cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Seltsilistaimed
Harilik sibul seltsilistaimena
Hariliku sibula seltsilistaimena, kellega sibulad koos hästi kasvavad, soovitatakse külvata/istudada porgandeid, viinamäelauku (Allium ampeloprasum L.), punapeeti, kapsast, aedmaasikaid, kapsasrohu perekonna taimeliike, aedtilli, aedsalatit ja tomatitaimi.
Ajaloolist
Seltsilistaimede kasvatusmeetodi eelkäijaks peetakse Ameerika indiaanlaste three sisters ehk kõrvitsate, maisi ja ubade- meetodit.
Neuenkirchen
Neuenkirchen on Saksamaal mitme valla nimi.
Alam-Saksimaa:
Tóth
Tóth on ungari perekonnanimi.
Nelgi tänav (Pärnu)
Nelgi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kirsi tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Nelgi tänav ristub veel Kreegi, Mureli ja Sireli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 603 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Valdek Raiend
Valdek Raiend (13. juuni 1922 Mäetaguse vald Virumaa – 7. detsember 2005 Toronto) oli eesti geodeet ja ajakirjanik.
Viia Parts
Viia Parts (sündinud 7. septembril 1968 Tartus) on eesti majandusteadlane.
Valdek Raiend
Elulugu
Valdek Raiend oli talupidaja poeg.
Viia Parts
Elulugu
Viia Parts on teenistuja tütar.
Valdek Raiend
Elulugu
Lõpetas 1939 Jõhvi Gümnaasiumi, 1942 Tallinna Tehnikumi maamõõtjana ja 1966 Toronto ülikooli tsiviilinsenerina. Oli 1942–1944 maamõõtja Saksa Sõjakaartide- ja Mõõduameti Tallinna osakonnas (Zweigstelle Reval). Osales Saksa armee võitlejana II maailmasõjas 1944–1945. Viibis 1945–1947 Saksamaal ja õppis Balti Ülikoolis Pinnebergis. 1947–1950 Inglismaal põllutööline. Aastast 1950 töötas Kanadas, Arktikas ja Peruus geodeedina. Olnud 1966–1988 Ryersoni Polütehnilises Ülikoolis geodeesia õppejõud, 1977–1988 professor. Ta oli Fraternitas Estica auvilistlane.
Viia Parts
Elulugu
Lõpetas 1986 Puhja Keskkooli, 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia majandusteaduskonna, oli 1992–1994 EPMÜ magistrant, majandusmagister (1996, EPMÜ), väitekiri "Ettevõtja raamatupidamise korraldamine ja raamatupidamisprogramm TALURAM piimakarjakasvatuse näitel". Oli 1991–1993 Tartumaa põllumajandusettevõtteis pearaamatupidaja asetäitja ja pearaamatupidaja, 1991–1992 EPMÜ assistent ja nooremteadur, 1992–2005 raamatupidamise ja rahanduse instituudi lektor, 2005– EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi lektor, aastast 2002 ka OÜ Resende raamatupidamise ja maksukonsultant. Õpetanud valdade ja põllumajanduslikku raamatupidamist, rahanduse aluseid, ettevõtte rahandust, pangandust ja rahvusvahelist rahandust, makse.
Valdek Raiend
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: geodeesia ja sõjaajalugu. Olnud juhtivalt tegev paljudes väliseesti organisatsioonides, mh 1968–1977 Eestlaste Kesknõukogu Kanadas juhatuse liige ja 1996–2003 Torontos ajakirja Eesti Kirik toimetaja.
Võsalõikur
Võsalõikur (tuntud ka kui võsasaag) on mootoriga aia- või metsatööriist, mida kasutatakse umbrohu, väikeste puude ja muu lehestiku lõikamiseks. Võrreldes trimmeriga on sellele suurem mootor.
Viia Parts
Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusettevõtja majandusarvestus ja maksustamine, riigiabi põllumajandussektoris. Töid raamatupidamisest, rahandusest, täiskasvanute koolitamisest ja rahandusainete õpetamisest. Üle 10 teadustrükise.
Võsalõikur
Võsalõikur võimaldab lõigata kohtadest, kus muruniiduk või murutraktor ligi ei pääse. Eri tööde jaoks on võimalik võsalõikurile kinnitada erinevaid terasid, kettaid ja trimmipäid.
Võsalõikur koosneb järgmistest osadest:
Mootorid
Mootoreid on kolme põhitüüpi:
Võll
Madalama klassi mudelitel on kasutusel kõver võll, mis sarnaneb trimmeri omaga. Keskklassi mudelitel on kasutusel sirge võll, millel asub reduktor varre lõikavas otsas. Tippklassi mudelitel on kasutusel sirge "lõhestatud" võll lahtiühendamiskohaga poole võlli pealt, mis võimaldab lõikepea asendada teiste tarvikutega.
Käepide
Käepidemed varieeruvad sõltuvalt võsalõikuri kaalust ja suurusest. Suuremad ja võimsamad lõikurid kasutavad jalgratta käepidemeid (käepidemed mõlemal pool võlli) ja väiksematel seadmetel kasutatakse võlli külge kinnitatud D-kujulist käepidet. Raskemad saed vajavad ohutuse tagamiseks ja väsimuse ennetamiseks tavaliselt rakmeid. Rakmeid vajavatel lõikuritel on rakmete kinnitamiseks mitu pesa, et oleks võimalik reguleerida vastavalt inimesele sae tasakaal.
Lõikepead
Lõikepeade hulka kuuluvad järgmised: kolmikpea, nelikpea, trimmipea, ketas jne. Paljudel võsalõikuritel on võimalik trimmipäid vahetada. Trimmipea kaitse on kinnitatud võlli külge, et vähendada vigastusi operaatorile.
Rokai küla
pisi|left|Rokai kultuurikeskus ja vallamaja asuvad ühise katuse all Rokai on küla Leedus Kaunase rajoonis, Rokai valla halduskeskus. Külas on Girininkai põhikooli filiaal, raamatukogu ja kultuurikeskus. Rokai piirneb Kaunase Rokai linnaosaga, mis tekkis, kui osa Rokai külast Kaunasega liideti. Enne seda, aastal 1987, oli Rokai külas 2814 elanikku.
Euroopa Regionaalarengu Fond
thumb|Euroopa Regionaalarengu Fondilt toetust saanud projektidel kohustuslikus korras kasutatav logo. Euroopa Regionaalarengu Fond (lühend ERF; inglise keeles European Regional Development Fund ehk ERDF) pakub Euroopa Liidu liikmesriikidele toetust, et ühtlustada erinevate piirkondade arengut ning tugevdada majanduslikku ja ühiskondlikku sidusust. Lisaks Euroopa Regionaalarengu Fondile pakuvad struktuuritoetusi ka Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ja Ühtekuuluvusfond (ÜF).
ERF rahastab järgmisi tegevusi:
Ajalugu
1960ndatel püüdis Euroopa Komisjon aeg-ajalt luua regionaalfondi, kuid seda toetas ainult Itaalia. Suurbritannias tõstatati see teema Euroopa Liiduga liitumisega seoses ja nõuti selle loomist 1972. aasta Pariisi tippkohtumise ajal. Inglismaa pidi olema suur Ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa Majandusühenduse toetaja ja püüdis kompenseerida puudujääki ERFi loomisega. See võimaldanuks neil näidata avalikkusele Euroopa Majandusühendusest tulenevat materiaalset kasu. ERF pidi olema töökorras 1973. aastaks, kuid 1973. aasta naftakriis lükkas selle edasi ja see asutati 1975. aastal Inglismaa ja Itaalia tugeva surve tõttu.
ERFi eelarve oli 1,4 miljardit arvestusühikut, mis oli palju väiksem kui Inglismaa tehtud ettepanek – 2,4 miljardit arvestusühikut. Eelarve kasvas ajaga kiiresti nii proportsionaalselt kui absoluutselt. Pärast selle loomist tegutses see pidevalt muutuvate eeskirjade järgi, mis standardiseeriti Ühtse Euroopa Aktiga. Peamised põhimõtted, mille alusel ERF praegu tegutseb, kehtestati struktuurifondide üldreformiga 1988. aastal.
1993. aasta struktuurifonde reforminud määrused seadsid ERFile ajavahemikuks 1994–1999 järgmised neli eesmärki: arengus mahajäänud piirkondade areng ja struktuuriline kohandamine; tööstuse langusest tõsiselt mõjutatud piirkondade taasarendamine; maapiirkondade areng; arktiliste piirkondade toetamine (lisati Rootsi ja Soome liitumisel). 1993. aasta määrustega kehtestati järgmised rakendusvaldkonnad: piirkondadevaheline koostöö; tööhõive ja tööjõud; tööstuse areng; äärepoolseimad piirkonnad; linnapoliitika ja maaelu areng. Sellel perioodil alustasid tööd järgnevad programmid: Interreg, URBAN ja KONVER.
Bockhorst
Bockhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Euroopa Regionaalarengu Fond
Ajalugu
1999. aastal võeti ajavahemikuks 2000–2006 vastu määrus, mis seadis ERFile kaks eesmärki: arengus maha jäänud piirkondade areng ja struktuuriline kohandamine ning struktuuriliste probleemidega alade arendamine ja majanduslik taasarendamine. Vastu võeti järgnevad rakendusvaldkonnad: piiriülene, riikidevaheline ja piirkondadevaheline koostöö; maaelu areng ning riikidevaheline koostöö uute tavade osas.
Bockhorst
Valla pindala on 18,19 km². 31. detsembril 2015 elas seal 981 inimest.
Euroopa Regionaalarengu Fond
Ajalugu
2007. aasta 1. jaanuaril jõustunud määrusega lisandusid kolm uut eesmärki: lähenemine, piirkondlik konkurentsivõime ja tööhõive ning Euroopa territoriaalne koostöö. Esimese eesmärgiks oli kiirendada vähem arenenud liikmesriikide ja piirkondade majanduskasvu ja tööhõive tingimuste paranemist. Teine eesmärk taotles konkurentsivõime, tööhõive ja atraktiivsuse suurendamist piirkondades, mis ei kuulu kõige ebasoodsamas olukorras piirkondade hulka. Kolmas eesmärk keskendus piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tugevdamisele ning põhines INTERREGi algatusel.
Eesmärgid
ERFi üldeesmärk on tugevdada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus, vähendades piirkondadevahelisi erinevusi. ERF pöörab erilist tähelepanu territooriumite spetsiifilistele tunnusjoontele. Erikohtlemisest saavad kasu geograafiliselt ebasoodsates tingimustes olevad piirkonnad (kõrvalised, mägised või hõredalt asustatud alad). Euroopa territoriaalse koostöö programmides on vähemalt 80% toetustest suunatud järgmises peatükis nimetatud nelja prioriteetsesse valdkonda. ERFi tegevuse üks eesmärk on ka vähendada linnapiirkondade majanduslikke, keskkonna- ja sotsiaalseid probleeme, pöörates erilist tähelepanu linnade säästvale arengule. Selleks on ette nähtud vähemalt 5% ERFi ressurssidest, mida rakendatakse linnade hallatavate integreeritud meetmete kaudu.
Toetused
Fondist antavaid toetusi koordineerib Euroopa Komisjoni Regionaalpoliitika ja Ühtekuuluvuse Peadirektoraat. ERF töötab seitsme aasta pikkuste eelarveperioodide kaupa – nii pikk on üks programmiperiood.
ERFi investeeringud on suunatud mitmesse olulisse valdkonda: Neile prioriteetidele eraldatavad ERFi ressursid olenevad piirkonna kategooriast. Lisaks tuleb osa ERFi ressurssidest suunata vähese CO2-heitega majanduse projektidesse: Eelarveperioodiks 2014–2020 on ERFi toetusteks ette nähtud 185,374 miljardit eurot. Toetust saavad valdkonnad on teadustöö ja innovatsioon, väikese ja keskmise suurusega ettevõtted, telekommunikatsioon, energia- ja transpordiinfrastruktuur, tervishoid, haridus- ja sotsiaalinfrastruktuur, kliimamuutused ja keskkond ning linnade säästev areng. Toetusi saavad taotleda kõik Euroopa Liidu liikmesriigid. Toetuse suuruse määravad regiooni arengutase ning SKP ühe elaniku kohta.
ERFist saadavad toetused ei tohi minna vastuollu Euroopa Liidu Konkurentsiseaduse ning Riigihangete seadusega.
Toetuse saajatel tuleb jälgida, kas ERFi projekti abil soetatud seadmetega teenitakse tulu või mitte. Puhastulu teenimisel tuleb see maha arvata projekti abikõlblikest kuludest. Erandiks on projektid kogumaksumusega alla ühe miljoni euro, mille puhul suurem osa projekti vara kasutajatest on oma asutuse töötajad, kes ei maksa tarbitava teenuse eest. Lisaks ei kehti puhastulu arvestamisega seotud nõue projektide puhul, mille sisuks on rekonstrueerimistööd ning mille kogumaksumus on alla ühe miljoni euro. Projektide, mille maksumus ületab ühte miljonit eurot, puhul jälgitakse tulu teenimist projekti abikõlblikkuse perioodil ja 5 aasta jooksul pärast selle lõppu.
Teavitamine
Toetust saanud partnerid on kohustatud avalikkust teavitama, et programmi tegevust või projekti rahastatakse struktuuritoetusest (ERF, mida kaasfinantseerib Eesti riik) TerVE programmi kaudu, mille elluviijaks on Sihtasutus Eesti Teadusagentuur. Euroopa Liidu osalusele, programmile TerVE ja Sihtasutus Eesti Teadusagentuurile peab viitama nii programmi raames rahastatavaid tegevusi/projekte puudutavates sõnavõttudes, tekstides kui sisutegevustes. Kui tegevuse/projekti raames viiakse läbi koolitusi, tuleb koolitatavaid teavitada ERFi toetusest nii suuliselt kui ka kirjalikult.
Eesti
Aastatel 2004–2006 on Eesti saanud ERF-ist toetust näiteks haiglate laiendamiseks ning nende töö ümberorganiseerimiseks, haridus- ja teadusasutuste kaasajastamiseks, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks, veekogude seisundi parandamiseks, väikesadamate rekonstrueerimiseks, Tallinna lennujaama terminali ja liiklusala renoveerimiseks ja regionaalsete lennujaamade infrastruktuuri kaasajastamiseks ning paljude teiste taristuobjektide ümberehitamiseks või rekonstrueerimiseks. Samuti on toetatud lastekodude ning erihooldekodude uute peremajade ehitamist.
Programmiperioodil 2007–2013 osales Eesti kaheksas Euroopa territoriaalse koostöö programmis, mida rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondist ning osaliselt ka Euroopa Naabrus- ja Partnerlusinstrumendist: ERFi toetuste maht Eestile ei olnud piiritletud, see olenes partnerite aktiivsusest ning heade projektitaotluste hulgast.
Praegu käivad ettevalmistused uue perioodi (2014–2020) programmide algatamiseks.
Margus Kukk (ujuja)
Margus Kukk (sündinud 26. veebruaril 1959 Tallinnas) on eesti ujuja ja treener.
Lõpetas 1977. aastal Tallinna 2. keskkooli ja 1983 Tallinna Pedakoogilise Instituudi kehakultuuri teaduskonna.
Võitnud 1989 meisterujumise EM-il hõbemedali (50 m liblikat). Parimad tulemused: 25-m ujulas 100 m vabalt 52,5 (1981); 50-m ujulas 50 m vabalt 23,6 (1980), 100 m vabalt 53,06 (1979), 100 m liblikat 57,81 (1978) ja 200 m liblikat 2.11,37 (1978). Meistersportlane (1976). Kuulunud 1975–1982 Eesti koondisse. Eesti parim meesujuja 1977 ja 1978.
Olnud 1988–1992 tegev Eesti Jahtklubide Liidus ja Finni Liidus. Kuulunud 1998–2002 Ujumisliidu juhatusse. Töötanud 1983–1992 Laevastiku Tallinna Spordiklubis ja Tallinna Kalevi purjetamiskoolis purjetamistreenerina. Õpilasi: Katri Dragunevitš, Tiit Vihul. Olnud 1993–1998 Eesti Kütuse kommertsdirektor, 1998. aastast tegutsenud ettevõtluses.
Rahvusbibliograafia
Rahvusbibliograafia on ühe kindla rahvusega seotud (selle rahvuse keeles või rahvuse asustatud maa/riigi territooriumil või selle rahvuse autoritelt või selle maa ja rahva kohta ilmunud) kindlate tunnuste alusel kogutud ja korrastatud teavikute loetelu (bibliograafia) ; ühtlasi ka vastavate teavikute uurimine selliste loetelude koostamiseks.
Gəncə linnastaadion
Gäncä linnastaadion (aserbaidžaani keeles Gəncə şəhər stadionu ) tuntud ka kui Käpäzi staadion on mitmeotstarbeline staadion Gäncäs Aserbaidžaanis, mida kasutatakse peamiselt jalgpallis.
Peet Kokla
Lõpetanud Göteborgi ajakirjanduskõrgkooli, töötas ta tehnikaajakirjas Teknikens Värld. Et Peet Kokla oli aga purjetaja, siis edaspidi töötas ta paadiajakirjades. Esmalt oli ta ajakirja Båt för Alla peatoimetaja, seejärel 1980. ja 1990. aastail paadiajakirja Båtnytt peatoimetaja kuni pensionile minekuni.
Peet Kokla oli eesti purjetamisklubi Nautici liige.
Isiklikku
Ka tema abikaasa Mari on purjetaja, tütar Mimmi on aga olnud Rootsi Merepäästeseltsi merepäästja. Peet Kokla isa oli Eesti Päevalehe peatoimetaja Juhan Kokla.
Pulli raudteepeatus
Pulli raudteepeatus oli raudteepeatus Pärnumaal Tori vallas Tori ja Pärnu kaubajaama vahel. Peatus loodi 2011. aasta jaanuaris Tammiste raudteepeatuse asemel (7 km kaugusel).
Pullil peatub päevas 4 reisirongi: 2 Pärnusse ja 2 Tallinna. Piletihinnalt kuulub peatus Pärnu piirkonda, olles üleminekupeatuseks peatusepõhiste piletihindadega alale.
Lelle–Pärnu raudteetrassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei investeeri Pärnu–Lelle 70 km raudteetrassile 17 000 000 eurot raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018.
Kiiruisutamine 1948. aasta taliolümpiamängudel
Kiiruisutamisvõistlused 1948. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis peeti 31. jaanuarist kuni 3. veebruarini. Võistlus peeti Badruttsi pargi jäärajal. Püsiva sula tõttu kaaluti isegi pooleliolevate võistluste jätkamist Baseli kunstjääväljal. Võisteldi neljal kiiruisutamise distantsil, kus osalesid ainult mehed.
500 m
Kuupäev: 31. jaanuar Osavõtjaid: 42 võistlejat Riike: 15 Maailmarekord: 41,8(*) Hans Engnestangen, 5. veebruar 1938, Davos Olümpiarekord: 43,4 Clas Thunberg, 13. veebruar 1928, Sankt Moritz ........................... 43,4 Bernt Evensen, 13. veebruar 1928, Sankt Moritz ........................... 43,4(**) Jack Shea, 4. veebruar 1932, Lake Placid ........................... 43,4 Ivar Ballangrud, 11. veebruar 1936, Garmisch-Partenkirchen Olümpiavõitja 1936: 43,4 Ivar Ballangrud (*) Rekord püstitati kõrgmäestikus (üle 1000 meetri merepinnast) ja looduslikult külmunud jääl. (**) Jääl oli korraga 6 sõitjat. Aeg määrati ühisstardiga. Viis uisutajat olid kiiremad kui endine olümpiarekord. Finn Helgesen püstitas uue olümpiarekordi, ajaga 43,1 sekundit <br style="clear:both;" />
10 000 m
Kuupäev: 3. veebruar Osavõtjaid: 47 võistlejat Riike: 11 Maailmarekord: 17.01,5 Charles Mathiesen, 3. märts 1940, Hamar Olümpiarekord: 17.24,3 Ivar Ballangrud, 14. veebruar 1936, Garmisch-Partenkirchen Olümpiavõitja 1936: 17.24,3 Ivar Ballangrud <br style="clear:both;" />
St. Peter Line
pisi|St. Peter Line'i liinid St. Peter Line on Venemaa laevakompanii, mis on registreeritud 2010. aastal Küprosel ja korraldab parvlaevareise, mis väljuvad Peterburist.
Peterburist väljuvate ja välismaa sadamatesse sõitvate reisilaevade tegevus sai võimalikuks pärast seda, kui lihtsustati Schengeni viisa andmise korda Venemaa kodanikele ja Venemaa võttis vastu seaduse, millega võimaldas välismaalastel kruiiside ajal Venemaal 72 tundi viisavabalt viibida. Enne seda püüdis tulutult Peterburi-liini avada algul Tallink, seejärel Silja Line ja lõpuks Stella Line.
St. Peter Line'i president on Igor Gluhhov.
St. Peter Line'i esimene laev Princess Maria väljus liinile Helsingisse juba ettevõtte asutamisega samal aastal, 21. aprillil 2010. Teine laev SPL Princess Anastasia väljus liinile, seekord Stockholmi, juba vähem kui aasta hiljem, nimelt 31. märtsil 2011. Mõlemad laevad on nimetatud viimase Venemaa keisri Nikolai II tütarde järgi. Juba 2010. aastal vedas ettevõte 215 000 reisijat.
2012. aastal lootis St. Peter Line avada otseühenduse Saksamaaga Rostocki kaudu. Selleks soovis ettevõte hankida kolmanda laeva, mis oleks umbes samast klassist kui kaks esimest. Peterburist Rostocki sõidaks selline laev 2 ööd ja 1 päeva ehk umbes sama kaua kui omal ajal rong Leningradist Berliini, kuid parvlaev võimaldab kaasa võtta ka auto.
Ettevõtte pikaajaline strateegia on avada 2025. aastaks piisavalt liine juba kümne reisilaeva jaoks. Selleks, et liin end ära tasuks, piisab laeva täituvusest 50%. Ettevõte loodab, et selleks ajaks on Euroopa Liit ja Venemaa kehtestanud vastastikuse viisavabaduse, mis aitaks tunduvalt kaasa nende riikide vahelisele turismile, kuid lähematel aastatel pole viisavabadust siiski ette näha.
Paljude reisijate jaoks tekitab raskusi see, et kui nad Soomes maale lähevad, siis tembeldatakse nende passid nii laevalt mahatulekul kui laevaminekul isegi siis, kui Helsingi ei ole nende reisi sihtkoht. See tähendab, et kui inimesel on ühekordne Schengeni viisa, siis on see ära kasutatud ja järgmistes sadamates nad enam maha ei saa minna.
St. Peter Line'i peamised konkurendid on Tallink (aastane käive 2009/10 oli 897 miljonit eurot), Viking Line (aastane käive 2008/09 oli 471 miljonit eurot) ja Eckerö Line (aastane käive 2009/10 oli 60 miljonit eurot).
Kavas on arendada Venemaa ja Hiina vahelist turismi.
Johannes Maide
Johannes Voldemar Maide VR II/3 (24. aprill 1893 Tartu – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti looduskaitsetegelane.
Ta õppis Tartu ülikoolis 1915–1917 arstiteadust ja 1920–1932 geograafiat, Eesti Üliõpilaste Seltsi buršvilistlane.
Ta osales Vabadussõjas velskrina suurtükipaadil Lembit (osales Utria dessandil), oli kooliõpetaja Haapsalus, töötas Põllutööministeeriumis, Eesti Turistide Ühingu sekretär, Riigiparkide Valitsuse ja Loodushoiu ja Turismi-instituudi asjaajaja-varahoidja.
1920. aastal sooritas ta süstamatka ümber Eesti.
Feliks Randel
Aastatel 1942–1943 kuulus ta Eesti NSV Riiklikesse Kunstiansamblitesse, 1943–1944 õppis Moskva Riiklikus Kehakultuuri Keskinstituudis ja 1947. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1947–1950 õppis Tallinna Muusikakoolis ja 1958. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse erialal. Aastatel 1945–1948 oli ta Tallinnas vehklemistreener, 1948–1951 Eesti Riikliku Kirjastuse vanemtoimetaja, 1952–1953 Tallinna Lastemuusikakoolis ja 1952–1955 Tallinna Muusikakoolis muusikateooria õpetaja, 1958–1962 Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias lektor, 1962–1966 vabakutseline ajakirjanik ning 1966–1977 Vanemuises ja 1978–1987 Eesti Raadio estraadiorkestris vioolamängija.
Johannes Maide
Ta oli Pühajärve valitsemise ja kasutamise selgitamise ning tervishoiukaitse alla võetud suvitus- ja ravitsuskohtade korraldamise küsimuste selgitamise komisjoni liige.
Feliks Randel
Arvustanud ooperilavastusi ja kirjutanud artikleid ooperi ajaloost, ta on tõlkinud mitmete operettide ja ooperite libretosid.
Johannes Maide
1930. aastail propageeris ta Eestile asumaade omandamist Lõuna-Aafrikas või Vahemerel.
Feliks Randel
Feliks Randel on maetud Metsakalmistule.
Johannes Maide
1940. aastal ta arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt, kuid vabastati kolm kuud hiljem. Ta hukkus Moero pardal Eestist põgenedes.
Feliks Randel
Isiklikku
Tema isa oli karikaturist ja maalikunstnik Felix Randel.
Mündi tänav (Pärnu)
Mündi tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Johannes Maide
Johannes Voldemar Maide on Eesti Arengufondi käivitaja ja endise juhatuse esimehe Ott Pärna vanavanaisa.
Mündi tänav (Pärnu)
Tänav saab alguse Sõstra tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb tupikus. Mündi tänav ristub veel Kreegi, Pähkli, Tikri ja Mureli tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 430 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Rosslare Europort
pisi|Rosslare Europort Rosslare Europort (iiri keeles Europort Ros Láir) teenindab Iirimaad mereterminalidega. Wexfordi krahvkonna külal Rosslare Harbour on ühendus Bilbaoga, Cherbourg-Octeville'iga ja Dunkerque'iga ning Fishguardiga ja Pembroke Dockiga.
Egiptuse kuningriik
pisi|Egiptuse kuningriik aastal 1923 Egiptuse kuningriik (araabia keeles المملكة المصرية) oli 1922. aastal Ühendkuningriigi poolt ühepoolselt iseseisvaks kuulutatud Egiptuse riik, mille valitsemist jätkas Muhammad Ali dünastia. 1936. aasta Inglise-Egiptuse lepinguni oli kuningriik ainult nominaalselt sõltumatu, kuna inglased säilitasid kontrolli välissuhete, sidepidamise, sõjaväe ja Inglise-Egiptuse Sudaani üle. Fārūq I valitsemise ajal aastatel 1936–1952 jätkasid britid sõjalise kohaloleku ja poliitiliste nõustajate säilitamist vähendatud tasemel.
pisi|130px|vasakul|Egiptuse kuningriigi vapp Fārūq I loobus peagi troonist oma väikelapse Fu'ād II nimel. Siiski kaotati 1953. aastal ametlikult monarhia ja loodi Egiptuse Vabariik. Sudaani õiguslik staatus lahenes alles 1954. aastal, kui Egiptus ja Britannia leppisid kokku, et 1956. aastal tuleks sellele iseseisvus anda.
Remedios Amaya
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "¿Quién maneja mi barca?", mis ei saanud ühtki punkti ja jäi 19. kohale.
Eden
Eden võib tähendada järgmist:
Erich Raiet
Erich Raiet (aastani 1940 Erich Freienthal, 16. jaanuar 1920 Venevere vald, Virumaa – 25. aprill 1992 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.
Elulugu
Lõpetas 1938 Rakvere Ühisgümnaasiumi ja 1946 TÜ eesti keele ja rahvaluule erialal; filoloogiakandidaat (1966, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Võõrsõnade kuju sõltuvus lähte- ja vahendajakeelest tänapäeva eesti kirjakeeles". Oli 1944–1945 Rakveres eesti k õpetaja ning ühtlasi ajalehe Viru Sõna kirjanduse kaastööline, 1946–1947 TÜ Eesti ja Sugukeelte Arhiivi vanem-laborant. 1947–1992 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis noorem- ja vanemteadur ning 1966–1987 sõnaraamatute, hilisema leksikoloogiasektori juhataja. Oli juhtivaid õigekeelsuslasi ja sõnaraamatutegijaid eesti keele alal. "Väikese õigekeelsuse sõnaraamatu" (Tallinn, 1953), "Õigekeelsuse sõnaraamatu" (Tallinn, 1960) ja "Õigekeelsussõnaraamatu" (Tallinn, 1976) koostajaid ja toimetajaid. Osales vene-eesti oskussõnastike, nt "Poliitika ja majanduse oskussõnastiku" (Tallinn, 1955), "Vene-eesti mullateaduse sõnastiku" (Tallinn, 1971), "Vene-eesti keemia sõnaraamatu" (Tallinn, 1982) koostamises ning võttis osa suure "Vene-eesti tehnikasõnaraamatu" (Tallinn, 1975) oskussõnade erialati läbiarutamisest ja korrastamisest. Oli "Eesti kirjakeele seletussõnaraamatu" koostamise algatajaid ja peatoimetaja aastast 1966, 1960 rajatud vabariikliku õigekeelsuskomisjoni liige ja kauaaegne esimees.
Teadustöö
Põhiline uurimisvaldkond: eesti keele võõrsõnade päritolu peale praktilise sõnaraamatutöö. Üle 40 teadustrükise.
Horváth
Horváth on ungari perekonnanimi.
Illa (eesnimi)
Illa on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1610. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Illa 25 naisel.
Elias Magnus Fries
Ta oli pastori poeg.
Mori
Mori võib tähendada järgmist:
Elias Magnus Fries
Ta oli Uppsala ülikooli rektor, Rootsi Akadeemia liige (1847. aastast) ja Kuningliku Teaduste Akadeemia liige (1821. aastast).
Tema tähtsamad tööd olid kolmeköiteline "Systema mycologicum" (1821–1832), "Elenchus fungorum" (1828), kaheköiteline "Monographia hymenomycetum Sueciae" (1857 ja 1863) ja "Hymenomycetes Europaei" (1874).
Bravo (ansambel)
Bravo oli Hispaania ansambel. 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hispaaniat lauluga "Lady, Lady".
Kurekellukas
Kurekellukas (Campanula rapunculoides) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Kurekellukas on Eestis sage. Ta kasvab tihti asulates, teeservades, leht- ja segametsades.
Ille (eesnimi)
Ille on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 383. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ille 335 naisel.
Jan Łukasz Ołdakowski
pisi|Jan Łukasz Ołdakowski Jan Łukasz Ołdakowski (sündinud 11. mail 1972 Varssavis) on Poola poliitik.
Ta on olnud Poola seimi liige.
Ta on olnud Varssavi Ülestõusu muuseumi direktor.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Varssavi Ülestõusu Muuseumi direktorina.
Gratkorn
Gratkorn on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. See on Grazi tööstuslik eeslinn.
pisi|tühi|Gratkorn
Pilootlaine teooria
Pilootlaine teooria, tuntud ka kui Bohmi mehaanika, on üks mitmetest (mitterelativistliku) kvantmehaanika tõlgendustest, mille esitas Louis de Broglie 1927 ja mille taasavastas David Bohm 1952.
Teooria väidab, et nii osake kui ka laine eksisteerivad korraga ning osakesel on olemas pilootlaine, mis määrab osakese käitumise. Sellega kaob laine-osakese duaalsus.
Bohmi mehaanikas kirjeldab osakeste süsteemi osaliselt Schrödingeri võrrandist tuletatud lainefunktsioon, mis annab vaid süsteemi osalise kirjelduse. Ning teisalt täiendab kirjeldust osakeste tegelike asukohtade kirjeldamine “juhtvõrrandi” järgi, mis väljendab osakeste kiirusi lainefunktsioonina. Seega pilootlaine teooria on deterministlik, mida juhib lainefunktsioon. Kui selle teooria alusel osake saadetakse kahe pilu seadmesse, määrab osakese fotoplaadile jõudmise asukoha ja osakese poolt läbitava pilu selle algne positsioon ja lainefunktsioon. Osake läbib ühe piludest, kuid osakeselaine, mida kirjeldab lainefunktsioon, läheb läbi mõlema pilu, luues interferentsimustri.
Pilootlaine teooria on üks paljudest tõlgendustest kvantmehaanikas. Erinevalt näiteks Kopenhaageni tõlgendusest, millel mõõtmine on pöördumatu, või paljude-maailmade tõlgendustest, kus mõõtmine tekitab uue universumi, lisab pilootlaine teooria täiendava komponendina pilootlaine.
Pilootlaine teooria
Pilootlaine teoorias peetakse osakeste asukohta peidetud muutujateks. Need on defineeritud omadused, mis tekivad koos lainefunktsiooniga. Asukohamuutujate täpne väärtus ei ole vaatlejale teada, sest iga mõõtmine tekitab häirituse. Osakeste positsioon on lainefunktsioonist sõltumatu ja neil on oma dünaamiline liikumine. Vaatlejat ennast ei defineerita tema aatomite lainefunktsiooni abil, vaid aatomite positsiooni abil. Seega vaatleja näeb esemete positsioone, mitte nende lainefunktsioone.
Osakeste hulgal on assotsieerunud mateerialaine, mis tekib Schrödingeri võrrandi alusel. Iga osake järgib deterministlikku trajektoori, mida juhib lainefunktsioon. Ühiselt osakeste tihedus vastab lainefunktsiooni suurusele. Lainefunktsioon eksisteerib eraldiseisvana osakesest ega ole sellest mõjutatud. Seega saab lainefunktsioon eksisteerida ka tühja laine funktsioonina.
Pilootlaine teooria on mittelokaalne. Mittelokaalsuse puhul osakeste käitumine ei sõltu vaid osakeste otsesest ümbrusest, vaid ka kaugemate osakeste asukohtadest, juhul kui süsteemi lainefunktsioon on kvantpõimitud ehk see ei koosne üksikute osakeste lainefunktsioonide korrutisest. Seega Bohmi mehaanika vastab Belli teoreemile, mis kinnitab mittelokaalsuse esinemist.
Bohmi mehaanika
Bohmi mehaanika on sama teooria, kuid rõhk on asetatud osakeste liikumist juhtiva vooluhulga mõistele. Vooluhulk on määratud kvanttasakaalu hüpoteesi alusel, mis ütleb, et tõenäosus järgib Borni reeglit. De Borglie-Bohmi teoorias on põhifookuseks Langrangiani ja Hamilton-Jacobi võrrandid, seevastu Bohmi mehaanika peab esmaseks järjepidevusvõrrandit ja selle ikooniks on juhtvõrrand. Matemaatiliselt on Bohmi mehaanika ja de Broglie-Bohmi teooria samaväärsed, kuna kehtib Hamiltoni-Jacobi formuleering, mis kehtib spinnita osakeste korral.
Tühja laine funktsioon
Lucien Hardy ja John Stewart Bell on rõhutanud, et de Broglie-Bohmi kvantmehhaanilises tõlgenduses saab eksisteerida nähtus, mida nimetatakse tühjadeks laineteks. Tühjad laineid on ajas ja ruumis levivad lainefunktsioonid, kuid ei kanna energiat ega impulssi. Albert Einstein nimetas sama kontseptsiooni „kummituslaineteks“. Tühja laine funktsiooni mõiste on vastuoluline, näiteks paljude maailmade tõlgenduses ei ole tühja laine funktsiooni vajadust.
Hüdrodünaamiline kvantanaloog
Hüdrodünaamiline kvantanaloog pilootlaine tõlgendusele oleks vedelikutilga hüplemine vibreerival veevannil. Vedelikutilk „kõnnib“ pinnal ehk ei hüple statsionaarses positsioonis, kuid võib liikuda sirgjooneliselt või kaootiliselt. Kui tilk interakteerub veepinnaga, tekitab see laine. Kui pinnakiirendus on piisavalt suur, ei lagune kokkupõrkel tekkivad lained kohe, deformeerides pinda sel viisil, et stabiliseerivatest jõududest ei piisa tilga paigal hoidmiseks. Seetõttu hakkab tilk “kõndima”. Perioodi jooksul moodustub muster.
Kahe pilu katse
Kahe pilu katse demonstreerib laine-osakese duaalsust ning kahe pilu katset kasutatakse sageli illustreerimaks erinevusi ning sarnasusi mitmete kvantmehhaanika tõlgenduste vahel.
Katses juhitakse osakesi läbi barjääris oleva kahe pilu. Pilusid läbinud osakesi detekteerib ekraan pilude taga. Kui valgusel oleks osakese omadused, tekiks ekraanile pilude projektsioon. Kuid pärast pilude läbimist tekib ekraanile interferentsipilt, mis viitab, et valgusel on laine omadused, kuna valguslained interfereerusid üksteisega, luues heledamad ja tumedamad alad ekraanile. Samal ajal koosneb interferentsimuster varieeruva tihedusega esinevatest täpikestest. Katsetulemus illustreerib seega osakestel olevat valguse omadusi interferentsi pildi tekkimise näol, kui ka osakeste omadusi, mida tõestavad täpikesed ekraanil.
Modifitseeritud eksperimendi korral, kui üks pilu on suletud, ei teki interferentsimustrit, mille alusel saame järeldada, et mõlema pilu olemasolek mõjutab tulemusi.
Kui lisada kahe pilu katsele minimaalselt invasiivne detektor tuvastamaks, millise pilu osake läbis, kaob samuti interferentsimuster (“which-way experiment”). Interferentsimustri kadumine on seotud Bohmi mehaanikaga – läbitava pilu tuvastamine sisaldab endas interaktsiooni teise süsteemiga, seega uuritav süsteem ei saa olla kinnine süsteem, vaid suurema kinnise süsteemi alasüsteem. Sel juhul tekib lainefunktsiooni kollaps.
Kopenhaageni tõlgendus kvantmehaanikas väidab, et kui puudub detektor või mõõteseade pilude juures, on ka osakeste asukoht määramatu. Kuid detektori interaktsioon pilude juures osakesega põhjustab lainefunktsiooni kollapsi, mõõtmise tulemusena määratakse osakese asukoht, misjärel kaob osakese superpositsioon ja interferentsimustrit ei teki.
Pilootlaineteooria annab alternatiivse seletuse osakeste käitumisele interferentsikatses. De Broglie-Bohmi teooria väidab, et osakesed liiguvad pilootlaine juhtimisel selgelt defineeritud trajektooridel ja osakeste kiirused määrab lainefunktsioon. Osake ise läbib täpselt ühe pilu, kuid osakese pilootlaine, mis osakest juhib, läbib mõlemad pilud. Osakese lõpp-positsioon detektorekraanil ning pilu, mille osake läbis, on määratud osakese algpositsiooniga. Algpositsioon ei ole teada ega kontrollitav, seega tundub detektsioonimuster olevat juhuslik.
Bohm pakkus 1952 välja, et lainefunktsioon konstrueerib kvantpotentsiaali, mis annab osakeste trajektooridele voo läbi kahe pilu. Bohm kirjeldas, et osake omab lainefunktsiooni, mis läbib mõlemad pilud. Seesama lainefunktsioon tekitab interferentsi iseendaga. Lainefunktsioon juhib osakese kvantpotentsiaali abil piirkonda, kus interferents on konstruktiivne ning mööda piirkonnast, kus interferents on destruktiivne. Seetõttu tekib interferentsimuster detektorekraanile.
=Ajalugu= Juba enne kvantmehhaanika avastamist, püüdis Einstein seletada footonite liikumist juhituna kuidagi elektromagnetvälja poolt (1927), kuid ta võttis oma töö enne avaldamist tagasi. Einstein nimetas seda suunavaks väljaks. Kuigi arusaam elektromagnetväljast kui juhtivast väljast osutus problemaatiliseks, arvestati siiski võimalusega, et elektronide süsteemi puhul võib lainefunktsioon mängida juhtvälja rolli ehk eksisteerida pilootlaine. Seda uuris Max Born 1926.
Oma väitekirjas esitas Louis de Broglie pilootlaine teooria varajased tulemused 1924. aastal seotult aatomorbitaalidega, millel lained on statsionaarsed. Kui Schrödinger arendas 1926 oma mitterelativistliku lainevõrrandi ehk Schrödingeri võrrandi, lõi Louis de Broglie selle kaasabil Bohmi mehaanika. 1927 toimus otsustav Solvay konverents, kus arutati parasjagu asetleidvat uurimistööd kvantteooria valdkonnas. Louis de Broglie esitas oma pilootlaine teooria 1927 Solvay konverentsil pärast koostööd Schrödingeriga, kes oma lainefunktsiooni arendas de Broglie teooria jaoks. Wolfgang Pauli juhtis pärast ettekannet tähelepanu asjaolule, et pilootlaine teooria ei sobi kokku poolklassikalise tehnikaga, mida Fermi oli varem mitteelastse hajumise puhul kasutanud. De Broglie andis korrektse vastuväite, miks Pauli printsiibi puhul ei saa tehnikat laiendada, kuid lõpuks veendi de Broglied teooriast loobuma kriitika tõttu.
1952 taasavastas de Broglie pilootlaine teooria David Bohm. Bohm arendas teooriat edasi ja tänapäeval tunneme seda de Broglie-Bohm teooriana. John Bell avastas Grete Hermanni töö 1987. Nii näidati füüsikutele, et Pauli ja von Neumanni vastuväited tõestasid vaid, et pilootlaine teoorial ei ole lokaalsust.
Yves Couder oma töörühmaga (2006) teatas makroskoopilisest pilootlaine süsteemist „kõndivate tilkade“ näol. See süsteem demonstreerib pilootlaine käitumist, seega on see ka mikroskoopiline nähtus.
Schrödingeri võrrandist tuletamine
Pilootlaine teooria baseerib Hamilton-Jacobi dünaamikal, mitte Lagrangiani või Hamiltoni mehaanikal. Kasutades Hamilton-Jacobi võrrandit:
On võimalik tuletada Schrödingeri võrrand: Vaatleme klassikalist osakest, mille asukoht ei ole kindlalt teada. Tõenäosustihedus on teada. Tõenäosus tuleb säilitada ehk iga t puhul. Seega peab see rahuldama järjepidevuse võrrandit kus on osakese kiirus.
Hamiltoni-Jacobi klassikalise mehaanika võrrandis on kiirus antud, kus on lahend Hamilton-Jacobi võrrandile
Ajast sõltuva Schrödingeri võrrandi saame, kui alustame, tavaline potentsiaal ning lisakvantpotentsiaal Q. Kvantpotentsiaal on kvantjõu potentsiaal, mis on proportsionaalne (lähedane) lainefunktsiooni amplituudi kõverusega. See potentsiaal on sama, mis esineb Madelungi võrrandites, mis on klassikaline analoog Schrödingeri võrrandile.
Papp (perekonnanimi)
Papp on ungari ja eesti perekonnanimi.
Aleksis Kuusik
Aleksis Kuusik (22. mai 1886 – 24. september 1956 Tallinn) oli õpetaja ja koolijuht.
Aleksis Kuusik lõpetas aastal 1907 Tallinna Aleksandri gümnaasiumi. Asus aastal 1908 edasi õppima Moskva Ülikooli. Lõpetas aastal 1912 Moskva Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna I järgu diplomiga ja asus tööle õpetajana Valmiera reaalkoolis ja Valmiera tütarlastegümnaasiumis. Aastal 1918 kinnitati Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi füüsika, matemaatika ja kosmograafia õpetajaks. Kui 18. novembril seoses Vene punaväe pealetungiga algas Eesti Vabadussõda, läks ta koos teiste noorte meesõpetajatega Vabadussõtta ja oli kooliõpetajate rooduülema asetäitja ja I rühma jaoülema kohusetäitja.
Paloma San Basilio
1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "La fiesta terminó", mis kogus 36 punkti ja saavutas 14. koha. ,
Aleksis Kuusik
10. juulil 1919 valiti ta Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi direktoriks, oli selles ametis 19. augustini 1940. Seejärel jätkas ta (ümbernimetatud Tallinna I Keskkoolis) tööd õpetajana. Novembris 1944 kinnitati ta taas kooli direktoriks ja oli selles ametis kaks aastat. Aastatel 1946–1948 jätkas ta tööd füüsikaõpetajana Tallinna I Keskkoolis. Aastatel 1948–1954 töötas ta Haridusministeeriumi õppevahendite baaskaupluse direktorina; aastal 1954 jäi pensionile. Suri aastal 1956 operatsioonijärgse tüsistuse tõttu haiglas; maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Isiklikku
Tema isa oli kooli- ja kirjamees Timotheus Kuusik, vend Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees, õetütar Vive Tolli on graafik. Ta abiellus aastal 1909 Kadri (Jekaterina) Jansoniga (1882–1965), kellega tal oli kaks poega: Aleksei (1910–1988) ja Maksimilian (1911–1970 Austraalias). Aastal 1939 sündis kooselust Ella Lipandiga poeg Andrus.
Asendorf
Asendorf võib tähendada järgmist:
Wodzisław
Wodzisław on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas 	Jędrzejówi maakonnas, Wodzisławi valla halduskeskus. Wodzisław asub Jędrzejówist ligi 16 km edelas.
Wodzisław sai linnaõigused enne 1366. aastat (tõenäoliselt 1360. aastal). 16. sajandi teisel poolel oli linn kalvinismi keskus. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Austria keisririigi võimu alla. Alates 1809. aastast oli linn Varssavi hertsogiriigi piires. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Wodzisław 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal kaotas Wodzisław linnaõigused.
1. jaanuaril 2021 sai Wodzisław linnaõigused tagasi.
Uno Ugandi
Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi, 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1962. aastal arstiteaduskonna raviosakonna.
Ta töötas aastatel 1962–1968 Saaremaal kirurgina, aastatel 1968–1977 oli ta Rapla rajooni keskhaigla kirurg (aastast 1973 osakonnajuhataja). Aastatel 1977–1990 oli ta Paide rajooni keskhaigla kirurgiaosakonna juhataja.
Poliitiline tegevus
Ta oli Järvamaa Rahvarinde asutajaid ja aastatel 1988–1990 Järvamaa Rahvarinde eestseisuse juhataja, samuti on ta olnud Rahvarinde volikogu liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta oli sotsiaalkomisjoni aseesimees ja ta kuulus keskfraktsiooni; 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks oli ta Eesti Kongressi saadik.
18. septembrist 1991 oli ta Keskerakonna liige.
1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Riigikogusse (Valimisliit Rahvarinde nimekirjas 8. ringkonnas (Järvamaal ja Lääne-Virumaal)), kuid ta ei osutunud valituks.
Liikmesus
Ta on olnud Eesti Arstide Liidu volikogu liige ja revisjonikomisjoni esimees.
Ristija Johannese kirik
Ristija Johannese kirik on mitme Ristija Johannesele pühitsetud kiriku nimi
Wiżajny
Wiżajny on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Suwałki maakonnas, Wiżajny valla halduskeskus. Wiżajny asub Leedu piirist umbes 3,5 ning Venemaa (Kaliningradi oblasti) piirist ligikaudu 5 km kaugusel, Suwałkist 29 km põhjas.
Wiżajnyt on esmamainitud 1549. aastal, linnaõigused sai tõenäoliselt 1570. aastal. Wiżajny kaotas linnaõigused 1870. aastal.
Load
Load võib tähendada järgmist:
Cadillac (ansambel)
Cadillac oli Hispaania ansambel. 1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Hispaaniat lauluga "Valentino".
La Herlière
pisi|La Herlière'i kirik
Ilmi
Ilmi on naisenimi.
La Herlière
Väike põllumajandusküla asub 21 km Arrasist edelas, teede D26 ja N25 ristumiskoha ümbruses.
Ernst Säga
Ernst Säga (30. august 1899 Haaslava vald, Tartumaa – 27. august 1975) oli eesti arst.
Ta õppis Tartu Ülikoolis 1920–1925 (lõpetas) arstiteadust ja 1925–1927 õigusteadust, Dr. med. 1940 (Veremuutusist vähktõbiseil raadiumravi puhul). Korporatsiooni Ugala vilistlane.
Osales Vabadussõjas.
Ta oli aastatel 1924–1925 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, aastatel 1924–1926 ja 1927–1936 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi ning aastatel 1927–1932 Tartu Õpetajate Seminari võimlemisõpetaja. Alates 1927. aastast oli ta Tartu Üldhaigekassa arst ja Tartu ülikooli naistekliiniku assistent. Alates 1928. aastast oli ta kindlustusseltside Eesti ja Oma, ja alates 1929. aastast EEKS-Maja usaldusarst. Tartus tegutsenud Pikkade Meeste Klubi juhatuse liige ja klubi usaldusarst (1934).
Arreteeriti NKVD poolt 1950. aastal.
Hiljem oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi günekoloogiaosakonna juhataja. Ta oli Tallinna Akušööride-Günekoloogide Teadusliku Seltsi juhatuse esimees. Ta maeti 30. augustil 1975 Rahumäe kalmistule.
Õuedaam
Õuedaam (ka õukonnadaam, hoovidaam, õuepreili) oli õukonda kuuluv aadlisoost daam.
Euroopas olid õuedaamid kuninganna, keisrinna, printsessi või muu väga kõrgest soost aadlidaami isiklikud assistendid ja kaaslannad. Õuedaam oli pärit heast aadliperekonnast, kuid madalama staatusega kui daam, kelle kaaslaseks ta oli. Õuedaamid võisid saada oma teenete eest kompensatsiooni või mitte, kuid kindlasti oli nende ülesanne pigem pakkuda seltskonda kui olla teenija.
See, kas kõrgest soost daam võis ise endale õuedaame valida või mitte, varieerus. Isegi kui võis, olid tema otsused väga tihti mõjutatud oma vanemate, abikaasa, tolle sugulaste või kõrgete riigiametnike arvamustest.
Mama
Mama võib tähendada järgmist:
Kitse põik
Kitse põik on umbtänav Pärnus Ülejõe linnaosas, mis saab alguse Kitse tänavalt.
Nõgeselehine kellukas
Nõgeselehine kellukas (Campanula trachelium) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Kurekellukas kasvab Eestis hajusalt. Ta kasvab eriti lehtmetsades.
Metalli tänav (Viljandi)
pisi|Elamu Metalli tänav 3 pildistatuna [[Vaksali tänav (Viljandi)|Vaksali tänavalt]]
Metalli tänav on umbtänav Viljandis.
Tänav ühendab Reinu teed ja Viljandi raudteejaama. Raudteejaama poolses otsas on raudteeületuskoht jalakäijatele ja jalgratturitele, mille kaudu pääseb Vaksali tänavale. Tänava pikkus on 270 m.
Rõlski rajoon
Rõlski rajoon (vene keeles Рыльский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Rõlski linn.
Rajooni pindala on 1505,02 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 767, 2007. aastal 37 708 ja 2002. aastal 40 714.
Rõlski rajoonis on 52 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rõlski linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Seim, Obesta, Amonka, Rõlo, Kleven, Kamenka ja Krupka.
Kollane kääbus
thumb|[[Päike, tüüpiline kollane kääbus]] Kollane kääbus on spektriklassiga G ja heleduselt V klassi kuuluv peajada täht. Sellise tähe mass on 0,8–1,2 Päikese massi ja pinnatemperatuur 5300–6000 kelvinit. Nagu ka teised peajada tähed, sünteesivad kollased kääbused termotuumareaktsioonides vesinikust heeliumi. Hea kollase kääbuse näide on Päike, kus ühes sekundis muutub 600 miljonit tonni vesinikku heeliumiks.
G V klassi tähtede normaalne eluiga on 10 miljardit aastat, kütuse lõppedes paisub täht punaseks hiiuks ning lõpuks hajuvad selle välimised kihid laiali tekitades planetaarudu. Tuuma jahtudes jääb tähest alles tihe ja ruumalalt väike valge kääbus.
Magnetilised nanoosakesed
Magnetilisi nanoosakesi on viimastel aastatel teaduses palju uuritud, kuna neil on huvitavaid omadusi, mistõttu on neil potentsiaali leida kasutust katalüsaatorites, sh nanomaterjalidepõhistes katalüüsaatorites, biomeditsiinis, magnetresonantstomograafias, magnetiliste osakeste tomograafias, andmekandjates, maa-alade tervendamisel, nanovedelikes, optilistes filtrites, defektide sensorites ja katioonsensorites.
Omadused
Magnetiliste nanoosakeste füüsikalised ja keemilised omadused sõltuvad suures osas nende sünteesi meetodist ja nende keemilisest struktuurist. Üldjuhul jäävad osakeste mõõtmed vahemikku 1–100 nanomeetrit ja neis võib ilmneda superparamagnetism.
Magnetiliste nanoosakeste tüübid
frame|alt=Grafeenist kestaga koobalti nanoosake.|Grafeenist kestaga koobalti nanoosake (Pildil on võimalik eristada üksikuid [[grafeeni kihte)]] Tänapäeval osatakse toota ja kasutada kolme tüüpi magnetilisi nanoosakesi.
Oksiidid: ferriidid
Ferriidist nanoosakesed on kõige rohkem uuritud magnetiliste nanoosakeste tüüp. Kui ferriidi osakeste mõõtmed jäävad alla 128 nm, ilmnevad neil superparamagnetilised omadused, mis takistavad nende iseeneslikku kogunemist, kuna nende magnetilised omadused ilmnevad üksnes välises magnetväljas viibides. Välise magnetvälja puudumisel on nende osakeste jääkmagneetumus võrdne nulliga. Sarnaselt teiste, mittemagnetiliste oksiidist nanoosakestegam töödeldakse ka ferriidist magnetiliste nanoosakeste pindu pindaktiivsete ainete, silikoonide või fosforhappe derivaatidega, et suurendada nende püsivust lahustes.
Metallilised
Metalliliste nanoosakeste suureks puuduseks on nende pürofoorsus ja üldiselt väike püsivus oksüdeerivate ainete juuresolekul. See teeb nende käsitlemise keerukaks ja põhjustab soovimatute kõrvalreaktsioonide toimumist.
Mittemetallist kestaga metallilised
Magnetiliste nanoosakeste metallilise tuuma võib passiivsemaks muuta mõõduka oksüdeerimise, erinevate pindaktiivsete ainete, polümeeride ja väärismetallide abiga. Hapnikku sisaldavas keskkonnas moodustub koobaltist nanoosakeste pinnale antiferromagneetikust koobalti oksiidi kiht. Lähiminevikus on teadustöödes uuritud taoliste Co tuuma ja CoO kestaga osakeste, millele on väljapoole lisatud veel kulla kiht, sünteesi, ja Co-CoO siirde tõttu tekkivaid nähtusi.
Sünteesitud on ka nanoosakesi, mille magnetiline tuum koosneb rauast või koobaltist, ja kaitsev väliskiht koosneb grafeenist. Selliste osakeste eelisteks ferriidist ja puhtast metallist nanoosakeste ees on
Süntees
Mõned levinumad magnetiliste nanoosakeste sünteesi viisid on järgmised.