cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Erutus
Neurofüsioloogia
Kõik need süsteemid on omavahel seotud virgatsainete ülenevad süsteemid, kuid on ka neid, mis alanevad. Üks näide on ventrolateraalne preoptiline piirkond, vabastades GAVH (gammaaminovõihape) tagasihaarde inhibiitoreid, mis sekkuvad ärksuse ja ärgastatuse seisundisse. Ärgastussüsteemi virgatsained nagu atsetüülkoliin ja noradrenaliin töötavad ventrolateraalset preoptilist piirkonda inhibeerides.
Ärgastus ja emotsioon
Cannoni-Bardi teooria baseerub eristamata ärgastatusel, kus sündmusele vastab samaaegselt füüsiline ja emotsionaalne tasand. Näiteks kui inimese pereliige sureb, on potentsiaalne füsioloogiline vastus sellele pisarate voolamine ja kurgu kuivus, ta on "kurb". Cannoni-Bardi teooria ütleb, et nii pisarad kui ka kurbus ilmutavad end samaaegselt. Protsess toimub järgnevalt: sündmus (pereliikme surm) → füsioloogiline ärgastatus (pisarad) ja emotsioon (kurbus). Fakt, et inimesed on võimelised kogema erinevaid emotsioone, kui neil esineb sarnane füsioloogiline muster on Cannoni-Bardi teooria kasuks. Näiteks võib inimesel esineda südamekloppimine ja kiire hingamine kui nad on vihased või hirmunud. Isegi kui mõnes olukorras võib emotsioon esile kerkida enne füsioloogilist vastust, võetakse nende koosesinemist ikkagi tõendina teooria kasuks. Näiteks metsas võib ootamatult kuuldav heli tekitada otsekohe hirmutunde, kuigi füüsilised hirmu sümptomid järgnevad tundele, mitte ei eelne sellele.
Jamesi-Lange teooria kirjeldab, kuidas emotsiooni põhjustavad kehalised muutused, mis tulenevad emotsionaalse ärgastatuse tajumisest kogemusena või keskkonnas. Teooria väidab, et sündmused põhjustavad autonoomse närvisüsteemi ärgastatuse lihasepinge, südamelöögi sageduse tõusu, hingeldamise, suukuivuse, pisarate näol. Kehaline tunne kui olukorraspetsiifiline reaktsioon ongi emotsiooni käivitaja. Näiteks kui keegi solvab inimest või tema peret, võivad inimese käed rusikasse tõmbuda, hingeldama hakata ja pingesse minna. Inimene tunneb oma rusikate jäikust ning mõistab seejärel, et on vihane. Siin on protsess järgmine: sündmus (solvang) → füsioloogiline ärgastatus (rusikas käed, higi, pinge) → tõlgendus ("Mul on käed rusikas ja olen pinges") → emotsioon (viha). Seda tüüpi teooria keskendub füsioloogilisele ärgastatusele kui võtmele, kuna teooria kohaselt ei piisaks ainult kognitiivsetest protsessidest üksinda emotsiooni tekkeks.
Schachteri-Singeri kahefaktoriline teooria tunnetuslikust sildistamisest arvestab nii füsioloogilist ärgastatust kui ka kognitiivseid protsesse, mis tekivad vastusena emotsiooni esilekutsuvas situatsioonis. Schachteri-Singeri teooria väidab, et emotsionaalne seisund on füsioloogilise ärgastatuse ja ärgastatust tasandi tunnetus. Seega määrab tunnetus, kuidas füüsilist vastust nimetada. Näiteks kas viha, rõõm või hirm. Teooria näeb emotsiooni kui ärgastatuse tasandi ja tõlgenduse vahelist interaktsiooni. Mitte füsioloogiline ärgastatus, vaid tunnetus annab emotsioonile nime. Näiteks kui inimene põgeneb sarimõrvari eest, higistab ta ilmselt elu eest ja süda puperdab, mis on füsioloogiise seisundi näitajad. Inimese tunnetuslik silt oma kogemusele tuleb olukorra hindamisest "hirmuks". Siis ta alles kogeb hirmu, aga ainult pärast seda, kui on tunnetuse kaudu sellele nime andnud. Protsess siin: sündmus (sarimõrvar inimest taga ajamas) → füsioloogiline ärgastatus (higi, südame puperdamine) → tunnetuslik silt (tõlgendus; "see on hirm") → emotsioon (hirm).
Mälu
Ärgastatus on seotud info äratundmise, meelespidamise ja ammutamisega erinevate mäluprotsesside juures. Emotsionaalselt ärgastav informatsioon võib viia parema info kodeerimiseni ja seekaudu soodustada info säilitamist ja meeldetuletamist. Ärgastatus on seotud valikulise tähelepanuga – inimesed kodeerivad paremini ärgastusega seonduvat kui neutraalset infot. Kodeerimise selektiivsus ärgastatusega seonduvate stiimulite kasuks loob paremad pikaajalise mälu jäljed. Ärgastusega seotud eredatele mälestustele on inimestel kergem ligi saada ning neid mäletatakse detailsemalt ja täpsemalt.
Hoolimata sellest, et ärgastatus enamikul juhtudel mälu parandab, esineb erandeid. Õppimisega seotud ärgastatus seostub rohkem pikaajalisest mälust meeldetuletamise ja ammutamisega kui lühiajalisest info meeldetuletamisega. Näiteks leidis üks uurimus, et inimesed suutsid mäletada ärgastust tekitavaid sõnu paremini ühe nädala kui kahe minuti järel pärast õppimist. Teine uurimus leidis, et ärgastatus mõjutab mälu erinevatel inimestel eri moodi. Eysenck leidis, et kõrgema ärgastatuse tase aitas ekstravertidel sõnu ammutada, samas kui introvertidel seda vähendas.
Czerwionka-Leszczyny
Czerwionka-Leszczyny on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Rybniki maakonnas, Czerwionka-Leszczyny valla halduskeskus. Czerwionka-Leszczyny asub Rybnikist umbes 11 km kirdes ja Katowice kesklinnast ligikaudu 28 km lääneedelas.
Czerwionka ja Leszczyny said linnaõigused 1962. aastal. 1975. aastal liideti Czerwionka Leszczyny linnaga. Praeguse nime sai linn 1991. aastal.
Vibo Valentia provints
Haldusjaotus
Vibo Valentia provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 5000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.
Skandinaavia Rahaliit
Skandinaavia Rahaliit (rootsi keeles: Skandinaviska myntunionen, taani: Skandinaviske Møntunion, norra: Skandinaviske myntunion) oli Rootsi ja Taani ühine rahaliit, mis loodi 5. mail 1873.
Rootsiga personaalunioonis olnud Norra liitus rahaliiduga kaks aastat hiljem (1875), seades raha väärtuse kulla suhtes võrdseks Taani ja Rootsiga (100/248 grammi). Rootsi, Taani ja Norra kroon jagunes 100 ööriks. Peale kullast 5-, 10- ja 20-krooniste müntide olid käibel hõbedast 1- ja 2-kroonised, biljoonist 10-, 25- ja 50-öörised ja pronksist 1-, 2- ja 5-öörised, ims olid kõigis lepinguosalistes riikides sama kaalu ja mõõduga. Rahaliit oli 19. sajandi skandinavistliku poliitikaliikumise üks suurimaid tulemusi.
1914. aastal tõi Esimese maailmasõja algus lõpu ka rahaliidule. Rootsi hülgas suhte kullaga 2. augustil 1914. aastal.
1924. aastal Eestis kehtestatud kuldkrooni ja 1928. aastal kehtestatud krooni väärtus vastas kuni devalveermiseni 1933. aastal liidu poolt kehtestatud krooni väärtusele.
Rootsi, Norra ja Taani kasutavad samasid rahaühikuid, mis olid kasutusel rahaliidu ajal, kuid neil puudub omavaheline seotus aastast 1914. Islandi kroon on tuletis Taani kroonist, mis võeti kasutusele peale Islandi iseseisvumist Taanist 1918. aastal ning täielikult 1944. aastal.
Rullumismeetod
Rullumismeetod (inglise: generating method või generating process) on meetod hammasrataste valmistamiseks. Rullumismeetodil kujuneb hambaprofiil latiprofiiliga (näiteks tigufrees, ratastõukur) lõikeriista lõikeserva järjestikuste asendite mähisjoonena.
12. armee (Saksamaa)
'''Saksa 12. armee''' oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.
Ajalugu
Armee formeeriti 13. oktoobril 1939 14. armeest. Võttis osa Prantsusmaa vallutamisest, rünnates läbi Luksemburgi ja Belgia. 1940. aasta oktoobris viidi üle okupeeritud Poolasse. 15. detsembril sai armee käsu liikuda Rumeeniasse ja Bulgaariasse ning aprillis 1941. ründas armee Jugoslaaviat ja Kreekat. Juunis 1941. formeeriti ümber Wehrmachtsbefehlshaber Südostiks ja 23. jaanuaril 1943. formeeriti ümber väegrupiks E.
Moodustati uuesti 10. aprillil 1945. väegrupist Nord. Kapituleerus 8. mail 1945.
Islandi kroon
pisi|500-kroonine rahatäht (1928) Islandi kroon (islandi keeles króna, mitmuses krónur) on Islandi rahaühik. ISO rahakood on ISK.
12. armee (Saksamaa)
Allunud väeosad
4. detsember 1939.: 10. mai 1940.: 5. aprill 1941.: 1. juuli 1941.: 2. jaanuar 1942.:
Islandi kroon
Taani kroon võeti Islandil kasutusele 1874. See asendas varem kehtinud Taani riigitaalri. 1885 hakkas Island juba oma pangatähti välja andma. Need olid paberrahad nominaaliga 5, 10 ja 50 krooni. 1904 lisandusid 100-kroonised paberrahad. Raha väljaandmise eest vastutas pank Lansssjod Islands.
Islandi kroon eraldus Taani kroonist peale Skandinaavia Rahaliidu lõppemist esimese maailmasõja alguses ja autonoomia saamist Taanilt 1918. aastal. 1921. aastal emiteeriti Ee
12. armee (Saksamaa)
Allunud väeosad
26. aprill 1945.:
Islandi kroon
1922. aastal emiteeriti esimesed mündid: 10- ja 25-öörised. 1925. aastal järgnesid 1- ja 2-kroonised mündid ning 1926 1-, 2- ja 5-öörised.
1929. aastal võttis üle 5-krooniste rahade emiteerimise üle teine pank, Landsbanki Íslands. 1935 laskis pank käibele 500-kroonised rahatähed, 1957 25- ja 1000-kroonised rahad.
Island iseseisvus 1944. 1946 muudeti müntide kujundust, et kõrvaldada sealt Christian X monogramm CXR.
1961 sai Islandi keskpangaks Seðlabanki Íslands. Pank andis välja paberrahad nominaaliga 10, 25, 100, 1000 ja 5000 krooni.
1960. aastatel langes Islandi krooni väärtus märgatavalt. 1981 arvestati Islandi krooni väärtus ümber kursiga 1:100. Kasutusele võeti mündid nominaaliga 5, 10 ja 50 ööri ning 1 ja 5 krooni, millele järgnesid 10-kroonised mündid 1984, 50-kroonised 1987 ja 100-kroonised 1995. Kasutusele võeti rahatähed nominaaliga 10, 50, 100 ja 500 krooni, millele järgnesid 1000-kroonised rahad 1984 ning 2000- ja 5000-kroonised rahad 1986.
Tehniliselt jaguneb kroon endiselt 100 ööriks, ehkki öörid ei ole enam ammuilma käibel. 2002 lõpetas tollane peaminister Davíð Oddsson ööride kasutamise Islandi igapäevaelus ja alla 1 krooni väärtuses olevad mündid korjati käibelt ära. Alates 1. oktoobrist 2003 ei võta neid vastu ka Islandi pangad. Ööre kasutatakse ainult valuutakursside arvestamisel.
Majanduskriisi tõttu kaotas Islandi kroon 70% oma väärtusest euro suhtes oktoobrist 2007 oktoobrini 2008.
Valuutakursid
Seisuga 29. juuni 2011 1 EUR = 165,71 ISK 1 USD = 114,92 ISK 1 GBP = 184,17 ISK
Endised valuutakursid
Barcelona
Barcelona on Kataloonia pealinn, elanike arvult Hispaania teine linn. Linn asub Vahemere rannikul, Llobregati ja Besòsi jõe suudmete vahel. Linna elanike arv halduspiires on 1 593 000 (2005), kuid koos eeslinnadega on elanike arv üle 4 miljoni.
Islandi kroon
Valuutakursid
1 EEK = 11,105 ISK seisuga 5. juuni 2009 1 EEK = 9,8272371705 ISK seisuga 31. detsember 2010
Barcelona
Ajalugu
Legendi järgi asutas tänapäeva linna kohale Barcino koloonia kartaago väejuht Hamilkar Barkas, Hannibali isa. Roomlased ehitasid linna kohale oma kindluse umbes 15 eKr. 5. sajandil vallutasid linna läänegoodid ja 8. sajandil maurid. Aastal 801 vallutas linna Karl Suure poeg Ludwig Vaga. Aastal 985 rüüstas Barcelonat Córdoba kaliif Al-Mansur. Keskajal oli Barcelona Aragóni kuningriigi pealinn.
Pärast liitu Aragóni ja Kastiilia vahel linna areng pidurdus. Linn rüüstati 1640–1652 püsinud Kataloonia Vabariigi likvideerimise käigus ja Hispaania pärilussõja ajal 1714. Felipe V lammutas pool kaupmeeste elurajooni tsitadelli ehitamiseks, et vaenulikku linna ühekorraga karistada ja kontrollida. Katalaani keele kasutamine asjaajamises keelustati.
1992. aastal toimusid linnas XXV suveolümpiamängud.
Transport
Linnas on metroo ja linna lähedal El Prati lennujaam.
Sport
Linnas tegutseb spordiklubi FC Barcelona.
Lauküla
Lauküla on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
1977. aastal liideti Laukülaga Kakulaane küla.
Hammaskamm
thumb|[[Katta hammaskamm]] thumb|[[Kirileemuri hammaskamm]] Hammaskamm on tupaialistel ning paljudel strepsiriinsetel primaatidel alalõua keskmistest hammastest moodustuv kammitaoline ette suunatud moodustis.
Agderposten
Agderposten on Norras Arendalis ilmuv päevaleht tiraažiga 23 305. Peatoimetaja on Stein Gauslaa.
Hammaskamm
Tupaialistel moodustub see neljast lõikehambast, primaatidel lisanduvad ka silmahambad.
Agderposten
Ajalehte annab välja Agderposten AS.
Kurevere (Otepää)
Kurevere on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.
Külas asuvad Kihu ohvrikivi ning Kurevere Jaanimägi.
Lossiküla
Lossiküla ehk Asuküla on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.
Lossikülas asub Sangaste loss.
Absoluutväärtus
Absoluutväärtus on positiivse arvu ja nulli korral arv ise ning negatiivse arvu absoluutväärtuseks on selle arvu vastandarv. Absoluutväärtus näitab punkti kaugust nullpunktist.
Lümanda vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Lümanda vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Aleviku külas.
Absoluutväärtus
Arvu absoluutväärtus on seda arvu arvteljel kujutava punkti kaugus nullpunktist. Null on kõige väiksema absoluutväärtusega arv.
Lümanda vald (1939)
Esimene vallavanem oli Valdar Mälk, kes valiti 21. aprillil 1939 vallavanemate esindajaks Saare maavalitsuse juurde.
Absoluutväärtus
Kompleksarvu moodul
Kompleksarvu absoluutväärtust nimetatakse tihti ka kompleksarvu mooduliks. Kompleksarvu z moodul on ruutjuur kompleksarvu ja tema kaaskompleksarvu korrutisest ehk
Lümanda vald (1939)
Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.
Absoluutväärtus
Kompleksarvu moodul
,
Lümanda vald (1939)
Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Absoluutväärtus
Kompleksarvu moodul
kus * tähistab kaaskompleksarvu.
Lümanda vald (1939)
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Atla külanõukogu, Koimla külanõukogu ja Lümanda külanõukogu.
Absoluutväärtus
Absoluutväärtus kui norm
Absoluutväärtus rahuldab normi aksioome ning on seetõttu normiks reaalarvude ruumis ja kompleksarvude ruumis.
Lümanda vald (1939)
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
7. Lümanda vald – maa-alaga, mis moodustub senise Lümanda valla maa-alast, välja arvatud Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude ning senise Salme valla piires asuvad Lümanda valla talude lahus-heinamaatükkide maa-alad.
Jüri Talvet
pisi|Jüri Talvet 10. novembril 2011 Tartu Ülikooli aulas Maailma kultuurinõukogu auhinnatseremoonial pärast audiplomi vastuvõtmist Jüri Talvet (sündinud 17. detsembril 1945 Pärnus) on eesti kirjandusteadlane, tõlkija, luuletaja ja esseist.
On kasutanud ka pseudonüümi Jüri Perler.
23. aprillil 2007 kirjutas Talvet alla Eesti kaitseministrile kirjutatud professorite kirjale.
Elulugu
Jüri Talvet lõpetas 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina ning kaitses 1981. aastal Leningradi Riiklikus Ülikoolis kandidaadiväitekirja teemal "Mateo Alemani pikareskne romaan "Guzman de Alfarache" ja realistliku romaani kujunemine" ("Плутовский роман Матео Алемана "Гусман де Альфараче" и проблемы формирования реалистического романа").
Alates 1973. aastast on ta töötanud Tartu Riikliku Ülikoolis väliskirjanduse õppejõuna. 1992. aastal sai ta Tartu Ülikooli maailmakirjanduse professoriks ja 1992/1993. õppeaastal asutatud hispaania filoloogia eriala juhatajaks. 1994. aastast on ta juhatanud Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni ning toimetanud rahvusvahelist võrdleva kirjandusteaduse aastaväljaannet "Interlitteraria".
Looming
Jüri Talvet on nii kirjandusteadlane, kirjanik, tõlkija kui ka esseist ning luuleraamatute, artiklikogumike ja reisiesseede autor. Ta on üks Eesti tuntumaid Juhan Liivi uurijaid. Samuti on ta kirjutanud teoste eessõnu ning aidanud kaasa mitme muu tõlke tegemisel.
Talvet on eestindanud nii hispaaniakeelset klassikat kui ka uuemat kirjandust ning avaldanud nende käsitlusi. Ta on tõlkinud ka inglise, katalaani ja portugali keelest. Tänu tema tõlketegevusele on eesti lugejani jõudnud hispaaniakeelse maailma väärtkirjandus ja hispaaniakeelse lugejani eesti kirjandus.
Talveti luuletus "Armastus" on loetav 80 keeles ja sellega on seda peetud kõige enam tõlgitud eestikeelseks kirjandusteoseks.
Isiklikku
Tõlkija ja diplomaat Malle Talvet-Mustonen on Jüri Talveti õde. Jüri Talvetil on üks poeg ja kaks tütart, tema noorem tütar on helilooja Marta-Liisa Talvet.
Leisi vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Leisi vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1940. Vallamaja asus Leisi külas.
Esimene vallavanem oli Juhan Võidumaa.
Vald kuulus Pärsamaa põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Leisi külanõukogu, Metsküla külanõukogu ja Ranna külanõukogu.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
6. Leisi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Leisi valla maa-alast, välja arvatud Aruste ja Purtsa külade piirkonnad; b) senise Pärsamaa valla Ranna, Roobaka ja Pöitsemäe külade ning Roobaka asunduse piirkondadest.
Triin Tael
pisi|Triin Tael esinemas Püha Hieronymuse päeval 30. septembril 2010 Triin Tael (sündinud 15. augustil 1973) on eesti tõlkija.
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal cum laude.
15. mai
15. mai on Gregoriuse kalendri 135. (liigaastal 136.) päev. Juliuse kalendri järgi 2. mai (1901–2099).
Eestis
pisi|15. mail 1990 toimus Toompeal Interliikumise organiseeritud meeleavaldus
Chuncheon
Chuncheon on linn Lõuna-Korea kirdeosas, Gangwoni provintsi halduskeskus.
Elanike arv (2001): 252 019.
Türgi paisjärv
Türgi paisjärv on järv Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Kirilind
Kirilind on lepatriinu rahvapärane nimetus.
Riiklik Ookeani- ja Atmosfäärivalitsus
NOAA omanduses on allveelabor Aquarius Reef Base, mis asub Florida rannikuvetes ookeanipõhjas ja mida haldab Florida Rahvusvaheline Ülikool.
Henri-Pierre Roché
Henri-Pierre Roché [anr'i-pjeer roš'e] (28. mai 1879 Pariis – 9. aprill 1959 Sèvres, Hauts-de-Seine, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik ja stsenarist, kes oli tihedalt seotud Pariisi avant-garde kunsti ja dadaistliku liikumisega.
Henri-Pierre Roché oli ka tunnustatud ajakirjanik, samuti suur kunstikoguja ja -vahendaja.
Tema sõpruskonna moodustasid paljud noored Montparnasse'i kvartali noored ja andekad kunstnikud: Manuel Ortiz de Zarate, Marie Vassilieff, samuti Max Jacob ja Pablo Picasso. Ta tutvustas Leo ja Gertrude Steini Pablo Picassole 1905. aasta novembris. Leo Stein kirjeldas Roché'i kui "pikka meest, kel uudishimulik otsmiku all paar uurivaid silmi, mis tahtsid teada kõike." Henri-Pierre Roché oli ka Francis Picabia, Constantin Brancusi ja Marcel Duchampi sõber, kellega koos ta reisis 1916. aastal New Yorki. Seal lõi ta koos Duchampi ja Beatrice Woodiga ajakirja Blind Man, milles tutvustati esmakordselt dadaistide manifestatsiooni USA-s.
Roché oli ka tuntud kui naistemees ning ta oli kaks korda abielus. Kirjutades romaane "Jules et Jim" ja "Les deux anglaises et le continent", pikkis ta neisse autobiograafilisi sugemeid ja episoode päriselust. François Truffaut, kes sõbrunes temaga elu viimasel perioodil, vaimustus neist romantilistest lugudest ja otsustas mõlemad romaanid ekraniseerida.
Vieux-Reng
Vieux-Reng on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Maubeuge'i kantonis.
Selle naaberküla teisel pool piiri Belgias kutsutakse Grand-Reng.
Atīša
thumb|right|Atīša Atīša ehk Atiša (sanskriti Atīśa, Atiśa, ka Shrijnana ja Chandragarbha; 982–1054 (või 980-1052)) oli Pāla keisririigist Indias pärinev budistlik õpetaja, kes oli koos Konchog Gyalpo ja Marpaga üks nooremate budistlike koolkondade (Sarma) rajajaid Tiibeti budismis pärast budismi allasurumist kuningas Langdarma (Glang Darma) valitsusajal.
Atīša sündis Bengalis, Vikrampuri maakonnas. Atīša vanemad olid kšatrijate kastist (sanskriti kshetri) ja elasid Vadžrajogini küla lähedal. Seal seisab tänini 11. sajandil rajatud tempel, mis on pühendatud nii daakinitele kui ka Dhakeshwarile.
Tiibetisse saabus ta 1042. aastal. Atīša on Tiibeti budismis teine silmapaistev tegelane pärast Padmasambhavat.
Dagens Næringsliv
pisi Dagens Næringsliv ('Päeva Majanduselu'; lühend DN) on Norra ärialane päevaleht. Tiraaž on 82 755 ja päevane lugejaskond 305 000 inimest. Peatoimetaja on 2000. aastast Amund Djuve. Leht kuulub kontserni Norges Handels og Sjøfartstidende.
Atīša
Atīša budismi aluseks oli prajnaparamitã filosoofia ("Teisele kaldale viiv õpetus ehk tarkus"). Atīša oli ühtlasi aktiivne tantrismi pooldaja, kes poulariseeris Tiibetis Kalatšakra tantra kultuse. Ta asus reformima Tiibeti senist arusaama budismist, sest Atīša saabumise ajaks oli Tiibetis ainus valitsev traditsioon Nyingma koolkond, mis pööras enam tähelepanu vadžrajaana tudeerimisele ja ei hoolinud eriti rahvabudismist.
Dagens Næringsliv
Ajalehe asutas 1889. aastal nime Norges Sjøfartstidende all Magnus Andersen. Esimene number ilmus 1. jaanuaril 1890. 1912. aastal anti lehele nimi Norges Handels og Sjøfartstidende. Praeguse nime sai leht 20. jaanuaril 1987.
Lehel on väliskorrespondendid New Yorgis, Brüsselis, Phuketis ja Stockholmis.
Atīša
Atīša tõmbas enda reformidega kaasa rahvamassid, lihtsustades Buddha sõnumit vastukaaluks nyingmale, kes liigselt keskendus tantratele ja metafüüsikale, mis jäi tavatiibetlase jaoks kaugeks. Atīša ja tema õpilaste poolt rajatud Kadampa ehk Kadami koolkond on eriti askeetlik mungaelu reeglite Vinaya suhtes, keelates munkadele abielu ja nõudes ranget tsölibaati vastandina Nyingma koolkonnale, kus abielu on munkadele osaliselt lubatud (sõltuvalt ajast ja tegevusest). Samuti suhtub kadampa väga eitavalt joovastavate jookide ja ainete pruukimisse, vastukaaluks nyingmale, kus õllejoomismeisterlikkuse ja oskusega suhelda naistega läks budismi ajalukku koolkonna rajaja Padmasambhava ise.
Atīša loodud koolkond ei lubanud munkadel ka raha kasutada. See Atīša puritaanlus ei pidanud Tiibetis pikalt vastu. Nyingmale ja Kadampale vastukaaluks tekkisid kaks uut koolkonda: Sakja ja Kagyu. Mõnesaja aasta pärast lisandus neile Gelukpa koolkond. Selle rajas 14. sajandil Tsongkhapa, kes vaimustus Atīša puritaanlikust suhtumisest, õppemeetoditest ja käsitlusest, asetades rõhu filosoofiale ja loogikale.
Restu
Restu on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.
Külas tegutses Restu kool.
Villers-Sire-Nicole
Villers-Sire-Nicole on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Maubeuge'i kantonis.
Norra Ülemkohus
thumb|Ülemkohtu hoone Norra Ülemkohus (norra Norges Høyesterett) on Norra kõrgeim kohtuinstants. See alustas tegevust 1815. aastal vastavalt põhiseaduse § 88, mis ütleb, et viimaseks kohtuinstantsiks on Ülemkohus.
Norra Ülemkohtu eesistuja (høyesterettsjustitiarius) on alates 2002. aastast Tore Schei. Lisaks eesistujale kuulub Ülemkohtu koosseisu 18 kohtunikku.
Paljud Ülemkohtu lahendid avaldatakse ajalehes Norsk Retstidende.
Mägiste
Mägiste on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Mägistel asub Tartu–Valga raudtee peatuspunkt.
1977. aastal liideti Mägiste külaga Kohtu.
Arnold Akberg
pisi|Arnold Akberg (u 1925) EKM j 55900 FK 1190, Eesti Kunstimuuseum SA, http://www.muis.ee/museaalview/2887712 Arnold Akberg (4. veebruar 1894 Võipere, Lääne-Virumaa – 7. oktoober 1984 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Akberg õppis Rakvere Õpetajate Seminaris. Pärast kooli lõpetamist töötas mõned aastad õpetajana Virumaal. Alates 1920. aastast töötas joonistusõpetajana Tallinnas.
Kunstnikuna oli Arnold Akberg peamiselt iseõppija, kuid täiendas end Ants Laikmaa ateljeekoolis ja Riigi Kunsttööstuskooli õhtukursustel. Sooritas 1927. aastal Sihtkapitali Valitsuse toel õppereisi Berliin ja Pariisi.
Ta oli 1924. aastast Eesti Kunstnikkude Rühma liige. Aastatel 1924–1930 kuulus Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse.
Akberg viljeles järjekindlalt kubismi, tema maalidel on selge kompositsioon ja tundlik koloriit.
Õpingud
1903–1908 õppis Akberg Kadrina vallakoolis, seejärel jätkas õpinguid 1908–1910 Liiguste ministeeriumikoolis. 1912. aastal asus ta õppima vastavatud Rakvere Õpetajate Seminari. Tema sealne joonistusõpetaja Karl Scnell-Merilaid kiitis teda lakooniliselt lausudes: “Jätkake!” ning suunas teda seeläbi kunstiga edasi tegelema. Hiljem täiendas ta end Ants Laikmaa ateljeekoolis ja Riigi Kunsttööstuskooli õhtukursustel. Suures osas oli Akberg siiski iseõppinud kunstnik. Akbergiga koos maalis sõber ja kunstnik Märt Laarman. Kunstnikke nõustas ka August Jansen Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu stuudios Mere puiesteel. Lisaks Laarmanile olid Akbergil head suhted ka Henrik Olviga. pisi|Arnold Akberg "Daam lapsega" (1926) EKM j 11485 M 4094, Eesti Kunstimuuseum SA, http://www.muis.ee/museaalview/1716136
Looming ja töö
Akbergi esimene töökoht oli Aaspere algkool, mille juhataja ta oli aastatel 1917–1920. 1920. aastast alates töötas ta mitmes Tallinna koolis joonistusõpetajana ja õpetas peamiselt klassikalist realistlikku joonistamist. Aastatel 1920–1930 töötas ta IV algkoolis, 1930–1940 XXI algkoolis ja perioodidel 1940–1947 ning 1949–1954 I keskkoolis. Akberg jäi pensionile 1954. aastal.
1924. aastal ühines ta Eesti Kunstnikkude Rühmaga, mis oli asutatud 1923. aasta lõpus. Rühmaga liitumine tähistab ka pööret kunstniku käekirjas, realismist modernismi liikumist. Rühma kunstnikud defineerisid end kubistide ja konstruktivistidena. Üle Eesti organiseeriti ühiselt palju näituseid.
Akbergi teoseid on eksponeeritud rühmanäitustel Eestis, Lätis, Soomes, Venemaal, Taanis, Saksamaal ja Prantsusmaal. Akbergi teoseid leiab Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi kogudest ning ka erakogudest.
Akberg ja tema kaasaegsed kunstnikud suhtlesid omavahel tihedalt, vahetasid kirjandust, näiteks El Lissitzky ja Ilja Ehrenburgi välja antud ajakirja Veštš (Beщь), mis ilmus Berliinis ning Le Corbusier' ja Amédeé Ozenfanti L'Esprit Nouveau, mis ilmus Pariisis. Akberg, Laarman ja Olvi kogunesid tihti Feischneri kohvikus, arutlesid kunstiteemadel ja tõmbasid piipu.
Arnold Akbergi peetakse idealistiks, tema päevikutele tuginedes saab teada, et mõni maal on aastatepikkuse töö tulemus. Kunstnik kavandas, otsis motiive, lõikas välja ja seadis kubistlikke kompositsioone ning alles seejärel jõudis sobiva lõuendi ja värvideni ning alles siis alustas etapiviisilist tööd maalikihtidega.
1927. aastal sai Akberg toetust Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuselt ja veetis tänu 50 000-margasele preemiale kaks ja pool kuud Pariisis ja Berliinis. Tänu tema loodud kontaktidele kutsuti eestlasi osalema juba samal sügisel Berliini suurele konstruktivistide kunstinäitusele. Saksa kriitika võrdles Akbergi teoseid koguni Picasso teostega.
1928. aastal anti välja rühma parimaid teoseid avalikkusele tutvustav almanahh "Uue kunsti raamat". Mustvalgete reproduktsioonide seas paistis eriti silma ainus värviline, Akbergi "Konstruktsioon" (1927). Peagi hakkas rühma tegevus soikuma ja Akberg oli ainus, kes jäi oma suunale, kubismile, truuks.
Seoses Nõukogude okupatsiooniga lõpetas Akberg maalimise, perioodist 1940–1957 on teada üksikud maastikumaalid. Seoses poliitilise korraga oli Akberg ka kustutatud Eesti NSV Kunstnike Liidu nimekirjast. Küsimus ei olnud selles, et ta oleks vähe maalinud, vaid hoopis tema teoste nn "formalistlikus" laadis.
Arnold Akbergi esimene isikunäitus toimus alles 1967. aastal.
1920.–1930. aastate kubism asendus 1960. aastatel konstruktivismiga. Viimane tegi kunstniku ka tunnustatuks.
Eraelu
Arnold Akbergi abikaasa oli Linda Akberg (neiupõlvenimega Laasberg). Abielu sõlmiti 1931. aastal ja 1940. aastal sündis neil tütar Tiiu. Tiiu Akbergist sai tuntud moekunstnik. Näiteks 1968. aasta moeajakirjast Siluett leiab tema juugendlikud joonistused, mida ligi 80% naisi ei mõistvat.
Akberg suri 90-aastaselt ning on maetud Tallinna Metsakalmistule abikaasa Linda kõrvale.
Kasiino
Kasiino on asutus, kus korraldatakse hasartmänge. Kasiinod asuvad tavaliselt hotellide, restoranide, kaubanduskeskuste, kruiisilaevade või muude puhkekeskuste läheduses või sees.
Mõned kasiinod pakuvad lisaks meelelahutust, näiteks elavat muusikat, kontserte, spordivõistlusi (tavaliselt poks ). Maailmas on kokku umbes 4750 kasiinot.
Eestis peetakse kasiinodeks ka mänguautomaadisaale, kuid traditsioonilises mõistes ei ole need siiski kasiinod. Kasiinoks tuleks pidada sellist kohta, kus on mängulauad, kus saab mängida krupjee ehk diileri vastu või vahendusel, lisaks neile mänguautomaadid jmt.
Termini "kasiino" ajalugu
Terminiga "kasiino" märgiti algselt väikest villat, suvemaja või paviljoni, mis oli mõeldud meelelahutuseks ning asus tavaliselt suurema Itaalia villa või palazzo territooriumil. Sellistest kasiinodest võib näidetena tuua Villa Giulia ja Villa Farnese.
19. sajandil hakati selle terminiga tähistama teisigi avalikke ehitisi ehk nii-öelda klubisid, milles toimusid meelelahutusüritused, sealhulgas hasartmängud ja sport.
Kasiinod, mis ei ole hasartmängukohad
Copenhagen Casino oli teater, mida kasutati suurteks rahvakogunemisteks 1848. aasta revolutsiooni ajal, mis muutis Taani konstitutsioonilise monarhiaga riigiks. Kuni 1937. aastani oli see populaarne teater.
Hanko kasiino Hankos Soomes on üks linna silmatorkavamatest tunnusmärkidest ning seda ei kasutatud kunagi hasartmängude läbiviimiseks. See terviseveekuurort oli 1800. aastate lõpus pigem sagedane Venemaa kõrgklassi pidutsemiskoht ja on nüüd restoran.
Tänapäeva Itaalias on sellel terminil, sõltuvalt hääldusest, erinevad tähendused. Nimelt võib rõhuasetust muutes see sõna tähistada bordelli (kutsutakse ka "casa chiusa", sõna otseses mõttes "suletud maja"), kuid samas kasiinot kui hasartmängukohta hääldatakse casinò – aktsendiga.
Eestis tegutsesid esimese vabariigi ajal ohvitseride kasiinod.
Mängimine kasiinos
pisi|Baccarat Casino, Edmonton, Alberta, USA Enamikus maailma riikides, kus hasartmängud on lubatud, on kasiinos mängimise vanuse alammääraks 18 või 21 aastat (USA-s sõltuvalt osariigist kas 18 või 21). Eestis ja Venemaal on vanusepiiriks 21, Lätis ja Soomes 18 aastat.
Kuldne Kalev
Kuldne Kalev oli ajalooline korvpallimeeskond, kes osales NSV Liidu meistrivõistlustel korvpallis.
Kasiino
Mängimine kasiinos
Mängida saab mänguautomaatidel või muudes juhusliku tulemi andvates mängudes (nagu näiteks craps, blackjack, rulett, Baccarat) ja mõned teadmistel põhinevad mängud (pokker; vaata täpsemalt kasiinomänge). Neil mängudel on tavaliselt matemaatiliselt kindlaks määratud tõenäosus, mis annab pikema perioodi jooksul alati eelise kasiinole mängija suhtes. Seda eelist kutsutakse maja eeliseks mängija suhtes. Sellistes mängudes nagu pokker, kus mängijad mängivad üksteise vastu, võtab maja teenustasu ja seda nimetatakse reigiks (rake).
David Abram
pisi|David Abram 2009. aastal Eestis
Kasiino
Mängimine kasiinos
Väljamakse on mängijate võidetud summa (puhas võit).
Kuldne Kalev
Korvpalliklubi Kalev osales okupeeriva riigi NSV Liidu meistrivõistlustel nii Tallinna Kalevi kui ka Tartu Kalevi nime all.
Kasiino
Mängimine kasiinos
"Playing with house money" viitab sellele, et mängija, kes on kasiino suhtes plussis, teeb panuseid kasiino käest võidetud raha eest.
Negatiivne mõju
Baylori Ülikooli majandusprofessori Earl Grinolsi sõnul suurendavad kasiinod patoloogiliste hasartmängurite arvu ühiskonnas. Gringolsi tehtud kasumlikkuse analüüs näitab, et positiivse majandusliku mõju saavutamiseks peaksid kasiinod andma tööd keskmiselt 13% elanikest. Samas on kaudselt selle äri kaudu tööd saavaid ligikaudu sama palju: hotellitöötajad, restoranitöötajad, reklaam, varustus jms.
Turvalisus
Kasiinod pööravad turvalisusele eriti suurt tähelepanu. Läbi kasiino liiguvad suured summad sularaha (ning tehakse maksekaardi- ja krediitkaarditehinguid) ning see tõmbab ligi inimesi, kes tahavad "süsteemi" petta. Tänapäevane turvateenistus koosneb kaameratest, mis paiknevad üle kogu kasiino ning millega teevad tööd koolitatud spetsialistid, kelle ülesandeks on leida pettureid ning takistada vargusi nii klientide kui ka töötajate poolt.
Tänapäevase kasiino turvateenistus on tavaliselt kaheks jaotatud: füüsiliselt mängusaalis asuvad turvamehed, kes tagavad korra, ja jälgimisteenistus (eye in the sky), mis jälgib toimuvat kaamerate vahendusel ja annab turvameestele teavet rikkumiste kohta. Mõlemad osakonnad teevad koostööd turvalisuse tagamiseks ja vara säilitamiseks kasiino territooriumil.
1989. aastal Las Vegases avatud kasiino The Mirage oli esimene kasiino maailmas, kus valvekaamerad töötasid kõigi mängulaudade kohal ööpäev läbi.
David Abram
David Abram (sündinud 24. juunil 1957) on ameerika kultuuriökoloog, filosoof ja kunstnik.
Ta on fenomenoloog ja süvaökoloog. Ta on toetunud oma kirjutistes Maurice Merleau-Ponty töödele.
Torgu vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Torgu vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Laadla küla alal.
Esimene vallavanem oli Aleksander Münt.
Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens.
Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kargi külanõukogu ja Torgu külanõukogu.
25. märtsil 1946 liideti Salme valla Anseküla külanõukogu Rahuste küla Kargi külanõukoguga.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
15. Torgu vald – maa-alaga, mis moodustub senise Torgu valla maa-alast, välja arvatud Rahuste küla piirkond.
Kuldne Kalev
Tallinna Kalev võttis meistrivõistlustest osa 1944.–1947. aastal ja 1953.–1954. ning 1958. aastal (1948.–1952. osalevate tartlaste meeskond kandis nimetust Tartu ÜSK) ja alates 1977. aastast kuni 1991. aastani. Muul perioodil esindas Eesti NSV-d Tartu Kalev.
Kuldseks Kaleviks kutsutakse veel Tallinna Kalevi meeskonda, kes 1991. aastal tuli Nõukogude Liidu meistriks Jaak Salumetsa (peatreener 1985.–1991.) juhtimisel. Võistkonnas mängisid Tiit Sokk, Rauno Pehka, Aivar Toomiste, Margus Metstak, Aivar Kuusmaa, Andrus Nagel, Sergei Babenko, George Jackson, Aleksandr Karavajev, Gert Kullamäe, Marek Noormets, Ivo Saksakulm.
Securitate
Securitate (ametliku nimega Departamentul Securității Statului) oli kommunistliku Rumeenia julgeolekuteenistus. Securitate asutati 1948. aasta 30. augustil ja saadeti laiali 1989. aasta detsembris.
Põllu (täpsustus)
Põllu on omastava käände vorm sõnast 'põld'.
Põllu on ka koha- ja isikunimi:
Kalju Põldvere
Kalju Põldvere (23. mai 1929 Ohtu küla, Keila vald – 2. september 2011) oli eesti zooloog ja arstiteadlane ja poliitik, Riigikogu liige (1992–1995).
Elukäik
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas).
Aastatel 1953–1960 oli Tartu Kliinilise Haigla prosektor. 1956–1960 Tartu Riikliku Ülikooli histoloogia- ja 1960–1963 neuroloogiakateedri assistent. Meditsiinidoktor (1972).
Aastatel 1976–1987 oli TRÜs patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse kateedri professor, ühtlasi ka TRÜ bioloogia-geograafia teaduskonna zooloogia kateedri professor (1987–1991 zooloogia kateedri juhataja).
Aastatel 1985–1988 Eesti Põllumajandusülikoolis histoloogiaprofessor (1995. aastast emeriitprofessor).
Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige.
Isiklikku
Tema poeg on matemaatik Märt Põldvere.
USA dollar
USA dollar asendas 20. sajandi alguses pika protsessi tulemusel (30 aasta jooksul) naelsterlingi kui peamise rahvusvahelise reservvaluuta.
2010. aasta juuni seisuga on inflatsioonitase 1,05%.
1 USA dollar (1834–1934)
319,07 EEK (arvestatud 27.11.2005 kulla hinna järgi).
Vahetuskurss
Vahetuskurss seisuga 2. november 2007
1 USD = 10,8034 EEK 1 USD = 0,69046 EUR
1 USD = 114,69 JPY
1 USD = 0,48 GBP
Seisuga 28. veebruar 2008: 1 USD = 10,3592 Eesti krooni
Seisuga 17. märts 2008: 1 USD = 9,91578 Eesti krooni
Seisuga 9. juuni 2008: 1 USD = 9,89571 Eesti krooni
Seisuga 3. aprill 2009: 1 USD = 11,6198 Eesti krooni
Seisuga 11. juuni 2009: 1 USD = 12,255 Eesti krooni
Seisuga 12. august 2010: 1 USD = 12,164 Eesti krooni
Seisuga 22. juuni 2011: 1 USD = 0,6946 eurot
Seisuga 29. juuni 2011: 1 USD = 0,6932 eurot
Seisuga 29. juuli 2011: 1 USD = 0,7013 eurot
Rahatähed
USA-s on praegu käibel 7 pangatähenominaali:
USA dollari mündid
USA-s on praegu käibel 6 mündinominaali:
Avers ehk esikülg 75px|1-sendise esikülg Abraham Lincoln Thomas Jefferson 75px|10-sendise esikülg Franklin D. Roosevelt 75px|25-sendise esikülg George Washington 75px|50-sendise esikülg John F. Kennedy 75px|1 dollari esikülg Kõik surnud USA presidendid
Revers ehk tagakülg Uniooni kilp 75px|5-sendise tagakülg Monticello 75px|10-sendise tagakülg Tõrvik, tammeoks ja oliivioks 75px|25-sendise tagakülg Erinevad; eri osariikide ja territooriumide sümbolitega 75px|50-sendise tagakülg USA presidendi vapp, mille ümber on 50 tähte 75px|1 dollari tagakülg Vabadussammas
Auchy-lez-Orchies
Auchy-lez-Orchies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
16. mai
16. mai on Gregoriuse kalendri 136. (liigaastal 137.) päev. Juliuse kalendri järgi 3. mai (1901–2099).
Risttee
Risttee ehk Karjamõisa on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sangaste valda.
Beuvry-la-Forêt
Beuvry-la-Forêt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Chonnami Riiklik Ülikool
Chonnami Riiklik Ülikool (korea keeles 천남대학교; Cheon-nam daehak-gyeo) on ülikool Lõuna-Koreas Gwangjus.
Õppeasutus rajati 1909. aasta juunis Gwangju põllumajanduskoolina. 1952. aastal sai sellest ülikool. Tänapäevaks on koolist kasvanud üks suuremaid ülikoole Koreas. Ülikoolil on 14 kolledžit ja 6 kraadiõppekooli, mis annavad haridust mitmes eluvaldkonnas.
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Judo Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 9.–15. augustini. Judovõistlustel osales 386 sportlast 92 riigist ja välja jagati 14 komplekti medaleid, millest nii meeste kui naiste arvestuses jagati välja võrdselt 7 komplekti. Võistluspaigaks oli Pekingi teadus- ja tehnoloogiainstituudi spordihall.
5. sajand
5. sajand ehk V sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise viies sajand, mis algas 1. jaanuaril 401 ja lõppes 31. detsembril 500. thumb|300px|Frangi riigi alad (481-814) koos ajalooliste territooriumide [[Austraasia, Švaabimaa, Neustria, Burgundia, Alemannia ja Akvitaaniaga]]
Ingerisoomlased
Ingerisoomlased ehk ingerlased on 17. sajandist alates Soomest Ingerimaale rännanud luteriusuliste soomlaste järeltulijad, kes elavad praegu lisaks Venemaale Soomes, Eestis ja Rootsis. Ingerisoomlasi ei peeta enamasti iseseisvaks etniliseks üksuseks, vaid pigem soomlaste regionaalseks alarühmaks või "üheks soome hõimuks".
Nimetus
Ingerisoomlaste enesenimetuseks on inkeriläinen, alates 19. sajandist ka Inkerin suomalainen või inkerinsuomalainen. Etnonüüm on ilmselt tuletatud soomekeelsest jõenimest Inkere (vene Ižora, Neeva vasakpoolne lisajõgi). Võimalik, et Inkeri on seotud läänemeresoome naisenimega Inkeri. On teada, et Rootsi kuninga Olof Skötkonungi tütar Ingegard abiellus Kiievi vürsti Jaroslaviga, kes kinkis talle Staraja Ladoga linna koos ümbruskonnaga. Piirkonda hakati Ingegardi järgi kutsuma.
Soomes arvatakse üldiselt ingerisoomlaste hulka ka isurid. Venemaal ja Eestis peetakse isureid eraldi etniliseks rühmaks. Ingerisoomlased on kasutanud ka piirkondlikke enesenimetusi äyrämöised (äyrämöiset) ja savakod (savakot).
Arvukus
1848. aastal elas akadeemik Peter von Köppeni andmetel Peterburi kubermangus 72 323 ingerisoomlast, kellest 29 243 olid äyrämöised ja 43 080 savakod. Neile lisaks elas Peterburi kubermangus 3746 soomlast, 5148 vadjalast ja 17 800 isurit.
1897. aastaks oli ingerisoomlaste arvukus kasvanud 130 413 inimeseni ning 1917. aastaks juba 140 000-ni.
1926. aasta üleriigilise rahvaloenduse andmetel elas Nõukogude Liidus 114 831 "Leningradi soomlast", nagu ingerisoomlasi siis kutsuti.
5. sajand
Kümnendid ja aastad
400. aastad: 401, 402, 403, 404, 405, 406, 407, 408, 409
Ingerisoomlased
Arvukus
2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas Venemaal 34 050 soomlast (neist 314 nimetasid end ingerisoomlasteks). Peterburis oli soomlasi 3980 (sh 71 ingerisoomlast) ja Leningradi oblastis 7930 (sh 35 ingerisoomlast).
Paljud ingerisoome juurtega inimesed ei erista end teistest soomlastest, ent nende osakaal jääb teadmata. Soomlaste arv on eelmise rahvaloendusega võrreldes tunduvalt langenud, põhjusteks ilmselt väljaränd Soome, venestumine ja üldine demograafiline kriis.
5. sajand
Kümnendid ja aastad
410. aastad: 410, 411, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 418, 419
Ingerisoomlased
Ajalugu
Ajalooline Ingerimaa asub Soome lahe, Narva jõe ja Laadoga järve vahel. Ingeri ala piirdub põhjas Soome vana piiriga (Raja jõega). Idas piirdub Ingerimaa Lava jõega ja lõunas on Stolbovo rahuga (1617) määratud piir umbes 50–60 kilomeetri kaugusel rannikust. Ingerimaa on olnud nii ida- kui ka läänepoolsete suurvõimude huviorbiidis. 1323. aasta Pähkinäsaari rahuga langesid need vadjalaste, isurite ja venelaste asustatud alad Novgorodi võimu alla.
1617. aastal liideti Ingerimaa Stolbovo rahulepingu alusel Rootsiga. Suur osa piirkonna õigeusklikke asukaid (sh vadjalased ja isurid) pages luteri usu pealesurumise eest Venemaa sisemaale. Tühjaks jäänud küladesse asustati luteriusulisi talupoegi peamiselt Savost (savakot) ja Karjala maakitsuselt, Äyräpää ja Säkkijärvi kihelkonnast (äyrämöiset). Soomlasi meelitas ka ametivõimude lubadus vabastada uusasukad osaliselt maksudest ja väeteenistusest.
5. sajand
Kümnendid ja aastad
420. aastad: 420, 421, 422, 423, 424, 425, 426, 427, 428, 429
Ingerisoomlased
Ajalugu
17. sajandi lõpuks moodustasid luteriusulised ingerisoomlased juba pea kolmveerandi Ingerimaa elanikkonnast. Põhjasõjaga läks Ingerimaa taas Venemaa koosseisu. 1703 rajati Neeva suudmesse impeeriumi uus pealinn Peterburi, millega kaasnes venelaste sissevool eriti Ingerimaa idaossa. Peterburi pakkus ka sealsetele soomlastele töövõimalusi ning turgu põllumajandussaadustele.
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
Võistluste ajakava
Igal päeval algasid põhivõistlused kell 12, kuid võistlus 3. kohale ja finaalid algasid kell 18.
5. sajand
Kümnendid ja aastad
430. aastad: 430, 431, 432, 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439
Latentsusaeg
Latentsusaeg (inglise keeles latency), latentsus või ka peitaeg on informaatikas mis tahes viibe või ooteaeg, mis pikendab tegelikku või eeldatavat reaktsiooniaega üle soovitava aja. Latentsusaeg on latentsuse kestus, sealhulgas süsteemi reaktsiooni hilistus. Näiteks:
ISO/IEC 2382 kohaselt on latentsusaeg ajavahemik andmekutse algatamisest tegeliku andmeteisalduse algushetkeni.
5. sajand
Kümnendid ja aastad
440. aastad: 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449
460. aastad: 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469
470. aastad: 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479
480. aastad: 480, 481, 482, 483, 484, 485, 486, 487, 488, 489
500
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kuni 60 kg
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2004: Tadahiro Nomura, Jaapan <br style="clear:both;" />
Kuni 66 kg
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2004: Masato Ichishiba, Jaapan Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kuni 73 kg
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2004: Wo-hee Lee, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Sun FM
Sun FM oli Eesti regionaalne raadiojaam, mis tegutses alates 2004. aasta detsembrist kuni 2009. aasta juulini.
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kuni 81 kg
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2004: Ilias Iliadis, Kreeka Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Sun FM
Sun FM asus Tartus, kuid raadio leviala ulatus Lõuna-Eestist Lääne-Eestini, kattes suuremat osa Tartu, Viljandi, Jõgeva ja Pärnu maakonnast ning ulatudes osaliselt Põlva, Võru ja Valga maakonda. Jaam pakkus kuulajatele meelelahutuslik-informatiivset programmi. Muusikalise suunitluse osas asetus raadiojaam eesti jaamade seas Raadio 2 ja Raadio 3 vahele, mängukava ulatus BBC Radio 1 laadis moodsa levimuusika valikust 1980ndate popmuusikani.
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kuni 90 kg
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 30 Olümpiavõitja 2004: Zurab Zviadauri, Georgia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Kuni 100 kg
Finaal: 14. august Osavõtjaid: 32 Olümpiavõitja 2004: Igor Makarov, Valgevene Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Üle 100 kg
Finaal: 15. august Osavõtjaid: 34 Olümpiavõitja 2004: Keiji Suzuki, Jaapan Ametlikud tulemused: Finaal Ainsa judokana olümpiamängudel esinenud eestlane Martin Padar oli esimeses ringis vaba, kuid teises ringis oli Padari vastaseks Lõuna-Korea sportlane Kim Sungbum, keda ta kindlalt võitis. Ta asus kohtumist wasariga juhtima ning kindlustas hiljem ipponiga võidu. Järgmises ringis kohtus Padar Brasiilia judoka Joao Schlittleriga, kes sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Padar läks kolmandas ringis brasiillase vastu juhtima, kuid Schlittler viigistas ja nii ka matš lõppes. Mõlemad judokad teenisid oma punktid kohtuniku hoiatusest. Kohtumise normaalajal sai Padari vasak jalg vigastada, mis mõjutas ka tema võitluse edasist kulgu. Lisaaeg ei olnud kummalegi mehele kerge, kuid Schlittleril oli rohkem õnne, ta tegi yuko ja võttis matšivõidu. Padarile jäi veel võimalus edasi võistelda, kuid see sõltus brasiillase järgmisest kohtumisest. Kuna Joao Schlittler oma järgmise matši kaotas, siis luhtus Padaril võimalus lohutusringis pronksile maadelda. <br style="clear:both;" />
Kuni 48 kg
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 23 Olümpiavõitja 2004: Ryoko Tani, Jaapan Ametlikud tulemused: Finnaal <br style="clear:both;" />
Ain Raal
Ain Raal (sündinud 16. juulil 1961 Tartus) on eesti proviisor, õppejõud, teadlane (ravimtaimede ja farmaatsia ajaloo uurija) ning publitsist.
Sun FM
Sun FM oli reklaamiraadio.
Judo 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kuni 57 kg
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 22 Olümpiavõitja 2004: Yvonne Bönisch, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Ain Raal
Ta on lõpetanud 1979. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) farmaatsiaosakonna proviisorina. 1989 kaitses Raal farmaatsiakandidaadi kraadi (PhD) lõhnava kummeli farmakognostilise uurimise alal.
Põhja-Chungcheongi provints
Põhja-Chungcheongi provints (ka Põhja-Ch'ungch'ŏngi provints, Lõuna-Korea omaladinas Chungcheong-bukdo, McCune-Reischaueri süsteemis Ch'ungch'ŏng-pukto) on 1. järgu haldusüksus Lõuna-Koreas. See on Lõuna-Korea ainus merepiirita provints.