cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lili Milani
Tema peamised uurimisalad on farmakogeneetika ja epigeneetika. Milani on avaldanud üle 80 teadusartikli, mis on ilmunud ajakirjades Nature, Science, Nature Genetics, Genome Biology, Nucleic Acids Research jpt. Teda on tsiteeritud üle 8000 korra.
2015. aastal tunnustas Eesti Vabariigi President Lili Milanit noore teadlase preemiaga. Ta on üks Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeid.
Elukäik ja haridus
Lili sündis 1981. aastal Stockholmi lähistel ühes väikelinnas. Tema vanemad on pärit Iraanist ning Rootsi asusid nad elama 1970ndate alguses. Tema ema on arhitekt ja isa on füüsik. Lili Milanil on ka vanem vend Vesal Vojdani. Pere kodune keel oli pärsia keel, aga kuna pikema aja oma lapsepõlvest veetsid lapsed Rootsis, siis koolis omandasid Lili ja ta vend ka rootsi keele.
Ta lõpetas 2004. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonnas bakalaureuseõppe geenitehnoloogia erialal. Bakalaureuseõppe viimasel aastal õppis ta vahetusüliõpilasena Uppsala ülikoolis, kus ta sai tegeleda mutatsioonide analüüsimise ja vähi uurimisega.
Doktorikraadi kaitses ta 2009. aastal Uppsala Ülikoolis Rootsis molekulaarmeditsiini erialal, kus uuris geeniekspressiooni vähirakkudes.
2010. aastal kutsus professor Andres Metspalu Milani Eesti Geenivaramusse, kus ta tegi oma järeldoktori.
Töö
pisi|Lili Milani 2020. aastal Arvamusfestivali teadusalal. Lili Milani on juhtinud Eesti Geenivaramus genotüüpimise ja sekveneerimise tuumiklaborit (2011 – aprill 2017). 2012. aastal täitis Milani Eesti Geenivaramu direktori kohusetäitja töökohustusi (september–november 2012). Nüüd töötab ta Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramus juhtivteadurina ja personaalmeditsiini suuna juhina.
Milani on juhendanud magistri- ja doktoriväitekirju. Tema juhendamisel on magistrikraadi omandanud Silva Kasela, Mari-Liis Reim, Liina Pappa, Epp Kaleviste, Kelli Grand, Hanna Rein, Marili Palover ning doktorikraadi Silva Kasela, Riin Tamm ja Kaie Lokk.
Lõppenud projektid
Projekti raames uuriti ja tehti kindlaks geneetilisi markereid, mis mõjutavad ravimi toime ja metabolismi erinevusi indiviididel. Uurimistes kasutati kaasaegset sekveneerimist, mikrokiibi tehnoloogiat ja unikaalset maksaproovide kollektsiooni. Koostöös Rootsi teadlastega töötati selles projektis välja uus protokoll bisulfit töödeldud DNA rikastamiseks, mis aitab tulevikus teadlastel hõlpsamini uurida DNA metülatsiooni mustreid genoomses DNA-s. Samuti tegeleti geeni CYP3A4 avaldumise regulatsiooni uurimisega. See geen on oluline ravimite metaboliseerija geen.
Seotud publikatsioonid:
Projekti eesmärgiks oli uurida geneetilisi ja epigeneetilisi variatsioone, mis võivad mõjutada ravimi metabolismi. Analüüsis kasutati europiidse rassi esindajate maksaproovide kollektsiooni, mille osas oli teada ravimi metabolism, ensüümide aktiivsuse ja ekspressiooni tase. Toetudes nende variatsioonide põhjalikule fenotüübiinfole, uuriti edasi Eesti Geenivaramu proove, et mõõta leitud variatsioonide esinemissagedust ja mõju suuremas populatsioonis.
Antud töös kasutati Eesti Geenivaramu 1500–2000 geenidoonori andmeid. Uuriti, kuidas indiviidi geneetiline varieeruvus on seotud elustiili ning keskkonnamõjuritega. Geneetilise varieeruvuse määramiseks analüüsiti ühenukleotiidsete polümorfismide sagedusi, geenide koopiaarvu variatsioone, mRNA ekspressiooni ning metülatsioonimustrite muutumist kasutades selleks ülegenoomseid kiibi meetodeid. Eesmärgiks oli geenidoonorite andmete põhjal koostada populatsioonipõhine kontrollkohort. Peamised uuritavad fenotüübid olid antidepressantide farmakogenoomika, vaimne alaareng, nikotiinisõltuvuse seos genotüübiga, paanikahäire, kopsuvähk.
Käimasolevad projektid
pisi|Lili Milani 2021. aasta Arvamusfestivalil
Saksa-Balti Kaubanduskoda
Saksa-Balti Kaubanduskoda on ülemaailmse Saksamaa organisatsiooni Auslandshandelskammern Baltimaade haru, mille eesmärk on edendada Saksamaa ja Baltimaade majandussidemeid. Sellel harul on tänapäeval üle 400 liikme. Selle haru bürood asuvad Tallinnas, Riias ja Vilniuses.
Lili Milani
Käimasolevad projektid
Projekt on jaotatud viieks uurimisteemaks, mis on jaotatud 23 teaduri ja 5 WP vahel. Kasutades varasemaid teadmisi oomiksiga (transkriptoomika, epigenoomika, metaboloomika, keskkonna ja elustiili faktorid) kogutud infost, püütakse läheneda terviseprobleemidele uue nurga alt. Uurimisteemade hulka kuuluvad näiteks haruldaste geneetiliste variantide mõju Eesti populatsioonis, epigeneetiline varieeruvus ning selle kasutamine haiguste varajaseks mitteinvasiivseks kindlakstegemiseks jne. Saadud teadmisi rakendatakse personaalmeditsiini arendamises.
Eesmärgiks on luua tippkeskus, kus suudetakse tõlgendada haiguste molekulaarseid mehhanisme, kasutades hiliseimaid teadusavastusi. Mõistes haiguste molekulaar- ja rakubioloogilisi protsesse, on tulevikus selle projekti tulemusena võimalik leida uusi biomarkereid, mida oleks võimalik kasutada personaalmeditsiinis.
Saksa-Balti Kaubanduskoda
Saksa-Balti Kaubanduskoda on Saksamaal registreeritud ühendus (e.V.).
Svetlana Petrenco
pisi|Svetlana Petrenco (2008)
Lili Milani
Isiklikku
Lili Milani on abielus Frederik Milaniga, kes kaitses doktorikraadi 2015. aastal Tartu Ülikoolis informaatikas. Ta töötab tarkvaratehnika õppetoolis infosüsteemide lektorina. Peres kasvab kaks last: Adrian ja Leona.
Svetlana Petrenco
Svetlana Petrenco (sündinud 27. mail 1974) on Moldova maletaja, naiste suurmeister (2001).
Lili Milani
Isiklikku
Lili Milani räägib viit keelt: rootsi, inglise, eesti, farsi ja prantsuse keelt. Ta on baha'i usku. 2016. aastal võitis Lili Milani Vikerraadio emakeelepäeva e-etteütluse muu emakeelega inimeste kategoorias.
Svetlana Petrenco
Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 1995. aastal tsoonidevahelisel turniiril Chișinăus jagas ta 52 osavõtja seas 43.–48. kohta. 2001. aastal MM-i turniiril Moskvas (64 osavõtjat, nokautsüsteem) kaotas ta teises ringis Zhu Chenile, 2004. aastal MM-i turniiril Elistas kaotas ta avaringis Natalja Žukovale.
Petrenco sai FIDE-lt 1996. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Mõisaküla kalmistu
Mõisaküla kalmistu on kalmistu Mõisaküla linna lähedal Halliste kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Umbsoo külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.
Veski tänav (Elva)
Veski tänav on tänav Elvas Peedu linnaosas.
Veski 1
Veski 1 on 1920.–1930. aastatel ehitatud elamu, mis on arhitektuurimälestis.
Veski 14a
Aadressil 14a asub 19. sajandist pärit Peedu veski ehk Peedu-Nuti vesiveski, mis on arhitektuurimälestis.
Veski 16
Veski 16 on 1935 ehitatud elamu, mis on arhitektuurimälestis. Arhitekt ja ehitaja oli Johannes Ääro. Algselt oli hoonel laastu/sindlikatus, hiljem eterniit ja praegu profiilplekk. Hoonel on kolm korrust. Krundil asuvad veel saun ja kuur.
Paul Kannuluik
Paul Kannuluik (23. veebruar 1925 Karula vald – 27. märts 1992 Pärnu) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1949 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi ja aastal 1963 näitejuhierialal Viljandi Kultuurharidustöö Kooli.
Laekvere rahvamaja
Laekvere rahvamaja (allikates ka Laekvere rahva maja) on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Laekvere asulas. Rahvamaja juhataja on Õilme Lainesaar.
Santa Maria Capua Vetere
Santa Maria Capua Vetere on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis.
Asend
Santa Maria Capua Vetere piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Capua, Carinaro, Casaluce, Curti, Macerata Campania, Marcianise, San Prisco, San Tammaro, Teverola.
Medan
pisi|Medani linna sümbol Medan (Indoneesia hääldus: [meˈdan]) on Indoneesia provintsi Põhja-Sumatra pealinn. See on Sumatra suurim linn ja Indoneesia suuruselt viies linn, mille elanike arv 2016. aastal on tema linnapiirides 2 229 408. Medan suurlinnades elab 4,6 miljonit inimest, mis teeb sellest riigi suuruselt viienda suurlinna piirkonna ja suurima väljaspool Java asuva suurlinnapiirkonna. Medan on multikultuurne metropol ja tihe kauplemislinn, mis piirneb Malaka väinaga. Väravat Indoneesia lääneosa Medanile toetavad Belawan sadam ja Kualanamu rahvusvaheline lennujaam, mis mõlemad on ühendatud kesklinna tasuliste teede ja raudtee kaudu. Riikliku arenguplaneerimise agentuuri andmetel on Medan Indoneesia neljast peamisest linnast Jakarta, Surabaya ja Makassar kõrval.
Medan dubleeris hollandlane Parijs van Sumatra tänu Pariisi linna vastusele. Ülemaailmne kinnisvaraportaal tunnustas Medani kui ühte kuuest Aasia linnast, mis tutvustas ja säilitas mitmeid koloonia arhitektuurimälestisi, saates samas oma kasvu suurlinnaks. Medanit tuntakse ka kui "miljoni kaupluse maja", kuna suurem osa elanikkonnast töötab kaubandussektoris, avades kauplused otse oma majade all. Viimastel aastatel on linn läbi teinud kiire arengu, mis muutis Medani elamukinnisvara hinnad tõusutrendiks. Bank Indonesia (BI) andmetel tõusis Medani elamukinnisvara indeks 205,24-lt 2013. aasta neljandas kvartalis 212,17-ni 2014. aasta neljandas kvartalis ja 214,41-ni 2015. aasta esimeses kvartalis.
Mazbojas
Mazbojas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallas. Asub valla edelaosas merepinnast 94 meetri kõrgusel, Riiast 179, valla keskusest Kazdangast 15 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 8 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Mazbojase karjamõisa (Klein-Bojen) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
2005. aasta seisuga elas külas 9 inimest.
Lincolni maakond (Maine)
pisi|[[Sheepscoti jõgi]] Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Maine'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Wiscasset.
Maakonna pindala on 1812 km², millest 631 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 457. Aastal 2000 oli elanike arv 33 616.
Ajalugu
Lincolni maakond moodustati 1760. aastal. Maakond sai nime Inglismaal asuva Lincolni linna järgi.
Diana Baciu
pisi|Diana Baciu (2012)
Diana Baciu (sündinud 26. märtsil 1974) on Moldova maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2013).
Baciu on 2009. aasta Moldova naiste malemeister. 2011. aastal tuli ta Bulgaarias Albenas Euroopa noortemeistriks neidue U18-vanuseastmes.
Ta on mänginud Moldova naiskonna koosseisus viiel naiste maleolümpial (2010–2018; kolmel viimasel mängis esimesel laual).
Välislingid
Diana Baciu FIDE andmebaasis
Kantemirovka rajoon
Kantemirovka rajoon (vene keeles Кантемировский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Kantemirovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Rossoši rajooniga, idas Bogutšari rajooniga, kagus Rostovi oblasti Tšertkovo rajooniga ning lõunas ja läänes Luhanski oblasti Milove rajooniga Ukrainas.
Rajooni pindala on 2330 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 987, 2009. aastal 39 761 ja 2002. aastal 41 808.
Kantemirovka rajoonis on 60 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kantemirovka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Bogutšarka.
Vladimir Arnold
Vladimir Igorevitš Arnold (Владимир Игоревич Арнольд; 12. juuni 1937 Odessa – 3. juuni 2010 Pariis) oli Venemaa matemaatik.
Alvis Stormer
Alvis Stormer on Suurbritannia õhutõrjesoomuk.
Fääri saarte ja Euroopa Liidu suhted
Fääri saared on Taani Kuningriigi koosseisu kuuluv omavalitsuslik ala, mis ei kuulu Euroopa Liitu, nagu üksikasjalikult tõendavad mõlemad Rooma lepingud.
Fääri saarte suhteid Euroopa Liiduga reguleerivad 1977. aastast pärinev kalandusleping ja 1991. aastast pärinev vabakaubandusleping, mida revideeriti aastal 1998. Peamine põhjus väljapoole Euroopa Liitu jäämiseks on lahkarvamused seoses ühise kalanduspoliitikaga.
Suhted Euroopa Liiduga
Nagu eelpool mainitud, ei kuulu Rooma lepingute järgi Fääri saared Euroopa Liitu. Lisaks sellele sätestab Taani Euroopa Ühendustega liitumise leping, et Taani kodanikke, kes elavad Fääri saartel, ei käsitleta lepingute tähenduses Taani kodanikena. Seega ei ole Fääri saartel elavad Taani kodanikud Euroopa Liidu kodanikud, kuigi seal elavad teiste liikmesriikide kodanikud on jätkuvalt ka Euroopa Liidu kodanikud. Siiski peetakse seal elavaid Taani kodanikke, kellel on tavaline Taani pass (mitte Fääri saartel välja antud pass), ikkagi liikmesriigi kodanikeks. Üks selle tulemusi on see, et Fääri saarte elanikud saavad valida, millist passi nad eelistavad: kas omada Taani Euroopa Liidu passi või Fääri saarte passi.
Normipäev
Normipäev oli Nõukogude ajal kolhooside inimtöökulu arvestusühik. Normipäeva alusel jaotati tulud. 1960ndatel normipäeva esialgne tähtsus kadus, sest kolhoosides hakati palka maksma rahas, arvestust hakati aga pidama tööpäevades ja -tundides. Aastal 1964 loobuti Eestis normipäevast üldse.
Fääri saarte ja Euroopa Liidu suhted
Suhted Euroopa Liiduga
Fääri saari ei hõlma Schengeni viisaruum ning seega ei kehti seal ka Schengeni viisad, kuid kuna Fääri saared on alates aastast 1966 osa Põhjamaade passiliidust ning aastast 2001 ei ole Põhjamaade ja teiste Schengeni riikide vahel piirikontrolle, ei ole Fääri saarte ja mistahes Schengeni riikide vahet liikudes vaja piirikontrolle läbida.
Euroopa Liidu boikott Fääri saarte vastu
2013. aasta juulis kehtestas Euroopa Liit Fääri saartele sanktsioone seoses vaidlusega heeringa ja makrelli püügikvootide üle. Boikott algas 28. augustil ning see tähendab, et Fääri saarte laevadel, mis veavad heeringat või makrelli, on keelatud siseneda mistahes Euroopa Liidu territooriumil olevasse sadamasse, sealhulgas sadamatesse Taanis, Rootsis ja Soomes. Fääri saared ei saa ka enam eksportida heeringat või makrelli Euroopa Liidu liikmesriikidesse.
Euro kasutuselevõtt
Nii Fääri saartel kui ka Gröönimaal on käibel Taani kroon ning nende rahanduspoliitikat kontrollib Taani keskpank. Kui Taani peaks võtma kasutusele euro, tuleb mõlemal omavalitsusalal läbi viia referendum, otsustamaks, kas ka nemad soovivad euro kasutusele võtta. Mõlemad alad on juba varem hääletanud Euroopa Liitu mittekuulumise poolt ja nende elanikud ei võta osa euroteemalisest referendumist Taanis.
Fääri saartel kasutatakse Taani müntide ja paberraha erilisi variante, millele on tekst trükitud fääri keeles. Tegemist ei ole eraldi rahaühikuga ning seda saab vahetada Taani variandi vastu kursiga 1:1. 2009. aasta 5. novembril kiitis Fääri saarte parlament Løgting heaks ettepaneku uurida võimalusi euro kasutusele võtmiseks, sealhulgas õiguslike ja majanduslike mõjude hindamist juhuks kui seda peaks tehtama enne Taanit.
Euroopa Liidu liikmesus
Sellest hoolimata leidub poliitikuid, peamiselt parempoolse Ühtsuspartei (Sambandsflokkurin) ridades selle esimehe Kaj Leo Johanneseni juhtimisel, kes sooviksid näha Fääri saari Euroopa Liidu liikmena. Kuid vasakpoolse partei Vabariik (Tjóðveldi) esimees Høgni Hoydal on väljendanud muret, et kui liiduga liitutakse, kaotakse liidus lihtsalt teiste liikmesriikide seas ära, jagades Shetlandi saarte ja Ålandi tänast olukorda; enne soovib ta, et kohalik valitsus lahendaks poliitilise olukorra Taani ja Fääri saarte vahel. 2008. aasta 26. septembril sai Kaj Leo Johannesenist Fääri saarte peaminister ning ta on öelnud, et tema uus valitsus otsib aktiivselt edumeelset Euroopa-suunalist poliitikat, väites isegi, et on suur võimalus Euroopa Liidu liikmeks saamiseks.
Seejuures on olulisim mure seotud kalandusega, mille arvele jääb 90% Fääri saarte ekspordist. Kuna see moodustab majandusest nii suure osa, ei soovi saared, et selle kohta käivaid otsuseid tehakse nii kaugel, kuna oma väikese rahvaarvu tõttu ei oleks Fääri saarte sõnal Euroopa Liidus väga suurt kaalu.
Litoměřice
Litoměřice (saksa keeles Leitmeritz) on linn Tšehhis Ústí maakonnas, Litoměřice ringkonna halduskeskus. Litoměřice asub Elbe (Labe) jõe ääres, Ústí nad Labemist ligikaudu 15 km lõunakagus ja Prahast umbes 53 km põhjaloodes.
Alates 1979. aasta jaanuarist on Litoměřice vanalinn linnakaitsereservaat.
Litoměřicet on esmamainitud 1057. aastal, linnaõigused sai 1219. aastal.
Kolmekümneaastane sõda peatas linna kiire arengu ja Litoměřice kaotas oma senise majandusliku tähtsuse.
Otto-Friedrichi Bambergi ülikool
pisi|Ülikooli hoone Otto-Friedrichi Bambergi ülikool (saksa keeles Otto-Friedrich-Universität Bamberg) on ülikool Saksamaal Bambergis.
Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase.
BusyBox
BusyBox on tarkvara, mis ühes käivitatavas failis sisaldab komplekti vähendatud funktsionaalsusega UNIXi tööriistu.
See töötab POSIX-i keskkondades nagu Linux, Android ja FreeBSD, kuigi paljud selle pakutavad tööriistad on kavandatud töötama Linuxi tuuma toetatud liidestega. Busybox on spetsiaalselt loodud piiratud ressurssidega manusoperatsioonisüsteemide jaoks. See on avaldatud vabatarkvarana GNU Üldise Avaliku Litsentsi v2 tingimuste kohaselt.
Päritolu
BusyBoxi kirjutas 1995. aastal Bruce Perens ning kuulutas 1996. aastal valminuks. Algselt oli BusyBox mõeldud ühele ümbrikkettale mahtuvaks alglaaditavaks süsteemiks, mis käituks ka kui päästerõngas ja Debiani distributsiooni installer, kuid on muutunud de facto standardiks Linuxi distributsiooni installerite ning Linuxi manusoperatsioonisüsteemide tuumikkasutajate ruumi tööriistakomplektide seas. Kuna igal Linuxi käivitataval failil on mitmeid kilobaite üldkulusid, aitab BusyBoxi-poolne sadade programmide kombineerimine kokku hoida märkimisväärset kettaruumi ja süsteemimälu.
BusyBoxi haldas Enrique Zanardi, keskendudes Debiani distributsiooni alglaaditavate ümbrikketaste installatsioonisüsteemile kuni 1998. aasta alguseni, mil Dave Cinege võttis selle haldamise üle Linux Router Projecti (LRP) jaoks. Cinege tegi mitmeid lisandusi, lõi modulaarse ehituskeskkonna ja suunas BusyBoxi fookuse üldiste kõrgetasemeliste manusoperatsioonisüsteemide poole. Kuna LRP areng aeglustus 1999. aastal, võttis Erik Andersen 1999. aasta detsembrist BusyBoxi projekti hooldamise üle ning püsis selles ametis 2006. aasta märtsini. Rob Landleyst sai projekti hooldaja 2005. aastal ning jätkas selles rollis aastaid.
GPLv2/GPLv3 vastuolud
2006. aasta septembris, pärast BusyBoxi hooldaja Rob Landley ja algse autori Bruce Perensi vaidlusi, otsustati, et BusyBox ei võta vastu GNU Üldise Avaliku Litsentsi versiooni 3 (GPLv3); täpsustati, et BusyBoxi litsents kuulub ainult GPL versiooni 2 (GPLv2) alla.
Sama aasta oktoobris lõi Rob Landley Toyboxi ning BusyBoxi uueks hooldajaks sai Denys Vlasenko.
Elemendid
BusyBoxi saab kasutaja vastavalt soovidele kohandada, valides alamhulka rohkem kui kahesajast käsust. BusyBox võib pakkuda enamikku ühtse UNIX-spetsifikatsiooni (SUS) käskudest, mida kasutaja Linuxi süsteemist leida ootaks. BusyBox kasutab Almquisti käsuprotsessorit.
Kuna tegemist on täieliku alglaadursüsteemiga, asendab see aktiveerimisdeemoni (init daemon) ja udevi (või kaasaegsema versiooni, systemd), ennast käivitamisel initina ning käigultvahetusel (hotplug) mdevina välja kutsudes.
BusyBoxi veebisait pakub täielikku loetelu pakutavatest käskudest.
Üksainus binaarfail
Tüüpilistel arvutiprogrammidel on iga rakenduse jaoks eraldi binaarfail (käivitatav fail). BusyBox on üks binaarfail, kuhu on kogutud mitmed rakendused, millest igaühele pääseb ligi üheainsa BusyBoxi binaarfaili väljakutsega eri nimede abil (mida toetavad sümbolillised lingid või kõva lingi kasutamine iga nime jaoks) asjakohaste argumentidega.
BusyBox saab kasu üheainsa binaarfaili lähenemisest, kuna see vähendab käivitatava failivormingu (tavaliselt ELF) üldkulusid ja võimaldab koodi rakenduste vahel jagada ilma teeke kasutamata. See meetod sarnaneb FreeBSD võimaldatava "crunchgen" käsuga selle erinevusega, et BusyBox pakub käskude lihtsustatud versioone (näiteks käsku ls, ilma failide sortimise võimeta), samas kui "crunchgeni" genereeritud käsud pakuvad täisfunktsionaalseid versioone.
Ühise koodi jagamine koos suuruse optimeerimisele suunitletud praktikate kasutusega võib BusyBox süsteemi muuta palju väiksemaks võrreldes süsteemiga, mis on ehitatud BusyBoxi käskude täisversioonidega. Teadustöö, milles võrreldi GNU, BusyBoxi, asmutilsi ja Perli implementatsioone standardsetest UNIX-käskudest, näitas, et mõnes olukorras võib BusyBox toimida kiiremini kui teised rakendused.
Näited
BusyBoxis sisalduvaid programme saab käivitada lisades nende nime BusyBoxi käsureavõtmeks: /bin/busybox ls Sagedamini lingitakse soovitud käskude nimesid kas kõvade või sümboliliste linkidega BusyBoxi käivitatava programmiga. BusyBox loeb esimest käsureavõtit, leidmaks käsu nime, ning käivitab vastava programmi, näiteks /bin/ls pärast seda, kui /bin/ls on lingitud /bin/busybox'iga.
BusyBox näeb, et tema "nimi" on "ls" ning ta käituks kui "ls" programm.
Toyboxi vastuolud
Toyboxi projekti alustas 2006. aasta alguses GNU Üldise Avaliku Litsentsi all GPLv2 / GPLv3 vastuolude tagajärjel endine BusyBoxi haldaja Rob Landley. 2011. aasta lõpus litsentseeriti Toybox ümber BSD-litsentsi alla. 11. jaanuaril 2012. aastal pakkus Sony töötaja Tim Bird välja BusyBoxile GNU Üldise Avaliku Litsentsi alla mitte kuuluva alternatiivi loomise ning Bird soovitas, et see oleks just Toyboxi põhjal. 2012. aasta jaanuaris välja pakutud BSD-litsentsiga alternatiiv Üldise Avaliku Litsentsi all olevale BusyBoxile sai suurt kriitikat vabavaraaktivistilt Matthew Garrettilt, kelle arust Üldise Avaliku Litsentsi eemaldamine tähendas Software Freedom Conservancy ainsa asjakohase autoriõiguste kaitsmise võimaluse eemaldamist.
Kalsnava kihelkond
Kalsnava kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Kalzenau, läti keeles Kalsnavas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
2014. aasta Virgin Galacticu õnnetus
2014. aasta Virgin Galacticu kosmoselennuki VSS Enterprise´i katastroof toimus 31. oktoobril 2014. Kosmoselennuk purunes õhus ja kukkus Mojave kõrbe kohal alla. Lennukist välja pääsenud esimene piloot Peter Siebold jäi ellu, kuid sai langevarjuga laskudes raskelt vigastada. Teine piloot Michael Alsbury hukkus.
Simuna rahvamaja
1930 avati Simuna Haridusseltsi maja. See maja hävis sõjakeerises 1944. 1961 avati uus maja.
2014. aasta Virgin Galacticu õnnetus
Juulis 2015 teatas NTSB, et õnnetuse põhjustas kogemata kaaspiloot Alsbury, kes aktiveeris pidurdussüsteemi liiga vara. Pidurdussüsteemi enneaegne käivitumine tekitas ülekoormuse, mis kahjustas lennuki konstruktsiooni ning tekitas plahvatuse ja allakukkumise. Ülekoormuse tekkimist oleks saanud vältida kui lennuki tootja, Scaled Composites, oleks arvestanud pidurduse enneaegse käivitumise võimalusega ja paigaldanud süsteemi, mis takistanuks pilooti enneaegselt pidurdamast.
Katastroof
31. oktoobril 2014 toimunud VSS Enterprise katselennul plaaniti testida uut hübriid-rakettmootorit. See oli esimene kosmoselennuki mootoriga lend pärast üheksakuulist vaheaega.
NTSB (National Transportation Safety Board) on praeguseks avaldanud, et VSS Enterprise eraldus emalennuki VMS Eve´i küljest normaalselt, midagi ebatavalist ei märgatud. Umbes 11 sekundit pärast mootori käivitamist, lagunes kosmoselennuk õhus tükkideks. Pealtnägijatele jäi mulje, et toimus plahvatus. Kosmoselennuki langevad tükid katsid 56 km pikkuse ala rusudega.
Pealtnägijad jälgisid õhus ka ühte langevarju. Lennuki piloot Peter Siebold pääses lennukist välja ja maandus langevarjuga. Kosmoselennukisse lõksu jäänud teise piloodi Michael Alsbury surnukeha leiti vraki kabiinis istmelt. Emalennuk VMS Eve maandus turvaliselt.
Katastroofi täpne põhjus pole teada, aga praeguseks on kõrvale jäetud mootoririkke versioon, sest see leiti kõrbest enam-vähem tervena. Uurijad on aga tuvastanud, et lennuki pidurdussüsteem käivitus enneaegselt ja pilootidele ootamatult. Praegu peetakse võimalikuks peamiselt pidurdus-süsteemi ehitusviga või piloodi eksimust. NTSB peadirektor Christopher Hart rõhutas pressikonverentsil, et uuritakse kõiki versioone, sealhulgas ka piloodi võimalikku eksimust.
Peale Columbia katastroofi 2003. aastal on VSS Enterprise katastroofis hukkunud Alsbury esimene inimene, kes plaanitaval kosmoselennul on õhus hukkunud. Sieboldi eluga pääsemine tähistab esimest korda ajaloos, kus keegi on õhus oleva kosmoselennukiga juhtunud katastroofist eluga pääsenud. Uurijad üritavad nüüd välja selgitada, kuidas Siebold lennukist välja pääses ja kuidas ta 15 kilomeetri kõrguselt hapnikuvarustuseta laskudes ellu jäi.
41. ekspeditsioon
41. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise kosmosejaama 41. alaline meeskond.
Ekspeditsioon algas 10. septembril 2014.
Ekspeditsioon lõppes 10. novembril.
Arne Laos (treener)
Arne Laos (14. september 1937 Tartu – 26. mai 2012 Tartu) oli eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog.
Arne Laos lõpetas 1957. aastal Tartu 1. Keskkooli (praegune Hugo Treffneri Gümnaasium) ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta täiendas end 1980. aastal Moskva Kõrgemas Kehakultuuri Instituudis. Sportima innustas teda pedagoog Endel Arand, korvpallitreeningutel hakkas käima TRÜ Laste ja Noorte Spordikoolis Georg Rekkeri juhendamisel. Arne Laos oli sportlasena 184 cm pikk.
Laos tuli tolleaegsete Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) ja Eesti Põllumajandusakadeemia (EPA) meeskondade koosseisus kahel korral Eesti meistriks (1958–1959), võitis mitu hõbe- ja pronksmedalit ning võitis kaks korda Eesti karika. NSV Liidu meistrivõistlustel osales ta Kalevi esindusmeeskonna koosseisus (1957–1967), kellega võitis kaks 6. kohta. Aastatel 1962–1966 kuulus Arne Laos ka Eesti koondisse.
Laos tegutses 1954. aastast ka kohtunikuna (vabariiklik kategooria 1980), lisaks oli kaastegev Eesti Korvpalliföderatsiooni alakomisjonides. Arne Laos on avaldanud erialakirjutisi.
Aadu Regi
Aadu Regi (3. november 1912 Tallinn – 10. oktoober 2011 Oulu) oli eesti helilooja, klarnetist, puhkpilliorkestrite dirigent ja muusikapedagoog.
Regi õppis aastatel 1930–1936 ja 1943–1944 Tallinna Konservatooriumis Bernhard Luki klarnetiklassis, ta lõpetas aastal 1963 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Juhan Kaljaspooliku õpilasena.
Aastatel 1930–1933 mängis Regi mitmes suveorkestris, aastal 1933 Tallinna garnisoni orkestris, aastatel 1941–1944 Tallinna Töölisteatri orkestris, aastatel 1944–1945 Vanemuise teatri orkestris. Aastatel 1945–1951 töötas ta Vanemuises dirigendi ja koormeistrina.
Aastatel 1951–1956 oli ta Nõukogude okupatsioonivõimude poolt küüditatud Kemerovo ja Omski oblastisse.
1944–1951 ja 1956–1991 oli ta Tartu Muusikakoolis õpetaja. 1991–1999 tegutses ta pedagoogina Soomes.
Aastakümnete vältel osales Regi paljude muusikakollektiivide töös. Ta on juhatas teater Vanemuine sümfooniaorkestrit, Tartu Ülikooli sümfooniaorkestrit, Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli orkestrit ja puhkpilliorkestrit Tartu, samuti oli ta laulupidudel puhkpilliorkestrite üldjuht.
Lisaks pedagoogitööle täiustas Regi puhkpilliõpetuse ja dirigeerimise metoodikat ning avaldas sellekohaseid raamatuid. Ta kirjutas palu puhkpilliorkestrile, klarnetile, viiulile ja trompetile, soololaule ja muusikat teatrilavastustele. Regi avaldas raamatu puhkpillide õpetamisest (1970) ja orkestritööst (1986), klarnetiõpiku (1994) ning mälestusteraamatu "Muusikast ja muust" (2000).
Aadu Regi suri 10. oktoobril 2011 Oulu haiglas.
Dmitri Volkov
pisi|300px|Dmitri Volkov (2020)
Dmitri Borissovitš Volkov (vene keeles Дмитрий Борисович Волков; sündinud 9. juunil 1976 Moskvas) on vene ettevõtja, filosoof ja metseen.
Ta asutas Maltal peakorteriga rahvusvahelise Interneti-ettevõtte Social Discovery Ventures (SDVentures) ja on Dating Groupi kaasomanik. .
Ta on 2009. aastal Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna juurde loodud Moskva teadvuse uurimise keskuse asutajaid ja kaasdirektor (koos Vadim Vassiljeviga).
Ta asutas valdusühingu Social Discovery Ventures toel mittetulundusliku fondi SDV Arts & Science Foundation, mille eesmärgiks on initsiatiivide realiseerimine kaasaja kunsti ja filosoofia valdkonnas (sealhulgas tehakse koostööd Riikliku Tretjakovi galeriiga). 2016. aastast on Volkov Riikliku Tretjakovi galerii toetusfondi seitsmeliikmelise kuratooriumi liige.
Haridustee
Ta lõpetas 1998. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ja õppis seejärel Venemaa Teaduste Akadeemia Primakovi-nimelise maailma ökonoomika ja rahvusvaheliste suhete instituudi aspirantuuris rahvusvaheliste suhete erialal.
27-aastaselt otsustas ta saada ka teise kõrghariduse. 2006. aastal lõpetas ta MRÜ filosoofiateaduskonna. 2008. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi kraadi filosoofias. Väitekirja "Теория сознания Д. Деннета" juhendaja oli Vadim Vassiljev. Vahetult enne kaitsmist sai Volkov Daniel Dennettiga isiklikult tuttavaks. Hiljem, Ameerikas olles, rentis ta kopteri, et lennata sellega Dennettile külla otse tema suvilasse. .
Hiljem, kui Skolkovo innovatsioonikeskuses avati Skolkovo Ärijuhtimise Kool, õppis ta sealgi ja sai sealt magistrikraadi (Executive MBA) ärijuhtimises.
Bojas
Bojas on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallas. Asub valla lääneosas merepinnast 91 meetri kõrgusel Laža jõe kaldal, Riiast 182, valla keskusest Kazdangast 12 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 6 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Bojase mõisa keskuse juurde. Mõisa häärberis asus teise maailmasõja ajal saksa sõjaväehospidal, hiljem kohaliku kolhoosi laohoone. Seejärel tegutses seal kuni 2004. aastani metsandusmuuseum, seejärel viidi sealsed eksponaadid Kazdanga mõisa üle. Tänapäeval asub seal aktsiaseltsi Latvijas valsts meži Lõuna-Kurzeme klienditeenindusosakond. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
2015. aasta seisuga elas külas 28 inimest. Aastal 2018 oli elanikke 30, aastal 2020 aga 22. pisi|tühi|Tiik Bojase pargis
Dmitri Volkov
"Bostoni zombi"
pisi|300px|Raamatu "Bostoni zombi" esitlusel Moskvas (2012). Vasakult esimene Dmitri Volkov, kolmas [[Daniel Dennett ja neljas Vadim Vassiljev]] 2011. aastal avaldas ta Daniel Dennetti teadvuseteooriast raamatu "Бостонский зомби. Д. Деннет и его теория сознания" ('Bostoni zombi. D. Dennett ja tema teadvuseteooria').
Autori pandud atraktiivne raamatupealkiri tulenes Dennetti suhtumisest zombiargumenti. Dennetti järgi puuduvad inimestel ja zombidel üldse erinevused. Sest teadvust, mis väidetavalt zombidel puudub, lihtsalt ei eksisteeri, aga teadvust selles mõttes nagu ta tegelikult eksisteerib, võivad zombid vabalt omada. Just sellepärast võib soovi korral Dennetti järgi kõiki inimesi nimetada zombideks. Oma raamatus "Consciousness Explained" (1991) kuulutab ta: "Kas zombid võivad olla? Nad mitte ainult võivad olla, vaid nad eksisteerivad. Me kõik oleme zombid." Boston on aga Dennetti sünnilinn.
Isiklikku
Ta harrastab kopteritega lendamist, huvitub mäesuusatamisest, osaleb koptersuusatamise väljasõitudel, mängib klaverit ja esineb džässtrios. Ta on tantsinud Venemaa laste trupi koosseisus Broadway muusikalis ning 1992. aastal mänginud peaosa filmis "Чтобы выжить" ('Et ellu jääda').
Franz von Ackermann
Akermann sai alghariduse koduõpetaja käe all, gümnaasiumi lõpetas Tartus. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1822–1825 usuteadust ja filoloogiat. Töötas seejärel koduõpetajana Liivimaal ja Kuramaal. Ordineeriti 3. mail / 15. mail 1834 õpetajaks.
Oli aastatel 1834–1855 Äksi Andrease koguduse õpetaja.
Ackermann on kirjutanud kooliõpikuid, aga ka lugemikke õpilastele ja usuõpetuse õpikuid. Ta tõlkis esimesena Goethet ("Augustana") eesti keelde. Samuti tõlkis ta eesti keelde Augsburgi usutunnistuse ja koostas eesti-saksa sõnaraamatu.
Monoliit (kunst)
Monoliit (vanakreeka keeles μονόλιθος monólithos 'ühest kivist', sõnadest μονο- mono- 'üks-' ja λίθος líthos 'kivi' ) on ühest kiviplokist valmistatud skulptuur või arhitektuurne objekt (sammas, sillus vms).
Portugali põhiseadus (1822)
1822. aasta Portugali põhiseadus oli Portugali esimene põhiseadus, mis võeti vastu 1820. aastal riigis toimunud liberaalse revolutsiooni tulemusel.
Detsembris 1820 toimusid Portugalis esmakordselt pooldemokraatlikud valimised riiklikusse esinduskogusse Cortesesse. Valimissüsteemi alusena kasutati 1812. aasta Hispaania põhiseadust, millest lähtuti hiljem ka Portugali esimese põhiseaduse koostamisel. Jaanuaris 1821 kogunenud Corteses oli 100 liiget, kelle seas oli kõige enam magistraate ja juriste (39), aga ka küllalt palju õpetajaid ja teisi liberaalseid ametimehi (21).
Cortese välja töötatud 1822. aasta põhiseadus polnud mitte ainult riigi esimene, vaid ka kõige demokraatlikum põhiseadus läbi aegade. Selle eesmärk oli piirata kuningavõimu, kehtestada demokraatlik esindussüsteem, tagada üksikisiku põhiõigused ning luua ühtne, mõistuspärane õigussüsteem.
Põhiseadus kehtestas riigis konstitutsioonilise monarhia. See viis sisse klassikalise võimude lahususe põhimõtte, eraldades seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu. Kõrgema võimu kandjaks kuulutati rahvas. Seadusandlik võim läks ühekojalisele parlamendile, täidesaatev võim jäi kuningale ja tema riigisekretäridele, kohtuvõim ilmalikele kohtutele. Kuningal ei olnud parlamendis esindatust ega voli parlamenti laiali saata. Parlamendivalimised pidid toimuma iga kahe aasta järel ja valimisõigus laienes kõigile püsiva sissetulekuga kirjaoskusega meestele, välja arvatud mungad. Inkvisitsioon ja kirikukohtud saadeti laiali.
Seadusandluse algatamise õigus oli ainult parlamendiliikmetel, mitte kuningal. Riigisekretärid võisid teha parlamendile seaduste ettepanekuid, kuid nende arvestamine ei olnud parlamendile kohustuslik. Kuningal oli küll ühekordne vetoõigus, kuid kui parlament sama seaduse teist korda vastu võttis, oli kuningas kohustatud selle heaks kiitma.
2. juunil 1823 kogunes demokraatlikult valitud Cortes viimast korda. Samal päeval avaldas João VI üleskutse läbi viia põhiseaduslik reform ja asendas demokraatliku Cortese traditsioonilise, kolme seisuse esindajatest koosneva Cortesega. Põhiseaduse kehtivus oli sellega sisuliselt peatatud, kuid kuningas ei soovinud ka absolutismi tagasi pöörduda, eelistades mõõdukat konstitutsioonilist monarhiat. See viis aprillis 1824 absolutistliku paleepöördeni, mis tühistas 1822. aasta põhiseaduse kehtivuse lõplikult.
Konstitutsionalistide ja absolutistide vastuolud Portugali ühiskonnas jäid aga püsima, viies 1826. aasta troonipäriluskriisini ja 1828. aastaks puhkenud miguelistide sõdadeni.
Eponüüm
Eponüüm (kreeka liitsõnast epōnymos, mis tuleneb kreeka sõnadest epi 'peal', 'üle' + onyma 'nimi') on isiku nime järgi loodud mõistenimetus kas fakti või moodustise kohta.
Enamasti on mõistes sisalduv isik kas vastava fakti või moodustise avastaja (kirjeldaja). Eponüümid on näiteks mõisted Parkinsoni tõbi (inglise arsti James Parkinsoni järgi) ja Ekmani spiraal (rootsi okeanograafi Vagn Walfrid Ekmani järgi).
Antsla Gümnaasium
pisi|Antsla Gümnaasium pisi|Antsla Gümnaasium Antsla Gümnaasium on gümnaasium Antslas.
Kool avati Antsla Keskkooli nime all 1945. aastal.
Kool asub aadressil Kooli tee 14. Koolis on 17 õppekabinetti, võimla, aula ja koolimuuseum (Antsla Gümnaasiumi muuseum).
Kooli direktor on Katrin Martinfeld.
Septembris 2011 oli koolis 377 õpilast ja 55 õpetajat. Tegutseb 23 klassikomplekti.
Karupoeg Puhh (film 1969)
"Karupoeg Puhh" on Nõukogude Liidus 1969. aastal valminud animafilm. Filmi režissöör on Fjodor Hitruk ja tootja Sojuzmultfilm. Film põhineb Alan Milne'i lugudel. Sellest sai Fjodor Hitruki lavastatud kolmest filmist koosneva Karupoeg Puhhi tsükli esimene film.
Visuaal
Erinevalt Disney animafilmist või raamatu illustratsioonidest ei näe Karupoeg Puhh välja nagu plüüsist mänguasi.
Lugu
Film põhineb Alan Milne'i raamatu esimesel peatükil. Karupoeg Puhh kõnnib läbi metsa ja näeb kõrget tamme. Ta ronib mee järele, kuid mesilased ründavad teda ja ta kukub maha. Pärast seda läheb karu appi oma sõbrale põrsale, kellel on sinine õhupall ja püss. Õhupalliga kõnnib Puhh vihmapilveks riietatuna tänavale, kuid tema plaan ebaõnnestub.
Film on peaaegu täielikult raamatuga kooskõlas, välja arvatud see, et Christopher Robin on asendatud põrsaga.
Betzendorf
Betzendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1144 inimest.
Feel It Still
"Feel It Still" on Ameerika rokkansambli Portugal. The Man laul. Laulu kirjutasid ansambli liikmed koos John Hilli ja Asa Tacconega. "Feel It Still" anti välja nende 8. stuudioalbumi "Woodstock" teise ja esimese raadiosinglina.
Hasselti ringkond
Hasselt on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Limburgi provintsis.
Feel It Still
"Feel It Still" on saadaval allalaaditava muusikafaili ja vaadatav-kuulatav YouTube'is muusikavideona (ametlikku YouTube'i videot, mis avaldati 6. märtsil 2017, oli 3. oktoobri 2017 seisuga vaadatud 30 723 135 korda).
Aulakowszczyzna
Aulakowszczyzna on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sokółka maakonnas Korycini vallas. Aulakowszczyzna asub Korycinist 4 km idas, Sokółkast 24 km läänes ja Białystokist 34 km põhjas.
Hasselti ringkond
Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 18 vallast ja 66 osavallast.
Feel It Still
Laul pälvis 28. jaanuaril 2018 Grammy auhinna kategoorias Best Pop Duo/Group Performance.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Feel It Still seisuga 03.10.2017.
Fălticeni
Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Șoldănești ja Țarna Mare.
Fălticenit on ürikutes esmamainitud 1490. aastal. Linnaõigused sai Fălticeni 1780. aastal.
Tudu rahvamaja
Tudu rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Rahvamaja juhendaja on Evelyn Vaher.
Rahvamaja asutati 1963.
Kaer (perekond)
Kaer (Avena) on taimeperekond kõrreliste sugukonnas. Perekonna tuntuim liik on harilik kaer.
Metsikud lained
"Metsikud lained" (inglise "Surf's Up") on 2007. aasta USA animafilm.
Katari jalgpallikoondis
Katari jalgpallikoondis on Katari rahvuskoondis jalgpallis.
Andres Käärik
Andres Lembit Käärik (27. jaanuar 1954 Stockholm – 20. oktoober 2007 Stockholm) oli eesti rahvusest Rootsi poliitik ja eesti aktivist Rootsis.
Ta lõpetas Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli (rootsi keeles Kungliga Tekniska högskolan). Ta oli EÜS Põhjala liige.
Ta oli Liberaalse Rahvapartei liige, Stockholmi Eesti Kooli juhatuse esimees. Ta astus pidevalt välja Balti riikide vabaduse eest kongressidel ja demonstratsioonidel ning osales resolutsioonide koostamisel. Aastatel 1990–1992 osales ta Eesti Komitee töös.
Andres Käärik suri 20. oktoobril 2007 Stockholmis ja ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule.
Isiklikku
Tema abikaasa oli ajakirjanik Katrin Käärik, isa Kaljo Käärik oli tehnikateadlane, ema Aino Käärik (neiuna Mathiesen) on botaanik ja metsateadlane, vanaisa Andres Mathiesen oli metsateadlane.
Kultuurtehniline maaparandus
Kultuurtehniline maaparandus (ka kultuurtehnika) on looduslikus seisundis oleva maa kultuuristamine. See on vanim maaparanduse viis.
Kultuurtehnilise maaparanduse tööde hulka kuulub näiteks kännujuurimine, kivikoristus, puude ja võsa raadamine. Vanemal ajal toimus selline maaparandus tule ja algeliste tööriistade abil. Tavalised meetodid olid aleviljelus ja kütis. Tänapäeval kasutatakse sellise maaparanduse puhul eri traktoreid ja liikurmasinaid.
Kalasadama tänav
pisi|Kalasadama tänav Kalasadama tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänava ääres asub Kalasadam.
Tänav algab Põhja puiesteelt ja suundub linnahalli ümbritsevale teele.
Nimi
Kalasadama tänav sai nime 14. märtsil 1980. Tänav on saanud nime kalurite ajaloolise sadamakoha järgi.
Honestus
Kalasadama 2 asub Tallinna Gaasijaama vana gaasimahuti, mis on arvatud ehitismälestiseks.
Kalasadama 8 kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsile.
Kalasadama 10 asuvale kinnistule rajatakse viiekorruselist hotelli, mis plaanitakse avada 2026. aastal.
Roela rahvamaja
Roela rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela asulas. Rahvamaja juhataja on Tarmo Alavere.
Rahvamaja asutati 1969.
ISG Business School
ISG Business School on Pariisis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool.
Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehi ja poliitikuid, näiteks Emmanuel Besnier (Lactalise tegevjuht) ja endine Prantsusmaa minister François Baroin.
Zinovi Hmelnitski
Zinovi Hmelnitski (14. detsember 1928 Harkiv – 29. detsember 2009 Tallinn) oli Eesti skulptor.
Elukäik
Zinovi Hmelnitski sündis Harkivis inseneri perekonnas. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Elektromehaanikatehnikumi ning astus Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti skulptuuri erialale. Lõpetas selle Enn Roosi õpilasena 1956. aastal.
Aastatel 1956–1957 töötas Tallinnas Vene Draamateatri kunstnikuna ja 1957 Birobidžanis kunstikooli õpetajana. 1958. aastast tegutses vabakunstnikuna Tallinnas ning osales sealsetel näitustel.
Zinovi Hmelnitski sängitati Tallinna Metsakalmistule.
Looming
Viljeles portreed ja vabaplastikat. Loonud nappide, läbikaalutud plastiliste väljendusvahenditega elutruid portreid („Julia Gens“, 1958, „L. Sergi“, 1962) ning ilmeka poosi ja liikumisrütmiga figuure („Puhkus“, 1962). 1970. aastate keskpaigast viljeles kunstnik ka metallikunsti.
Aastast 1961 oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige.
Kivisilla tänav
pisi|Vaade idast Tartu maantee ja Kivisilla tänava ristmikule Kivisilla tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri ja Kompassi asumis.
Tänav algab Kuke tänava ja Maakri tänava ristumiskohas, kulgeb umbes 200 m otsesuunas ja siis pärast teravnurkset pööret Gonsiori tänavat lõigates lõppeb Tartu maanteega ristudes.
1905. Aasta Selts
1905. Aasta Selts oli 1929-1941 Tartu ülikooli juures tegutsenud selts, mis kogus 1905. aasta revolutsiooni kohta käivat infot ja avaldas selleteemalisi publikatsioone.
Selts asutati 7. aprillil 1929. Seltsi võisid kuuluda nii 1905. aasta revolutsioonis osalenud inimesed kui ka hilisema aja ühiskonnategelased ja ajaloolased.
31. märtsil 1941 otsustati selts sulgeda. Selts likvideeriti 26. mail 1941.
Orgaaniline valgusdiood
Orgaaniline valgusdiood ehk OLED (inglise keeles organic light-emitting diode) on valgusdiood, milles orgaanilisest ühendist kiht kiirgab valgust elektrivoolu toimel. See orgaanilise pooljuhi kiht asub kahe elektroodi vahel. Üldjuhul on vähemalt üks elektrood läbipaistev.
OLED-e kasutatakse pildielementidena – pikslitena – teleri, arvuti ja mobiiltelefoni ekraanis. Iga piksel koosneb kolmest komponendist (alampikslist), mis kiirgavad punast, rohelist ja sinist valgust (RGB).
OLED-id eraldi valgusallikana mitteorgaaniliste LED-idega seni ei konkureeri.
Kuna OLED-ekraani elemendid kiirgavad ise valgust, siis ei vaja niisugune ekraan taustvalgustust, nagu see on vajalik LCD-ekraani korral. Sellest tulenevalt paraneb ekraani kontrastsus, sest kui must pildielement saavutatakse LCD-ekraanil vedelkristallelemendi muutmisega võimalikult tumedaks (kuid siiski mitte täielikult läbipaistmatuks), siis OLED-ekraanil saadakse sügav must element piksli toitevoolu väljalülitamisega, ühtlasi väheneb energiakulu.
OLED-ekraanides kasutatakse pikslite adresseerimiseks samasugust aktiivmaatriksskeemi kui vedelkristallkuvaris (vt LCD TFT). Aktiivmaatriksiga OLED-ekraanis (AMOLED) vajab iga piksel oma tagapinnal kiletransistori, et selle kaudu muuta vastavalt tüürsignaalidele oma heledust ja säilitada seda järgmise tüürsignaali saabumiseni.
Väikestes lihtsates ekraanides – elektroonilistes näidikutes – kasutatakse passiivmaatriksiga (ilma kiletransistorideta) adresseerimisskeemi (PMOLED).
Ajalugu
A. Bernanose ja tema töökaaslased Nancy Ülikoolis Prantsusmaal avastasid 1950. aastal, et kui panna teatud orgaanilisest materjalist õhukesed kiled kõrge vahelduvpinge alla, siis hakkavad need kihid valgust eraldama. Aga nende materjalide vähene elektrijuhtivus piiras valguse eraldumise intensiivsust ja seega praktilisi rakendusi, kuni tulid suurema juhtivusega materjalid saadavale.
OLED-tehnoloogia lõid esimestena 1987. aastal Ching W. Tang ja Steven Van Slyke Eastman Kodak Companys, kasutades n-ö väikesi molekule.
Tööpõhimõte
pisi|300px|Kahekihilise OLED-i skeem. 1 – katood, 2 – kiirgav kiht, 3 – kiirguse eraldumine, 4 – juhtiv kiht, 5 – anood
Tüüpiline OLED koosneb elektrit juhtiva orgaanilise materjali kihist, mis paikneb kahe elektroodi (anood ja katood) vahel. Kasutatavatel orgaanilistel materjalidel on pooljuhi omadused (juhtivus isolaatori ja juhi vahepeal. Niisuguste orgaaniliste materjalidena kasutatakse nn väikeseid molekule (väikese molekulmassiga orgaanilisi molekule) ja polümeere.
Algselt koosnesid OLED-id ühest polümeerikihist. Paljud tänapäevased OLED-id on kahekihilise struktuuriga, mis koosneb juhtivast ja kiirgavast kihist.
Kui OLED pingestada nii, et anood on katoodi suhtes positiivne, siis liiguvad elektronid katoodist läbi poümeerkihi anoodi poole. Seejuures lisatakse elektrone madalaimale vabale orbitaalile katoodi juures ja võetakse ära kõige kõrgemast hõivatud orbitaalilt anoodi juures – viimast protsessi võidakse nimetata ka kui elektron-aukude lisamist kõige kõrgemale hõivatud orbitaalile. Elektrostaatilised jõud tõmbavad elektron-auke ja elektrone üksteise poole ja nad moodustavad eksitoni. See juhtub kiirgavale kihile lähemal, sellepärast et orgaanilistes pooljuhtides on elektronidest tühjad kohad – augud – üldiselt mobiilsemad kui elektronid. Sellise ergastatud seisundi lagunemisel vabaneb energia kiirgusena, mille sagedus on inimsilmale nähtavas vahemikus. Selle kiirguse sagedus sõltub madalaima vaba orbitaali ja kõrgeima hõivatud orbitaali vahelisest energia taseme erinevusest.
Tavaliselt kasutatakse anoodi materjalina indiumtinaoksiidi. See on läbipaistev nähtavale valgusele.
Ehitus
pisi|OLED-i ehitus Tüüpiline kahekihiline OLED koosneb järgmistest osadest
Väikesed molekulid
Energiasäästlikud OLED-id, mis kasutavad väikesi molekule, lõi esmalt Ching W. Tang Eastman Kodakis. Tavaliselt tähis "OLED" viitabki seda tüüpi seadmele, mis kasutab väikesi molekule, kuigi ka termin SM-OLED (ingl k small molecul OLED) on kasutuses.
Väikesi molekule kasutava seadme tootmine tähendab tavaliselt kuumaurustumist vaakumis. See muudab tootmisprotsessi kallimaks ja piirab kasutamist suurtes seadmetes. Erinevalt polümeeripõhistest seadmetest võimaldab vaakumsadestamise protsess teha hästi kontrollitud homogeenseid kihte ja ehitada väga keerulisi mitmekihilisi struktuure. See suur paindlikkus kihtide tegemisel, mis võimaldab teha täpselt laengut juhtivaid ja blokeerivaid kihte, on peamine põhjus, miks väikeste molekulidega OLED-id on nii efektiivsed.