cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valentin Ivanov
pisi|Valentin Ivanov Valentin Kuzmitš Ivanov (vene keeles Валентин Козьмич Иванов; 19. november 1934 Moskva – 8. november 2011) oli Nõukogude Liidu jalgpallikoondise ründaja.
Reooja järv
Reooja järv (ka Põhjakalda paisjärv, 1. Oruveski paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695 m.
Elapomorphus
Elapomorphus on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Elapomorphus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Elapomorphus seisuga 17.04.2014.
Postkvantkrüptograafia
Postkvantkrüptograafia (ka post-kvantkrüptograafia) on termin, mida kasutatakse selliste krüptograafiliste algoritmide kirjeldamiseks, mis suudavad vastu pidada kvantarvutite rünnakutele. 2018. aasta seisuga ei kuulu enamik populaarseid avaliku võtmega algoritme postkvantkrüptograafiliste algoritmide hulka, kuna neid on võimalik edukalt murda piisavalt võimsa hüpoteetilise kvantarvuti abiga. Praeguste krüptograafiliste algoritmide probleemiks on see, et need põhinevad keerulistel matemaatilistel ülesannetel, nagu näiteks täisarvu faktoriseerimine või diskreetse logaritmi arvutamine. Kõiki selliseid probleeme on võimalik lihtsasti lahendada piisavalt võimsa kvantarvuti abiga, kasutades Shori algoritmi.
Kuigi praegu teadaolevad eksperimentaalsed kvantarvutid ei ole piisavalt suure protsessori võimsusega, et murda ühtegi kasutuselolevat krüptograafilist algoritmi, hakatakse aina enam kavandama uusi algoritme, mis peaks vastu ka siis, kui kvantarvutid on jõudnud piisava võimsuseni.
2016. aastal algatas NIST (National Institute of Standards and Technology) projekti, mille eesmärgiks on määrata uued postkvantkrüptograafilised krüpteerimisstandardid. Esimeseks tähajaks, 30. november 2017, esitati 23 digitaalallkirjastamise (ehk signeerimise) skeemi ning 59 andmete krüpteerimise skeemi, millest 69 kiideti heaks. Tulevaste krüpteerimisstandardite visandid peaksid valmima aastatel 2022–2024.
Koodipõhised algoritmid
Üks tuntumaid koodipõhiseid krütposüsteeme on McEliece'i krüptosüsteem, mille pakkus 1978. aastal välja Robert McEliece. McEliece’i krüptosüsteem põhineb üldise lineaarse koodi dekodeerimisprobleemil (lähima koodsõna probleem). Lähima koodsõna probleemi lahendamine seisneb valitud vektorist vähima Hammingi kaugusega koodsõna leidmises ehk valitud vektorile lähima koodsõna leidmises. On tõestatud, et see ülesanne on kindlatel tingimustel NP-raske, mis teeb ta sobivaks postkvantkrüptograafiliste algoritmide jaoks. McEliece’i krüptosüsteem on väga tõhus nii võtme genereerimise, krüpteerimise kui ka dekrüpteerimise kiiruse mõttes, suurimaks puuduseks on aga väga suur avalik võti.
Võrepõhised algoritmid
Võre-põhine krüptograafia kogub aina enam populaarsust tänu oma halvima juhu turvagarantiile ning potentsiaalile vastu pidada kvantarvuti rünnakutele. Võreks nimetatakse eukleidilise ruumi vektorite diskreetset alamhulka, mis on kinnine vektorite liitmise ja lahutamise suhtes. Krüptograafias saab kasutada võredega seotud raskeid kombinatoorikaprobleeme, nagu näiteks lühima vektori probleemi (võre lühima vektori leidmine) ning lähima vektori probleem (võrele lähima vektori leidmine, mis ei ühti võre endaga). Need ülesanded on sobilikud postkvantkrüptograafiliste algoritmide loomiseks, kuna teatud tingimuste ja enamiku baaside juures on nad raskesti lahenduvad.
Räsipõhised algoritmid
Postkvantkrüptograafias on väga levinud ka räsifunktsioonidel põhinevad skeemid. Ennekõike kasutatakse neid signeerimisel – Ralph Merkle ja Leslie Lamport pakkusid välja räsifunktsioonidel põhinevaid sigantuuriskeeme juba 1970ndate lõpus. Räsipõhiseid signeerimisskeemide tugevuseks on see, et nende turvalisus sõltub kasutatava räsifunktsiooni turvalisusest, mis tagab paindlikkuse ja kohandatavuse. Selliste skeemide põhiline puudujääk on võimalike signatuuride piiratud arv. Selle tõttu vähenes huvi räsifunktsioonide vastu krüptograafias, kuni neid hakati jälle uurima nende potentsiaali tõttu pidada vastu kvantarvutite rünnakutele.
American Eagle
pisi|231x231px|American Eagle'i [[Embraer E-Jet|Embraer 175.]] American Eagle on American Airlinesi regionaalsete lendude opereerijate brändinimi.
American Eagle'i nime all opereerib lende üheksa (2019. aastast seitse) regionaalsete lendudega tegelevat lennufirmat. Nendest kolm – Envoy Air, Piedmont Airlines ja PSA Airlines – on täielikult American Airlines Groupi omanduses, mis on ka American Airlinesi emaettevõtte.
Brändi alla kuulub 584 lennukit, millega tehakse lende 242 sihtkohta.
Zialony Łuh
pisi|left Zialony Łuh (vene keeles Zeljonõi Lug, transkribeerituna Zjaljonõ Lug) on Minski linnaosa, mis asub linna põhjaosas Pieršamajski ja Saviecki rajooni territooriumil Łahojskisse viiva maantee ääres Ślapianka kanali kallastel. Linnaosas on ligi 100 000 elanikku.
Linnaosa koosneb seitsmest mikrorajoonist. Minski südalinnaga ühendavad seda nii trammid kui ka trollid. Linnaossa jääb ka Zialony Łuhi metsapark.
Ajalugu
Linnaosa on nime saanud samanimeliselt külalt, mis selle aladel varem asus. Külas oli ka samanimeline kõrts. 1971. aastal oli külas 1040 elanikku ja selle maad liideti Minskiga 1976. aastal.
Linnaosa asuti rajama aastal 1962, kuigi ehitust ei alustatud mitte Zialony Łuhis, vaid naaberkülas. Piirkond oli varem soine. 1980. aastatel rajati neljas ja viies mikrorajoon, mis asuvad Ślapianka kanali lähistel terrassidel.
Konservatiivne liberalism
Konservatiivne liberalism on liberalismi alaliik, mille puhul liberaalsed väärtused ja poliitikad on kombineeritud konservatiivsete seisukohtadega. See on liberalismi arengus klassikalise liberalismi ja sotsiaalliberalismi vahele jäänud vool, mis domineeris paljudes Euroopa riikides 20. sajandi esimestel kümnenditel.
Konservatiivne liberalism pöörab rohkem tähelepanu positiivsele vabadusele ja ei ole nii radikaalne kui klassikaline liberalism, kombineerides liberaalseid poliitikaid traditsiooniliste seisukohtadega sotsiaalsetes ja eetilistes küsimustes.
Tänapäeval esindavad seda poliitilist ideoloogiat osaliselt näiteks Hollandi Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest, Rootsi Liberaalne Rahvapartei ja Venstre, Taani Liberaalne Partei.
Programmiliselt esindas konservatiivset liberalismi ka Rahva Ühtsuse Erakond.
2003. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
2003. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 3. ja 4. augustil 2003 Tallinnas Kadrioru staadionil.
100 m jooks
Eesti rekord: 10,28 Argo Golberg, 19. juuli 2003 Bydgoszcz Eesti meistrivõistluste rekord: 10,49 Andrei Morozov, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2002: 10,52 Argo Golberg <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Eesti rekord: 1.45,87 Urmet Uusorg, 10. juuni 1999 Helsingi Eesti meistrivõistluste rekord: 1.48,8 Rein Tölp, 29. august 1965 Pärnu Eesti meister 2002: 1.51,28 Urmet Uusorg <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Eesti rekord: 3.39,0 Mart Vilt, 17. juuni 1966 London Eesti meistrivõistluste rekord: 3.46,3 Mart Vilt, 29. august 1965 Pärnu Eesti meister 2002: 3.57,41 Roman Fosti <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Eesti rekord: 13.17,2 Enn Sellik, 28. juuni 1976 Podolsk Eesti meistrivõistluste rekord: 13.56,2 Toomas Turb, 28. august 1984 Tartu Eesti meister 2002: 14.55,55 Margus Pirksaar <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Eesti rekord: 27.40,61 Enn Sellik, 29. august 1978 Praha Eesti meistrivõistluste rekord: 28.49,0 Toomas Turb, 17. august 1980 Tallinn Eesti meister 2002: 31.32,13 Toomas Tarm <br style="clear:both;" />
Poolmaraton
Finaal: 7. september Koht: Tallinn Eesti rekord: 1:03.00 Pavel Loskutov, 12. mai 2001 Göteborg Eesti meistrivõistluste rekord: 1:03.23 Pavel Loskutov, 3. september 2000 Tallinn Eesti meister 2002: 1:04.55 Pavel Loskutov <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 12. juuli Koht: Tallinn Eesti rekord: 2:12.37 Pavel Loskutov, 31. oktoober 1999 Frankfurt Eesti meistrivõistluste rekord: 2:21.19 Margus Pirksaar, 21. juuni 1997 Tallinn Eesti meister 2002: 2:30.15 Toomas Tarm <br style="clear:both;" />
110 m tõkkejooks
Eesti rekord: 13,6 Andrei Nazarov, 14. juuni 1987 Minsk Eesti meistrivõistluste rekord: 14,05 Hendrik Leetmäe, 13. august 1989 Tallinn Eesti meister 2002: 14,51 Jüri Kofanov <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Eesti rekord: 49,86 Marek Helinurm, 26. mai 1985 Tallinn Eesti meistrivõistluste rekord: 50,25 Marek Helinurm, 13. august 1989 Tallinn Eesti meister 2002: 50,93 Indrek Tustit <br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
Eesti rekord: 8.29,6 Ilmar Ruus, 31. juuli 1971 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 8.30,96 Aivar Tsarski, 21. juuli 1990 Tartu Eesti meister 2002: 9.09,47 Sergei Tserepannikov <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Eesti rekord: 2.30 Marko Turban, 5. juuni 1996 Rakvere Eesti meistrivõistluste rekord: 2.21 Tiit Pahapill 27. juuni 1978 Tartu 2.21 Tiit Pahapill 1. juuli 1979 Tallinn 2.21 Tarmo Valgepea 20. august 1983 Tallinn 2.21 Kalev Martsepp 28. august 1984 Tartu 2.21 Ain Evard 17. juuli 1994 Tallinn 2.21 Marko Turban 20. juuli 1997 Tartu Eesti meister 2002: 2.14 Marko Aleksejev <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Eesti rekord: 5.86 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1994 Somero Eesti meistrivõistluste rekord: 5.65 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2002: 4.85 Kristo Kallavus <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Eesti rekord: 8.10 Erki Nool, 27. mai 1995 Götzis Eesti meistrivõistluste rekord: 7.88 Priit Soosaar, 9. august 1998 Tallinn Eesti meister 2002: 7.70 Ilja Tumorin <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Eesti rekord: 17.35 Jaak Uudmäe, 25. juuli 1980 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 16.65 Ilja Tumorin, 7. juuli 2001 Haapsalu Eesti meister 2002: 16.51 Lauri Leis <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Eesti rekord: 20.53 Heino Sild, 11. juuni 1979 Budapest Eesti meistrivõistluste rekord: 19.92 Ants Savest, 15. august 1981 Tallinn Eesti meister 2002: 18.01 Aleksander Tammert <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Eesti rekord: 68.50 Gerd Kanter, 5. juuni 2004 Sevilla Eesti meistrivõistluste rekord: 63.54 Aleksander Tammert, 8. juuli 2001 Haapsalu Eesti meister 2002: 66.34 Aleksander Tammert <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Eesti rekord: 84.40 Jüri Tamm, 9. september 1984 Banska Bystrica Eesti meistrivõistluste rekord: 76.78 Jüri Tamm, 17. juuli 1994 Tallinn Eesti meister 2002: 56.88 Martti Merila <br style="clear:both;" />
Odavise
Eesti rekord: 85.47 Andrus Värnik, 12. juuni 2002 Ostrava Eesti meistrivõistluste rekord: 84.84 Marek Kaleta, 8. september 1985 Tallinn Eesti meister 2002: 70.12 Rainer Raudsepp <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 9. - 10. august Koht: Kärdla staadion Eesti rekord: 8815 Erki Nool, 7. august 2001 Edmonton Eesti meistrivõistluste rekord: 8221 Valter Külvet, 23. august 1981 Viimsi Eesti meister 2002: 7012 Villu Sepp <br style="clear:both;" />
Roane'i maakond
Roane'i maakond (Roane'i County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Spencer.
Maakonna pindala on 1254 km². Veekogusid ei ole.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 926. Aastal 2000 oli elanike arv 15 446.
MRP-AEG Infobülletään
pisi|MRP-AEG Infobülletään nr 17 MRP-AEG Infobülletään oli organisatsiooni MRP-AEG põrandaalune omakirjastuslik väljaanne, mis levis kirjutusmasina trükis ajavahemikus 1987 (nr 1, 1. september) kuni 1988 (nr 23, september). Samanimeline bülletään ilmus paarikuulise hilinemisega ka Rootsis MRP-AEG Välisesinduse väljaandel (numbrid 15–23 Rootsis ei ilmunud). Infobülletään meenutas sisult ja vormilt aastail 1978–1986 ilmunud vastupanuliikumise põrandaalust kroonikat Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis. Bülletääni numbrites trükiti ära MRP-AEG avaldusi ja seisukohavõtte, MRP-ga seotud dokumente, ülevaateid meeleavaldustest, pikettidest ja teistest aktsioonidest ning võimude repressioonidest, niisamuti temaatilisi artikleid, ajalooülevaateid ja memuaare.
Sekundaarne süsinikuaatom
Sekundaarset süsinikuaatomit tähistatakse sec- või s- või 2°. Näiteks isopropüülalkohol ehk sec-propüülalkohol ehk s-PrOH keemilise valemiga (CH3)2CH-OH. Sekundaarsed süsinikuaatomid esinevad kõigis lineaarsetes (hargnemata) süsinikuahelates, näiteks pentaan CH3CH2 CH2CH2CH3
Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
Toonesepahunt
Toonesepahunt (Tillus elongatus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Liki Toona
Liki Toona (aastani 1934 Enno; 23. november 1910 Valga – 31. detsember 1984 London) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1931 Haapsalus Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis 1931–1932 Tartu Ülikoolis arstiteadust ja 1935–1938 Tallinna Töölisteatri õpperühmas. Töötas 1938–1944 Tallinna Töölisteatris.
Põgenes 1944 Saksamaale, aastast 1947 elas Inglismaal, tegutses Londoni eesti näiteringis (lavastas, tõlkis, dramatiseeris, oli klaverisaatja). Tegi kaastööd ajalehele Eesti Hääl (pseudonüüm Mihkel Muhk). Kirjutas näidendeid ("Sõlmjaam", 1953; "Põrgu", 1953 (koos J. Kuldkepiga))
Isiklikku
Liki Toona oli abielus näitleja ja lavastaja Enn Toonaga. Tema tütar on kirjanik ja teatritegelane Elin Toona, isa luuletaja Ernst Enno.
Dramaturgia (sotsioloogia)
Dramaturgia on sotsiaalne käitumine, mis on valitud vastavalt näitleja kujutlusele sellest, millisena võib publik teda konkreetses olukorras näha. Lisaks Erving Goffmanile on seda mõistet kasutatud näiteks ka Jürgen Habermas ja Harold Garfinkel.
Dramaturgia on sotsioloogilises perspektiivis käitumismeetod, mida kasutab indiviid enda igapäevases sotsiaalses elus. Esimest korda võeti sotsioloogias kasutusele teatrist laenatud termin tänu Erving Goffmanile, kes avaldas 1959. aastal teatrisotsioloogiat käsitleva raamatu "The Presentation of Self in Everyday Life" ('enda esitlemine teistele igapäevaelus'). Varem oli Goffman kasutanud dramaturgilist sotsioloogia teooriat juba 1945. aastal, siis põhinesid tema ideed suuresti Shakespeare'i kirjutatud teostel.
Siiski pole Goffmann ainuke, kes on kasutanud oma teostes dramaturgia teooriat. Sellest on kirjutanud ka Kenneth Burke, kuid mõlema teadlase käsitletud teooriates leidub erinevusi. Näiteks tugineb Burke'i teooria pigem reaalsele elule, sest Burke'i jaoks näib kõik dramaturgiaga seonduv tulenevat päris elust. Goffmann näeb teatrit pigem kui metafoori. Tema sõnul kujutleme me ennast ette lavastajatena, kes liiguvad ringi teatris (ehk igapäeva elus) ja seda analüüsides teeme me ka nii-öelda dramaturgilist analüüsi, sest vaatleme pidevalt teiste inimeste sotsiaalset käitumist (ehk vaatleme teatris näitlejate käitumist). Indiviide ühiskonnas vaadeldes hakkame me ka enda käitumist vastavalt lavale (ehk situatsioonile) teadlikult muutma.
Tippkutt
"Tippkutt" (inglise: "Top Gun") on Ameerika Ühendriikide 1986. aastal valminud film.
Dramaturgia (sotsioloogia)
Dramaturgia teooria sotsioloogias on kogum inimese käitumise variantidest eri ajal, kohas ja publiku ees. Goffmani teooria järgi käitub inimene teadlikult vastavalt sellele, millise publiku ees tal esineda palutakse. Goffmani sõnul hakkab indiviid oma käitumist muutma vastavalt keskkonnale. Ta esitleb end täpselt sellisena, nagu see talle antud kohas kõige soodsam on, ja nii näitab ta teadlikult enda kultuurilisi väärtusi, norme ja uskumusi. See esitlus on aga inimese poolt hoolega valitud, mistõttu näeb publik näitlejat ehk indiviidi sellisena, nagu ta soovib, et teda nähtaks, sest niinimetatud näitleja on teadlik enda lavast.
Aleksander Mänd
Aleksander Mänd (14. juuni 1893 Anija, Harjumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti sporditegelane.
Tippkutt
Sisu
Leitnant Pete "Maverick" Mitchell on lennukikandjal USS Enterprise teeniv noor mereväelendur, keda tema ülemused peavad allumatuse ja hulljulguse pärast hullumeelseks. Maverick ja tema kaaspiloot "Cougar" lendavad Enterprise'ilt tuvastama (väljamõeldud) MiG-28id. Vastasseisu ajal lukustab üks MiG-e raketi Cougari lennukile. Cougar satub paanikasse, aga Maverick peletab MiG-i eemale. Maverick eirab korraldusi ja aitab endiselt hirmul kaaspiloodil jõuda tagasi Enterprise'i pardale. Pärast maandumist eemaldab Cougar end aktiivteenistuses olevate pilootide nimekirjast ning lennukikandja pilootide juht "Stinger" saadab Mavericki ja tema paarimehe Goose'i eliitlennukooli.
Aleksander Mänd
Ta oli esimesi Eesti jalgpallureid (1909) ja mitu mängu osales ta Tallinna Jalgpalliklubi (TJK) rivistuses. Hiljem tegeles ta laskespordi ja teiste harrastustega.
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, mõisteti surma ja hukati.
Separahu
Separahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Toomalõuka küla alal Lahetaguse lahes asuv 0,87 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Tippkutt
Sisu
Mavericki hullumeelne lennustiil on põhjustatud osaliselt asjaolust, et ta isa Duke Mitchell oli samuti lahingulendur, kes Vietnami sõja ajal alla tulistati. Ametliku versiooni järgi tegi ta isa vea, mida Maverick keeldub uskumast. Maverickil pole sõpru peale tema paarimehe Goose'i. Päev enne eliitlennukooli kursuste algust, üritab ta Goose'i abiga külge lüüa noorele naisele, kelle nimi on Charlotte "Charlie" Blackwood ja kes ta lähenemiskatsed tagasi tõrjub. Järgmisel päeval saab ta teada, et naine on nende üks instruktoreid.
Separahu
Rahu koordinaadid on. Saar asub 600 meetrit Hiriste ninast idas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.
Tippkutt
Sisu
Mavericki lennuvõtted avaldavad muljet ja häirivad instruktor Rick "Jester" Heatherlyd ja teisi instruktoreid. Ta saab lahingustimulatsiooni ajal Jesterist jagu, aga rikub seda tehes kaht lahingureeglit ja saab üleminstruktori Mike "Viper" Metcalfi käest noomida. Maverick jätkab peale selle ka Charliele külge löömist ja hakkab rivaalitsema Tom "Iceman" Kazanskiga, kes peab tema võtteid ohtlikuks. Lõpuks tunnistab Charlie Maverickile, et ta salaja imetleb tema oskusi ja nad alustavad suhet.
Separahu
Saar asub Riksu ranniku hoiualal ja on looduskaitse all.
Tippkutt
Sisu
Kursused hakkavad läbi saama, kui ühe treeningu ajal Maverick ja Iceman jälitavad Jesterit. Iceman teeb manöövri mille tagajärjel Mavericki lennuki mootorid ütlevad üles ja ta kukub alla. Maverick ja Goose peavad katapulteeruma, aga seetõttu hukkub Goose.
Harilik sumahh
Harilik sumahh ehk äädikapuu (Rhus typhina) on anakardiliste sugukonda sumahhi perekonda kuuluv õistaim.
Tippkutt
Sisu
Juurdlus leiab, et Maverick polnud oma paarimehe surmas süüdi, aga ta tunneb siiski end süüdi. Pärast õnnetust kaotab ta oma agressiivsuse lendamisel ja kuigi kaaspiloodid aitavad teda lohutada, kaalub Maverick mereväest lahkumist. Ta otsustab nõu küsida Viperilt, kes räägib talle, et ta teenis koos Mavericki isaga ja tema surma asjaolud mätsiti kinni, sest USA sõjalennukid olid piirkonnas, kus nad olla ei tohtinud. Pärast seda otsustab leitnant mereväkke jääda.
Pärast lõpetamist kutsutakse Iceman, Hollywood ja Maverick kiiresti Enterprise'i pardale teenistusse. Üks USA sõjalaev on triivinud vaenulikesse vetesse ja piloodid peavad õhuruumi oma kontrolli all hoidma, kuni laev suudetakse minema pukseerida. Lahingupatrulli saadetud Hollywood ja Iceman kohtavad kuut Mig-28 tüüpi lennukit ja Hollywood tulistatakse alla, aga ta jääb ellu. Maverick saadetakse häirehävitajana Icemanile appi ja ta äärepealt lahkub lahinguväljalt, kui ta kogeb taas olukorda, mille tulemusel hukkus Goose. Maverick võtab end siiski kokku ja tulistab koos Icemaniga alla neli MiG-i. Naastes Enterprise'ile saavad nad lõpuks sõpradeks ja Maverick otsustab minna instruktorina tagasi eliitlennukooli. Varsti saab ta üle ka Goose'i surmast.
Harilik sumahh
Õisik
Äädikapuu õied on rohekas-kollased ja paiknevad tihedalt püstistes 10–20 cm pikkustes pööristes. Äädikapuu õitseb juulis. Talve alguseks muutuvad õisikud punasteks püstisteks viljapööristeks.
Vili
Äädikapuu vili on hernetera suurune luuvili, mis on tihedalt kaetud punaste karvakestega. Vili valmib septembris, kuid püsib puul kevadeni, värvudes punakaspruuniks. Peenestatud viljakatet kasutatakse äädika tugevdamiseks ja toitude lisandina.
Koor ja võrsed
Puu koor on pruunikas ja sile. Peenemad oksad ja võrsed on kaetud pehmete punakate näärmekarvadega. Puu pungad on oranžid, kumerad ja soomusteta.
Puu kõrgus
Heades tingimustes võib äädikapuu kasvada 10–12 meetri kõrguseks, kuid üldjuhul jääb kõrgus 3–5 meetri vahele.
Kasvatamine
Äädikapuu on dekoratiivne aasta ringi. See võib kasvada mitmesugustes tingimustes, kuid enamasti kasvab see kuivas ja kehvas pinnases, milles teised taimed ellu jääda ei suuda. Mõned maastikukujundajad eemaldavad puult kõik peale ülemiste okste, et luua "krooni" efekt, mis meenutaks väikest palmipuud. Aias kasutamiseks on aretatud palju sorte.
Äädikapuu ajab palju juurevõsusid, mis tungivad läbi maapinna mitme meetri kaugusele peataimest. Puu on kevadel hilise ärkamisega, seega see lehtib alles juunis. Eesti aedades pakub äädikapuu lai võra ja lopsakas lehestik varju ja on dekoratiivne.
Kasutamine
Äädikapuu on levinud ilutaim aedades ja haljastuses. Äädikapuu lehed sisaldavad kuni 33 protsenti tanniini, mistõttu seda kasutatakse parkaine saamiseks. Peenestatud viljakatet kasutatakse äädika tugevdamiseks ja toidulisandina.
Mõned mesinikud kasutavad äädikapuu kuivatatud vilju suitsulõõtsades.
Sitarahu
Sitarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Tahu lahes asuv väike saar (rahu). Saar on looduskaitse all.
Harilik sumahh
Kasutamine
Vilju külmas vees pestes ja leotades ning hiljem kurnates ja magusaineid lisades saab nendest teha roosat limonaadi, mida mõnikord kutsutakse ka "India limonaadiks". Vanasti segasid indiaanlased äädikapuu lehti ja marju tubakaga ning suitsetasid seda. Joogiekstrakti saab kasutada ka tarretise valmistamiseks. Puu võrseid saab ära koorida ja toorelt süüa. pisi|Äädikapuu õisik Äädikapuu kõiki osi peale juurte saab kasutada ka loodusliku värvaine saamiseks.
Sitarahu
Rahu koordinaadid on.
Harilik sumahh
Kasutamine
Äädikapuu lehtedes ja koores on palju tanniini, mis võimaldab seda kasutada värvimisel peitsina. Kollast värvainet saadakse juurtest ja kevadmagunaga (Sanguinaria canadensis) segamisel ekstraheeritakse sisemisest koorest oranž värvaine. Lehtede ja viljade koos keetmisel saab musta tinti.
Risto Raid
Risto Raid (sündinud 26. juunil 1990) on eesti jalgrattur.
Sportlasteed alustas Risto Raid Tartu Spordiklubi Velos ja alates 2013. aastast esindab Raid Prantsusmaa jalgrattaklubi VC Rouen 76.
Eestis sõidab Raid Rein Taaramäe Rattaklubi värvides.
2016. aastal lisas Raid oma kontole kuus võitu ning seisis poodiumil kokku neljateistkümnel korral. 2017. aastal jätkab Risto Raid VC Rouen 76 värvides.
Baltava piiskopilinnus
Baltava piiskopilinnus (saksa keeles Baltow, Baltow an der Oger) oli Riia peapiiskopkonna linnus lätlaste aladel. Linnusekoht asub Lätis Vidzeme kultuuriajaloolises piirkonnas Madona piirkonnas Sausnēja vallas Ogre jõe keskjooksu vasakul kaldal, jõelooke moodustatud poolsaare kõrgel platool. Sinna pääseb mööda kohalikku maanteed V844, maanteelt paremale jääb Upmalase talu, millest põhja poole linnusekünkani jääb 300 meetrit. Baltava raudteejaam asub linnusemäest rohkem kui 3 km kaugusel teisel pool jõge.
Linnus asub künklikul maastikul umbes 130 m kõrgusel üle merepinna.
Ajalugu
Baltava majanduslinnus allus koos ümberkaudsete mõisatega peapiiskopi Koknese residentslinnusele.
1302 läänistas peapiiskop Isarnus Fontianost kõrvalasuvad Ogresmuiža ja Ohselshofi mõisad Schwartzhofide perekonnale.
1375 on linnust esmamainitud Herman Wartberge kroonikas. Rajatud peab ta olema varem.
1600 kuulus Lindeni kihelkond koos Baltavale kuulunud vakustega Koknese (Kokenhusen) linnuselääni koosseisu.
1637 läänistas Rootsi kuninganna Kristiina Baltavale kuulunud vakustest Hirschenhofi ja Helfreichshofi mõisad kapten Abraham Larsson Hirschile.
Ehitus
Oma kujult ja ülesehituselt meenutab Baltava Valkenberga ordulinnust, mille ehitusaeg paigutub XIII sajandi keskele. Linnuse tekkimine võib olla seotud sündmustega pärast Jersika vürstiriigi jagamist Riia piiskopi ja äsja tekkinud Liivi ordu vahel 1239. aastal.
Ehitusstiililt on olnud tegemist vabatüübilise laagerkastelliga, mis toetus nii kõrgus-, kui veekaitsele: kolmest küljest piiras linnuseala Ogre jõgi. Otstarbe järgi oli tegemist piiskopi kohaliku tähtsusega majanduslinnusega ehk lauamõisaga. Linnus on olnud ka nõrgalt kindlustatud, nii et Liivimaa ajaloos ta mingit erilist rolli ei mänginud. 2,5 km kaugusele läände, mööda Ogre jõge allavoolu jääb Ogresmuiža mõis (Ogershof). Lähim naaberlinnus, Ērgļi vasallilinnus, asetseb otsejoones 8 km kaugusel kirdes, residentslinnuse Kokneseni jääb 25 km.
Pealinnuse platsi mõõtmed on umbkaudu 58×40 meetrit, kuigi kujult meenutab see rohkem kolmnurka. 53 m pikkune ja 2,5 m laiune maakividest kaitsemüür seisis ainult pealinnuse poolsaare maapoolses lõigus. Pealinnuse 20 m kõrguse jõekalda kindlustused ja eeslinnuse kaitseehitised olid tõenäoliselt puidust. Pealinnuse sissepääs asus edelas ja oli 3 m laiune. Pealinnuse läänenurka ja paralleelselt edelas eeslinnuse vastu tõmmatud vallikraaviga asus piklik, 20×7 m põhiplaaniga eluhoone, mis oli jagatud paljudeks, sealhulgas ka köetavateks ruumideks. Eeslinnuse küljed on u 80×60 m ja selle nurgad on põhiilmakaarte suundades.
Praegune seisukord
Pealinnuse maapoolsest kaitsemüürist on kohati säilinud 1 m kõrgusi lõike. Ala on kaetud puude ja põõsastega. Märgatavad on vallikraavide asukohad.
Elisabeth Egel
Elisabeth Egel (sündinud 25. novembril 2000) on eesti parasportlane (ujuja).
Emmochliophis
Emmochliophis on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Emmochliophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Emmochliophis seisuga 17.04.2014.
Soolarahu
Soolarahu on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv väike saar (rahu).
Grūbe
pisi|left|Grūbe veski Grūbe (kohalikus murdes Groube) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 107 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja Vaidva jõe kaldal.
Grūbe jääb valla keskusest Hopast 8 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Robežnieki ja Grūbe bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Sealne dolomiidipaljand on looduskaitse all.
Grūbe paljandi kohal oli Vaidava jõel 2,5 meetri kõrgune kärestik, mille juurde XIX sajandil rajati vesiveski. XX sajandi alguses ehitati veski juurde veel saekaater ja paberivabrik. Grūbe kujunes nõnda piirkonna suurimaks tööstuskeskuseks, sealsetes ettevõtetes töötas üle 80 töölise. Teise maailmasõja ajal sealsed vabrikud hävisid. 1951. aastal rajati jõele pais, mis käitas kuni 1972. aastani hüdroelektrijaama. 1998. aastal avati elektrijaam moderniseeritud kujul taas.
Bačka Palanka
Bačka Palanka (serbia kirillitsas Бачка Паланка) on linn Serbias Vojvodinas Lõuna-Bačka ringkonnas, Bačka Palanka valla keskus.
Linn asub Doonau vasakkaldal. Teisel pool jõge asub Horvaatia linn Ilok. Ilokiga ühendab linna 740 meetrit pikk sild.
Bruži
Bruži on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas.
Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Abavniekist 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 19,1 ning Riiast 84,5 kilomeetri kaugusele. Asulas on Karjersi bussipeatus. .
Mannapuder
Mannapuder on puder, mida valmistatakse mannat kas piima või piima ja vee segus keetes. Mannaputru pakutakse või, suhkru, kakaopulbri, kaneeli, rosinate, puuviljade või siirupiga.
Vedelamat mannaputru, mille valmistamisel on keevale piimale vähem mannat lisatud, nimetatakse mannasupiks ning mahla ja manna kokkusegamisel, kuumutamisel ja vahustamisel saadud rooga mannavahuks. Seda süüakse peamiselt magustoiduna. Mannavahtu, millele on lisatud kõrvitsatükke nimetatakse kõrvitsa-mannavahuks.
Murjāņi (Krimulda vald)
Murjāņi on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Sēja valda jäävast samanimelisest külast.
Külas asub Imants Ziedonise muuseum.
Asula jääb valla keskusest Raganast 6,5, piirkonna keskusest Siguldast 17 ja Riiast 42 kilomeetri kaugusele. Murjāņi jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2018 oli külas 18 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 11. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
pisi|tühi|Küla piiriks on Loja jõgi
Kuiv jää
thumb|Kuiva jää graanulid pärast [[sublimeerumine|sublimeerumist]] 200px|thumb|Videoklipp kuiva jää sublimeerumisest pärast seda, kui see on pandud tavatingimustes vette
Kuiv jää ehk süsihappelumi on tahke süsinikdioksiid (CO2).
Mariner of the Seas
Liberty of the Seas on ettevõttele Royal Caribbean Cruises Ltd. kuuluv Voyager-klassi ristluslaev. Seda käitab Royal Caribbean International.
Kuiv jää
Aleksander Paldrok leiutas meetodi leepra ravimiseks süsihappelume ja kullapreparaatidega.
Siret Rits
Siret Rits (sündinud 20. novembril 1982) on eesti võrkpallur.
Mariner of the Seas
Ehitamine
Laeva tehasenumber oli 1348 ja ta valmis Aker Yardsi Turu laevatehases Soomes Turus 2003. aasta oktoobris. Laev võeti kasutusele 16. novembril 2003 ja selle ristiema oli USA ratastoolisportlane Jean Driscoll, kes on paraolümpiamängudelt võitnud 12 medalit, neist 5 kulda.
Siret Rits
2007–2011 mängis ta klubis Viljandi Metall. 2011–2012 mängis ta klubis Viimsi Spa.
Mariner of the Seas
Ehitamine
Tema sõsarlaevad on Voyager of the Seas, Navigator of the Seas, Explorer of the Seas ja Adventure of the Seas.
Laeva andmed
Laeva peamasina moodustavad kuus Wärtsilä diiselmasinat 12V46C, millest igaühe võimsus on 12,6 MW ja koguvõimsus 75,6 MW.
Laeva sõuseadme moodustavad kolm põtkurit, millest üks on jäigalt kinnitatud ja kaks võivad asendit muuta. Neist igaühe võimsus on pöörlemiskiirusel 145 pööret sekundis 14 MW, kokku 42 MW. Laeval on neli KAMEWA vöörialust manööverdusseadet, millest igaühe võimsus on 3 MW, ja neli Brown Brothersi stabilisaatorit.
Laeval on kolm vee tootmise seadet. Kaks veeauru kondenseerimise seadet toodavad iga päev kumbki 900 t vett ja merevee pöördosmoosi abil magestamise seade toodab 300 t vett päevas. Nõnda toodab laev kokku 2100 t vett päevas. Iga laeval viibiva isiku kohta arvatakse kuluvat 220 l vett päevas. Laevas toodetakse 29 t jääd päevas.
Täiskiirusel on laeva kütusetarve 10,637 t/h.
Laeval on kokku 1557 kajutit, millest 939 on merevaatega, sealhulgas 765 rõduga, ja ülejäänud 618 merevaateta, sealhulgas 138 vaatega promenaadile. Rõdud on kinnitatud laevakerest väljapoole, et pakkuda paremat vaadet. Igas kajutis on kaks voodit, mida saab ühendada üheks eriti suureks voodiks. Lisaks on 569 kajutit kolmanda ja neljanda magamiskohaga. Lisaks on kajutites oma vannituba, telefon, teler, baarikapp, föön ja konditsioneer. 26 kajutit on mõeldud ratastooli kasutajatele.
Laeva suurt laiust on kasutatud promenaadi rajamiseks laeva keskele. Promenaad on avatud ööpäev läbi ning seal on palju müügi- ja meelelahutuskohti. Lisaks saavad reisijad kasutada laeval olevat täismõõtmetes korvpalliväljakut, üheksa auguga minigolfirada ja kaljuronimisseina.
Kalpaki
Kalpaki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 112 meetri kõrgusel maantee A2 ääres ja jääb valla keskusest Hopast 4 ning Riiast 174 kilomeetri kaugusele. Külas asub Ceļumāja bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Terratso
pisi|Lihtne terratsopõrand ühes [[Saksamaa kirikus]] Terratso (itaalia terrazzo) on kohapeal valatav või tehases valmis plaatidena toodetav tsementbetoon, mis sisaldab dekoratiivse täitematerjalina värvilist kivipuru (marmorit, kvartsi, graniiti, dolomiiti, obsidiaani vms), ja mida lihvituna kasutatakse peamiselt põranda-, trepi- ja seinakattematerjalina, aga ka kõnniteede ja siseõuede viimistlemisel.
Ajalugu
Terratsot tunti juba antiikajal Kreekas ja Roomas. Uus õitsenguaeg saabus koos renessansiga, mil terratsot kasutati eriti Veneetsia palazzodes, mistõttu itaallased tundsid seda üldiselt terrazzo alla veneziana nime all. pisi|left|180px|Terratso on kasutusel ka [[Hollywoodi kuulsuste alleel]]
Arheovisioon
Arheovisioon on kolmemõõtmeline digitaalne, peamiselt keskaegse Tartu (Dorpat) hävinud linnamüüri, hoonestuse, olulisemate ehitiste ja tänavatevõrgu paiknemist kajastav mudel.
Selle autorid on ajaloolane ja arheoloog Rünno Vissak ja arvutigraafik Harri Hinn. Loodud mudeli baasil valmisid aastatel 1996–2000 videoklipid "Arheovisioon" I–III, viimast võis näha Tartu Linnamuuseumi ekspositsioonis.
Arheovisiooni projektide raames tehti 3D-mudel Tartu kesklinna ala inimasustuse tekke eelsest looduslikust reljeefist, mis põhines lisaks arheoloogiliste uuringutega saadud andmetele ka geoloogiliste puuraukude ja georadari (GPR) abil tehtud uuringute tulemustel. Samuti valmisid mitmete arheoloogiliste väljakaevamiste (Ülikooli ja Vallikraavi tänavate piirkond) objektide olulisemaid kultuurkihiladestusi seostavad 3D-mudelid, mitmete arheoloogilistel töödel avastatud rajatiste digitaalsed mudelid jmt. Arheovisiooni projektid teostas MTÜ Arheoloogia ja ehitusajaloo grupp AEG ning Tartu linnamuuseumi tööde raames.
Gerhard Beil
pisi|Gerhard Beil (keskel), [[Erich Honecker ja Ameerika Ühendriikide suursaadik Saksa DV-s Francis J. Meehan Leipzigi messil 13. märtsil 1988]] Gerhard Beil (28. mai 1926 Leipzig – 19. august 2010 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Gerhard Beil oli pärist tisleri perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubandust. 1943–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses. 1944. aasta juulis esitas ta avalduse Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse astumiseks, kuid sama aasta oktoobris lükati see tagasi. 1945–1951 töötas ta ehituslukksepana, masinistina, teenistujana ja kaevurina. 1954–1958 töötas ta Kohaliku Majanduse Sekretariaadis referendina, peareferendina ja osakonnajuhatajana. 1957. aastal lõpetas ta Berliini Humboldti Ülikooli majanduse erialal. 1953. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse.
1958–1961 töötas ta Saksa DV kaubandusesinduses Austrias. 1962–1965 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi Lääne-Euroopa osakonna juhataja. 1965–1968 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri asetäitja. 1968. aastal omandas ta Potsdamis Saksa DV Riigi ja Õigusteaduste Akadeemias doktorikraadi poliitikateaduste alal. 1968–1977 oli ta Saksa DV Väliskaubanduse Ministeeriumi riigisekretär. 1977–1986 oli ta Saksa DV väliskaubanduse ministri esimene asetäitja.
Gerhard Beil oli alates 1976. aastast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparei Keskkomitee liikmekandidaat ja aastatel 1981–1989 liige. Aastatel 1986–1990 oli ta Saksa DV väliskaubanduse minister.
Narva raad
Narva raad oli Narva linna kohtu- ja valitsusorgan (raad) 14. sajandist kuni 1889. aastani.
Tarumardikas
Tarumardikas (Trichodes apiarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Mureenlased
Mureenlased (Muraenidae) on kalade sugukond angerjaliste seltsist.
Sellesse kuulub 16 perekonda umbes 200 liigiga:
Röntgenitoru
Röntgenitoru on seade, mis tekitab röntgenikiirgust. Röntgenikiirgust kasutatakse näiteks diagnostilises meditsiinis ja ravis, tööstuses mittedestruktiivses testimises, kvaliteedikontrollis ja tollis saadetiste läbivalgustamisel. Röntgenitoru on vaakumtoru, kus kiirgus tekitatakse katoodilt anoodile minevate elektronide kaudu. Kiirguse spektriks on pidev joon, millel on paar karakteristlikku piiki. Tänapäevaste röntgenitorude tähtsaimad eelkäijad on Crookesi ja Coolidge'i torud. Termoemissioonil põhinevate torude aeg võib varsti läbi olla, sest väljatöötamisel on süsiniknanotorudel ja väljaemissioonil põhinevad torud.
Ajalugu
pisi|paremal|Täiustatud Crookesi toru Eksperimenteerides Crookesi toruga, avastas Wilhelm Röntgen 1895. aastal uut tüüpi kiirguse, mida mõnes keeles nimetatakse siiamaani avastaja auks röntgenikiirguseks. Seega võib Crookesi toru nimetada esimeseks röntgenitoruks. Crookesi toru on lihtne osalise vaakumiga klaaskolb, milles on katood ja anood. Elektroodide vahel olev pinge kiirendab õhus leiduvaid ioone, mis neutraalsete osakestega kokku põrgates vabastavad elektrone. Sama elektriväli kiirendab ka vabastatud elektrone. Kuna sel ajal ei tuntud veel avastatud nähtuste omadusi ega täpseid tekkepõhjusi, siis katsetati erinevate toru- ja anoodikonstruktsioonidega. Näiteks tehti anood Malta risti kujuliseks, mis võimaldas vaadelda klaaskolvile tekkivat teravat varju. Crookesi toru oli põhiliselt teadlaste uurimisobjekt, kuid röntgenikiirguse meditsiinilised rakendused tegid sellest ka praktikas kasutatava seadme. Selleks oli toru siiski üsna ebausaldusväärne, näiteks esines probleeme rõhu säilitamisega.
pisi|paremal|Vesijahutusega Coolidge'i toru skeem Crookesi toru arendas edasi William Coolidge, kelle konstruktsiooni nimetatakse leiutaja järgi Coolidge’i toruks. Coolidge’i toru töötab samal põhimõttel tänapäevase röntgenitoruga, mida on tehniliselt palju edasi arendatud. Kui Crookesi toru töö sõltus õhus leiduvatest ioonidest, siis Coolidge’i torus kiirendatakse katoodi kuumendamisel saadud termoelektrone. Tänu sellele saab torus kasutada ka paremat vaakumit, mis teeb elektronide liikumise efektiivsemaks. Sellele lisaks annab võimalus reguleerida katoodi voolu ja pingeid parema kontrolli kiirgusspektri üle. Torude valmistamisel kasutati valdavalt klaasi, kuna seda saab hästi vormida, see on hea isolaator suure sulamistemperatuuriga ega neela oluliselt kiirgust.
Konstruktsioon ja tööpõhimõte
Röntgenikiirgus saadakse rakendades röntgenitoru katoodi ja anoodi vahele pinge, mis kiirendab katoodilt pärit termoelektronid anoodile. Anoodile jõudvad elektronid astuvad vastastikmõjusse anoodi materjaliga, milleks on üldiselt volfram. Tüüpiliselt 12–15 kraadi kaldus anoodilt kiirgab kiirgus paljudesse suundadesse. Vaid osa kiirgusest lastakse läbi kollimaatori, kuhu lisatakse üldiselt ka filter, röntgenitorust välja. Anood ja katood on paigutatud vaakumtorusse, selleks et õhu osakesed ei takistaks kiirete elektronide liikumist sihtmärgini. Termoelektronide tekkeks on vaja katoodi, mis võib olla lihtsalt volframist hõõgniit, kuumendada. See saavutatakse katoodist voolu läbi lastes. Katoodis võib olla kaks erinevate mõõtmetega hõõgniiti, mis võimaldavad varieerida saadava kiirguse omadusi. Katoodi piirkonnas võib olla ka mõni lisaseadeldis, mis magnet- või elektriväljaga fokuseerib elektronide kimbu võimalikult väikesele alale anoodil.
Kuna elektronid suunatakse anoodile üsna väikesesse piirkonda, siis on suureks probleemiks selle ebaühtlane kuumenemine ja sellest tingitud pragunemine ning anoodi katva aine aurustumine, mis toob kaasa kiirgusefektiivsuse vähenemise. Paljudel juhtudel, eriti kui on tarvis intensiivsemat kiirgust, kasutatakse lahendusena pöörlevat anoodi, mis jaotab soojust ühtlasemalt suurema pinna peale. Anoodi pööramiseks on see ühendatud laagritele paigaldatud rootoriga, mida ümbritseb staator, kust jookseb läbi vahelduvvool. Kokku moodustavad nad tavalise induktsioonmootori. Rootor on üldiselt rauast südamikuga, mis on kaetud vasega, mis lisaks heale elektrijuhtivusele on ka hea soojusjuhtivusega. Rootori laagrid on üks kriitilisemaid detaile röntgenitoru juures, sest nad on väga temperatuuritundlikud ning seetõttu on toru rikke põhjus väga tihti just neis. Sel põhjusel on laagrite jaoks olemas erilised määrded; anoodiga ühendamisel kasutatakse näiteks molübdeeni, mis on väga halva soojusjuhtivusega.
Vaakumtoru koos oma sisuga on ümbritsetud õliga, mis on omakorda ümbritsetud suurema korpusega. Korpus toetab, isoleerib ja kaitseb sisemust väliskeskkonna eest. Õli eesmärk on pakkuda elektrilist isolatsiooni ja soojusjuhtivust. Õli vähendab ka kõrguse ja niiskuse mõju toru tööle. Üldiselt on korpuses ka lõõts, mis reageerib õli soojuspaisumisele ja ülekuumenemise ehk liigse õli paisumise korral suudab seadme toru jahenemiseni välja lülitada. Korpus on varjestatud pliiga, et maksimaalselt neelata vales suunas liikuvat kiirgust. Korpuses peab olema ka varjestamata ava, kust läheb läbi kasulik kiirgus.
Röntgenitorus kasutatavad detailid peavad olema ülivastupidavad erinevatele tingimustele. Eelkõige anood peab taluma kõrgeid temperatuure, suuri temperatuurikõikumisi ja ka tugevat kesktõmbekiirendust. Anoodi piires võivad olla temperatuurigradiendid suuremad kui 1800 °C/cm. Kompuutertomograafides, kus röntgenitoru pöörleb ümber patsiendi, võib anoodile mõjuv kiirendus olla võrdne umbes 40-kordse raskuskiirendusega ehk 40 g. Üldiselt kasutatakse anoodis kattematerjaliks volframisulameid, südamikuks suure soojusmahtuvusega molübdeeni ja soojusjuhtivuse eesmärgil osalise kattena ka vaske.
Kiirguse omadused
pisi|paremal|350px|Kiirgusspekter [[roodiumist anoodi ja 60 kV pinge korral]] Röntgenikiirguse omadused sõltuvad väga paljudest parameetritest, näiteks rakendatud pingest, anoodi materjalist ja filtratsioonist.
Anoodil tekkinud röntgenikiirgus koosneb tinglikult kahest komponendist: pärss- ehk pidurduskiirgusest ja karakteristlikust kiirgusest. Pärsskiirguse põhjustab footonite teke kiirete elektronide pidurdumisel anoodi materjalis. Pärsskiirguse spekter on pidev. Selle spektri kuju sõltub kiirendava potentsiaali suurusest ja pidurdava aine aatomnumbrist. Karakteristlik kiirgus tekib, kui anoodile langev elektron põrkub mõne teise elektroniga ja lööb ta oma elektronkihist välja. Mõni kõrgemal tasemel olev elektron võib seega üle minna madalamale energiatasemele ja seejuures kiirata footoni. Sellise kiirguse spekter on pidev, mille kuju sõltub suuresti vaid pidurdava aine omadustest. Kogu kiirgusspekter on nende kahe spektri summa.
Alar Karise presidendivisiidid
Allpool on ülevaade Eesti presidendi Alar Karise ametialastest välisvisiitidest.
Röntgenitoru
Kiirguse omadused
Kuna pärsskiirgus, mis moodustab üldiselt suurema osa kiirgusest, on pidev, siis selle hulgas on väga palju väikese energiaga footoneid. Patsiendi läbivalgustamisel sellised footonid aga enamasti neelduvad, mistõttu need on ohuks patsiendile. Selle probleemi lahendamiseks kasutatakse filtratsiooni. Filtriks on tavaliselt kollimaatori ette paigutatud vasest või alumiiniumist plaat, mis neelab enamiku väikese energiaga kiirgusest, kuid suurema energiaga footonid suudavad sellest enamasti läbi tungida. Selline meetod nõuab pealtnäha rohkem energiat, kuid vähendab kiirguse ohtu patsiendile. Peale otsese filtratsiooni neeldub väike osa kiirgusest ka vaakumtorus ja seda ümbritsevas õlis.
Esineb ka kanna efektina tuntud nähtus, mis tähendab, et tekkinud röntgenvälja intensiivsus on anoodipoolsemal küljel nõrgem kui sellest eemal. Kuna kiirgus tekib anoodis isotroopselt, siis footonid, mis tekivad rohkem anoodi pool, peavad läbima suurema teekonna läbi aine. See tähendab omakorda keskmiselt suuremat neeldumist. Selline efekt võib tekitada probleeme, kuid näiteks mammograafias kasutatakse seda efekti ära, kuna rinna kehapoolne osa on paksem kui nibupoolne osa.
Miniatuursed röntgenitorud
Juba mõnda aega ehitatakse ka miniatuurseid röntgenitorusid süsiniknanotorude baasil, mille eelisteks on väiksem soojusteke, lihtsus, parem kontrollitavus ja suurem voolutihedus. Suurim põhimõtteline erinevus praegu kasutatavatest torudest on termoelektronide asemel väljaemissiooni kasutamine. Praegused konstruktsioonid lubavad juba kasutada üsna kõrgeid pingeid ja tekitavad väga intensiivset ja võrdlemisi ühtlase ruumilise jaotusega kiirgust. Miniatuurseid röntgenitorusid saab potentsiaalselt kasutada näiteks mittedestruktiivses radiograafias, käeshoitavates röntgenspektromeetrites ja brahhüteraapias. Selliste röntgenitorude diameeter võib olla kõigest 1 cm ja pikkus 5 cm ning need suudavad töötada pingetel kuni 70 kV.
Heckler & Koch G3
Heckler & Koch G3 (Gewehr 3) on valikulise tulerežiimiga 7.62×51mm NATO kaliibriga Lääne-Saksa lahingvintpüss. Heckler & Koch arendas G3 1950ndatel aastatel välja koostöös Hispaania riikliku kaitsetööstusettevõttega CETME. Aastate jooksul eksporditi relva enam kui 70 riiki ning vähemalt 15 riigis toodeti seda litsentsi alusel. Kokku valmistati ligi 7 800 000 G3 automaati.
G3 oli Bundeswehris kasutusel 1990ndateni, kui see asendati relvaga Heckler & Koch G36. Eesti kaitseväes on olnud kasutusel G3 Rootsi variant AK 4.
Lipski
Lipski on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 99 meetri kõrgusel valla keskosas ja jääb valla keskusest Hopast 2 ning Riiast 179 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Hiina Taipei 2018. aasta taliolümpiamängudel
Hiina Vabariik osales Hiina Taipei nime all 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis.
Hiina Taipeid esindas 1 kelgutaja ja 2 kiiruisutajat.
Turaidas skola
Turaidas skola (ka Turaidas pamatskola, tõlkes Turaida kool või Turaida põhikool) on küla (mazciems) Lätis Sigulda piirkonna Krimulda vallas.
Külla jääb Turaidas skola bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Turaidas skola jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2006 oli külas 32 elanikku.
Peļļi
Peļļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas. Küla asub merepinnast 183 meetri kõrgusel valla kaguosas ja jääb valla keskusest Hopast 18 ning Riiast 190 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Notariaat
Notariaat on notariaaltoiminguid tegevate riigiorganite ühendus. Notariaadi liikmeteks on kvalifitseeritud notarid. Notareid koondav ühing on Notarite Koda, mis on avalik-õiguslik juriidiline isik.
Notariaat on vajalik selleks, et kohtuasju oleks vähem. Notariaalse tõestusega tehingutest tekib vähem kohtukaasusi, kuna pooltevahelised suhted on selgemad. Peale selle on lepingu pooltele ka varem arusaadavam, mis on tehingu tagajärg.
Eesti notariaat tegutseb ladina notariaadi põhimõtetel, selle iseloomulik joon on dualism: notarid on vaba kutse esindajad, eraõiguslikud isikud, kuid ka riigiametnikud ja esindajad, avalik-õigusliku ameti kandjad.
Notari ameti põhimõtete hulka kuuluvad sõltumatus, erapooletus, usaldatavus, saladuste hoidmine ja isiklik vastutus. Isikliku vastutuse all mõeldakse, et notar vastutab ametikohustustega seotud süülise rikkumisega tekitatud kahju eest ise.