cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Roseool
Diagnoosimine
Haigust diagnoositakse enamasti kliinilise pildi alusel, kuid kinnitamiseks võib kasutada viiruse DNA määramist verest PCR kaudu või seroloogilisi uuringuid.
Diferentsiaaldiagnostika
Tähtis on teiste kõrge palavikuga kulgevate haiguste (kõrvapõletik, hingamis- ja kuseteede infektsioon) välistamine, kuna need võivad olla bakteriaalse päritoluga ja seega vajavad antibiootikumravi. Samuti peab välistama allergilised reaktsioonid, punetised, sarlakid, enteroviiruse põhjustatud infektsioonid.
Ravi
Spetsiifiline viirusvastane ravi puudub. Ravitakse haiguse sümptomeid, eelkõige palavikku: kasutada võib paratsetamooli või ibuprofeeni. Tähtis on vedeliku piisav tarbimine, säästlik režiim ja puhkus. Raskematel juhtudel võib laps vajada hospitaliseerimist selleks, et tagada vedeliku ja ravimite manustamist veeni kaudu.
Prognoos
Enamikul juhtudel on paranemine kiire, kuid immuunpuudulikkusega patsientidel võib haigus põhjustada tüsistusi: entsefaliiti, meningiiti, kopsupõletikku, hepatiiti, vireemiat või reaktiveeruda.
__SISUKORDEES__
Räni põik
Tänav algab Räni tänavalt ja teeb täisnurkse pöörde paremale ning lõpeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 170 meetrit.
Anna O.
pisi Anna O. oli Josef Breueri patsiendi pseudonüüm. Josef Breuer avaldas tema juhtumi koostöös Sigmund Freudiga kirjutatud raamatus "Hüsteeria uuringud". Tema tegelik nimi oli Bertha Pappenheim (1859–1936). Ta oli Austria-Juudi feminist ja Juudi Naiste Liidu (Jüdischer Frauenbund) asutaja.
Üldarst ja füsioloog Breuer ravis Anna O.-l rasket köha, parema kehapoole jäsemete halvatust ning nägemis-, kuulmis- ja kõnehäireid, aga ka hallutsinatsioone ja teadvusekaotust. Tal diagnoositi hüsteeria. Freud viitab sellele, et tema haigus oli selle tulemus, et ta oli kibestunud oma isa füüsilise haiguse pärast, mis hiljem isa surmani viis.
Tema ravi peetakse psühhoanalüüsi alguseks. Breuer märkis, et kui Anna O. koges "eemalolekut" (isiksuse muutumist koos peataolekuga), pomises ta omaette sõnu või fraase. Breuer leidis teda hüpnoosi viies, et need sõnad olid "sügavad melanhoolsed fantaasiad, mida vahel iseloomustas poeetiline ilu". Vabad assotsiatsioonid tekkisid, kui Anna/Bertha otsustas (Breueri panusega) lõpetada oma hüpnoosisessioonid lihtsalt Breuriga rääkides ja öeldes kõike, mis tal pähe tuli. Ta nimetas seda meetodit "korstnapühkimiseks" ning sellest sai alguse vabade assotsiatsioonide kasutamine.
Ajaloolised andmed näitavad, et kui Breuer lõpetas Anna O. ravimise, siis ta ei paranenud, vaid jäi järk-järgult haigemaks. Lõpuks Anna O. institutsionaliseeriti. "Breuer ütles Freudile, et ta oli segane; ta lootis, et ta sureb, et lõpetada tema kannatused".
Üks teooria on, et Anna kannatas uimastisõltuvusest tingitud komplekssete partsiaalsete hoogude all." Selle vaate järgi polnud tema haigus mitte psühholoogiline nagu Freud väitis, vaid neuroloogiline. Psühholoogiaprofessor Hans Eysenck ja meditsiiniajaloolane Elizabeth M. Thornton väitsid, et selle põhjustas tuberkuloosne meningiit. Kuigi mõned usuvad, et Freud pani talle vale diagnoosi ning tal oli tegelikult oimusagara epilepsia ning mitmed tema sümptomid ühes ettekujutatavate lõhnadega on tavalised epilepsia sümptomid, siis teised lükkavad hoolikalt need väited ümber. paremal|pisi|Saksa postmark (1954) sarjast "Inimkonna heategijad"
Haigus
Keskklassi kuuluva Bertha isa jäi 1880. aasta keskel perepuhkusel Ischlis raskelt haigeks. . See sündmus oli Bertha elus pöördepunktiks. Istudes öösel isa haigevoodis hakkasid teda järsku piinama hallutsinatsioonid ja ärevus. Tema haigus väljendus hiljem suures hulgas sümptomites: Pere ei reageerinud algul nendele sümptomitele, kuid 1880. aasta novembris asus peretuttav arst Josef Breuer teda ravima. Breuer julgustas teda (vahel kerge hüpnoosi all) lugusid jutustama, mis viis kliinilise pildi osalisele parenemisele, kuigi tema üleüldine seisund halvenes. 1880. aasta 11. detsembrist 1881. aasta 1. aprillini oli Bertha Pappenheim haigevoodis.
Isa surm
Bertha Pappenheimi isa suri 5. aprillil 1881. Selle tulemusena muutus ta täiesti jäigaks ja ei söönud päevade viisi. Tema sümptomid halvenesid ja 7. juunil viidi ta enesetapukatsete tõttu vastu tahtmist Inzersdorfi sanatooriumi, kuhu ta jäi novembrini. Pärast naasmist ravis Breuer teda edasi. Ta naasis sellesse sanatooriumi aastate jooksul korduvalt (vahel enda soovil). .
Breueri sõnul jõudis Bertha aeglane ja vaevarikas meenutamistöö lõpule 7. juunil 1882, kui ta rekonstrueeris esimese hallutsinatsioonide öö Ischlis. Selle jooksul meenutas ta eraldi sümptomeid pärast nende ilmnemist seeläbi need likvideerides. "Ta on sellest ajast saadik täielikult taastunud," ütles Breuer oma juhtumianalüüsi lõpus.
Bellevue Sanatoorium
vasakul|pisi|Bertha Pappenheim Bellevue sanatooriumis aastal 1882 12. juulil 1882 suunas Pappenheimi Bellevue Erakliinikusse Kreuzlingenis Bodeni järve ääres, mida juhtis Robert Binswanger. Breuer ei ravinud enam pärast ravi Bellevues teda isiklikult.
Eura vald
Eura vald on vald Soomes Satakunta maakonnas.
Anna O.
Bellevue Sanatoorium
Kreuzlingenis viibides külastas ta oma nõbusid Fritz Homburgerit ja Anna Ettlingeri Karlsruhes. Viimane oli üks Karlsruhe Tüdrukute Keskkooli (Mädchengymnasium) asutajatest, kus käis noor Rahel Straus. Ettlinger tegeles kirjatööga. 1870. aastal ilmunud artiklis pealkirjaga "Vestlus naiste õigustest" (Ein Gespräch über die Frauenfrage) nõudis ta naistele võrdseid haridusõiguseid. Ta andis ka eratunde ja organiseeris "daamide kirjanduskursuseid".
Eura vald
Vallas elab 12 449 inimest ja selle pindala on 630,20 km², millest 51,34 km² moodustavad veekogud. Rahvastiku tihedus on 21,51 in/km².
Anna O.
Bellevue Sanatoorium
Pappenheim luges talle ette mõningaid enda kirjutatud lugusid ja temast 14 aastat vanem nõbu julgustas teda oma kirjandusalast tegevust jätkama. Selle 1882. aasta lõpus toimunud külaskäigu jooksul osales Pappenheim ka õdedele mõeldud väljaõppekursusel, mida pakkus Badeni Naiste Liit (Badischer Frauenverein). Kursuse eesmärk oli anda noortele naistele kvalifikatsioonid õendusasutustes töötamiseks. Ta ei suutnud kursust enne oma külaskäigu lõppu lõpetada.
Eura vald
Valla tunnuslind on hallpõsk-pütt ja tunnustaim harilik sarapuu.
Valla alale jääb osaliselt või täielikult neli tiheasustusega paikkonda (taajama): Eura kirikuküla, Panelia, Eurakoski ja Hinnerjoki. Külad on muu hulgas Hinnerjoki kirikuküla, Honkilahti kirikuküla, Kiukainen, Koskenkylä, Mannila ja Panelia.
Anna O.
Bellevue Sanatoorium
29. oktoobril 1882 tema seisund paranes ning ta vabastati Kreuzlingenis ravist. Järgnevate aastate jooksul, millest teatakse vähe, elas ta vaikset elu oma emaga Viinis. Selle aja jooksul onn tõendeid kolmest viibimisest Inzersdorfis; tema haigusest ei saadud jagu.
Eura vald
1970. aastal liideti vallaga Hinnerjoki vald ja Honkilahti vald. 2009. aastal liideti Kiukaineni vald.
Eura naabervallad on Eurajoki vald, Harjavalta linn, Kokemäki linn, Köyliö vald, Laitila vald, Mynämäki vald, Nakkila vald, Pöytyä vald, Rauma linn ja Säkylä vald.
Anna O.
Bellevue Sanatoorium
Pappenheim sai üldsuse jaoks tuntuks pseudonüüm preili "Anna O." , Breueri patsient all. Tema juhtumilugu kirjeldati "Hüsteeria uuringutes" (Studien über Hysterie) (1895), mille Breuer ühes Freudiga avaldas. Teda esitletakse esimese juhtumina, mille puhul oli võimalik "põhjalikult uurida" hüsteeriat ja selle sümptomid kaotada. Tema väide, et probleemide sõnastamine aitas tal end koormast vabastada, on kooskõlas hilisema psühhoanalüüsis kasutatud raviga, mida nimetatakse "katarsise teooriaks". Seepärast kirjeldas Freud teda kui "tegelikku psühhoanalüütilise lähenemise rajajat". Ta oli üks vähestest patsientidest, kes enda ravija ravimeetodini viis. Anna seadis ise oma teraapia ajakava, asetas end ise hüpnoosi ning viis end ise "tühjaksrääkimise" teel oma sümptomite algpõhjusteni. Sellele juhtumiuuringule tuginedes formuleeriti esimest korda väide, et "hüsteerikud kannatavad enamuses oma meenutustest", teisisõnu allasurutud traumaatilistest mälestustest, mida saab "töödelda" neid seostades. Selle asemel, et sündmusest tingitud negatiivseid emotsioone töödelda, need n-ö lämmatatakse ühes mälestuste endiga, kuid afekt säilib alateadvuses ja väljendub sümptomina.
Eura vald
Eura vallas asub Biolani peakorter.
Anna O.
Bellevue Sanatoorium
Freud kirjutas: Breueri tulemused on tänini psühhoanalüütilise teraapia vundamendiks. Väidet, et sümptomid kaovad nende alateadlike eeltingimuste teadvustamisel, on kinnitanud kõik järgnevad uuringud [...]. Freud määratles psühhoanalüütilise "teraapia", kuid mitte teooria. Psühhoanalüüs ei sündinud enne viis aastat hiljem ilmunud raamatut "Unenägude tõlgendamine" (Die Traumdeutung).
Eura vald
Eura valla sõprusvald Eestis on Harku vald.
Anna O.
Allikad
Freud ja Breuer avaldasid 1893. aastal esimest korda Anna O. juhtumi aspektid kahes Viini meditsiiniajakirjas. Detailne juhtumiajalugu ilmus 1895. aastal raamatus "Hüsteeria uuringud", kus kirjutati esimest korda alateadlikest hüsteeria sümptomite põhjustest psühhoanalüütilises kontekstis.
Nimi Anna O. konstrueeriti tõstes tema initsiaalid "B.P." tähe võrra tähestikus tagasi "A.O." peale.
Kui 1953. aastal ilmus esimene Ernest Jonesi Freudi biograafia, kus Anna O. oli tuvastatav Bertha Pappenheimina, olid tema sõbrad ja imetlejad nördinud; nad teadsid teda vaid Frankfurdi aegadest. Üks põhjustest oli see, et Dora Edingeri biograafia vastandus Bertha tol ajal laimavaks peetava "vaimselt haigeks" nimetamisega, kujutades teda filantroopi ja naiste õiguste kaitsjana.
Jonesi kujutatu sisaldas veelgi rohkem detaile, eriti legende Breueri ravist, kuid peale uuringutes leitava info ei teatud midagi tema haiguse edasisest kulgemisest. Uued faktid said teatavaks üksnes tänu Henri Ellenbergeri ja hiljem Albrecht Hirschmülleri uuringutele, sest nad leidsid Breueri juhtumiajaloo Pappenheimist ja teisi dokumente Kreuzlingenis asuva Bellevue Kliinikuarhiividest.
Need Freudi kirjadest tema kihlatu Martha Bernaysile, mis on avaldatud, sisaldavad mõningaid vihjeid Pappenheimi teraapia kulust ja Freudi suhtest Breueriga, kuid enne, kui kõik Freudi kirjad avaldatakse, on ruumi igasuguseks spekuleerimiseks.
Ravi
Ta kirjeldas oma tähelepanekuid järgmiselt: Ta oli kaks täiesti eraldi teadvuse seisundit, mis vaheldusid üsna sageli ja ootamatult ning muutusid tema haiguse jooksul üsna eristatavamaks. Ühes seisundis oli ta kurb ja kartlik, kuid üsna normaalne. Teises seisundis olid tal hallutsinatsioonid ja "käitus halvasti", mis tähendab, et ta vandus, viskas inimesi patjadega, [...] jne. Ta märkis, et ühes seisundis olles ei suutnud ta meenutada sündmusi või olukordi, mis olid juhtunud teises seisundis. Ta järeldas: "On keeruline jätta ütlemata, et ta oli lahutunud kaheks isiksuseks, millest ühes ta oli füüsiliselt normaalne ja teises vaimselt haige."
Sellised sümptomid on seotud kliinilise pildiga, mille kohta tema ravi ajal öeldi "lõhestunud isiksus" ja tänapäeval "isiksuse mitmesus". Sellise haiguse olemasolu oli ja on endiselt vastuoluline.
Esimene terapeutiline lähenemine sündis tähelepanekust, et patsient rahunes ja tema kõnehäire paranes, kui tal paluti rääkida lugusid, mis olid ilmselt sündinud tema unistustest. Breuer ütles nende unistuste kohta järgnevat: "Kuigi kõik arvasid, et ta oli kohal, elas ta fantaasias, kuid kuna ta oli tema poole pöördudes alati kohal, ei märganud seda keegi." Ta julgustas teda rahulikult neid lugusid "ette vuristama" kasutades näiteks esimese lause ette ütlemist. Ta kasutas alati sama valemit: "Oli üks poiss..." Vahel suutis Pappenheim end vaid inglise keeles väljendada, kuid sai tavaliselt enda ümber räägitavast saksa keelest aru. Breuer ütles tema kirjelduste kohta, et "need lood, mis olid alati kurvad, olid vahel üsna kenad, sarnased Anderseni raamatu "Pildiraamat piltideta" omadega".
Patsient oli teadlik kergendusest, mida ettevuristamine talle pakkus, ning ta kirjeldas seda protsessi kasutades sõnu "korstnapühkimine" ja "tühjaksrääkimine". Viimane formuleering sai hiljem osaks psühhoanalüüsi terminoloogiast.
Hiljem ilmnesid teised lugude jutustamise tasemed, mis hiljem üksteisega kombineerusid ja üksteist läbisid. Näidete hulgas on: Breuer lõi hüsteeriliste sümptomite esmakordse ilmnemise süstemaatilise meenutamise ja "ettevuristamise" terapeutiliseks meetodiks, mida esimest korda kasutati Pappenheimil. Oma üllatuseks märkas ta, et sümptom kadus, kui kas meenutati esmakordset ilmnemist või kui põhjus "välja kaevati".
Breuer kirjeldas oma lõplikku metodoloogiat järgnevalt: ta küsis hommikul kerge hüpnoosi all Pappenheimilt juhtude ja olukordade kohta, kus teatud sümptomid esinesid. Kui ta teda õhtul nägi, "vuristas" Pappenheim süstemaatiliselt need episoodid – neid oli vahel üle 100 – ajaliselt tagurpidi järjekorras ette. Kui ta jõudis esimese esinemise ja seeläbi ka "põhjuse" juurde, ilmnesid sümptomid intensiivsemas vormis ja kadusid siis igaveseks. Näiteks Bertha suutmatus klaasist vett juua seostati sellega, et ta oli näinud koera klaasist vett lakkumas. Selle mälestuse taastamisel suutis ta jälle vett juua. .
Ravi lõpp
Pappenheimi ravist Josef Breueri poolt sai alguse legend. Seda anti eri versioonides edasi; üks versioon on Freudi kirjas Stefan Zweigile: Ma suutsin ära arvata, mis tegelikult Br-i patsiendiga juhtus tükk aega pärast tema seltsist lahkumist, kui mul meenus vestlus Br-iga, mis on pärit ajast enne meie ühist tööd ja seostub teise kontekstiga, mida ta enam kunagi ei korranud. Sel õhtul, kui tema sümptomid olid üle läinud, kutsuti Breuer taas tema juurde ning ta leidis ta segaduses ja kõhukrampide käes väänlemas. Kui talt küsiti, mis viga on, vastas ta: "Dr Br laps hakkab sündima". Sel hetkel oli ta käes võti, mis avaks tee emadele, kuid ta pillas selle maha. Kõikide tema intellektuaalsete talentide juures puudus tal kõik Faustilik. Ta põgenes korraliku õudusega ja andis patsiendi edasi kolleegile. Ta vaevles kuude kaupa sanatooriumis, et oma tervis tagasi saada. Ma olin nii kindel oma rekonstruktsioonis, et ma avaldasin selle kuskil. Br noorem tütar (kes sündis varsti pärast selle teraapia lõppu, mis ei oma tähendusrikast seost), luges mu kirjeldust ja küsis oma isalt selle kohta. Ta kinnitas mu analüüsi, mille ta tütar hiljem mulle edastas. Kuna sellise Freudi publikatsiooni kohta midagi ei teata, pole selge, kas Breueri tütar oleks saanud seda lugeda. Ernest Jonesi versioonis läks Breuer pärast põgenemist teisele mesinädalale Viini oma naise Mathildaga, kes tegelikult seal lapse eostas – kontrastiks Bertha Pappenheimi kujutletavale lapsele. Selle kohta pole mingisuguseid tõendeid ja enamik sellest on valeks tunnistatud. Breuer ei põgenenud, vaid suunas oma patsiendi edasi Kreuzlingenisse. Ta ei läinud Viini, vaid perega suvepuhkusele Gmundenisse ning ta ei eostanud last (ei Viinis ega Gmundenis), kuna tema noorim laps – Dora Breuer – sündis 11. märtsil 1882, kolm kuud pärast väidetavat eostamist.
Freudi eesmärk ravi lõpu kirjeldamisel viisil, mis läheb osade kinnitatavate faktidega vastuollu, on ebaselge. Oletus, et ta tahtis end muuta ainsaks psühhoanalüüsi avastajaks Breueri kulul, on vastuolus Freudi kirjutistes leiduva avastuse kirjeldusega, kus ta ei pisenda Breueri rolli, vaid pigem rõhutab seda. Freudi käitumist võrreldakse mõnede autorite poolt tema käitumisega niinimetatud "kokaiini loos". Ka seal kujutas ta asjaolusid valesti mitte üksnes erakirjades, vaid korduvalt avaldatud vormis ilma igasuguse kasuta, mis kompenseeriks tema teadusliku maine püsiva kahjustamise riski.
Breuer on hiljem teraapiat kirjeldanud kui "jumalakohust", seda ilmselt vaatluse mõttes. See nõudis talt kahe aasta jooksul enam kui 1000 tundi.
Ravi edu
Pärast seda, kui Breuer lõpetas Bertha ravimise, jälgisid nii Freud kui Breuer Pappenheimi haiguse edasist kulgu. Freudi jüngrite seas arutati kahtlus ravi väidetava edukuse suhtes. Carl Gustav Jung ütles 1925. aasta eraseminaris: Niisiis esimene juhtum, kus ta osutas ravi ühes Breueriga ning mida ülistati tohutult silmapaistva terapeutilise eduna, polnud midagi taolist. Ja Charles Aldrich kandis ette: Kuid selles kuulsas juhtumis ei saanud patsient terveks. Freud ütles Jungile, et kõik tema vanad sümptomid tulid pärast seda, kui ta oli juhtumi üle andnud, tagasi.
Psühhoanalüüsi vastased kasutavad seda väidet argumendina selle terapeutilise lähenemise vastu.
Seda, kuidas Pappenheim ise oma ravi edukust hindas, pole teada. Ta ei rääkinud sellest eluepisoodist kunagi ja oli karmilt vastu igasugustele katsetele pakkuda tema hoole all olevatele inimestele psühhoanalüütilist ravi.
Bertha Pappenheimi biograafia aspekte (eriti tema rolli Breueri patsiendina) käsitleti filmis "Freud: salajane kirg", mille režissööriks oli John Huston (ühes elementidega teistest varasematest psühhoanalüüsi juhtumiajalugudest). Film põhineb Jean-Paul Sartre käsikirjal, kes siiski end filmiversioonist distantseeris.
Kaasaegsed tõlgendused
Pärast Anna O. ravi 1800ndatel on praegused uuringud viidanud mitmetele haigustele, mille all ta kannatada võis. Paljud usuvad, et haigus polnud psühholoogiline nagu Freud kirjutas, vaid pigem neuroloogiline või orgaaniline. Meditsiiniajaloolane Elizabeth Thornton pakkus pärast paljude Freudi varaste patsientide intervjueerimist, et Anna O võis kannatada tuberkuloosse meningiidi all. Teised on pakkunud, et see oli entsefaliit, ajupõletiku vorm. Paljud on ka soovitatud, et ta kannatas oimusagara epilepsia all, kuna paljud tema sümptomid, sealhulgas kujutletud lõhnad, on tavalised epilepsia sümptomid.
Anna Bolena
"Anna Bolena" on Gaetano Donizetti ooper (tragedia lirica) kahes vaatuses Felice Romani libretole Marie-Joseph de Chénier’ "Henry VIII" (1791), Ippolito Pindemonte "Enrico VIII ossia Anna Bolena" ja Alessandro Ercole Pepoli "Anna Bolena" (1788) järgi. Esmaettekanne toimus 26. detsembril 1830 Milano Teatro Caracanos.
Ajalugu
Teatro Carcano impressaario hertsog Pompeo Litta palkas Donizetti koos oma rivaali Vincenzo Belliniga komponeerima 1830/1831. aasta karnevalihooajaks ooperit. Heliloojate valik polnud juhuslik ja oli kaval. Impressaario teadis, et need kaks rivaalitsevad omavahel ning korraga mõlema tööle panemine teatri heaks on suurepärane reklaam. Lõpuks läks küll asi niikaugele, et see rivaalitsemine varjutas teatri terve hooaja, sest ülejäänud mängukavas olnud ooperid ei saanud erilist tähelepanu. Välja kukkus aga üks paremaid ja kuulsamaid Milano karnevalihooaegu. Korraga debüteerisid Caracano teatris kaks Itaalia oma aja kuulsamat bel canto heliloojat.
Erakordse lauljate koosseisuga ja Felice Romani põneva faabulaga "Anna Bolena" oli 26. detsembril karnevalihooaja avaetendus. "Anna Bolena" saavutas väljatulekul absoluutse publiku soosingu. Publik oli vaimustuses ja aplodeeris püsti seistes. Donizetti sai käia kümneid minuteid publikule kummardamas. Donizetti õpetaja, helilooja Johann Simon Mayr, pöördus alles pärast seda ooperit oma endise õpilase poole nimetades teda maestroks. Kriitikud arvasid, et nüüd on Donizetti tõusnud oma loomingu olulisusega Rossini ja Bellini kõrvale ning on saanud ka endale ooperimaailma säravaima looja positsiooni. Õieti aitas see teos Donizettil tõusta Rossini varjust välja.
Bellini "La sonnambula" esietendus toimus 6. märtsil 1831 ja sai samasuguse tormilise vastuvõtu osaliseks. Seejärel läks lahti keevaline seisukohtade vahetus, et kumb ooper oli parem. Domineerima jäi, et Bellini trumpas Donizetti üle. Kahe helilooja karm konkureerimine kestis kuni Bellini surmani 1835. aastal.
"Anna Bolena" on üks neljast Donizetti ooperist, mis käsitleb Tudorite perioodi Inglismaa ajaloos. Need on "Il castello di Kenilworth" (1829), "Anna Bolena" (1830), "Maria Stuarda" (1834) ja "Roberto Devereux" (1837). Viimase kolme ooperi juhtivaid naistegelasi nimetatakse sageli "kolmeks Donizetti kuningannaks". Ooperi faabula järgib täpselt Inglismaa ajaloolisi sündmusi. Teost on hinnatud muusikaliselt ja dramaturgiliselt maestro üheks parimaks tööks.
Pärast arvukaid uuslavastusi Itaalia teatrites ilmus "Anna Bolena" kiiresti ka välismaal teatrite repertuaari. Esimesena Londonis 1831. aasta juulis ja siis ka Pariisis. Euroopas lavastati "Anna Bolenat" kuni 1850. aastani 25 linnas. Ameerikas oli esmaettekanne New Orleansis (1939). Itaalias oli ooper mängukavas veel 1877. aastal La Scalas ja siis üldse 19. sajandi kõige viimase lavastusena 1881. aastal Livornos. Verism oli tõrjumas bel canto 't lavadelt välja ning Donizetti looming lahkus kõikjalt repertuaarist ning jäi ligi 70 aastaks unustusse.
Donizetti ooperid naasisid unustusest 1947. aastal, kui esitati "Anna Bolena" Barcelona Gran Teatre del Liceus. Selle etendusega tähistati selle teatri avamise 100. aastapäeva. 1956. aastal oli ooper Bergamo Teatro Donizetti laval. Järgnes lavastus Milano La Scalas (1957) Maria Callasega kuninganna rollis. Seejärel käivitus kaasaegne Donizetti loomingu vaimustus.
"Anna Bolenat" pole tänapäeval võrreldes teiste Donizetti tippooperitega kuigi sageli esitatud. Probleemiks on olnud, et Anna roll nõuab ekstraklassi koloratuursopranit, kuid neid ei jätku kõikidele teatritele. Pärast Callast on aegade jooksul Anna rolli suutnud nõutaval tasemel ette kanda Leyla Gencer, Elena Souliotis, Beverly Sills, Joan Sutherland, Renata Scotto, Montserrat Caballé, Katia Ricciarelli, Edita Gruberová, Mariella Devia ja Anna Netrebko.
Süžee
Tegevus toimub 1536 Windsoris. Kuningas Enrico (Henry VIII) on tüdinud oma teisest naisest Annast (Anne Boylen) ja on tema vastu külm, mis viib Anna meeleheitele. Enrico pöörab tähelepanu hoopis Anna seltsidaamile Giovanna (Jane) Seymourile. Soovides kompromiteerida Annat, kutsub ta pagendusest tagasi tolle esimese armastuse Riccardo (Richard) Percy. Sellest on šokeeritud Anna vend Rochefort. Anna ja Percy vana armastus pole lahtunud. Seda kinnitab ka Percy paaž, noor muusik Smeton, kes pole samuti Anna vastu ükskõikne. Enrico VIII laseb kõik kolm arreteerida ja vangi heita. Giovanna külastab Annat vanglas ja soovitab tal ellujäämiseks süü üles tunnistada. Anna seda ei tee, kuid annab suuremeelselt konkurendile andeks. Kõik kolm, samuti Annale lojaalne Rochefort mõistetakse surma. Anna kaotab mõistuse, kuid kuuldes Enrico laulatuse muusikat ja uue kuninganna auks kõlavat kahuripauku, palub taevaseid jõude mitte mõista Enricot ja Giovannat hukka, sest tema on oma südames neile andestanud.
Lääne-Harju Valla Leht
Lääne-Harju Valla Leht on aastast 2017 eesti ja vene keeles ilmuv ajaleht, mis vahendab Lääne-Harju valla uudiseid. Lehte annab välja Lääne-Harju vallavalitsus.
Harju Valla Leht on endiste vallaajalehtede Keila Valla Leht ja Vasalemma Vald järeltulija.
Tõlva
Tõlva oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kirikumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirikumäe külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Sootarn
Sootarn (Carex acutiformis) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Township 6 (Harperi maakond)
Township 6 on vald (township) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis Harperi maakonnas.
Näidik
pisi|Neoonlampidega huumlahendusnäidik pisi|Kella VFD-näidik pisi|[[Multimeeter|Multimeetri LED-segmentnäidik (numbernäit koos skaalanäiduga)]] pisi|Punktmaatriksi näide
Township 6 (Harperi maakond)
2010. aastal elas vallas 282 inimest. 2000. aastal elas 296 inimest.
Näidik
Näidik on seadis, mis näitab objekti olekuid, toiminguid ja mõõteväärtusi (numbritega, tekstiga, graafiliselt, ka liikumatu pildiga).
Krastciems
pisi|Krastciemsi asendikaart. Krastciems on Läti linna Jūrmala osa. See asub Valterist läänes ja Slokast idas, Lielupe jõe kaldal. Elanikke on 456 (2008).
Näidik
Näidikute liike tööpõhimõtte järgi:
Township 6 (Harperi maakond)
Valla pindala on 280,45 km², millest 0,17 km² moodustab veepindala.
Näidik
Elektroonilistes näidikutes kasutatakse info kuvamiseks tänapäeval
Krastciems
Linnaosa vanem ajalugu on lahutamatult seotud Sloka kiriklaga, kuna linnaosa territoorium kuulus kiriklale. Aastast 1910 hakati lisaks seal elanud talupoegadele maid jagama ka Sloka tehasetöölistele. Aastatel 1925–1959 oli see Sloka linna osa.
Näidik
Varem on seadmete oleku ja omaduste kuvamiseks kasutatud neoon- ja kääbushõõglampe (ka nendest paneele), samuti huumlahendus- ja vaakumluminestsentsindikaatorid: Elektroonilise näidiku elemendid võivad olla segmendikujulised (nt numbrite näitamiseks seitsme segmendiga), või siis moodustada punktmaatriksi (-rastri).
Orase tänav
pisi|Orase tänav õhtul Orase tänav on tänav Tallinnas Pelgulinna asumis.
Orase tänav sai nime 26. oktoobril 1932.
Korean Air
Korean Air Lines Co., Ltd., kes osutab teenust nime Korean Air all, on suurim lennufirma Lõuna-Koreas asuva lennukipargiga lennufirma, rahvusvaheliste sihtkohtadega ja lendudega Lõuna-Koreas. Lennufirma peakontor asub Seoulis Lõuna-Koreas.
Korean Air asutati Korean National Airlinesina 1946. aastal. Pärast mitut aastat tegutsemist ja laienemist muudeti lennufirma 1969. aastal ametlikult eralennufirmaks.
Korean Airi rahvusvaheliste lendude osakond ja kaubaveoosakond teenindavad lende 127 linnas 44 riigis, riigisiseseid lennuliine on neil 12. Lennufirma on maailma 20 parima lennufirma hulgas reisijate arvu poolest ning Korean Air Cargo on hinnatud üheks parimaks kaubaveolennufirmaks maailmas.
Incheoni rahvusvaheline lennujaam on Korean Airi rahvusvaheline kodulennujaam. Enamik Korean Airi pilootidest, pardateenindajatest ja maapealsest personalist asub Seoulis.
Capri maastik
"Capri maastik" on mitme Eesti maalikunstniku maali pealkiri:
Taritu raamatukogu
Taritu raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Taritu külas.
Algusaastad 1923–1939
Taritu raamatukogu oli enne Kotlandi haridusseltsi Ärataja raamatukogu. Ärataja alustas ametlikult tegevust 1922. aastal, raamatukogu 1923. aastal. Raamatukogu asutaja oli tolleaegne Koimla kooli õpetaja, Ärataja aktiivne liige ja näitejuht Aleksander Prei.
Et seltsil selleks vastavad summad puudusid, korjati raamatuid vabatahtlike annetustena peamiselt õpilaste kaasabil. A. Prei on meenutanud: "Saime alguses mõnikümmend raamatut. Lagunenud raamatud köitsime koolis poistega kokku, hiljem palusime valitsuselt toetust, millele tuldi vastu – mitte rahaga, vaid raamatutega, igal aastal mõnikümmend. Teiste hulgas täiendas raamatukogu ka August Mälk, kes annetas oma raamatud "Õnnepagulane" ja "Surnud elu"." 1922. aasta lõpuks oli raamatuid 101, 1927. aastal juba 248.
Esimene laenutaja oli kooliteenija Juula Jõgi. Ta toimetas raamatute väljaandmist ja vastuvõtmist pühapäevadel ja sai seltsilt selle eest väikese tasu. 1927. aastal sai juhatajaks suur raamatusõber Jakob Raasuke, kes hoolitses raamatukogu eest hästi ning muuhulgas seadis sisse kataloogisüsteemi.
Aastatel 1923–1927 tegutses raamatukogu Koimla koolimajas. 1927. aastal koliti vastvalminud Taritu koolimajja. Kui 1930. aastal valmis Ärataja seltsimaja, viidi raamatukogu sinna üle.
Sõja-aastad 1940–1945
Ärataja seltsimajja asus korterisse punaarmee kahurvägi, mistõttu raamatukogu oli sunnitud sealt lahkuma. Raamatukogu tegevus siiski ei katkenud – koliti tagasi Taritu koolimajja ja töö jätkus. 1940. aastal hakkasid avalikud raamatukogud kandma rahvaraamatukogu nimetust. Raamatukogu hakkas kirjandusega varustama Saare Maakonna Täitevkomitee Rahvahariduse Osakond. 1941. aastal sai raamatukogu juurde 95 raamatut, Saksa okupatsiooni aastail täienes kogu ainult 13 raamatu võrra. 1945. aasta lõpuks oli fondis 600 raamatut. Aastatel 1940–1945 vahetus 4 juhatajat.
Taritu Raamatukogu 1945–1979
1947. aastal asus juhatajana tööle Ludvig Valge. Samal aastal kolis ta raamatukogu tagasi endisse Ärataja seltsimajja, mida nüüd nimetatakse Taritu rahvamajaks. Olles kuus aastat paiknenud maja alakorruse punanurgas, asuti 1953. aastal ülakorruse uutesse ruumidesse, kusjuures eraldi olid lugemistuba ja fondide ruum. Lugejaid seal raamatute juurde ei lastud, lugemisvara tuli valida kataloogist ning laenutamine toimus seinas oleva luugi kaudu. Avariiulid seati sisse 1950ndate lõpus.
Raamatukogu hakkas kirjandust saama Kultuurhariduslike asutiste komitee poolt umbes 300–400 raamatut aastas. Aastatel 1940–1950 saadeti raamatukokku sageli keelatud raamatute nimekirju, mille alusel tuli fondist kõrvaldada nn mittesoovitatavat kirjandust.
1954. aastal sai juhatajaks Õie Põld, kes töötas raamatukogus kokku 31 aastat. Raamatukogu tegi väga tihedat koostööd kohaliku rahvamaja ja kooliga – kõik suuremad ettevõtmised said teoks ühiselt tegutsedes. Korraldati loenguid, kirjandusõhtuid, kirjanduslikke kohtuid, temaatilisi õhtuid, raamatuarutelusid, raamatunäitusi, kohtumisi kirjanikega. Rahvamajaga asuti samades ruumides ja asutuste tööd olid ühendatud – kõik tegid kõike. Lembitu kolhoosi organiseeritud kohalikus raadios kanti ette igal nädalal üks pooletunnine kirjandussaade. Töötas kaks rändraamatukogu, vanadele ja haigetele inimestele organiseeriti kojuteenindus. Negatiivset mõju avaldas raamatukogu tegevusele Taritu 8-klassilise kooli sulgemine 1975. aastal.
1973. aastal algas tsentraliseerimine ning raamatukogu hakkas kirjandusega varustama Saaremaa Keskraamatukogu. Fond püsis 600 eksemplari piires. Lugejate arv kõikus 200–300 vahel. Raamatuid laenutati aastas 3000–6000.
Koimla Raamatukogu 1979–1998
Seoses asula nime kandvate asutuste nimede vastavusse viimisega alevike ja külade ametlike nimedega, nimetati Taritu raamatukogu 17. juulil 1979 ümber Koimla Raamatukoguks.
Alates 1986. aastast töötab raamatukogu juhatajana Urve Vakker.
Seoses Taritu Lasteaed-Algkooli tegevuse algusega 1992. aastal hoogustus raamatukogunduslik töö lastega. Korraldati mitu meeldejäävat üritust lastekirjanike juubelisünnipäevade tähistamiseks, ka ettelugemisi-vestlusi, bibliograafilisi ülevaateid, temaatilisi üritusi, lugemiskultuuri tunde, viktoriine, kirjandusvõistlusi. Jätkus tavapäraselt hea koostöö Taritu rahvamajaga. Suuremad üritused tehti ikka koostöös. Lugejatega kohtusid Albert Uustulnd, Virve Osila, Mati Õun. Kirjanduslike üritustega tähistati Endla Tegova, August Mälgu jt juubelisünnipäevi. Kuni kohaliku raadio eksisteerimiseni 1995. aastal kanti sealtavapäraselt ette kirjanduslikke ülevaateid. Korraldati raamatunäitusi ja -väljapanekuid.
Aastal 1992 reorganiseeriti Toomalõuka rändraamatukogu laenutuspunktiks. Lugejate jalavaeva vähendamiseks on raamatukogul kaugemates külades läbi aegade olnud 2–7 laenutuspunkti, neist 1–3 on asunud Salme valla külades.
Taritu Raamatukogu
1998. aastal nimetas Lümanda valla volikogu Koimla raamatukogu taas Taritu raamatukoguks. 1998. aastal saadi tänu Eesti Kultuurkapitali toetusele esimene arvuti ja printer. Kultuuriministeeriumi eraldatud summa eest muretsetud raamatukoguprogramm Kirjasto 3000 asendati 2003. aastal RIKSiga. Elektroonilisse andmebaasi sisestati raamatute andmed ja mindi üle elektroonilisele laenutamisele. 2004. aastast on tänu Kultuuriministeeriumi külaraamatukogude internetiseerimise programmile raamatukogus interneti püsiühendus ning töötab avalik internetipunkt (AIP). Alates 2002. aastast töötab raamatukogu taas Taritu koolimaja ruumides, kus tegutseb ka Taritu Rahvamaja. Lugejate käsutuses on kolm arvutit ja ruumides toimib Wi-Fi. Kasutada saab ka värviprinterit, skannerit, faksiaparaati, paljundusmasinat, telerit, VHS/DVD-mängijat.
2012. aastal oli lugejaid 171, teeninduspiirkonnas elanikke 260; laenutuste arv 5341; eelarves raha u 10 000 eurot, millest teavikutele kulus u 2000 eurot. Kogu uuendati 240 eksemplari võrra, ajalehti ja ajakirju saabus 34 nimetust.
Kent Johnson
Kent Johnson' on USA filosoof.
Ta töötab California Ülikoolis Irvine'is loogika ja teadusfilosoofia kaasprofessorina.
Mežvidi 2
Mežvidi 2 on küla (suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.
Küla asub valla lõunaosas. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Ande Rahe
Ande Rahe (aastatel 1951–1960 Ande Valge; 25. september 1927 Tallinn – 8. august 1994 Tšehhi Vabariik) oli eesti näitleja.
Ta õppis aastatel 1945–1948 Eesti Riiklikus Teatriinstituudis. Töötas aastatel 1948–1953 Rakvere Teatris, 1956–1960 Ugalas ja 1960–1987 Vanemuise Teatris.
Ande Rahe on mänginud filmides ja telelavastustes.
Isiklikku
Ande Rahe on olnud abielus Edgar Valgega, näitleja Anne Valge oli tema tütar.
Vaestõlastõ
Vaestõlastõ (ka Vaestelaste) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Teadlasenimeliste füüsikaseaduste loend
Loend sisaldab isikunimedega seotud seaduspärasusi ka füüsikale toetuvatest valdkondadest.
Villimine
Villimine on suurtes hulkades mingete mahutite (nt pudelite, purkide) vedelikuga täitmine. Laiemas mõttes hõlmab villimine kõiki mahutite täitmisega seotud tööprotsesse (mahutite pesemine, täitmine, sulgemine jne).
Kergu lasteaed-algkool
Kergu lasteaed-algkool on lasteaed-algkool Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas (varem Vändra vallas) Kergu külas.
Kooli nimed:
Capri maastik (Konrad Mägi)
"Capri maastik" on Konrad Mägi maal aastatest 1922–1923.
Taust
1920. aastate alguses võttis Mägi ette pikema reisi Euroopas, plaanides reisida läbi Berliini Itaaliasse. Ta viibis välismaal 1921. aasta oktoobrist 1922. aasta sügiseni. Capri saarele jõudis ta 1922. aasta märtsi alguses ja jäi sinna umbes kuuks ajaks. Capril valmis Konrad Mägil kümmekond maali. Tema looming oli võtnud suuna maastikumaali suunas juba enne välisreisi ja Itaalia-teemaliste maalidega saabus tema loomingusse uus ajajärk. Itaalias maalitud või hiljem ateljees muljete põhjal valminud maalides on näha rahunemist ja maalilisemate väljendusvahendite kasutuselevõttu (sõjad, revolutsioonid ja raskused kunstikooli Pallas asutamisel olid toonud tema loomingusse ärevaid ning pingelisi meeleolusid).
Müügid oksjonitel
2004. aasta aprillis toimunud oksjonil maksti maali eest miljon krooni (63 911 eurot) ja 25. septembril 2007 Haus Galeriis toimunud oksjonil müüdi teos 2 miljoni krooni eest (127 823 eurot), mis oli sel ajal uus Eesti rekord. Kõige kallimalt müüdud Eesti maalide edetabelis hoiab "Capri maastik" neljandat kohta.
Sportlaste loendid
Sportlasi on üles loetletud järgnevates loendites:
Eesti sportlased on loetletud ka Eesti sportlaste loendis.
Vagulasuu
Vagulasuu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Roosisaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosisaare külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Eddie's Archive
"Eddie's Archive" on Inglise ansambli Iron Maiden 2002. aastal avaldatud kollektsionääridele mõeldud plaadikogumik (box set). Metallkarpi on pakendatud kolm duubel-CD-d ("BBC Archives", "Beast over Hammersmith" ja "Best of the 'B' Sides"), Iron Maideni sugupuu ja viinapits. Sugupuu on täiendatud versioon sugupuust, mis avaldati koos albumiga "A Real Dead One".
Karp anti algul välja piiratud tiraažis ja sugupuud olid nummerdatud. Suure nõudluse tõttu aga anti välja uusväljalase nummerdamata sugupuudega.
Angelina
Angelina on naisenimi. See on tuletis nimest Angela (eesnimi).
2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 202. naisenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Angelina 908 naisel.
Toivo Orav
Toivo Orav (18. veebruar 1932 Pärnu – 23. juuli 1989 Tallinn) oli eesti geneetik.
Elukäik
Toivo Orav oli teenistuja poeg ja Ivi Orava abikaasa.
Lõpetas 1950 Pärnu 1. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiakandidaat (1963, Eesti TA), väitekiri "Gammakiirguse toime odrale", bioloogiadoktor (1973, Novosibirsk), väitekiri "Радиациoнный мутагенез у ячменя и возможности его модифицирования". Oli 1957–1989 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi nooremteadur, teadussekretär, vanem- ja peateadur, 1965–1985 geneetika sektori juhataja.
Teadustöö
Uurinud kiirguste ja tugevatoimeliste keemiliste ainete mõju odra pärilikkusele, avastanud võimaluse tuua kasvustimulaatorite abil esile taimede peitelisi pärilikke muutusi. Koostöös Jõgeva Sordiaretusjaamaga osales odrasordi 'Teele' aretuses. Olnud Eesti Geneetikute ja Selektsionääride Seltsi esimees (1973–1985).
Üle 120 teadustrükise, sh 3 monograafiat; 1 autoritunnistus, aimeartikleid.
Taani meedia
Taani meedia on Taanis toimiv massimeedia süsteem.
Seda iseloomustab pikk ajalooline traditsioon, suur meediavabadus ja tugev avalik-õiguslik ringhääling. Sellega kuulub Taani Hallini ja Mancini demokraatlik-korporatiivsesse meediamudelisse.
Taanlane kasutab eri meediakanaleid päevas keskmiselt 6 tundi ja 22 minutit, mis on võrreldes eestlasega, kes kasutab neid 10 tundi ja 10 minutit ehk 3 tundi ja 48 minutit vähem. Taanlane kuulab raadiot keskmiselt 128 minutit, loeb ajalehti 27 minutit, vaatab telerit 167 minutit ja kasutab internetti 55 minutit päevas.
Ajalehed
Suurima tiraažiga lehed 2008. aastal olid tasulistest päevalehtedest Morgenavisen Jyllands-Posten, Berlingske Tidende ja Politiken. Suurima tiraažiga tasuta lehed olid Nyhedsavisen, 24timer, MetroXpress. Suurima külastatavusega veebiväljaanded on Ekstra Bladet (http://www.eb.dk), Berlingske Medieri (http://www.bt.dk) ja Jyllands-Posten (http://www.jp.dk). MetroXpress ja 24timer, mille mõlema väljaandja on Metro International S.A., saavad Taani riigilt toetust. Mõlemad lehed kvalifitseeruvad saama alles hiljuti taastatud avalik-õiguslike trükiväljaannete toetust.
Ajalehtede tasulistest hankimise viisidest moodustas 2008. aastal 83,5% kojutellimine ja 16,5% üksikmüügist ostmine, Eestis tellitakse koju 66% ajalehtedest ja 34% ostetakse üksikmüügist. 2008. aastal luges 76% täiskasvanutest iga päev ajalehte. Keskmiselt loetakse ajalehte 27 minutit päevas.
Peaaegu kõikidel üldhuvi päevalehtedel on enam-vähem sama formaat, enamik lehti ilmub tabloidiformaadis. Suured päevalehed, nii üleriigilised kui ka piirkonnalehed, on kvaliteetväljaanded, mille sisus on põhiosa välis- ja riigiuudistel, majandusel ja kaubandusel. Väiksemate väljaannete toon on vähem formaalne, neis on rohkem ka kohalikke uudiseid ja kultuurikirjutisi. Üldjuhul väldivad Taani ajalehed sensatsioonilisust.
Suurimad tasulised päevalehed aastal 2008 Suurimad tasuta ajalehed aastal 2008 Külastatumad veebiväljaanded aastal 2008
Olulisemad ajakirjad
Femina on kord nädalas ilmuv naisteajakiri, mis keskendub eelkõige moele, ilule ja tervisele, samuti on fookuses ka koduteemad. Sihtauditooriumiks on 19–50-aastased töötavad kõrgharidusega naised. Tiraaž: 63 903; lugejate arv: 283 000.
Bo Bedre on kord kuus ilmuv elustiili (konkreetsemalt sisekujunduse) ajakiri, mis annab ülevaate viimastest disainitrendidest nii Taanis kui ka välismaal; samuti näidatakse lugejale kõige põnevamaid kodusid. 2009. aastal oli tiraaž 83 569 eksemplari ja lugejate arv 490 000 inimest.
Illustreret Videnskab on 18 korda aastas ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mis kirjutab loodusest, tehnoloogiast, meditsiinist ja kultuurist. Tegemist on ainsa ajakirjaga turul, mis annab ülevaate viimastest teaduslikest avastustest ja tulemustest. Enamjaolt loevad seda ajakirja mehed vanuses 17–49. 2009. aasta seisuga on ajakirja tiraaž 58 971 ja lugejate arv 606 000.
Mõned teised olulisemad/suuremad ajakirjad: kord nädalas ilmuv Hjemmet, mis on mõeldud tervele perele (tiraaž 138 221; lugejaid 474 000); meesteajakiri M!, mis ilmub üksteist korda aastas (45 964; 274 000); kord kuus ilmuv naisteajakiri Woman (50 261; 207 000); ja kord kuus ilmuv autoajakiri Motor, mille sihtrühmaks on 25–59-aastased mehed (tiraaž 244 636; lugejaid 506 000).
Kiiruisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
thumb|James B. Sheffieldi olümpia uisurada 2018. aastal Kiiruisutamisvõistlused 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis peeti 9.–18. veebruarini James B. Sheffieldi olümpia uisurajal. Võisteldi üheksal kiiruisutamise distantsil, milles viis oli meestele ja neli naistele. Kiiruisutamise silmapaistvam sportlane oli ameeriklane Eric Heiden, kes võitis kõik viis meeste võistlust.
500 m
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 37 võistlejat Riike: 18 Maailmarekord: 37,00 Jevgeni Kulikov, 29. märts 1975, Alma-Ata Olümpiarekord: 39,17 Jevgeni Kulikov, 10. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 39,17 Jevgeni Kulikov <br style="clear:both;" />
1000 m
Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 41 võistlejat Riike: 19 Maailmarekord: 1.13,60 Eric Heiden, 13. jaanuar 1980, Davos Olümpiarekord: 1.19,32 Peter Mueller, 12. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 1.19,32 Peter Mueller <br style="clear:both;" />
Taani meedia
Raadio
Amatöörraadiosaateid hakati Taanis eetrisse andma 1920. aastal ja 1923. aastal avaldasid juba kolm Kopenhaageni ajalehte uudiseid raadios. 1925. aastal loodi riigiraadio Statsradiofonien, mis kadus 1964. aastal. 1930-ndatel sai raadiost oluline uudiseid edastav meediakanal, jõudes 75% Taani leibkondadest. 1959. aastal asendati konkureerivad uudiseprogrammid üheainsa raadiouudiste programmiga (Pressens Radioavis, hiljem Danmarks Radio ehk Danish Broadcasting Corporation, DR (broadcaster)), kus uudiseid toimetasid suuremad ajalehed. Lisakanaleid tekkis aastatel 1963–1964, kui lõhuti riiklik monopol.
Kiiruisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
1500 m
Kuupäev: 21. veebruar Osavõtjaid: 36 võistlejat Riike: 16 Maailmarekord: 1.55,44 Eric Heiden, 19. jaanuar 1980, Davos Olümpiarekord: 1.59,38 Jan Egil Storholt, 13. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 1.59,38 Jan Egil Storholt <br style="clear:both;" />
Taani meedia
Raadio
Taani avalik-õiguslik raadiosüsteem koosneb ühest iseseisvast ringhäälingust – Danmarks Radio. Danmarks Radio (DR) juhib nelja riiklikku FM-kanalit: P1 – tõsine jutusaadete kanal, mis jõuab iga päev 10%-ni kogu auditooriumist (2005); P2 – kultuurilistele teemadele ja klassikalisele muusikale keskenduv kanal jõuab 5%-ni kogu auditooriumist; P3 – muusika- ja meelelahutuskanal noortele, mis jõuab peaaegu veerandini kogu auditooriumist. DR juhib ka üheksat piirkondlikku raadiojaama, mis jagavad neljandat kanalit P4, mis jõuab keskmiselt 37%-ni auditooriumist.
DR on 68% turuosaga Taani raadiomaastiku liider. Kommertsraadio turg koosneb ligikaudu sajast kohalikust ja piirkondlikust kanalist, mis on organiseerunud võrgustikesse või on piirkondlike ristmeediaettevõtete osad (ajalehed, tasuta väljaanded, raadio, televisioon).
DR-iga koostööd tegevad jaamad on veel Radio Greenland (Kalaallit Nunaat Radio või KNR) ja Faroese Radio. KNR annab eetrisse aastas 2500 tundi saateid grööni ja 900 taani keeles ning 2200 tundi muusikat. Kanal Faroese Radio annab eetrisse uudiseid, dokumentaale, muusikat, meelelahutust, sporti ja näidendeid. Huvitav kanal on veel The Voice of Denmark, mis annab iga päev eetrisse 45-minutilisi saateid taani keeles ning 30-minutilisi programme inglise ja hispaania keeles. Levib maailma kaugeimatesse nurkadesse eesmärgiga suurendada teadlikkust Taani ja taani kultuuri kohta.
Kiiruisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
500 m
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 31 võistlejat Riike: 15 Maailmarekord: 40,68 Sheila Young, 13. märts 1976, Inzell Olümpiarekord: 42,76 Sheila Young, 6. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 42,76 Sheila Young <br style="clear:both;" />
Taani meedia
Raadio
Avalik-õiguslikule raadiole kuulub 68%, eraraadiokanalitele 29% ja välisraadiokanalitele 3% turust. Avalik-õiguslikud raadiokanalid jõuavad keskmiselt 81–100%-ni auditooriumist.
Kiiruisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
1000 m
Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 37 võistlejat Riike: 16 Maailmarekord: 1.23,46 Tatjana Averina, 29. märts 1975, Alma-Ata Olümpiarekord: 1.28,43 Tatjana Averina, 7. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 1.28,43 Tatjana Averina <br style="clear:both;" />
1500 m
Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 31 võistlejat Riike: 14 Maailmarekord: 2.07,18 Halida Vorobjova, 10. aprill 1978, Alma-Ata Olümpiarekord: 2.16,58 Galina Stepanskaja, 5. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 2.16,58 Galina Stepanskaja <br style="clear:both;" />
Taani meedia
Raadio
Raadiot rahastatakse eelkõige raadiolitsentside müümise tuluga. Raadiolitsents maksab ligikaudu veerandi televisioonilitsentsist. Soodushinnad kehtivad eakatele ja puudega pensionäridele.
Kiiruisutamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
3000 m
Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 29 võistlejat Riike: 14 Maailmarekord: 4.31,00 Galina Stepanskaja, 23. märts 1976, Alma-Ata Olümpiarekord: 4.45,19 Tatjana Averina, 8. veebruar 1976, Innsbruck Olümpiavõitja 1976: 4.45,19 Tatjana Averina <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Taani meedia
Televisioon
Taani teleturul on vaatajate enamus koondunud kahe avalik-õigusliku kanali ümber: TV2, millele kuulub 31,3% päevasest auditooriumist, ja DR1, mille osa on 24,6% päevasest auditooriumist. Need avalik-õiguslikud kanalid jagavad ligi 60% päevasest vaatajaskonnast ja rohkem kui 68% tippajal.
DR, kanalite DR1, DR2, DR ekstraklassi ja DR Update'iga, ja TV2, kanalite TV2, TV2 Charlie, TV2 Extra, TV2 Film ja TV2 Zulu, samuti TV2 Uudised ja TV2 Sport, pakuvad oma sõsarkanalite abil väga mitmekülgset programmi alates spordist kuni filmikanaliteni. Mõlemad põhikanalid pakuvad uudistesaateid, sarju, kohalikke saateid ja õhtuseid filme. Kuid ka nende kanalite vaadatavus pigem väheneb.
DR ja TV2 ei järgi sama majanduslikku mudelit, sest esimene neist ei saa mingit reklaamitulu, samas kui viimane on täielikult rahastatud reklaamitulust.
Rootsi Modern Times Group (MTG) ja Saksa ProSiebenSat.1 Media AG juhivad vaadatavusega erakanalite seas. Juhtiv erakanal on TV3 (Taani), mis kuulub Rootsi MTG gruppi. TV3 (Taani) vaatajaskond näitab vähenevat tendentsi ning on juba alla 5% (2008 TNS Gallup TV meter). Erakanalil TV+, mis kuulub samuti Rootsi MTG gruppi, on 3,6% päevasest auditooriumist ning erakanal Kanal 5 (ProSiebenSat.1 Media AG), mis on ainus kanal, mis kasvatab oma vaatajaskonda, 2008.. aasta andmetel on Kanal 5 2,9% päevasest auditooriumist.
Taanis on avalik-õiguslike kanalite ülekaal püsinud aastaid muutumatuna.
Viie suurima turuosakaaluga kanali vaatamise osakaal (daily share) kogu päevasest vaatamisajast (%). Elanike arv ja leibkondade varustatus (2008)
Internet
Taani on üks maailma suurima interneti levikuga riike. Regulaarselt kasutab Taanis internetti 86% inimestest.
Interneti tarbimine.
4 629 600 taanlast kasutab internetti. 2 152 200 leibkonnal on internet. 1 950 000 inimesel on internetipääs väljaspool kodu: tööl, koolis või mujal. Kõige suurem avaliku interneti levik on raamatukogudes, kus avalik internet levib 81–100%. Taani elanik kasutab internetti keskmiselt 55 minutit päevas. Kõige tihedamini kasutatakse internetti vahemikus kella 9–15. 73,4% rahvastikust kasutab regulaarselt e-posti. Taani on esimene riik, kus lubatakse õpilastel eksamite ajal internetti kasutada; see võimalus on 14 Taani keskkoolis.
Sõrmtarn
Sõrmtarn (Carex digitata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Gonzalo Montiel
Gonzalo Ariel Montiel (sündinud 1. jaanuaril 1997 González Catánis) on Argentina jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis River Plate, debüteerides Argentina kõrgliigas 2016. aastal. 2018. aastal võitis ta Lõuna-Ameerika klubide meistrisarja Copa Libertadorese ja 2021. aastal tuli ta klubiga Argentina meistriks.