cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Windows PowerShell
Taustainfo
Iga Microsoft DOSi ja Microsoft Windowsi väljalase personaalarvutitele on sisaldanud käsuinterpretaatorit. Nendeks on COMMAND.COM (tuli kaasa MS-DOS installatsiooniga) ja cmd.exe (Windows NT perekonna operatsioonisüsteemidele). Shell ehk käsureainterpretaator toetab tähtsamaid põhikäske. Nõudlikemate ülesannete puhul tuleb eraldi konsoolirakendus välja kutsuda. Shell sisaldas ka skriptimiskeelt (batchfailid), mida saab kasutada erinevate ülesannete automatiseerimiseks. Siiski ei saa shelli kasutada, et automatiseerida GUI funktsionaalsuse kõiki tahke. Seda osaliselt seetõttu, et käsurea käskude vasted graafilise liidese võimalustele on piiratud ja osaliselt seetõttu, et skriptimiskeel on algeline ning ei võimalda luua keerulisi skripte. Windows Server 2003-s olukord paranes, aga skriptimisvõimalusi peeti ikkagi mitterahuldavateks.
Microsoft üritas neid puudujääke parandada, tutvustades 1998. aastal Windows Script Hosti Windows 98-le ja selle käsureahosti. See lõimub Active Script mootoriga ja lubab skripte kirjutada ühilduvates keeltes, nagu näiteks JScript ja VBScript, mõjutades rakenduste APIsid COM abil. Kuid sellel on ka omad puudused: see ei ole integreeritud shelli, selle dokumentatsioon pole kergesti kättesaadav ja see sai endale süsteemi nõrga lüli maine pärast seda, kui mitu prominentset arvutiviirust kasutasid ära selle turvaauke. Erinevad Windowsi versioonid pakkusid mitmesuguseid eriotstarbelisi käsuinterpretaatoreid (näiteks netsh ja WMIC) igaüks oma käsustiku settidega. Mitte ühtegi neist ei integreeritud shelliga.
2002. aastal lähenes Microsoft käsurea halduse arendusele uutmoodi, luues shelli nimega Monad (samuti tuntud kui Microsoft Shell või MSH). Shell ja selle ideed avaldati augustis 2002 valges raamatus pealkirjaga Monad Manifesto. Monad oli uus laiendatav shell värske disainiga, mis oli võimeline automatiseerima suure hulga administratiivseid ülesandeid. Microsoft esitles Monadit 2003. aasta septembris Los Angeleses Professional Development Conference'il. Suletud beetatestimine algas mõned kuud hiljem, mis ajapikku jõudis avaliku beetatestimiseni.
Microsoft avaldas esimese Monadi avaliku beeta 17. juunil 2005; teise beeta 11. septembril 2005 ja kolmanda beeta 10. jaanuaril 2006. Juba 25. aprillil 2006 teatas Microsoft ametlikult Monadi ümbernimetamisest Windows PowerShelliks ja asetas selle tähtsale kohale oma haldustehnoloogiate pakkumistes. Samaaegselt lasti välja ka PowerShelli esimene väljalaskekandidaat. Tähtis aspekt nii nimevahetuse kui ka väljalaskekandidaadi juures oli see, et nüüdsest oli see Windowsi komponent, mitte järjekordne add-on toode.
PowerShelli teise väljalaskekandidaadi esimene versioon lasti välja 26. septembril 2006 ning lõplik väljalase veebi toimus 14. novembril 2006 TechEd üritusel Barcelonas. Varasematele Windowsi versioonidele lasti PowerShell välja 30. jaanuaril 2007.
PowerShell v2.0 arendus algas Microsoftile tüüpiliselt enne seda, kui PowerShell v1.0 välja lasti. PowerShell v2.0 saadi valmis ja lasti välja 2009. aasta augustis, integreerides selle opsüsteemidesse Windows 7 ja Windows Server 2008 R2. PowerShelli versioonid Windows XP-le, Windows Server 2003-le, Windows Vistale ja Windows Server 2008-le lasti välja 2009. aasta oktoobris ning need on allalaadimiseks saadaval 32-bitistele ja 64-bitistele platvormidele.
Ülevaade
Windows PowerShell on võimeline teostama nelja tüüpi käske:
Kui käsk on eraldiseisev programm, siis PowerShell.exe käivitab selle eraldi protsessis; kui see on cmdlet, siis see käivitatakse PowerShelli protsessis. PowerShell pakub interaktiivset käsurea liidest, millesse saab sisestada käske ja kus kuvatakse nende väljund. Kasutajaliides, mis baseerub Win32 konsoolil, võimaldab käsu automaatset lõpunitrükkimist TAB klahvi abil, kuid ei võimalda süntaksi markeeringut. PowerShell võimaldab luua cmdlet 'idele aliase loomist, mida PowerShell ise tõlgib originaalkäskude väljakutseteks. PowerShell toetab nii nimelisi kui ka parameetrilisi käske. cmdlet 'i täites seob argumendi väärtuse parameetriga PowerShell, aga välistes eraldiseisvates rakendustes teeb seda rakendus ise ja PowerShell ei sekku.
Kuna kõik PowerShelli objektid on .NET objektid, siis nad jagavad  meetodit, mis otsib välja objektis olevad andmed tekstiesitlusena. Windows PowerShell kasutab seda meetodit, et konverteerida objekt tekstiks. Lisaks lubab see ette määrata vormindamise seadeid, et objektide esitlemine tekstina kohandatakse vastavalt sellele, milliseid andmeelemente ja kuidas soovitakse kuvada. Kui välist rakendust kasutatakse torus, siis otsib see välja objektis oleva tekstivoo, mitte ei integreeri otse PowerShelli tüübi süsteemiga. Seda kasutatakse seetõttu, et säilitada tagasiühilduvus.
Cmdlets
Cmdlets 'id on spetsiaalsed käsud PowerShelli keskkonnas, mis rakendavad spetsiifilisi funktsioone. Need on põlised käsud PowerShelli stackis. Cmdlets järgib <tegusõna>-<nimisõna> nimemustrit, nagu näiteks Get-ChildItem. See aitab teha nad iseennast kirjeldavaks. Cmdlets'id väljastavad oma tulemusi objektidena või nende kollektsioonidena. Nad saavad valikuliselt võtta vastu sisendit selles vormis, mis teeb nad sobivaks vastuvõtjaks torus. Samal ajal kui PowerShell võimaldab jadasid ja teisi objektide kollektsioone kirjutada torru, töötlevad cmdlets-id alati objekte individuaalselt. Objektide kollektsioonide jaoks kutsub PowerShell välja iga kollektsioonis oleva objekti cmdlets-id järjekorras.
Toru
PowerShell kasutab toru kontseptsiooni, mis võimaldab ühe cmdlets-i väljundit kasutada teise cmdlets-i sisendina. Näiteks, Get-Process cmdlets 'i väljundit saab kasutada Sort-Object cmdlets 'i sisendina, seejärel saab Where-Object filtreerida kõiki protsesse, millel on vähem kui 1 MB paged mälu ja lõpuks Select-Object cmdlets valib kümme esimest. PowerShelli toru erineb Unixi analoogist selle poolest, et torus söödetakse läbi etappide struktureeritud .NET objektid, mitte tüüpiliselt ebastruktuurne tekst. Objektide kasutamine eemaldab vajaduse sõeluda teksti väljundit, et ammutada andmeid.
Skriptimine
Windows PowerShell sisaldab dünaamiliselt trükitavat skriptimiskeelt, mis saab implementeerida keerulisi operatsioone kasutades cmdlets 'e imperatiivselt. Skriptimiskeel toetab muutujaid, funktsioone, hargnevust (if-then-else), tsükleid (while, do, for, foreach) ja erindite töötlemist. Samuti toetab see lõimumist .NET-iga. Muutujatel on PowerShelli skriptides nimi, mis algab dollarimärgiga($), neile saab määrata ükskõik mis väärtusi, kaasaarvatud cmdlets 'ide väljundeid. Sõnesid saab lõpetada kas ühekordsete jutumärkidega või siis topeltjutumärkidega. Vastavalt muutuja süntaksile, kui tee faili on loogeliste sulgude vahel ja selle ees on dollarimärk (nagu siin: ${C.\foo.txt}), siis see viitab faili sisule.
Versioonid
Kasutades algselt koodnime "Monad", näidati PowerShelli avalikkuse ees Professional Developers Conference'il 2003. aasta septembris. Microsoft on välja lasknud kokku neli PowerShelli versiooni ning neid kõiki endiselt toetatakse.
Tõrga soo
Tõrga soo on soo Pärnu maakonnas Saarde vallas. Soo on arvele võetud ürglooduse objektina. Sood kaitstakse Sookuninga looduskaitseala koosseisus. Soo pindala on 1291 ha.
Windows PowerShell
Versioon 1.0
Versioon 1.0 lasti välja 2006. aastal opsüsteemidele Windows XP SP2/SP3, Windows Server 2003 ja Windows Vista. Windows Server 2008 jaoks on see valikuline.
Sõnnikuhallik
Sõnnikuhallik (Pilobolus) on seente perekond.
Windows PowerShell
Versioon 2.0
Versioon 2.0 integreeriti opsüsteemidesse Windows 7 ja Windows Server 2008 R2 ning anti välja opsüsteemidele Windows XP SP3, Windows Server 2003 SP2 ja Windows Vistale SP1. PowerShell V2 tõi muudatusi skriptimiskeelde ja API hostimisse. Samuti tuli 240 uut cmdlets'i.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 2.0:
Versioon 3.0
Versioon 3.0 on integreeritud Windows 8-sse ja Windows Server 2012-sse. Microsoft on teinud PowerShell 3-e kättesaadavaks Windows 7 SP1-le, Windows Server 2008 Sp1-le ning Windows Server 2008 SP1-le. PowerShell 3.0 on osa suuremast pakist, Windows Management Framework 3.0-st (WMF3), mis sisaldab ka WinRM teenust, et toetada kaugjuhtimist.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 3.0:
Versioon 4.0
Versioon 4.0 on integreeritud opsüsteemidesse Windows 8.1 ja Windows Server 2012 R2. Microsoft on teinud PowerShell 4 kättesaadavaks ka opsüsteemidele Windows 7 SP1, Windows Server 2008 R2 SP1 ja Windows Server 2012.
Mõned märkimisväärsemad uuendused versioonis 4.0:
Virtuaalne objekt
Virtuaalne objekt (inglise keeles virtual object) on reaalse või kujuteldava (imagined) objekti digitaalne representatsioon.
Kenedy
pisi|Kenedy 2017. aastal [[Chelsea FC|Chelsea särgis]] Robert Kenedy Nunes Nascimento (sündinud 8. veebruaril 1996 Santa Rita do Sapucaís) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Chelsea.
2013. aastal debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas Fluminense meeskonnas.
Hiljem on ta Chelseast olnud laenul teistes klubides. Hooaja 2016–17 esimeses pooles oli ta laenul Wafordis. Aastatel 2018–2019 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Newcastle United. Hooajal 2019–20 oli ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Getafe ja 2020–21 samasse liigasse kuuluvas Grandas. 2021. aasta augustis läks ta laenule Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo. 2022. aasta jaanuaris naasis ta Chelsesasse.
Kenedy on mänginud Brasiilia noortekoondistes.
Fraser's Edition of the Works of George Berkeley
"Fraser's Edition of The Works of George Berkeley" on Charles Sanders Peirce'i 1871. aastal ilmunud artikkel, milles ta andis ülevaate George Berkeley filosoofiast enda tõlgenduses, arvustades Alexander Campbell Fraseri samal aastal avaldatud Berkeley neljaköitelist teostekogu. Peirce'i käsitlus lähtub tugevalt tema isiklikest filosoofilistest vaadetest (mida selles kontekstis on iseloomustatud "skolastilise realismina"), kuid on sellisena silmapaistev ja tänini ohtralt tsiteeritav. Artikkel ilmus ajakirja North American Review 1871. aasta oktoobri numbris 113, lk 449–472. Fraseri väljaanne Berkeley teostest, mida hiljem täiendas ka Fraseri kirjutatud üheköiteline Berkeley biograafia (1881) ja millest 1901. aastal ilmus laiendatud trükk, jäi pikaks ajaks standardväljaandeks, kuni uue ja seni viimase, A. A. Luce'i ja T. E. Jessopi toimetatud väljaande ilmumiseni 1948–1957.
Soolo (Black Velvet)
"Soolo" on Eesti ansambli Black Velvet laul, mis ilmus 1999. aastal. Laulu muusika ja sõnad kirjutas Sven Lõhmus. Laul oli üks Black Velveti albumi "Greatest Hits" laule.
Fraser's Edition of the Works of George Berkeley
Tänapäevase teadusliku toimetustöö tavade taustal paistab silma ka Peirce'i arvamus, et ehkki Fraseri väljaanne sisaldab varasematesse kogumikesse kaasamata teoseid ning toimetaja on olnud algteksti suhtes tähelepanelikum kui paljud teised, rikuvad arvukad joonealused märkused teksti väljanägemist.
§1. Sissejuhatus
CP 7.8 See Berkeley teoste uus väljaanne on kõigist eelmistest palju parem. See sisaldab mõningaid kirjutisi, mida üheski teises väljaandes ei ole, ja ülejäänud on antud hoolikamalt toimetatud tekstiga. Väljaandja on oma töö hästi teinud. Mitme kirjutise sissejuhatused sisaldavad nende sisu analüüse, mis tulevikus hinnatakse lugejale väga kasulikuks. Teiselt poolt, selgitavad märkused, mis iga lehekülje väljanägemist rikuvad, tunduvad meile täiesti tarbetud ja kasutud.
CP 8.8 Berkeley metafüüsilised teooriad tunduvad esmapilgul piiskopile väga sobimatul moel paradoksaalsed ja kergemeelsed. Ta eitab mateeria olemasolu, meie võimet näha kaugust ning kõige lihtsamagi üldmõiste moodustamise võimalikkust; samal ajal tunnistab ta Platoni ideede olemasolu ning argumenteerib kogu terviku kasuks arukusega, mida iga lugeja möönab, kuid mis väheseid veenab. Tundub, et tema jüngrid leiavad, et praegune hetk on soodne, et saavutada nende filosoofiale kannatlikumat kuulamist, kui sellel seni olnud. On küll tõsi, et meie tänapäeval oleme skeptilised ega ole metafüüsikale altid, kuid nad ütlevad, et samasugune oli põlvkond, kelle poole Berkeley pöördus ja kelle jaoks ta oma stiili valis; samal ajal loodetakse, et rahuliku ja põhjaliku uurimuse vaim, mis on praegu korraks peaaegu moes, päästab selle teooria äraspidistest vääresitustest, mis seda varemalt tabasid, ja viivad nende argumentide õiglase uurimiseni, mis tema jüngrite silmis asetasid selle teooria õigsuse väljapoole igasugust kahtlust. Eelkõige aga oodatakse, et see, kuidas Berkeley käsitleb seda inimtunnetuse ja teaduse induktiivse protsessi kehtivuse küsimust, mida praegu nii palju uuritakse, on niisugune, et see tõmbab teadlaste tähelepanu idealistlikule süsteemile. Meile tunduvad need lootused asjatud. Tõde on see, et neil inimestel, kellest ajastu vaim lähtub, ei ole praegu huvi ainsate probleemide vastu, mille lahendamisele metafüüsika on kunagi pretendeerinud. Nüüd nähakse, et Jumala, vabaduse ja surematuse tunnistamisel lahus neist religioossetest uskumustest (mis ei saa kuidagi põhineda metafüüsilistel alustel), mis ainsatena saavad seda elustada, ei ole mitte mingisugust praktilist tähtsust. Maailma hakkab neist metafüüsika vaimusünnitistest arvama nii nagu Aristoteles Platoni ideedest: teretismata gar esti, kai ei estin, ouden pros ton logon estin. Tõsi küll, induktsiooni kehtivuse aluste küsimus on huvi äratanud ja võib-olla äratab tulevikuski huvi (kuigi argumendid on nüüd muutunud liiga keerulisteks, et olla üldarusaadavad); aga kogu huvi, mis selle vastu on olnud, on tulnud lootusest, et selle lahendamine paneb aluse kindlatele ja kasulikele maksiimidele induktsiooni loogika kohta, ja see lootus kaoks niipea, kui näidataks, et see küsimus on puhtmetafüüsiline. See on arenenuma vaimuga inimeste seas valdav tunne. See tunne ei ole küll õiglane, aga ta on olemas. Ja selle olemasolu on tõhus takistus (kui teisi takistusi ei oleks) Berkeley süsteemi üldisele omaksvõtmisele. Need vähesed, kes tänapäeval metafüüsikast hoolivad, ei kuulu nende julgete hulka, kes on hea meelega terve mõistuse eelarvamustest nii vabal positsioonil kui meie hea piiskop.
CP 8.9 Ajaloolise ainena on filosoofia paratamatult huvitav. Ta on iga ajastu vaimse arengu parim esindaja. See on nii isegi meie ajastu puhul, kui mõelda, mis meie filosoofia tegelikult on. Metafüüsika ajalugu on üks ajaloo põhiharusid ja seda tuleks esitada kõrvuti ühiskonna, valitsemise ja sõja ajalooga, sest selle suhetest nendega me leiame sündmuste tähtsuse inimvaimule. Filosoofia ajalugu Briti saartel on aine, millel on iseeneses rohkem ühtsust ja terviklikkust, kui tavaliselt on tunnistanud. Descartesil ei ole Inglismaal kunagi nii suurt mõju olnud kui traditsioonilistel käsitustel, ja me võime sealt leida uus- ja keskaegse mõtlemise järjepidevuse, mis puudub Prantsusmaa ajaloos, ja kui võimalik, siis veel rohkem Saksamaa ajaloos.
CP 8.10 Kõige varasematest aegadest saadik on olnud inglaste peamine intellektuaalne tunnusjoon, et nad tahavad kõike korda saata kõige lihtsamate ja otsesemate vahenditega, ilma tarbetute kavalusteta. Näiteks sõjas loodavad nad rohkem kui teised Euroopa rahvad puhtale vaprusele ja lausa põlgavad sõjateadust. Nende õigussüsteemid põhilised omapärad tulenevad asjaolust, et iga pahe on parandatud, kui see on muutunud talumatuks, ilma mingi süstemaatilise abinõuta. Seaduseelnõu surnud abikaasa õega abiellumise legaliseerimiseks on igal aastal püütud läbi suruda, sest see kaotaks koorma, mida tõepoolest tuntakse; aga keegi ei ole ette pannud seaduseelnõud surnud abikaasa vennaga abiellumise legaliseerimiseks. Filosoofias ilmneb see rahvuslik kalduvus tugeva eelistusena kõige lihtsamatele teooriatele, ja vastupanuna teooria mis tahes keerustamisele, kui on vähimgi võimalus, et fakte saab lihtsamini seletada. Ja sellepärast on Briti filosoofid alati tahtnud juurida filosoofiast välja kõik kontseptsioonid, mida ei saa teha täiesti määratletuks ja kergesti arusaadavaks, ning ilmutanud tugevaid nominalistlikke kalduvusi Edward I ajast saadik või isegi varem. Berkeley on selle rahvusliku iseloomu imetlusväärne illustratsioon, nagu ka see nominalismi veider ühendus platonismiga, mis on ajaloos korduvalt esinenud ning olnud filosoofiaajaloolastele nii suureks komistuskiviks.
Horvaatia lauljate loend
''Siin on loetletud Horvaatia lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Horvaatia ooperilauljate loendis.
Andrei Karaulov
pisi|250px|Andrei Karaulov (1995)
Horvaatia lauljate loend
W
A
Andrei Karaulov
Andrei Viktorovitš Karaulov (vene keeles Андрей Викторович Караулов; sündinud 10. septembril 1958 Kaliningradis Moskva oblastis Vene NFSV-s) on vene ajakirjanik, dokumentalist, teatrikriitik ja publitsist, teleauhinna TEFI laureaat (1995), kunstiteaduste kandidaat.
Horvaatia lauljate loend
W
B
C
Andrei Karaulov
Ta lõpetas 1981. aastal Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi teatriteaduse teaduskonna. Aastatel 1991–1992 oli ta ajalehe Nezavissimaja Gazeta kirjandus- ja kunstiosakonna juhataja. 1991. aasta augustis augustiputši ajal viibis ta Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee pressikonverentsil.
Horvaatia lauljate loend
W
F
Andrei Karaulov
Eelkõige on Karaulov tuntud televisiooni publitsistikasaadete "Tõehetk" (1992–2016) ja "Russki vek" (1998–2006) stsenaristi ja saatejuhina. "Tõehetke" viimases saates näidati filmi president Vladimir Putinist, täpsemalt Putinile tehtud atentaatidest (neid oli Karaulovi teatel kokku kuus). Karaulov on oma saadetes Venemaa valitsuse suhtes alati olnud lojaalne, kuid aeg-ajalt on läbi lipsanud teemad, millega Kreml rahule pole jäänud. Oletatakse, et 2017. aastal telekanal ei pikendanud Karauloviga lepingut poliitilistel põhjustel.
Horvaatia lauljate loend
W
G
H
J
K
L
M
N
P
R
S
T
V
Z
Taimegeograafia
Taimegeograafia ehk fütogeograafia on botaanika haru, samuti biogeograafia haru, mis tegeleb taimede levilate ja leviku uurimisega.
Taimegeograafia alusepanijaks oli Alexander von Humboldt.
Vaata ka
Corologia
Belleville (Pariis)
pisi|Belleville'i park Belleville on Pariisi naabruskond, mis asub neljas linna ringkonnas. Suurem osa Belleville'ist kulgeb 20. ja 19. ringkonna piiril mööda peatänavat Rue de Belleville'i. Ülejäänud osa asub 10. ja 11. ringkonnas.
Ruske penikeel
Ruske penikeel (Potamogeton alpinus) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.
Belleville (Pariis)
Kunagi oli Belleville'i iseseisev vald (asula), mis liideti Pariisi linnaga 1860. aastal. See jagunes kahe linnaosa vahel. Geograafiliselt asub naabruskond künkal, mis sarnaneb linna kõrgeima künka Montmartre'iga. Nimi Belleville tähendab ilusat linna.
Ruske penikeel
Taim kasvab vooluvetes, paisjärvedes, harvem on teda järvedes ja tiikides. Eestis on taim tavaline.
Crna Reka
Jõgi algab umbes 760 meetri kõrguselt allikatest.
Jõe pikkus on 207 km. pisi|left
Kolsass
Kolsass on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 553 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 3,34 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1581 inimest.
Vald paikneb umbes 17 km Innsbruckist idas.
Paika on esmamainitud kui Quolesazz või Cholsasz 1050. aastal.
pisi|tühi|Kolsass
Zoogeograafia
Zoogeograafia ehk loomageograafia on zooloogia haru, samuti biogeograafia haru, mis tegeleb loomade levilate ja leviku uurimisega.
Võstermäe rändrahn
Tegemist on ümarja, massiivse, keskmiseteralise, halli graniitrahnuga: pikkusega 6,4 m, laiusega 5,3 m, kõrgusega 2,3 m. Ümbermõõt on 18,5 m. Rahnu ülaosa läänepoolne osa on pikselöögist purustatud, tükid lebavad siiani kivi kõrval maas. Selles esineb ka pragusid, üks pragu ulatub rahnu laelt kuni maani välja. Rändrahn on suhteliselt vähe sammaldunud.
Rändrahn on võetud kaitse alla ürglooduse objektina.
Rue de Belleville
pisi|Tänava ülemine osa vaatega [[Eiffeli tornile]] Rue de Belleville on üks peamisi tänavaid Pariisi 19. ja 20. ringkonnas.
Vaata ka
pisi|vasakul|Rue de Belleville
Kalsnava
Kalsnava on kohanimi Lätis:
Getter (eesnimi)
Getter on eesti naisenimi.
2022. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 319. naisenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Getter 476 naisel. Getter oli keskmiselt 21 aasta vanune (mediaanvanus oli 22).
Ring the Alarm
"Ring the Alarm" on Teele & Tuuli & ULA laul. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira.
Laul osales Eesti Laul 2013 võistlusel, kus jäi 5. kohale.
GitHub
GitHub on Ameerika firma, mis pakub veebimajutusteenust tarkvaraarenduseks, kasutades Giti tarkvara. GitHub on Microsofti tütarfirma alates aastast 2018, mil Microsoft ostis GitHubi 7,5 miljardi dollari eest. GitHub põhineb Giti hajutatud versioonihaldusel ja lähtekoodihaldusel, kuid lisab neile veel võimalusi, näiteks võimalust kontrollida, kes pääseb koodile juurde, koodi veakontrolli, tarkvara funktsioonide taotlust ning igale projektile oma vikit. GitHub on kirjutatud Rubys ning baseerub Ruby on Railsi raamistikul.
Ajalugu
thumb|Värvid kaardil märgivad GitHubi kasutajate proportsiooni iga riigi internetti kasutavate inimeste arvust. Ringidiagrammid poolkerade ümber näitavad kasutajate arvu (vasakul) ja muudatuste arvu (paremal) ning on jaotatud riikideks
GitHub Inc. asutati Chris Wanstrathi, P. J. Hyetti, Tom Preston-Werneri ja Scott Chaconi poolt San Franciscos aastal 2007. GitHubi teenus muutus kättesaadavaks 2008. aasta veebruaris. 2009. aasta algusest muutus GitHub aina populaarsemaks, ning sama aasta 24. veebruaril teatasid GitHubi loojad, et esimese aasta jooksul kogunes GitHubi 46 000 koodivaramut, millest koguni 17 000 olid loodud 2009. aasta alguses. Sama aasta 5. juulil teatati, et GitHubi on registreerunud üle 100 000 kasutaja. 27. juuliks oli GitHubi kogunenud juba 90 000 unikaalset koodivaramut.
25. juulil 2010 teatati, et GitHubi on kogunenud juba üle miljoni varamu. 20. aprilliks 2011 oli see arv juba 2 miljonit. Vahemikus jaanuar kuni mai aastal 2011 tehti GitHubi varamutes kokku rohkem muudatusi, kui konkurentide SourceForge'i ja Google Code'i omades. 16. jaanuariks 2013 oli GitHubi registreerunud üle 3 miljoni kasutaja ning kokku oli loodud üle 5 miljoni varamu. Sama aasta 23. detsembriks oli varamute arv kasvanud 10 miljonini.
2015. aasta juunis avas GitHub kontori Jaapanis, mis oli firma esimene kontor väljaspool USA-d. Sama aasta 29. juulil hinnati GitHubi väärtuseks 2 miljardit dollarit.
4. juunil 2018 teatas Microsoft soovist osta GitHub 7,5 miljardi dollari eest, ning tehing sooritati 26. oktoobril 2018. Microsoft määras GitHubi uueks tegevdirektoriks Xamarini asutaja Nat Friedmani. Enne GitHubi ostmist oli Microsoft hakanud teenust aina rohkem kasutama, kasutades seda enda avatud lähtekoodiga tarkvara, nagu PowerShell, hoiustamiseks.
Siiski on tehing tekitanud mõningat poleemikat, näiteks on selle suhtes olnud kriitilised JavaScripti õpetaja ja autor Kyle Simpson ja Open-Xchange'i tegevjuht Rafael Laguna, kes on toonud võrdluseks Microsofti varasemad tehingud Nokia ja Skype'iga, mis on suurelt jaolt olnud edutud. Tänu sellele on kasvanud huvi GitHubi konkurentide vastu: Bitbucket, GitLab ning SourceForge on kõik näinud registreerunud kasutajate arvu kasvu ning paljud avatud lähtekoodiga projektid on hakanud kasutama GitHubi asemel mõnda GitHubi konkurenti.
Teenused
GitHubi arendus algas 19. oktoobril 2007. Veebileht jõudis beetafaasi 2008. aasta veebruaris ning muudeti avalikuks sama aasta aprillis.
Veebisait kasutab ka mõningaid suhtlusvõrgustiku elemente, näiteks on võimalik nii teisi GitHubi kasutajaid kui ka projekte jälgida, ning selle abil luua uudistevood nende kasutajate ja projektide kohta. Samuti on võimalik igale projektile luua oma viki.
Koodi saab kasutada ja alla laadida ilma registreerumata, kuid et ise koodi GitHubi lisada, peab registreeruma. Registreerunud kasutajad saavad ka diskuteerida koodi üle, teatada koodi vigadest, soovitada muudatusi teiste varamutesse ning sooritada koodi läbivaadet. Kui varem olid privaatsed varamud kättesaadavad ainult tasuvatele kasutajatele, siis 2019. aasta algusest saavad privaatseid koodivaramuid luua ka tasuta teenuse kasutajad.
Kuigi GitHub baseerub Gitil, mille kirjutas Linuxi looja Linus Torvalds, töötab GitHubi kasutajaliides Ruby on Railsil ja Erlangil põhineval koodibaasil.
Võimalused ja kasutus
GitHubi peamine kasutus on koodi majutus ja versioonihaldus.
Lisaks sellele võimaldab GitHub ka:
GitHub pakub ka "pastebin" tüüpi teenust Gist, mida saab kasutada koodilõikude majutuseks. See erineb GitHubi teenusest, mis on mõeldud suuremate koodiprojektide jaoks.
Tuntud GitHubi kasutajad
Mitmed tuntud avatud lähtekoodi põhitavasid jälgivad organisatsioonid ja projektid kasutavad GitHubi oma koodi haldamiseks ja majutamiseks, näiteks:
GitHubi kasutavad oma koodivaramuna ka mitmed Eesti idufirmad, näiteks TransferWise ja Pipedrive. Samuti hoiustab osa eID koodist GitHubis Riigi Infosüsteemi Amet (RIA) ning võib leida ka muud avatud lähtekoodil põhinevat Eesti riigiametite poolt loodud tarkvara.
Gummigutt
pisi|260px|Värvipigment gummigutt pisi|260px|Garcinia morella. Ravimtaimeraamatu illustratsioon, 1883-1914
Gummigutt (ladina keeles gummi resina guttae, inglise keeles gamboge) on naistepunaliste sugukonda kuuluvate gartsiiniate (Garcinia) piimmahlast saadav kummivaik, samuti sellest tehtud safran- kuni sinepkollane orgaaniline värvipigment. Sõna guta pärineb algselt malai keelest, eesti keelde on sõna tulnud ladina keele või saksa keele vahendusel.
Gummigutt kannab värvainete indeksis tähist NY 24 (Natural Yellow 24).
Sõnavara
Vanemas eestikeelses kunsti- ja tehnikakirjanduses on kasutusel olnud vorm gummigutti. Praegused leksikonid eelistavad vormi gummigutt. Kunsti- ja harrastustarvete müüjad on tänapäeval oma tootenimekirjades sageli kasutanud värvi või värvuse nimena gummiguti ingliskeelset nimetust gamboge.
Eesti keeles pole pigmendi nimest tuletatud värvuse nimetust.
Saamine
Gartsiiniate koorde tehakse sisselõiked ja väljavoolanud piimmahl, kui see on kummitaolise vaigu pisarateks tardunud, kogutakse kokku. Toorsaadus sisaldab 70–80% kollast värvainet ja 20–30% läbipaistvat vesilahustuvat kummit.
Omadused
Värvivateks komponentideks on ksantoonide ja hüdroksantoonide hulka kuuluvad aromaatsed orgaanilised ühendid.
Gummigutt annab küllastunud tumekollase värvitooni, kuid on läbipaistev pigment ja seega vaid laseeriva värvina kasutatav. Pigment pole valguskindel ja pleegib kergesti. Tänapäeval leiab rohkem kasutust akvarellides, kusjuures seda soovitatakse kasutada vaid raamatute koloreerimiseks ja muudel objektidel, mis pole valgusele pidevalt eksponeeritud.
Aluselises keskkonnas muutub värvuselt oranžiks. Seetõttu ei sobi aluseliste pigmentidega ega ka pliivalgega.
Värv on mürgine, üle 7 grammi värvi allaneelamine põhjustab mürgistuse. Artikkel 1905. aasta Teataja lisalehes tutvustab uusi värvide kasutuse standarde, kus koos arseeni, vaske, pliid jm sisaldavate värvidega keelatakse gummiguti kasutamine toiduga kokku puutuvate esemete värvimiseks.
Värvipigmendina
Hiinas ja Jaapanis on gummigutist tehtud värvi kasutatud juba alates 8. sajandist.
Alates 17. sajandist on Euroopas seda kasutatud õli- ja akvarellvärvides, kuid kasutus on vähe dokumenteeritud ja seega halvasti jälgitav. Uurija H. Kühn tuvastas gummiguti kasutamise õlivärvis Rembrandti 1641. aastal valminud maalil "Saskia van Uylenburgh Florana".
Gummigutist ja Preisi sinisest segatud rohelist värvi tuntakse Hookeri rohelise nime all, selle leiutas 19. sajandi algul roheluse nüansside edasiandmiseks kunstnik William Hooker (1779–1832), kes illustreeris Kuningliku Aiandusseltsi väljaandeid. Tänapäeva on mõlemad komponendid asendatud stabiilsemate sünteetiliste pigmentidega.
Aluspinna ettevalmistamiseks kullalehega kuldamisel tisleritöös on soojatoonilise krundina kasutatud nii gummigutti kui ka draakoniverd mitmesuguste orgaaniliste lakkidega ja piiritusega segatult.
20. sajandil on gummigutti akvarellvärvina kasutatud näiteks topograafiliste kaartide koloreerimiseks.
Ravimina
Gummigutt on Ravimiameti poolt määratletud ravimina.
Kaalu langetada soovivad inimesed kasutavad gummigutti sisaldavaid preparaate ainevahetuse kiirendamiseks ja näljatunde vähendamiseks.
Täpphallik
Täpphallik (Rhizopus) on seente perekond.
Surnud 8. märtsil
Siin loetletakse 8. märtsil surnud tuntud isikuid.
Uljaste oos
Uljaste oos on oos Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Selle kõrgeim koht 95,2 m (varasematel andmetel 89,7 m) üle merepinna on ka ühtlasi Ida-Virumaa kõrgeim looduslik tipp. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi ja selle lähedal olevaid järvi (sh Uljaste järve) kaitstakse Uljaste maastikukaitseala koosseisus.
Kuru oja
Kuru oja on oja, mis voolab läbi Kuru küla ja suubub Peipsi järve.
Oja pikkus on 6,5 km.
Kleinmürbisch
Kleinmürbisch on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.
thumb|Kleinmürbischi katoliku kirik
Ehituskäru
pisi Ehituskäru on transpordivahend, mis on ette nähtud rasketeks vedudeks, näiteks: tsement, liiv, pinnas jne.
Ehituskäru on kas ühe või kahe rattaga. Kahe rattaga kärude kandevõime on suurem.
Kõige sagedamini kasutatakse seda väikese objekti hooldamisel, kus on vaja soovitud materjale või esemeid vedada lühikesel distantsil. Kui objekt on suur, tuleks kasutada kaubakraanat.
Kolsassberg
Kolsassberg on vald (Gemeinde) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 906 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 35,37 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 809 inimest.
Vald paikneb umbes 19 km Innsbruckist idas ja 2 km Kolsassi kohal. Ka paiga vapp sarnaneb suuresti Kolsassi omaga.
Paik asutati 1196. aasta paiku.
Pavel Pastelnjak
Elulugu
Pavel Pastelnjak sündis Harkivi kubermangus taluniku perekonnas. Aastatel 1916–1919 töötas isale kuuluvas talus Tsarjeborisovos. 1919. aastal astus kommunistlikkusse parteisse. 1922–1925 õppis Doni riiklikus ülikoolis, kuid viimane jäi lõpetamata.
1919–1920 oli eriülesannetega salga punaarmeelane-vabatahtlik Izjumis ja 13. armee Vetšekaa eriosakonna uurimisjaoskonna sekretär Lõunarindel. 1921. aastal Edelrinde Vetšekaa eriosakonna aktiivala sekretär, Kiievi sõjaväeringkonna Vetšekaa eriosakonna banditismivastase võitluse operatiivstaabi sekretär ja ülema abi ja 1. ratsaarmee Vetšekaa eriosakonna banditismivastase võitluse operatiivstaabi ülema abi. 1921–1924 Kagu-Venemaa ja Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna Vetšekaa (hiljem GPU) täievolilise esinduse eriosakonna banditismivastase võitluse operatiivstaabi ülema abi. 1924. aastal Põhja-Kaukaasia krai OGPU täievolilise esinduse vastuluureosakonna 2. jaoskonna ülema abi. 1924–1925 jätkas samas asutuses ida sektsiooni ülema abina. 1925–1926 oli sealsamas salajase-operatiivosakonna volinik. 1926–1929 oli UNSV OGPU täievolilise esinduse vastuluureosakonna volinik.
Seenehallik
Seenehallik (Syzygites) on seente perekond.
Ranbanka
"Ranbanka" on 2015. aasta India film.
Punakas penikeel
Punakas penikeel (Potamogeton rutilus) on taimeliik penikeeleliste sugukonnas penikeele perekonnast.
Taim kasvab järvedes. Taim on Eestis harvaesinev, eelkõige võib teda leida Kagu-Eestist.
Palve (Tõnis Mägi)
"Palve" on Eesti laul, mille autorid on Tõnis Mägi ja Villu Kangur.
Mägede hääl
"Mägede hääl" on ansambli Mahavok laul, mis avaldati 1984. Laulu meloodia lõi Heini Vaikmaa ja sõnad kirjutas Madis Tross. Laul oli Mahavoki 1987. aasta albumi "Ansambel "Mahavok"" esimene lugu.
Roth
Roth on mitmetähenduslik sõna:
Kukmirn
Kukmirn ([kʊkˈmɪʁn]; horvaadi: Kukimir, ungari: Kukmér) on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.
thumb|Kukmirni kihelkonnakirik
Lehikuhallik
Lehikuhallik (Spinellus) on seente perekond.
Saksamaa lauljate loend
''Siin on loetletud Saksamaa lauljaid; ooperilauljaid on loetletud ka Saksamaa ooperilauljate loendis.
McLaren Automotive
McLaren Automotive Limited, endise nimega McLaren Cars, on Suurbritannia autotootja, mis toodab nende enda arenduskeskuses loodud superautosid. 2017. aasta juulikuust on McLaren Automotive 100% McLaren Groupi tütarettevõte.
Räts
Räts (Asio) on kakuliste seltsi kaklaste sugukonda kuuluv lindude perekond.
McLaren Automotive
Koostöös Mercedes-Benziga valmistas McLaren erimudeli Mercedes-Benz SLR McLaren, mida toodeti aastatel 2003–2010.
Abimäärsõna
Abimäärsõna ehk afiksaaladverb on lauses tegusõna juurde kuuluv muutumatu sõna, mis annab tegusõnale uue tähendusvarjundi või konkretiseerib selle tähendust.
McLaren Automotive
McLareni esimene tänavaauto oli McLaren F1, mille tootmine algas 1992. aastal. 2010. aastal sai ettevõte nimeks McLaren Automotive ning järgmiseks tänavaautoks sai 2011. aastal avalikustatud McLaren MP4-12C.
Räts
Klassifikatsioon
Rätsude perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:
McLaren Automotive
Välislingid
McLaren Automotive
Abimäärsõna
Tegusõna ja abimäärsõna moodustavad püsiühendi, mida nimetatakse ühendverbiks. Ühendverbid on eesti keeles näiteks kokku saama, ära minema, üle jääma, peale käima, valmis tegema, läbi lugema, kinni maksma, vastu võtma, alla kukkuma. Ühendverb on uus semantiline tervik ja määrab enamasti lausemalli valiku.
Enamik püsiühendeid moodustavatest afiksaaladverbidest võib esineda ka iseseisva adverbina. vrdl nt poiss on omadega sisse kukkunud (afadv), aga poiss oli minemas sisse (adv). Või teine lause: Ta asus kusagil taga (adv) vs. Ta ajab meid taga (afadv). Sagedamini esinevad sellised sõnad siiski afiksaaladverbina ja see põhjendab ka nende omaette sõnaliigiks pidamist. Sõna saab afiksaaladverbiks liigitada siiski ainult tekstisõna (sõne) tasandil, sest afiksaaladverbid ja tavalised adverbid erinevad üksnes oma iseseisvusastme poolest.
Afiksaaladverbid ühendverbides
Adverb, mis moodustab ühendverbi, võib olla orientatsiooni, perfektiivsust, seisundit või modaalsust väljendav osis.
Orientatsiooniadverbid
Orientatsiooniadverbid on suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta tähistavad adverbid, mis moodustavad neli allrühma.
Intralokaalsed orientatsiooniadverbid
Suundumiskohta tähistavad adverbid osutavad mingi teise objekti suhtes asendit, kuhu suundutakse. Nt alla, edasi, eemale, ette, kaasa jne.
Lokaalsed orientatsiooniadverbid
Paiknemiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul mingi teise objekti suhtes asendit, kus asutakse, ollakse. Nt all, ees, kohal, lähedal jne.
Ekstralokaalsed orientatsiooniadverbid
Eemaldumiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul mingi teise objekti suhtes asendit, kust eemaldutakse, ollakse eemal. Nt alt, kohalt, kõrvalt, ligidalt jne.
Translokaalsed orientatsiooniadverbid
Läbimiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul läbimiskohta. Siia kuulub neli afiksaaladverbi läbi, mööda, ringi ja üle.
Perfektiivsusadverbid
Perfektiivsusadverbid viitavad tegevuse lõpetatusele või ettenähtud piirile viimisele. Sellised afiksaaladverbid on läbi, maha, minema, otsa, tulema, täis, valmis, välja ja ära.
Seisundiadverbid
Seisundiadverbid kuuluvad ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad verbidega uue tähendusliku terviku. Vastasel juhul esinevad adverbid iseseisvatena. Nt kinni, lahti, kokku, viltu jne.
Modaalsust väljendavad adverbid
Modaalsust väljendavad adverbid vaja ja tarvis kuuluvad ühendverbide vaja minema/olema ning tarvis minema/olema juurde.
Filigraanklaas
Filigraanklaas (prantsuse keeles verre filigrané, inglise keeles filigree glass, filigrana, saksa keeles Fadenglas) on üldnimetus klaastoodetele, mida hakati tegema Muranol 16. sajandil ja mis ühendab kuumtöötlustehnikas valmistatud klaasesemeid, mille dekoori moodustavad opaaksest valgest klaasist (lattimo), või vahel värvilisest klaasist niidid läbipaistva klaasimassi sees.
Tehnika õitseaeg oli Veneetsias 16. sajandil, mil toodetud nõude kvaliteet ja peenus on jäänud siiamaani raskesti saavutatavaks, kuid filigraanklaasist esemeid loovad ka tänapäeva klaasikunstnikud. 20. sajandil loodud disainiklassika hulka kuuluvad filigraanklaasitehnikas loodud fazzoletto-nõud.
Tehnoloogia
16. sajandi filigraanklaasist esemed valmistati Muranol alates 16. sajandi algusest ja oletatavasti olid need inspireeritud rooma võrkmosaiikkaussidest. Rooma võrkmosaiikanumaid valmistati võrkmosaiikvarrastest ning samasuguste varrastega ääristati ka teist tüüpi mosaiiknõude servi. Veneetsia filigraananumad on puhumistehnikas valmistatud klaasesemed, mille võrgutaolise mustri saavutamiseks kasutati spetsiaalseid võrkmosaiik- ehk filigraanvardaid. Vardas on enamasti opaakvalged, aga vahel punased, sinised ja kollased klaasniidid koos läbipaistva põhimassiga. Ühe anuma puhul võidi kasutada nii ühte tüüpi filigraanvardaid kui ka paljude erinevate varraste kombinatsioone. Ettevalmistatud filigraanvardad võeti kuumale cristalloklaasi kogumile, vormiti ja puhuti keerukate vormidega anumateks. Olenevalt klaasniitide paigutusest vardal saavutatakse erinevaid võrkmustreid, mille kirjeldamiseks olid kasutusel ka erinevad nimetused:
Mõõganeelaja Alfredo
Mõõganeelaja Alfredo (rootsi keeles Svärdslukaren Alfredo) on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu".
Välimuselt on ta jõuline mees mustade vurrude ja mustade krussis juustega, mis annavad talle võõrapärase ilme. Tal on punetav nägu ning tugev keha, mis tekitab tunde "nagu poleks ta kunagi elus söönud midagi vähem raudset kui mõõgad". Ta on temperamentne ega pea pikka viha, mürisev naer vaheldub pahameelehoogudega. Väidetavalt on ta mõõganeelajana esinenud kõigis Euroopa pealinnades. Tal on kaasaks jupsakas naine nimega Berta ning koos sõbra Ernstiga panevad nad toime hõbedavarguse.
Alfredo räägib rootsi keelt vigaselt, kuid täiesti arusaadavalt. Talle meeldib nalja visata ning ta hindab oma nalju kõrgelt. Näiteks mõõkade neelamise õppimise kohta seletab ta, et tuleb peale hakata kui veel väike oled ja neelata nööpnõelu. Alfredo sõnul olid ta ema ja "kõik tema kolm isa" hobuseparistajad. Alfreo naudib kohvi ja õlle joomist ning jutuvestmist ning vihkab jala käimist.
Tsitaate
"Pea oma saatuslik suu, Berta! Usaldus on küll hea, aga tinaplommid on paremad, ütles minu veike mamma alati."
"Teie lubate! Ja teie olete nii lahked, et peate sõna ka. Erge unustage, et aususega jõuab kõige kaugemale, ütles minu veike mamma alati!"
"Veikesed poisid peavad olema rõemsad, seda ütles minu armas mamma alati, jummal hoidku küll, kuidas ta mind suges, kui mina ei tahtnud rõemus olla!"
""Sina pead alati tõtt ütlema, veike Alfredo," reekis minu mamma ikka. "Ainult politseile pead sa luiskama, niipalju kui jeksad…""
"Kui sinul on õnne ja kui sina kunagi ei jeta maha sõrmejälgi, võid kaugele jõuda, seda ütles minu veike mamma alati."
"Lubadused on head küllalt, aga üks korralik lukk peab paremini, ütles minu armas mamma alati."
"Era ole nii vihane vana Alfredo peale. Alfredo armastab lapsi, et leheb või lolliks. Vaadake ainult siia, mis asja ma teile kaasa tõin, et te nelga ei sureks, veikesed sulipoisi."
"Nojah, kui sa oled vahistatud, siis sa oled vahistatud, seda ütles minu armas mamma alati."
Rõhumäärsõna
Rõhumäärsõna ehk modaaladverb näitab kõneleja suhtumist, hoiakut kõneldusse, nt ometi, küllap, võib-olla, vaevalt, arvatavasti, ehk, ilmselt. Enamasti toimivad modaaladverbid lauses üldlaiendina, varjundades lausega väljendatava situatsiooni tähendust. Nt vrd lauseid: Ta rääkis lihtsalt (adv) ja Ta lihtsalt rääkis (modadv). Või See oli õige tilluke loom (adv) ja Läheks õige kinno? (modadv)
Rõude raamatukogu
Rõude raamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Rõude külas.
Ajalugu
Martna vallanõukogu otsustas 1925. aasta veebruaris Martna vallas asutada järjekorras teise avaliku rahvaraamatukogu Riigikogus 6. juunil 1924 vastu võetud avalike raamatukogude seaduse nõuetel ja eraldada selle ülalpidamiskuludeks eelarvesse 5000 marka.
Rõhumäärsõna
Jagunemine
Modaaladverbid talitlevad lauses:
Mõõganeelaja Alfredo
Tsitaate
"Fantaasia tiivad on selle jaoks olemas, et neid pruukida."
Rõude raamatukogu
Ajalugu
16. oktoobril 1930 revideeriti Martna valla Rõude avaliku raamatukogu olukorda ja asjaajamist. Eevident leidis järgmist: Revideerimispäeval raamatukogu oli 215 köiteline. Raamatukogu eksisteerib Martna avaliku raamatukogu harukoguna, kusjuures tal siiski on omaette raamatud ja asjaajamine, pääle kassapidamise, mis keskraamatukoguga ühine. Avalik raamatukogu asutati 1925. a., saades aluse likvideeritud Haridusseltsi poolt kingitud raamatuist. Uute raamatutega täiendamine toimub omavalitsuse ja riigi toetussummadega. Toetus antakse välja keskraamatukogu poolt raamatutes, kusjuures ei arvestatavat haruraamatukogu juhataja esitatud nimekirjadega. Raamatukogu asub Vana-Rõude koolimajas, raamatukogu juhataja pr.Heinvere erakorteris. Nimesilt puudub. Pr. Heinvere raamatukogu juhatajana tegutseb kogu asutamisest saati. Töötasu ei saa. Rakendusraamatud on olemas. Üldnimestikus on täitmata 8-13 lahtrid. Tarvitajate nimestikus mõned allkirjad võtmata ja päevaraamat täitmata. Viimase kohta juhataja seletas, et päevik olevat alles äsja keskraamatukogust saadud ja pole veel jõutud ülekanda seni selle aset täitvast vihikust. Raamatute liigituses sisu järgi on mõningaid eksimusi: nii on näiteks Eiseni „Tähtsad mehed”, Lepp, Marta „1905.aasta romantika”, Gori „Knock out” ja mõned teised asetatud 0 (ilukirjanduse) liiki. Raamatute valik nende sisuliselt väärtuselt on üsna juhuslik, mis polevat tingitud juhatajast, kuna tal puuduvat võimalus omal valikul muretseda raamatuid. l.111 Raamatukogu juhataja pr. Heinvere teatab, et ülaltoodud puudused on likvideeritud.
Rõhumäärsõna
Jagunemine
1) modaallaiendina, nt võib-olla, arvatavasti, vist, kahjuks. Nt Ma ei saa seda kahjuks teha; seda tüüpi väljendid on suhtluses vajalikud kõneleja- või kuulajapoolse arvamuse või hinnangu väljendamisel.
Mõõganeelaja Alfredo
Alfredo lood
"Ei, teil oleks pidanud olema niisukene mamma nagu minu armas mamma, tema juba oskas lapsi kasvatada. Tal olid veikesed raudkõvad rusikad, need muudkui vuhisesid kõigi tema kaheksateistkümne lapse kõrvade ligi. [---] Tema suges mind nii, et jummal hoidku! Aga ta oli ka nepistama vega kõva. Rootsi meister sõrmevedamises – selleks sai ta Kiviku laadal 1912. aastal. [---] …kuigi ta ronis oma elupeevadel vega palju akendest sisse ja velja, ah, ta oli nii vele nagu üks kaljukass! Ei, seekord meie olime teel hobuselaadale Säffles, siis tema kaela era murdiski, oi, mul tuleb iga kord nutt peale kui mina selle peale mõtlen. [---] Saad aru, veike Pondus… meie tuleme vanktiga ühel pimedal novembrikuu õhtul mööda Säffle teed ja siis ekki hakkab minu mamma laulma "Metspardikest", jummel hoidku küll, seda poleks tema mitte tegema pidanud! [---] Selleperast et, mis sina arvad, mis sellest tuleb? Meie hobused hakkavad lõhkuma… temal oli niisukene lauluheel, minu armsal mammal, et sellest hakkasid hobused lõhkuma… ja siis, jummel hoidku, mis õnnetus – meie vanker veereb ühest jersust servast alla ja minu armas mamma on seal maas ja on kaela era murdnud…. tepselt nõnda, nagu sinagi murrad, Rassmus, kui sina arvad, et peesed selle akna kaudu velja. [---] Oo, see oli suureperane naine, minu armas mamma. Mina seisin sügise õhul põlvili tema kõrval, vihma kallas meile peale ja tuul ulgus ja minu armas mamma oli murdnud kaela. "Kas see teeb palju haiget, armas veike mamma?" küsisin mina ja nutsin. "Ei, veike Alfredo," ütles tema. "See ei tee üldse haiget, ainult siis, kui mina naeran," ütles tema. Ja need olidki tema viimased sõnad."
Rõude raamatukogu
Ajalugu
5. oktoobrist 1933 on teadaanne Lääne Maavalitsuse haridusosakonnale, mis loetleb üles järgneva: Rõude raamatukogu ülevalpidajaks vald, lugejaid 38, raamatuid 220, mis saadud kingitusena Rõude Haridusseltsilt. Tegutses Martna avaliku raamatukogu osakonnana.
Mõõganeelaja Alfredo
Alfredo lood
"Mina reegin nüüd oma onu Konstantinist ja ei mitte mingisuguseid vastureekimisi," lausus Alfredo. "Onu Konstantsin oli hobuseparistaja, aga tema oli ka anarkist, tema unistas, et ühiskonda selle läbi paremaks teha, et ta tema õhku laseb, ja-jaa! [---] Niisukustel vihmastel peevadel nagu tena istus onu Konstantin meie vankris sees ja nokitses oma väikeste katsetustega. Tema tahtis leiutada midagi, mis oleks veel kangem kui dinamiit ja trotiil ja kõik need teised asjad. [---] Kas saate aru, veikesed sulipoisid, kui mina ühel õhtul tulin koju oma armsa mamma juurde, neen ekki suurt plekki laes ja küsin: "Mis see on? Kas see on merk, mis jäi onu Konstantini katsest?" Siis nuttis minu armas mamma ja ütles: "Ei, see on merk, mis käi onu Konstantinist endast…""
Rõhumäärsõna
Jagunemine
2) grammatilise üldlaiendina, nt kas, las, nt Kas eile vihma sadas?; – siin lisandub sõnale grammatiline tähendus teatud lausetüübi väljendamise mõttes.
Rõude raamatukogu
Ajalugu
1939 – pidu õpilasraamatukogu täiendamiseks. Raamatunädala puhul korraldas Rõude algkool 25. novembril õpilaspeo õpilasraamatukogule uute raamatute soetamiseks. Õpilased esitasid laule, deklamatsioone ja katkendeid uuematest teostest.
IWI Tavor
IWI Tavor TAR-21 on Iisraeli bullpup-ründevintpüss. Relv kasutab padrunit 5.56×45 mm NATO ning on valikulise tulerežiimiga: sellel on nii poolautomaatne kui automaatne tulerežiim. Tavori konstrueeris ning seda toodab Israel Weapon Industries (IWI). Toodetakse kahte varianti: TAR-21 ja CTAR-21.
Rõude raamatukogu
Ajalugu
2013. aastal kolis raamatukogu sama hoone (Rõude külamaja) teise tiiba.
Ristiisa (romaan)
"Ristiisa" (originaalpealkiri inglise keeles "The Godfather") on Mario Puzo 1969. aastal ilmunud kriminaalromaan väljamõeldud Corleone maffiaperekonnast.
Mõõganeelaja Alfredo
Alfredo lood
"Alfredo pilgutas talle silma. "Jaa, see oli esimene kell, mille ma oma noores elus sisse vehkisin, ja inimene leheb ometi natuke sentimentaalseks, sinna pole midagi parata." Ernst vaatas teda jälestusega. "Et sa ka jaksad!" pomises ta. "Eile sa ütlesid, et oled selle onu Kostantinilt pärinud."
Ristiisa (romaan)
Romaani tegevus toimub aastatel 1945–1955 peamiselt New Yorgis.
Rõhumäärsõna
Jagunemine
3) teatestruktuuri väljendava üldlaiendina, nt ju, siis, nt Ma ju kõnelesin sellest; olgu siis pealegi;
4) konnektiivlaiendina (siduv laiend), nt ka, samuti, eelkõige, veel, hoopis, küll, just, kas või, juba, nt Just see ongi põhiküsimus – see viitab tähendusseosele kontekstiga;
5) intensiivistava üldlaiendina, nt no, ometi, jah, vaat. Nt Vaat see on alles uudis.
Sageli võib üks ja seesama sõna esineda lauses paralleelselt nii iseseisva (võimalik küsimustada) kui modaaladverbina (küsimust esitada raske).
Ristiisa (romaan)
Selle romaani alusel lavastas Francis Ford Coppola filmi "Ristiisa" ("The Godfather") (linastus 1972).
Antonio Andolini (-1901) + Ema (−1901)
Paolo Andolini (1887–1901), Vito Corleone (1891–1954)
Santino "Don" Corleone + Sandra
Santino jr (1945- ), Francesca (1937- ), Kathryn (1937-), Frank (1940- ). Santinol Lucy Manciniga poeg Vincent "Don" Mancini (1948- )