. aastad eKr on ajavahemik 379. aasta eKr algusest kuni 370. aasta eKr lõpuni.
Urvaste vana kalmistu
Väide teisest asukohast
Metsatukaga küngast, kus asub vana kalmistu, tuntakse nimega Vanakapõl'. Vanast kalmistust linnulennult 300 m kaugusele põhjaloodesse jääb teine küngas, mida tuntakse nimega Kapõlimägi.
Aleksandrs Bartaševičs
1993–2006 oli ta Läti Seimi 4 koosseisu liige. Kuulus viimati erakonda Koosmeele Keskus.
Urvaste vana kalmistu
Väide teisest asukohast
Võimalik ka, et mingil põhjusel või ajal oligi kaks kalmistut või kabelit, muidu jääks seletuseta teise mäe nimetus Kapõlimägi.
Aleksandrs Bartaševičs
Ta on aastast 2009 Rēzekne linnapea.
Urvaste vana kalmistu
Vaata ka
Urvaste kalmistu
Lõvikoerake
Lõvikoerake on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.
Tõug on suhteliselt haruldane, näiteks 1973. aastal oli registreeritud vaid 65 seda tõugu looma.
Koer on väga südamlik, kuulab hästi peremehe sõna, on tähelepanelik ja vastuvõtlik, käitub sundimatult igas olukorras. Iseloomult heatujuline, suhtlemisaldis, elavaloomuline ja taibukas.
Naljaleht (Tallinn)
Naljaleht oli huumoriajaleht, mis ilmus (9. november 1929 – 17. aprill 1930) Tallinnas sagedusega kaks korda kuus.
Džihaad
Milles täpselt džihaad seisneb, tekitab muslimites tänini vaidlusi.
Tartu praostkond
Tartu praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1634. aastal endise Tartu piiskopkonna stifti aladest.
Naljaleht (Tallinn)
Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Hendrik Saar. Ajalehte trükiti Tallinna trükikojas Estotrükk. Kokku ilmus neli numbrit.
Tartu praostkond
Tänapäeval on EELK Tartu praostkonnas 20 kogudust:
1784. aastal moodustati Tartu kreisi Tartu praostkonna aladest Võru praostkond, Võru kreisis.
Džihaad
Koraanis peetakse džihaadi all silmas sisemist pingutust halbade kommete võitmiseks kogukonnas või üksikisikus. Džihaadist (pingutusest Jumala nimel) ja suhetest uskmatutega räägib koraani viimane kolmandik, mis kutsub džihaadi käigus mittemuslimitele tõde kuulutama.
Sõjakad islamistid lähtuvad teistsugusest koraani interpretatsioonist ja nimetavad džihaadiks sõda uskmatute või õigest usust kõrvalekaldunute vastu. Selles kontekstis on islami usuvõitlejaid Lääne ajakirjanduses nimetatud ka džihadistideks ja pühasõdalasteks. Neil koosneb maailm kahest paigast: Dar al-Islam, islami-kojast ja Dar al-Harb, sõja-kojast. Esimesed on islamiusulised, sõjakotta kuulub see osa elanikkonnast või rahvastest, kes sõja kaudu tuleb veel islamile allutada. Sõda islami levitamiseks nimetatakse pühaks sõjaks, araabia keeles džihaadiks. Džihaadi eesmärk on islami ausse tõstmine, islami levitamine või islami võimu kindlustamine. Läänemaailmas kasutatakse samatähenduslikuna mõistet islamifašism.
Tartu praostkond
Praostid
Aastatel 1671 – 1784 oli Tartu praostkond jagatud kolme ossa:
1. osa (ligikaudu hilisema Valga praostkonna ala):
2. osa (ligikaudu hilisema Võru praostkonna ala):
Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel
Kiiruisutamisvõistlused 1956. aasta taliolümpiamängudel Cortina d'Ampezzos peeti 28. jaanuaris kuni 31. jaanuarini. Toimumiskohaks oli Misurina järv. Võisteldi neljal kiiruisutamise distantsil. See oli viimane olümpia, millel osalesid ainult mehed.
Tartu praostkond
Praostid
3. osa (ligikaudu hilisema Tartu praostkonna ala, sh osa hilisemast Viljandi praostkonnast):
Pärast Võru praostkonna eraldumist (1784) oli Tartu praostkonnas korraga ainult üks praost.
Kiiruisutamine 1956. aasta taliolümpiamängudel
500 m
Kuupäev: 28. jaanuar Osavõtjaid: 47 võistlejat Riike: 17 Maailmarekord: 40,2 Jevgeni Grišin, 22. jaanuar 1956, Cortina d'Ampezzo Olümpiarekord: 43,1 Finn Helgesen, 31. jaanuar 1948, Sankt Moritz Olümpiavõitja 1952: 43,2 Ken Henry <br style="clear:both;" />
1500 m
Kuupäev: 30. jaanuar Osavõtjaid: 54 võistlejat Riike: 18 Maailmarekord: 2.09,1 Juri Mihhailov, 20. jaanuar 1956, Davos Olümpiarekord: 2.17,6 Sverre Farstad, 2. veebruar 1948, Sankt Moritz Olümpiavõitja 1952: 2.20,4 Hjalmar Andersen <br style="clear:both;" />
5000 m
Kuupäev: 29. jaanuar Osavõtjaid: 46 võistlejat Riike: 17 Maailmarekord: 7.45,6(*) Boris Šilkov, 9. jaanuar 1955, Medeo Olümpiarekord: 8.10,6(**) Hjalmar Andersen, 17. veebruar 1952, Oslo Olümpiavõitja 1952: 8.10,6 Hjalmar Andersen (*) Rekord püstitati üle 1000 meetri kõrgusel merepinnast ja looduslikult külmunud jääl. (**) Rekord püstitati looduslikult külmunud jääl. <br style="clear:both;" />
10 000 m
Kuupäev: 31. jaanuar Osavõtjaid: 32 võistlejat Riike: 15 Maailmarekord: 16.32,6 Hjalmar Andersen, 10. veebruar 1952, Hamar Olümpiarekord: 16.45,8 Hjalmar Andersen, 19. veebruar 1952, Oslo Olümpiavõitja 1952: 16.45,8 Hjalmar Andersen <br style="clear:both;" />
Balabanivka (Orativi rajoon)
Balabanivka (ukraina keeles Балабанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 952. Pindala on 4,959 km².
Peeter Ernits (esperantist)
Peeter Ernits (2. märts 1879 Tartumaa – 30. august 1945 Tallinn) oli eesti esperantist, Valga esperantistide ühingu Esperantista Mondo asutaja ja kauaaegne esimees.
1902. aastal lõpetas Tartu Õpetajate Seminari kursuse, töötas õpetajana Kaarepere, Karula-Vissi, Põltsamaa, Valka ja Valga koolides.
Miadziełi rajoon
Miadziełi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1964 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 055 inimest.
Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Budsłaŭ, Kniahinini, Kryvičy, Miadziełi, Narači, Słabada, Staryja Haby, Svatki, Sviri, Syrmieži ja Zanarači külanõukogu.
Halduskeskus on Miadziełi linn. Teised tähtsamad asulad on Kryvičy alev, endine Sviri alev, Budsłaŭ, Narači kuurortalevik ja agrolinnake.
Rajoonis antakse välja ajalehte Нарачанская зара.
Rajooni tähtsamad jõed on Vilija lisajõed Strača, Naračanka ja Servač, rajooni põhjaosast algab Daugava jõgikonda kuuluv Miadziełka. Rajoonis on ohtralt järvi, neist suuremad on Narači järv, Miastra, Miadziełi järv, Sviri järv ja Batoryna. Suuremate järvede ümbruses asub Narači rahvuspark.
Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, põhjaosa aga Švenčionise kõrgustikul. Kõige madalam koht ulatub 163 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Laščynski küla lähistel (233,9 meetrit).
2014. aasta seisuga olid elanikest 93,71% valgevenelased, 4,02% venelased, 1,09% poolakad ja 1,18% oli teistest rahvustest. 89,19% elanike emakeel oli valgevene keel, 9,78% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 75,68% elanikke, vene keelt aga 22,58%.
Étalle'i vald
Étalle on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla territooriumit läbib Semois' jõgi.
Asulad
Vald koosneb järgmistest osavaldadest ja küladest:
Hammah
Hammah on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 29,29 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3102 inimest.
Ajalugu
Hammah kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hammah'st, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Ome
Ome on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Omes.
231 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ome asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ome piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Brione, Gussago, Monticelli Brusati, Polaveno, Rodengo-Saiano.
Raimund Haabvere
Raimund Haabvere (1909 – 1989 Tartu) oli eesti keeleteadlane, esperantist.
Metsaema
Metsaema on eesti mütoloogias ema, perenaise kujul esinev metsavaim.
Gordon Ramsay
pisi|Gordon Ramsay (2006) Gordon James Ramsay, OBE, (sündinud 8. novembril 1966 Johnstone'is Šotimaal) on briti peakokk, ka telekokk ja gastronoom ning mitme kokaraamatu autor.
Gordon Ramsay on alates 1996. aastast abielus Cayetana Elizabeth Hutchesoniga (teda tuntakse Tana'na) ja peres kasvab 5 last: Megan, Matilda, kaksikud Jack ja Holly ning Oscar.
Ta hoiab töös 18 restorani Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Jaapanis ja Dubais. Vahepeal oli neil restoranidel kokku 15, kuid 2012. aasta seisuga oli lisandunud veel 12 Michelini tärni.
Ramsay on tunnustatud telesaatejuht, kelle hinnatud saatesarjade hulka kuuluvad "Köögikubjas" ja "Põrgulikud köögid".
Anne Salak-Horina
Anne Salak-Horina (sünninimi Anne Salak, aastast 1985 Anne Horina; sündinud 2. augustil 1959 Kablis) on eesti ja NSV Liidu kettaheitja.
Ta lõpetas 1981. aastal 4. Kutsekeskkooli Tallinnas.
Ta alustas kergejõustikutreeninguid Tallinna Tööjõureservides Aleksander Lohu õpilasena. Ta võitis 1981. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel kuulitõukes hõbeda ja kettaheites pronksi ning oli heitjate seeriavõistlusel kokkuvõttes teine.
Steve Jobs
pisi|Steve Jobs valge [[iPhone 4-ga (2010)]] pisi|Steve Jobsi autogramm Steve Jobs (kodanikunimega Steven Paul Jobs; 24. veebruar 1955 Mountain View, California – 5. oktoober 2011 Palo Alto, California) oli USA infotehnoloog ja ettevõtja, üks ettevõtte Apple Inc. asutajaid.
Villevere algkool
Kool asutati 1820.
Steve Jobs
Elulugu
1970. aastate lõpus tootis Jobs koos ettevõtte Apple Inc. kaasasutaja Steve Wozniakiga esimese äriliselt eduka personaalarvuti. 1980. aastate alguses oli ta esimeste seas, kes pööras tähelepanu arvutihiire kasutamisele graafilises kasutajaliideses.
Villevere algkool
Kooli nimed:
Steve Jobs
Elulugu
1986. aastal ostis Steve Jobs ettevõtte Pixar (tol ajal The Graphics Group) 10 miljoni USA dollari eest.
Jobs töötas Apple'i tegevjuhina peaaegu tasuta, kõigest 1 dollari eest aastas. Ta ei võtnud töö eest mingit muud tasu, ei aktsiaoptsioone ega esinduskulusid. See-eest kuulus talle üle 5 miljoni Apple'i aktsia, mille väärtus oli üle 2 miljardi dollari. Pärast Pixari ülevõtmist kuulus talle ka 138 miljonit Disney aktsiat, mille väärtus oli üle 4 miljardi dollari. Forbesi hinnangul oli tema vara väärtus 2010. aastal 8,3 miljardit dollarit ning sellega oli ta USA rikkuselt 42. inimene.
Jobs taandus 24. augustil 2011 Apple'i tegevjuhi kohalt ettevõtte nõukogu esimeheks. Uueks tegevjuhiks sai Tim Cook.
5. oktoobril 2011 suri ta kõhunäärmevähki, mis diagnoositi tal 2003. aasta sügisel.
200. aastad eKr
200. aastad eKr on ajavahemik 209. aasta eKr algusest kuni 200. aasta eKr lõpuni.
Kõpu kõrgustik
Kõpu kõrgustik on kõrgustik Hiiu maakonnas Kõpu poolsaarel. Kõrgustik on tekkelt mandrijää kuhjatis. Kõrgustiku kõrgeim koht on Tornimägi, mille kõrgus on umbes 68 m. Kõrgustikul on mitmeid luited, näiteks Rebastemäed.
Edgar Kask
Edgar Kask (5. august 1930 Näo küla – 24. mai 2008) oli eesti looduskaitsja.
Ta on kirjutanud rea raamatuid koos oma fotodega soode loodusest. Tema kauaseks lemmikpeatuspaigaks oli Varessaare vana talu Muraka raba servas.
Nikolai Paluver
Nikolai Paluver (Palover, 3. detsember 1910 Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 9. mai 1981 Tallinn) oli eesti matemaatik.
Elulugu
Nikolai Paluver oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1929 Petseri Gümnaasiumi, 1935 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna, tehnikakandidaat (1961, TPI), väitekiri "Исследование некоторых основных вопросов центральной аксонометрии".
Oli 1949–1961 TPI graafika kateedri (1958–1967 joonestamise ja kujutava geomeetria kateedri) vanemõpetaja, 1961–1979 dotsent. Kujundanud TPI-s tulevaste inseneride kujutava geomeetria kursuse süsteemi.