cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heitgaas
Kütuste põlemisel
Kütused sisaldavad enamasti 30–90% süsinikku, vähem vesinikku, lämmastikku, hapniku ja väävlit. Lisaks sellele on enamikus kütustes ka suurem või väiksem mineraalosa. Kütuste põlemisel tekib enamasti CO2, H2O, CO, SO2, NO, mitmesuguseid süsivesinikke (sh vähktõbe põhjustavat bensopüreeni) ja tuhka. Tuha koostisosadeks on peaaegu kõik perioodilisussüsteemi elemendid, nende hulgas ka väga haruldasi ja isegi radioaktiivseid ühendeid. Peene tuhk võib tuulega levida kilomeetreid eemale ja katta väga suuri alasid.
Looduslikud saasteallikad
Saasteaineid satub õhke vulkaanidest või põlemisprotsesside, hingamise, mädanemise, kõdunemise ja mitmesuguste bakteriaalsete protsesside käigus. Äikese tõttu tekib õhku lämmastikoksiide, vulkaanidest eraldub SO2. Paljude bioloogiliste protsesside käigus tekivad H2S, CO, CO2 ja NH3.
Vääveldioksiid (SO2)
Vääveldioksiid on terava lõhnaga mürgine gaas, mis tekib kütuste põletamisel. SO2 tekitab bronhiiti, hingeldust ja silmapõletikke. Vääveldioksiid lagundab taimedes klorofülli, mille tagajärjel muutuvad taimed pruuniks ja hukkuvad. Lämmastikdioksiidi või osooni mõjul oksüdeerub see vääveltrioksiidiks (SO3), millest veega moodustuvad happesademete põhikomponendid.
Süsinik(mono)oksiid ehk vingugaas (CO)
Vingugaas on väga mürgine põlev gaas, mis tekib kütuste põlemisel mootorites ja hapnikuvaestes kohtades (nt tulekahju korral tarbitakse kinnises ruumis kiiresti enamus hapnikku ära). Sissehingamisel tekitab süsinikoksiid vingumürgistust (CO moodustab väga püsiva ühendi vere hemoglobiiniga, mis kaotab seejärel võime hapnikku siduda). Mürgistusega kaasneb peavalu ja -pööritus ning teadvuse kadu. Esmaabiks on värske õhk.
Lämmastikoksiidid N2O, NO ja NO2
NO moodustub sisepõlemismootorites ja ühineb iseeneslikult õhuhapnikuga, andes NO2. NO2 tekib ka äikese tulemusena. N2O tekib lämmastikväetistest. NO2 reageerimisel õhuniiskuse või vihmaveega tekib samuti happesademete põhikomponente.
Tšellosonaat
Tšellosonaat on muusikas sonaat, mis on tavaliselt kirjutatud tšellole ja klaverile või muule muusikainstrumendile või ka soolotšellole.
Varased tšellosonaadid pärinevad 18. sajandist, kui tšellosonaate kirjutasid näiteks Francesco Geminiani ja Antonio Vivaldi.
Romantismiperioodi kuulsamate tšellosonaatide autorid on Ludwig van Beethoven ja Johannes Brahms.
Vasallilinnus
Vasallilinnus on vasalli poolt rajatud või kasutuses olnud linnus.
Eesti alal oli peale vasallilinnuste ka ordu- ja piiskopilinnuseid.
Kollane kask
Pärismaisena kasvab Põhja-Ameerikas. Euroopas kultuuris ja istutatuna. Eestis leidub üksikutes parkides.
Ülikooliseadus
Ülikooliseadus (lühend ÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 12. jaanuaril 1995 ja jõustus 18. veebruaril 1995 ning kehtis kuni 31. augustini 2019.
ÜKSi ülesanne oli "sätestada ülikooli asutamise, ühinemise, jagunemise ja tegevuse lõpetamise kord, tegutsemise alused, autonoomia piirid, juhtimise põhimõtted, kõrghariduse omandamise vormid ja tingimused, ülikooli varade õiguslik seisund, finantseerimise kord, õppejõudude ja üliõpilaste põhiõigused ja -kohustused ning haldusjärelevalve ülikooli tegevuse üle."
Ülikooliseaduse kehtivuse ajal oli Eestis kahel ülikoolil, Tartu Ülikoolil ja Tallinna Tehnikaülikoolil, ka oma seadus. Tartu Ülikooli tegevust reguleerib 16. veebruaril 1995 vastu võetud ja 21. märtsil samal aastal jõustunud Tartu Ülikooli seadus ning Tallinna Tehnikaülikooli tegevust 4. juunil 2014 vastu võetud ja 1. septembril samal aastal jõustunud Tallinna Tehnikaülikooli seadus.
Alates 1. septembrist 2019 kehtib kõrgharidusseadus, mille jõustumisega kaotas ülikooliseadus kehtivuse.
Castelnuovo (Trento)
thumb|Castelnuovo valla paiknemine Trento provintsis
Castelnuovo (saksa: Neuenhaus) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 926 inimest ja valla pindala on 13,5 km².
Kudruküla mõis
Kudruküla mõis (saksa keeles Kutterküll) oli linnamõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.
Mokili keel
Mokili keel (inglise keeles Mokilese, Mokil, Mwoakilese, Mwoakiloa ) on Austroneesia hõimkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Mokili (Mwoakiloa) atollil Karoliinide idaosas, Pohnpei saarel ja vähesel määral ka USA-s. Kõikidel aladel kokku on umbes 1500 kõnelejat, neist Mikroneesias 1050 ja Mokili atollil alla 500. (Kõnelejate hulga andmed pärinevad aastast 1979.)
Fonoloogia
Kuna mokili keel on Pohnpei dialekt, siis on sellel samasugune tähestik. Täishäälikud ja diftongid
Kaashäälikud
Morfoloogia
1) Instrumentaali ja komitatiivi tunnus on –ki.
2) Nimisõnafraasi saab moodustada koos numbriliste prefiksitega. Nimisõnafraas koosneb nimisõnast ja numbrist, kus viimane jaguneb veel omakorda numeraaliks ja klassifikatsiooniks ehk skemaatiliselt näeb see välja nii: Numbriliste klassifikatsioonide tüvelõpud:
3) Sõnades (numbrites) saab esineda ka täishäälikute kadu/väljajättu, kui kasutatakse eelmises punktis väljatoodud tüvelõppe:
4) Tegusõnade pööramisel on isikute lõppudel mitmeid võimalusi. Kui sõna tüvi lõppeb täishäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe:
Arvsõnad
Mokili keeles on arvsõnade väljendamiseks palju võimalusi. Enamik mokili keelt kõnelevaid inimesi aga nimetaksid kõigepealt variandid tulbas a).
Mokili keeles on ka teatud grupp numbreid (1-9), mida ei kasutata nimisõnade loendamiseks.
Nende numbrite põhjal moodustatakse nädalapäevade nimetused. Nädalapäevade moodustamiseks kasutatakse morfeemi –ni ja see liidetakse numbrile:
Varanduse vedajad
Nimi
Varanduse vedajad on sarnased tulihännaga. Tavaliselt on nad aga tavalised inimesed kes käituvad kui kratid. Kui tulihännad on peremehe sulased, siis jäljendajad on ise peremehed ja korjavad endale varandust kokku. Neil puudub tuline saba.
Mokili keel
Arvsõnad
Nädalavahetuse väljendamiseks aga see süsteem ei toimi, laupäeva ja pühapäeva kohta on neil veel eraldi sõnad:
Varanduse vedajad
Rahvasuu
Rahvasuu räägib, et kui keegi nägi inimest tulihännana ringi luusimas, siis hakkas nägija ise ka seda sama tegema. Nii jäljendades saavad nad mingisuguse maagilise väe, mis nad tulihändade riiki üle viib, aga nad ei ole teinud mingit lepingut vanapaganaga.
Lendamine
Tulihändadena ringi lendamine nõuab mingisugust eset ja selleks sobis kõik, seakünadest linalõugutini. Lendaja peab ennast nööriga sinna külge kinni siduma ja ütlema: „Läki kuradi nimel!“ See kes jumala nime lendu tõusmise ajal kasutab, kukub kohe maha. Sõnad ei olnud ainsad abivahendid lendamiseks, aga tänapäeval neid enam mäletata ja ei teata. Need vähesed mis veel meeles on sellised: käiakse nurgas iseäralikku kivi nuusutamas; määritakse ennast iseäraliku rohelise või muud karva võidega; käiakse ahju peal kolme riista sisse vaatamas. Lennatakse aga alati öösel, sest on vaja ikkagi saaki saada. Tavaliselt käiakse vilja järgi, aga ei öelda ära ka rahast või muust varandusest, kui sellele lähedale saadakse. Nad lendavad läbi seinte ja uksed avanevad automaatselt nende jaoks.
Mokili keel
Keelenäide
Ih mine Hawaii
Kajelehlia Ia koanila?
Ngoah mweoku kaua
Kirjaviis
Kasutab ladina tähestikku. [1]
Huvitavat
Kui näiteks saksa keeles tähendab sõna Hand vaid labakätt ja sõna Arm käe kogu ülejäänud osa, siis mokili keeles on süsteem sama kui eesti keeleski, kus me üldistame ja kasutame mõlemaks väljenduseks üht terminit. Mokili keeles: poa. Sõrmede kohta on aga 2 erinevat väljendust: jaid ja jandin poa.
Otto Bache
Otto Bache (21. august 1839 – 28. juuni 1927) oli taani maalikunstnik.
Aastail 1890–1892, 1896–1899 ja 1905–1906 oli ta kuningliku kunstiakadeemia direktor.
Bache õppis kuninglikus kunstiakadeemias Wilhelm Marstrandi käe all.
Tema maalid kujutavad olulisi ajaloosündmusi ja ajaloolisi isikuid.
Matthieu Cornette
pisi|260px|Matthieu Cornette (2016)
Matthieu Cornette (sündinud 4. septembril 1985 Bègles'is) on prantsuse maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2008).
Tommi Kivistö
Tommi Petteri Kivistö (sündinud 7. juunil 1991 Vantaas) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis Oulun Kärpät.
Matthieu Cornette
Cornette sai suurmeistriks 23-aastaselt 2008. aastal. 2016. aastal tuli ta Prantsusmaa malemeistriks.
Tommi Kivistö
Ta alustas jäähoki mängimist Soome klubis Jokerit. Hooajal 2008–09 mängis ta Western Hockey League'i klubis Red Deer Rebels. Seejärel naasis Kivistö Jokeritesse, tehes hooajal 2009–10 debüüdi Soome kõrgliigas.
2009. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft'is 208. valikuna. Hooajal 2012–13 mängis ta taas Põhja-Ameerikas, ECHL-i klubis Florida Everblades ja American Hockey League'i klubis Charlotte Checkers.
Matthieu Cornette
Tegutseb ka treenerina. 2016. aastal sai FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.
Ta on abielus leedulannast naiste malesuurmeistri Deimantė Cornette'iga.
Tommi Kivistö
Aastatel 2013–2015 mängis Kivistö Soome kõrgliigas Ilvese ridades.
2015. aastal liitus ta KHL-i klubiga Jekaterinburgi Avtomobilist. 2017. aastal naasis Kivistö taas Jokeritesse ning mängis seal kokku viis hooaega.
2014. ja 2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kivistö Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Lisaks kuulus ta Soome koondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Dedryck Boyata
Dedryck Anga Boyata (sündinud 28. novembril 1990 Uccles) on Belgia jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või paremkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Hertha ja Belgia jalgpallikoondises.
2006. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Manchester City. Hooajal 2009–10 valiti Boyata klubi hooaja parimaks noormängijaks. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aasta jaanuaris Inglismaa karikavõistlustel. Samal kuul debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas mängus Blackburn Roversi vastu. Manchester Citys Boyata põhikoosseisu liikmeks ei kujunenud. Hooajal 2011–12 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Bolton Wanderers ja hooajal 2012–13 Hollandi kõrgliiga klubis FC Twente.
Aastatel 2015–2019 mängis ta Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic ning tuli seal olles kõigil neljal hooajal klubiga Šotimaa meistriks. 2018–19 valiti Boyata Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2019. aasta mais siirdus ta Herthasse.
Belgia jalgpallikoondises debüteeris Boyata 10. oktoobril 2010 EM-i valikmängus Austria vastu. Ta on kuulunud Belgia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Meriküla mõis
Meriküla mõis viitab kahele Eestimaa kubermangu mõisale:
Erakond Eestimaa Ühtsus
Erakond Eestimaa Ühtsus (lühend EÜ) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2002. EÜ esimees oli Igor Pissarev. 21. detsembril 2002 ühines EÜ Vene Erakonnaga Eestis.
EÜ asutati 3. augustil 2001.
Scotland Yard
pisi|New Scotland Yard, [[London]] pisi|Endine New Scotland Yardi hoone ([[Norman Shaw Buildings) Victoria Embankmentil. Tänapäeval kasutab hoonet Suurbritannia parlament. Taamal paistab Big Ben]] Scotland Yard (ametlikult New Scotland Yard) on Suurbritannia pealinna Londoni politseiteenistuse (Metropolitan Police Service) peakorteri nimi. Scotland Yardi asutas 1829. aastal Robert Peel.
Asutuse nimi on tuletatud metonüümia teel Metropolitan Police'i peakorteri algsest asukohast aadressil Whitehall Place 4, mille tagumine sissepääs asus Great Scotland Yardi tänaval. Great Scotland Yardi tänava sissekäigust sai politseijaoskonna avalik sissepääs. Aja jooksul muutus tänava nimi Metropolitan Police'i sünonüümiks.
The New York Times kirjutas 1964. aastal, et nii nagu Wall Street on andnud nime New Yorgi rahandusmaailmale, on Scotland Yard andnud nime Londoni politseile. 1890. aastal kolis Metropolitan Police oma peakorteri Victoria Embankmentile, 1967. aastal sealt Broadway tänavale ja 2016. aastal tagasi Victoria Embankmentile. Kõigi uute peakorterite kohta on hakatud kasutama nime "New Scotland Yard" (Uus Scotland Yard ).
Ärimudel
Tänapäeva ärimaailmas on uudsest ideest olulisem teostus. Uue toote/teenuse loomisel peab ettevõtja aru saama, et tarbija ei taha organisatsiooni toodet/teenust, vaid probleemi lahendust.
Äriplaani aetakse segi ärimudeliga, kuid tegelikult on need erinevad dokumendid. Ärimudeli esmased küsimused on
Ärimudeli liigid
Vastavalt erialale tuleb teha erinev ärimudel. Inimesed saavad ärimudelist erinevalt aru, mistõttu tuleb selle loomisel leida inimeste vahel ühine keel. Traditsioonilisteks ärimudeliteks on otsemüük, frantsiis, reklaamipõhine ja telliskivi-mördi mudel. Ärimudelis peaks kajastuma alustuskulud, rahastamise allikad, kliendibaasi põhi, turundusstrateegia ja konkurendid. Põhiline viga idufirmade puhul on oskamatus ennustada, kui suurel määral on vaja ettevõtet rahastada esmase kasumini.
Ärimudeli põhipunktid
Ärimudeli koostamisel on kolm olulist punkti. Lõpptarbija peab olema võimalikult selgelt kirjeldatud. Mida täpsem on persona kirjeldus, seda paremini saab selgeks teha kliendi vajadused. Erinevad kliendigrupid võivad vajada erinevaid mudeleid, sel viisil on raskem juhtida, kuid pikas perspektiivis võib lahendus kasulikum olla.
Väärtuspakkumine ehk põhjus, miks klient toodet ostma peaks ja mis probleemi see tema jaoks lahendab, tuleb sõnastada kliendile arusaadavas keeles.
Igale ärimudeli osale tuleb võrdselt tähelepanu pöörata. Klientidele mõtlemine on sama oluline kui logistika. Ühte osa mudelist muutes, on vaja kontrollida kas ja kuidas see mõjutab teisi osasid.
Biojäätmed
Biojäätmed (inglise biowaste) ehk orgaanilised jäätmed (inglise organic waste) on organismidest pärit jäätmed.
Müüri järv
Järve pindala on 1,9 ha, pikkus 270 m, laius 95 m ja kõrgus merepinnast 89 m. Järvest voolab välja Nuudsaku järve suubuv kraav. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Diglossia
Diglossia on olukord, kus ühe keele kaks dialekti või kaks keelt, mis tavaliselt on lähisuguluses, on kasutusel ühes keelekogukonnas. Lisaks varieerub sellistes ühiskondades argisituatsioonides kasutatav keele valik ja nii-öelda teise keele valik. Teine keelevariant võetakse kasutusele kindlates situatsioonides nagu kirjanduse lugemisel, haridusasutustes, riigiteenistuses, sõjaväes ja muudes sarnastes olukordades.
Seda mõistet on defineeritud ka kui keelte (mitme keele või ühe keele variantide) ranget funktsionaalset jaotust ühiskonnas.
Keeleteaduses võttis diglossia mõiste esimesena kasutusele Charles Ferguson 1959. aastal, kuid tema definitsioon puudutas ainult variante ühe keele sees.
1967. aastal mõtestas Joshua Aaron Fishman diglossia mõiste ümber. Tema järgi ei kehti diglossaalsed suhted ainult geneetilises suguluses olevate variantide puhul, vaid ükskõik millise keelepaari puhul, kui esineb range funktsionaalne jaotus (näiteks ladina keel ja rahvuskeeled keskajal). Fergusoni määratlust on hakatud nimetama klassikaliseks diglossiaks ja Fishmani määratlust laiendatud diglossiaks.
Etümoloogia
Kreekakeelne sõna διγλωσσία (diglōssia) tõlgitakse kui bilingvism, kuid need mõisted ei ole kindlasti sünonüümid, sest diglossia on alati ühiskondlik nähtus, kuna diglossaalne saab olla ainult keelekollektiiv, mitte üksikisik, nagu võib olla bilingvismi puhul.
Puls
Puls võib tähendada järgmist:
Roberto Martínez
Roberto Martínez Montoliu (sündinud 13. juulil 1973 Balagueris) on Hispaania jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Tema jalgpallurikarjäär kestis aastatel 1991–2007. Mängijana oli tema positsioon kaitsev poolkaitsja. Klubikarjääri jooksul mängis ta Hispaania klubides Real Zaragoza ja CF Balaguer, Inglismaa klubides Wigan Athletic, Walsall, Swansea City ja Chester City ning Šotimaa klubis Motherwell. 1996. aastal valiti Martínez Wigan Athleticu aasta mängijaks.
Treenerina alustas Martínez tööd Inglismaal. Aastatel 2007–2009	oli ta Swansea City, 2009–2013 Wigan Athleticu ja 2013–2016 Evertoni peatreener. 2013. aastal võitis ta Wigan Athleticuga Inglismaa karikavõistlused.
2016. aasta augustis sai ta Belgia jalgpallikoondise peatreeneriks. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta Belgia koondisega kolmanda koha.
Pope'i maakond (Arkansas)
Pope'i maakond (Pope County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Russellville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1829. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 754.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Asser Murutar
Asser Murutar (24. oktoober 1934 Valga – 28. märts 2017 Tartu ) oli eesti filosoof, komsomolitöötaja ja sotsioloog.
1958. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskonna maakorraldusinseneri erialal.
Aastail 1966–1975 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris ning aastail 2000–2003 Eesti Põllumajandusülikooli maasotsioloogia ja ühistegevuse instituudis dotsendina.
Ta on olnud ELKNÜ Keskkomitee instruktor, ELKNÜ Tartu Linnakomitee I sekretär, EPA NLKP ajaloo ja filosoofia vanemõpetaja, filosoofiakateedri juhataja, dotsent. Filosoofiakandidaat (1978).
1959. aastast tegeles võistluspurjetamisega ja võitis Väinamere regatte.
Isiklikku
Tema pojad on kirjastaja Alo Murutar ja psühholoog Vahur Murutar.
Eesti Rahvusfond
Eesti Rahvusfond (lühend ERF) oli aastal 1946 Stockholmis asutatud fond.
ERF loodi põhikirja järgi selleks, et levitada välismaal Eesti maa, rahva ja kultuuri kohta käivat objektiivsed infot. ERF tegutses Balti Humanistliku Ühingu Eesti sektsiooni juures.
Klikker (loomade treenimise vahend)
Klikker (ehk plõksuti ) on väike mehaaniline treeninguvahend loomade käitumise kujundamiseks. Klikkeri metallribale vajutamisel kostab metalne klõks, mis on looma jaoks muudest häältest ja helidest hästi eristatav ja seda saab seostada positiivse kinnitajaga.
Ajaloost
Klikkerite kasutamisele treeningul ehk klikkerkoolituse alusepanijaks peetakse Karen Pryorit ja tema raamatut "Klikkerkoolitus koertele". Klikkertreening järgib Burrhus Frederic Skinneri kirjeldatud operantse tingimise põhimõtteid. Põhjalikumalt käsitletakse positiivseid ja negatiivseid kinnitajaid (kasutatakse ka terminit "sarrustus") Karen Pryori raamatus "Ära koera maha lase!" .
Kaapsehoop
Kaapsehoop (on esinenud ka nimekujud Kaapschehoop ja Kaapsche Hoop) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.
Kaapsehoop asub Draakonimägedes 1486 meetri kõrgusel üle merepinna.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaapsehoopi elanikest valgeid 75,27% ja mustanahalisi aafriklasi 24,73%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 51,11% inimesi, inglise keelt 25,00%, svaasi keelt 20,00%, viipekeelt 1,11% ja ndebele keelt 1,11%.
Tšellosonaat nr 3
'''Tšellosonaat nr. 3''' A-duur, op. 69 on Ludwig van Beethoveni kolmas tšellosonaat, mis on kirjutatud 1808. aastal.
A-duur tšellosonaat op. 69 kuulub Beethoveni ühte produktiivsemasse heliloominguperioodi. Kirjutatud ühel aastal Viiulikontserdi ja kahe klaveritrioga op. 70. Samal aastal on lõpetatud ja välja antud ka Viies ja Kuues sümfoonia.
Teose ülesehitus
19. sajandi alguses mõisteti sonaate klaverile ja mõnele muule instrumendile eelkõige klaverisonaatidena muu instrumendi saatel. Beethoveni esimesed viiulisonaadid olid näiteks publitseeritud kui "klaverisonaadid viiulisaatega." See tšellosonaat on aga kirjutatud nii, et ta väljub selgelt continuo-sonaatide traditsioonist. Veel 19. sajandi alguses oli tavaline, et tšellopartii dubleeris klaveri vasaku käe partiid ja parem käsi mängis figuratsioone ja meloodiat. Beethoven sai tõeliselt kuulsaks oma esimeste tšellosonaatidega, millel oli välja kirjutatud klaveripartii.
Esimest osa alustab tšello üksinda. Tungleva peateema variatsioonid koos kontrastsete kõrvalteemadega moodustavad kahe mängija kontrapunktilisi meloodiaid. Järgnev skertso a-mollis sisaldab rohkesti löögiväliseid aktsente. Finaal algab lühikese aeglase sissejuhatusega.
Õiguseetika
Õiguseetika on eetikaharu, mis käsitleb küsimusi seaduse ja eetika vahekorrast, õigussüsteemi printsiipidest, õigussüsteemi esindajate kutse-eetikast ja karistuse rakendamisest.
Õiguspositivistlik käsitlus
Üks õiguspositivismi tunnuseid on arusaam, et õigus ja eetika on erinevad valdkonnad, mis tuleb üksteisest lahus hoida, kuna nende vahel puudub seos. Valdkondade lahushoidmine võimaldab keskenduda õiguse teaduslikule analüüsimisele ja kehtivale õigusele, kuid mitte sellele, milline ta ideaalkujul võiks olla. Positivistlik käsitus defineerib õigust kui subjektiivset nähtust. Seega, positiivne ehk kehtiv õigus ei lange alati kokku eetilise, õiglase või ideaalsega. Ka kehtestatud seadus, mis võib olla ebaõiglane, jääb ikka kehtivaks seaduseks, kuna ükski loomulik, inimlik ega jumalik põhimõte ei saa mõjutada seaduse kehtivust. Järelikult iseloomustab õiguspositivismi eetiliselt neutraalne hoiak kehtiva õiguse sisu suhtes. Õiguspositivism ei eita eetika mõju õigusele.
Hans Kelseni teooria
Normativismi käsituses on õiguse keskne element käsu asemel norm. Selle mõttesuuna kuulsaim esindaja on Hans Kelsen (1881–1973). Kelseni eesmärk oli luua üldine teooria õigusest, mitte aga seletada konkreetse õigussüsteemi olemust, rõhutades, et tema teooria olemus peab olema õigusteaduslik, mitte õiguspoliitiline. Kelseni järgi kujutab õigus endast normide süsteemi. Kuigi Kelsen rõhutab õiguse olemuslikku normatiivsust, jääb ta truuks positivismi põhinõudele – eetika ja õiguse lahususele. Teooria järgi kuulub eetika samuti normatiivsete teaduste hulka, kirjutades ette, kuidas inimene peaks käituma. Kelsen toob esile juriidilise "pidamise" erinevuse. Nimelt ei esine selles hinnangulisi elemente ehk õigusnorm on hinnanguvaba informatsiooni kandja. Õigusnorm käsib, lubab või volitab, kuid ei õpeta.
Loomuõiguslik käsitus
Õiguspositivismi vastand on loomuõiguse mõttesuund. Loomuõigus oma kõige äärmuslikumas vormis väidab, et ebaõiglane seadus polegi seadus. Loomuõiguslike õpetuste eesmärk on määrata kindlaks eetilised kriteeriumid, millega kooskõlas olevaid seadusi on inimestel moraalne kohustus täita. Selle mõttesuuna järgi ei ole õiguse ja eetika lahushoidmine võimalik, kuna õiguses sisaldub eetiline mõõde. Loomuõiguslike arusaamade järgi on olemas ideaal, mis on kehtivast õigusest kõrgem.
Eetilised valikud ja karistusõigus
Eetiliselt ebakindlate küsimuste problemaatilisus seisneb selles, et sellised küsimused eeldavad kohest õiguslikku (ka karistusõiguslikku) otsust, kuid eetiline diskussioon nõuab aega. Otsuse vastuvõtmisel tuleb tugineda argumendile, et iga inimese käitumine ei tohi jääda õigusvabasse ruumi, vaid iga käitumisviis saab olla kas õiguspärane või õigusvastane. Eetiliselt keeruliste olukordade üle otsustamisel tuleks kohaldada karistusõigust piiratult, kuna oleks ekslik sellistes valdkondades kohaldada raskemaid karistusi.
Abort
Õiguseetiline küsimus seisneb selles, kas sündimata inimelu surmamine on karistusõiguslikult eetiline. Näiteks on Austria karistusseadustikku kritiseeritud lapse sünnihetkeni kehtivate karistuste vabastuse poolest. Üks vabastusviisidest on näiteks ema vanus ja lapse võimalik arengupeetus. See teema on problemaatiline, sest kui surmata laps hetk enne sündi, siis poleks see karistatav, kuid aga surmata laps hetk peale sündi, siis on see karistatav kuni eluaegse vangistusega. Soovitatav lahendus on lisanõuete kehtestamine.
Kalle Väisälä
Kalle Väisälä (19. august 1893 Kontiolahti vald – 16. september 1968 Helsingi) oli soome matemaatik, kes töötas ka Tartu Ülikoolis.
Õiguseetika
Piinamine päästmise eesmärgil
Piinamine päästmise eesmärgil on olukord, kus politseinik ähvardab piinamisega, et päästa röövitud last. Sellisel juhul kasutas politseinik õiguskaitseorgani autoriteeti, kuid on vaieldav, kuidas muutuks õiguslik hinnang, kui tegutseja oleks eraisik.
Kalle Väisälä
Kalle Väisälä sündis Põhja-Karjalas Utras (praegu Joensuu linnaosa). Ta lõpetas 1911. aastal Joensuu lütseumi. Aastatel 1911–1914 õppis ta Helsingi Ülikoolis matemaatikat ja sai pärast ülikooli lõpetamist samasse ülikooli assistendiks. 1915. aastal avaldas ta koos J. V. Kallioga uurimuse röntgenikiirte neeldumisest mõnedes puidu- ja kivimiliikides. 1915. aastal kaitses ta doktoriväitekirja viienda astme võrranditest. 1917. aastal nimetati ta Helsingi Ülikooli matemaatikadotsendiks ning valiti Soome Teaduste Akadeemia abiliikmeks.
Õiguseetika
Terrorismis kahtlustavate lennukite allatulistamine
Terrorismis kahtlustavate lennukite allatulistamise korral on vältimatu süütute inimeste surm. Karistusõigusliku hinnangu järgi tuleks arvesse võtta eetilisi lahkarvamusi.
Kalle Väisälä
1919. aasta septembris valiti Kalle Väisälä Tartu Ülikooli matemaatikaprofessoriks. Kirjas ülikooli kuraatorile märkis ta, et võiks esialgu pidada loenguid saksa keeles ning avaldas lootust pidada loenguid eesti keeles, mida ta hakkaski tegema 1920. aasta alguses. Tartu Ülikoolis õpetas ta näiteks kõrgemat algebrat, funktsiooniteooriat, valitud peatükke uuemast funktsiooniteooriast ja analüütilisest arvuteooriast, elliptilisi funktsioone, diferentsiaalvõrrandeid, elementaarmatemaatikat kõrgemast vaatekohast, aga ka esperanto keelt. Tema juhendamisel kirjutasid Albert Borkvell ja Hilda Laidoner 1922. aastal esimesed eestikeelsed magistriväitekirjad matemaatika alal.
Õiguseetika
Eetikakoodeks
Eetikakoodeks on kodifitseeritud eetikanormid. See on eetikavaldkonna kirjalik dokument, mis sisaldab norme ja väärtusi, mis on abiks mingis valdkonnas tekkivate eetiliste või moraalsete probleemide lahendamisel.
Kalle Väisälä
1922. aastal kutsuti Kalle Väisälä 1920. aastal asutatud Turu Ülikooli professoriks. Turus oli ta aastatel 1922–1926 ka üliõpilaskonna inspektor, aastatel 1930–1938 ülikooli valitsuse liige, aastatel 1934–1938 ka ülikooli prorektor. 1924. aastal valiti ta Soome Teaduste Akadeemia liikmeks. 1939. aastal siirdus ta Helsingisse, kus töötas aastatel 1939–1957 Helsingi Ülikooli dotsendina ning aastatel 1939–1960 Helsingi tehnikaülikooli professorina.
Õiguseetika
Eesti kohtuniku eetika koodeks
"Silmas pidades, et kohtunikkonna erapooletus, sõltumatus ja ausameelsus peavad õigusriigis olema tingimusteta tagatud, arvestades, et Eesti peab järgima maailmas välja kujunenud ausa õigusemõistmise põhimõtteid ning kohtunike hea käitumise tavasid ja õigustraditsioone, tunnetades vajadust vastata kohtunike tegevuse standarditele ja pädevusalastele nõuetele, arvesse võttes kohtunikkonna keskset osa demokraatia ja õiguskorra kindlustamisel, silmas pidades, et kohtunikkonna kõrge professionaalne tase ja laitmatu käitumine on kohtu ja õigusemõistmise autoriteedi tingimuseks ja tagatiseks, arvestades, et kohtunikule on antud õigus otsustada inimeste vabaduse, õiguste, kohustuste ja vara üle, silmas pidades, et kohtu missiooniks on olla rahva teenistuses, tunnetades kohtunikel lasuvat kõrget moraalset ja õiguslikku vastutust, kehtestame meie, Eesti kohtunikud, endile järgmised eetikareeglid ning kohustume avalikult neid täitma." (Eesti kohtuniku eetikakoodeks, 2004).
Kalle Väisälä
Kalle Väisälä on kirjutanud soomekeelseid matemaatikaõpikuid nii kesk- kui ka kõrgkoolidele.
Isiklikku
Tema vend Vilho Väisälä oli meteoroloog, vend Yrjö Väisälä oli geodeet ja astronoom.
Väisälä on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Õiguseetika
Eesti Juristide Liidu eetikakoodeks
Eesti Juristide Liidu eetikakoodeks on eetikakoodeks, mille on kinnitatud Eesti Juristide Liidu üldkogu. Selle eetikakoodeksi järgi peab Eesti Juristide Liidu liige järgima tegutsemisprintsiipe ja häid tavasid.
Dfu-programmer
dfu-programmer on programm, mis on mõeldud Atmel AVRi USB-toega mikrokontrollerite programmeerimiseks. Tegemist on käsureapõhise vabavaralise Linuxi jaoks mõeldud FLIP-programmi koopiaga.
Hansa esindajad Ameerika Ühendriikides
Hansa esindajad Ameerika Ühendriikides on loend Lübecki, Bremeni ja Hamburgi hansalinna ühistest esindajatest Ameerika Ühendriikides.
Konsulaarsuhted hansalinnade ja Ameerika Ühendriikide vahel loodi 1794. aastal. Hansalinnade peakonsulid Ameerika Ühendriikides olid:
1811–1814 olid hansalinnad annekteeritud Prantsusmaa poolt.
Diplomaatilised suhted loodi 1827. Saadikud olid:
Joala mõis
Mõis asutati 17. sajandil Joala küla (? 1497 zu dem valle, 1552 thom Valle, ? 1583 Iwanküll oder Joanküll, 1615 Johallaby, 1620 Joal by) kohale; küla sai nime Narva joa järgi.
18. sajandil töötas mõisa maadel Joala mõisa saeveski, mis 12 saeraamiga võis saagida 300-400 palki ööpäevas ja seda loeti tolleaegsete suurimate saeveskite hulka kogu Venemaal.
1819 rentis Paul Momma endise saeveski, mille ta vanutusveskiks ümber ehitas ja asutas Narva jõe idakaldale Joala mõisa maadele Narva linavabriku, hilisema nimega Narva kalevivabrik.
1821. aastal omandas pankrotistunud Robert Thorley Boltonilt (1763-1818), Joala mõisa, Narvast pärit Peterburi kaupmees Benedikt Cramer (1768–1849). Benedikt Cramer (venepäraselt Venedikt Venediktovitš Kramer) tegutses Peterburis ja oli ka Vene-Ameerika, Vene-Ameerika Kompanii juhtkonnas. kompanii osanikud asusid Peterburis, kohapeal Alaskal asutatud Uus-Arhangelski linnas aga juhtis kompanii tegevust kompanii ülem, kes oli ühtlasi ka Vene-Ameerika kuberner. Ameerikas teenitud rahaga hakkas Benedikt Cramer kokku ostma Narva ümbruse mõisasid. 1822. aastal alustas, endise vaseveski ja sepatöökoja asemel Narva külje all Georgi saarel tegevust G. Schwartzi kalevivabrik. Vennad Karl ja Georg Schwartz rendisid ala Georgi saarel Joala mõisa omanikult Peterburi 1. gildi kaupmehelt Benedikt Cramerilt.
1825. aasta lõpul ja 1826. aasta algul ehitas Joala mõisalt renditud Narva jõe vasakule kalda alale  kalevivabriku, Narva 2. gildi kaupmees Joseph Nüsser. Ettevõte likvideeriti 1830. aastal.
Mõisa alale jäid 1857. aastal loodud Kreenholmi Manufaktuuri tööstusehitised.
1880. aastal ostis Kreenholmi Vabriku Ühisus mõisa omaniku Georg Crameri (1812–1882) käest Joala mõisa, maad ja selle juurde kuulunud Kulgu tellisetehase. 1881 alustati Narva Aleksandri kiriku ehitust Joala mõisa maale, mille mõisaomanik Georg von Kramer Narva Aleksandri kirikule kinkis.
Aasta 1970. seisuga oli tõendatud, et mõisa peahoone oli hävitatud ja muudest hoonetest jäid tall ja kuivati.
Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine
Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine on Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatav meeskooride lauluvõistlus.
Võisteldakse neljas kategoorias:
Aleksandr Grištšuk
pisi|260px| Aleksandr Grištšuk (2016)
Aleksandr Grištšuk (vene keeles Александр Игоревич Грищук; sündinud 31. oktoobril 1983 Moskvas) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2000).
Grištšuk sai suurmeistriks 16-aastaselt 2000. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2009. aastal tuli Grištšuk Venemaa malemeistriks.
Ta on abielus malesuurmeister Jekaterina Lagnoga, varem on ta olnud abielus ukraina malesuurmeistri Natalja Žukovaga.
1000 meetri jooks
1000 meetri jooks on kergejõustiku keskmaajooksu ala. Seda distantsi joostakse suurtel ametlikel spordivõistlustel harva. Pigem võib see olla kavas kommertslikel spordivõistlustel. Seda ala pole kunagi olnud olümpiamängude, maailmameistrivõistluste ega Euroopa meistrivõistluste kavas.
1000 m jooksu maailmarekordi omanik on keenialane Noah Ngeny (2.11,96), kes püstitas selle 5. septembril 1999 Rietis. Naiste maailmarekord kuulub venelanna Svetlana Masterkovale (2.28,98), kes jooksis selle 23. augustil 1996 Brüsselis.
Ülikoolide seadus
Ülikoolide seadus on 24. septembril 1937 dekreedina antud seadus, mis jõustus 1. jaanuaril 1938.
Seaduse algtekstile kirjutasid alla Konstantin Päts ja Aleksander Jaakson. Seadus on avaldatud Riigi Teatajas 1. oktoobril 1937 (RT 1937, 78, 641) ja Seaduste Kogu VI köite 1938. aasta väljaande 2. jao seadusena nr. 1.
Seaduse lisana avaldatud õppekohtade nimekirja järgi oli Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 7 professuuri; õigusteaduskonnas 11 professuuri ja 1 eriainete õpetaja (kriminalistika õpetaja); arstiteaduskonnas 28 professuuri, 2 prosektorit ja 1 eriainete õpetaja (kehalise kasvatuse praktika alal); filosoofiateaduskonnas 21 professuuri, 2 isiklikku professuuri (Ernst Kieckersi ja Heinrich Mutschmanni) ja 8 lektorit; matemaatika-loodusteaduskonnas 16 professuuri ja 1 abiõppejõud (astronoom-observaator); loomaarstiteaduskonnas 11 professuuri ja 2 määralist abiõppejõudu (anatoomia prosektor ja õpetatud sepp); põllumajandusteaduskonnas 15 professuuri ja 1 eriainete õpetaja (tegeliku aianduse ja mesinduse õpetaja); majandusteaduskonnas 11 professuuri; väljaspool teaduskondi 1 professuur (sõjateadused). Tallinna Tehnikaülikooli ehitus- ja mehaanikateaduskonnas oli 15 professuuri ja 4 eriainete õpetajat; keemia- ja mäeteaduskonnas 8 professorit ja 2 eriainete õpetajat.
Taasiseseisvunud Eestis kehtis kuni 2019. aastani ülikooliseadus ja alates sellest ajast kõrgharidusseadus
Soome linnuste loend
Soome keskaegsete linnuste loend on loetelu Soome territooriumil asunud keskaegsetest, hiliskeskaegsetest ja varauusaegsetest (XII–XVII sajand) kivilinnustest.
Équihen-Plage
pisi|Équihen-Plage'i rand
Équihen-Plage (lääneflaami: Ekingem) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Kalasadam ja põllumajandusküla asub u. 4,8 km Boulogne-sur-Merist lõunas, teede D236e ja D119 ristumiskoha ümbruses, La Manche'i kaldal.
pisi|tühi|
Huviväärsused
left|thumb|Vana paatmaja
60 meetri tõkkejooks
60 meetri tõkkejooks on kergejõustiku ala (üks tõkkejookse). 60 meetri tõkkejooks on sisekergejõustiku ala, mis on kavas nii meestel kui ka naistel. 60-meetrisel rajal on viis tõket.
60 meetri tõkkejooksu maailmarekordi omanik on britt Colin Jackson (7,30), kes püstitas selle 6. märtsil 1994 Sindelfingenis. Naiste maailmarekord kuulub rootslanna Susanna Kallurile (7,68), kes jooksis selle 10. veebruaril 2008 Karlsruhes.
Toshio Hosokawa
pisi|Toshio Hosokawa Toshio Hosokawa (jaapani keeles 細川 俊夫 Hosokawa Toshio; sündinud 23. oktoobril 1955 Hiroshimas) on jaapani helilooja. Ta kirjutab tänapäevast klassikalist muusikat. Tema looming on tuntud nii kodumaal kui ka läänes.
Elu ja haridus
Toshio Hosokawa sündis Jaapanis Hiroshimas. Pärast klaveri, harmoonia ja kontrapunkti õppimist Tokyos asus T. Hosokawa 1976. aastal õppima Berliini Kunstiülikooli Isang Yuni juurde. 1983–1986 õppis ta Freiburgi konservatooriumis Klaus Huberi ja Brian Ferneyhough' käe all. Klaus Huber julgustas teda uurima jaapani muusikatraditsiooni ning tema mõjul suunduski Hosokawa 1985. aastal üheks semestriks Jaapanisse tagasi, et uurida sealset traditsioonilist muusikat ja filosoofiat. 1980. aastal osales ta esimest korda Darmstati nüüdismuusika kursustel, kus esitati ka tema loomingut. Hiljem on ta osalenud samadel kursustel juba õppejõuna. Sellest ajast peale on tema teoseid esitatud nii Euroopas kui ka Jaapanis, ta on omandanud rahvusvahelise tuntuse.
Muude auhindade seas on ta pälvinud ka auhinnad Rheingau Musikpreis (1998) ja Duisburger Musikpreis (1998). Ta võitis Berliini Filharmooniaorkestri 100. juubeli puhul korraldatud kompositsioonikonkursi.
Aastatel 1989–1998 oli helilooja iga-aastase Akiyoshidai Rahvusvahelise Kaasaegse muusika Seminari kunstiline juht ja korraldaja. Alates 2001. aastast on ta olnud Jaapani Takefu Rahvusvahelise muusikafestivali kunstiline juht. Alates 2004. aastast on ta külalisprofessor Tokyo Muusikakolledžis.
Hosokawa elab vaheldumisi Jaapanis Naganos ja Saksamaal Mainzis.
Looming
Hosokawa on kirjutanud nii orkestriteoseid, soolokontserte, kammermuusikat kui ka filmimuusikat. Ta on kasutanud oma muusikas nii klassikalisi instrumente kui ka Jaapani traditsioonilise muusika instrumente. Tema loomingus on kuulda nii lääne muusika mõjusid kui ka jaapani traditsioonilise muusika mõju. Hosokawa seostab kompositsioonilist protsessi zen-budismi kontseptsioonidega ning selle looduse sümbolistliku tõlgendustega. Näiteks teoses "In die Tiefe der Zeit" (1994) esindab tšello naiselikku printsiipi, akordion mehelikku printsiipi, ümbritsevat kosmost pilvede ja õhu kujul esindavad aga keelpillid. Iga noot on oluline ning paigutub omal moel vaikuse ruumi, vastandudes vaikusele.
Õpingute ajal Jaapanis viibitud semestri jooksul tutvus ta zen-õpetlase Kakichi Kadowakiga, kes oli ka orientaalse filosoofia õppejõud Sofia ülikoolis. Kakichi jaoks oli kalligraafia harjutamine igapäevane meditatiivne praktika. Hosokawa on kalligraafia filosoofilist õpetust üle kandnud ka oma muusikasse, võrreldes sageli oma muusikat kalligraafiaga. Üks Hosokawa tuntumaid teoseid on orkestrile kirjutatud "Circulating Ocean" (2005), mis valmis Salzburgi festivali tellimusel ning kanti ette Valeri Gergievi juhatusel. Tuntud on ka klaverikontsert "Lotus under the Moonlight", mille esiettekanne toimus 2006. aastal austusavaldusena Mozartile. Hosokawa esimene ooper "Vision of Lear" valmis 1998. aastal, esiettekanne toimus Müncheni biennaalil. Selle ooperiga demonstreeris Hosokawa oma oskust põimida kokku ida ja lääne traditsioone. Lavastuslik pool esindas modernset läänelikku mõtlemist, muusikas oli kasutatud jaapani nooteatri elemente ning kõik see tugines Shakespeare'i renessansiaegsele draamale. Ooperi "Matsukaze" esmaettekanne toimus 2011. aastal Brüsselis (lavastaja oli saksa koreograaf Sasha Waltz). Hosokawa on käsitlenud ka aatomipommikatastroofi oma kodukohas Hiroshimas oratooriumiga "Voiceless Voice in Hiroshima" (1989/2000–01).
Koorimuusika
Täielik loetelu on leitav kirjastaja Schott Music kodulehelt.
Biograafiad (An)
Biograafiad (An) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "An".
Ukraina Maja
Ukraina Maja on Kiievis asuv kongressikeskus. Hoone rajati aastatel 1978–1982.
Ajalugu
20. juunil 2019 teatas president Volodõmõr Zelenskõi meeskond, et presidendi administratsioon plaanib kolida Bankova tänaval asuvast presidendi administratsiooni hoonest Euroopa väljakul asuvasse Ukraina Majja.
Friedrich Benninghoven
Friedrich Wilhelm Benninghoven (9. märtsil 1925 Berliin – 22. oktoober 2014 Berliin) oli saksa ajaloolane ja arhivaar.
1943. aastal alustas Benninghoven Berliinis ajaloo, anglistika ja filosoofia õpinguid. 1944. aastal mobiliseeriti ta sõjaväkke ning ta osales Punaarmee-vastastes lahingutes Varssavi lähistel ning Preisimaal. Danzigi (Gdańsk) lähedal langes ta 1945. aasta märtsis sõjavangi ja viidi Uuralitesse vangilaagrisse. Seal tabas teda düsenteeria, mille tõttu ta vangist vabastati ning ta naasis 1945. aasta sügisel Berliini. 1946. aastal jätkas ta ajalooalaseid õpinguid Berliini Humboldti ülikoolis, 1952. aastal jätkas ta neid Hamburgis Paul Johanseni juures.
1958. aastal sai ta doktorikraadi ning alates 1965. aastast kuni pensionilejäämiseni 1990. aastal töötas ta arhiivides Göttingenis ja Berliinis, viimases oli ta alates 1974. aastast teadusdirektor.
Benninghoven uuris peamiselt Preisimaa, aga ka Liivimaa keskaega, pöörates sealjuures suurt tähelepanu sõjandusele, erti Mõõgavendade ja Liivi ordule. Alates 1960. aastast oli ta Balti Ajaloo Komisjoni liige.
Ka Benninghoveni abikaasa Ursula Benninghoven (1952–2010) oli ajaloolane ja arhivaar.
Ioonpolümerisatsioon
Ioonpolümerisatsiooni (ioonse polümerisatsiooni) tunnuseks on, et reaktsiooni keskkonnas moodustuvad katalüsaatori osalusel ioonipaarid või oluliselt polariseeritud kompleksid, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t. elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga.
Ioonpolümerisatsiooni põhitüübid on:
Katioon- või anioonpolümerisatsiooni analoogid olenevalt reaktsioonisüsteemist võivad olla elav polümerisatsioon, oligomerisatsioon, telomerisatsioon jm.
Duratiivne situatsioon
Duratiivne situatsioon on keeleteaduses situatsioon, mis kestab praegusel hetkel. Duratiivne situatsioon on dünaamilise situatsiooni üks allüksus, kuulub tegevuslaadide hulka.
Duratiivide korral näitab mas-tarind tegevuse jätkuvust, tegevuse lõpp nihkub järelikult tulevikku.
Viited
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 485.
Adam von Gernet
Richard Ernst Adam von Gernet (7/19. august 1878 Kiideva mõis, Läänemaa – 1. juuli 1944 Hamburg, Saksamaa) oli eestimaalasest geodeet, hüdrograaf ja sõjaväelane (kaptenleitnant, 1913).
Elulugu
Gernet sündis Kiideva mõisas ja on pärit Eestimaa Gernetite suguvõsast. Tema isa oli Seljaküla, Sanja ja Kiideva mõisnik, Läänemaa kreisisaadik Magnus Friedrich von Gernet (1824–1909), kes oli abielus Helene Amalie Katharina von Grünewaldtiga (1833–1909).
Gernet lõpetas 1894. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis Lübeckis ja seejärel Karlsruhe Tehnikaülikoolis. 1897. aastal liitus ta vabatahtlikuna 90. Oneega jalaväepolguga ja 1898. aastal viidi ta armee reservi allohvitserina. Reservväelasena sai ta feldwebelleutnant 'iks.
Pärast õpinguid astus ta 1901. aastal Venemaa keiserlikku mereväkke kadetiks. Esimese sõjalise kogemuse sai ta 1904. aastal Vene-Jaapani sõjas: aastatel 1904–1905 oli ta hävitajal Vigorous, seejärel wachkommandant ristlejal Dmitri Donskoi, osaledes Tsushima lahingus. 16. mail 1905 võeti Gernet lühikeseks ajaks jaapanlaste poolt sõjavangi.
Pärast Riiga naasmist teenis ta 3. merekaitsepataljonis, tegeles kadetiõpingutega, ülendati 1906. aastal leitnandiks ja määrati 1908. aastal transpordilaevale Samojed. Ta õppis Nikolai Kuznetsovi nimelises mereväeakadeemias hüdrograafiat aastatel 1908–1910. Seejärel tegeles ta lühiajaliste ülesannetega ja sai ametikõrgendust, jõudes 2. järgu kapteni auastmeni (1913) ning olles keiserliku Instrumentenkammer 'i ja maakaartide depoo juht Peeter Suure Sadamas.
1918. aastal küüditati Gernet Krasnojarski Siberis, ta vabastati pärast lühikest vangistust Brest–Litovski rahulepingu allkirjastamise järgselt ja liitus Balti pataljoniga samal aastal, tegutses loodearmee mereväes. 1920. aastal arvati ta ohvitseride reservist reservi "asekapteni" auastmes (1923 ümber nimetatud kaptenleitnandiks), 1922. aastani juhtis ta jääpurjetamist Peipsi järvel, mille järel töötas ta eraisikust geodeedina Eesti kaitsevägede kindralstaabi topo-hüdrograafia osakonnas. Seejärel oli ta Eesti maismaa ja veekogude magnetiliste uuringute juht. Gernet töötas enda ehitatud magnetivabal uurimislaeval Cecilie ja uuris Läänemerel (Soomes, Rootsis, Lätis, Leedus ja Saksamaal) magnetilist deklinatsiooni. Aastal 1927 arvati maakaitseväkke, 1934 kustutati tagavaraväe nimekirjast ja sai 1935 topo-hüdrograafia kursuse õppejõuks.
6. novembril 1939 lahkus ta perega Saksamaale ja töötas Saksa mereobservatooriumis Hamburgis.
Isiklikku
Gernet abiellus 1906. aastal Juliane Margarethe Maydelliga, neil oli kolm last. Tema vend oli metallurg Adolph von Gernet.
Andrea Antonelli
Andrea Antonelli (17. jaanuar 1988 Castiglione del Lago, Perugia provints – 21. juuli 2013 Volokolamski rajoon) oli itaalia mootorrattur. Ta hukkus Moskva ringrajal võisteldes.
Ferques
Ferques on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla, u. 19 km Boulogne-sur-Merist kirdes, teede D231 ja D243 ristumiskoha ümbruses. Gare du Haut-Bancil on raudteeühendused Calais'sse ja Boulogne-sur-Meri.
pisi|tühi|
Suusaturism
Suusaturism on turismiharu, mis kattub osaliselt taliturismiga. Suusaturism hõlmab nii mäesuusatamist kui ka muid talviseid õuetegevusi, nagu lumelauasõit ja murdmaasuusatamine. Samuti hõlmab see majutust ja muid turismikulusid.
Suusaturism on üsna uus turismiharu. See on hooajaline ja suunatud kitsale huvirühmale.
Ajalugu
pisi|183x183px|Slaalomisuusad 20. sajandi algusest Suusaturismi alguseks peetakse 1864. aastat, mil hotellid Šveitsi Sankt Moritzi kuurordis olid esimest korda avatud ka talvehooajal. Legendi järgi lubas Sankt Moritzi hotelli Kulm omanik Johannes Badrutt neljale Briti turistile, et kui nad talvel hotelli naasevad, leiavad nad eest karge, ent päikeselise ilma. Samuti olevat ta lubanud maksta tagasi kõik reisikulud, kui kliendid ei saa südatalvel hotelliterrassil lühikeste varrukatega istuda. Kui britid talvel hotelli külastades lubatus veendusid, levis sõna kõrgklassis kiiresti ning Sankt Moritzist sai esimene terve aasta avatud kuurort ja taliturismi sünnipaik. Kõige populaarsem oli tol ajal jäätunud järvedel uisutamine. Mäesuusatamist hakati harrastama 20. sajandi esimesel poolel, kuid selle tänapäevane vorm kujunes välja alles 1990ndatel, kui Enal ja Kneissl valmistasid esimesed selliste mäesuuskade prototüübid, millesarnaseid kasutatakse ka tänapäeval. Mäesuusatamine on kujunenud tähtsaks eelkõige lääneeurooplaste ja põhjaameeriklaste elus: paljud neist eelistavad veeta oma puhkuse mitte liivarannal, vaid lumistel mägedel.
Suusaturism maailmas
2017. aasta seisuga on maailmas umbes 2000 suusakuurorti. 67 riigis on olemas lumikattega välisuusatamisalad ning 20 riigi 50 keskuses pakutakse ka sisesuusatamise võimalust. Suusakuurorte on kõige rohkem Alpides, kus asub 36% suusakuurortidest. Arvuliselt järgmised on Ameerika ja Aasia. Külastatuimad kuurordid on La Plagne Prantsusmaal, SkiWelt Wilder Kaiser-Brixental Austrias ja Les Arcs Prantsusmaal. 2017. aastal külastati suusakuurorte kõige rohkem Prantsusmaal. Teisel kohal olid Ameerika Ühendriigid ja kolmandal Austria. pisi|India lumeturism|vasakul|405x405px Suusaturismi harrastajate arv on olnud stabiilne juba kümme aastat: iga-aastane suusaturistide arv on umbes 400 miljonit. Rahvusvaheline suusaturistide voog on suurim Euroopas. Kõige rohkem turiste (25%) on, Alpe arvesse võtmata, pärit Lääne-Euroopast. Kui Lääne-Euroopa ja USA suusaturismiturg on viimastel aastatel olnud üsna stabiilne ning turistide arv on isegi vähenenud, siis Ida-Euroopa, Kesk-Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas on oodata turistide arvu kasvu. Seal ehitatakse nii uusi kuurorte kui ka uuendatakse vanu, tellides ja rajades uusi suusalifte ja suusanõlvu. Üks uus suusaturismi riik on näiteks Nepal, kus asub kaheksa maailma neljateistkümnest üle 8000 m kõrgusest mäest. See suur eelis võimaldab riigil edendada suusaturismi ja parandada riigi majandust. Suusakuurordid toovad riiki palju turiste ja kapitali ning loovad uusi töökohti. Praegu ei ole Nepal veel rahvusvaheliste turistide seas väga populaarne, kuid rikkaliku maastiku tõttu on riigil siiski suur potentsiaal saada suusaturismi juhtriigiks.
Maailma suurim suusakuurort on 1925. aastal rajatud Les 3 Vallées Prantsusmaal. Kuurort hõlmab kolme mäetippu ja nendevahelisi orge ning koosneb kaheksast keskusest, mida ühendab suusaliftide ja -radade võrgustik. Nõlvade kogupikkus on 600 km ja suurim kõrguste vahe 2130 m. Kuurordis on 143 lifti ning suurim kõrgus, milleni liftiga on võimalik sõita, on 3230 m.
Siseruumides suusatamine on olnud võimalik juba peaaegu sajandi. Esimesed sisesuusakeskused rajati 1920. aastatel Berliinis ja Viinis. Kõige rohkem on sisesuusakeskusi Saksamaal, Hiinas ja Jaapanis. Pindalalt suurim sisesuusakeskus Snowworld Landgraaf asub Hollandis.