cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rasmus Lahtvee
Rasmus Lahtveele kuuluv ettevõte OÜ Ramses Grupp sai aprillis 2010 Erakond Eestimaa Rohelised tellimuse 115 000 krooni eest järgmise aasta riigikogu valimiste kampaaniaralli tehniliseks läbiviimiseks. Otsustamise juures viibis tema isa, erakonna juhatuse liige ja kampaania korraldaja Valdur Lahtvee, kes aga taandas ennast sellest hääletusest.
Ta kandideeris Riigikogu 2007. aasta valimistel valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakonnas) ning sai 184 häält ja Riigikogu 2011. aasta valimistel samuti Jõgeva ja Tartu maakonnas ning sai 191 häält ning 2015. aasta valimistel samas ringkonnas 321 häält. 2019. aasta valimistel sai ta 5. valimisringkonnas (Hiiu, Lääne ja Saare maakond) 100 häält. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 71 häält ning ei osutunud valituks.
Antropoff
Antropoff (vene keeles Антропов), varem Antropov oli Venemaa aadlisuguvõsa. Suguvõsa kustus meesliinis 2002. aastal.
Ajalugu
Antropovite kohta on teateid XVIII sajandist, mil Nikita Antropoff oli mõisaomanik Novgorodi kubermangus.
Antropoffid rüütelkonna matriklis
Eestimaa ülemmaakohtu sekretäri Alexander von Antropoff (1801−1863) immatrikuleeriti 28. veebruaril (ukj 12. märtsil) 1841 Eestimaa rüütelkonna matriklisse.
Lindau saar
thumb|300px|Lindau linnulennult thumb|300px|Sissesõit Lindau sadamasse. Vasakul: Baierimaa ainuke majakas Lindau on saar Saksamaal Baieri liidumaal Bodeni järve idakaldal. Nimi tuleneb sõnast Linde – 'pärn', kuna saarel kasvasid põhiliselt pärnad. Rooma Impeeriumi aegadel oli saare nimeks Lindavia. Lindau juurde kuulub ka tilluke Hoy saar.
Saar on sildade ja tammiga ühendatud järve idakaldaga. Saare pindala on 68 hektarit ja sellel asub samanimeline linn.
Lindau linn on Baierimaa samanimelise maakonna keskus. Esimesena on linna maininud üks Sankt Galleni munk 882. aastal. 1079. aastal sai linn kauplemisõiguse. 1275. aastal sai Lindau vabalinna staatuse.
Lindaul asub Baierimaa ainuke majakas.
Sebastián Piñera
thumb|Sebastián Piñera (2009) Miguel Juan Sebastián Piñera Echenique (sündinud 1. detsembril 1949 Santiagos) on Tšiili ärimees ja poliitik. Ta oli 11. märtsist 2010 kuni 11. märtsini 2014 Tšiili president. Uuesti on ta Tšiili president alates 11. märtsist 2018.
Ta lõpetas Tšiili Katoliikliku Ülikooli majandusteaduskonna ilma teaduskraadita. Seejärel jätkas ta õpinguid Harvardi Ülikoolis, kaitstes seal algul magistrikraadi ja siis doktorikraadi majandusteaduses.
Piñera kuulub konservatiivsesse Rahvusliku Uuenemise Parteisse, 2001–2004 oli ta selle esimees. Aastatel 1990–1998 oli ta Tšiili Senati liige. Oma maailmavaateks nimetab ta kristlikku humanismi.
2005. aasta presidendivalimistel jõudis ta teise vooru, kuid kaotas seal Michelle Bachelet'le (47% 53% vastu). Detsembris 2009 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta umbes 45 protsenti häältest. Jaanuaris 2010 peetud teises voorus oli ta vastamisi endise presidendi Eduardo Frei Ruiz-Taglega ning võitis valimised. Valimiskampaanias lubas ta võidelda kuritegevusega ja parandada rahva haridust.
Tema teine ametiaeg algas 11. märtsil 2018.
Ta on abielus Cecilia Morel Montesega. Neil on neli last: Magdalena, Cecilia, Sebastián ja Cristóbal.
Nobiliteet
Nobiliteet (ka aadel või ülikkond ladina keeles nobilitas) oli Vana-Rooma aristokraatia, mis kujunes 3. sajandil eKr patriitside ja plebeide vahelise võimuvõitluse tulemusena.
Kujunemine
Pärast 6.–3. sajandini eKr kestnud vastasseisu saavutasid plebeid ligipääsu preestriametile (Lex Ogulnia, 300 eKr) ja täieliku poliitilise võrdõiguslikkuse patriitsidega (Lex Hortensia, 287 eKr).
Patriitsid ja plebeisuguvõsad, kes jõudsid kõrgematesse riigiametitesse, moodustasid nüüd teenistusaadli või teenistusaristokraatia. Kui näiteks keegi oli olnud konsul (enne nobiliteedi kujunemist), kuulus tema suguvõsa sellest ajast saadik nobiliteeti.
Nobiliteedi riigiametid
Reeglina valiti konsul nobiliteedi seast, erandeid oli vaid vabariigiaja lõpul. Ka senati liikmed valiti reeglina nobiliteedi seast.
Poliitiline tähtsus
Hilise vabariigi ajal seisid paljud nobiliteedi liikmed lähedal optimaatidele. Viimased toetusid oma poliitiliste sihtide läbiviimisel senatile. Populaarid seevastu tahtsid oma poliitilised ideed ellu viia lihtrahva toetusel.
Maaomand
Aadlikele (nobiliteedi liikmetele; ladina keeles nobiles, ainsuses nobilis) peeti seisusekohaseks tööks ainult tegelemist põllumajandusega (nad olid sageli suurmaaomanikud). Kõik muud tööd, eriti palgatöö olid neile häbiväärsed.
Aadlike rikkus tulenes maaomandist, kuid Rooma riigi laienemisega hakkasid aadlisuguvõsad domineerima ka kaubanduses ja rahanduses. Aastal 218 eKr anti Gaius Flaminiuse eestvõttel välja seadus, mille kohaselt senaatorid ja nende perekonnaliikmed tohtisid omada ainult maad. Sellega taheti ära hoida nobiliteedi lõhenemist. Seadus jäi nobiliteedi vastuseisust hoolimata kehtima vabariigiaja lõpuni. See sundis aadlikke omandama järjest rohkem maad, jättes palju väiketalupoegi elatusvahenditest ilma. Sellega kaotas riik palju leegionäre, sest suurem osa vägedest koosnes väiketalupoegadest.
Vabariigiaja lõpul hakati leegionäre värbama maaomandita kodanike seast. Väejuhid Julius Caesarist Octavianusele tasusid oma leegionärile maaga, mille nad võtsid ära oma poliitilistelt vastastelt. Nii kasutasid paljud senaatorite suguvõsad suure osa oma maavaldustest.
Vaba aeg
Vabariigiaegsel aadlikul ei olnud lubatud elada jõudeelu ja oma varandust maha prassida. Ideaalis pidi aristokraat olema riigi vastutustundlik teener ning osalema kogu riigi või oma linna valitsemises. See suurendas tema mõju riigis ning aitas ühtlasi riiki tugevdada.
Vabal ajal olid seisusekohased ka jalutuskäigud ja saunaskäimine. Ka nendega kaasnesid vestlused. Samuti oli aristokraadile kohane käia õppereisidel Kreekas, Väike-Aasias ja Egiptuses.
Vana-Prangli mõis
Vana-Prangli mõis, ka Prangli mõis (saksa keeles Alt-Wrangelshof, varem Wrangelshof), oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas.
Ajalugu
Mõisast on teateid juba 1550. aastatest. Enne 1725. aastat, kui mõisast eraldatud alast moodustati Vastse-Prangli mõis, nimetati mõisat Prangli mõisaks.
Nobiliteet
Muutused keisririigi ajal
Keisririigi ajal nõuded aristokraatide eluviisile lõdvenesid.
Aleksander Pulver
pisi|Aleksander Pulver 1994. aastal Aleksander Pulver (sündinud 5. jaanuaril 1956) on eesti psühholoog.
Ta lõpetas aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.
Ta on Tallinna Ülikooli õppejõud, Loodus- ja terviseteaduste instituudis, psühholoogia ja käitumisteaduste suuna juht. Aastatel 2002–2007 oli ta Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaan.
Shinzō Abe
Shinzō Abe (jaapani keeles 安倍 晋三 Abe Shinzō; 21. september 1954 – 8. juuli 2022) oli Jaapani poliitik, aastatel 2012–2020 Jaapani peaminister.
Ta oli peaminister ka 26. septembrist 2006 kuni 25. septembrini 2007. 12. septembril 2007 teatas ta kavatsusest tagasi astuda.
Ta valiti 20. septembril 2006 võimuloleva Liberaaldemokraatliku Partei esimeheks ning 26. septembril 2006 valis parlament ta peaministriks. 2006. aastal peaministriks saades oli ta noorim seni Jaapani peaministriks saanud isik ja ühtlasi esimene Jaapani peaminister, kes on sündinud pärast Teist maailmasõda.
Ta õppis riigiteadust Seikei Ülikoolis (lõpetas 1977) ja Lõuna-California ülikoolis (lõpetas 1979).
Pärast õpingute lõpetamist töötas Abe algul Kobe terasetehases, aastast 1982 tegutses ta poliitikuna: välisministri asetäitjana, Liberaaldemokraatliku Partei Peanõukogu pressiesindaja erasekretärina ja partei peasekretäri erasekretärina.
Abe põlvnes kuulsatest poliitikutest nii isa kui ema poolt. Tema isa Shintarō Abe oli Liberaaldemokraatliku Partei fraktsiooni juht ja erakonna peaministrikandidaat, korduvalt minister. Ka tema vanaisa Kan Abe oli poliitik. Tema emaisa Nobusuke Kishi ja tolle vend Eisaku Satō olid Jaapani peaministrid.
Shinzō Abel oli Eesti e-residentsus.
Vastse-Prangli mõis
Vastse-Prangli mõis, ka Vahtra mõis (saksa keeles Neu-Wrangelshof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.
Ajalugu
Mõis rajati 1725 Vana-Prangli mõisast eraldatud alast.
Päris kriminaalne lugu
"Päris kriminaalne lugu" on esimene osa Eno Raua lasteraamatute triloogiast, mis ilmus 1972. aastal ühiste kaante vahel pealkirjaga "Lugu lendavate taldrikutega" all. Eesti Telefilm on teinud triloogia esimese ja kolmanda osa põhjal 1981. aastal lastefilmi "Keskpäev" (režissöör Raivo Trass).
Sisu
Tegevustik saab alguse nimetus Eesti väikealevis, kuhu saabub suvevaheajaks linnatüdruk Kärt. Kärdi võtavad vastu kolm poissi: Meelik, Jürnas ja Kaur. Kärt peatub Jürnase pere juures. Noormehed on esialgu nõutud, millist meelelahutust Kärdile pakkuda, et tal alevis igav ei hakkaks. Nad otsustavad alevipoiss Peetrilt üürida tema väikevenna Madise, hinnaga 20 kopikat tunnis, sest poisid on veendunud, et kõigile tütarlastele meeldib jännata väikelastega. Peetri sõbra Riho eestvedamisel varastatakse laps Jürnase juurest tagasi ning viiakse varjule Peetri tädi juurde maale. Üheskoos otsustatakse last otsima hakata, kuid "taksomeetri tiksumist" tuletatakse üürilevõtjatele silmakirjalikult meelde.
Olukord saab ootamatu lahenduse, kui Madis, kes kannab ühelt pesunöörilt näpatud kleidikest, alevi tänaval koos Rihoga kleidi omanikule vahele jääb. Käre proua jagab Rihole hulga kõrvakiile. Olukorda sekkub Kärt, kes viib pisipoisi tema vennale Peetrile tagasi. Irooniliselt nõutakse Peetrilt leiutasu. Riho jääb varguse eest koduaresti, ehkki kleidi tegelik näppaja oli siiski Peeter, kes sooritas selle teo Riho abivalmil soovitusel.
StuIG 33
StuIG 33 täisnimetusega SturmInfanterieGeschutz 33B ja tähisega '''Sd. Kfz 141/1''' oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal toodetud liikursuurtükk, mida firmas Alkett (Almarkische Kettenfabrik GmbH) ehitati 1942. aastal kokku 24 masinat.
1941. aasta lõpul tuli Ferdinand Porsche välja ideega luua Panzer III veermikule 150 mm haubitsaga sIG 33 relvastatud ning täielikult soomusega kaetud liikumatu torniga liikursuurtükk. Kuigi Heereswaffenamt (relvastusamet) ei näidanud üles erilist vaimustust masinast, alustas firma Alkett uue masina projekteerimist 1942. aasta alguses. Katsepartiina telliti 24 masinat ning neist 12 pidid valmis saama juba sama aasta juuni lõpuks. Liikursuurtükid said nimeks "SturmInfanterieGeschutz 33" ("StuIG 33"), kuid on kasutatud ka nime "Sturmpanzer 33". Sügisel alanud Stalingradi lahingu tõttu kiirendati ka StuIG 33 tootmist. Esimesed masinad saabusid Stalingradi alla oktoobris 1942 ning osutusid väga heaks, kuid lõpuks kaotati sealsetes lahingutes 24 masinast 16. Ülejäänud masinad võtsid 22. tankidiviisi koosseisus osa Kurski lahingust ja lahingutest Dnepril.
Nestor Mahno
Osalemise eest terroriaktis mõisteti 1910. aastal surma, karistus asendati tähtajatu asumisele saatmisega, vabanes 1917. aastal Butõrka vanglast Veebruarirevolutsiooni tulemusel antud amnestiaga.
Pärast Vene SFNV esindaja Brest-Litovski rahulepingu läbirääkimiste läbikukkumist okupeerisid Saksamaa Keisririigi väed Ukraina ning aprillis 1918 alustas Mahno koos staabiülema Feodossi Štšusiga partisanisõda Saksa vägede vastu. Novembris 1918 andsid vastupanuliikumise liikmed talle austava nimetuse "Batko" (Батько).
1919. aasta veebruaris liitus Mahno oma väeosaga Punaarmeega võitluses Ukraina Keskraada ja Petljura vägede vastu ning hiljem Anton Denikini vägede vastu. Sõjategevuse ajal liitus ta kolm korda Ukrainasse tunginud Punaarmeega ning kolm korda lõi neist poliitilistel põhjustel lahku. Mahno oli nn roheliste esindaja Venemaa kodusõja ja sellele järgnenud sõjategevuse ajal endise Venemaa keisririigi aladel.
28. augustil 1921 ületas Nestor Mahno koos 78 kaaslasega Dnestri jõel Rumeenia piiri ja andis ennast Rumeenia võimude kätte.
Magnus I
Magnus I ja Magnuse nimelisi valitsejaid on olnud mitu.
Vaata ka
מגנוס הראשון, מלך נורבגיה
Poola Sotsialistide Välismaine Liit
Związek Zagraniczny Socjalistów Polskich (lühend ZZSP; 'Poola Sotsialistide Välismaine Liit') oli poola sotsialistide välismaine organisatsioon.
Organisatsioon rajati Poola Sotsialistliku Partei asutamiskongressil novembris 1892. Selle eesmärk oli toetada sotsialistide tegevust Poolas.
Alates 1894. aastast esindas ta parteid autonoomse Välismaa Osakonnana. Tal olid sektsioonid Austrias, Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Suurbritannias ja USA-s.
Alates 1900. aastast oli ZZSP osa välismaa osakonnana.
Liikmeid oli sadakond. Juhtivad tegelased olid nende seas Edward Abramowski, Kazimierz Kelles-Krauz, Bolesław Limanowski, Mendelson, Aleksander Józef Dębski,  Feliks Perl, Aleksander Sulkiewicz, Stanisław Wojciechowski, Stanisław Grabski ja Leon Wasilewski.
Organisatsiooni väljaanded olid Przedświt ja Bulletin Officiel du Parti Socialiste.
Tehti koostööd parteidega Polska Partia Socjalno-Demokratyczna Galicji i Śląska Cieszyńskiego ja Polska Partia Socjalistyczna Zaboru Pruskiego.
Organisatsiooni peakorter oli algul Pariisis, hiljem Londonis ja 1902. aastast Krakówis.
Organisatsioon töötas välja Poola Sotsialistliku Partei programmi.
Kiili vald
Kiili vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas Tallinnast lõunas.
Kiili valla pindala on 100,7 km². Vald paikneb Ülemiste järvest lõunas Tallinna–Tartu maantee ja Viljandi maantee vahel. Valda läbib Viljandi maanteelt lähtuv Kiili–Nabala–Tuhala tee. Kiili vald piirneb põhjas Tallinna, idas Rae, lõunas Kose ja läänes Saku vallaga. Vallas elab 6364 elanikku (seisuga 1. jaanuar 2023). Vallal on kool, lasteaed, kunstide kool, noortekeskus, staadion, terviserajad ja muud põnevat. Kiili valla peamine tulevikugarantii on noored ja nooremas keskeas teotahtelised ning haritud inimesed, kes on otsustanud sinna oma kodu rajada ja tuleviku selle paigaga siduda ning loomulikult väga soodne geograafiline asukoht Tallinna lähedal, mis on omanud suurt tähendust minevikus ning linn määrab ka täna olulise tõmbekeskusena igapäevase elu ja tegevuse põhijooned. Vallakeskusest Tallinna on ainult 21 km, mis lubab väga suurel osal elanikest (65%) käia tööl pealinnas ning ühtlasi saada osa suurlinna haridus- ja kultuurivõimalustest. Kiili valla Vaela küla koos Rae valla Kurna külaga (nn IKEA piirkond) on alates 2020. aastast muutunud kõige kiiremini arenevaks ettevõtlus- ja ärialaks Tallinna Ringtee ääres. 2023. aastal valmib ka kauaoodatud suur kaubandus- ja teeninduskeskus Luige alevikus.
2006. aastal sai uue maja Kiili Gümnaasium, millele rajati juurdeehitus 2018. Õpilaste arv on viimase 15 aasta jooksul pidevalt kasvanud, 2022/23. õppeaastal on see 960. Kooli gümnaasiumiosas on kaks õppesuunda – meedia ja riigikaitse – ning riigieksamite tulemustelt on kool maakonnas esimeste seas.
Kiili Lasteaia suur maja valmis 2008, sellele lisandusid kümmekonna aasta eest veel väike maja ja moodulhoone. 2017 valmis lasteaed Kangru alevikus, 2023. aastal avab uksed lasteaed Kurna teel ning 2024. aastal veel üks Vaelas. Kuna elanikkond on noor, siis on vajadus lasteaia- ja koolikohtade järgi suur.
Kiili Kunstide Koolis saab õppida nii muusikat kui ka kunsti. 2022. aastal tegutsemise 60 aastapäeva tähistanud Rahvamajast leiab mitmed isetegevusringid, alustades rahvatantsust ja koorilaulust ning lõpetades näiteks kellade ansambliga. Kaugel väljaspool valla piire on tunnustust kogunud Kiili vanamuusikaansambel.
Valla spordielu on mitmekesine. Ellu on kutsutud võistlussari „Vallarahva mängud", kus osaleb arvukalt erinevate külade võistkondi. Lisaks toimuvad väiksemad kohapealsed võistlused nagu „Kangru rull" või „Paekna ümber järve jooks". Koos kooliga valminud spordihoone lubab pakkuda kõike vajalikku ka rahvusvahelise tasemega võistlustele. Eriti tugevaks Kiili valla noortespordi kaubamärgiks on aastate jooksul kujunenud võrkpall. Kiili vald on olnud traditsiooniliselt väga edukas ka üleriigilistel Eestimaa valdade suve- ja talimängudel.
Kiili valla elanike keskmine sissetulek oli 2022. aastal ligikaudu 2127 eurot kuus, mis on üks Eesti suuremaid. Kiili valla elanikud on oma vallaga väga rahul, Rahandusministeeriumi poolt läbi viidavad perioodilised uuringud asetavad Kiili teisele kohale Muhu valla järel. https://minuomavalitsus.ee/muud-toolauad/elanike-rahulolu-2022
Kiili vallavanem on alates 2014. aastast Aimur Liiva.
Kiili vallavolikogu esimees on 2017. aastast Merje Einmann.
Loodus
Jõed: Vääna. Jõe keskmine vooluhulk on 2,4 m³/s; suurvee ajal üle 15 m³/s. Rabad: Paekna, Saarte Sood: Männi, Sausti, Vaela
Rahvastik
Kiili vald on üks kõige kiiremini kasvava elanike arvuga valdu. Aastatuhande algusest on Harjumaal (ja ka Eestis) protsentuaalselt kõige enam kasvanud Viimsi valla elanike arv – 333%. Kiili vald on 273%-ga teisel kohal.
Asustus
Kiili vallas on 1 alev, 2 alevikku ja 13 küla.
29. juuni
29. juuni on Gregoriuse kalendri 180. (liigaastal 181.) päev. Juliuse kalendri järgi 16. juuni (1901–2099).
Kiili vald
Alev
Kiili
Alevikud
Kangru, Luige
Külad
Arusta, Kurevere, Lähtse, Metsanurga, Mõisaküla, Nabala, Paekna, Piissoo, Sausti, Sookaera, Sõgula, Sõmeru, Vaela.
Ajalugu
Praegune Kiili vald paikneb kunagiste Kurna, Nabala, Sausti ja Tuhala mõisa maadel.
Esimesed teated Kurna mõisast (praeguseks hävinud) pärinevad aastast 1348. Nabalasse rajati mõis XV sajandil, see kuulus Tallinna tsistertslaste nunnakloostrile. Praegune Nabala mõisahoone ehitati XVIII sajandi lõpul. Sausti mõisa hoone rajati XVIII–XIX sajandil.
Nõukogude võim moodustas seal algul kaks külanõukogu, Kurna ja Nabala, mis 1960. aastal liideti Nabalaks. 1970. aastate algul liideti Nabala omakorda Saku külanõukoguga. Ääremaa staatust leevendas Tallinna lähedus ja eduka kolhoosi Rahva Võit tegevus. Sel ajal valmis palju elamuid ning tootmis- ja ühiskondlikke hooneid.
Valla sünnikuupäevaks võib pidada 22. juulit 1993, mil Vabariigi Valitsuse määrusega loodi eraldiseisva omavalitsusüksusena Kiili vald.
Antikehad
Immunoglobuliinide areng, morfoloogia, funktsioonid ja patoloogia erinevad nii liigiti kui ka indiviiditi. Immunoglobuliinide hulk ja süntees oleneb organismi vanusest, aga ka paljudest muudest teguritest.
Teatud immunoglobuliini toodavad ka mitmete pahaloomuliste kasvajate rakud.
Üldstruktuur
Kõigile antikehadele on omane sarnane üldstruktuur: nad koosnevad neljast disulfiidsildadega ühendatud valguahelast. Kaht suuremat ja omavahel identset ahelat nimetatakse rasketeks ehk H-ahelateks (ingl.k heavy chains), kaht väiksemat ning samuti omavahel identset ahelat nimetatakse kergeteks ehk L-ahelateks (inglise light chains). Raske ahel koosneb neljast eri geeniosade kodeeritud valgudomeenist, mida tähistatakse (N-otsast lugedes) VH, CH1, CH2, CH3. Neist VH on väga muutliku ehitusega ja moodustab ühe osa antigeeni äratundvast tsentrist, ülejäänud kolm domeeni on eri antikehadel üsna sarnase ehitusega. CH2, CH3 ehitus erineb veidi eri antikehade isotüüpidel (vt antikehade tüübid). CH2 domeenis paiknevad Fc retseptorite ja komplemendi-sidumissaidid (vt antikehade osa immuunvastuses), samuti kaks raskeid ahelaid koos hoidvat disulfiidsilda. CH1 domeenis paikneb kerget ja rasket ahelat ühendav disulfiidsild. CH1 ja CH2 domeenide vahel paikneb kergesti liikuv nn hinge-regioon.
Kerge ahel koosneb kahest, VL ja CL domeenist. VL on varieeruva ehitusega ja moodustab teise poole antigeeni äratundvast tsentrist, CL on aga kindla ehitusega ja ühendatud disulfiidsillaga CH1 domeeni külge.
Antikehade põhiklassid
Hoolimata üldisest sarnasusest saab antikehi ehituse alusel jagada mitmeks klassiks ja alamklassiks. Neid klasse nimetatakse isotüüpideks ja nende erinevused tulenevad vastavate raskete ahelate struktuuride erinevustest.
Madudel
Madudel on tuvastatud järgmised immunoglobuliinide klassid :
Hobustel
Hobustel on tuvastatud immunoglobuliinide klassid ja alamklassid: IgA, IgE, IgM ja IgG – IgG2a, IgG2b, IgG2c, IgGI, IgG(T).
Hobuseid kasutatakse maomürgivastaste antiseerumite (töödeldud immunoglobuliinite) tootmisel, selleks immuniseeritakse (süstitakse) hobuseid eri liiki mürkmadude mürgiga ja seejärel eraldatakse neist immunoglobuliinid vastumürkide tarvis.
Inimese antikehade põhiklassid
Inimesel esinevad järgmised antikehade põhiklassid:
Klassidesse kuuluvaid immunoglobuliine nimetatakse vastavalt IgA, IgD, IgE, IgG ja IgM tüüpi antikehadeks.
Neist koguseliselt kõige rohkem esineb tervel inimesel IgG-d. IgA esineb monomeeride või nn j-ahelate abil ühinenud dimeeride või trimeeridena. IgM esineb ainult pentameersena. IgE ja IgM eripäraks on ka hinge-regiooni puudumine. Eri antikehade isotüüpidel on veidi erinevad bioloogilised funktsioonid (vt antikehade osa immuunvastuses).
Antikehade tootmine ja geenid
Antikehade geenid kuuluvad suurde ja mitmekesisesse Ig superperekonda. Nad teevad organismi arengu käigus läbi mitmeid keerulisi ümberkorraldusi.
Immunoglobuliini geenid kahe kerge ahela jaoks (κ-ahel ja λ-ahel) asuvad inimesel vastavalt 2 ja 22 kromosoomil, geenid eri isotüüpide raskete ahelate jaoks aga 14 kromosoomil. Kerge ahela geen sisaldab (5'-otsast lugedes) umbes 100 V-domeenide järjestust (neile eelnevate signaalpeptiid-järjestustega), seejärel nn J-järjestused ja 1–6 C-domeeni järjestust. Raske ahela geenid sisaldavad samuti kõigepealt V-domeenide järjestusi (umbes 200 erinevat), seejärel üle 20 D-segmendi ('diversity-segment', kodeerib V-domeeni C-otsa), seejärel eri isotüüpide alamklasside C-domeenide järjestused.
B-lümfotsüütide arenemisel toimub esimese ümberkorraldusena raskete ahelate geenide ühe D-regiooni ja ühe J-regiooni ühinemine koos nende vahele jääva DNA deletsiooniga (väljalõikamisega). Seejärel kõrvaldatakse ülejäänud D-regioonid, misjärel toimub ühe V-regiooni liitmine ühinenud DJ-regioonile. Saadud geenis on nüüd valmis antikeha raske ahela N-ots ja sellele järgnevad intronitega lahutatud eri isotüüpide C-domeenide järjestused.
Norges Handelshøyskole
Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool (norra keeles Norges Handelshøyskole, NHH) asutati 1936. Alates selle asutamisest on see pakkunud kõrgetasemelist kõrgharidust majanduses ja ärijuhtimises Norras.
Antikehad
Antikehade tootmine ja geenid
Geenide ümberkorraldused kergete ahelate puhul on sarnased, ei toimu ainult D- ja J-regioonide ühinemist (kuna kergetes ahelates puuduvad D-regioonid). mRNA-de translatsiooni järel saadud kerged ja rasked ahelad ühendatakse omavahel teatud ensüümide abil disulfiidsildadega, glükosüleeritakse ja sekreteeritakse.
Deep Forest
pisi|Deep Foresti logo Deep Forest on prantsuse ansambel, mis esitab maailmamuusikat, kus etnilised helid on segatud elektroonilistega. Ansambli moodustavad Eric Mouquet ja Michel Sanchez.
Troop
Troop (tuleb vanakreeka keelest τρόπος (tropos), "pööre, suund, tee", mis tuleneb tegusõnast τρέπειν (trepein), "pöörata, suunata, muuta") on kõnekujund, sõnade mäng, retooriline võte või väljend, mida kasutatakse ülekantud tähenduses. Troop on keeleline kujundusvõte, mille abil luuakse piltlik kujund või mingi väljendi asemel kasutatakse mittesünonüümseid sõnu. Mitte segi ajada tropoloogilise lugemisega, mis on vanade tekstide eksegeesi tüüp (nt võrdum).
Kõnekujundite hulka kuuluvad metafoor, metonüümia, iroonia jms. Kõnekujundite määratlemine on oluline tänapäeva kirjanduskriitikas, eriti teksti dekonstrueerimisel. Michel Foucault püüdis leida mingil ajastul valitsevaid kõnekujundeid/troope, mis olid tal episteemi osad.
Levinumad kõnekujundid
Näiteks: imekaunid silmad, emake-maa, hõiskav laas, muretult istuv mehehakatis.
Näiteks: salapärane nagu öö, kaunis kui roos.
Näiteks: päike – sinitaeva silm.
Näiteks: taevas nutab murepisaraid.
Näiteks: kätt alla panema.
Näiteks: hirmus ilus, magus valu, elav laip.
Näiteks: Kivi kotti!
Lugu lendavate taldrikutega
"Lugu lendavate taldrikutega" on teine osa Eno Raua samanimelisest triloogiast.
Sisu
Lugu areneb edasi vahetult pärast raamatus "Päris kriminaalne lugu" kujutatud sündmuste toimumist. Jürnasel õnnestub oma aias seltskonda pildistades fotole püüda ufod – poisid märkavad, et fotodel on salapärased tumedad laigud. Nad otsustavad kirjutada Tõravere observatooriumisse helkivate ööpilvede spetsialistile Ants Vipermannile, et asjaloos selgust saada.
Vahepeal päästab Peeter koduarestist oma sõbra Riho (karistuse põhjust vt artikli "Päris kriminaalne lugu" alt). Nad maskeerivad Riho pea vahelejäämise hirmus marliga, nii et ainult silmad jäävad välja. Kummalise maskeeringuga noormeest peetakse tulnukaks ning alevis hakkavad liikuma kuulujutud ufode maandumisest muidu unises Eesti väikealevis. "Olendite" askeldamine ümber kohaliku lehmapidaja Naatri Leeni lehma tekitab alevis kiirituspaanika ning kõlakatele annab hoogu Jürnas, kes skafandriks peetud mesilasvõrku kandes mööda alevi aedu ringi jookseb, jälitades pereheitmisel olevat mesilassülemit.
Olukord leiab lahenduse, kui Tõraverest saabub kiri. Teadlane selgitab lastele, et tumedad laigud fotol pole mitte ufod, vaid päikselaigud, mis tekivad alati, kui vastu valgust pildistada.
Magnus II
Magnus II nimelisi valitsejaid oli mitu.
Vivian Campbell
Vivian Patrick Campbell (sündinud 25. augustil 1962 Belfastis Põhja-Iirimaal) on iiri meeskitarrist ja liige rokkansamblis Def Leppard. Ta liitus bändiga aprillis 1992, enne seda on mänginud ansamblites Sweet Savage, Dio (oktoobrist 1982 märtsini 1986), Trinity, Whitesnake (aprillist 1987 kuni 1988. aasta lõpuni), Riverdogs ja Shadow King.
Riikkond
Riikkond (varem on eesti keeles kasutatud ka terminit "riik") on Maa pinna kõige laiaulatuslikum biogeograafilise liigestatuse üksus, mille aluseks on taimede ja loomade ajalooline ja evolutsiooniline jaotumus (levik).
Riikkonnad on maapinna suured alad, kus taimed ja loomad on arenenud suhteliselt isoleeritult pika aja jooksul, olles eraldatud erinevate geoloogiliste suurobjektide poolt, näiteks ookeanid ja suured kõrbed, mis on häirinud taimede ja loomade migratsiooni.
Maailma Looduse Fondi riikkonnad
pisi|350px|Kaardil on kujutatud kuut riikkonda: {{legend|#8000ff|[[Nearktis}} {{legend|#008000|Palearktis}} {{legend|#ff8040|Afrotroopis}} {{legend|#ff0000|Indo-Malai}} {{legend|#808000|Australaasia}} {{legend|#bb825b|Neotroopis}} {{legend|#f9f9f9|Okeaania ja Antarktika riikkonda pole kujutatud}}]]
Euskadi ta Askatasuna
pisi|ETA logo pisi|[[Grafiti ETA sümboolikaga]] Euskadi ta Askatasuna (baski keeles 'Baskimaa ja vabadus', lühendina ETA) oli baskide terrori organisatsioon, mille eesmärk oli iseseisva sotsialistliku baski riigi loomine seitsmest baski provintsist Hispaanias ja Prantsusmaal ning oma liikmete vanglatest vabastamine. ETA poliitiliseks tiivaks peeti Hispaanias keelatud Herri Batasuna parteid. Baskimaa asukoht maakaardil pisi|Seitse nn ajaloolist ala. Kollasega on märgitud Prantsusmaale kuuluv Põhja-Baskimaa, rohelisega Navarra autonoomne piirkond ja lillaga Baski autonoomne piirkond
20. oktoobril 2011 teatas ETA, et lõpetab täielikult vägivallateod. ETA kutsus avalduses Prantsusmaa ja Hispaania valitsusi üles vastuseks alustama otsedialoogidega. Hispaania kaitseminister Carme Chacon teatas vastuseks, et Hispaania valitsus ei kavatse ETA-ga läbi rääkida.
20. aprillil 2018 vabandas ETA valu ja kahju eest, mida ta põhjustas aastakümneid kestnud võitluses iseseisvumise nimel, ning palus ohvritelt andestust. 2. mail 2018 teatas ETA oma kõigi struktuuride täielikust laialiminekust.
Juhid ja tegevus
ETA loodi 1959. aastal. 1968. aastani oli liikumine suhteliselt rahumeelne. Lõhuti infrastruktuuri ja Hispaania sümboleid ning heisati keelatud baski rahvuslippu avalikes kohtades.
1970. aastatel terrorirünnakute arv tõusis kiiresti. Peamiselt rünnati Hispaania võimuesindajaid. ETA pommirünnakutes on hukkunud üle 800 inimese.
Nende tuntuim ohver on endine Hispaania peaminister Luís Carrero Blanco.
ETA terroriaktid:
Herri Batasuna
Baski separatistide poliitilise tiiva esindaja Herri Batasuna partei keelustati 2002. aastal ja selle endised juhid viibivad väidetava terroristide toetamise eest vanglas.
Vladislav I
Valdislav I nime all on tuntud mitu valitsejat:
Władysław I nime all on tuntud:
Espoo konventsioon
Espoo konventsoon ehk piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioon on riikidevaheline lepe, mis seab osalistele kohustuse hinnata teatud tegevuste piiriülest mõju varases planeerimisjärgus. Samuti seab ta riikidele vastastikuse informeerimise ning kaasamise kohustuse kõigi planeeritavate suuremahuliste, märkimisväärset soovimatut piiriülest keskkonnamõju omavate projektide mõjude hindamisel.
Konventsioon sõlmiti 1991. aastal ning jõustus 1997. aasta septembris. Eesti ratifitseeris konventsiooni 2000. aastal.
Rein Põllumaa
Rein Põllumaa (30. juuli 1930 Tartu – 25. detsember 1990 Tallinn) oli eesti arst ja poliitik.
Ta sündis teadlaste (Johannes Reinhold Põlluman ja Salme Põllumann) perekonnas, kuid kaotas varakult vanemad ja kasvas üles günekoloogist onu Arnold Põllumaa perekonnas. Ta õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja kui kasuisa 1942. aastal Saksa okupatsioonivõimude poolt Tallinnast Viljandisse saadeti, jätkas ta õpinguid Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis (hilisemas Viljandi 2. Keskkoolis).
Rein Põllumaa keskkooliaegse lektüüri hulka kuulus Schopenhauer. Ta võttis osa koolipoiste Nõukogude okupatsioonivõimu vastase organisatsiooni tegevusest ja arreteeriti 16. aprillil 1949 Viljandis. 24. juunil 1949 mõistis tribunal talle § 58-1a ja § 58-11 järgi 25+5 aastat. Karistust kandis ta Karagandõ oblastis Karlagis. Vangilaagrist vabanes 25. novembril 1955.
1956. aastal lõpetas ta Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina. Üliõpilasena võttis ta osa Üliõpilaste Teadusliku Ühingu neuroloogiaringi tööst ja pälvis üleliidulistel üliõpilaste teadustööde võistlusel tööga "Kusepõie reflektoorse talituse muutused ja selle tsüstomeetriline uurimine pea- ja seljaaju traumadega haigetel" kuldmedali.
Aastatel 1962–1964 töötas ta neuroloogina Põlva Rajooni Keskhaiglas. Aastatel 1964–1983 oli ta Tartu Linna Polikliiniku neuroloogiaosakonna juhataja ja 1980. aastast ka Tartu linna peaneuroloog. 1969. aastal sai ta meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Цистометрические исследования моторики и тонуса мочевого пузыря у больных с повреждением спинного и головного мозга" ("Kusepõie motoorika ja toonuse tsüstomeetrilised uuringud pea- ja seljaaju haigetel"). Seejärel tutvus ta põhjalikult Idamaade kultuuri ja Hiina nõelravitehnikaga; tema initsiatiivil avati 1977. aastal Tartu Linna Polikliinikus nõelravi kabinet. 1983. aastast töötas ta Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis vanemteadurina ja 1987. aastast Tallinnas hilisemas Eesti Südamekeskuses neuroloogi, teaduri ja vanemteadurina.
Rein Põllumaa suri 25. detsembril 1990 Tallinnas ja maeti 4. jaanuaril 1991 Metsakalmistule.
Ta oli abielus Tiiu-Ruth Kaalepiga (metsandusteadlase Juhan Kaalepi tütar, kirjanik Ain Kaalepi õde), nende tütar Lee Põllumaa on bioloog ja poeg Uku Põllumaa on arhitekt.
Eile/Täna
"Eile/Täna" on vokaalansambli KLÜKK esimene promoalbum, mis salvestati 2003. aasta suvel Rapla kirikus ning Eesti Raadio stuudios.
Hieraatiline kiri
thumb|Hieraatilises kirjas tekst [[papüürusel]] Hieraatiline kiri oli hieroglüüfidega sarnane, kuid lihtsam kiri Vana-Egiptuses, mis oli käibel igapäevases asjaajamises. See erines hieroglüüfkirjast küll oma märkide kujult, kuid mitte üldistelt põhimõtetelt.
Hieroglyfer
Ernst Bauming
Ernst Eduard Bauming (22. jaanuar 1905 Tallinn – 25. aprill 1975 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Radbot
pisi|Radbot hilisemal illustratsioonil Radbot (umbes 985 – enne 30. juunit 1045) oli Klettgau krahv, Lanzelini teine poeg ja Guntram Rikka pojapoeg; Habsburgi linnuse ja Muri kloostri rajaja.
Radbot valitses hilisema Švaabimaa, Elsassi ja hilisema Šveitsi aladel paiknevaid ulatuslikke valduseid. 1027. aastal rajas ta Muri kloostri, millest kujunes hiljem Habsburgide suguvõsaklooster. Lisaks rajas ta tänapäeva Šveitsis Aargaus asuva Habsburgi linnuse, mille järgi Habsburgide dünastia endale nime võttis. Linnus ehitati umbes aastal 1020 ja on ümberehitatud kujul säilinud tänapäevani.
Radbot oli abielus Lotringi Itaga, kes oli Ülem-Lotringi hertsogi Friedrichi tütar, kellega tal oli vähemalt kolm poega:
Radboti vend oli Rudolf von Altenburg, kes rajas Ottmarsheimi kloostri.
Zrzeszenie Związków Zawodowych
Zrzeszenie Związków Zawodowych (lühend ZZZ; kuni 1949. aastani Zrzeszenie Pracowniczych Związków Zawodowych) oli Poola ametiühingute keskorganisatsioon aastatel 1945–1980.
Poola Rahvusliku Vabastamise Komitee moodustas 12. augustil 1944 kokku Ametiühingute Ajutise Ringkonnanõukogu ning tegi sellele ülesandeks kutsuda kokku I Delegaatide Kongress ning allutada vanriku komiteed korraldavale keskorganile.
Organisatsiooni juhtorgan oli 1945–1949 Ametiühingute Keskkomisjon (Komisja Centralna Związków Zawodowych, KCZZ) ja alates II Ametiühingute Kongressist (juuni 1949) Ametiühingute Kesknõukogu (Centralna Rada Związków Zawodowych, CRZZ).
Organisatsioon tegutses kommunistliku partei juhtimisel ning oli konfliktide korral valitsuse poolel. Tööliste streigid ja väljaastumised toimusid ametiühingutest mööda minnes. Aastal 1980] nõudsid Wybrzeżi streikivad töölised õigust legaalsete vabade ametiühingute moodustamisele. Loodi ametiühing Solidarność ja teised sõktumatud ametiühingud, mis koondati ühingusse Ogólnopolskie Porozumienie Związków Zawodowych (OPZZ). ZZZ lagunes.
Juhid
ZZZ juhid olid tähtsad parteitegelased.
H-paat
H-paat on ühekereline range ühtsusklassi kiiljaht, millel on üks mast ja bermuuda 7/8 murdtaglastus(luup). Paadi disainis 1967. aastal soome laevaarhitekt Hans Groop, et luua jaht, mis sobib Hai ja Põhjamaade rahvapaadi asemel nii matkamiseks, perepurjetamiseks, päevapurjekaks ning võistlemiseks lühematel ja pikematel vahekaugustel.
Kere
pisi|left|[[Kiiljaht H-paat on sõiduautoga haagisel järelveetav ]] H-paadi kere on ehitatud klaaskiudmattidest, mis on liimitud ja tugevdatud tehisvaiguga.
Sarnase kujundusega samast ajajärgust on 5,5mR, Soling, Etchells. Monotüübi muudatusi tehti 1971. aastal Paul Elvstrømi ettepanekul. Põhjamaade purjetamisliit (Nordic Sailing Federation) tunnustas H-paati ühtsusklassina 1972. Tunnustus rahvusvahelise purjekaklassina saadi IYRU-lt novembris 1978 aastal. Nime esitähe H on jaht saanud vanakreeka mütoloogia kodurahujumalanna Hestia järgi. Teine väide on, et H on disaineri nime esitähest. Alates loomisest on ehitatud üle 5300 selle klassi jahi, seega on tegemist Euroopa suurima kiiljahiklassiga. Eestis toodab H-paate Saare Yachts Nasval Saaremaal.
Võistlemine
Tegemist on aktiivse võistlusklassiga, milles peetakse ka maailmameistrivõistlusi, millest viimased purjetati 2019. aastal Medemblikis Lääne-Friisimaal Ijsselmeeril Hollandis. MM-il on lubatud võistkonna suurus 3–4 inimest (suurim kogukaal 300 kg), samas saab vähese kohandamisega purjetada nii üksi kui ka kuni viie kaaslasega, magamiskohti on neljale. Paat sobib ka kiiljahi esmaomanikule nii matkamiseks kui ka võistlemiseks nii merel kui ka siseveeteedel. Abimootorina kasutatakse ahtripeeglile kinnitatavat ripp-päramootorit. Sarnasuse tõttu on H-paati nimetatud kajutiga või kaetud tekiga Solinguks.
MM
pisi| H-paat
Mõõdud
pisi|380px| H-paat, [[Draakon (jahiklass)|Dragon, Dyas, Dragon, 505 ]]
Purjed
Purjed peavad olema valmistatud kootud kunstkiust kangast. Suur- ja eespurje kanga vähim lubatud erikaal on 200 g/m². Spinnakeri kanga vähim lubatud erikaal on 35 g/m².
Vaata ka
pisi| Kaks H-paati ujuvsilla ääres
Phil Collen
Phil Collen (õieti Philip Kenneth Collen; sündinud 8. detsembril 1957 Hackneys Ida-Londonis Inglismaal) on üks kitarriste Briti rokkansamblis Def Leppard. Ta liitus bändiga 1982. aastal, vahetades välja Pete Willise.
Rick Savage
Rick Savage (ka Sav, õieti Richard Savage; sündinud 2. detsembril 1960 Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is Inglismaal) on bassist ja üks muusikaloojatest Briti rokkansamblis Def Leppard.
Sakrament
Sakrament ehk salasus on kristluses riitus, mis teeb nähtava märgina või nähtava tegevusena kohalolevaks Jumala nähtamatu tegelikkuse ning võimaldab sellest osa saada.
Sõna "sakrament" tuleb ladina sõnast sacramentum, mis tähendab püha toimingut, vannet.
Sakramentide nimekiri
Enamiku koguduste ja kirikute poolt tunnustatavad ühised sakramendid on ristimise sakrament ja armulaua sakrament ehk euharistia sakrament.
Rudolf Diesel
Rudolf Christian Karl Diesel (18. märts 1858 Pariis – 29. september 1913 La Manche) oli saksa insener, diiselmootori leiutaja.
Baader Meinhofi kompleks
"Baader Meinhofi kompleks" (saksa keeles "Der Baader Meinhof Komplex") on saksa filmirežissööri Uli Edeli 2008. aastal valminud mängufilm aastatel 1968–1990 tegutsenud Lääne-Saksa terroristlikust rühmitusest RAF.
Sakrament
Sakramentide nimekiri
Lisaks neile kahele on veel viis sakramenti:
Baader Meinhofi kompleks
Ajalugu
Režissöör Uli Edeli põnevusdraama aluseks on ajakirja Der Spiegel endise peatoimetaja Stefan Austi samanimeline bestseller (1985). Filmivõtted tehti Berliinis, Münchenis, Stuttgart-Stammheimis, Roomas ja Marokos. Võtmerolle kehastavad Martina Gedeck (Ulrike Meinhof), Moritz Bleibtreu (Andreas Baader), Johanna Wokalek (Gudrun Ensslin), Bruno Ganz (Horst Herold), Jan Josef Liefers (Peter Homann) ja Alexandra Maria Lara (Petra Schelm).
Rudolf Diesel
Diesel töötas pärast seda 2 aastat Šveitsis Winterthuris, seejärel Pariisis. 27. veebruaril 1892 andis ta sisse taotluse patendi saamiseks uuele ratsionaalsele soojusajamile. 23. veebruaril 1893 saigi ta patendi diiselmootorile. Sama aasta juulis jõudis ta oma masina katsetamiseni. Masin oli 3 meetrit pikk ja selle sees oli 80-atmosfäärine rõhk. Seadme kütuseks oli õhu ja kivisöetolmu (?) (väidetavalt hoopis ammoniumi aur) segu, mille süttimisel masina korpus plahvatas ning oleks äärepealt tapnud Dieseli ja tema kolleegid. Esimene töötav mootori prototüüp valmis 17. veebruaril 1894. See töötas minut aega võimsusega 13 hobujõudu.
Sakrament
Sakramentide nimekiri
Eestikeelses õigeusu kirjanduses on sakramente nüüdisajal nimetatud ka salasusteks, selle sõna kasutamist on propageerinud eelkõige ülempreester Mattias Palli.
Baader Meinhofi kompleks
Ajalugu
Filmi tegevus algab 1967. aastal, mil politsei tappis 2. juunil Iraani šahhi visiidi vastu korraldatud demonstratsioonil Benno Ohnesorgi. See sündmus ja atentaat Rudi Dutschke suhtes 1968. aasta aprillis tõid kaasa vasakpoolse protestiliikumise radikaliseerumise.
Rudolf Diesel
Parandatud mudel valmis 1897 Augsburg-Nürnbergi Masinavabrikus (Maschinenfabrik Augsburg Nürnbergi, alates 1906 MAN AG). Selle kasutegur oli 26,2%, mis märgatavalt ületas selleaegse ottomootori 20% ja aurumasina 12% kasuteguri ning kutsus esile töösturite elava huvi.
Sakrament
Sakramentide nimekiri
Luteri kirikus on sakramentideks (kitsamas tähenduses) ristimine, meeleparandus (piht) ja armulaud. Laiemas mõttes käsitlevad luterlikud usutunnistuskirjad sakramentidena ka näiteks ordinatsiooni ja abielu, kusjuures sakramentide hulgast olulisem on, et neid mõistetakse vastavalt Pühakirjale.
Baader Meinhofi kompleks
Ajalugu
1968. aastal süütas tulevane liikumisele alusepanija Andreas Baader paar Frankfurdi kaubamaja; seda tehti öösel, et inimesi mitte kahjustada. Politsei võttis mehe mõne aja pärast kinni. 1970. aasta mais vabastas ajakirjanik Ulrike Meinhof koos kaaslastega Baaderi. Meinhof ja Baader, kelle nime järgi grupp ka hiljem tuntud, läksid koos paarikümne mõttekaaslasega Jordaaniasse, et õppida El Fatah’ laagris relvavõitlust ja partisanisõda. Hiljem sai Andreas Baaderist Saksamaal tagaotsitav terrorist number 1, kuna ta oli korraldanud seltsimeestega viis pommiplahvatust, mille tagajärjeks neli tapetut ja poolsada vigastatut. Vajalikud oskused omandas ta väljaõppelaagis, kus õpetajateks olid tihti Nõukogude Liidu ja teiste sotsriikide instruktorid.
Rudolf Diesel
pisi|Patent diiselmootorile 1. jaanuaril 1898 alustas tööd diiselmootoreid tootev ettevõte. Esimene diiselmootor võeti kasutusele USAs õlle tootmisel. Sügisel 1900 loodi Londonis diiselmootorite tootmiseks ettevõte. Esimene diiselmootoriga laev valmis 1903. 1908 loodi esimene väike diiselmootor, esimene diiselmootoriga veoauto ja esimene diiselmootoriga vedur. Esimene diiselmootoriga sõiduauto oli Mercedes-Benz 260D (1936).
Sakrament
Luteri kirik
Luterluses on sakrament "Kristuse seatud püha toiming, milles Jumal annab oma Sõna ja sellega ühendatud kiriklike atribuutidega meile armu, mille Kristus on ära teeninud"
Baader Meinhofi kompleks
Ajalugu
1971. aasta suvel õnnestus Saksamaa eriteenistustel tabada kõik RAFi juhtliikmed. 1975. aasta aprillis vallutas sõsarorganisatsiooni „2. juuni liikumine” relvastatud komando Saksa saatkonna Stockholmis, mille käigus hukkus kaks saatkonnatöötajat. Samal aastal algas Stuttgardis Stammheimi vanglas kohtuprotsess Ulrike Meinhofi, Andreas Baaderi, Gudrun Ensslini ja Jan-Carl Raspe üle. Ulrike Meinhof leitakse 9. mail 1976 trellide külge pooduna. Ka Baader, Ensslin ja Raspe lõpetasid oma elu ametliku versiooni järgi enesetapuga nn. Stammheimi surmaööl (17. oktoobri öö vastu 18. oktoobrit 1977). Selles kaheldakse tänaseni, sest Baader ja Raspe surid püstolilasu tõttu, mille filmiversioonis smugeldas neile advokaat.
Film kandideeris 2009. aastal parima võõrkeelse filmi Oscarile.
Grigori Javlinski
Grigori Aleksejevitš Javlinski (vene Григорий Алексеевич Явлинский; sündinud 10. aprillil 1952 Lvivis) on Venemaa poliitik ja majandusspetsialist.
Ökosüsteem
Ökosüsteem on mingi ala elustik koos selle aineringe komponentidega. Täpsemini, ökosüsteem on mingi ala organisme ja nende keskkonda haarav suhete ja interaktsioonide võrgustik.
Ökosüsteem on isereguleeruv ja arenev tervik, mille moodustavad toitumissuhete ja kommunikatsiooni kaudu üksteisega seotud organismid koos neid ümbritseva keskkonnaga.
Grigori Javlinski
Javlinski on üks sotsiaalliberaalse erakonna Jabloko rajajaid ja pikka aega selle esimees.
Rudolf Diesel
Ehkki Diesel sai miljonäriks, ei olnud ta hea ärimees. Ta sattus suurtesse rahalistesse raskustesse. Rohked kohtuprotsessid patendiõiguste pärast laastasid Dieseli tervise ja ta oli ravil Neuwittelsbachi vaimuhaiglas.
Ökosüsteem
Ökosüsteemi struktuur
Ökosüsteem osad on järgmised:
Grigori Javlinski
Javlinski jäi 1996. aasta presidendivalimistel 7,3 protsendiga neljandaks, 2000. aasta presidendivalimistel 5,8 protsendiga kolmandaks. 2004. aasta presidendivalimistel osalemisest Javlinski protesti märgiks loobus.
Rudolf Diesel
18. oktoobril leidsid kalurid Lõuna-Hollandist Schelde jõe suudme lähedalt hästi riietatud mehe surnukeha, mille jätsid kombe kohaselt merre, ent tema sõrmused tõid maale ning Dieseli poeg tundis ära oma isa sõrmused. Rudolf Dieseli surma asjaolud ei selgunud.
Ökosüsteem
Ökosüsteemi struktuur
Üks võimalusi ökosüsteemi struktuuri kujutada on järgmine:
Ökosüsteemi dünaamika
Ökosüsteemide arenguprotsessi nimetatakse suktsessiooniks. Ökosüsteemi kuuluvate populatsioonide koosseis ja arvukus võivad pikema aja jooksul stabiliseeruda; sellist tasakaaluolekut nimetatakse kliimaksiks.
Rudolf Diesel
Rudolf Dieseli raamat Solidarismus ilmus eesti keeles 1910. aastal Konstantin Pätsi tõlkes.
Helgi Erilaid
Helgi Erilaid (aastani 1966 Helgi Pliess, 1966–1973 Helgi Põldroos; 28. juuni 1942 – 24. märts 2023) oli eesti raadioajakirjanik.
Ta lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal.
Isiklikku
Helgi Erilaiu esimene abikaasa oli Enn Põldroos ja teine abikaasa Tõnis Erilaid. Tal on poeg Ekke-Kristian Erilaid.
Vladislav III
Vladislav III nime all on tuntud mitu monarhi:
Władysław III nimelised monarhid:
Meriveiselised
Meriveiseliste nimi tuleneb sarnasusest veisega, kes on samuti aeglane ja rahulik herbivoor.
Meriveiseliste lähimad sugulased on londilised.
Morfoloogia
Meriveiselistel on mitmeid vee-eluks kohastumusi: nende esijäsemed on muundunud loibadeks, tagajäsemed on peaaegu täielikult redutseerunud, tagajäsemete luulised rudimendid asuvad sügaval nahaaluses lihaskoes. Saba on muutunud sabauimeks.
Meriveiseliste keha meenutab mõneti hüljeste oma.
Süstemaatika
Meriveiseliste seltsis on kaks retsentset sugukonda: dugonglased ja lamantiinlased, vastavalt 1 ja 3 retsentse liigiga.
Thomas Polus
pisi|Tomas Polus Krahv Thomas Polus (1634 Tallinn – 24. märts 1708 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane, kantseleinõunik, Karl X Gustavi lese Hedvig Eleonora sekretär 1671–1676 ja Karl XII informaator (õpetaja).
Ta sündis, Bad Lauchstädt`ist Merseburg`i lähedalt pärit, Tallinna Gümnaasiumi poeesiaprofessori Timotheus Poluse (1599–1642) ja Elisabet von Werendesi (Elschen von Wehren) pojana. Tema vend Johann Polus (1635–1674) oli Haapsalu pastor ja Ranna-Lääne praost.
Ta sai 8. detsembril 1673 Rootsi aadlikuks ja 3. jaanuaril 1698 krahvitiitli (Nr.44).
Alates 1676. aastast vastutas Polus kuninga kantseleis nn Soome ekspeditsiooni abisekretärina Eesti- ja Liivimaa asjade eest, 1682–1684 juhtis ta ühtlasi Liivimaa reduktsioonikomisjoni Stockholmis.
Ta abiellus 1673 (t.a.1693) Margaretha Elisabeth Mölleriga, kes oli Rootsi Hamburgi residendi (Resident Schwedens in Hamburg) Johan Vincent Mölleri (1615–1668) ja Katarina Crusiuse tütar. Abikaasa emapoolseteks vanavanemateks olid Uppsala Ülikooli professor ja Svea õuekohtu assessor Benedictus Olai Crusius (suri 1633; sv) ja Margaretha Hartman.
Thomas Poluse poeg, krahv Jacob Polus, oli kaardiväe kapten, kellega krahvisuguvõsa meesliin katkes.
Telepaatiline lugu
"Telepaatiline lugu" on kolmas osa Eno Raua triloogiast, mis ilmus 1972. aastal tema kogumikus "Lugu lendavate taldrikutega".
Sisu
Suvel sõbrunenud alevipoiste Meeliku, Jürnase, Kauri ja linnatüdruk Kärdi ning teiselt poolt kahe alevipoisi Peetri ja Riho seiklused jätkuvad (eelmised osad on "Päris kriminaalne lugu" ja "Lugu lendavate taldrikutega").
Triloogia kolmandas osas tegeldakse varasemast rohkem südameasjadega. Kärdi suvevaheaeg maa-alevis hakkab lõppema ning Meelik kutsub ta surnuaiale, et talle midagi tähtsat öelda. Kaur ja Jürnas märkavad Meeliku ja Kärdi kahtlast kadumist ning avastavad Jürnasel telepaatilised võimed, mille abil nad ka surnuaiale saabuvad.
Kärdi vastu on vahepeal hakanud huvi tundma ka Peetri sõber Riho, kes juba triloogia esimeses osas kujutatud Peetri väikevenna Madise kaudu proovib Kärdile läheneda. Riho teeb plaani lüüa Meeliku, Jürnase ja Kauri ning Kärdi vahele kiil, kasutades selleks Madist ning alevitüdrukut Marjut, kellega Rihol on hea läbisaamine. Peeter kutsub Kärdi jalutama ning "juhuslikult" satutakse Marju aeda.
Kärt aga peab ikkagi linna sõitma. Meelik ja Kärt lepivad kokku, et jäävad kirjasõpradeks.
Cecil Rhodes
Aafrikasse saabudes alustas Rhodes elatise hankimist farmerina, kuid siirdus 1871. aastal Kimberley teemandikaevandustesse. 1880. aastal asutas ta De Beersi kaevandusfirma ning omandas teemandiäris praktiliselt monopoli.