cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Haeska mõis
Haeska mõis (saksa keeles Hasik) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas, praeguse Haapsalu linna territooriumil Läänemaal.
Karl von Bülow
Karl Wilhelm Paul von Bülow (24. aprill 1846 – 31. august 1921) oli Saksamaa sõjaväelane, teise armee juht Esimese maailmasõja alguses.
Haeska mõis
Haeska mõisa on esmamainitud 1560. aastal. Mõis kuulus siis Haapsalu toomkirikule, hiljem Kursellide ja Wrangellide suguvõsale. Haeska mõisa viimane omanik enne võõrandamist 1919. aastal oli Hans von Grünewaldt.
Karl von Bülow
Von Bülowi armee tungis sõja alguses Kesk-Belgiasse ning vallutas augusti lõpus Namuri kindluse ning lõi järgnevalt mitmes lahingus Prantsuse viiendat armeed. Samas tekkis Bülowil vastuolusid nii Saksa esimese armee juhi Alexander von Klucki, kes arvas, et Bülow liigub edasi liialt aeglaselt, kui ka kolmanda armee ülema Max Klemens von Hauseniga, kes Bülowi enese arvates liialt aeglaselt liikus. Kui sakslased olid jõudnud Pariisi lähistele, hakkas nii Bülowile kui ka Kluckile muret tegema tühik, mis jäi nende armeede vahele ning nõnda liikus Kluck otse lõunasse, selle asemel, et Schlieffeni plaani kohaselt mööduda Pariisist lääne suunas. Klucki armee venis liialt mööda rinnet välja ning järgnenud prantslaste vastupealetungis, mis sai tuntuks Marne'i lahingu nime all, löödi sakslased tagasi. Bülow jäi teise armee juhatajaks kuni 1915. aastani, mil ta elas üle südameataki. Aastal 1916 läks Bülow lõplikult erru.
Haeska mõis
Mõisa 1805. aastal valminud peahoone asub Haeska küla lõunaosas. 1981. aastal hoone renoveeriti ning Matsalu looduskaitseala rajas sinna väikese haneliste rännet tutvustava väljapaneku. Praegu on Haeska mõisa peahoone eravalduses.
Karl von Bülow
Karl von Bülow suri 1921. aastal Berliinis.
Saarde kihelkond
pisi|[[Saarde kirik]]
Saarde kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Saara, lühend Saa) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis. pisi|[[Liivimaa kubermangu Pärnu kreis. Liivimaa atlas (1798)]]
1934. aastal oli kihelkonnas 8162 elanikku.
Kihelkonna järgi on nime saanud siluri Saarde kihistu.
Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna maad jäävad peaaegu tervikuna tänapäeva Pärnu maakonna aladele, vaid mõni küla kihelkonna idaserval kuulub Viljandi maakonna Mulgi valda.
Euroopa Liidu poliitika
Euroopa Liidu aluseks on kolm põhilist poliitikavaldkonda, mida nimetatakse ka kolmeks sambaks. Esimene sammas on ühenduse valdkond, mis hõlmab enamikku ühispoliitikaid, kus otsused langetatakse ühenduse meetodil ja milles osalevad komisjon, parlament ja nõukogu.
Metsülane
pisi|Seemnetega metsülane
Euroopa Liidu poliitika
Teine sammas on ühine välis- ja julgeolekupoliitika, kus otsuseid langetab vaid nõukogu.
Kolmas valdkond on politsei- ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, kus taas langetab otsuseid vaid nõukogu. Esimese samba raames võtab nõukogu otsused vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Teiste sammaste puhul peab nõukogu otsus olema ühehäälne ning igal riigil on seega vetoõigus. Nõukogu võib otsustada kasutada sillaklauslit ning siirata teatavad küsimused kolmandast sambast esimesse.
Metsülane
Metsülane on üks kolmest Eesti pärismaisest ülase perekonda kuuluvast liigist (teised kaks on võsaülane ja kollane ülane).
Euroopa Liidu poliitika
Euroopa Liidu sünnipäevaks peetakse 9. maid 1950, kui Prantsuse välisminister Robert Schuman pidas kuulsa kõne, milles tõi esile Euroopa lõimumise kui tee, mis tagab sõjajärgsele Euroopale rahu ning viib õitsengule. Tema ettepanekud panid aluse praegusele Euroopa Liidule.
Keskaeg
Keskaeg on ajalooperiood vanaaja ja uusaja vahel. Tavaliselt peetakse keskajaks 5.–15. sajandit, kuid ajavahemik oleneb nii vaadeldavast piirkonnast kui ka tõlgendajast. Keskaja ajaloo eriteadlast nimetatakse medievistiks.
Mõiste päritolu
Mõiste keskaeg (lad medium aevum, otsetõlkes "vaheaeg") võtsid kasutusele renessansi aegsed autorid, kes nägid oma ajas antiikkultuuri taassündi ning hakkasid vahepealset aega halvustama.
Keskaja periodiseerimine
Ühiste tunnuste alusel jagatakse keskaeg kitsamateks ajalisteks perioodideks.
Dateeringud
thumb|Euroopa [[998. aastal]] Euroopa keskaja kestuseks loetakse tavaliselt aastaid 476 (Lääne-Rooma riigi langus) kuni 1500 (renessansi, humanismi ja tsentraalvõimuga riigikorra laiema leviku algus). Keskaja lõpuks peetakse aastat 1492, mil Kolumbus jõudis Ameerikasse.
Kagu-Euroopas võib keskajaks pidada ilmselt perioodi 395. aastast (Ida-Rooma riigi teke) 1453. aastani (Ida-Rooma riigi hukk), islamimaailmas aga 622. aastast (Muhamedi poliitilise tegevuse ja islami leviku algus) 1689. aastani (Osmanite ülemvõimu murdumine).
Eestis
Eestis loetakse keskaja alguseks tavaliselt siiamaale jõudnud Põhjala ristisõdu, mille käigus ristiti siinsed varem paganlikud alad 1208.–1227. aastal ning allutati uutele kristlikele valitsejatele.
Keskaja lõpuks on Eestis loetud peamiselt kahte sündmust:
1) reformatsiooni (luterluse) siiajõudmine 1520.–1530. aastatel, mis oluliselt halvendas katoliku kiriku reputatsiooni ja positsioone;
2) 1558.–1583. aastal kestnud Liivimaa sõda, mis hävitas Vana-Liivimaa ehk praeguste Eesti ja Läti alade senised riiklikud moodustised (orduriigi ning piiskopkonnad). Mõned uurijad on toonud välja ka 2. augustil 1560 toimunud Härgmäe (sks Ermes, läti Ergeme) lahingu ehk Omuli lahingu, mida üldiselt loetakse Liivimaa ordu eksisteerimise lõpuks. Teised pakuvad selleks 1562. aasta algust, mil ordu ja Riia peapiiskopkond alistusid lõplikult Poola kuningale ning kadusid viimased sidemed Saksa-Rooma riigiga.
Keskaja kliima ja katk
Keskaja alguses vältas 535.–540. aastail kliimakatastroof. 450.–900. aastail oli kliima jahedam. Seda seostatakse klassikalises klimatoloogias tuntud, holotseeni ajal rütmiliselt toimuva Bondi sündmusega umbes 600. aastal. 8.–9. sajandist tõusma hakanud temperatuur saavutas maksimumi 11. sajandil. Ajavahemikku umbes 900–1200 on nimetatud keskaja kuumaks ajaks. Umbes 1300.–1870. oli Lääne Euroopas kogu aja külmimaks peetud Väike jääaeg. 1645. aasta paiku algas oletatavasti viimane Bondi sündmuse külmim periood. Alljärgnevas tabelis on märgitud ära ka päikese aktiivsuse miinimumiga seotud perioodid.
1347.–1400. aastatel olid Euroopas katkulained. Mustaks surmaks nimetatud katkulaine saabus 1347.–1348. aastal. Aastail 1348–1350 (1347–1351) oli Läänes katkust ja usumäratsusest tingitud kaos. Suurimad puhangud erinevates Euroopa osades olid aastail 1361–1363, 1369–1371, 1374–1375, 1390, 1400.
Martin Schultz von Ascheraden
8. novembril 1630 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf tema isale, Böömimaa päritolu kahurväe ooberstleitnant Simon Schultzile (hukkus Pfaffenhofeni lahingus 1633. aastal), Aizkraukle ordulinnuse ja staarostkonna, ning sellest ajast kuulusid need nende suguvõsa valdustesse.
9. novembril 1652 sai Martin Schultz koos venna, Langholmi mõisniku Johann Philipp Schultziga (1621–1672) Rootsi aadlikuks ning temast sai õukonnarügemendi major, hiljem teenis Skåne ja Blekinge miilitsa ülemkomandandi ametis (Öfwerste Commendeur af Milicen i Skåne och Blekinge). 8. aprillil 1673 kinkis Rootsi kuningas Karl XI talle Krüüdneri mõisa Kambja kihelkonnas Tartumaal.
18. aprillil 1674 sai Martin Schultz Rootsi kuningalt Aizkraukle vabahärratiitli ja immatrikuleeriti 1675. aastal nr 58 all Rootsi rüütelkonda vabahärrade Schultz von Ascheradeni (ka Schoultz von Ascheraden) nimega. Osales kindralleitnandina 1676. aastal rootslastele võidukas Skåne sõja Lundi lahingus, juhtides seal Rootsi väe keskosa ja ülendati 1679. aastal jalaväekindraliks.
28. aprillist 1681 kuni surmani Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kuberner Narvas (Narva komandandiks oli hilisem Ingeri kindralkuberner Göran von Sperling ).
Perekond
Martin Schultz abiellus Anna Margaretha Zimmermanniga (surnud 1664), kes oli Riia bürgermeistri Lorenz Zimmermanni (surnud 1665) ja Catharina Nordhauseni tütar. Abielust sündisid:
Hiljem abiellus Elisabeth Gertrud von der Brüggeniga (surnud 1686).
Õigusvõime
Õigusvõime on õigussubjekti võime olla õiguste ja kohustuste kandjaks. See algab sünniga ja lõpeb surmaga.
Eraõiguses on kõigil füüsilistel isikutel võrdne ja ühetaoline õigusvõime, kuid paljudes õigusharudes on subjektide võime õiguste ja kohustuste kandjaks vähem või rohkem piiratud ja piiritletud.
Kaia Iva
Kaia Iva (sündinud 28. aprillil 1964 Türil) on Eesti pedagoog, majandustegelane ja poliitik.
Alates 23. novembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 oli ta sotsiaalkaitseminister Jüri Ratase esimeses valitsuses. Aastatel 2019–2021 oli ta Türi vallavalitsuse hariduse, kultuuri ja sotsiaalosakonna juhataja.
Haridus
Kaia Iva lõpetas Nõo Keskkooli 1981 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika ja füüsika õpetaja erialal 1986.
Töökäik
Kaia Iva on töötanud pikka aega õpetaja ja õppealajuhatajana Türi 2. Keskkoolis, Nordika Kindlustuse Järvamaa esinduse juhatajana, Järva Teataja Kirjastuse reklaamiosakonna juhatajana, aastatel 2002–2005 Türi linnapeana, seejärel Mäo Klaasi müügiosakonna juhatajana ning aastatel 2015-2016 Türi lasteaia juhataja kohusetäitjana.
Õppeaastal 2021/2022 oli ta Käru Põhikooli matemaatikaõpetaja.
Poliitiline tegevus
Kaia Iva oli 1999–2019 erakonna Isamaa (esmalt Isamaaliidu) liige, sh 2015–2017 aseesimees. Oli aastail 2002–2005 Türi linnapea ja 2005–2007 Türi vallavolikogu liige. Aastatel 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige ja 2011–2015 XII Riigikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel tegi ta isikliku rekordi, kogudes 1684 häält.
3. jaanuaril 2020 teatas ta enda lahkumisest erakonnast Isamaa protestiks valitsuse kavandatava pensionireformi vastu, põhjendades oma otsust järgmiselt: "Ma olin viimases valitsuses sotsiaalkaitse minister ja seetõttu kursis ja kokkupuutes pensioniteemadega. Mulle ei ole vastuvõetav, et erakond juhib praegu teise samba sellist nõrgestamist selle vabatahtlikuks tegemise kaudu." Äriregistri andmetel lahkus Iva erakonnast 31. detsembril 2019.
Kõlleste vald (Kanepi kihelkond)
1892 liideti Kõlleste vallaga Heisri ja Karaski vald.
Stsenarist
Stsenarist on stsenaariumi (filmi, balleti, pantomiimi, telesaate stsenaariumi) autor.
Mehed ei nuta
"Mehed ei nuta" on Eesti Telefilmis 1968. aastal tehtud komöödiafilm.
Stsenarist
Stsenaristi ülesanne on kirjutada valmis teose sisu – tegevustik, dialoogid jne. Stsenaristile kuulub stsenaariumi autoriõigus, millest sellest tulenevalt on temal õigus käsikirjas muudatusi ja parandusi teha.
Mehed ei nuta
Stsenaarium
Filmi stsenaristid olid Enn Vetemaa ja Sulev Nõmmik. See oli nende jaoks esimene stsenaarium kirjutada ning ühtlasi Sulev Nõmmiku debüüt režissöörina. Filmi esimene ideekavand kandis pealkirja „Somnolentsia ehk Unetute meeste uniseks muutumine saladuslikul saarel või vastupidi“. Stsenaariumi kirjutamisel lähtuti filmi valitud tolleaegsete eesti parimate komöödianäitlejate ja lavakuulsuste tüpaažist, algse jutustuse tegelaskujusid ei kasutatud. Stsenaariumi täiendati võtete käigus tekkinud inspiratsiooni mõjul mitmeid kordi. Pärast esilinastust sai film küll palju kriitikat, kuid tõusis hiljem rahva seas tõeliseks kultusfilmiks ning dialoogidest pärit fraasid on aktuaalsed tänapäevagi kõnekasutuses.
Võttepaigad
Film "Mehed ei nuta" filmiti 1968. aasta suvel põhiliselt Muhumaa lähedal Kõinastu laiul. Seal asus ka tegelikult filmis nähtav mahajäetud talu. Kõinastu talukohta soovitasid filmitegijatele Koguva küla inimesed, kui nad sobiva võttepaiga otsingutest kuulsid. Kõinastu laid on Koguvalt hästi näha ning sinna on võimalik läbi madala vee kõndida, mõõna ajal saab ka lausa kuiva jalaga minna. Võttegrupi paarikümneliikmeline seltskond elas aga Koguva külas kohaliku legendaarse külamehe Nuka-Ärni juures. Sanatooriumistseenid võeti üles aga teises Eesti otsas, nimelt Narva-Jõesuus. Lisaks tehti võtteid Pärnu rannas ja Varblas, kus filmiti loo alguses bussi pealt mööda külavaheteed paadi peale minekut.
Filmis kõlavast muusikast
Ülo Vinteri loodud originaalmuusika sai kriitikutelt kiita, sest andvat filmile „poole juurde“. Laul "Ei meelest läe mul iial" valiti 2016. aastal ka Eesti populaarseimate merelaulude hulka.
Filmi algosas esitab Kalju Karask "saarel" unetutele Rodolfo aariat Giacomo Puccini ooperist "Boheem" ning filmi lõpus kurvalt trellide taga istudes laulab ta Cavaradossi surmaeelset aariat Puccini teisest ooperist "Tosca". Lisaks on kasutatud filmis Franz von Suppé (Helmut Vaagi tegelaskuju rannajooksul), Franz Schuberti (Ants Lauteri tegelaskuju lilli korjamas), Frederic Chopini (Ervin Abeli tegelaskuju veeprotseduuridel sanatooriumis) ja Modest Mussorgski muusikat.
Muud
Vetemaa ja Nõmmiku koostöös valmisid hiljem samuti eesti komöödiaklassikasse kuuluvad filmid "Noor pensionär" ja "Siin me oleme!".
2021. aastal jõudis publiku ette filmi "Mehed ei nuta" ainetel Gerda Kordemetsa tehtud lavastus "Professor sai värske õhu mürgituse".
1896
1896. aasta (MDCCCXCVI) oli 19. sajandi 96. aasta.
== Sündmused Eestis ==
Luxor
Luxor on linn Egiptuses.
Ajalugu
Luxor on jagatud kaheks: Niiluse idakaldal asub elavate linn ja läänekaldal surnute linn. Elavate linna’ on kaks hiiglaslikku templit: Karnaki ja Luxori tempel. Surnute linn on suur nekropol või surnuaed, mille suurimateks vaatamisväärsusteks on Kuningate Org ja kuninganna Hatšepsuti surnutempel.
Puidutöötlemise tehnoloogia
Puidutöötlemise tehnoloogia on puitmaterjali tooteks või detailiks töötlemise tehnoloogia.
Haeska mõis (Valjala)
Mõis tekkis 1450. aastal kolmest vakusest (Konde, Metzküll ja Hauist) läänistatud maadest.
Aastail 1632–1791 kuulus mõis Nolckenitele, 1919 parun Erich Nolckenile.
1914. aastal kuulus mõisale 948,52 hektarit mõisamaad, 1013,63 ha talumaad. 1909. aastal kuulus mõis Kogula valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Valjala valda.
Mõisa peahoone on hävinud. Varemete põhjal on järeldatud, et see oli ühekorruseline puithoone võlvitud keldritega. Kõrvalhooned on enamikus hävinud või varemetes. Peahoone ees asus lihtne lehtpuupark.
Mitme muutuja funktsioon
Mitme muutuja funktsioon on funktsiooni üldistus, mille puhul sõltuv muutuja sõltub korraga mitmest sõltumatust muutujast (teiste sõnadega, funktsiooni väärtus sõltub mitmest argumendist). Kui sõltumatute muutujate arv on n, nimetatakse seda  n -aarseks funktsiooniks ehk  n muutuja funktsiooniks.
Sellist n muutuja funktsiooni tõlgendatakse tavaliselt (ja defineeritakse sageli) funktsioonina, mille määramispiirkond on hulkade  otsekorrutise alamhulk.
n reaalmuutuja funktsioon
Olgu D mingi piirkond n-mõõtmelises ruumis Rn: Hulgal D on määratud n reaalmuutuja funktsioon, kui igale punktile hulgast D on mingi eeskirja ƒ abil seatud vastavusse täpselt üks reaalarv z.
Paju kraav
Paju kraav (ka Suitsu peakraav) on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Kibura, Kurese ja Kõima külas.
Paju kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Paju kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116000.
Elva keskväljak
Elva keskväljaku ja kaasajastatud linnasüdame arhitektuurne lahendus leiti Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamiseks loodud arhitektuuriprogrammi „Hea Avalik Ruum“ käigus väljakuulutatud ideekonkursi tulemusena. Elva keskväljak asub Kesk tänava ja Arbi järve vahelisel alal Elva Kultuurikeskuse ees.
Elva keskväljaku lähedal asuvad Elva Kultuurikeskus, Arbi järv, Hanseni allee, Presidendi tamm, Elva vallamaja, Elva Lauluväljak, muusikute pingid ning Elva ajalooline vaksalihoone.
Elva keskväljaku ehk linnasüdame ideekonkursi võidutööks valiti kontseptsioon nimega „Sõstrapõõsaste vahel“. Autorite kandvaks mõtteks ideelahenduse „Sõstrapõõsaste vahel“ loomisel oli pakkuda äratundmisrõõmu ja lapsepõlvemälestuste taasleidmist. Külastaja leiab end aedlinna turvalisest miljööst, justkui saabuks külla vanaema juurde. Uuendatud linnaruum on väikelinlikult tihe, kasutatud on vanaema aiast tuttavaid taimi nagu sõstrapõõsad, kirsid ja kõrrelised. Hubased meeleoluelemendid nagu võrkkiiged, romantilised pingid ja madalad pargivalgustid on modernses võtmes äratuntavad vanad. Kogu kontseptsioon arvestab Elva ajaloolise kujunenud keskkonnaga, ent loob samas mitmekesiseid lisaväärtusi uue kvaliteediga. Kaasajastatud avalik linnaruum keskväljaku näol tagab elanikele ja külastajatele atraktiivse ja mugava keskkonna ning vaba aja veetmise võimaluse. Keskväljakuga seoti Arbi järve äärne puhkeala, kuhu rajati platvorm ning mida ühendab linna keskväljakuga mõtteline erinevate funktsioonidega (lamamistoolide ja päikesevarjudega päevitusala, ranna- ja kohvikumajake, võrkkiikede, lauatennise, õuemale ja mudilaste mänguala) sisustatud kiir.
Võidutöö „Sõstrapõõsate vahel“ autoriteks on Ülle Maiste (AT HOME OÜ), Diana Taalfeld (NU arhitektuur OÜ), Anne Saarniit (ubin pluss OÜ), Roomet Helbre (TEMPT OÜ) ja Taavi Kuningas (TEMPT OÜ). Peaprojekteerijaks on Novarc Group AS, arhitektuurse ja maastikuarhitektuurse projekti autoriteks on Ülle Maiste (AT HOME OÜ), Diana Taalfeld (NU arhitektuur OÜ) ning ehitas RTS Infraehitus OÜ. Projekti kaasrahastati Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fondist.
Elva keskväljak ja kaasajastatud linnasüda valmisid detsembris 2019, ametlik avamine toimub 2020. aasta maikuus. alt=Foto: Marko Hõrak. Elva keskväljak ja kultuurikeskus|pisi|Foto: Marko Hõrak. Elva keskväljak ja kultuurikeskus
Ajalugu
Elva esimene tähtis väljak asus Elva esimese Tuletõrje Seltsi majaesisel platsil. Tegu oli Elva esimese turuplatsiga, kus tegeleti kohaliku vaimuelu arendamisega ja aktiivsete ettevõtmistega.
Huvitav on, et Elva ühel tähtsaimal ühendusteel raudteejaama ja Uderna endise postijaama vahel (tänane Kesk tänav), ei ole keskväljakut mitte kunagi asunud. Nii liikus sotsiaalne ja vaimuelukeskus tänava ühest otsast teise. Keskväljaku puudumine on pannud ka jõulukuuse rändama raudteejaama esiselt väljakult kultuurikeskuse kõrval asunud parklasse ja tagasi. Tänaseks on elvalased kokku leppinud uue linnasüdame asukoha, milleks on vastvalminud Elva keskväljak koos kaasajastatud linnasüdamega.
Väljaku kontseptsioon
Elva linnasüda hõlmab raudteejaamast algavat ligi 1 km pikkust Kesk tänavat ja sellega piirnevaid alasid – multifunktsionaalset uut keskväljakut, mis lõpeb puidust platvormiga Arbi järve kohal, Hanseni alleed koos vaatluspurdega ning vallavalitsuse hoone esist pidulikku väljakut. Uue lahendusega muutus linnaruum atraktiivseks ja mugavaks eelkõige kergliiklejatele. Kitsam sõidutee teeb ruumi jalgrattarajale ja avarale jalakäijate promenaadile tänava päikeselisel küljel, mille olulisematesse sõlmpunktidesse on lisatud haljastusega palistatud istumispesad.
Kesk tänava ja Arbi järve vahele rajatud 20 m laiune lineaarne erinevaid tegevusi pakkuv keskväljak algab esindusväljakuna kultuurikeskuse eest, ning muutub mängulisemaks ja sportlikumaks sulades lõpuks järveäärsesse loodusesse. Väljaku lõpetab purskkaevudega puitplatvorm Arbi järve kohal. Kohalike poolt armastatud Hanseni alleel saab nüüd lisaks jalutamisele aega veeta romantilistel ripp-kiikedel, allee lõpus on veepiirile rajatud sillal võimalik nautida lummavat järvevaadet. Vallavalitsuse hoone ees paiknevat esinduslikku lipuväljakut kaunistavad istumisaladega palistatud kirsipuud ja vapralt isesuunda vaatavad kellukesekujulised valgustid.
Projekteeritud linnaruum on väikelinlikult tihe, kasutatud on vanaema aiast tuttavaid taimi nagu sõstrapõõsad, kirsid, kõrrelised ning uudistama kutsuvaid elemente (moonid, võrkkiiged, mängualad ja soojad kivid). Väikevormide ja valgustite vormikeel Kesk tänaval arvestab Elva ajaloolise keskkonnaga, sellele sekundeerib moodne keskväljak oma rõõmsate ja elegantsete elementidega. Materjalidest on kasutatud palju töödeldud puitu, värvidest annab valgele ja hallile aktsenti sõstra-punane.
Kohaliku ettevõtluse soodustamiseks ja aktiveerimiseks on alale projekteeritud kolm ärimoodulit. Kaks neist paiknevad keskväljakul, üks armsaks saanud endise jäätisekohviku asukohas Kesk tänava ääres. Kaks paviljoni, mis on rajatud Arbi järve kohal paiknevale purdele, on mõeldud vetelpääste, kohviku ja väliduššide tarbeks.
Sõmerpalu vald (Urvaste kihelkond)
Sõmerpalu vald (saksa keeles Sommerpahlen) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1939. Vallamaja asus Osula külas.
1867 liideti Sõmerpalu vallaga Peetrimõisa vald.
Geenius
Geenius on erakordsete vaimsete või erakordsete loominguliste võimetega inimene, keda iseloomustab tavaliselt seos uute saavutustega inimkonna teadmiste mingis valdkonnas. Kuigi on erandeid, siis enamasti on iga geenius seotud suurte saavutustega ühes valdkonnas. Pole olemas kindlat geeniuse definitsiooni ja nähtust on arutatud pikalt, kuid psühholoogid koondavad mõiste alla definitsiooni, mis hõlmab loovust ja väljapaistvat saavutust.
Etümoloogia
Vanas Roomas oli genius (mitmuses genii) kaitsevaim või mõjutav jumalus isikule, perele (gens) või kohale (genius loci). Nimisõna on seotud ladinakeelse verbiga genui, genitus, "tuua olemisse, luua, toota". Erakordsete indiviidide saavutused, mis andsid teada eriliselt võimsa geeniuse kohalolust, andsid Augustuse ajaks sõnale teiseks tähenduseks "inspiratsioon, talent". Termin genius omandas modernse tähenduse 19. sajandil ja see on kahe ladinakeelse termini sulam: genius (vt eespoolt) ja ingenium, mis viitab meie sünnipärastele kalduvustele, võimetele ja kaasasündinud olemusele. Ühendades jumalikkuse ja andekuse kontsepti, "Encyclopédie" artikkel geeniuse (génie) kohta kirjeldab geeniust isikuna: "tema, kelle hing on laiem ja omab kõigi ülejäänute tundeid; keda huvitab kõik, mis on looduses; kes iialgi ei võta vastu ideed ilma, et see ärataks edasist huvi; kõik huvitab teda ja miski pole tema jaoks kadunud."
Galton
Intelligentsuse määratlemist alustasid Francis Galton (1822–1911) ja James McKeen Cattell. Nemad toetasid reageerimise aja ja sensoorse teravuse analüüsi kui "neurofüsioloogilise efektiivsuse" mõõtühikut ja sensoorse teravuse analüüsi kui intelligentsuse mõõtühikut.
Galton on psühhomeetria rajaja. Ta uuris oma sugulase Charles Darwini töid bioloogilise evolutsiooni kohta. Eeldades, et väljapaistvus on päritav, tegi Galton uurimuse Suurbritannia väljapaistvate inimeste perekondadest, avaldades selle 1869 pealkirja "Hereditary Genius" ("Päritav geniaalsus") all. Galtoni ideed pärinesid kahelt 19. sajandi statistikateadlaselt: Carl Friedrich Gauss ja Adolphe Quetelet. Gauss avastas normaaljaotuse (kellakujuline kurv): kui on ette antud suur hulk mõõtmisi sama muutuja puhul samadel tingimustel, siis nad varieeruvad juhuslikult alates kõige sagedasemast väärtusest, "keskmisest," kuni kahe kõige vähem esineva väärtuseni, maksimaalse erinevusega väikseim ja suurim. Quetelet avastas, et kellakujuline kurv rakendus sotsiaalsele statistikale, mida Prantsuse valitsus kogus suurel hulgal kohust ja sõjaväge läbivate inimeste kohta. Quetelet esialgne töö kriminoloogias viis ta järelduseni "mida suuremat arvu indiviide jälgiti, seda enam eripärad olematuks muutusid..." See ideaalne vorm, kus eripärad olid kustutatud, sai nimeks "keskmine inimene".
Galton keskmise inimese definitsioon "täielikult normaalne skeem" oli inspireeritud Quetelet'st; see tähendab, kui keegi kombineerib iga mõõdetava isikuomaduse normaaljaotused, siis ta, teoorias, märkab sündroomi "keskmine inimene", kes on piiratud persoonidest, kes on erinevad. Vastupidi Quetelet'le, Galtoni keskmine inimene polnud statistiline, vaid ainult teoreetiline. Puudus meede mõõdetav tavaline keskmine, oli ainult suur hulk väga spetsiifilisi keskmisi. Avastamaks üldist keskmist, uuris Galton hariduse statistikat ja leidis normaaljaotusi igasugustes testitulemustes; näiteks Sandhursti sisseastumiseksamite skoorides.
Galtoni "Hereditary Genius'es" kirjeldatud meetod oli lugeda ja hinnata väljapaistvate inimeste väljapaistvaid sugulasi. Ta leidis, et väljapaistvate sugulaste arv oli suurem väljapaistva isiku lähedaste sugulaste hulgas. Seda tööd peetakse esimeseks historiomeetria näiteks, analüütiliseks uurimuseks inimajaloo progressist. Uurimus on vastuoluline ja seda on mitmetel põhjustel kritiseeritud. Galton eemaldus Gaussist otsustavalt. Normaaljaotus polnud juhuslik, järeldas ta. Vahed keskmise ja ülemise otsa vahel tulenesid mittejuhuslikul faktoril, "loomulikul võimekusel," mida ta defineeris kui "intellekti ja eelsoodumuse need omadused, mis julgustavad ja annavad inimestele võimed sooritamaks tegusid, mis viivad hea maineni ... loomus, mis iseenesest, juhitud päritud stiimulite poolt, hakkab tallama rada, mis viib väljapaistvusele." Niisiis, näiline juhuslikkus skoorides oli tingitud selle loomuliku võime juhuslikust esinemisest elanikkonnas tervikuna.
Kriitika ütleb, et Galtoni uuring ei võta arvesse sotsiaalse staatuse ja sellest tuleneva ressurssidele ligipääsu mõju, tähendades seda, et päritud "väljapaistvus" või "geniaalsus" võib olla saavutatud sel moel, et rikkad perekonnad saavad järeltulijais võimeid enam välja tuua. Galton pani aluse eugeenikale.
Psühholoogia
Geniaalsus väljendub mitmetes vormides (nt matemaatikas, kirjanduses, muusikas). Geniaalsetel isikutel on tugev oma eriala tunnetus ja nad pühenduvad oma erialale võimsa energiaga. Carl Rogers, humanisliku psühholoogia rajaja, avab intuitsioonide usaldamist, kirjutades: "El Greco, näiteks, pidi teadma, kui ta vaatas oma varasemaid töid, et "hea kunstnik ei maali niimoodi". Kuid ta siiski usaldas oma kogemise viisi, oma vaadet, niivõrd, et ta suutis jätkuvalt oma unikaalset vaadet väljendada, justkui ta oleks öelnud, "Head kunstnikud ei maali nii, kuid mina maalin nii." Või, kui liikudes teisele valdkonnale, Ernest Hemingway oli kindlasti teadlik, et "head kirjanikud ei kirjuta nii". Kuid õnneks jäi ta endaks, mitte ei kohandunud kellegi teise kontseptsiooniga heast kirjanikust."
On olemas seos geniaalsuse ja vaimuhaiguse vahel (skisofreenia ja bipolaarne häire).
IQ ja geniaalsus
pisi|püsti|[[Rabindranath Tagore on laialt tuntud kui geenius ja entsüklopeediliste teadmistega isik]] Galton oli pioneer väljapaistvate inimsaavutuste ja vaimsete võimete testide alal. Oma raamatus "Hereditary Genius", mille ta kirjutas enne IQ-testide väljatöötamist, oletas ta, et pärilikud mõjud väljapaistvuse arenemiseks on tugevad ja et väljapaistvus on tavalises populatsioonis harvaesinev. Lewis Terman valis klassifikatsiooni märgise "lähedane geniaalsusele või geniaalne" kõrgeimaks klassifikatsiooniks oma 1916. aasta Stanford-Binet' testi versioonile. 1926. aastal alustas Terman California koolilastega, kes esitati oma õpetajate poolt IQ-testimisele, tehtud pikaajalise uuringu avaldamist. Teos kandis pealkirja "Genetic Studies of Genius" ("Geniaalsuse geneetilised uuringud"). Uuringu tegemist jätkas ta kogu ülejäänud elu. Catherine M. Cox, Termani kolleeg, kirjutas raamatu "The Early Mental Traits of 300 Geniuses",  mis avaldati teise köitena raamatusarjas "The Genetic Studies of Genius", milles Cox analüüsib ajalooliste geeniuste biograafilist teavet. Kuigi tema pandud ajalooliste isikute, kes kunagi ei teinud IQ-teste, lapsepõlve IQ skoore on kritiseeritud metoodilistel alustel, Coxi uuring andis põhjalikke teadmisi, mis peale IQ aitas kaasa geeniuseks saamisele. Aastaks 1937, pärast teist Stanford-Binet' testi parandust, ei kasutanud Terman enam terminit "geenius" kui IQ klassifikatsiooni, samuti mitte teised IQ-testid. Aastal 1939 David Wechsler kommenteeris: "Me oleme pigem kõhklevad, nimetamaks isikut geeniuseks vaid intelligentsustesti põhjal."
Termani pikaajaline uuring Californias andis lõpuks ajaloolisi tõendeid, kuidas geniaalsus on seotud IQ skooridega. Paljud California õpilased suunati uuringusse õpetajate poolt. Kaks õpilast, keda testiti, kuid kes said liiga väikese tulemuse, mille tõttu praagiti nad uuringust välja, olid hilisemad Nobeli auhinna võitjad füüsikas, William Shockley  ja Luis Walter Alvarez. Termani uuringu ajalooliste leidude alusel ja biograafiliste näidete nagu Richard Feynman, kelle IQ oli 125 ja kes pälvis Nobeli auhinna füüsikas ning sai laialt tuntuks kui geenius,  praegune psühholoogide ja teiste teadlaste vaade geniaalsusele on, et mingi vähim IQ tase (ligikaudu 125) on geeniusele vajalik, kuid mitte ainult, see peab olema kombineeritud isikuomadustega nagu tahe ja püsivus, pluss vajalikud võimalused talendi arendamiseks.
Filosoofia
pisi|püsti|[[Leonardo da Vinci on laialt tuntud kui geenius ja entsüklopeediliste teadmistega isik]] Mitmed filosoofid on oma filosoofiliste teooriate kontekstis pakkunud termineid, mis on geniaalsus ja mida see endas kannab. pisi|püsti|[[Wolfgang Amadeus Mozart, imelaps ja geniaalne muusik ]] David Hume'i filosoofias: see, kuidas ühiskond tajub geeniust, sarnaneb sellega, kuidas ühiskond tajub ignorante. Hume ütleb, et geeniuse omadustega isikut nähakse tihti kui ühiskonnast lahtiühendatut, isikuna, kes töötab muust maailmast eemaldunult. "Teisest küljest, pelk ignorant on põlatud; samuti ei ole midagi peetud neetud geeniuse kindlamaks märgiks ajastul ja rahvuses, kus teadused arenevad, kui olla täiesti vaba ülla meelelahutuse maigust. Kõige täiuslikum karakter arvatakse jäävat nende kahe ekstreemsuse vahele; säilitades võrdse võime ja isu raamatute, seltskonna ja äritegevuse vastu; säilitades vestluses seda arukust ja delikaatsust, mis sisaldub viisakates kirjades; ja omades äris seda ausust ja täpsust, mis on lihtsa filosoofia loomulik tulemus."
Immanuel Kanti filosoofias: geniaalsus on võime iseseisvalt jõuda ja aru saada kontseptidest, mida tavaliselt peaks õpetama teine inimene. Kanti jaoks, originaalsus on geeniuse ilmtingimatu omadus. Geniaalsus on mittematkitud ideede produtseerimine. Kanti geeniusele vajalike omaduste arutlus sisaldub teoses "Critique of Judgement" ("Otsustusvõime kriitika") ja võeti hästi vastu romantismiajastul 19. sajandi alguses. Lisaks, suur osa Schopenhaueri geniaalsuse teooriast, eelkõige seoses talendi ja piirangutest vabastusega, on otseselt tuletatud Kanti "Otsustusvõime kriitikast" ("Critique of Judgment").
Arthur Schopenhaueri filosoofias: geenius on keegi, kelle intellekt domineerib tahte üle palju enam kui keskmisel inimesel. Schopenhaueri esteetikas, see intellekti ülekaal lubab geeniusel luua kunsti- ja akadeemilisi töid, mis on puhtad objektid, omakasupüüdmatud kaemused, need on esteetilise kogemuse peamised kriteeriumid Schopenhaueril. Nende kaugus ilmalikest muredest tähendab, et Schopenhaueri geeniused demonstreerivad tihti vähest kohanemist maistes muredes; Schopenhaueri sõnadega, nad kukuvad tähti silmitsedes mudasse. See on vihje Platoni dialoogile "Theætetus", milles Sokrates jutustab esimesele filosoofile Thalesele oma sellisest sündmusest.
Bertrand Russelli filosoofias: geniaalsus kaasneb, kui indiviid omab unikaalseid omadusi ja andeid, mis teevad geeniuse ühiskonnale, kus ta tegutseb, eriti väärtuslikuks. Russelli filosoofia väidab lisaks, et geeniuse lapsepõlves on võimalik geniaalsus hävitada ebasõbraliku ümbruskonna olemasolul. Russell ei tunnustanud seega uskumust, mis tema meelest valitses tema eluajal, et "geniaalsus avaldub nagunii".
Martini
Martini on Itaalia vermuti- ja vahuveinimark (kaubamärk), mida toodab Martini & Rossi Itaalias Torinos.
Martiini (nimetus, mitte pärisnimi) on džinni-vermutikokteil, harilikult Martini vermutiga.
Režiistsenaarium
Režiistsenaarium on stsenaariumi versioon, kus kogu tegevustik on kaadrite kaupa välja joonistatud (nn storyboard), lisatud on kaadri pikkus; märkused heli, kasutatava tehnika ja palju muu kohta. Selle eesmärk on aidata filmivõttemeeskonnal mõista, mis visuaalselt ja tehniliselt filmitavas kaadris toimub ehk kuidas üht või teist lõiku täpselt filmida. Kuna stseene filmitakse sageli üsna kaootilises järjekorras, siis aitab see ka keerulisel võtteperioodil meeskonnal olukorda kontrolli all hoida. Operaator juhindub näiteks suuresti just režiistsenaariumist.
Radioaktiivse lagunemise seadus
pisi|330px|Suuruse eksponentsiaalne vähenemine väärtuselt N aja t jooksul
Radioaktiivse lagunemise seadus esitatakse tuumafüüsikas üldiselt valemi kujul, mis kirjendab radioaktiivses aineproovis hetkel t veel lagunemata aatomituumade arvu N eksponentsiaalse vähenemise seaduspärasust: kus N_0 on aatomituumade arv alghetkel (t = 0) ja \lambda on igale nukliidile ainuomane radioaktiivse lagunemise konstant (selle väärtus leitakse eksperimendist); \mathrm e on naturaallogaritmide alus.
Lagunemiskonstant väljendab radioaktiivse lagunemise ajalist tõenäosust, ühik 1/s. Lagunemiskonstandi \lambda pöördväärtus on aatomituuma keskmine eluiga; see on ajavahemik, mille vältel radioaktiivsete aatomite arv väheneb väärtuseni 1/e ≈ 0,368 esialgsest. Seega
Praktikas on sageli mugavam esitada see seadus kujul kus suurust nimetatakse poolestusajaks. See on võrdne ajavahemikuga, mille vältel radioaktiivsete tuumade arv väheneb kaks korda ehk pooleni esialgsest arvust.
Jan Jõgis-Laats
thumb|Jan Jõgis-Laats esinemas [[PÖFFil novembris 2010]] Jan Jõgis-Laats (sündinud 28. mail 1979 ) on eesti kommunikatsioonispetsialist ja endine ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli politoloogia erialal 2000. aastal ning omandanud magistrikraadi meedia ja massikommunikatsiooni suunal Põhja-Carolina Ülikoolis.
1895
1895. aasta (MDCCCXCV) oli 19. sajandi 95. aasta.
Bretnig-Hauswalde
Bretnig-Hauswalde oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
2017. aastal liideti ta Großröhrsdorfi linnaga.
Vallaosad
Bretnig ja Hauswalde
Fiorentino
Fiorentino on omavalitsus (castello) San Marino lõunaosas.
Piirneb Chiesanuova, San Marino, Faetano,Montegiardino ja Borgo Maggiore omavalitsustega ning Itaalias Pesaro ja Urbino provintsi Sassofeltrio ja Monte Grimano Terme omavalitsustega.
1463. aastal liideti San Marinoga.
Lutsi maarahvas
pisi|[[Lõunaeesti murded|Lõunaeesti murrete leviala 19. sajandi lõpus Eesti, Läti ja Venemaa alal]] Lutsi maarahvas (ka: lutsid) oli eestlaste rahvakild Lätis Latgales Ludza piirkonnas, peamiselt Pilda, Ņukši ja Nirza vallas, aga ka Määrdina vallas.
Arv 4387 inimest (1893. aastal).
Tõenäoliselt rändasid eestlased sinna 18. sajandi alguses Võrumaalt, setude naabrusest; väidetavalt reformatsiooni eest. Lutsid kõnelesid 20. sajandini iseloomulikku ja arhailist lõunaeesti murrakut – lutsi keelt. Tänapäeval on lutsid täielikult lätistunud. Lutsi päritolu võib aimata vaid inimeste perekonnanimedest.
Lutsi maarahvast ja nende keelt uuris esimesena Oskar Kallas.
Teovõime
Teovõime on füüsilise isiku võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid.
Euroopa õigussüsteemis tehakse vahet täielikul ja piiratud teovõimel.
Eesti seaduste kohaselt on täielik teovõime 18-aastaseks saanud (täisealisel) isikul. Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida, on piiratud teovõime ja temale seatakse eestkoste.
Piiratud teovõime seab inimesele kohus, kui selleks tekib vajadus. Kohtuotsus tugineb peamiselt kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi arvamusele.
Teovõimet pole vaja piirata mitte igal inimesel, kes ei suuda aru saada oma tegude tähendusest ega neid juhtida. Teovõime piiramine kerkib päevakorda, kui subjekt võib sooritada tehinguid, mille finantsväärtus on olulise mahuga – näiteks kinkida maja võõrale inimesele. Kui subjekt ei oma materiaalseid väärtusi, millega tehinguid sooritada, siis enamasti pole ka vaja teovõimet piirata.
Taakselkuunar
pisi| Taakselkuunar Taakselkuunar (ingl staysail schooner, holl stagzeil schoener) on kahe- või kolmemastiline pikipurjestusega purjelaev, mille purjestus koosneb kolmnurksetest taakslitest.
Al-Manşūrah
Al-Manşūrah on linn Egiptuses Ad-Daqahlīyah' kubernerkonnas Niiluse deltas.
Filmitehnika
Filmitehnika on filmimisel kasutatavad seadmed.
Filmimisel talletatakse vastavalt süžeele või filmija soovile kõik nähtav andmekandjale, mida tehakse filmikaameraga. Tavaliselt võetakse professionaalse mängufilmi tegemisel heli eraldi andmekandjale ja selle eest vastutab helirežissöör. Filmimisel kasutatakse spetsiaalseid valgusteid filmitava objekti, tausta jne valgustamiseks. Veel on professionaalse mängufilmi juures väga palju eritehnikat vastavalt vajadusele. Sageli ehitatakse kallimate filmide jaoks näiteks eriefektide tehnika lausa eritellimusel.
Kasari Kool
Kasari Kool oli üldhariduskool Lääne maakonnas Lihula vallas Kirbla külas.
Kooli alguseks loetakse aastat 1853.
Kuni 1992. aastani kandis kool nime Kasari 9-klassiline Kool, seejärel Kasari Põhikool ja aastatel 2012–2015 Kasari Kool. Kool lõpetas alates 1. septembrist 2012 õpetamise 3. kooliastmes ja jätkas tegevust 6-klassilise põhikoolina. Kasari kool lõpetas täielikult tegevuse 2015. aastal.
Kooli viimane hoone asub Kasari jõe vasakul kaldal Kasari raudbetoonsilla läheduses, seal alustati õppetööd 1941. aastal.
Helirežissöör
Helirežissöörid töötavad helistuudiotes, filmistuudiotes, televisioonis, raadiotes, teatrites jne.
Tambora (trumm)
pisi|Tambora [[Dominikaani Vabariik|Dominikaani Vabariigist.]] Tambora (hispaania keeles tambor = trumm) on afrokariibi päritolu kahepoolne trumm, mida kasutatakse paljudes ladina-ameerika muusikastiilides. Tambora on oluline instrument eelkõige merengues, aga ka Colombiast pärit cumbias ning Venezuela gaitas.
Tamborat mängitakse traditsiooniliselt isteasendis, hoides trummi süles külili ning lüües ühte membraani trummipulga ja teist palja käega.
Tamboramängijaid nimetatakse tamborerodeks.
Nakkus (film)
Filmis näitlevad sellised tuntud näitlejad nagu Marion Cotillard, Matt Damon, Laurence Fishburne, Jude Law, Gwyneth Paltrow ja Kate Winslet. Film räägib viirusest, mis levib kiiresti üle kogu maailma, muutudes pandeemiaks, ning arstiteadlaste ja terviseametnike katsetest viirus kindlaks teha ja selle levikut piirata.
Film esilinastus 3. septembril 2011 Veneetsia filmifestivalil ja ülemaailmselt 9. septembril 2011. Filmikriitikud kiitsid filmi näitlejatöid ja narratiive ning teadlased filmi realistlikkust.
2020. aastal muutus film väga populaarseks, kui maailmas puhkes 2019.–2020. aasta koroonapandeemia.
Kaisma järv
Kaisma järv (ka Kaisma Suurjärv) on järv Pärnumaal Kaisma külast 5 km loodes.
Järve pindala on 140,4 ha, suurim sügavus on 2,1 m ja keskmine 1,25 m. Järve kaldajoone pikkus on umbes 6 km. Asub 35,7 m kõrgusel merepinnast Lääne-Eesti madalikul.
Kaisma järv on nõrga läbivooluga, sisse voolavad mõned kraavid ja esineb allikaid. Järvest voolab läbi Kaisma Väikejärve välja Enge jõgi. pisi|252x252px|Kaisma järve lääne kallas Kaisma järve idakaldalt saab alguse umbes 1,5 km matkarada, mis lõppeb järve põhjaosas oleva vaatlustorniga. Varem oli ümber järve ka 6 km pikkune matkarada, kuid selle lõuna ja kaguosa on nüüdisajal raskesti läbitav (vana laudtee ja sillad on lagunemas). 2020. aasta oktoobris oli 6 km pikkune rada läbitav, kuid tuleb olla ettevaatlik.
Järve kaldal asub puhkeala. Sealset munitsipaalmaal toimuvat puhkemajandust korraldab MTÜ Järvemaastik. Ettevõtlusega tegeleb OÜ Kaisma Suurjärve Puhkeala, mis rendib saunamaja, päikeseterrassi, jahimaja ja aita. Võimalik on laenutada veesõidukeid, sõudepaate ja matkasüstasid.
Kennani instituut
Kennani instituut (Kennan Institute for Advanced Russian Studies) on 1974. aastal asutatud teadusasutus, mis tegeles Nõukogude Liidu uurimisega, kuid pärast selle lagunemist tegeleb Venemaa uurimisega.
Toomas Siitan
alt=|pisi|Toomas Siitan (2018) Toomas Siitan (sündinud 7. veebruaril 1958) on eesti muusikateadlane ja pedagoog, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal. 2003. aastal kaitses ta Rootsis Lundi Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Die Choralreform in den Ostseeprovinzen in der ersten Hälfte des 19. Jahrhunderts: Ein Beitrag zur Geschichte des protestantischen Kirchengesangs in Estland und Livland."
Siitan on üldharidus- ja muusikakoolides õpikuna kasutatava raamatu "Õhtumaade muusikalugu I" autor.
Alates 1990. aastast on ta tegutsenud mitme muusikakollektiivi dirigendina. Aastal 1994 asutas ansambli Studio Vocale. Alates 1994. aastast toimub tema juhtimisel Haapsalu vanamuusikafestival.
Novembris 2018 valiti ta Eesti Kontserdi nõukogu esimeheks.
Putkaste vald
Putkaste vald (saksa keeles Putkas) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil see liideti Martna vallaga.
Valla alal asus Putkaste mõis.
Stsenaarium
Stsenaarium on filmi, balleti, pantomiimi, tseremoonia, massiürituse, kombetalituse sündmustiku ja vajadusel ka selles kasutatavate kunstiliste ja tehniliste võtete üksikasjaline kirjeldus, kavand. Stsenaariumi mõistet (täpsemalt tulevikustsenaarium) kasutatakse ka futuroloogias.
Filmistsenaariumi kirjutamine on mitmeastmeline protsess. Alustatakse filmi lühikokkuvõttest ehk sünopsisest, mis on lühike, sageli paarist lausest koosnev filmi idee kirjeldus. Järgneb laiendatud esildis (inglise keeles treatment), milles tehakse paarileheküljeline kokkuvõte filmist.
Maria Orutalu
Ta elas Raplas.
Stsenaarium
Kui filmitootmisfirma otsustab idee käiku lasta, alustab stsenarist päris stsenaariumi kirjutamist (kui stsenaarium pole enne valmis). Tehakse stsenaariumi esimene versioon, vahel eelneb sellele ka kirjanduslik (tavalise jutustuse vormis) stsenaarium. Esimese stsenaariumi versiooni arendustest sünnib (sageli pärast mitmekordset uuesti läbikirjutamist) tööversioon, mille põhjal tehakse spetsiaalsed stsenaariumid: režiistsenaarium, valgusstsenaarium jne.
Bernsdorf
Bernsdorf on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Linnaosad
Waldhof (1950), Zeißholz (1994), Großgrabe (1997) ja Straßgräbchen (2007).
1894
1894. aasta (MDCCCXCIV) oli 19. sajandi 94. aasta.
Vilistid
pisi|280px Vilistid olid arvatavasti Kreetalt tulnud meresõitjarahvas, kes järk-järgult asus elama Palestiina ranniku lauskmaale, eriti umbes 1200 eKr, võttes omaks semi keele.
Alfred Hitchcock
pisi|Alfred Hitchcock Sir Alfred Joseph Hitchcock (13. august 1899 London – 29. aprill 1980 Los Angeles) oli inglasest Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide filmilavastaja ja -produtsent. Alustanud filmi alal tegevust 1920. aastal Inglismaal, siirdus ta 1939 Hollywoodi.
Kodakondsuseta isik
Kodakondsuseta isik ehk määratlemata kodakondsusega isik on inimene, kellel pole kodakondsust. Kodakondsuseta isikute õiguslik seisund on mõneti sarnane välismaalaste omaga (puuduvad mitmed kodanikuõigused), mõneti aga kehvem (pole riiki, kes saaks teostada diplomaatilist kaitset).
Vilistid
Palestiina on saanud nime vilistite järgi (pilištim).
Segamajandus
Segamajandus (ingl mixed economy) on territoriaalriigi majandussüsteem, milles on samaaegselt ametnikele allutatud tsentraliseeritud plaanimajanduse kui ka sõltumatult tegutseva turumajanduse elemente. Ettevõtted võivad olla nii riigi kui ka eraisikute omanduses.
Vilistid
Vilistite ja Iisraeli rahva kokkupuuted olid enamasti sõjalist laadi.
Segamajandus
21. sajandil on praktiliselt kõikides riikides segamajandus, kuid turu- ja plaanimajanduse osakaal nendes varieeruvad suures ulatuses.
Kodakondsuseta isik
Õigusterminoloogias kasutatakse ka mõistet määratlemata kodakondsusega isik, pidades silmas isikuid, kes on jäänud varasemast kodakondsusest ilma, kuna kodakondsusjärgne riik on lakanud olemast (nt Nõukogude Liit või Jugoslaavia), kuid ei ole realiseerinud võimalust saada mõne järglasriigi kodakondsus.
Kodakondsusetus võib tekkida muuhulgas siis, kui:
Kodakondsuseta isik Eestis
Kui 2006. aasta alguses elas Eestis 125 799 määratlemata kodakondsusega isikut (endise Nõukogude Liidu kodanikku), siis 2020. aasta alguseks oli nende arv langenud 71 361 isikule.
Alfred Hitchcock
Hitchcock lõi psühholoogiliselt sügavaid detektiivfilme ja freudistlike motiividega õudusfilme, millest ei puudunud kentsakas huumor. Populaarsusest hoolimata ei hinnanud tema kaasaegsed ameerika filmikriitikud Hitchcocki kõrgelt, tema filmide kunstilise külje tõid esile hoopis prantsuse "uue laine" kriitikud. Hitchcock ise pidas oma olulisimaks teoseks filmi "Linnud", mis põhineb Daphne du Maurier' samanimelisel novellil.
1972. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.
Elukäik
Alfred Hitchcock sündis 13. augustil 1899 Londonis Leytonstone'is. Teda kasvatati rangete katoliiklike põhimõtete järgi ning ta käis jesuiitide juhitud Saint Ignatius College'is. Hitchcocki isa suri, kui poeg oli 14-aastane. Ta pidi koolist lahkuma, kuid jätkas õpinguid omal käel. Muuhulgas käis Hitchcock teatris ja kinos ning tutvus USA filmiajakirjadega.
1920. aastal avas Londonis oma stuudio USA filmistuudio Famous Players-Lasky, kus Hitchcock sai tööd. Oma töös oli ta nii järjekindel, et juba 1923. aastal oli ta režissööri abi. Stuudio aga lõpetas õige pea Suurbritannias tegevuse. Hitchcock võeti seejärel režissööri abina tööle hilisemasse Gainsborough Picturesi stuudiosse. Tema karjäär režissöörina algas lõpuks briti-saksa koostööfilmiga "The Pleasure Garden" (1925).
pisi|püsti|Hitchcock koos abikaasa, tütre ja tolle perega (umbes 1955) 1921. aastal tutvus Hitchcock Alma Reville'iga. Viis aastat hiljem nad abiellusid ning neil sündis 1928. aastal tütar. Alma Reville oli Alfred Hitchcockiga abielus kuni viimase surmani 1980. aastal.
Hitchcocki filmid saavutasid väga kiiresti edu. Enamik tema esimestest filmidest võeti väga hästi vastu, kuigi paljud olid häiritud Hitchcocki ebatüüpilisest stiilist. Algusest peale olid tema filmide teemaks mõrvad, kahtlustused, isegi seksuaalne külgetõmme.
Ţanţā
Ţanţā on linn Egiptuses, Al-Gharbīyah' kubernerkonna keskus Niiluse deltas.
Alfred Hitchcock
Elukäik
1929. aastaks, kui Hitchcock tegi oma esimese helifilmi, "Šantaaž" ("Blackmail"), oli ta teinud üheksa tummfilmi ning tunnustatud kui parimaid briti režissööre. Sellele järgnes kolmteist helifilmi, kuni Hitchcock 1939. aastal Ameerikasse siirdus, lootes leida seal rohkem loominguvabadust. Tema esimene Ameerikas tehtud film, "Rebecca", võitis parima filmi Oscari 1940. aastal.
1946. aastal valminud spioonifilmis "Notorious" mängis ka Eestist pärit Ivan Triesault.
1955. aastal sai ta USA kodakondsuse.
USAs valmis Hitchcockil kokku 22 filmi, kuni 1960. aastal ilmus "Psühho" ("Psycho"). See oli Hitchcocki kõige edukam film, mis tõi sisse 16 miljonit dollarit ning millega ka kriitikud rahul olid. Järgmine film, "Linnud" ("The Birds"), tuli 1963. aastal ning seda peetakse Hitchcocki väga edukatest töödest viimaseks, kuigi ta tegi pärast seda veel viis filmi. Neist viiest tõusevad esile "Marnie" (1964) ja "Meeletus" ("Frenzy") (1972).
Oma poole sajandi pikkuse karjääri jooksul kujundas ta välja äratuntavalt iseloomuliku lavastusstiili, mille tunnusteks on näiteks inimese pilgu liikumist jäljendav kaamera liikumine ja vaataja sundimine vuajerismile. Paljudel ta filmidel on ootamatu lõpp ja põnevust kasvatav süžee, mis sisaldavad mõrvade ja muu vägivalla kujutamist.
Asuka Hinoi
Asuka Hinoi (樋井明日香 Hinoi Asuka; sündinud 8. jaanuaril 1991 Ōsakas) on jaapani lauljatar, J-pop-ansambli Hinoi Team juht.
Aastal 2002 valisid tüdrukud Hikaru Koyama ja Miho Hiroshige ta ansambli LOVE & PEACE algkoosseisu. Ansambel moodustati filmi "Dodge Go! Go!" võteteks valitud osatäitjatest. Nende laul "Drifter" oli filmi teemalugu. Tüdrukutel olid filmis ka väikesed osad. See lugu jäi ansambli ainsaks singliks (Pony Canyoni leibel, Vision Factory). Singlil ei olnud erilist menu.