cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ameerika Ühendriikide okupatsioon Jaapanis
Okupatsioon ja reformid
Jaapani okupatsiooniaegsed reformid pidid olema suunatud Jaapani nii sotsiaalmajandusliku kui ka poliitilise sektori moderniseerimisele.
Näljaolukorra lahendamine
USA esimeseks prioriteediks enne reformide alustamist oli toiduainete jaotusvõrgu taastamine seoses sellega, et pärast sõja lõppemist, valitsuse kokkuvarisemist ja enamiku suuremate linnade hävitamist ning sõjajärgset seisundit, kogu Jaapani elanikkond nälgis. Aasia teistes osades elavate jaapanlaste ja sadade tuhandete demobiliseeritud sõjavangide repatrieerimine ainult süvendas näljaprobleemi Jaapanis, kuna need inimesed koormasid rohkem riigi nappe ressursse. Umbes 5,1 miljonit jaapanlast naasis Jaapanisse viieteistkümne kuu jooksul pärast 1. oktoobrit 1945 ja veel üks miljon naasis 1947. aastal. Esialgu andis USA valitsus erakorralist toiduabi valitsuse abi ja abi okupeeritud aladel vahendite kaudu. Alates 1946. aasta aprillist lubati Aasias litsentseeritud abiagentuuride varjus leevendust pakkuda ka eraabiorganisatsioonidel. Isegi nende meetmetega olid miljonid inimesed ikka veel mitu aastat pärast üleandmist nälja äärel.
Suhted keisriga
Kuna USA sõjavägi jäi Jaapanisse, samas kui sõja ajal oli USA vaenlane, üritati saada sõpradeks nii elanikkonnaga kui ka tolleaegse Jaapani keisriga. Koostöös Jaapani valitseva keisriga oli MacArthuril poliitiline võim, mida ta vajas okupatsiooni tegeliku töö alustamiseks. Kui teised liitlaste poliitilised ja sõjalised juhid nõudsid Hirohito üle sõjakurjategijana kohtumõistmist, siis MacArthur oli sellistele üleskutsetele vastu, väites, et igasugune selline süüdistus oleks jaapanlaste seas ülekaalukalt ebapopulaarne. pisi|Keiser Hirohito ja kindral Douglas MacArthur oma esimesel kohtumisel USA saatkonnas Tokyos 27. septembril 1945 USA nõudmisel loobus keiser Hirohito uusaastasõnumi osana avalikult oma jumalikkusest, kuulutades rahvale: "Meie ja meie rahva vahelised sidemed on alati seisnud vastastikusel usaldusel ja kiindumusel. Need ei sõltu pelgalt legendidest ja müütidest. Need ei põhine valearusaamal, et keiser on jumalik ja et jaapanlased on teistest rassidest paremad ja maailma valitsema sunnitud ."
Jaapani konstitutsioon
Üheks kõige suuremaks reformiks, mille valitsus vastu võttis, oli uue põhiseaduse ratifitseerimine 1947. aastal. Uus põhiseadus oli Meiji põhiseaduse muutmine, mis järgis Ameerika tsiviilametnike koostatud "näidiskoopiat" ning asendas Meiji põhiseaduse Preisi stiilis, mis oli andnud keisrile teoreetiliselt piiramatud volitused. Muudetud põhiseaduses sisaldus ka kuulus artikkel üheksa, millega Jaapan loobus igaveseks sõjast kui riikliku poliitika vahendist ja samuti loobus Jaapan alalise armee säilitamist. 1947. aasta põhiseadus andis ka naistele ametliku valimisõiguse, tagas põhilised inimõigused, tugevdas parlamendi ja valitsuskabineti volitusi ning detsentraliseeris politsei ja kohaliku omavalitsuse.
Konstitutsiooni muutmise juures oli võetud vastu suur hulk teisi dokumente. Nende hulgas oli ka šinto direktiivi korraldus. Šinto direktiiv oli mõeldud kohaldamiseks kõigile religioonidele, usunditele ja usutunnistustele, sealhulgas ka riiklik šinto, ning käskis reformida selle riigi olemasolevat õigussüsteemi ja usulisi tavasid. Direktiiv käskis eraldada religiooni ja riigi, keelas religioossete tseremooniate pidamise, sh riigi või valitsuse matuste korral. Käskides kõrvaldada tavapärased šintoistlikud tavad, pani see inimesed ära võtma mitte ainult šinto altaririiulid, vaid ka pühad amuletid kõigist avalikest ametitest.
Desarmeerimine
USA väljastatud dokumendis "United States Initial Post-Surrender Policy for Japan" oli üks olulisematest punktidest Jaapani sõjalise potentsiaali kõrvaldamine. Lisaks Jaapani konstitutsiooni sissekirjutatud artiklile saadeti 1945. aastal laiali Jaapani keiserlik peakorter ning Jaapani sõjavägi. 1950. aastal asutati riikliku politsei reserv, millest sai hiljem praeguse Jaapani omakaitsejõudude alus. pisi|Riigi Politseireserv|305x305px Lisaks edastati 4. oktoobril 1945 Jaapani valitsusele "Poliitiliste, kodaniku- ja usuvabaduste piirangute kõrvaldamise" (SCAPIN-93) direktiiv, nn inimõiguste direktiiv, milles sätestati muu hulgas, võimaldades vabu arutelusid keiserliku süsteemi üle, tunnistades kehtetuks 15 kehtivat seadust, sealhulgas rahu säilitamise seadus ja mõttekontrolli seadus (ideoloogiline vangide vahi ja jälitustegevuse seadus), ja vabastada kõik poliitvangid. vasakul|pisi|279x279px|Jaapani maaenesekaitsevägi Aasta pärast anti välja uued direktiivid, milles nõuti sõjaaegsete ametnike vabastamist avalikest ametitest. Vabastatud isikute hulka kuulusid süüdistatavad sõjakurjategijad, sõjaväeohvitserid, ultranatsionalistlike ühiskondade juhid, Jaapani ülemeremaade majandusliku laienemisega seotud ärijuhid, endiste Jaapani kolooniate kubernerid ja riigijuhid, kes olid seotud Jaapani sõtta viivate otsustega.
Majandusreformid
1947. aastal muutus okupatsioonipoliitika üha ilmsemaks. Kuigi veel 1945. aastal oli vastu võetud Jaapani esimene ametiühinguseadus, mis kaitses töötajate õigusi ametiühingu moodustamiseks või sellega liitumiseks, ametiühingu korraldamiseks ja töövõitluseks, võeti veel juurde 1949. aastal juba uus ametiühinguseadus, mis kehtib siiamaani. Seaduse artikli 1 kohaselt on seaduse eesmärk "tõsta töötajate staatust, edendades nende võrdsust tööandjaga".
Vältimaks Jaapani kujunemist tulevaseks ohuks Ameerika Ühendriikidele, otsustati, et Jaapan tuleb osaliselt deindustrialiseerida. Selleks survestati "vabatahtlikult" likvideerima sõjaeelseid zaibatsu tööstuskonglomeraate väiksemateks sõltumatuteks ettevõteteks. Algselt kavatseti laiali saata 325 Jaapani ettevõtet, kuid lõpuks pandi kinni ainult 11 suurimat. Üldiselt loobuti tööstussektoris plaanidest täiendavate monopolidevastaste meetmete võtmiseks vanade zaibatsu tööstuskonglomeraatide jäänuste vastu. Zaibatsu mittetäielik mahasurumine võimaldas ameeriklastel osaliselt reformida kui "mitteametlikke ühendusi", mida tuntakse keiretsu nime all.
Kokkuvõte okupatsiooniajast
Okupatsiooni ajal nihkusid USA prioriteedid Jaapani karistamiselt ja reformimiselt sisepoliitilise stabiilsuse tagamisele, purustatud majanduse ülesehitamisele ja Jaapani remilitariseerimisele nii palju kui võimalik uue Jaapani põhiseaduse 9. artikli alusel.
Perioodil 1945–1952 survestasid Ameerika Ühendriigid pidevalt Jaapanit läbi vaatama oma Ameerika Ühendriikide kehtestatud põhiseadust, et täielikult remilitariseeruda. Selle tulemusena reorganiseeriti pärast okupatsiooni 1954. aastal Riiklik Politseireserv, muutes selle USA abiga Jaapani omakaitsejõududeks ehk siis de facto sõjaväeks. Okupatsiooni lõpu ja Jaapani suveräänsuse taastamise tagamise tingimusena sundisid Ameerika Ühendriigid Jaapanit nõustuma USA-Jaapani julgeolekulepinguga, mis on võimaldanud USA vägedel jääda määramata ajaks Jaapani pinnale.
Okupatsiooni keskmes seisev vastupidine (võrreldes Jaapani sõjaeelse ajalooga) kurss poliitikas ja arengus nõrgendas märkimisväärselt vasakpoolseid jõude ja tugevdas konservatiive, pannes aluse aastakümnete pikkusele konservatiivsele valitsemisele. Samal ajal ei hävitanud see täielikult vasakpoolseid jõude, mis olid okupatsiooni algstaadiumis tahtlikult valla päästetud, pannes aluse äärmiselt vaieldavatele poliitilistele võitlustele ja töötülidele 1950. aastatel, mis kulmineerusid massiivsete Anpo protestide ja Miike söekaevanduste streigiga, mõlemad 1960. aastal.
Veel 1945. aastal Jaapani poolt vastuvõetud strateegias nimega Yoshida doktriin tuli taas esile 1951. aastal ning aitas kujundada Jaapani välispoliitikat. See keskendus Jaapani sisemajanduse ülesehitamisele, tuginedes samal ajal suuresti julgeolekuliidule Ameerika Ühendriikidega, et tagada, et see saaks keskenduda peamiselt majanduse taastamisele. "Juhitud kapitalismi" kaudu suutis Jaapan kasutada oma ressursse sõjast majanduslikult taastumiseks ja tööstuse taaselustamiseks, vallandades lõpuks pika enneolematu majanduskasvu perioodi, mida mäletatakse Jaapani majandusimena.
Jaapani okupatsiooni lõppemise päeval avaldas Asahi Shibun okupatsiooni kohta väga kriitilise essee, nimetades seda "peaaegu kolonialismi sarnaseks" ja väites, et see muutis Jaapani elanikkonna "vastutustundetuks, kinnisideeks ja nimekirjatuks ja ei suutnud probleeme otsekoheselt tajuda, mis viis moonutatud perspektiivideni . Vaatamata sellele, algas pärast okupatsiooni Jaapanis absoluutselt teine ajastu, mida võiks iseloomustada majandusliku eduga.
Ümera tänav (Tartu)
Ümera tänav on tänav Tartus, Maarjamõisa ja Tammelinna piiril.
Ümera tänav ühendab Puusepa tänavat Lunini tänavaga. Tänav on umbes 170 meetrit pikk.
Digipööre hariduses
Digipööre hariduses on Eesti elukestva õppe strateegias 2020 välja toodud eesmärk, mis seisneb kaasaegse digitehnoloogia kasutamise õppimises ja õpetamises, kogu elanikkonna digioskuste parandamises ning uue põlvkonna digitaristule juurdepääsu tagamises.
Ka haridusvaldkonna arengukava 2035 üheks sihiks on muuhulgas digipedagoogika, mis tähendab, et õpetajad, õppejõud ja koolitajad on teadlikud uute tehnoloogiate arengusuundadest, võimalustest, ohtudest ja kasutusviisidest ning rakendavad tehnoloogiat õppes eesmärgipäraselt. Nutikas õppevara ja -metoodika aitavad õppida ja õpetada köitvalt ja tulemuslikult, anda ja saada vahetut sisulist tagasisidet.
Tehnoloogia areng toob endaga kaasa suuri muutusi selles, mida ja kuidas õpitakse. Õppimine toimub üha enam ajast ja kohast sõltumata personaalse õpitee alusel. Õpetamine, õppetöö korraldus ja õpikeskkonnad peavad neid muutusi arvestama. Eestis võib hariduse digipöörde ettevalmistuse algusajaks lugeda aastat 1996, kui algatati "Tiigrihüppe" riiklik projekt, mille raames ühendati kõik Eesti koolid Internetiga.
Laiemalt on digipööre organisatsioonides digitaalsetele lahendustele üleminek ja selle mõju ühiskonnale, inimeste heaks toimiv tehnoloogia (digiplatvormid, tehisintellekt jms) ja selle laialdane kasutuselevõtt ning õiglane ja konkurentsivõimeline digimajandus.
Digipöörde programmi eesmärk
Digipöörde programmi eesmärgiks on kujundada terviklik lähenemine digipädevuse arendamiseks ja digivõimaluste eesmärgistatud kasutamiseks õppeprotsessis. Digipöörde programm panustab ennekõike muutunud õpikäsituse senisest tõhusamale rakendamisele. Digipöörde programm toetab ja aitab seejuures ellu viia nii õpetajatele ja haridusasutuste juhtidele suunatud programme, tööturu ja õppe tihedama seostamise programme kui ka kutseharidus- ja üldharidusprogramme.
Eesti kui digiriigi kuvandile on oluline juba noorte seas kujundada loovust, innovaatilisust ja oskust ise uudset tehnoloogiat luua.
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kasutamise oskus on tänapäeval üks olulisemaid, et püsida konkurentsivõimelisena mistahes eluvaldkonnas.
Ka digipädevus kuulub IKT kasutamise oskuste hulka ning see hõlmab IKT kasutamise baasoskusi ja -teadmisi. Digipädevust saab kasutada ka õppimisega seotud eesmärkide saavutamiseks ning just selle jaoks on välja töötatud digipöörde programm, mille eesmärk on digivõimaluste eesmärgipärane kasutamine õppeprotsessis ja terviklik lähenemine digioskuste arendamiseks. Digipöörde programmi raames õpetatakse IKT oskusi (sh robootika, programmeerimine, küberturvalisus jne) nii lasteaedades kui ka üldhariduskoolides üle Eesti.
See on välja töötatud Elukestva õppe strateegia jaoks, kus on paika pannud põhilised eesmärgid, millega haridusmaastik tulevikus tegelema peaks. Digipöörde programmi kolm peamist tegevust on muutuva õpikäsituse rakendamine digitehnoloogia abil, õpilaste digipädevuse arendamine ning infotehnoloogiat käsitleva hariduse toetamine. Digipöörde programmi raames pööratakse üha enam tähelepanu tehnoloogia kasutamise integreerimisse õppeprotsessi.
Kaasaegse õpikäsituse tulemuslikuks juurutamiseks ja õppekvaliteedi tõstmiseks on oluline, et meil oleksid digipädevad õpetajad, õpilased, õppejõud ja koolijuhid. Samuti on ülioluline digitaristu olemasolu, koosvõimelised infosüsteemid ja ka avaandmete kasutamise võimalused ja nende kasutamise metoodikad. Selleks, et õppimisprotsessi muuta huvitavamaks ja kaasavamaks on oluline roll just digitaalsetel õppevahenditel ja õppematerjalidel, mis toetavad samas ka õpetaja tegevust ja avardavad oluliselt elukestva õppe võimalusi.
Digipädevuse õppeprotsessi tegevuse suunal on kolm peamist eesmärki: õpilaste digipädevuse arendamine, muutuva õpikäsituse toetamine digitehnoloogia abil ja infotehnoloogia alase hariduse populariseerimine laiemalt.
Tehnoloogia kasutamine õppeprotsessis
Eesti haridusvaldkonnas on tehnoloogia kasutamine juba muutumas igapäevaseks. See tähendab näiteks digitaalse õppevara kasutamist. Üheks veebikeskkonnaks on e-Koolikott, kust saab vajalikku õppematerjali otsida, kasutada või komplekteerida. Antud keskkond koondab andmeid erinevatest kogudest ehk kasutajal on ligipääs kõikidele digitaalsetele õppevaradele ühest kohast. Tehnoloogia kasutamine eeldab aga ka koolide kaasaegset digitaristut. Digipädevuste omandamisele aitavad kaasa ka oskuslikud koolijuhid, õpetajad ja ka lapsevanemad, kes juhendavad õpilasi igapäevaselt kasutama nii kooli poolt üldkasutuses olevat tehnoloogiat kui ka isiklikke nutiseadmeid. Õpetajate ja koolijuhtide jaoks on välja töötatud koolitusprogrammid digitaalsete õppevarade kasutamiseks. Koolidele on välja töötatud soovitused küberturvalisuse tagamiseks digitaalsete õppevahendite kasutamisel ning ka juhised e-õpet alles alustavatele koolidele.
Üheks trendiks haridusmaastikul on ka erinevate õppeplatvormide kasutamine õppetöös, näiteks Zoom ja Google Classroom. Google Classroomi saab sisse kanda nii hindeid, videoid, õpilaste kasutajaid ja ka teste. See on ka üks variantidest, kuidas õpet personaliseerida, sest igale õpilasele saab lisada erinevaid materjale. Üheks oluliseks mõjuteguriks tehnoloogia kasutamisel haridusvaldkonnas on kindlasti COVID19 kriis, mille vältel õppeasutused ülemaailmselt olid sunnitud üle minema veebilahendustele ning õpilased ja õpetajad ülemaailmselt olid sunnitud kasutama veebilahendusi. Eestis on välja töötatud riiklik digitaalsete õppematerjalide varamu e-koolikott. E-koolikotis on kättesaadavad õppematerjalid nii alushariduse, üldhariduse kui kutsehariduse ainetundides kasutamiseks.
Digipööre haridussüsteemis on andnud tugeva tõuke ka haridustehnoloogia arenguks, mis sisaldab nii õppevahendite ja -materjalide loomist ja vanade väljavahetamist, aga tähendab ka valdkondliku kompetentsi välja arendamist ehk sisuliselt täiesti uue ametikoha, haridustehnoloogi teket Eesti koolides. Haridustehnoloogia ühendab tehnoloogia ja pedagoogika, püüdes rakendada tehnoloogiaid, et edukalt lahendada haridusprobleeme. Haridustehnoloog on seega koolis või muus haridusasutuses töötav inimene, kel on võime digitehnoloogiaoskusi kasutades leida uusi lahendusi õppetööks ning toetada nii õpetajaid kui ka õpilasi digivahendite kasutamisel ja õppetöö sisustamisel.
Haridustehnoloogia ettevõtted
Haridustehnoloogia ettevõte (inglise keeles: educational technology company, edtech company) loob koolidele, õpetajatele, õpilastele või koolikogukonnale uusi ja uuenduslikke lahendusi, mille abil toetada ja täiendada õppeprotsessi.
Haridustehnoloogia ettevõtete arendamist ja ökosüsteemi kasvatamist toetab Startup Estonia EdTech valdkonna kaudu. Eesti haridustehnoloogia ettevõtete ehk EdTech ökosüsteemi osapoolteks on toodete ja teenuste pakkujad, kes aitavad kaasa hariduse innovatsioonile ja ettevõtlusvaimu kasvule elukestva haridustee erinevates etappides. Eestis koondab haridustehnoloogia ettevõtteid ka MTÜ EdTech Estonia.
Personaliseeritud õpirada
Personaliseeritud õpirada on õppeprotsess, mis aitab arendada iga õppija individuaalseid vajadusi ja huvisid, lähtudes iga õpilase individuaalsetest võimetest ja arenguvajadustest. Sealsed õpieesmärgid on sageli õppija enda seatud.
Seoses käimasoleva majandusliku ja sotsiaalse üleminekuga masstootmiselt uuele perioodile – toodete ja teenuste personaliseerimisele, siis on ka personaliseeritud õppe tähtsus tõusuteel, sest oluline on kohanduda aina enam muutuvate nõudmiste ja oskustega, mida kooli lõpetajatelt oodatakse. Kahjuks aga õpetajate arv ja nende aeg (personaalse) õppetöö läbiviimiseks pigem kahaneb, mistõttu on üha suurenev vajadus leidmaks vahendeid ja lahendusi, mis aitaksid õppetööd efektiivsemalt ja paremini korraldada.
Personaliseeritud õppe üks eesmärke ongi vähendada õpetajate kui ressursi puudust. Nimelt aitab personaliseeritud õpe hoida kokku õpetajate aega automatiseerides nii hindamis- kui ka õppeprotsesse. Teine eesmärk on lähtuda õpetamisel iga õpilase individuaalsetest vajadustest ja huvidest, sest sama õppeprotsess ei sobi kõigile õpilastele ning võib pärssida nii nende motivatsiooni kui ka õppeedukust. Samuti tähendab personaliseeritud õpe suuremat vastutust igale õpilasele, sest õpilane seab endale ise eesmärke, valib sobivaima õppestrateegia ning hindab õpetaja abil oma tulemusi. Personaliseeritud õppe puhul saavad õpilased ise koostada võrgustiku õpetajatest ja kaasõpilastest, kes neid õppeprotsessis toetada võiksid. Varasema hindamissüsteemi asemel kasutatakse personaliseeritud õppes kompetentsimudelit.
Personaalse õpiraja taristu
Personaalse õpiraja taristu toetab personaalset õppimist lisamata õpetajale lisakoormust. Loodav taristu baseerub õpianalüütikal, mis annab reaalajas ülevaate iga õpilase õpiteekonnast. Visualiseeritud andmed aitavad lihtsalt aru saada õpilase õpikäitumisest: kuidas õppimisprotsess toimub, mis on peamised motivaatorid ja mis enim takistab. Antud lahendus annab õpetajale võimaluse sekkuda kohe, mitte alles pärast ebaõnnestunud tulemuste hindamist.
Personaalse õpiraja taristu eelised:
Hendrik Nagla
Hendrik Nagla (sündinud 16. juulil 1941 Võnnus) on eesti saksofonist, klarnetist ja muusikapedagoog.
Ta töötas aastatel 1963–1971 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, 1971–1994 Eesti Televisiooni ja Raadio estraadiorkestris ja 1994–2005 Politseiorkestris.
2004. aastast on ta Maardu Kunstide Kooli direktor.
Aastatel 1971–1985 oli ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klarneti- ja saksofoniõpetaja, sama ametit peab ta 2000. aastast Tallinna Ülikoolis. Tema õpilaste seas on olnud Jüri Takjas, Aivo Luhaoja, Ülari Kirsipuu, Olavi Oismann.
Ta on mänginud 1984. aastast baritonsaksofoni Tallinna Saksofonikvartetis, kellega on esitanud umbes 40 uut eesti helitööd.
Kenny Rogers
pisi|Kenny Rogers (2006) Kenneth Ray Rogers (21. august 1938 Houston, Texas – 20. märts 2020 Colbert, Georgia) oli USA kantrimuusik – laulja, laulukirjutaja, näitleja, muusikaprodutsent ja ettevõtja.
Ta on Country Music Hall of Fame (Kantrimuusika Kuulsuste Halli) liige.
Tema eluajal müüdi tema albumeid üle 100 miljoni eksemplari.
James Macpherson
thumb|right|James Macpherson kunstnik [[George Romney maalitud portreel.]]
James Macpherson (gaeli keeles Seumas MacMhuirich või Seumas Mac a' Phearsain; 27. oktoober 1736 – 17. veebruar 1796) oli šoti kirjanik ja poliitik, keda tuntakse peamiselt tema kirjutatud "Ossiani laulude" järgi.
Vaata ka
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:James Macpherson seisuga 31.07.2011.
Arman Soldin
Arman Soldin (21. märts 1991 Sarajevo – 9. mai 2023 Tšassiv Jar) oli Bosnias sündinud prantsuse ajakirjanik.
Varasem elu
Soldin sündis 21. märtsil 1991 Sarajevos. Ta evakueeriti Prantsusmaale 1992. aastal, 12 kuu vanusena. Lisaks bosnia keelele, mis on tema emakeel, rääkis Soldin prantsuse, inglise ja itaalia keelt.
Surm
Soldin hukkus läheduses lõhkenud Gradi raketi läbi. Ajakirjanike kaitse komitee andmetel oli Soldin 2022. aastal alanud Venemaa sissetungist alates arvult seitsmeteistkümnes Ukrainas hukkunud ajakirjanik.
Hersoni rahvusvaheline lennujaam
Hersoni rahvusvaheline lennujaam (ukraina keeles Міжнародний аеропорт Херсон) on Ukraina linna Hersoni lennujaam.
Ajalugu
See asub Hersonist umbes kaheksa kilomeetri kaugusel kirdes Tšornobajivka külas. Tsiviil- ja militaarlennuväljana tegutsenud lennujaam langes Venemaa relvajõudude kontrolli alla 2022. aasta 27. veebruaril, kuid sama aasta novembriks oli ta jälle tagasi Ukraina valduses.
Kalastaja (ajakiri)
Kalastaja on 1996. aastast Eestis ilmuv kalastamist kajastav väljaanne. Kalastaja on koondanud enda ümber enamiku aktiivsetest kalastajatest ja käsitleb nende tegemisi.
Kalastaja sisu koosneb reisikirjadest, praktilistest nõuannetest, teadusalastest eluala käsitletavatest saavutustest, seadusandlusest, võistluste ja ürituste kajastamisest ning paljust muust kalastajale huvipakkuvast. Väljaanne on olnud kogu oma eksisteerimisaja jooksul oluliseks partneriks riigile, kalastamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamisel ja kolmanda sektori organisatsioonide loomisel. Samuti on ajakirja väljaandjate poolt koostatud Eesti kalanduse arengukava selgroog kuni aastani 2015.
MAT-49
MAT-49 on Prantsuse püstolkuulipilduja. Relvatehas Manufacture Nationale d'Armes de Tulle (MAT) hakkas seda Prantsuse armeele tootma 1949. aastal.
Edu Marangon
Carlos Eduardo Marangon (tuntud nime all Edu Marangon; sündinud 2. veebruaril 1963 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 1987. aasta Copa Américal ja 1987. aasta Panameerika mängudel.
Male maailmameistrivõistlused
Male maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused males, mida korraldab Rahvusvaheline Maleliit (FIDE). Peale üldiste male maailmameistrivõistluste peetakse ka kiirmale, välkmale ja kirimale maailmameistrivõistlusi (kirimalet korraldab ICCF).
Esimene ametlik maailmameister oli Wilhelm Steinitz, kes 1886. aastal peetud 20-partiilises matšis võitis Johannes Zukertorti tulemusega 12½:7½.
Kristjan Lasn
Kristjan Karl Lasn (1. veebruar 1908 Pärnu – 2. veebruar 1984 Adelaide, Austraalia) oli Eesti tennisist.
Ta lõpetas 1927. aastas Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi ja 1935. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
1926–1940 tuli ta tennises 10 korda üksikmängus ja 12 korda paarismängus Eesti meistriks.
Elektrilahendus
Elektrilahendus on laengukandjate suunatud liikumine läbi gaasikeskkonna, vedeliku või tahkise. Elektrilahendus tähendab tavaliselt gaaslahenduses toimuvaid protsesse, kuna need on kõige laiemalt levinud ja uuritud. Elektrilahendused gaasis on olulised oma laia rakendatavuse tõttu. Geigeri loenduri radioaktiivsuse mõõtja torus tekkiv gaaslahenduse vooluimpulss võimaldab mõõta ioniseeriva kiirguse olemasolu. Gaaslahendusel põhinevad valgustid leiavad meie ümber üha enam igapäevast kasutust. Äikeselöökide võimsad valgussähvatused tekitavad aukartust looduse ees ja pakuvad paljudele silmailu.
Sõltuv gaaslahendus
Tavatingimustes on gaasikeskkond isolaator. Nõrkades elektriväljades on gaasikeskkonna elektrijuhtivus määratud välise ionisaatori tekitatud elektronide ja ioonide kontsentratsiooniga. Väliseks ionisaatoriks võib olla ioniseeriv kiirgus, fotoefekti tõttu ainest väljunud elektronid või elektronikahuriga saadud elektronid. Alates teatud elektrivälja tugevusest omandavad elektronid energia, mis on piisav ionisatsiooniks ja tekib elektronlaviin ning gaasikeskkonna juhtivus kasvab. Kuna selliseks juhtivuse kasvuks on vaja välise allika tekitatud algelektrone, nimetatakse seda gaaslahenduse tüüpi sõltuvaks gaaslahenduseks (ingl k non self-sustained discharge).
Sekundaaremissioon
pisi|Joonisel on kujutatud kolme [[elektronlaviini ja nendega kaasneva elektrivoolu (i) ajalist käiku. Katoodist väljunud elektron tekitab sekundaarelektrone, mis põhjustavad omakorda vabade elektronide tekkimise. Juhul kui laviinis tekkinud valguskiirguse footon põhjustab katoodist elektroodi väljalöögi võib ka see tekitada uue laviini ja omakorda footoni või näiteks positiivse iooni tekkimisega põhjustada katoodi materjalist elektroni väljatõmbamise ja laviini tekkimise. Elektrivoolu impulsi suurus sõltub gaasi läbinud laengukandjate arvust. Suurim osa laengukandjaid tekib anoodilähedases ruumis. Footonid liiguvad väga palju kiiremini kui positiivsed ioonid ja põhjustavad esimesed sekundaarlaviinid]]
Piisavalt tugeva elektrivälja korral tekitab iga laviin teatud tõenäosusega elektronide sekundaaremissiooni. Sekundaaremissioon tekib elektronlaviini kiiratud valguse fotoefekti või positiivse iooni elektrilise tõmbejõu poolt katoodist väljunud elektronist. Kui see elektron saavutab elektriväljas piisavalt suure energia on ta teatud tõenäosusega võimeline põhjustama uute sekundaarelektronide emissiooni. Emissiooni tulemusel tekib laviinide seeria mida nimetatakse Townsendi lahenduseks.
Townsendi lahendus
Townsendi lahendus (ka Townsendi läbilöök) on gaasi ionisatsiooni protsess, kus väike hulk vabu elektrone, mida kiirendatakse välise tugeva elektrivälja poolt, põhjustab gaasikeskkonnas laengukandjate laviinpaljunemise tõttu elektrivoolu. Lahenduse teke on määratud sekundaaremissiooni koefitsiendi suurusega. Kui vabu elektrone jääb vähemaks või elektriväli nõrgeneb siis lahendus katkeb. Protsessi iseloomustavad väga väikesed voolutugevused: tavalises gaasiga täidetud torus jääb lahenduse vool vahemikku 10−18 A kuni 10−5 A, seejuures lahendusele rakendatav pinge jääb peaaegu konstantseks. Voolutugevuse edasisel kasvamisel jõuame huumlahenduse ja lõpuks kaarlahenduse piirkonda, mille puhul gaasi ioniseerimine toimub samuti laviinpaljunemise läbi. Townsendi lahendus on nimetatud John Townsendi järgi ja seda teatakse ka "Townsendi laviini" nime all.
Pascheni seadus
Pascheni seadus näitab, kuidas sõltub gaasi läbilöögipinge U rõhust p ja elektroodide vahekaugusest d. Pascheni seadus on nime saanud Friedrich Pascheni järgi, kes avaldas selle oma töös 1889. aastal. Paschen uuris elektrilise läbilöögi pingeid gaasikeskonnas paiknevate paralleelsete plaatide vahel sõltuvana rõhust ja plaatidevahelisest kaugusest. Rõhku langetades leidis ta, et elektrikaare tekitamiseks vajalik plaatidele rakendatav pinge väheneb kuni teatava rõhuni. Edasisel rõhu langetamisel suureneb lahenduse tekkeks vajaminev pinge järk-järgult üle oma esialgse väärtuse. Samuti leidis Paschen oma eksperimentides, et normaalrõhu korral langes lahenduse süttimise pinge plaatide vahekauguse vähendamisel, seda kuni teatava plaatidevahelise kauguseni millest edasi plaatide lähendamine toob kaasa vajaliku pinge kasvu üle esialgselt rakendatud pinge väärtuse.
Pascheni võrrand
pisi|Joonisel on kujutatud Pascheni kõverad kahe gaasi: [[argooni (Ar) ja lämmastiku (N2) keskkonnas. Lämmastiku läbilöögipinge [U] on kõrgem, kuna tema molekulide ergastamiseks on vaja rohkem energiat kui argooni aatomite ergastamiseks. Lämmastiku keskkonna kõverad erinevad omavahel, kuna kõvera kuju sõltub peale gaasi koostise ka sekundaaremissiooni koefitsiendist]]
Varased elektrilahenduse eksperimendid madalatel gaasirõhkudel andsid üllatavaid tulemusi. Mõnikord tekkis sädelahendus mööda pikka ja ebaregulaarset trajektoori, mitte aga mööda minimaalset elektroodidevahelist teed. Näiteks rõhul 10−3 atmosfääri on vähim kaugus minimaalse läbilöögipinge jaoks umbes 7,5 mm. Selle vahemaa juures on sädeme tekkimiseks minimaalne pinge 327 V, suuremate ja väiksemate vahemaade korral on vajalik pinge suurem. Vahemaa 3,75 mm korral on see pinge 533 V, peaaegu kaks korda nii palju kui eelmisel juhul. Kui rakendada pinget 500 V ei ole see piisav läbilöögi tekkimiseks 2,85 mm vahemaa jaoks, kuid on piisav 7,5 mm kauguse korral. Efekt on tingitud sellest, et väiksemate vahemike korral on elektronide teekond lühike ja seega ka ionisatsioonide arv väiksem, väheste ionisatsioonide tõttu laviini tekkimine raskeneb ja sõltumatu lahenduse tagamiseks on vaja pinget tõsta. Vahemaade suurenemisel on vaja sama elektrivälja tugevuse tagamiseks rakendada elektroodidele suuremat pinget. Rõhu langetamine ehk gaasikeskonna hõrendamine tingib ionisatsioonide arvu vähenemise ja piisava hulga ionisatsioonide tagamiseks on vaja pinget tõsta. Rõhu tõstmisel osakeste vaba tee pikkus lüheneb ja seetõttu on ioniseerimiseks vaja tõsta osakeste kineetilist energiat ehk rakendada suuremat kiirendavat pinget. Paschen leidis, et läbilöögipinget kirjeldab võrrand:
See seos võimaldab ennustada pd väärtust, mille juures on läbilöögipinge minimaalne. Õhus on tavarõhul läbilöögipinge 327 V ja pd = 0,567 torr*cm, mis teeb elektroodide vahekauguseks 7,5 µm. Õhu koostis määrab nii minimaalse läbilöögipinge kui ka vahekauguse, mille juures läbilöök tekib. Näiteks argooni (Ar) jaoks on minimaalne pinge 137 V ja kaugus 12 µm. Vääveldioksiidi (SO2) puhul on pinge 457 V ainult 4,4 µm suuruse elektroodide vahekauguse korral. Tabelis on esitatud eri gaaside minimaalne läbilöögipinge ja sellele vastav pd korrutis.
Striimerid
pisi|Joonisel on kujutatud striimerit koos tema osade nimetustega
Striimer kujutab endas gaaslahendusvahemikus ühelt elektroodilt teisele liikuvat plasmakerakest, mille liikumisest jääb gaasi nõrgalt elektrit juhtiv kanal. Homogeenses elektriväljas tekib striimer siis, kui laengukandjate arv elektronlaviinis on suurusjärgus 108. Striimerid tekivad tavaliselt kõrgetel rõhkudel, madalamatel rõhkudel (u 100 Pa) tekib Townsendi läbilöök. Selliste laviinide korral hakkab positiivsete ioonide tekitatud ruumlaeng omama juba sama suurt mõju kui väline elektriväli.
Striimeri tekkemehhanism
Kui laengukandjate arv anoodi lähedal laviinis saavutab väärtuse 108, siis on võimalik katoodi suunas leviva striimeri teke. Sekundaarsed laviinid tekivad sel puhul algse laviini emiteeritavate ja fotoionisatsiooni põhjustavate footonite poolt. Sekundaarlaviinid liiguvad esmase laviini tekitatud positiivse ruumlaengu suunas. Sõltuvalt ruumlaengu suurusest ja välisest elektriväljast tekib sekundaarlaviini ja esmase laviini ioonidest kvaasineutraalne plasma (ingl k quasineutral plasma). Kvaasineutraalses plasmas on positiivseid ja negatiivseid laenguid ühepalju ja summaarne laeng on võrdne nulliga. Aatomite ergastamise tõttu plasmas tekib pidevalt footoneid ning sekundaarlaviine ja striimeri protsess on ennast alalhoidev, kuni püsib väline elektriväli. Striimeri stabiilseks levikuks peab välise elektrivälja tugevus ületama teatud väärtuse, mis on õhus 4–5,5 kV/cm.
Striimerid ja välk
pisi|Vajuta pildile, et näha [[animatsiooni. Illustratsioon negatiivse striimeri (sinine) ja põhikanali (punane) kohtumisest ja välgukanali moodustumisest]]
Gaaslahendused
pisi|Joonisel on kujutatud [[gaaslahenduse etappe. Väikseima voolutugevusega on Townsendi lahendus, voolu suurenemisel toimub üleminek huumlahendusse ja kui voolutugevus suureneb veelgi, siis jõuab lahendus lõpuks kaarlahendusse. Townsendi lahendusele on iseloomulikud väga väikesed voolutugevused. Townsendi lahendus tekib madalamatel rõhkudel, kõrgematel rõhkudel toimub läbilöök gaasis striimeri mehhanismi läbi. Huumlahenduse korral on lahendusele jääva pingelangu väärtused eri voolutugevuste juures muutlikud ja kaarlahendusele üleminekul langeb see pinge oluliselt gaaslahenduse takistuse olulise vähenemise tõttu]]
Sõltumatu gaaslahendus võib sobivate tingimuste, elektroodidele rakendatud piisavalt suure pinge ja lahendust läbiva voolu korral minna üle Townsendi lahendusest huumlahenduseks ja voolu edasisel suurenemisel kaarlahenduseks. Kõrvaloleval joonisel on kujutatud nendele piirkondadele vastavad voolutugevuste hinnangud gaaslahenduses ja elektroodide pinge sõltuvus lahenduse voolust ja etapist.
Küülik (perekond)
Küülik (Oryctolagus) on jäneslaste sugukonda kuuluvate imetajate perekond.
Selles perekonnas on ainult üks liik – küülik (Oryctolagus cuniculus).
Nikolaos Mesarites
Nikolaos Mesarites (kreeka keeles Νικόλαος Μεσαρίτης, sündinud umbes 1163/4 – surnud pärast 1216) oli Bütsantsi vaimulik ja kirjanik, tegutses Efesose metropoolias Nikaia keisririigis.
Aberavon (Suurbritannia parlamendi valimisringkond)
pisi|Aberavoni valimisringkond tähistatud punasega kaardil Aberavon (kõmri keeles: Aberafan) on valimisringkond, mis asub Walesis Suurbritannias.
Valimisringkond on esindatud House of Commonsis Suurbritannia parlamendis.
Valimisringkonda esindab House of Commonsis Stephen Kinnock Briti Leiboristlikust Parteist.
TAL
TAL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Tamambo keel
Tamambo keel on Okeaania keel, mida kõneldakse Vanuatu saareriigis asuva Malo saare lääneosas. Kõnelejaid on vähemalt 3000, kellest enamik elab Malo saarel, paarsada kõnelejat aga naabersaarel Espiritu Santol ja riigi pealinnas Port Vilas. Suur hulk elanikke räägib samuti soravalt bislama keelt. Saare idaosas kõneldav tamambo murre on nüüdseks peaaegu välja surnud. Kahe murde suurim foneetiline erinevus on läänemurde labiaalsete konsonantide vähesus ja vokaalide lühike hääldus.
Vokaalid
Tamambo keeles on viis vokaalfoneemi /i, e, a, u, o/. Pikad vokaalid puuduvad.
Kui rõhutu kõrge vokaal /i, u/ eelneb teisele vokaalile, muutub see vastavalt poolvokaaliks /j, w/. Mõned keelekasutajad asendavad sellises kontekstis labiaal-velaarse poolvokaali /o/-ga.
Diftongipaarid tekivad sageli /ei, oi, ai, ou, au/ paarist olenemata sellest, kummale vokaalile on asetatud rõhk. Mõned hoolsad kõnelejad hääldavad igat vokaali eraldi. Kõik vokaalid on foneemiliselt oraalsed. Vokaalid, mis eelnevad nasaalile, väljenduvad foneetiliselt väheses nasalisatsioonis, alates umbes poole vokaali pealt. Vokaalid, mis järgnevad nasaalile, väljenduvad tugevas nasalisatsioonis jõulise nasaalse õhuvooluna segmendi toimumisel. Mõningate kõnelejate puhul on täheldatud, et kui rõhk langeb kõrgetele vokaalidele /i, u/ enne nasaali, on tulemuseks tsentraliseeritud allofoonid /ɪ,ʊ/. pisi|Tamambo keele vokaalitrapets|230x230px
Keeleselja tõusuastme järgi jagunevad vokaalid:
Konsonandid
Tamambo keele konsonandid hääldusviisi, häälduskoha ja helilisuse järgi pisi|222x222px|Tamambo keel Lahtri parempoolsed sümbolid on helilised, vasakpoolsed on helitud.
Häälikute moodustuskoha järgi jagunevad tamambo keele konsonandid järgmiselt:
Anti Levandi
Anti Levandi (sündinud 6. juunil 1941 Halinga vallas Pärnumaal) on Eesti sporditegelane.
Tamambo keel
Konsonandid
Moodustusviisi põhjal eristatakse järgmisi konsonandirühmi:
Anti Levandi
Aastal 1957 tuli ta aerutamises ühekanuul Eesti noortemeistriks. Aastal 1958 sai ta aerutamises ühekanuul ja aastal 1964 sõudmises kaheksapaadil hõbeda.
Aastatel 1965–1990 oli ta Eesti NSV Spordikomitees (hiljem Eesti Spordiametis) suusatamise vanemtreener. Aastatel 1997–2008 oli ta Eesti Jahispordiliidu juhatuse liige ja vastutav sekretär.
Tamambo keel
Konsonandid
Postalveolaarne sulghäälik /ⁿɟ/ hääldub väga sageli afrikaadina /ⁿʧ/ ning vaatamata prenasalisatsioonile on see tihti helitu. Bilabiaalsed klusiilid /ᵐb, ᵐbʷ/ vastanduvad madalas ja keskkõrges asendis. Labialiseeritud frikatiivid /β, βʷ/ on kontrastiivsed sõna alguses ja mõnedes sõnades sõna keskel. Nooremate kõnelejate seas on labialiseeritud bilabiaalne frikatiiv /βʷ/ tajutav nii helilise /v/ kui ka helitu labiodentaalina /f/, kuid enamiku kõnelejate jaoks labiaal-velaarse poolvokaalina /w/.
Anti Levandi
Isiklikku
Allar Levandi on tema ja Agnes Levandi poeg.
Tamambo keel
Konsonandid
Velaarsel frikatiivil /x/ on mitmeid allofoone nagu /ɤ/, /h/, /ɦ/ ja /g/. Nasaalid, lateraalne poolvokaal ja alveolaarne frikatiiv allofoone ei moodusta. Labialiseeritud bilabiaalid ei esine enne /u/-d. Frikatiiv esineb ainult enne /o/-d.
Prosoodia
Sõna rõhk langeb eelviimasele silbile, välja arvatud siis, kui viimane silp on kinnine, sel juhul on rõhk viimasel silbil. Foneetiliselt kipuvad rõhulised silbid olema pikemad kui rõhuta, nii silbi algkonsonantide kui ka vokaalide kestus suureneb.
Intonatsioon on selgelt eristatav väitlausetes, käskivas kõneviisis ja küsimustes. Väitlaused lõpevad osalausete jadas tavaliselt põhitooni tõusuga, viimases osalauses toimub aga uus langus. Imperatiivi puhul langeb intonatsioonikontuur järsult, kuid algus on veel kõrgem kui väitlausetel. Küsimuste korral (nii kas-küsimused kui ka informatsiooni otsivad küsimused) tõuseb helikõrgus järsult haripunktini üleeelviimasel silbil, seejärel langeb järsult eelviimasel (tavaliselt rõhuta) silbil.
Bormida (täpsustus)
Bormida võib tähendada mitut asja.
Margus Mikomägi
Margus Mikomägi (sündinud 28. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti näitleja, ajakirjanik ja teatrikriitik.
Ta lõpetas aastal 1974 Rapla Keskkooli ja õppis aastail 1974–75 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.
Koroonapandeemia Uruguays
Koroonapandeemia Uruguays on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed haigestunud tuvastati Montevideos 3. märtsil 2020.
Toomas Peterson (finantsjuht)
Toomas Peterson (sündinud 1. jaanuaril 1974 Tartus) on eesti muusik ja ärijuht.
Ta lõpetas 1988 Tartu Lastemuusikakooli klarneti ja 1992 saksofoni alal ning 1997 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna.
Peterson on olnud 1998 –2001 AS Sampo Liising regiooni juhataja (Lõuna-Eesti keskus), 2001–2003 OÜ Universal Wood Corporation finantsjuht.
Aastast 2003 töötas ta Vanemuise teatris, esialgu finantsjuhina, 1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2019 oli ta Vanemuise teatrijuht.
Alates detsembrist 2019 on Peterson sihtasutuse TARTU 2024 finantsjuht. Alates 10. aprillist 2021 täidab ta ajutiselt ka sihtasutuse juhi ülesandeid.
Ta on pidanud aastast 2015 loenguid Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ja 2016 Vaba Lava koolitusprogrammis. Peterson on ka Laulu- ja pillimänguseltsi Con Vivo juhatuse liige (aastast 1997), SA Eesti Teatri Festival nõukogu liige (2004–2015), Eesti Puhkpillimuusika Ühingu juhatuse liige (2006–2013), Eesti Etendusasutuste Liidu juhatuse liige (2007–2012). Olnud ka Tartu Hansapäevade finantsjuht (2005–2006) ja üldprojektijuht (2007).
Peterson tegutseb saksofonisti, arranžeerijana ja mänedžerina ansamblites Big Band Tartu, Salvador Sax Kvartett ja Tartu Saksikoor.
Uuskantiaanluse Badeni koolkond
Uuskantiaanluse Badeni koolkond ehk uuskantiaanluse Heidelbergi koolkond ehk uuskantiaanluse Edela-Saksa koolkond ehk uuskantiaanluse Freiburgi koolkond on uuskantiaanluse koolkond, mille rajaja oli Wilhelm Windelband oma kõnega "Ajalugu ja loodusteadus", kus ta eristas idiograafilist ja nomoteetilist teaduslikku mõtlemist.
Erinevalt Marburgi koolkonnast iseloomustas Badeni koolkonda tähelepanu pööramine humanitaarteaduste metodoloogiale ja aksioloogiale.
Seda filosoofiat õpetati põhiliselt 1930. aastani peamiselt Heidelbergi, Freiburgi ja Straßburgi ülikoolis.
Habartov
Habartov (saksa keeles Habersbirk) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas. Habartov asub Saksamaa piirist 16 km kaugusel, Sokolovist ligi 7 km ja Karlovy Varyst umbes 23 km läänes.
2014. aasta Hongkongi protestid
pisi|Protestijad 10. oktoobril 2014 2014. aasta Hongkongi protestid ehk nn vihmavarjurevolutsioon toimus Hongkongis alates 26. septembrist kuni 15. detsembrini 2014.
Kümned tuhanded Hongkongi demokraatiameelsed protestijad olid tänavatel, et nõuda vabu valimisi. Kohati ületas protestijate arv 100 tuhandet ning mitmed tänavad olid mitu kuud protestijate poolt hõivatud.
Habartov
Habartovit on esmamainitud 1339. aastal, linnaõigused sai 1960. aastal. 19. sajandil alustati Habartovis pruunsöe kaevandamist, mis lõpetati 1970. aastatel.
Talibid
Talibid (ka kujul: TALIBID; akronüüm ingliskeelsetest sõnadest Tallinn Interbank Bid Rate) Eesti Panga Eesti krooni kohta arvutatav Eestis tegutsevate pankade vaheline hoiuste intressimäär.
Eesti Pank lõpetas 29.12.2010 TALIBORi ja TALIBIDi fikseerimise, seoses euro kasutuselevõtuga Eestis alates 01.01.2011. aastal.
Uuskantiaanluse Badeni koolkond
Koolkonda kuulusid teiste seas veel Heinrich Rickert ja Emil Lask ning Max Weber, Gustav Radbruch, Georg Jellinek, Eberhard Gothein, Ernst Troeltsch, Hugo Münsterberg, Jonas Cohn, Bruno Bauch, Helmuth Plessner ja Eugen Herrigel.
Vaata ka
Неокантианство
Vjatšeslav Šturm
Vjatšeslav Šturm (sündinud 30. detsembril 1947 Paides) on Eesti allveesporditreener.
1968–1982 töötas ta treenerina Laevastiku Tallinna Jahtklubis.
Simona Škrabec
pisi|Simona Škrabec, Barcelona, 2019 Simona Škrabec (sündinud 15. septembril 1968 Ljubljanas) on sloveeni kirjanduskriitik, esseist ja tõlkija.
Škrabec sündis Ljubljanas Sloveenias serblasest isa ja sloveenist ema peres. Lapsepõlve veetis ta väikeses Ribnica linnas.
Ta lõpetas Ljubljana Ülikooli saksa filoloogia ja võrdleva kirjandusteaduse alal. Alates 1992. aastast elab ja töötab ta Barcelonas. 2002. aastal kaitses ta Barcelona Autonoomse Ülikooli juures doktorikraadi katalaanikeelse väitekirjaga Kesk-Euroopa identiteedist ja kirjandusest.
Škrabec on tõlkinud mitme sloveeni ja serbia autori tekste katalaani ja hispaania keelde (nt Boris Pahor, Drago Jančar, Aleš Debeljak, Danilo Kiš). Samuti on ta tõlkinud katalaani autoreid sloveeni keelde (nt Pere Calders, Jesús Moncada, Josep Vicenç Foix, Lluís Maria Todó, Jaume Cabré).
Ta on kirjutanud kirjanduskriitikat nii katalaani, hispaania kui ka sloveenia kirjanduse kohta. Škrabeci esseeraamat "L'estrip de la solitud" ("Üksildane tõug", 2002) võitis Josep Carner' auhinna kirjandusteooria alal.
Eesti keeles on ilmunud tema esseeraamatu "L'atzar de la lluita. El concepte d'Europa Central al segle XX" (2005) autori poolt lühendatud ja kohandatud teksti tõlge ("Võitlustuhin. Kesk-Euroopa mõiste XX sajandil", katalaani keelest tõlkinud Maria Kall, sari "Kaasaegne mõte", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009).
Lendava Makaronimonstrumi kirik
pisi|Pastafarianismi sümbol pisi|Pastafarianism nõuab peakatte kandmist. See peakate on spagetisõel. Lendava Spagetikoletise Kirik (inglise keeles Church of the Flying Spaghetti Monster) on sotsiaalne liikumine, mis on suunatud kreatsionismi õpetamise vastu koolides. Selle põhimõtteid arendatakse satiirilises "pastafarianismi" õpetuses,
Liikumise algatas Oregoni Ülikooli füüsikatudeng Bobby Henderson (s 1980) Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis 2005. aastal. Aasta hiljem avaldas ta "Lendava Makaronimonstrumi Evangeeliumi" ("The Gospel of the Flying Spaghetti Monster"). Pastafarianismis lõpetab palve sõna rāmen.
Järgijad on jõudnud edukalt välja võidelda spagetisõela peas kandmise õiguse ametlikel dokumendifotodel. Lendava Spagetikoletise usku venelane Andrei Filin kannab juhiloa pildil peas köögisõela, sest tema "religioon" pastafarianism nõuab peakatte kandmist. Austria mees Niko Alm võitis sarnase kohtuvaidluse pärast kolme-aastast võitlust süsteemiga ning sai õiguse juhiloapildil spagetisõela peas kanda. Tšehhi mees Lukáš Nový, kes elab Brnos, sõnas, et tema usk nõuab, et ta kannaks spagetisõela peas kogu aeg. Ametnike sõnul oleks tema palve eiramine olnud vastuolus usulise võrdsuse seadusega, mis lubab usulistel või meditsiinilistel põhjustel isikut tõendava dokumendi fotol peakatet kanda, kui see ei kata nägu.
Karatšaid
pisi|Karatšai vanemad [[19. sajandi lõpul]] Karatšaid on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Karatšai-Tšerkessias ja naaberaladel. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat karatšai keelt ehk karatšai-balkaari keelt. Karatšaid on lähisugulused balkaaridega ja kasutavad sama kirjakeelt. Karatšaide hulgas on levinud sunniitlik islam.
Lendava Makaronimonstrumi kirik
Venemaal algasid pastafarianistide aktsioonid 2013. aastal. Liikumise esimene juht oli "pastriarh" Sama Pasta IV (Mihhail Samin, s. 2000). "Lendava Makaronimonstrumi Evangeelium" avaldati Venemaal 2016. aastal. Mihhail Samin oli ka arvutiteadlase Eliezer Yudkowsky raamatu "Harry Potter and the Methods of Rationality" ('Harry Potter ja ratsionaalse mõtlemise meetodid') Venemaal väljaandmise algataja 2018. aastal.
Karatšaid
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 218 403 karatšaid. Neist elas Karatšai-Tšerkessias 194 324 (40,7% elanikkonnast).
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 karatšaid, neist 6 Tallinnas.
Karatšai rahvas on tekkinud alates 11. sajandist saabunud turgi hõimude segunemisel alaanide ja põlisasukatega. 13. sajandini kuulusid karatšaid alaanide varafeodaalsesse riiki. Mongoli–tatarlaste survel liikusid nad kõrgemale mäestikualadele. 1828. aastal ühendati karatšaide asualad Venemaaga.
Karatšaide traditsiooniline tegevusala on olnud mägikarjandus.
12. oktoobril 1943 võttis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium vastu otsuse karatšaide deporteerimise kohta. 2. novembril 1943 küüditati 69 267 karatšaid Kasahstani ja Kõrgõzstani. 1957. aastal karatšaid rehabiliteeriti osaliselt ja neil lubati oma kodupaika tagasi pöörduda.
Gheorgheni
Gheorgheni (ungari keeles Gyergyószentmiklós, saksa keeles Niklasmarkt) on linn Rumeenias Harghita maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.
Linna on ürikutes esmamainitud 1332. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gheorgheni elanikest ungarlasi 83,73%, rumeenlasi 9,05%, mustlasi 2,37% ja muust rahvusest inimesi 0,07%. Rahvus oli teadmata 4,76% protsendil inimestest.
Jorginho Putinatti
Jorge Antônio Putinatti (sündinud 23. augustil 1959 Marílias) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Richard Saaliste
Richard Ottomar Saaliste (23. juuli 1916 Nurtu küla, Läänemaa – 14. detsember 1949 Vändra metsas) oli Eesti (lipnik) ja Saksa (leitnant) ohvitser ning metsavend-luuraja. Oli üks silmapaistvamaid ja legendaarsemaid sõjajärgseid relvastatud vabadusvõitlejaid. Konspiratiivne hüüdnimi "Hendrik".
Teteriv
pisi|300px|Dnepri jõgikonna kaart Teteriv (ukraina keeles Тетерiв) on jõgi Ukrainas, Dnepri parem lisajõgi. Jõe pikkus on 385 km. Teterivi jõgikonna pindala on 15,300 km².
Richard Saaliste
Päritolu
Richard Saaliste sündis Läänemaal Velise vallas Nurtu külas Saaliste talus neljalapselise pere teise lapsena. Tema vend Artur Saaliste oli tuntud sportlane, maadleja (tuli 1942. ja 1943. aastal Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse keskkaalus Märjamaa võistkonnas, kui oli samal ajal Märjamaa Omakaitse pataljoniülem) ja tõstja. Artur oli oma treenitud keha ja karastunud vaimuga väikesekasvulisele Richardile suureks eeskujuks. Peres valitses rahvuslik vaimsus.
Teteriv
Suurimad Teterivi kaldale jäävad linnad on Žõtomõr, Korostõšiv ja Radomõšl.
pisi|left|Teteriv [[Žõtomõri lähedal]]
Richard Saaliste
II maailmasõjas
Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt liitusid vennad Saalisted peagi vastupanuliikumisega.