cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Omakäeliselt kirjutatud testament
Omakäelise testamendiga kaasnevad riskid
Omakäelise testamendi negatiivne külg on selle riskantsus. Omakäelise testamendi tegemine võib jääda saladuseks ning seetõttu ei pruugi see kunagi ka avalikuks tulla. Samuti on omakäelist testamenti lihtne hävitada ja võltsida, mistõttu jääks testaatori viimne tahe ellu viimata. Omakäelise testamendi puhul on alati oht, et kahtluse alla satub testamendi tõesus ning samuti ei pruugi testamendi sisu tõlgendus vastata pärandaja tegelikule tahtele.
Lucrezia Borgia (ooper)
Ajalugu
Oma raskused olid ka ooperi laval püsimisega Pariisi Théâtre des Italiensis. Esietenduse järel 31. oktoobril 1840 kiskus olukord kohe kiiva. Victor Hugo polnud rahul, et kasutati tema näidendit ilma tema loata ja käidi sellega meelevaldselt ümber. Hugo pöördus kohtusse ja võitis. Sekkus ka Borgia perekond, kes tänu oma headele sidemetele Vatikaniga saavutas, et tsensor keelas hoopis ooperi esitamise. Tükk võeti mängukavast maha. Kuid sellest keelust mindi mööda. Libreto töötati ümber, osa tegelasi muudeti türklasteks ning kogu tegevus toimus Türgis. Seejärel tuli ooper Pariisis uuesti lavale 16. jaanuaril 1845, kuid nime all La rinnegata  ("Renegaat").
Omakäeliselt kirjutatud testament
Omakäelise testamendiga kaasnevad riskid
Viimane tuleb kõne alla pigem juhtudel, kui pärandaja pole oma tahet väljendanud piisavalt täpselt ja omakäelise testamendi puhul ei ole ka notar kontrollinud pärandaja tegelikku tahet testamendi tegemise ajal.
Lucrezia Borgia (ooper)
Ajalugu
Nendele tagasilöökidele vaatamata püsis ooper repertuaaris 50 aastat kuni 19. sajandi lõpuni. Olgu märgitud, et noor Verdi  nägi  Lucrezia Borgiat Milaanos oma tudengipäevadel ja on väidetavalt saanud sellest ooperist inspiratsiooni, mida kasutas hiljem oma ooperites  Rigoletto ja  La Traviata. Donizetti Lucrezia loost kujunes maestro teiste meistriteoste L'elisir d'amore, Lucia di Lammermoor ja La favorite kõrval tema enamesitatud teos 19. sajandil. Seda lavastati pärast Milano esiettekannet veel Veneetsias (1838, 1844), Londonis (1843), New Orleansis (1843), New Yorgis (1843, 1847,1854, 1876), Napolis (1848), Stockholmis (1853) ja Philadelphias (1882).
Isegi 20. sajandi alguses, kui enamik bel canto ajastu tõsiseid oopereid oli unustatud, ilmus Lucrezia Borgia ikka aeg-ajalt mõne nimeka teatri mängukavva. Etendusi oli New Yorgi  Metropolitan Operas (1905) Enrico Caruso osalemisel, Milano La Scalas (1912), Firenze Maggio Musicales (1933) ja  kontsertetendusena New Yorgi  Carnegie Hallis (1965).
See ooper esitab väga kõrgeid nõudmisi lauljatele, mistõttu tänapäeval kannavad juhtivad ooperimajad teose otsekohe siis ette, kui neil on selleks nõutava tasemega koloratuursopran Lucrezia rolli jaoks või mõni väga hea tenor. Lucrezia Borgia roll on jõukohane vaid ekstraklassi koloratuursopranitele. Seda on 20. sajandi teisel poolel esitanud Montsserat Caballé, Leyla Gencer, Mariella Devia, Beverly Sills, Joan Sutherland,  Renée Fleming,  Edita Gruberová ja Sondra Radvanovsky.
Helisalvestused on aastatest 1965, 1966, 1974, 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1989, 2007, 2009, 2010, 2012, 2013 ja 2019.
Süžee
Tegevus toimub 16. sajandi alguses Veneetsias ja Ferraras. See on ajalooliselt tuntud lugu paavst Alexander VI tütre Lucrezia Borgia (1480−1519) elust. Gennaro tuleb koos sõprade Maffio Orsini, Liverotto, Petrucci, Gazella ja Vitellozzoga Veneetsiasse, et osaleda karnevalil. Sõbrad jätavad Gennaro üksi ja ta istub jalgu puhkama. Tema juurde tuleb maski kandev naine. See on Lucrezia Borgia, kes teab ainsana, et Gennaro on tema poeg. Kui sõbrad naasevad, avastavad nad suure ehmatusega, et ilus naine, kellega Gennaro kohtus, on kurikuulus Lucrezia Borgia. Armukade Ferrara hertsog Alfonso d’Este on Lucrezia neljas abikaasa, kes kahtlustab, et naisel on suhe Gennaroga. Noormees kinnitab, et tal pole mingeid tundeid Lucre¬zia vastu, kuid hertsog laseb ta arreteerida. Lucrezia korraldab Gennaro põgenemise. Printsess Negroni juures toimub Veneetsia karnevali¬hooaja avamispidu. Seal on ka Gennaro oma sõpradega. Neile antakse mürgitatud veini. Gennaro saab peole saabunud Lucrezialt teada, et on tema poeg. Lucrezia pakub noormehele vastumürki, millest too keeldub. Gennaro on oma päritolust šokeeritud ning eelistab surra koos sõpradega.
Rollide esmaesitajad
Dirigeeris Eugenio Cavallini
Lontova tee
Lontova tee on tänav Kunda linna põhjaosas.
Lontova tee pikkus on 1489 meetrit ja tänava-ala laius 13 meetrit. Tänav algab Rakvere maantee lõpust, pöördub ida suunas ning ületab Kunda jõe. Suhteliselt sirge tänav ristub Sadama teega ja Metsa tänavaga ning lõpeb linna piiril.
Hoonestus
Hoonestus paikneb tänava läänepoolses osas, idapoolses osas ehitised puuduvad.
Muus osas asuvad Lontova teel väiksemad elu- ja abihooned. Vanemad majad pole kasutusel. Tänaval kõnniteed puuduvad, tänav piirneb kogu pikkuses kõrghaljastusega.
Vaata ka
Lontova
Indianapolise Eesti Selts
Indianapolise Eesti Selts (inglise keeles Indianapolis Estonian Society) on USA eestlaste selts, mis tegutseb USAs Indiana osariigis Indianapolises. Seltsi juhib Jüri Tults.
Permisküla oja
Permisküla oja (ka Permisküla peakraav) on oja Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Oja pikkus on 15,1 km, valgala 33 km². Oja algab Repna soost ja suubub Narva jõkke.
Ingooigem
Ingooigem on hollandikeelne asula Belgias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki ringkonnas Anzegemi vallas.
Kuni ühendamiseni Alzegemi vallaga 1977. aastal oli Ingooigem omaette vald.
Suusavabrik Dünamo
Suusavabrik Dünamo (1. jaanuarist 1968 täisnimega "Dünamo" Eesti Vabariikliku Nõukogu Eksperimentaal-suusavabrik) oli ettevõte, mis tootis suuski ning tennise- ja sulgpallireketeid.
Suusavabrik Dünamo asutati 1944. aastal.
1970.–1980. aastatel oli suusavabrik Dünamo üks NSV Liidu suurimaid suusatootjaid. 1977. aastal hakati esimesena NSV Liidus tootma plastiksuuski.
1957. aastast asus ettevõtte põhitootmine Tallinnas Pärnu maantee 160. Ettevõttel oli tsehhid ka Harkus (Paldiski maantee 251) ja Tartus (Tähe tänav 114).
Valgamaa Kutseõppekeskus
Valgamaa Kutseõppekeskus on kutseõppekeskus Valgas aadressil Loode tänav 3/1.
Suusavabrik Dünamo
1979. aastal töötas ettevõttes 314 inimest, 1986. aastal 359 inimest.
1989. aastal reorganiseeriti suusavabrik Dünamo tootmisühistuks Desurek, mis 1999. aastal pankrotistus.
Valgamaa Kutseõppekeskus
Kooli uus hoonetekompleks avati 1. septembril 2011.
Pühajõe lahing
Pühajõe lahing toimus Põhjasõja alguses 1700. aastal Pühajõe lähistel, kui Rootsi kuninga Karl XII väed ründasid Vene tsaari Peeter I vägesid.
Sündmuste käik
Rootsist Pärnu saabunud, varem Ruhja piirkonnas asunud ja lõunasuunal Saksi vägede tõkestamiseks dislotseerunud Rootsi väed koondati Rakvere piirkonda, kus nad majutati ümberkaudsetesse küladesse ja määrati ka nende varustamise eest vastutavad mõisad.
13. novembril liikusid Rootsi eelväed Aa mõisa, kust Vene salgad taganesid nende lähenemisel ning jõudsid seejärel Pühajõeni. Tee kulges sellel ajal kohast, kus kõrged jõekaldad moodustasid kitsastee, mis sõjaliselt oli väga soodne kaitsjaile. Kitsastee kaitseks oli Vene vägedest eraldatud Boriss Šeremetevi juhtimisel 6000 kaitsjat.
Rootsi vägi aga suundus aga mitte mööda teed, mis viis Aa mõisast Jõhvile, vaid mööda teed, mis kulges Aa mõisast Reite kõrtsi lähedalt ranna äärest Toila peale. Tänapäevaks on tee Ontika ja Valaste vahel osaliselt langenud sisse ja rannikuga ühes nihkunud merest kaugemale. Tee viis enne Pühajõe kirikut ja kirikuaeda üle jõe ning jõudis hilisema Voka koolimaja juures tagasi suurele teele.
Rootsi väed jõudsid Pühajõele 17. novembri õhtul kella 5 paiku ning põrkasid seal kokku umbes 800 Vene ratsaväelasega, kes seal piirkonnas rüüstasid ja moona varusid. Rootsi väed asusid kohe lahingusse ning avasid ka tule 10 kahurist, mille tulemusena Vene väed põgenesid ja jätsid maha ka kaitsepositsioonid teel.
18. novembril jõudsid Rootsi eelväed Sillamäele ja 19. novembril Laagna mõisa. Vene väed taganesid nende eest ilma võitlusteta Narva suunas.
Abikaasa eelosa
Abikaasa eelosa on pärandaja üleelanud abikaasa õigus nõuda endale peale pärandiosa ka abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need esemed ei ole kinnisasja päraldised.
Abikaasa õigus eelosale tähendab, et olukorras, kus pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised.
Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu. Kirjanduses on leitud, et kinnisasja päraldiseks on näiteks sisseehitatud köögimööbel.
Silmas tuleb pidada aga seda, et õigus eelosale (abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetele) on pärandja üleelanud abikaasal olemas üksnes siis, kui ta pärib koos teise järjekorra pärijatega.
Abikaasa eelosa eesmärk on võimaldada pärandaja üleelanud abikaasal jätkata tavapärast elu temale harjumuspärases keskkonnas – selline keskkond luuakse abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete üleandmisega üleelanud abikaasale.
Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete määratlus
Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete ammendav määratlus (loetelu) õigusaktides puudub.
Tavalise sisustuse esemete määratlus on hinnanguline. Otsustamisel selle üle, kas konkreetne ese kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka, tuleb lähtuda eelosa regulatsiooni eesmärgist (tavapärase elu harjumuspärases keskkonnas jätkamise võimaldamine), konkreetse eseme funktsioonist ning üldisest käibearusaamast (teisisõnu arusaamast sellest, mis kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka).
Kirjanduses on asutud seisukohale, et abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetena saavad olla käsitletavad näiteks voodipesu, kodumasinad (majapidamismasinad), mööbel, raamatud, koduelektroonika (arvuti, raadio, televiisor).
Abikaasa eelosa õiguslik olemus
Pärandi avanemisel (pärandaja surma hetkel) ei lähe eelossa kuuluvate ühise kodu tavalise sisustuse esemete omandiõigus pärandaja üleelanud abikaasale automaatselt üle.
Pärandi avanemisel omandab üleelanud abikaasa (pärandaja seadusjärgse pärijana) õiguse nõuda pärandaja teise järjekorra seadusjärgsetelt pärijatelt vastavate esemete omandiõiguse ülekandmist.
Aseri rike
Aseri rike on Kirde- ja Kesk-Eestis olev kirde–edelasihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui ka pealiskorda. Rikkevööndi laius on kuni 3 km ja pikkus kuni 75 km.
Rike pinnamoes ei avaldu.
Viivikonna rike
Viivikonna rike on Kirde-Eestis olev kirde–edela-sihiline tektooniline rikkevöönd, mis läbib nii alus- kui pealiskorda. Rikkevööndi laius on 2–5 km.
Muhu mänd
thumb|right|Muhu mänd [[Muhu vald|Muhu valla vapil]] thumb|right|Vaas dekooriga "Muhu mänd" Muhu mänd ehk kaheksakand on pügalristi erikuju.
Pürtuküla kraav
Pürtuküla kraav (ka Saarejärve kraav) on kraav Jõgeva maakonnas Mustvee vallas. Kraavi pikkus on 0,9 km. Kraavi valgla suurus on 10,9 km².
Aglona leivamuuseum
pisi|Sissepääs muuseumi (august 2011) Aglona leivamuuseum (läti keeles Aglonas maizes muzejs) on eramuuseum Lätis Preiļi piirkonnas Aglona külas. See on Baltimaade ainus muuseum, kus käsitletakse teraviljakasvatuse ja leivaga seotud ajalugu. Muuseumi omanik ja giid on Vija Kudiņa.
Põlma oja
Oja saab alguse Sõrve külast, vana kitsarööpmelise raudtee Sõrve jaamast läänes ja suubub Vääna jõkke Liikva külas. Oja pikkus on 4,3 km ja valgala on 4,6 km² suurune.
Uvarovo
Uvarovo on linn Venemaal Tambovi oblastis, Uvarovo rajooni keskus. Asub 117 km Tambovist kagu pool Vorona jõe paremal kaldal.
Uvarovo asutasid 1699. aastal kasakad. 1966 sai linnaõigused.
Linna läbib Tambovi ja Kamõšini vaheline raudtee.
Mūrmuiža
Mūrmuiža (vanasti ka Kaugurieši) on küla (lielciems) Lätis Valmiera piirkonnas, Kauguri valla halduskeskus. Küla asub Miegupe jõe kaldal, merepinnast 60 meetri kõrgusel.
Asula on tekkinud Mūrmuiža mõisakompleksi juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda, olles selle halduskeskuseks.
Külas on raamatukogu. Mūrmuižas asuvad Strautmaļi ja Mūrmuiža bussipeatus. Külas tegutseb Mūrmuiža rahvaülikool.
Külast on pärit Riia Polütehnilise Instituudi direktor ja põllumajandusprofessor Johann Karl Woldemar von Knieriem. Mõisa pargis asub Zenta Mauriņa muuseum.
2015. aastal oli külas 490 elanikku, 2021. aastal 440.
Aasia aksüüris
Aasia aksüüris (Axyris amaranthoides) on rebasheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Örnsköldsvik
Örnsköldsvik on linn Rootsis Västernorrlandi läänis Örnsköldsviki vallas. Asub Põhjalahe kaldal.
Heinrich I (Werle)
Heinrich I (suri 8. oktoobril 1291) oli Mecklenburg-Werle ja Mecklenburg-Güstrowi vürst Saksamaal.
Elulugu
Ta oli Mecklenburg-Werle vürsti Nikolaus I ja tema naise Jutta poeg. Pärast isa surma 10. mail 1277 valitsesid Heinrich ja tema vend Johann Mecklenburg-Werlet koos.
Nad valitsesid koos 1283. aastani, kui Heinrich asutas Mecklenburg-Güstrowi vürstkonna, samas Johann asus elama Mecklenburg-Parchimi vürstkonda, mida ta valitses koos vürst Pribislaw II-ga. Heinrichi valitsusaeg Güstrowis lõppes 8. oktoobril 1291 tema surmaga. Heinrichi mõrvasid Saali lähedal tema kaks poega, Heinrich ja Nikolaus, kes hakkasid koos valitsema.
Abielud ja lapsed
Heinrich oli kaks korda abielus. 1262. aastal abiellus ta Rikissa Birgersdotteriga, nad said järgmised lapsed:
1291. aastal abiellus ta Johann I tütre Mathildega.
Johann I (Werle)
Johann I (u 1245 – 15. oktoober 1283) oli aastatel 1277–1281 Werle isand ja aastatel 1281–1283 Werle-Parchimi isand.
Ta oli Nikolaus I ja tema naise Jutta vanem poeg.
Pärast oma isa surma 1277. aastal valitses ta alguses Werlet koos oma vendade Heinrich I ja Bernhard I. 1281. aastal otsustati Werle jagada ja Johann sai Werle-Parchimi.
Ta oli abielus Lindow-Ruppini krahv Güntheri tütre Sophiaga.
Ta suri 15. oktoobril 1283 ja maeti Doberaner Münsterisse.
Lapsed
Johanni tütreid pole ajalooürikutes mainitud, ainult poegi:
NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium
NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium (vene keeles Министерство внешней торговли СССР) oli aastatel 1946–1988 Nõukogude Liidus eksisteerinud riigivalitsemise organ; kuulus ministeeriumina NSV Liidu Ministrite Nõukogu koosseisu.
Märtsis 1946 NSV Liidu Väliskaubanduse Rahvakomissariaat kujundati ümber NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumiks.
Ministrid
5. märtsist kuni 24. augustini 1953 oli ministeerium liidetud NSV Liidu Sisekaubanduse Ministeeriumiga ja kandis nimetust NSV Liidu Sise- ja Väliskaubanduse Ministeerium (minister Anastass Mikojan).
Aastatel 1979–1983 oli NSV Liidu väliskaubanduse ministri esimene asetäitja Juri Brežnev.
Ümberkujundamine
Perestroika ajal kujundati NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeerium 1988. aastal ümber NSV Liidu Välismajandussidemete Ministeeriumiks (minister 1988–1991 Konstantin Katušev).
Sotsialism on hea
"Sotsialism on hea" (lihtsustatud hiina kirjas 社会主义好; traditsioonilises hiina kirjas 社會主義好; pinyin ' is shèhuìzhǔyì hǎo) on 1958. aastal loodud kuulus hiina propagandistlik laul. Helilooja on Li Huanzhi, sõnade autor Xi Yang.
Õppetund
Õppetund ehk koolitund on õppetöö korraldamise põhivorm ja õppimiseks eraldatud ajavahemik koolis.
Õppetund on õpetamisel järjekindlalt rakendatava püsiva struktuuriga õpetaja ja õppijate tegevuse korraldamise vorm. Koolitunni kestus on tavaliselt 45 minutit.
Õppetund ja selle nõuded
Eesmärk- igal tunnil peab olema kindel eesmärk, mille õppetunni käigus saab saavutada. Esialgu määratakse tunni didaktilist üldeesmärki, mis koosmeb õppeeesmärkidest, loogilisest ja kasvatuseesmärgist, kuna iga tund lahendatakse igasuguseid õppeülesandeid.
Head õppe-eesmärgid on Tunni eesmärk peaks olema: Materjali maht ja keerukus- tuleb kindlaks määrata tunnis läbivõetava õppematerjali maht ja keerukus vastavalt püstitatud eesmärgile ja õppijate tunnetuslikele võimetele.
Areng- tund peab arendama õppijate tunnetuslikku iseseisvust, loovtegevust ning kohusetundlikku suhtumist õppetöösse.
Õppemeetodid- tuleb valida kõige sobivam kombinatsioon vastavalt õppetunni eesmärgile, õppematerjali sisule ja õppijate tunnetuslikele võimetele.
Korraldus- õppetund peab olema ratsionaalselt korraldatud, see peab olema plaanikindel, tihe õpetaja poolt hästi suunatud, ökonoomse ajakasutusega ning terviklik.
Tulemus- tunni kasutegur peab olema võimalikult suur, st edasiantavast õpiinformatsioonist peavad õppijad võimalikult palju omandama. Tähtis ei ole tunnis mitte see, kui palju õpetaja õpetab, vaid see, kui palju õppijad tunnis omandavad.
Õppetunni struktuur
Õppetunnil on 3 etappi (Kõverjalg 1989: 123):
Tunni liigid
Õpilaste mõistmise ja tunnetuse arengu suhtes, võib õppetunde liigitada probleemita ja probleemseteks tundideks.
Tunni planeerimine
Tunni planeerimisel määratakse kindlaks tunni õpetuslikud, kasvatuslikud ja arendavad eesmärgid.
1) õpetuslik eesmärk - missugused teadmised, oskused ja vilumused kujundatakse
2) kasvatuslik eesmärk - missuguseid suhtumisi, hoiakuid millises suunas muuta
3) arenduslik eesmärk - missuguseid võimeid arendatakse
Määratakse kindlaks õppematerjali seos teiste õppeainete ja praktikaga, kasutatakse lõimingu.
Valitakse sobivad õppemeetodid: kogemusõpe, köitev loeng, mõttega lugemine, jutustamine, diskussioon klassis, diskussioon väikeses rühmas, kriitilised juhtumid, juhtumi uurimine, ajurünnak, SWOT - analüüs, õppijate intervjuud, grupi ettekanded, rollimäng, sotsiodraama, ideekaart, raport, rühmatöö, meeskonnatöö, projektitöö,
Koostatakse sobiv tunni struktuur. Planeeritakse tund ajaliselt, üksikute etappide kaupa.
Õppetunnivaatlus
Tunnivaatlus ei tohiks olla koolis nähtus omaette, vaid pigem osa õppeasutuse sisehindamisest, sh õpetaja enesehindamisest. Sisehindamine on õppeasutuse eesmärkidest lähtuv õppe- ja kasvatustegevuse ning juhtimise analüüs ja tulemuslikkuse hindamine. Sisehindamise eesmärgiks on õppeasutuse arenguks vajalike juhtimisotsuste tegemine. Sisehindamissüsteem on 2- osaline:
1) sisekontroll – õppe- ja kasvatustegevuse üle teostatav õppeasutusesisene kontroll, mis tagab nõuete täitmise ning eesmärkide saavutamise.
2) enesehindamine – protsess, milles õppeasutuse personal jälgib süstemaatiliselt ja regulaarselt õppeasutuse tegevusi ja tulemusi ning mis peab tagama arengu.
Tunnivaatluse põhieesmärk on valikute ja võimaluste teadvustamine vaadeldavale, lisaks peaks tunnivaatlus aitama õpetajal oma tööd analüüsida, edasisi eesmärke püstitada, jälgida oma edasiminekut ja arengut õpetajana, identifitseerida need valdkonnad, millele tuleb rohkem tähelepanu pöörata.
LAK-õppetund
LAK-õpe on lõimitud aine ja keeleõpe. LAK-õppetund on ühel ajal aine- ja keeleõppetund. Keeles, mis ei ole õpilase emakeel, õpetatakse ja õpitakse näiteks matemaatikat, loodusteadust, kunsti või majandust. Aineõpetajatelt nõuab LAK-õppetund mingil määral ka keele õpetamist: aineõpetajate ülesanne on edendada niisuguste keeleteadmiste omandamist, mida õppuril ei ole, kuid mida on aine mõistmiseks ja õppimiseks vaja.
Oivi Vare
Oivi Vare (kuni 1959 Oivi Loorits; 4. märts 1930 Viljandi – 19. november 1997 Tallinn) oli eesti tekstiili- ja moekunstnik.
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. keskkooli, 1950. aastal Tallinna Tekstiili-Õmblustehnikumi ning õppis aastatel 1950–1956 Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudis ja ERKI-s, mille lõpetas tekstiilikunstnikuna.
Ta töötas aastatel 1958–1971 Tallinna Moemaja (sealhulgas aastatel 1967–1971 peakunstniku asetäitjana) ja aastatel 1958–1971 kunstikombinaadi Ars tekstiiliateljee kunstilise juhina.
Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1969. aastast.
Isiklikku
Tema abikaasa oli graafik Valentin Vare.
Konstantin Hunnius
Konstantin Hunnius (ka Constantin Hunnius; 22. jaanuar 1807 Tallinn – 3. veebruar 1868 Narva) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna Toomkoolis ja Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1827–1830. Oli seejärel koduõpetajaks Põhja-Eestis. Ordineeriti õpetajaks aastal 1831.
Oli aastatel 1831–1868 Narva Johannese koguduse õpetaja, teenides pastorina ka filiaalkogudustes Oudovas (alates 1856) ja Jamburgis. Oli Narva kõrgema kreiskooli õpetaja, samuti erakooli ja pansioni eestseisja.
Isiklikku
Tema vend oli baltisaksa arst Karl Abraham Hunnius. Konstantin Hunnius oli kaks korda abielus. Esimene naine oli Henriette Dorothea (neiuna Hesse), kelle üks vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, teine vend Carl Hermann Hesse oli Paide kreisiarst ja poeg Fromhold Hermann Hunnius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Teine naine oli Jenny (neiuna Müller), poeg Carl Benoni Justinus Hunnius oli baltisaksa luuletaja, vaimulik ja ajakirjanik; tütar Monika Hunnius oli laulupedagoog, kes kirjutas mälestusteraamatu "Minu onu Hermann", mis on tema isa esimese abikaasa vennast Carl Hermann Hessest ja suvedest tema juures Paides.
Lõunaslaavi keeled
pisi|Lõunaslaavi keeled Lõunaslaavi keeled on indoeuroopa keelkonna alla slaavi keelte hulka kuuluv keelterühm, mille leviala asub Lõuna-Euroopas.
Libateisik
pisi|"Doppelgänger No. 1" ('Libateisik nr 1'), [[Sebastian Bienieki maal 2018. aastast]] pisi|"How They Met Themselves" ('Kuidas nad kohtasid iseend'), [[Dante Gabriel Rossetti maal 1860. aastatest]] Libateisik või libakaksik (saksa keeles Doppelgänger 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna võõrkaksik.
Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastaselt Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma.
Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt.
Turundusmaastikul kasutatakse sõna doppelgänger kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 doppelgänger-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine.
Jürgen Trabant
pisi|Jürgen Trabant (2020) Jürgen Trabant (sündinud 25. oktoobril 1942 Frankfurdis) on saksa keeleteadlane ja semiootik.
Ta on õppinud romanistikat, germanistikat ja filosoofiat Frankfurdis, Tübingenis ja Pariisis. Ta kaitses väitekirja Tübingeni Ülikoolis 1969. aastal ning töötas 1980. aastast keeleteaduse professorina romaani filoloogia instituudis Berliini Vabas Ülikoolis.
Ta on avaldanud ülevaateid semiootikast, ta uurimisvaldkonda on kuulunud Giambattista Vico ja Wilhelm Humboldti tööd. Muuhulgas on ta tõlkinud Umberto Eco semiootikaraamatu saksa keelde.
Koos Ernest W. B. Hess-Lüttichi ja Achim Eschbachiga andis ta välja kirjastuse Verlag Gunter Narr kaudu rahvusvahelist semiootikaajakirja Kodikas/Code.
2019. aasta 17.–19. novembril külastas ta Tartut ja pidas Tartu Ülikoolis mitu loengut.
Öregrund
Öregrund on linn Rootsis Östhammari vallas.
Kosmoselennuk
pisi|300px|Kosmosesüstik Discovery startimas missioonile [[STS-120]]
Kosmoselennuk ehk orbiidilennuk (vahel kasutatakse samas tähenduses ka sõna kosmosesüstik) on lennusõiduk, mis toimib Maa atmosfääris nagu lennuk ja kosmoses nagu kosmoselaev. See ühendab lennuki ja kosmoselaeva omadusi ning sellest võib mõelda kui lennukist, mis peab kosmose vaakumile vastu ja suudab selles manööverdada, või kui kosmoselaevast, mis suudab lennukina õhus lennata. Tavaliselt on kosmoselennukid tiibadega varustatud kosmoselaeva kujuga, ent on konstrueeritud ja katsetatud ka lifting-body (tõstejõudu arendava keha) tüüpi kosmoselennukeid. Kosmosesse jõudmiseks vajalik tõukejõud võidakse saavutada rakettmootorite või õhkreaktiivmootorite abil. Kosmosest tagasi pöördudes laugleb kosmoselennuk kuni maandumiseni.
Seni on edukalt lõppenud lennu (milleks loetakse Maa atmosfääri taassisenemist ja edukat maandumist) sooritanud vaid viis kosmoselennukit: X-15, Space Shuttle, Buran, SpaceShipOne ja X-37.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
Võistlused toimusid ujumises (pikk rada), avaveeujumises, vettehüpetes ja kujundujumises. See oli juba neljas kord, kui Budapesti linn korraldab Euroopa meistrivõistlusi ujumises. Varasemad toimusid 1926., 1958. ja 2006. aastal.
2010. aasta veepalli Euroopa meistrivõistlused toimusid eraldi, 29. augustist 11. septembrini Horvaatias Zagrebis.
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.42,00 (2009) Paul Biedermann, Euroopa meister 2008: 1.46,59 Paul Biedermann, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 3.40,07 (2009) Paul Biedermann, Euroopa meister 2008: 3.45,10 Juri Prilukov, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Maailmarekord: 7.32,12 (2009) Zhang Lin, Euroopa meister 2008: 7.51,94 Gergő Kis, <br style="clear:both;" />
50 m selili
Maailmarekord: 24,04 (2009) Liam Tancock, Euroopa meister 2008: 25,13 Aristídis Grigoriádis, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 51,94 (2009) Aaron Peirsol, Euroopa meister 2008: 54,03 Markus Rogan, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 1.51,92 (2009) Aaron Peirsol, Euroopa meister 2008: 1.55,85 Markus Rogan, <br style="clear:both;" />
50 m rinnuli
Maailmarekord: 26,67 (2009) Cameron van der Burgh, Euroopa meister 2008: 27,43 Oleg Lissogor, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 58,58 (2009) Brenton Rickard, Euroopa meister 2008: 59,76 Alexander Dale Oen, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.07,31 (2009) Christian Sprenger, Euroopa meister 2008: 2.09,64 Grigori Falko, <br style="clear:both;" />
Garkalne (Garkalne piirkond)
Garkalne on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub Krievupe jõe kaldal, merepinnast 10 meetri kõrgusel, maantee A2 ja Valga–Riia rongiliini ääres. Garkalne jääb valla keskusest Berģist 12 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele.
Asula tekkis Ropaži raudteejaama juurde pärast jaama valmimist 1889. aastal. Asula hakkas kasvama 1920. aastatel, mil sinna tekkis suvituspiirkond, kuhu rajati ujumiskoht ja tenniseväljakud. Tänapäeval on külas raamatukogu ja keskkool.
Külas asuvad Pagrieziens uz Garkalni, Stacijas iela, Garkalne, Garkalne-2 ja Skola bussipeatus.
Küla jääb osaliselt Garkalne metsade hoiualale.
2015. aastal oli Garkalnes 1811 elanikku, 2020. aastal 2004.
Viru värava bastion
Viru tänava pikendamisel 1888. aastal, kuni Vene turuni, kaevati bastion läbi. Linnaliiklus kulges 1899. aastani nüüdse Aia tänava ja Vana-Viru tänava nurgal asunud Vallivärava kaudu, mis oli lammutatud 1840. aastal.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
100 m liblikat
Maailmarekord: 49,82	 (2009) Michael Phelps, Euroopa meister 2008: 51,89 Jevgeni Korotõškin, <br style="clear:both;" />
Viru värava bastion
Bastioni suurem lõunapoolne osa kannab tänapäeval nimetust Musumägi (varem Viruvärava mägi), väiksem põhjapoolne osa aga säilinud Viru tänava põhjaküljel olevate Viru tänav 23 majade taga Bastioni aias paikneva künkana ning selle kirdepoolne eskarbimüür (vallikraavi sisemine nõlv) on eksponeeritud Aia tänav 3 hoone sisemuses.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.03,84 (2008) Michael Phelps, Euroopa meister 2008: 4.09,59 László Cseh, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.08,24 (2008) Michael Phelps (47,51), Garrett Weber-Gale (47,02), Cullen Jones (47,65), Jason Lezak (46,06) Euroopa meister 2008: 3.15,41 Marcus Piehl (50,56), Stefan Nystrand (47,52), Petter Stymne (49,30), Jonas Persson (48,03) <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 6.58,55 (2009) Michael Phelps (1.44,49), Ricky Berens (1.44,13), David Walters (1.45,47), Ryan Lochte (1.44,46) Euroopa meister 2008: 7.09,94 Emiliano Brembilla (1.48,36), Massimiliano Rosolino (1.47,38), Nicola Cassio (1.46,57), Filippo Magnini (1.47,63) <br style="clear:both;" />
50 m vabalt
Maailmarekord: 23,73 (2009) Britta Steffen, Euroopa meister 2008: 24,09 Marleen Veldhuis, Triin Aljand ujus eelujumises aja 25,32 ja poolfinaalis 25,12. <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 52,07 (2009) Britta Steffen, Euroopa meister 2008: 53,77 Marleen Veldhuis, <br style="clear:both;" />
200 m vabalt
Maailmarekord: 1.52,98 (2009) Federica Pellegrini, Euroopa meister 2008: 1.57,45 Sara Isakovič, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 3.59,15 (2009) Federica Pellegrini, Euroopa meister 2008: 4.01,53 Federica Pellegrini, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Maailmarekord: 8.14,10 (2008) Rebecca Adlington, Euroopa meister 2008: 8.23,50 Alessia Filippi, <br style="clear:both;" />
50 m selili
Maailmarekord: 27,06 (2009) Zhao Jing, Euroopa meister 2008: 28,05 Anastasija Zujeva, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Maailmarekord: 58,12 (2009) Gemma Spofforth, Euroopa meister 2008: 59,41 Anastasija Zujeva, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 2.04,81 (2009) Kirsty Coventry, Euroopa meister 2008: 2.07,99 Laure Manaudou, <br style="clear:both;" />
50 m rinnuli
Maailmarekord: 29,80 (2009) Jessica Hardy, Euroopa meister 2008: 31,08 Janne Schäfer, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuli
Maailmarekord: 1.04,45 (2009) Jessica Hardy, Euroopa meister 2008: 1.08,18 Mirna Jukić, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.20,12 (2009) Annamay Pierse, Euroopa meister 2008: 2.24,09 Julija Jefimova, <br style="clear:both;" />
50 m liblikat
Maailmarekord: 25,07 (2009) Therese Alshammar, Euroopa meister 2008: 26,03 Chantal Groot, <br style="clear:both;" />
100 m liblikat
Maailmarekord: 56,06 (2009) Sarah Sjöström, Euroopa meister 2008: 58,44 Sarah Sjöström, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 2.01,81 (2009) Liu Zige, Euroopa meister 2008: 2.06,59 Aurore Mongel, <br style="clear:both;" />
200 m kompleksi
Maailmarekord: 2.06,15 (2009) Ariana Kukors, Euroopa meister 2008: 2.11,16 Mireia Belmonte, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Maailmarekord: 4.29,45 (2008) Stephanie Rice, Euroopa meister 2008: 4.36,68 Alessia Filippi, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.31,72 (2009) Inge Dekker (53,61), Ranomi Kromowidjojo (52,30), Femke Heemskerk (53,03), Marleen Veldhuis (52,78) Euroopa meister 2008: 3.33,62 Inge Dekker (53,77), Ranomi Kromowidjojo (53,61), Femke Heemskerk (53,62), Marleen Veldhuis (52,62) <br style="clear:both;" />
Lõuna-Florida Eesti Selts
Lõuna-Florida Eesti Selts (inglise keeles The Estonian Society of South Florida, ka Estonian National Association of South Florida) on USA eestlaste selts, mis tegutseb USAs Florida osariigis. Seltsi esimees on Arno Kallas.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 3.52,19 (2009) Zhao Jing (58,98), Chen Huijia (1.04,12), Jiao Liuyang (56,28), Li Zhesi (52,81) Euroopa meister 2008: 3.59,33 Elizabeth Simmonds (1.01,20), Kate Haywood (1.07,11), Jemma Lowe (58,00), Francesca Halsall (53,02) <br style="clear:both;" />
5 km
<br style="clear:both;" />
10 km
<br style="clear:both;" />
25 km
<br style="clear:both;" />
Hannah Murray
Hannah Murray (sündinud 1. juulil 1989) on inglise näitleja.
Murray alustas näitlejakarjääri 2007. aastal noorte telesarjas "Skins", kus ta kehastas peaosalist Cassie Ainsworthi. Selle rolli eest pärjati ta BAFTA auhinnaga. Aastail 2012–2019 mängis ta HBO telesarjas "Troonide mäng" Gillyt, mille eest nomineeriti ta kahele Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale.
Oma lavadebüüdi tegi Murray 2008. aastal näidendis "That Face". 2015. aastal kehastas ta filmis "Bridgend" Sarat, mille eest sai ta Tribeca filmifestivali auhinna.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
1 m hüppelaud
Euroopa meister 2008: Illja Kvaša, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 2008: Dmitri Sautin, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 2008: Tom Daley, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaua sünkroonhüpped
Euroopa meister 2008: Juri Kunakov, Dmitri Sautin <br style="clear:both;" />
10 m torni sünkroonhüpped
Euroopa meister 2008: Patrick Hausding, Sascha Klein <br style="clear:both;" />
PlayStation 5
pisi|PlayStation 5 PlayStation 5 (PS5) on ettevõtte Sony Interactive Entertainment loodud mängukonsool, mis toodi turule 2020. aasta lõpul.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
1 m hüppelaud
Euroopa meister 2008: Anna Lindberg, <br style="clear:both;" />
3 m hüppelaud
Euroopa meister 2008: Julija Pahalina, <br style="clear:both;" />
Nino Niederreiter
Nino Niederreiter (sündinud 8. septembril 1992 Churis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Winnipeg Jets ründajana paremal äärel.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
10 m torn
Euroopa meister 2008: Tania Cagnotto, <br style="clear:both;" />
Nino Niederreiter
Ta alustas klubikarjääri Šveitsi klubis HC Davos. Hooajal 2009–10 suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Western Hockey League'i klubiga Portland Winterhawks. 2010. aastal valis New York Islanders ta NHL-i draft'is viienda valikuna. NHL-is tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2010, saades Islandersi ajaloo noorimaks mängijaks NHL-is. Esimese värava lõi ta 13. oktoobril 2010 mängus Washington Capitals. 18 aasta ja 35 päeva vanuselt sai ta Islandersi noorimaks skoorijaks läbi aegade ja viiendaks noorimaks NHL-is pärast 1967. aastat. Sama aasta oktoobris naasis ta Winterhawksi. 2011–12 pääses ta NHL-is väljakule 55 mängus, kuid kogus neis vaid ühe punkti. Kogu hooaja 2012–13 mängis ta American Hockey League'i klubis Bridgeport Sound Tigers.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
3 m hüppelaua sünkroonhüpped
Euroopa meister 2008: Julija Pahalina, Anastasija Pozdnjakova <br style="clear:both;" />
Nino Niederreiter
2013. aasta juunis liitus Niederreiter Minnesota Wildiga. Klubi põhikoosseisu liikmena lõi ta hooajal 2013–14 14 väravat ja kogus 36 punkti. Wildi meeskonnas mängis ta kokku kuuel hooajal ning edukaimaks jäi 2016–17, kui ta lõi 25 väravat ja kogus 57 punkti.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
10 m torni sünkroonhüpped
Euroopa meister 2008: Annett Gamm, Nora Subschinski <br style="clear:both;" />
Nino Niederreiter
2019. aasta jaanuaris liitus ta Carolina Hurricanesiga, kus mängis neli hooaega. 2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Nashville Predatorsiga. Vaatamata sellele, et Niederreiter oli tegemas enda kohta head hooaja, ähvardas Predatorsi hooajal 2022/23 väljalangemismängudes eemale jäämine. 2023. aasta veebruaris kaubeldi ta Predatorsist Winnipeg Jetsi.
2010. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
Medalid
Korraldajariik
Nino Niederreiter
2013. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel on ta Šveitsi jäähokikoondise koosseisus võitnud hõbemedali.
Metsaregister
Metsaressursi arvestuse riiklik register on andmebaas, kuhu kogutakse puistute takseerkirjeldused.
Välislingid
Metsaregistri avaliku teenuse portaal
Richard Dimbleby loeng
Richard Dimbleby loeng (tuntud ka kui Dimbleby loeng) loodi BBC legendaarse ajakirjaniku Richard Dimbleby mälestuseks. Loengut peetakse alates 1972. aastast (vahele on jäänud 1981, 1991, 1993, 2008) ning alati on esinejaks keegi mõjukatest ja silmapaistvatest ühiskonnategelastest, erinevate elualade tunnustatud autoriteetidest.
Korçë
Korçë on linn Albaania idaosas Kreeka ning Põhja-Makedoonia piiri lähedal. Linn on Korçë maakonna ja Korçë ringkonna keskus. Linn on rahvaarvu poolest suuruselt kaheksas linn Albaanias.
Korçë on Ida-Albaania suurim linn ning seda peetakse albaania kultuuri hälliks.
Nimi
Linna nimi aromaani keeles on Curceau(a), Curceao või Curciau; makedoonia, bulgaaria ja serbohorvaadi keeles Горица (Goritsa); kreeka keeles Κορυτσά (Korytsa); itaalia keeles Coriza; türgi keeles Görice.
Nimel on slaavi päritolu. "Gorica" tähendab mitmetes lõunaslaavi keeltes küngast ning see on levinud kohanimi Slaavi riikides (näiteks Montenegro pealinn Podgorica).
15. sajand
Korçë linna asutajaks loetakse lähedalasuvas Panariti külas sündinud albaania päritolu osmani janitšari Iljaz Bej Mirahorit, kelle valdusse kuulusid tänapäeva Korçë alad. Iljaz Bej teenis sultan Bayezid II ning juhatas ratsaväge Konstantinoopoli vallutamisel. Autasuna andis sultan talle seitse küla Korçë läheduses. Nende üleandmine teostati järk-järgult kolme firmaniga (sultani kuninglik dekreet). Esimeses firmanis anti Leshja ja Vithkuqi külad Iljaz Bejle maaomandina (mülk), kuid tal tekkisid sissetulekute kogumisel probleemid ning kaheteist aasta möödumisel muudeti külad tagasi väikese maksutuluga maa-aladeks (timar). Külad asendati teises firmanis Piskopiye piirkonnaga aastal 1497. Kolmas firman määras Piskopiye täpsed piirid, mis on tänapäeva Korçë linnaga samad. Seega võib öelda, et Korçë asutati 15. sajandi lõpus.
16. sajand
vasakul|pisi|Mirahori mošee Görice nime oli algselt kasutatud ühe vanema kindlustatud asula kohta, kuid see nimi määrati hiljem Piskopiyele, mis oli eraldi kogukond. Iljaz Bej hakkas Piskopiyes tegelema heategevusega – ta ehitas külasse endanimelise mošee, imareti, muallim-hane ja hammami, tuues külla islamiusu. Mirahori mošee on Albaania Islami arhitektuuri üks tähtsamaid näiteid ja see on Albaania teine kõige vanem mošee. Pärast taristu edendamist tegi Iljaz Bej külast islamistliku keskuse ning viis selle kasaba (väikelinna) järku registreerides elanikud talunike asemel linnaelanikena. Algselt valdas linna Mborje kindlus, mida 15. sajandi jooksul ning 16. sajandi alguses hooldasid osmanid. 1519. aastal elas Göricest sõltuvas Enboryo (Mborje) külas 88 kristlikku ja 18 moslemi perekonda.
Görices oli kaks linnaosa: Varosh ja Kasaba. Kasabas elasid moslemid, keda oli 21% kogu linna elanikkonnast. Kasaba jagunes veel väiksemateks asumiteks: Çarshi, Ratak, Qoshk ja Dere; seal linnaosas olid ka Iljaz Bej loodud asutused. Varoshi linnaosas elasid kristlased ja see jagunes Ülem-Varoshiks ning Alam-Varoshiks. Ülem-Varosh jagunes omakorda väiksemateks asumiteks: Mano, Barç, Jeni-Mahallë, Qiro, Penço, Manço, Manto ja Kala. Göricest sai sandžakk Osmanite riigi Manastiri vilajetis.
18. sajand
18. sajandi alguses käisid Korçë elanikud lähedalasuvas İskopoli (Voskopojë) linnas koolis. Esimene kreekakeelne kool linnas asutati Vithkuqi elanike toetusega aastal 1724. Kool hävitati Kreeka Vabadussõjas, kuid avati taas aastal 1830. Kui Ali Paša oma meestega 1789. aastal İskopoli (Voskopojë) linna hävitas, kolis osa kaubandusest Göricesse ja Belgradi Arnavudisse (Berat), seega kasvas ka linna rahvaarv.
19. sajand
pisi|Esimene albaaniakeelne kool on nüüd muuseum. Aastal 1805 elas linnas 1300 perekonda, nendest kaks kolmandikku olid kristlased.
Õigeusu piiskop Neophytos asutas aastal 1850 Lasso fondi, mis edendas kreeka kultuuri Korçës. Aastal 1857 avati linnas kreekakeelne tüdrukute kool. Mitmed kohalikud heategijad annetasid raha kreeka kultuuri ja hariduse edendamiseks. Linnas olid ka lasteaiad ja internaatkoolid.
Suitsjas koimärslane
Suitsjas koimärslane (Dahlica lazuri) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Korçë
19. sajand
19. sajandi keskel lõi albaania õpetlane Naum Veqilharxhi albaania keelele tähestiku, milles avaldati mõned raamatud ning mis oli Korçës lühikest aega kasutusel. Sajandi lõpus hakkasid kohalikud albaanlased tahtma oma emakeeles haridust saada. Albaania haritlaste diasporaa Istanbulis ja Bukarestis tahtsid vältida kreekameelsete ülikutega vastuollu sattumist, seega pakkusid nad välja olemasolevates kreekakeelsetes koolides albaania keel kasutusele võtta. Seda pakkumist arutasid kohalik piiskop ja linnavalitsus, kuid Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat lükkas selle tagasi. 1870ndate lõpus töötas Albaania Patriootide Komitee ladina tähestiku põhjal välja albaania tähestiku.
Long Islandi Eesti Selts
Long Islandi Eesti Selts on USA eestlaste selts, mis tegutseb USAs New Yorgi osariigis Long Islandi saarel.
Korçë
19. sajand
1840ndatel tekkisid linna islamiusulised Albaania revolutsionäärid, kes tahtsid säilitada islamiusulist Albaaniat uuendatud Osmanite riigis. 1870ndatel toimuva kreekastumise tõttu asendus see meelestus Albaania rahvustundega loomaks nõrgenevas Osmanite impeeriumis iseseisvat Albaania riiki keeleliste ja kultuuriliste faktorite põhjal. Hilisel Osmani ajastul Albaania ärkamisajaga seotud õigeusklikud albaanlased olid pärit peamiselt Korçëst ja lähedalasuvatest küladest. Kreeklastest linna metropoliit ja linnavalitsus ehk dimogerontia (δημογεροντία) saatsid Kreeka välisministeeriumisse memorandumi erinevate viisidega Albaania natsionalistide tegevusi peatada. Aastal 1885 asutas Jovan Cico Kosturi koos Thimi Marko ja Orhan Pojaniga Albaania Kultuuriühingu, kuid ühingu tegevust keelustasid nii Osmanite kui ka Õigeusu kiriku võimud, seega läks ühing põranda alla ning jätkas tegevust Korçë Salakomitee nime all (Komiteti i Fshehtë i Korçë) ja kaks aastat hiljem asutas Salakomitee esimese albaaniakeelse kooli.
Suitsjas koimärslane
Liblikas esineb ka Eestis.
Long Islandi Eesti Selts
Seltsi eesotsas on Hedy Pääro.
Korçë
19. sajand
1870ndate lõpus loodud Albaanlaste Õiguste Kaitsmise Keskkomitee (Komiteti Qendror për Mbrojtjen e të Drejtave të Kombësisë Shqiptare) asutas aastal 1884 albaaniakeelse keskkooli poistele; see oli esimene albaaniakeelne kool Korçës. Kooli esimene direktor oli Pandeli Sotiri. Kooli avamisel mängis olulist rolli albaania rahvuslik luuletaja Naim Frashëri – kõrge riigimehena Osmanite riigi haridusministeeriumis sai ta kooli ehitamiseks ametliku loa. Luba albaaniakeelsele haridusele anti ainult kristlikele lastele, kuid kool seda piirangut ei järginud ning lubas ka moslemitel haridust saada. Kool tegutses aastani 1902, kui kreeka vaimulike nõudmisel õpetajad arreteeriti ja kuulutati riigireeturiteks, kool lõpetas tegevuse ning koolihoone hävitati. 1880ndate lõpus algas Gjerasim Qiriazi protestandi misjon linnas. Ta asutas koos oma perega albaaniakeelseid asutusi Korçësse, ta õde Sevasti asutas esimese albaaniakeelse tüdrukute kooli aastal 1891. Kool suleti aastal 1902.
Hilisel Osmani ajastul emigreerus palju Korçë elanikke majanduslikel põhjustel välismaale – õigeusklikud läksid peamiselt käsitöölistena Rumeeniasse, Kreekasse ja Bulgaariasse, moslemid läksid aga peamiselt lihttöölistena Istanbuli.
Kliima
Linnas on lähistroopiline vahemereline kliima, millele on iseloomulik niiske ja soe talv ning palav ja kuiv suvi. Sademeid on võrreldes ülejäänud Albaaniaga vähe ning linna õhutemperatuurid on jahedamad kui Lääne-Albaanias.
Aasta keskmine temperatuur on 10,3°C. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, mille keskmised õhutemperatuurid on vastavalt 19,9°C ning 19,3°C. Aastas sajab keskmiselt kokku 825 mm. Kõige rohkem sajab oktoobris (99 mm) ja novembris (108 mm), kõige kuivem kuu on juuni (38 mm).
Suhted teiste linnadega
Korçël on 2020. aasta seisuga suhted nende linnadega väljaspool Albaaniat:
Hobuoja
Hobuoja (ka Ridaküla peakraav) on peakraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kraavi pikkus on 6,6 km, valgla pindala 18,3 km², langus 8 m ja lang 1,21 m/km. Kraav saab alguse 42,5 m kõrgusel Loime külas ja suubub 34,5 m kõrgusel Valma külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Colin Howson
Colin Howson (1945 – 5. jaanuar 2020) oli Briti filosoof.
1960ndate lõpus oli ta õppeasutuses London School of Economics Imre Lakatosi assistent. Aastal 1981 sai ta doktorikraadi tõenäosuse filosoofia alase töö eest.
Ta li muuhulgas õppeasutuse London School of Economics loogikaprofessor. Alates 2008. aastast oli ta Toronto Ülikooli filosoofiaprofessor.
Howsoni uurimisvaldkonnad olid teadusfilosoofia, loogika ja tõenäosuse alused. Ta oli bayesiaan.
Aastatel 2003–2005 oli ta Briti Teadusfilosoofia Seltsi president.
Isiklikku
Colin Howson on abielus Kanada teadusfilosoofi Margaret Morrisoniga.
Triin Anni
Triin Anni (sündinud 23. septembril 1982) on eesti muusik, laulukirjutaja ja basskitarrist.
Jalgratta võimsuse mõõtja
Jalgratta võimsusmõõtur on jalgratastele monteeritav seade, mis mõõdab ratturi toodetud võimsust. Rattatreeningut jälgivatele seadmetele (spidomeeter, läbisõidunäidik, pulsikell jne) on võimsusmõõturid oluliseks täienduseks, kuna need annavad täpsemat infot tegeliku pingutuse kohta kogu treeningu jooksul. See tehniline saavutus aitab suurendada ka sportlase jõudlust ja treeningu efektiivsust, sest tuvastab juba varakult ületreenituse.