cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Amasoonia
Liigirikkus
Amasoonias on kirjeldatud 427 imetajaliiki, kellest 173 on endeemsed. Suurima imetajate rühma moodustavad käsitiivalised, keda on kirjeldatud 158 liiki. Närilisi on 110 liiki, kellest suurim on rohkem kui meetri pikkuseks kasvav kapibaara. Piirkonnas leidub vähemalt 15 perekonda ja 81 liiki kuuluvaid primaate, kellest üks sugukond (saakilased, Pitheciidae), kolm perekonda (20% maailmas leiduvaist) ja 69 liiki on endeemsed. Madusid on kirjeldatud 196 liiki, neist 82 on endeemsed, ja sisalikke 138 liiki, kellest 111 on endeemsed. 406 konnast on tervelt 348 (85%) endeemsed. Linnuliike on umbes 1300, kellest viiendik, ehk 260 liiki, on endeemsed. Amasoonias leidub maailma liigirikkaim mageveekalastik. Liike on kirjeldatud umbes 3000 (30% maailma mageveeliikide koguarvust), kuid neid võib oletuslikult kokku leiduda isegi kuni 9000. Puuliike, mida Amasoonias on ühel hektaril loendatud kuni 300, võib terves piirkonnas oletuslikult kasvada kuni 30 000.
Onu Bella klounimuusikal
"Onu Bella klounimuusikal" on Onu Bella 1993. aasta album.
"Kuidas kurvast Komulist sai lõbus Koomula"
Kogu teksti kirjutas Merle Jääger.
Kujundaja Riho Raie, fotograaf Tiit Koha.
Salvestatud Tartus septembris 1993 stuudios "Heli jälg".
Lugude nimekiri
Jutlustaja Merle Jääger, süntesaatorid ja klahvpillid Sven Kullerkupp, kitarrid Viktor Vassiljev. Laulavad ja teevad häält: Onu Bella, Kaja Rants, Meelis Mälgand, Aarne Valmis.
Dižsēņi
Dižsēņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla põhjaosas.
Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Dursupest 4, piirkonna keskusest Talsist 21 ning Riiast 92 kilomeetri kaugusele.
Dižsēņi on tekkinud endise Dižsēņi mõisa (Groß-Sehnen) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi seafarm.
Seemnelõks
Seemnelõkse kasutatakse ökoloogias ja metsanduses taimedelt seemnete püüdmiseks, et suurendada seemnesaaki ja -levikut. Neid leidub mitme tööpõhimõttega, näiteks lehtrina koguv lõks, kleepuv lõks (kasutatakse materjale nagu kärbsepaber), võrgud ja potid põldudel.
Lõksutüübid
Seemnelõksude kasutamiseks on palju valikuid. Lõkse on mitmesugustes suurustes, kujudes ja materjalides, traditsiooniliselt on need puidust raamide ja sõelast põhjaga. On kasutatud ka metallraamidega lõkse, maapinnale paigutatud lehtrikujulisi lõkse, sõela- või riidepõhjaga lõkse, vee või mullaga lõkse idanemiseks, kleepuva pinnaga lõkse või lihtsalt plastämbreid.
Luka Modrić
Luka Modrić (sündinud 9. septembril 1985 Zadaris) on Horvaatia jalgpallikoondise poolkaitsja, kes mängib La Liga klubis Real Madrid.
Seemnelõks
Kleepuvad lõksud
Materjal, mida kleepuvate lõksude puhul kasutada, ei tohiks seemnetele olla mürgine ega kuivatav. Paljud kleepuvad lõksud on petrooleumipõhised, olles ka odavamad (hinnaga umbes 1 € tükk), kergemad ja väiksemad. Sealjuures aga võivad liimi kleepuvust kaotada vihm, kaste, kuumus ja valgus.
Luka Modrić
Modrić alustas oma jalgpallurikarjääri 2002, kui sai lepingu Zagrebi Dinamoga. Esimesel hooajal mängis Modrić noortemeeskonnas, teisel laenas Dinamo teda teistele klubidele, sealhulgas välismaale. Kuni 2008 osales Modrić Dinamo täiskasvanute meeskonnas 112 kohtumises ja lõi neis 31 väravat. Ta sai selles klubis mängides kaks meistritiilit ja ühe karikavõidu.
Seemnelõks
Tolmulõksud
Tolmulõkse kasutatakse tolmeldavate taimede produktsiooni ja leviku mõõtmiseks. Need on tavaliselt tehtud silikoonõlist või kleepteibiga valmistatud klaasist slaidisest ning neid võib paigutada horisontaalselt või silinderkonteineritena.
Luka Modrić
Aastatel 2008–2012 mängis Modrić Tottenham Hotspuris. 2011. aastal valiti ta Tottenham Hotspuri aasta mängijaks.
Seemnelõks
Puuviljalõksud
Nende lõksudega, mis on samuti paigutatud kas maapinnale, rippuvalt, valamu või lehtritena, kogutakse puude vilju.
Luka Modrić
Ta on kaheksal korral (aastatel 2007, 2008, 2011, 2014, 2016, 2017, 2018, 2019) valitud Horvaatia aasta jalgpalluriks.
Seemnelõks
Lõksu valimine
Sobivat lõksu valides tuleb silmas pidada teatud tegureid. Olulised on seemne leviku seadis ehk koht, kuhu seemned kukuvad, leviku ajastus ja seemne languse tihedus ehk kui palju seemneid taim toodab. Väiksemad lõksud on paremad puude jaoks, mis toodavad rohkem seemneid, ja suuremad võivad sobida puudele, mis toodavad vähem. Eri sorti lõksud on omavahel suhteliselt võrreldamatud.
Luka Modrić
Koondisekarjäär
Modrić osales Horvaatia U15 koondises (2 mängu, 0 väravat), U17 koondises (2 mängu, 0 väravat), U18 koondises (7 mängu, 0 väravat), U19 koondises (11 mängu, 1 värav) ja U21 koondises (15 mängu, 2 väravat).
Horvaatia jalgpallikoondises debüteeris Modrić 1. märtsil 2006 sõprusmängus Argentina jalgpallikoondise vastu, mille Horvaatia võitis 3:2. Esimese värava Horvaatia kasuks lõi ta 16. augustil 2006 Livornos sõprusmängus Itaalia jalgpallikoondise vastu, mille Horvaatia võitis 2:0 ja Modrić lõi tagumise värava. 13. märtsi 2011 seisuga on ta mänginud koondises 49 mängu ja löönud 8 väravat. Kõik väravad on ta löönud eri mängudes. Andorra jalgpallikoondise vastu on ta löönud 2 väravat. Kõik mängud, kus Modrić on värava löönud, on Horvaatia võitnud, välja arvatud 2010. aasta MM-valikmäng Ukraina jalgpallikoondise vastu, mis lõppes 2:2. Seitse väravat on ta löönud kodusel Maksimiri staadionil.
Seemnelõks
Lõksu valimine
Lõksu valimisel on ka varjukülgi: näiteks valesti konstrueeritud puidust lõksud võivad kergesti mädanema minna. Suuremaid lõkse võib olla raske ladustada ning kokku panna. Riie ja sõelad rebenevad kergesti halbades ilmastikutingimustes ja võivad kahjustada saada loomade või putukate tõttu. Vee- ja mullalõkse tuleb hooldada tihedalt. Liigsed seemned võivad lõkse ummistada ja põhjustada ülekuhjumise või kui seemned lendavad minema, siis koguneb neid hoopis liiga vähe. Kleepuvatesse lõksudesse võib koguneda ka prahti.
Lõksu hooldamine
Lõkse tuleb kontrollida olenevalt seemnete kogusest iga nädal. Seemnete tuvastamine peab olema täpne, kuid see võib olla keerukas, sest neil puuduvad kindlad äratuntavad tunnused. Seega tuleks korraga kontrollida 2-3 liigi seemneid.
Luka Modrić
Koondisekarjäär
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel Austrias esimeses mängus Austria jalgpallikoondise vastu lõi ta penaltist 4. minutil Horvaatia meeskonna võiduvärava. Ta mängis kogu kohtumise nagu ka järgmises mängus Saksamaa jalgpallikoondise vastu, mille Horvaatia võitis 2:1. Üleminutitel sai Modrić kollase kaardi, kuid valiti kohtumise parimaks mängijaks. Sellega oli Horvaatia alagrupi võitnud ja viimases alagrupimängus Poola jalgpallikoondise vastu anti Modrićile puhkust. Veerandfinaalis Türgi jalgpallikoondise vastu mängis Modrić jälle terve kohtumise. Normaalajal väravaid ei löödud. 119. minutil andis Modrić resultatiivse söödu, mille Ivan Klasnić väravaks lõi, kuid üleminutitel suutis Türgi viigistada ja järgnes penaltiseeria. Modrić lõi kohe esimese löögi väravast mööda, kokku realiseeris Horvaatia 4 penaltist vaid 1 ja Türgi võitis 3:1. Modrić valiti ainsa horvaadina turniiri sümboolsesse koondisse. Varem oli EM-i sümboolsesse koondisse horvaatidest valitud üksnes Davor Šuker.
Seemnelõks
Lõksu hooldamine
Seemneid võib proovida ka idanema lasta. Sõelad aitavad ennetada loomade ja putukate hävitustööd.
Luka Modrić
Koondisekarjäär
2010. aasta MM-valikturniiril lõi Modrić 3 väravat, jagades sellega oma meeskonna kõige resultatiivsema mängija tiitlit, kuid alagrupi võitis Inglismaa jalgpallikoondis Ukraina ees. Horvaatia jäi kolmandaks ega pääsenud MM-ile.
2012. aasta EM-valikturniiri lõpetas Horvaatia alagrupi teisena Kreeka jalgpallikoondise järel ja pääses play-offi.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks mängijaks. Ta lõi turniiril kaks väravat: esimeses alagrupimängus Nigeeria vastu ja teises alagrupimängus Argentina vastu.
Isiklikku
Luka Modrić on 172 cm pikk ja kaalub 65 kg.
Siverski
thumb|Pühade Apostlite [[Peetruse ja Pauluse kirik Siverskis]] Siverski on alev Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis, Siverski valla keskus.
Siverski asub Oredeži jõe ääres, 23 km Gattšinast lõunas, 100 m kõrgusel merepinnast. Siverski geograafilised koordinaadid on 59° 21' põhjalaiust ja 30°5' idapikkust.
Siverski on üks vähestest kohtadest maailmas, kus jõe kaldad on ääristatud punase liivaga. See annab tunnistust rauast ümbritsevas pinnases.
Siverskis elas 1. jaanuari 2019 seisuga 12 327 elanikku ja 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 12 222 elanikku, millega Siverski on Leningradi oblasti suuruselt teine alev Roštšino järel. Asulas on 117 tänavat.
Alevis on palju suvilaid. Suvel kasvab Siverski elanike arv mitmekordseks. 2009 avati Siverskis olmeajaloomuuseum Datšnaja stolitsa ('suvilate pealinn').
Asula ajalugu
Esimest korda mainiti "Vana-Siversko ja Uus-Siversko küla Oredeži jõel" aastal 1499, kui need kuulusid Vadja viiendikku. 1857 avati Siverskis raudteejaam Peterburi–Pihkva–Varssavi raudteel. 27. novembril 1938 ühendati Siverski külaga lähedalasuvad Kezevo, Dernovski ja Družnoselski külad ning Siverski tunnistati aleviks. Nõukogude ajast paikneb Siverskis ka sõjaväeosa Siverski-2.
Ingerisoomlased
Ingerisoomlasi kolis Siverski piirkonda Rootsi ajal 17. sajandil. Siverski ehk Siiverska soomlased kuulusid luterliku Koprina koguduse alluvusse. 20. sajandi alguses elas soomlasi lisaks Polssovas (Bolšove) ja Varpaalas ehk Varpaan Siiverskas (Starosiverskaja). Kurovitsa läheduses on alles soome kalmistu. Siiverska külanimed soome keeles: Hynnisen Siiverska ehk Uusi-Siiverska (Novosiverskaja), Kurovitsa (Kurovitsõ), Markkosi (Margusõ), Pielilä (Belogorka) ja Polssova (Bolševo). Soome elanikkond hävitati 1930-ndatel Stalini repressioonide ajal.
Eesti NSV kunagine haridusminister Elsa Gretškina oli ema poolt Siverski soomlane.
Siverski transportsõlmena
Siverskit läbib lisaks raudteele ka maantee, mis kulgeb lääne poole Kikerinosse ning ida poole läbi Võritsa ja Tosno Šapkisse. Gattšina–Luuga–Pihkva raudtee lähedal kulgeb Gattšina–Luuga–Pihkva maantee, kuid see möödub Siverskist tükk maad lääne poolt. Siverskist lähtub 18 linnalähibussiliini, mida teenindab Gattšinas asuv aktsiaselts Passažirskije avtobusnõje perevozki.
Asula majandus
Siverskis asuvad tööstusettevõtetest puidutöötlusettevõte Kangas, tööstusehitusettevõte BiK, mööblikatteriide-ettevõte Sidak-SP, pehme mööbli tehas STD pljus, aktsiaselts Agrostroi Siverski ja mööblitootmisettevõte Siverskaja mebel. Kaubandusettevõtetest asuvad Siverskis saematerjalibaas Kangas, kauplused Magnit, Pjatjorotška, Kak sõr v masle ja Russki Razmer, aktsiaseltsi Baltik Servis Grupp ehitusmaterjalide baas ning 5 apteeki. Alevis on 2 postkontorit, miilitsajaoskond ja tuletõrjeüksus. Puhkuse- ja raviasutustest on seal kino-kultuurikeskus, allergiahaigete laste sanatoorium Berjozka ning sanatoorsed laagrid Admiraltejets, Družba, Junõi Kirovets ja Smena. Haridusasutustest asuvad Siverskis täiskasvanute täiendõppekeskus, raamatupidajate internaat-tehnikum, gümnaasium, 2 põhikooli, kutsekool, laste kunstikool, lastekodu-eriinternaatkool erivajadustega lastele ja 2 lasteaeda.
Siverski vaatamisväärsused
Vaatamisväärsustest on Siverskis olmeajaloomuuseum Datšnaja stolitsa, lennuväeüksuse muuseum sõjaväeosas, sõjakuulsuse memoriaal, Leningradi taeva kaitsjate memoriaal mälestustahvliga kosmonaudile German Titovile, Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik ning Jumalaema Tihvini Ikooni kirik.
Anni Käärst
Anni Käärst (sündinud Anni Irs, 1976. aastal Elvas) on eesti ehtekunstnik, skulptor ja maalikunstnik.
Anni Käärst on pärit Elvast ja õppis Elva gümnaasiumis ja kõrghariduse omandas ta Tartu Kunstikoolis nahkehistöö valdkonnas. Hetkel tegeleb ta kunstiga vabakutselisena. Kunstnik elab Tartumaal.
Kunstnik alustas käsitööga väga varases eas, õppides emalt juba kahe-aastaselt heegeldamist ja kudumist. Suure osa tema loomingust moodustavad puuskulptuurid ja tarbeesemeid aga tihti kujundab ta ka erinevaid rõivaesemeid ja vaipu. Lisaks meeldib kunstnikule ka maalida ja joonistada. Oma töödest postitab kunstnik pilte erinevatesse interneti keskkondadesse ja oma Facebooki kontole, kus jagab vaatajatega ka infot tööde valmimisprotsessi, sealjuures ka ebaõnnestumiste, kohta. Internetis hakkas kunstnik oma loomingut jagama 2008. aastal.
Tiltnieki
Tiltnieki (vanasti ka Mazdursupe) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla põhjaosas.
Sündinud 18. augustil
''Siin artiklis loetletakse 18. augustil sündinud tuntud inimesi.
Tiltnieki
Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel Mazdursupe oja kaldal. Tiltnieki jääb valla keskusest Dursupest 1,5, piirkonna keskusest Talsist 22 ning Riiast 90 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Mazdursupe mõisa (Klein-Dursupen) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi veisefarm.
Anni Käärst
Anni Käärst on ise öelnud enda kohta: „Olen alati teadnud, et olen kunstnik. Õppiv, katsetav, loodan, et arenev. Mängin värvi ja vormiga, nagu laps. Ja ma ei tahagi suureks saada.”
Looming
Anni Käärsti looming on väga mitmekülgne. Kunstniku lemmikteema on skulptuuride puhul naised. Esimene päriselt eksisteeriva inimese järgi valminud skulptuur kujutas kunstniku ema. Teised naisi kujutavad skulptuurid ei kujuta otseselt kedagi spetsiifilist, vaid kunstnik on saanud inspiratsiooni erinevate aspektide jaoks erinevatelt naistelt.
Tihti valmistab Anni Käärst oma teoseid lähedaste sünnipäevaks, näiteks ema juubeliks valminud puuskulptuur ja õele tehtud joonistused sünnipäevaks. Kunstnikult saavad soovijad skulptuure ka tellida. Anni Käärst on osalenud ka mitmesugustel puu- ja jääskulptuuride valmistamise ühisüritustel.
Elva Puukujude Talgud
Anni Käärst on Mariina Tiidori ja Karl Kontori kõrval üks Elva Puukujude talgute korraldajaist aastail 2006–2008, 2011, 2013 ja 2015. Nende ühisel eestvedamisel on Elva külje all Tartumaa Tervisespordikeskuses toimunud kuuel korral puuskulptuuride saagimise ühisüritused, mille käigus on valminud Väike Väerada Elvas Supelranna tänaval, Metsatuba, Maajumalate park sealsamas ja teisi objekte Tartu maratoni rajal ning Tartumaa Tervisespordikeskuse territooriumil.
Isiklikku
Anni Käärsti isa on Aadu Irs. Kunstnikul on ka tütar – Lagle Nõu, kes on samuti kunstnik ja on emale partner ehete ja ka teiste kunstiprojektide valmistamisel.
745
745. aasta
ColdFusion
ColdFusion on MacroMedia Inc. poolt arendatav tarkvarapakett veebisaitide tegemiseks ning nende serveerimiseks kasutajale.
Åre vald
Åre vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis.
Åre valla keskus on Järpen. Valla pindala on 7263 km² ning 2007. aastal elas seal 10 060 inimest.
Valla kõrgeim mägi on 1420 meetri kõrgune Åreskutan, mille nõlvadel on Rootsi tuntuim mäesuusakeskus.
Åre valla tähtsaim majandusharu on turism.
745
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 740 741 742 743 744 - 745 - 746 747 748 749 750
Altiplano
thumb|Vaade [[Puno linnale Peruus]] Altiplano on ulatuslik platoo Lõuna-Ameerika lääneosa keskel Andide laiemas osas. See on Kesk-Andide madalam osa. Ta hõlmab Tšiili, Boliivia, Peruu ja Argentina piiriäärseid alasid.
Helmi Herman
Helmi Herman (1916–1994) oli eesti maalikunstnik ja keraamik.
Elukäik
Helmi Herman sündis Abjas 1916. aastal peres, kus oli seitse õde-venda. Gümnaasiumihariduse sai ta Paides, seejärel õppis Tallinna Riiklikus Kunstikoolis moe ja lavadekoratsiooni alal. 1941.aastast Estonia ooperikoori laulja.
Vahenurme oja
Vahenurme oja (ka Halinga peakraav) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Eense, Kuninga, Mäeküla, Roodi, Sõõrike ja Vahenurme külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.
Altiplano
Altiplano kuiv maa on rikas soolakute poolest, kus on suured soolavarud. Selles piirkonnas on palju erineva kuju ja suurusega järvi, millest suuremad on Titicaca ja Poopó järv.
Bremeni torn
Bremeni torn (algselt Bremeri torn, ka Kampferbecki torn) on Tallinna linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluv neljakorruseline hobuserauakujuline torn.
Vahenurme oja
Oja pikkus on 9,6 km ning see suubub Sõõrike ja Naravere küla piiril paremalt Naravere ojja (8,3 km suudmest). Peakraavi valgla on 9,1 km². Oja lähe on Mäeküla ja Roodi küla piiril, Linnamäe raba lõunaservas. Lähtest umbes 1500 m edelas kulgeb Audru–Lavassaare–Vahenurme tee. Ülemjooksul ületab oja Pärnu-Jaagupi – Kalli tee. Keskjooksul jääb ojast idasse Vahenurme looduskaitseala.
Bremeni torn
Sellest ühele poole jääb Munkadetagune torn, teisel pool on lähim säilinud naaber linnamüüris Hattorpe-tagune torn. Varem jäid Bremeni ja Hattorpe-taguse torni vahele Väike Rannavärav ja torn vana vene kiriku juures.
Torni välismüür on ligi 2 m paksune, linnapoolne müür 1 m paksune. Torni uksel on kahekordne lukustus, sest 20. sajandi alguses hoiti siin linna püssirohtu. Teisele korrusele, kus oli vangla, saab müürisisest treppi pidi. Vangla on valgustuseta, väikeste õhuavade ja käimlaga ruum, mille seintesse on müüritud raudrõngad. Kolmas ja neljas korrus olid laskeavade ja kaminatega.
Bremeni torniga on ühenduses Bremeni käik, mis ühendab Uut tänavat Vene tänavaga.
Kui torn sai 16. sajandil uue omaniku, hakati torni tema järgi Kampferbecki torniks kutsuma. 17. sajandini oli torni kahel korrusel vangla, hiljem peeti seal püssirohuladu. 1950. aastatel raiuti läbipääs Bremeni käiku, hiljem avati käigus Bremeni baar.
Vahenurme oja
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS Vahenurme Agro.
Vahenurme oja keskkonnaregistri kood on VEE1114800.
Helmi Herman
Elukäik
Eestist lahkudes katkestas ta õpingud ning jätkas neid Saksamaal Düsseldorfi Kunstiakadeemias. Kunstiõpingud lõpetas ta aastal 1951 ning siirdus Brasiiliasse oma kahe venna perede juurde. Õpingute ajal Düsseldorfis pidasid sealsed professorid teda üheks andekamaks õpilaseks 10 aasta jooksul.
1955. aastal tuli Helmi Herman Torontosse oma õdede juurde ning juba järgmisel aastal olid tema teosed väljas kunstinäitusel, pälvides kunstikriitikutelt kiitva hinnangu. Helmi elas Torontos veel 6 aastat, siis siirdus ta 1960. aastal New Yorki. Seal alustas ta skulptuuri- ja keraamikaõpinguid Art Student Leage'is ja School of Visual Artsis.
Looming
1960. aastatel olid tema maalidel kujutatud tumedad depressiivsed kujud ning edaspidi sürrealistlikud ja abstraktsed kujundid.
Aastatel 1965–1967 hakkasid valmima akvarellitehnikas lilleseeriad. Tema akvarellitehnika oli meisterlikult voolav ning lilleõied olid kujutatud meeleolukas miljöös, mis haarasid vaatlejat. Akvarellitehnikas maalitud lillekompositsioonid kuuluvad Helmi Hermani meistriteoste hulka.
Tema teoseid on eksponeeritud paljudel kunstinäitustel nii Eestis kui ka välismaal.
Annes Varjun
Annes Varjun (18. august 1907 – 6. juuni 1986) oli eesti keraamik.
ERKI maalikunsti eriala lõpetas ta 1951. aastal.
Euroakadeemia
Euroakadeemia (kuni 2009 Euroülikool) oli erakõrgkool Tallinnas.
Struktuur ja töötajad 2017. aasta seisuga
Euroakadeemial oli viis teaduskonda: rahvusvahelised suhted (dekaani kohusetäitja prodekaan Leonid Karabeškin), tõlketeaduskond (koordinaator Irina Ladusseva), ärijuhtimine (dekaan Maret Branten, koordinaator Helena Gussarova), keskkonnakaitse (dekaani kohusetäitja Jüri Martin, prodekaan Ljudmilla Martin) ja kujunduskunst (dekaan Jevgeni Hristoforov, prodekaan Katrin Laanoja, õppeosakonna spetsialist Jana Sollmann).
Kõrgkooli rektor oli Jüri Martin. Õppeosakonna sekretär-referent oli Annely Eindok, õppeosakonna peaspetsialist (ÕIS) Kaili Simberg, õppeosakonna vanemspetsialist Veera Truljova, personaliosakonna juhataja Kersti Tani, pearaamatupidaja Inessa Denissova, raamatupidaja Tatjana Senokosova, haldusjuht Esta Ivalo. Raamatukoguga tegeles Dmitri Krasnov ja üliõpilasesinduse esimees oli Elizabeth Saal. Kooli omanik oli MTÜ Eesti Euroinfo Ühing, mille omakapital oli 2015. aasta lõpus 1,3 miljonit eurot.
Üliõpilased
2006/2007. õppeaastal oli tudengeid 1052. Õppeaastal 2011/2012 langes üliõpilaste arv alla 1000, õppeaastate 2012/2013 ja 2016/2017 vahel oli neid 600 ümber. Veel 2012/2013 moodustasid välistudengid alla ühe protsendi kogu õpilaskonnast, 2017. aasta vastuvõtuotsuste järgi aga juba 44%. 2019. aasta 12. juuni seisuga õppis Euroakadeemias 280 üliõpilast, nendest 46 esimesel kursusel.
Hindamised
Euroakadeemia ei läbinud 2011. aastal üleminekuhindamist, mistõttu kaotas 1. jaanuarist 2012 õiguse tegutseda ülikoolina ning anda teaduskraade. Otsustati jätkata rakenduskõrgkoolina.
2016. aastal avastati, et vähemalt 22 välistudengit oli võltsinud Eesti akadeemilise tunnustamise agentuuri hindamisotsuseid, et ilma vajaliku hariduseta Euroakadeemiasse pääseda. 2017. aasta augustis kirjutas haridus- ja teadusminister alla käskkirjale, mille kohaselt ei tohtinud uusi tudengeid rahvusvaheliste suhete rakenduskõrgharidusõppesse ja ärijuhtimise magistriõppesse enam vastu võtta. Käskkirja aluseks oli eksperdikomisjoni hinnang, et õppeasutus polnud ka pärast kuut aastat kordushindamisi lahti saanud mitmesugustest puudustest. Rahvusvaheliste suhete eriala pea 40 õppejõust töötas täiskohaga alla kolmandiku, vaid ühel oli rahvusvaheliste suhete alane kvalifikatsioon ning enamik neist olid tagasihoidlike erialaste saavutustega külalisõppejõud. Ärijuhtimise magistriõppekava 17 õppejõust töötas täiskohaga vaid kaheksa, mis väljendus ka magistritööde kvaliteedis. Euroakadeemiat vaevas õppejõudude vähesus, tudengite puudust leevendati Aafrikast pärit õppijatega, kellele esitati sisseastumiseks madalad nõuded. Enne otsust tühistada rahvusvaheliste suhete ning ärijuhtimise õppekavad võimaldati vastu võetud üliõpilastel soovi korral asuda õppima Euroakadeemia teistel õppekavadel.
Sama aasta septembris nimetas Politsei- ja Piirivalveamet (PPA) Euroakadeemia ebausaldusväärseks õppeasutuseks ning keeldus uutele välisüliõpilastele elamislube andmast. Põhjuseks toodi elamislubade väärkasutamisega seotud rikkumised. Osa õppuritel ei olnud vajalikku keele- ega haridustaset ning neil polnud äraelamiseks piisavalt raha. Kahtlustati ka, et Skype'i teel läbi viidud sisseastumisvestlustes abistati kandidaate või võisid ekraani taga olla hoopis teised inimesed kui need, kes Tallinnas õppima asusid. Politseimajja intervjuule kutsutud üliõpilane, kelle keeletasemeks oli Euroakadeemia hinnanud B2, suhtles vene keeles väga halvasti. Tallinna lennujaamas peeti kevadel kinni inimene, kes hoolimata Euroakadeemias õppimiseks antud elamisloast polnud seitse kuud Eestis viibinud. Kool ei olnud piisaval määral järginud PPA-ga sõlmitud kokkulepet, mille kohaselt pidi kool saatma PPA-le vestlustest ekraanitõmmised ja kordusvestluste helisalvestised.
29. augustil 2018 otsustas EKKA hindamisnõukogu Euroakadeemiale akrediteeringut mitte anda, kuna olukord oli halvenenud võrreldes eelmise institutsionaalse akrediteerimisega kolm aastat tagasi, eelmise hindamise parandussoovitusi ei olnud täidetud ja ilmnes puudusi personaliarenduses. Rektor Jüri Martin lubas EKKA otsuse edasi kaevata. Sama aasta septembris alustati riiklikku järelevalvet Euroakadeemia õppetegevuse nõuetele vastavuse hindamiseks.
Haridus- ja teadusminister Mailis Reps allkirjastas 2019. aasta 11. juunil käskkirja, milles seisis, et järelevalve käigus tuvastatud asjaolude kohaselt ei vasta Euroakadeemia õppetegevus kõrgkoolile esitatud nõuetele ja õppekvaliteet on märgatavalt halvenenud. Õppeasutusele heideti ette õppetöö läbiviimise ja kogu kõrgkooli toimimise jätkusuutmatust, samuti läbipaistmatut, mittesüsteemset ja õigusvastast juhtimist ning õiguskindluse ja selguse puudumist. Koolil puudus ülevaade õppejõudude tegelikust kvalifikatsioonist ja tööülesannetest, esitatud andmed olid vastuolulised ning ei vastanud osaliselt tegelikkusele. Õppetööd viisid suuresti läbi administratiivtöötajad, kellega polnud töölepingut sõlmitud. Palju oli külalisõppejõude, kes ei pruukinud vastata keeleoskuse nõuetele. Tudengeid immatrikuleeriti ilma õppima asumise eeltingimuste täitmist kontrollimata. Reps tegi valitsusele ettepaneku tühistada Euroakadeemiale antud õppe läbiviimise õigus ja õigus väljastada õppekava läbimisel vastavaid akadeemilisi kraade ja diplomeid, samuti keelata üliõpilaste vastu võtmine. Euroakadeemia rektori Jüri Martini sõnul polnud etteheited probleemsed.
Valitsuse otsuse kohaselt jäi Euroakadeemia õppe läbiviimise õigusest ilma alates 31. augustist 2020. Samast kuupäevast alates on Euroakadeemia suletud.
Most
1941 liideti Mostiga Kopisty linn, Rudolice nad Bílinou, Střimice ja Souši vald.
Enne Teist maailmasõda olid suurem osa linnaelanikest sakslased.
1960. aastate teisel poolel ja 1970. aastatel lammutati Mosti ajalooline kesklinn, et teha ruumi laiendatavale pruunsöe kaevandusele.
744
744. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastad: 739 740 741 742 743 - 744 - 745 746 747 748 749
Riidamäe
Riidamäe on küla Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo–Ardu tee ääres.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Küla läbib Kaustajõgi.
Kõveroja
Kõveroja nime kannab mitu vooluveekogu:
Mikroneesia keeled
Mikroneesia keeled on malai-polüneesia keelte haru, millesse kuuluvaid keeli kõneldakse Mikroneesias.
Sellesse keelterühma kuulub 20 keelt, mida klassifitseeritakse mitmel erineval viisil. Nauru keelel on võrreldes teiste keeltega niipalju erijooni, et teisi mikroneesia keeli nimetatakse pärismikroneesia ehk tuummikroneesia keelteks.
Liechtensteini vürstide loend
Liechtensteini vürstide loend esitab Liechtensteini vürstide täielikku nimistu alates esimesele Liechtensteinide perekonna liikmele vürstitiitli omistamisest 1608. aastal. Samuti on nimistus ära toodud regendid, kes valitsesid tavaliselt vürstide alaealisuse või kõrge vanuse tõttu.
Enne 18. sajandi algust ei kuulunud tänased Liechtensteini alad, tollased Schellenbergi ja Vaduzi krahvkonnad Liechtensteini vürstidele.
Liechtensteinist sai vürstiriik 23. jaanuaril 1719. Esialgu oli see üks arvukatest väikeriikidest Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririigi koosseisus.
Alates 12. juulist 1806 on tegu sõltumatu riigiga.
742
742. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 737 738 739 740 741 - 742 - 743 744 745 746 747
Andrei Galbur
Andrei Galbur (sündinud 5. juunil 1975 Chișinăus) on Moldova diplomaat ja poliitik. Ta oli 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister.
Ta lõpetas 1997. aastal Moldova Rahvusvahelise Vaba Ülikooli õigusteaduskonna ja 1998. aastal Viini Diplomaatia Akadeemia.
Aastatel 2000–2004 oli ta Moldova saatkonna esimene sekretär Austrias, 2007–2010 töötas ta Moldova saatkonnas USA-s. Jaanuarist 2013 kuni märtsini 2015 oli ta Moldova suursaadik Venemaa Föderatsioonis. Märtsist 2015 kuni jaanuarini 2016 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni aseminister. 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister.
Anabari valimisringkond
thumb Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul.
See moodustub Anabari, Anibare ja Ijuwi ringkonnast.
Anabari valimisringkonnast valitakse Nauru parlamenti kaks saadikut. Praegused saadikud (seisuga jaanuar 2007) on Riddell Akua ja Ludwig Scotty.
Valimistulemused
23. oktoobril 2004 toimunud valimistel valiti Ludwig Scotty ja teisena Riddell Akua. Kandideerisid veel James Deireragea, Godfrey Waidabu ja Tyrone Deiye.
Lemma
Lemma ehk abiteoreem on teoreem, millel pole küll iseseisvat tähtsust, kuid mis osutub vajalikuks vaadeldava matemaatilise teooria mõne teise teoreemi sõnastamisel.
Tüvekaitse
Tüvekaitse on plastist kate, mida kasutatakse puude kaitsmiseks varajases kasvustaadiumis. Selle eesmärk on tekitada puutüve ümber füüsiline barjäär kaitseks taimtoiduliste loomade ja pihustatavate taimekaitsevahendite eest. Tüvekaitse aitab kaasa puu kasvule, toimides tüve ümber kasvuhoonena, takistades kõrvalharude kasvu ja kaitstes tüve ümbrust umbrohtude eest, mis konkureerivad puuga vee ja valguse pärast.
Kasutatakse erineva värvi, suuruse ja kujuga ning erinevatest materjalidest valmistatud tüvekaitseid. Ameerika põhjaosas kasutatakse tüvekaitse varianti, mis on hirvede takistamiseks umbes 150 cm pikk ja millel on ventilatsiooniavad katte ülaosas, kuid mitte alaosas, et kaitsta puud pihustamise ja näriliste eest.
Majanduslik kasu
Tüvekaitsete majandusliku kasu hindamiseks tuleb nende kulukust võrrelda kahjudega, mida nad ennetada suudaksid, ja alternatiivsete kaitsemeetoditega, näiteks ulukiaedade ehitamisega.
Parimad pärlid
"Parimad pärlid" on Onu Bella 1998. aasta album.
Lindistatud 1992-1995 stuudios "Kagu-Sound",
remiksitud jaanuar-veebruar 1998 stuudios "Lodestar".
Balgale
Balgale on küla (vidējciems) Lätis Talsi piirkonnas Balgale valla keskosas.
Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel Oksle jõe ääres. Balgale jääb valla keskusest Dursupest 2, piirkonna keskusest Talsist 23 ning Riiast 90 kilomeetri kaugusele.
Balgale kujunes endise Balgale mõisa (Balgaln) keskuse juurde. Mõisa häärberis paiknesid nõukogude perioodil kohaliku külanõukogu ruumid, kolhoosi kontor ja ambulants. Tänapäeval on nii valla keskus kui ambulants Dursupesse üle viidud.
Külast 2 kilomeetrit lõunas asub Balgale kirik.
pisi|tühi|Balgale mõisa häärber
Aleksander Audova
Aleksander Audova (26. juuni (vkj)/ 3. juuli 1892 Keressaare, Vara vald, Tartumaa – 7. detsember 1932 Moskva, Vene NFSV) oli eesti bioloog.
Õppis aastatel 1902–1905 Vara vallakoolis, 1906–1912 Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja 1912–1918 (lõpetas) Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. Oli 1919–1924 ülikooli stipendiaat, 1919–1920 füsioloogia instituudi assistent ja kaitses 1922. aastal Tartu Ülikoolis eksternina doktoriväitekirja "Võrdlevad uurimused atroofiliste lihaste keemilise koosseisu muutuse kohta".
Töötas aastal 1923 Poolas Lwówi Ülikooli juures füsioloogilise keemia alal. 1924–1927 oli ta Tartus keskkooliõpetaja. 1927–1932 töötas Tartu Ülikoolis füsioloogia eradotsendina, lugedes zooloogia eriala üliõpilastele loomafüsioloogia kursust ja juhatades vastavat praktikumi. Lisaks käsitles ta soovitatavaid aineid: evolutsiooniteooriat, ökoloogiat ja närvitegevust.
1920 Kirjastusühisus Looduse asutaja koos Johannes Piiperi ja Johannes Voldemar Veskiga. 1927–1929 Tartu linnavolikogu liige. Eugeenik, ateist, esperantist, taimetoitlane.
Sotsialist, 1932 lahkus Eesti kodakondsususest ja läks Nõukogude Liitu, suri samal aastal maovähki.
Isiklikku
Tema poeg oli vastupanuvõitleja ja metsavend Leo Audova.
Rõõsa
Rõõsa on küla Harju maakonnas Kose vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Suur osa küla territooriumist jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealal asub ka mitmeid järvi (Lindjärv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Suur Kaksjärv, Väike Kaksjärv jt).
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Didier Cuche
200px|thumb|Didier Cuche Didier Cuche (sündinud 16. augustil 1974 Le Pâquieris) on Šveitsi mäesuusataja.
Esimese suurvõistluste medali sai Cuche 1998. aasta olümpiamängudel Naganos suurslaalomis, kui jagas teist kohta koos austerlase Hans Knaussiga. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta suurslaalomis kolmanda koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks 0,99 sekundilise eduga Peter Filli ees. Kiirlaskumises sai ta hõbemedali.
Maailma karikavõistlustel on Cuche võitnud kiirlaskumise karika 2007 ja 2008. aastal ning suurslaalomi karika 2009. aastal. Ta on osalenud 339 korda MK-etappidel ja saanud kuusteist võitu, olnud 25 korda teine ja 18 korda kolmas. Ta on võitnud Kitzbüheli maineka kiirlaskumise võistluse aastatel 1998, 2008 ja 2010.
Maailma karika etappide võidud
Didier Cuche on osalenud 339 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 59 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele.
Kõveroja (Pärnumaa)
Kõveroja on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Ertsma, Langerma ja Roodi külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.
Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Kõveroja keskkonnaregistri kood on VEE1114900.
SAE
SAE või Sae võib tähendada järgmist:
Otto Heinze
Otto Heinze VR I/2; VR II/3 (11. märts 1877 Kotlõ mõis, Jamburgi maakond (praeguse Kingissepa lähedal), Peterburi kubermang, Venemaa keisririik – 8. juuni 1968 Bad Windsheim, Saksamaa) oli Venemaa keisririigi ja Eesti (kindralmajor) sõjaväelane.
Elulugu
Otto Heinze omandas põhihariduse neljaklassilises Narva linnakoolis.
Teenistus Venemaa keiserlikus armees
6. oktoobril 1897 astus Otto Heinze vabatahtlikuna 92. Petseri jalaväepolku Narvas ja peagi suunati siit õppima Peterburi jalaväe junkrukooli, mille lõpetamisele 1. septembril 1901 järgnes teenistus nooremleitnandina 1. Soome Kütipolgus. 5. detsembril 1901 viidi ta üle 2. Soome Laskurpolgu õppekomando nooremohvitseriks.
1905. aastal lõpetas Oranienbaumis ohvitseride laskekooli kursuse ja teenis seejärel 2. Soome laskurbrigaadi kuulipildujaroodus. Samal aastal viidi ta üle 5. Soome laskurpolku, kuhu jäi teenima kuni Venemaa keisririigi sõjaväe lagunemiseni. Selle koosseisus võitles ka Esimese maailmasõja ajal Ida-Preisimaal, Karpaatides ja Leedus, kus sai kolm korda põrutada ning korra haavata.
Otto Heinze sõjatee algas rooduülemana, tõusis peagi pataljoniülemaks, seejärel polgu ülema abiks ja alates 17. maist 1917 polguülemaks. 1916 sai polkovniku auastme.
1918. aastal läks erru ja asus Narva elama.
Vabadussõjas
Peale Venemaa kodusõja algust 1918 aasta 1. novembril sai Otto Heinzest Põhjaarmee (hilisema Loodearmee) 3. Režitsa polgu ülem, kust aga juba 21. detsembril 1918 tuli üle Eesti kaitseväe teenistusse ja temast sai 1. jalaväepolgu ülem, mille ridades ta võitles Viru rindel.
21. oktoobril 1919. a. määrati Otto Heinze 1. Diviisi ülema asetäitjaks ja mõne aja mõõdudes ka diviisi ülemaks. 13. veebruaril 1920 ülendati polkovnik Otto Heinze Vabariigi Valitsuse otsusega kindralmajoriks vanusega 19. jaanuarist 1920.a. ja tema teeneid Eesti Vabadussõjas hinnati I liigi 2. järgu ja II liigi 3. järgu Vabadusrist, Läti Karutapja III ja II järgu orden, Poola Sõjarist ja 59-hektarilise talumaaga Ämaris Harjumaal.
Teenistus Eesti sõjaväes
1920. aasta lõpul viidi Heinze üle Eesti sõjaväe 2. Diviisi ülemaks ning sealt juunis 1921 tagasi 1. diviisi ülemaks. Diviisiülem oli ta 1. oktoobrini 1921, misjärel viidi Kaitseministeeriumi Nõukogu liikmeks.
17. oktoobrist 1932 kuni 20. maini 1933 oli veel kord 1. diviisi ülem, seejärel taas Kaitseministeeriumi Nõukogu liige kuni 1. maini 1936, mil ta läks seoses vanusepiiri täissaamisega erru.
Esimese Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis õnnestus tal saksa päritolu tõttu 1941. aasta märtsis Saksamaale ümber asuda. Sellega pääses ka repressioonidest.
29. aprillil 1964 valiti Otto Heinze Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis auliikmeks.
Otto Heinze suri Bad Windsheimis Saksamaal 8. juunil 1968 (91-aastaselt).
Ida Corr
Ida Corr (14. märts 1977, Århus, Taani) on taani laulja, helilooja ja muusikaprodutsent. Ida tegi oma debüüdi suvel 2005 albumiga "Street Diva". Teise albumi nimi on "Robosoul", mis anti välja 2006. See sisaldas ka hittsingleid "Let Me Think About It" ja "Lonely Girl". 1. märtsil 2008 tuli Skandinaavias singlina välja "Ride My Tempo".
The craziest hits
"The craziest hits" on Onu Bella 1993. aasta album.
Kujundaja Riho Raie, fotograaf Tiit Koha.
Lugude nimekiri
Laulavad ka: .Kaja Rants, Kersti Kuusk, Kati Murutar, Heli Vahing, Anne Adams, Meelis Mälgand; süntesaatorid: Sven Kullerkupp, Meelis ja Ülo Mälgand; kitarrid Viktor Vassiljev.
743
743. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Nauru keel
Nauru keel (dorerin Naoero) on mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Naurul, kus see on kõrvuti inglise keelega ametlik keel.
743
Aastad: 738 739 740 741 742 - 743 - 744 745 746 747 748
Nauru keel
Kõnelejate arv on umbes 6000.
Murded
Aastal 1937 Sydneys avaldatud aruande kohaselt oli Naurul kuni 1888. aastani, mil Saksamaast sai Nauru koloniaalvõim, ning enne esimeste nauru keeles avaldatud tekstide avaldamist hulk murdeid. Erinevused olid osalt nii suured, et eri paikadest pärit inimestel oli ilmseid raskusi üksteisest arusaamisega. Sedamööda, kuidas kasvas võõrkeelte mõju ning avaldati rohkem naurukeelseid tekste, kujunes ühtne kirjakeel, mida edendasid ka sõnaraamatud ning Alois Kayseri ja  Philip Delaporte tõlked.
Tänapäeval murdeerinevusi praktiliselt enam ei ole. Ainult Yareni ringkonnas ja selle lähemas ringkonnas kõneldakse veel Yareni murret, mille erinevused kirjakeelest on siiski juba peaaegu kadunud.
Lahinguluure
Lahinguluure ehk taktikaline luure on lahinguüksuste tegevus rindejoonel ja rinde lähitagalas vaenlase asetuse, tegevuse, arvukuse ja relvastuse kindlakstegemiseks lahingutegevuse piirkonnas.
Üksused
Lahinguluure on reeglina jalaväe- või soomusväe üksuste üks ülesanne. Jalaväe või soomusvägede koosseisus on reeglina spetsiaalsed luurepataljonid, luurekompaniid (diviis, brigaad) või luurerühmad (rügement, pataljon). Lahingkompaniide ülesandeks on vajadusel saata välja enda allüksuste koosseisust ajutiselt määratavaid luurejagusid või luuregruppe.
Tegevus
Lahinguluurel liigutakse kas jalgsi, maasturitega, soomusautodega, luuresoomukitega või muu sobiva soomustehnikaga. Luure ülesandeks võib olla kas vastase kohta info hankimine või oma põhiüksuste julgestamine. Lahinguüksuste luurajatele võidakse anda mõnikord ülesandeks väiksemate kallaletungide või diversioonide korraldamine vastase tagalas, kuid reeglina on see eriüksuste ülesandeks. Lahinguluure eesmärgil võidakse provotseerida vaenlase üksusi reetvalt tuld avama või manöövreid tegema, et nii paremini luureinfot koguda. Seda nimetatakse.
Välislingid
Military intelligence
Anortosiit
pisi|Kuul leiduv anortosiit [[Apollo 15 maandumispaigalt]] Anortosiit on faneriitne süvakivim, mis koosneb peamiselt plagioklassist.
Rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni järgi sisaldab anortosiit kvartsi 0–5% (protsent kvartsi ja päevakivide koguhulgast), päevakividest moodustab plagioklass üle 90% ning värviliste mineraalide sisaldus on alla 10%. Värvilistest mineraalidest on anortosiidi koostises tavalisemad pürokseen, oliviin ja Fe-Ti oksiidid.
Anortosiit moodustab kooslusi aluseliste süvakivimitega, näiteks gabroga. Et plagioklassi tihedus on raua- ja magneesiumirikastest värvilistest mineraalidest väiksem, on anortosiidi puhul tegemist enamasti kumulaatkivimiga. Erinevalt enamikust kumulaatidest ei ole anortosiiti moodustavad mineraalid vajunud intrusiooni alaossa, vaid vastupidi tõusnud ülespoole, moodustades seal valdavalt plagioklassist koosneva kivimi. Erinevalt enamikust süvakivimeist ei ole anortosiidil vulkaanilist ekvivalenti.
Anortosiit on levinud kivim näiteks Kuul. Kuu mägismaad koosnevadki peamiselt anortosiidist, "mered" aga basaldist.
Vene koolkonna mõjul on mõnede Eesti geoloogide seas siiani levinud anortosiidi nimetamine labradoriidiks. Seda seepärast, et anortosiit koosneb peamiselt mineraal labradorist (plagioklassi number 50–70). Seetõttu arvatakse mõnikord, et ju siis anortosiit koosneb anortiidist (plagioklassi number 90–100), mis aga ei ole tõsi. Anortosiit koosneb peamiselt labradorist, vahel ka oligoklassist, andesiinist ja bütauniidist, kuid otsmisi plagioklassi rühma mineraale anortiiti ja albiiti anortosiit reeglina ei sisalda.
Ringkond
Ringkond on haldusüksuse tüüp, mõnedes riikides ühtlasi ka omavalitsusüksus. Ringkonnad varieeruvad suuruselt eri maades, nad võivad hõlmata mitmeid maakondi, kuid ringkond võib olla ka mingi munitsipaalüksuse allüksus.
Hiina
Hiina Rahvavabariigis on ringkond 2. järgu haldusüksus.
Inglismaa
Ringkonnad Inglismaal (districts) on omavalitsusüksused. Piirkondades, kus kehtib kahetasandiline kohalike omavalitsuste struktuur, moodustab ringkond tavaliselt alumise tasandi üksuse (ülemise tasandi üksuseks on sel juhul krahvkond).
Wales
Walesis ametlikult terminit district ('ringkond') ei kasutata. Wales on jagatud 22 tervikomavalitsuseks.
Šotimaa
Ringkonnad (districts) olid Šotimaal aastail 1975–1996 omavalitsusüksused.
Põhja-Iirimaa
Ringkonnad (districts) Põhja-Iirimaal on omavalitsusüksused. Kogu Põhja-Iirimaa territoorium on jagatud 26 ringkonnaks.
Venemaa
Venemaal võib ringkond tähendada föderaalsubjektide haldusüksust, näiteks rajoon (район) või rahvusrajoon (национальный район), omavalitsusüksust, näiteks (munitsipaalrajoon (муниципальный район) või suurema linna haldusüksust – linnarajoon (городской район).
Süld
Süld (Tartu ja Võru murdes ka: süli ) on SI-süsteemi väline mõõtühik. Selle etalon on olnud laiali sirutatud käte sõrmeotste vahe.
Inglise fathom
Ingliskeelsetes maades kasutati sülda algselt maamõõduna, kuid hiljem peamiselt vee sügavuse ja laevatrosside pikkuse mõõtmiseks.
Ingliskeelne sõna fathom, mis tähendab sülda, tuleneb vanainglise sõnast fæthm, mis tähendas "väljasirutatud käed". See oli ka ühiku algne definitsioon.
Vee sügavuse mõõtmiseks kasutati köit, millel oli iga sülla tagant märk. Köie vettelaskmisel öeldi sügavuseks mark ('märk') ja selle järgi märkide arv. Näiteks kahe sülla sügavuse vee kohta öeldi "mark twain" (twain oli üks sõnadest, mis tähendas arvu kaks). Siit pärineb ka Samuel Langhorne Clemensi kirjanikunimi Mark Twain.
Hispaania braza
Braza on Hispaanias ja Ladina-Ameerikas traditsiooniline pikkusühik. Hispaanias on see defineeritud kui 2 vara ' t või 8 palmo ' t (1,67 meetrit). Argentina braza on 5,48 jalga (1,73 meetrit) ja Portugali braça on 10 palmo ' t ehk umbes 7,22 jalga (2,20 meetrit). Texase vara definitsiooni järgi oleks braza 1,693 meetrit.
Prantsuse toise
Toise on Prantsusmaal traditsiooniline ühik. Nagu fathom, oli ka toise ' i algne tähendus väljasirutatud käte pikkus. See võrdub 6 pied ' iga (prantsuse jalg). Kasutatud on erineva pikkusega jalgu, kuid 18. sajandi Pariisi pied ' i järgi on üks toise 6,395 inglise jalga (1,949 meetrit).
Selle mõtles välja Karl Suur 790. aastal. Ühik on nii vana, et toiser on saanud verbiks, mis tähendab "mõõtma". Seda kasutati laialdaselt 19. sajandil, kuid see pole tänapäevalgi täielikult kasutusest välja langenud.
Zgierz
Zgierz on linn Poola kaguosas Łódźi vojevoodkonnas, Zgierzi maakonna keskus. Asub 5 km kaugusel Łódźist ja 125 km kaugusel Varssavist.
741
741. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 736 737 738 739 740 - 741 - 742 743 744 745 746
Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium
Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium (inglise keeles United States Department of the Treasury) on Ameerika Ühendriikide valitsuskabineti tasemel ministeerium, mis tegeleb eelarveküsimustega. Eesti kontekstis vastaks sellele Rahandusministeerium.
Asutati ja alustas tööd 1789. aastal Kongressi otsuse alusel. Ühendriikide esimene rahandusminister Alexander Hamilton andis ametivande 11. septembril 1789. Hamiltoni palus ametisse astuda president George Washington pärast seda, kui esialgne kandidaat Robert Morris keeldus ning soovitas enda asemel Hamiltoni. Hamilton töötas peaaegu üksi välja USA esialgse rahandussüsteemi ning kuulus aastaid Washingtoni administratsiooni. Tema portree on USA kümnedollarisel rahatähel, mille tagumine külg kujutab rahandusministeeriumi hoonet.
Rahandusministri kõrval on üks rahandusministeeriumi tuntumaid ametnikke Ameerika Ühendriikide laekur, kes võtab vastu ja hoiab Ühendriikide raha. Rahandusministri ja laekuri allkirjade koopiad on kõigil tänapäevastel USA rahatähtedel.
Rahandusministeerium trükib ja mündib käibivat paber- ja metallraha Graveerimis- ja Trükibüroos ning Ameerika Ühendriikide Rahapajas. Samuti kogub rahandusministeeriumile alluv Ühendriikide Maksuamet föderaalmakse ning haldab riigi võlakirju.
Praegune rahandusminister on Janet Yellen. Ta astus ametisse 25. jaanuaril 2021.
Püha Alexius
Alexius on olnud mitme pühaku nimi:
Vīgrieze
Vīgrieze on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Laidze valla lääneosas.
Küla asub valla keskusest Laidzest 10, piirkonna keskusest Talsist 0,5 ning Riiast 126 kilomeetri kaugusel.
Vīgrieze kujunes endise Vigrieže karjamõisa (Wigredse) keskuse juurde.
Algebraline täiend
Miinori algebraline täiend ehk alamdeterminant on selle miinori täiendusmiinor, mis on varustatud märgiga. Täpsemalt, kui maatriks Mk on mõne n-järku ruutmaatriksi miinor ja Mn–k selle täiendusmiinor, siis miinori Mk algebralise täiendi saame, kui selle vastandmiinorit arvuga (–1)s korrutada: s on Mk moodustamisel kõrvaldamata jäänud ridade ja veergude järjekorranumbrite summa.
Dag Hammarskjöld
pisi|Dag Hammarskjöld Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld (29. juuli 1905 Jönköping – 18. september 1961 Ndola lähedal, Sambia) oli Rootsi diplomaat ja 1953–1961 teine ÜRO peasekretär. Aastast 1954 oli ta Rootsi Akadeemia liige.
1961. aastal hukkus Dag Hammarskjöld lennuõnnetuses. Samal aastal sai ta postuumselt Nobeli rahuauhinna.
Tema isa oli Rootsi peaminister Hjalmar Hammarskjöld.
Dag Hammarskjöldi on kujutatud 2015. aastal käibele lastud Rootsi 1000-kroonisel pangatähel.
Saarnakõrve
Saarnakõrve on küla Harju maakonnas Kose valla lõunaosas.
Silmsi
Silmsi on mitme koha nimi:
Dag Hammarskjöld
Mälestus
Tema auks on nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakvartali lähedal asuv haljasala Dag Hammarskjöld Plaza, mille kõrval asub kõrghoone One Dag Hammarskjöld Plaza.
Saarnakõrve
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Külast põhja jääb Mustla raba. Läände aga Pususoo.
Mööda küla idapiiri voolab Lintsi jõgi.
Külas asus Saarnakõrve mõis. Mõisa hooned on hävinud.
Küla lähistelt Pususoo rabasaarelt leiti 2011. aastal metsavendade punker koos raudpulkadega vaatluspuu, küttepuude riida, kaevu ja laua jäänustega. Aastatel 2013–2014 viidi seal läbi arheoloogilised kaevamised, mille käigus leiti hulgaliselt metsavendade kasutatud esemeid. Uurijatel õnnestus saada kontakt ka inimstega, kes teadsid punkri taustalugu ja kel oli fotosid, mis näitasid punkrielu selle kasutusajal. Leide on eksponeeritud Eesti Sõjamuuseumis.
Zgierzi maakond
Zgierzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
740
740. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 735 736 737 738 739 - 740 - 741 742 743 744 745
Jasper von Syburg zu Wischlingen
Jasper von Syburg zu Wischlingen (surnud 1571) oli Liivi ordu rüütelvend ja viimane Riia linnusekomtuur.