cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kohtla-Järve linnapea
Kohtla-Järve linnapea on Kohtla-Järve linna ja linnavalitsuse juht.
Alatõri jõgi
pisi|Alatõri jõgi Mordvamaal Ardatovi rajoonis Alatõr (vene: Алатырь, ersa: Ратор, tšuvaši: Улатăр) on jõgi Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Mordva Vabariigis ja Tšuvaššias, Sura vasakpoolne lisajõgi.
Jõgi saab alguse Nižni Novgorodi oblastist ja voolab peamiselt itta. See on 307 kilomeetrit pikk ja selle valgala on 11 200 km². Alatõr külmub novembris ja on jääs aprillini. Jõe ääres asuvad Ardatovi ja Alatõri linn ning Turgenevo alev.
Suuremad lisajõed on Rudnja ja Inzar.
Naujas Strūnaitis
Naujas Strūnaitis (tõlkes Uus Strūnaitis) on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Strūnaitise valla halduskeskus. Küla asub Mera jõe ja Kūna järve kaldal.
Ajalugu
Küla on tekkinud aastal 1781 rajatud kiriku juurde. XIX sajandil asus seal Strūnaitise mõis, millest on säilinud vesiveski. Tsaariajal oli küla venekeelne nimekuju Струнойце. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli küla Poola koosseisus. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Küla on nime saanud Strūna jõelt, eesliide Naujas eristab seda vanemast Senas Strūnaitise külast.
Edward Victor Appleton
pisi|1947 Edward Victor Appleton (6. september 1892 Bradford – 21. aprill 1965 Edinburgh) oli inglise füüsik.
1947. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind 1924. aastal korraldatud katsete eest, kus ta tõestas ionosfääri olemasolu.
Grigori Karassin
pisi|Karassin 2018. aastal Grigori Karassin (Григорий Борисович Карасин; sündinud 23. augustil 1949) on Venemaa diplomaat, endine asevälisminister.
1971. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli, pärast seda töötas ta mitmel diplomaatilisel ametikohal.
Aastatel 2000–2005 oli Karassin Venemaa suursaadik Suurbritannias.
2005–2019 oli ta Vene Föderatsiooni asevälisminister.
2021. aastast on Karassin Venemaa Föderatsiooninõukogu väliskomisjoni esimees.
Müncheni Eesti Kool
Müncheni Eesti Kool (saksa keeles Estnische Schule in München) on Saksamaal Münchenis aastast 2007 tegutsev eesti kool. Kool on ühingu Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis allorganisatsioon.
Koolis toimuvad eesti keele, joonistamise, meisterdamise ja muusikatunnid.
Kool toimub kaks korda kuus.
Muldpink
Muldpink, Lõuna-Eestis ka mulder, ) oli rehielamus rehetoa, hiljem ka kambrite välisseinte äärde rajatud madal muldvall, mida ääristas palk või kivirida. Rõhtpalkidest taluhoonetel süvistati pinnast vundamendi tarbeks väga vähe või üldse mitte. Iga nurga ja seinte liitumiskoha alla pandi nurgakivi e. plint. Vahepealne osa võidi jätta tühjaks või täita kividega, mille vahed tihendati kas savi või lubjaseguga, mõnikord laoti kivid ka ilma sideaineta. Selline tihendatud vundament, mis pakkus kaitset külma, tuule ja  kahjurloomade eest, ehitati tavaliselt elumajadele ja tallidele.
Elamu soojapidavuse tõstmiseks rajati sageli välisseina äärde 20-30 cm kõrgune muldvall, mida kasutati ka istumiseks. Et muld laiali ei vajuks, asetati maapinnale seinast umbes 50-70 cm kaugusele palk, mida nimetati muldpink. Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel ehitati samal eesmärgil nn. kivipingid, kus palki asendas paeplaatidest madal müür.
Ka idaslaavlaste ning soomlaste palkelamutel oli muldpink enamasti sisse ehitatud. Eestis kadus muldpink kasutuselt, kui 19. sajandi lõpul hakati elamutele vundamente ehitama.
Zemīte vald
pisi|Valla maastik Zemīte vald (läti keeles Zemītes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zante, Vāne, Kandava, Viesatase, Irlava ja Jaunsāti vallaga.
Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 772 inimest. Valla keskus on Zemīte küla, vallavanem on Rita Diduha.
Ajalugu
Aastal 1997 liideti Matkule ja Zemīte vald Kandava linna maaterritooriumiga. Aastal 1999 moodustati Kandava linna maaterritooriumist Kandava piirkond. 2009. aastal vald taastati kui Kandava piirkonda kuuluv administratiivüksus. 2021. aastal liideti vald Tukumsi piirkonnaga.
Kaitstavad mälestised
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Lauciņi Puuslikumägi, sealsed muinaskalmed ja hiiepaik ning Oļa ehk Uļase keskaegne kalmistu (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Kanduri kalmistu tamm ja Kanduri kalmistu tamm pärn, lisaks veel arvukalt nimeta põlispuid.
Asustus
2011. aastal elas vallas 716 lätlast, 14 venelast, 29 valgevenelast, 9 ukrainlast, 2 poolakat ja 6 leedulast. Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kunda Linnaraamatukogu
Kunda Linnaraamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Kundas.
Raamatukogu tegutseb alates 1917. aastast.
Helme valla lipp
thumb|Helme valla lipp Helme valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla lipp.
Lipp kinnitati 21. juunil 1994.
Lipu kirjeldus
Helme valla ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kaheks väljaks. Lipu vardapoolne väli on valge ning selle laius on 3 ühikut, lehvipoolne osa on aga sinine, laiusega 6 ühikut. Sinisel väljal asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont).
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.
Põhjendus
Sinine viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest. Pöörlev must-valge veskikivi sümboliseerib aja igavest kulgu ja põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust. Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust – maaviljelust, saaki ja leiba.
Lipu kasutamise kord
Helme valla lipp heisati järgmise korra alusel:
Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Trausella
Trausella on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Trausella kõrgus merepinnast on 654 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Trausella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Superiore, Brosso, Castellamonte, Donnas, Castelnuovo Nigra, Meugliano, Quincinetto, Rueglio, Traversella, Vico Canavese.
Sündinud 6. septembril
''Siin artiklis loetletakse 6. septembril sündinud tuntud inimesi.
Tõmmu soonerohi
Tõmmu soonerohi (Blysmus rufus) on lõikheinaliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab rannaniitudel. Taim leidub Eestis paiguti Lääne- ja Põhja-Eestis.
Vesiorel
pisi|Vesioreli rekonstruktsioon Vesiorel ehk hüdraulis on tänapäeva oreli otsene eelkäija, millel on klaviatuur, silindrikujulised lõõtsad ja heli tekitavad viled. Vesioreli leiutas 3. sajandil eKr Ktesibios Aleksandriast, kellele omistatakse ka veepumba, vesikella ja vee jõul toimivate mehaaniliste laululindude leiutamine.
Vesioreli põhipuudused olid, et see vajas täpset konstrueerimist ja pidevat hooldamist, kuna läks ruttu rooste.
Aastaks 200 asendati veepaak lõõtsaga.
Toitainete ringlus
Toitainete ringlus ehk nn ökoloogiline taaskasutus on orgaaniliste ja anorgaaniliste ainete lihtsamateks aineteks lagunemine ning sel viisil aineringlusse ja tootmisse tagasijõudmine. Protsessi käigus on energiavool mittetsüklilises, kuid nn mineraalainete liikumisvool tsüklilises. Mineraalainete liikumiseks võib lugeda näiteks väävli-, süsiniku-, lämmastiku-, fosfori-, hapniku- ja veeringet.
Toitainete ringluse liigid
Elu Maal on võimalik tänu energia ja toitainete ringlustele. Ühed fundamentaalsemad ja olulisemad mineraalained/mineraaltoitained on hapnik, vesinik, süsinik ja lämmastik.
Hapnikuringe
Hapnik on üks põhilisi atmosfääris leiduvaid gaase. Hapnik liigub õhu ja elusorganismide vahel. Põhilised komponendid hapnikuringluses on järgmised:
Veeringe
Üle kahe kolmandiku Maa pinnast on kaetud veega. See on põhiliseks elusorganismide koostisosaks. Veeringlus toimub Maa atmosfääri, ookeanide, maapinna ja biosfääri kaudu. Vee ringlemine määrab ilma, kliima, toetab taimekasvu ja võimaldab elu Maal.
Süsinikuringe
Süsinik on paljudele orgaanilistele ainetele põhiliseks ehitusmaterjaliks, mistap on see ka ülioluline elusatele organismidele. Süsinikuringe põhilised protsessid on järgmised:
Toitainete ringlus ja inimene
Toitainete ringlust võib lugeda ökosüsteemi üheks alust panevamaks bioloogiliseks teenuseks, sest selle käigus genereeritakse organismidele eluks vajalikud ained. Mitmete keemiliste ühendite – fosfor, lämmastik, väävel, süsinik, samuti raud ja räni – ringlus on inimtegevuse mõjul teinud läbi muutuse, mis omakorda mõjutab ökosüsteemi pakutavaid teenuseid ja inimese heaolu. Näiteks lämmastikväetiste tootmine ja kasutamine, lämmastikku siduvate põllukultuuride liigne kasvatamine ja lämmastikku sisaldavate õhusaasteainete ladestumine on põhjavee kvaliteeti halvendanud ja kasvuhoonegaaside emissiooni tõstnud. Ökosüsteemi paikapanevad tasakaalud ja ringlused on inimtegevusest häiritud või võimendatud. See toob endaga kaasa toitainete ülekülluse, mis omakorda muldade ja veekogude eutrofeerumise.
Kompostringlus
Kompost on orgaaniline aine, mis on lagunenud kompostimise teel. Selle protsessi käigus taaskasutatakse mitmesuguseid orgaanilisi aineid, mida muidu peetakse jäätmeteks, ja saadakse mullaomaduste viljakas parandaja ehk kompost ehk orgaaniline väetis. Kompost on toitaineterikas, mille kasutusala on lai ja universaalne. Orgaanilist väetist kasutatakse alates toalilledest ja eraisiku väikeaiast kuni suurte linnade põllumajandusettevõtete ja mahepõllunduseni välja. Kompost ise on maapinnale mitmel viisil kasutoov, seda kasutatakse mulla niisutajana, väetajana, eluvajaliku huumuse tekitajana ja muu hulgas ka naturaalse pestitsiidi ehk loodusliku mürgina.
Laiemas võtmes on kompost ka hea erosiooni kontrollija, mis 2000. aastate seisuga on veel suhteliselt uus tehnoloogia, aga mida juba kohalikud omavalitsused, arendajad ja põllumehed kasutusele võtavad, et vähendada pinnase kadu. Kompostikihti, mis asub erosioonitundliku pinnase peal, nimetatakse erosiooni kaitsetekiks või komposttekiks. Tänu komposti suurele veesisaldusele ei uhu vihm seda mullalt maha ning erosioonitundlik pinnas säilib.
Avatud ja suletud ökosüsteem
Avatud ökosüsteemis on vajalikud nii energiavahetus süsteemide vahel kui ka seda ümbritseva keskkonna vahel. Avatud ökosüsteemi on võimalik nii lisada kui ka sealt eemaldada täiendavaid ressursse. Kui eemaldada metsast kõik kiskjad, siis üks isend võib siseneda süsteemi loomulikul teel, kuna metsas puudub konkurents. Üheks olulisemaks avatud ökosüsteemi tunnuseks on mitmekesisus. Mitmekesisust on vaja, et ökosüsteem jääks püsima ning säiliks konkurents. Suletud ökosüsteemis toimub energiavahetus, kuid see pole ümbritseva keskkonnaga seotud. Suletud ökosüsteemi võib kirjeldada ka kui teoreetilist ideed, sest praktikas see palju kasutust ei leia. Üheks näiteks on liustikualune järv Antarktikas, kus kogu ökosüsteem on vees ning mida katab jääkiht, mis teeb süsteemi suletuks. Võib öelda, et tõeliselt suletud ökosüsteem on pigem haruldane nähtus ning püsima jäämiseks peab see olema võimalikult lihtne.
Laossina kääbaskalmistud
Laossina kääbaskalmistud asuvad Võrumaal Setomaa vallas Tartu–Räpina–Värska maantee ümbruses Laossina küla lähedal.
Laossina kääbaskalmistud koosnevad rohkem kui 60 kääpast, mis paiknevad mitme kilomeetri ulatuses 5 rühmana. 29 nendest on pikk-kääpad, ülejäänud ümarkääpad.
Riikliku kaitse all on 46 kääbast, millest kultuurimälestised registrinumbritega 11084–11100 ja 11127–11129 asuvad Laossina külakeskusest vahetult läänes mõlemal pool maanteed, osaliselt Toomasmäe küla territooriumil. 12 kaitsealust kääbast (11101–11110, 11125, 11126) asuvad neist omakorda umbes 500 m põhja pool ja ülejäänud (11111–11124) linnulennult ligi 2 km lõunakagus. Viimastest kagus on Rõsna kääbaskalmistud.
1974–1984 kaevati Mare Auna juhtimisel läbi 6 pikk- ja 4 ümarkääbast. Kõige pikem kääbas oli 53 m pikk. Leiti 34 põletusmatust, neist 1 savist urnis, ja 1 laibamatus. Pikima kääpa keskel olid söestunud puitehitiste jäänused. Hauapanused pärinesid 1. aastatuhande hilisemast poolest ja neid oli vähe.
Ülemaailmne Kabeföderatsioon
Ülemaailmne Kabeföderatsioon (inglise keeles World Draughts Federation, prantsuse keeles Fédération Mondiale du Jeu de Dames, lühend FMJD, inglise keeles ametlikult World Draughts Federation) on rahvuslikke kabeliite ühendav rahvusvaheline organisatsioon.
Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (prantsuse Fédération Internationale du Jeu de Dames, lühend FIJD) asutati 14. septembril 1947 Pariisis nelja riigi (Hollandi, Prantsusmaa, Šveitsi ja Belgia) kabeliitude osalusel. 1960. aastal nimetati organisatsioon ümber Ülemaailmseks Kabeföderatsiooniks.
FMJD peakorter asub Utrechtis. Föderatsiooni tähtsaim organ on kahe aasta tagant peetav peaassamblee, kus valitakse ka FMJD president.
FMJD on GAISF-i (Global Association of International Sports Federations) liige. FMJD on IMSA (International Mind Sports Association) asutajaliige.
Ivi Kreen
Ivi Kreen (sündinud 9. oktoobril 1935 Kiviõlis) on eesti endine telediktor.
Aastatel 1961–1990 töötas ta Eesti Televisioonis algul diktori, siis uudistesaate "Aktuaalne kaamera" diktorina.
Isiklikku
Ta oli abielus laulja Uno Kreeniga (1928–1996), nende poeg oli näitleja Toomas Kreen.
Jägerbomb
pisi|Pitsitäis Jägermeisterit kallatakse Red Bulli sisse|alt= Jägerbomb on segatud alkohoolne jook, kus kallatakse üks pits Jägermeisterit ühte klaasi Red Bulli ja juuakse korraga ära.
Saksakeelsetes riikides nimetatakse jägerbomb'i "Flying Hirschiks".
Eesti Kool Londonis
Koolis õpetatakse muu hulgas eesti keelt, muusikat, käsitööd ja kunstiõpetust.
Jägerbomb
Terviseriskid
Kanada ülikoolis aastatel 1981–2016 tehti 13 uuringut, kus leiti, et tarbides koos alkoholi ja energiajooki, suureneb oluliselt risk kukkuda, sattuda õnnetusse või kaklusse. Tarbides energiajooki võib tarbija saada kofeiinilaksu, mis tekitab uneprobleeme, südametöö liigse kiirenemise, ebameeldiva ärevustunde ja kõrge vererõhu.
On andmeid, et tarbijad on pärast jägerbombi joomist saanud südamerabanduse.
Eesti Kool Londonis
Kool toimub kaks korda kuus laupäeviti.
Seesamseesam
"Seesamseesam" on Eesti ansambli Imandra Lake debüütalbum. Album ilmus 2010 ja selle tootis Seksound.
Eesti Üürnike Liit
Eesti Üürnike Liit (lühend: EÜL) on aastal 1994 asutatud liit (mittetulundusühing), ühtlasi Eesti linnade üürnike ühenduste katusorganisatsioon.
Kerli Zirk
pisi|Kerli Zirk Eestit esindamas [[2015. aasta juunioride jääkeegli maailmameistrivõistlused|2015. aasta juunioride jääkeegli maailmameistrivõistlustel Tondiraba jäähallis Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. märts 2015 ]] Kerli Zirk (sündinud 23. jaanuaril 1995) on eesti jääkeeglimängija.
Soonerohi
Soonerohi (Blysmus) on lõikheinaliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eesti Üürnike Liit
Liit tegeleb peaasjalikult 1993. aastal elamumajanduse omandireformi tagajärjel tekkinud probleemide lahendamisega.
Kerli Zirk
Ta oli Eesti jääkeegli võistkonnas esimestel noorte taliolümpiamängudel Innsbruckis 13.–22. jaanuaril 2012 ja 2015. aastal jääkeegli maailmameistrivõistlustel.
Palade Silmaallikas
Allikas avaneb aluspõhjaastangu jalamile moodustunud 100 m läbimõõduga allikasoos (Silmaallika soo). Allika läbimõõt on 0,8 m ja sügavus 0,7 m.
Zemīte
Zemīte on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Zemīte valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kandavast 14 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. Zemītes asuvad lisaks vallamajale veel põhikool, rahvamaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Zemīte mõisa hoonetekompleks ja Zemīte luteri kirik, mille altar pärineb 18. sajandist.
Zemīte tekkis endisaegse Zemīte mõisa (Samiten) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Looduskaitse all on külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 3,88 meetrit, Euroopa lehis ümbermõõduga 3,46 meetrit, harilik valgepöök ümbermõõduga 3,65 meetrit ja tammed ümbermõõtudega 4,9, 4,2, 5,6 ning 6,16 meetrit.
Aastal 2018 oli külas 228 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 231.
pisi|tühi|Zemīte vesiveski
Seitsmenda Päeva Adventistide Narva kogudus
Seitsmenda Päeva Adventistide Narva kogudus on adventkogudus Narvas. Koguduse koosolekud toimuvad laupäeval kell 11:00 aadressil Rakvere tn 4, Narva. Kogudus kasutab Narva Metodisti Kiriku ruume.
Völkermarkt
Völkermarkt [ˈfœlkɐmaʁkt] (sloveeni: Velikovec) on linn Austria Kärnteni liidumaal, Völkermarkti ringkonna halduskeskus. See asub Drava orus, Klagenfurdist idas, Karawankide mäestikust põhjas.
Ajalugu
Piirkonna, mis oli kord iidse Noricumi provintsi osa, asustasid 7. sajandil slaavi hõimud, kes elasid Karantaania vürstkonnas. Ränne koondus ümber endise Rooma asula Juenna (tänapäeva Globasnitzi lähedal) piirkonnas, mida hiljem kutsuti Podjuna (sloveeni keeles) või Jauntal (saksa keeles). Tänaseni kutsub märkimisväärne osa elanikkonnast end Kärnteni sloveenideks.
thumb|Völkermarkt, Markus Pernharti (1824–1871) maal
1920. aasta Kärnteni plebistsiidis hääletas enamik rahvastikust Austria vabariigiga liitumise poolt. 18. septembril 1979 pommitas Jugoslaavia UDBA süütepommidega Völkermarkti raekoda, vigastades raskelt kolme meest, sealhulgas kahte agenti, põhjustades raskeid kahjusid.
Rahvastik
thumb|Völkermarkt
Transport
Linnast pääseb Austria Süd Autobahnile (A2) kahes liiklussõlmes. Eeldatavasti parandab kavandatud Koralmi raudtee piirkonna transpordivõimalusi.
Vana-Kariste seltsimaja
Vana-Kariste seltsimaja on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Vana-Kariste külas. Asutuse juhataja on Merle Hüva.
Böhlau
Böhlau Verlag on saksa kirjastus, mis tegutseb Kölnis ja Viinis.
Kirjastus on spetsialiseerunud eelkõige ajaloole ja õigusajaloole, vähemal määral ka paljudele teistele humanitaarteaduste valdkondadele.
Eduard Schults
Eduard Schults (7. jaanuaril 1932 Leningrad – 11. detsember 2015 ) oli eesti raadiotehnikateadlane ja alpinist, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor.
Tema peamised uurimisvaldkonnad olid raadioelektroonika ja raadiotehnilised seadmed; raadiosignaalide töötlemine; televisioonitehnika. Ta on loonud signaalide ja ruumiliste objektide näitajate mõõtmise meetodeid ja vahendeid, optiliste impulsskujutiste televisiooniregistraatoreid ning ringhäälingu- ja telekommunikatsioonisüsteemide näitajate standardimise metoodilisi aluseid.
Schults on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960).
Haridus ja töökäik
Ta oli teaduslikul tööl 1963. aastast. Dotsendi teadusliku kutse sai ta 1970. aastal. Tallinna Polütehnilises Instituudis alustas ta tööd 1965. aastal, algul automaatika kateedris ning hiljem raadiotehnika kateedris selle loomisest 1966. aastal vanemõpetaja ja dotsendina.
Aastatel 1981–1986 oli ta raadiotehnika kateedri juhataja. Schults on käinud erialaliselt stažeerimas Suurbritannias, Prantsusmaal, Itaalias ja Saksamaal.
Alpinism
1957. aastal tõusis ta koos Bruno Sauliga Kaukasuses Lagan-Hohi (5033 m) tippu mööda 4. raskuskategooria marsruuti.
1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus 30. juulil esmavallutati Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Eduard Schults See oli eestlaste esimene kõrgtõus. pisi|130px|[[NSV Liidu auradisti rinnamärk]]
Isiklikku
Tema isa oli Aleksander Schults, ema Helene Schults (sünninimi Hendrikson) ja abikaasa Milvi-Lien Schults (sünninimi Murumets). Lapsed Margus ja Kristiina.
Schults harrastas lisaks alpinismile kergejõustikku ja suusatamist.
Tessaalia
pisi|Tessaalia kaart pisi|Vanaaja Tessaalia jaotus Tessaalia (vanakreeka keeles Θεσσαλία) on ajalooline piirkond Kreeka keskosas. See piirneb põhjas Makedooniaga, idas Ípeirosega ja lõunas Kesk-Kreekaga. Seal elas tessaallaste hõim (Θεσσαλοί).
Tessaalia pindala on umbes 9780 km².
Loodus
pisi|Vaade [[Tessaalia tasandikule Pineiósi jõega]] pisi|[[Píndose mäed Neraidochóri külast lõunas]] Viljakat Tessaalia tasandikku piiravad põhjast Olümpose mäed, läänest Píndose mäed, lõunast Óthryse mäed ja idast mereäärne Óssa mägi. Peamised jõed on Titarísios ja Pineiós.
Keskmine ja noorem paleoliitikum: neandertallane
Vanimad Tessaaliast (Lárisa lähedalt) leitud, veel väga hajusad asustuse jäljed pärinevad keskmisest paleoliitikumist ja kuuluvad neandertallastele (anatoomiliselt tänapäevasele inimesele). Rodiá killud ja lõiketerad väheste pihukirvestega on hinnatud 200 000 kuni 400 000 aasta vanusteks. On veel Theópetra koobas, kus käidi keskmisest paleoliitikumist kuni neoliitikumini.
Neoliitikum: talupojakultuurid
pisi|[[Savist naisetorso, Sésklo]] Alates neoliitikumi algusest piirkonna asustus tihenes. Arheoloogilistel väljakaevamistel on leitud üle 400 asula. Tähtis asula on 6. ja 5. aastatuhandest eKr Sésklo tell Tessaalia idaosas, mille järgi on nime saanud Sésklo kultuur. See oli umbes 13 hektarit suur. Hilisneoliitikumiks võis Sésklo kontrollida ümberkaudseid külasid, mis varustasid linnataolist asulat. 4. aastatuhandel eKr oli hilisneoliitikumi Dimíni tell tähtis keskus; selle järgi on nime saanud Dimíni kultuur (4300–3300 eKr). Tell'id olid väga ebaühtlaselt jaotunud. Pool neist koondus Tessaalia keskossa.
Vaseajast rauaajani
Kuivemal Tessaalial oli eneoliitikumis väga vähe sidemeid põhjapoolsete piirkondadega, kuid tihedad sidemed lõunapoolsetega. Kurgaanid (näiteks Árgissa ja Pefkákia kaljul) annavad tunnistust Anatoolia mõjust. Samal ajal tekkisid esimesed kindlustused, näiteks Pefkákias.
Järgnes suur rahvastiku vähenemine üleminekul varahellaadilisest perioodist II varahellaadilisse perioodi III (umbes 2200 eKr). Põhjuste üle vaieldakse. Igatahes muutusid asustusstruktuurid, matmiskombed, kogu materiaalne kultuur.
Alates 2. aastatuhandest eKr aina tugevnes Mükeene kultuuri mõju. Eelkõige rannikualad Pagasaí lahe ääres olid väga Mükeene-pärased, nagu näitavad suuremad mükeenelikud hoonekompleksid ning lineaarkirja B leiud Dimínis, mitu monumentaalset tholos-hauda ning suurem asula Vólose lähistel. Vólose kanti paigutatakse tavaliselt ka Iolkos, kust vana legendi järgi olevat Iason koos argonautidega kuldvillakut röövima läinud. Achilleus, kreeklaste peakangelane "Iliases", olevat sündinud Phthia piirkonnas Lõuna-Tessaalias. Mükeene kultuuri leiukohtadel Kreekas olid teatud iseärasused, nagu ehituskeskme rõhutamine, domineeriv asend ja lähedus veele ning heale põllumaale suurte asulate ja paleekeskuste juures. Peale selle asusid need ühendusjoonel merelt tagamaale. Mükeene kultuur ulatus põhjas Olümposeni, jõudis 15. sajandi jooksul eKr Küklaadideni ning mõnede linnadeni Väike-Aasia läänerannikul idas ja Dodekaneesideni kagus. 1200. aasta paiku eKr leidsid kõik Kreeka mandri paleed vägivaldse lõpu ja osalt neid enam üles ei ehitatud.
Antiikallikate (Herodotos, Thukydides) järgi olevat (tõlgenduse järgi 2. aastatuhande lõpu poole eKr) Epeirosest tulnud tessaallased asunud elama piirkonda, mida alles hiljem hakati nimetama Tessaaliaks. ("Ilias" Tessaalia nime veel ei tunne.) Seal juba elanud penestid olevat pidanud kas lahkuma või alluma ja tegu tegema. Tessaalias jäi kasutusele aioolia murre.
Tessaallased laiendasid 7. sajandi teisel poolel eKr oma mõju ka naabruses elanud perioikidele, nimelt neist idas ranna ääres elanud magneetidele, lõunas Phthiotises elanud ahhailastele ning loodes elanud perraibidele. Need pidid tunnistama tessaallaste ülemvõimu ning neile andamit maksma ning oma väe nende sõdadesse saatma. Tessaallastest edelas Píndose mägede juures elanud dolopitele Spercheiosi orus elanud ainiaanid ja malislased säilitasid suurema iseseisvuse.
Tessaallastel oli domineeriv positsioon Pylaia-Delfi amfiktüoonias, sest neil koos alistatud perioikidega oli 24 häälest 12. Sellepärast langes neile ka 6. sajandi alguses juhtroll esimeses Pühas sõjas. Pärast seda saavutasid nad ülemvõimu Phokise üle ning ohustasid isegi Boiootiat, ent kaotasid 550. aasta paiku eKr need territooriumid. Seepeale asusid nad Antiik-Ateenat valitsenud Peisistratiidide poolele.
Maad, mille polised moodustasid Tessaalia liidu, valitsesid vähesed aadlisuguvõsad. Suuremate linnade ja nende tagamaade valitsemine oli aristokraadisuguvõsade kätes. Eriti austatud olid Aleuaadid Larissas, Echekratiidid Pharsaloses ja Skopaadid Krannonit. Oma hiigelmõisu laskis aadel majandada penestidel. Larissa valitseja Aleuas I korraldas 6. sajandi teisel poolel eKr Tessaalia liidu ümber, kujundades neli tetrarhide valitsetud ringkonda (tetraadi; Hestiaiotis, Pelasgiotis, Thessalioitis ja Phthiotis) kaitseringkondades ja luues liidu pea (tagos) ametikoha. Tagos täitis vägede ülemjuhataja ülesandeid; ta valiti ainult kriisiaegadel. Sõjaliselt eriti tõhus oli kuulus Tessaalia ratsavägi.
Klassikaline ajajärk
Aleuaadid surusid umbes 490 eKr hoolimata teiste aristokraatlike suguvõsade vastuseisust läbi liidu Pärsiaga (Ahhemeniidide riigiga) ja toetasid 480 eKr suurkuningas Xerxes I sissetungi Kreekasse, mis nurjus. Pärast Kreeka-Pärsia sõdu hakkasid Tessaalias domineerima Echekratiidid. Nad saavutasid selle, et Tessaalia sõlmis 461 eKr liidu Ateenaga, ometi läks Ateena ja Sparta konfliktis Esimeses Peloponnesose sõjas Tanagra lahingus (457 eKr) Tessaalia ratsavägi Sparta poolele üle. Tülide tõttu aadlike vahel juhtus nii, et kuigi Tessaalia liit oli Peloponnesose sõjas Ateena liitlane, toetasid siiski nii mõnedki mõjukad Tessaalia aadlikud Sparta väejuhti Brasidast, kui see oma sõjakäigul Makedooniasse 424 eKr Tessaaliast läbi läks. Üldse nõrgenes 5. sajandi jooksul eKr ilmselt keskvõim; Tessaalia liit oli ebatõhus ja tagos'e poliitiline tähtsus vähenes.
Ida-Virumaa Tatari Kultuuri Ühing
MTÜ Ida-Virumaa Tatari Kultuuri Ühing on tatarlaste kultuuri tutvustav ühing.
Ühing asutati 1998. Ühing kasutab Jõhvis aadressil Kooli tänav 2 olevat hoonet.
Ühing on Eestis muu hulgas avaliku pidustustega tähistanud tatarlaste püha: sabantuid.
Stephan Ernst Johann Mayer
pisi|Stephan Mayer (2012) Stephan Ernst Johann Mayer (sündinud 15. detsembril 1973. aastal Burghausenis Baierimaal) on Saksa poliitik, Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) liige.
Alates 2002. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige, Liidupäeva CDU/CSU fraktsiooni sisepoliitika kõneisik ning Liidupäeva CDU/CSU fraktsiooni juhatuse liige.
Elulugu ja kutsealane tegevus
1993. aastal alustas õigusteaduste õpinguid Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikoolis (LMU), mille lõpetas 1997. aastal juristide esimese riigieksamiga. Pärast praktikandiaega sooritas ta 2000. aastal ka teise riigieksami ning tegutseb alates 2009. aastast advokaadina Müncheni büroos Nachmann Vilgertshofer Scharf Barfuß Rechtsanwalts GmbH.
Erakondlik tegevus
Mayer oli 1994–2003 Altöttingi maakonna noorsooliidu Junge Unioni (JU) esimees. Alates 1997. aastast on ta Altöttingi maakonna CSU aseesimees ja kuulub samast ajast ka CSU Oberbayerni piirkonna juhatusse. Alates 2006. aastast on Mayer Ümberasustatud Isikute Liidu (UdV) liidumaa organisatsiooni aseesimees ning 2009. aastast CSU erakonna juhatuse liige.
Tegevus parlamendiliikmena
Mayer on alates 1996. aastast Neuöttingi (Oberbayern) linnavolikogu liige ja Altöttingi maakonna volikogu (Kreistagi) liige. Alates 2002. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige. 19. Bundestagi liikmena nimetati Mayer riigisekretäri ametikohale. 8. detsembril 2021 lõppes Mayeri ametikoht parlamentaarse riigisekretärina valitsuse vahetuse tõttu.
Ühiskondlik tegevus
Stephan Mayer on alates 2010. aastast Saksamaa Liitvabariigi tsiviil- ja katastroofikaitse tehnilise abi organisatsiooni Technisches Hilfswerk-Bundesvereinigung e. V. president. Peale selle on ta Ümberasustatud Isikute Liidu (Bund der Vertriebenen) eestseisuse liige, mis on põgenemise, väljasaatmise või ümberasustamise tõttu oma kodukohast lahkuma pidanud saksa päritolu inimeste liitude katusorganisatsioon.
Suhhumi Eesti Selts Linda
Suhhumi Eesti Selts Linda on Gruusias Abhaasias Suhhumi linnas eesti selts.
Seltsi on juhtinud Svetlana Holitš-Jakobson.
Partsi allikad
Partsi allikad on allikad Hiiu maakonnas Pühalepa vallas Partsi küla lähedal.
Allikad on moodustanud kaks allikajärvikut, mille läbimõõt on 4 m ja 7 m ning sügavus 0,2 m.
Rein T. Rebane
pisi|Rein T. Rebane pisi|Rein T. Rebane Rein T. Rebane (Rein Tõnis Rebane, sündinud 14. aprillil 1976 Tallinnas) on eesti muusik.
Rebane alustas muusikukarjääri aastal 1989 ansambliga Sacred Fire. 1995 loodi koos Sulliwaniga ansambel FLY, mille singlid "The Idol" ja "Wasted Whiles" olid ka Eesti edetabelites.
Aastal 2000 sai alguse Wild Rose, mille koosseisus esinesid Eero Karis, Jaan Elgula, Ants Nuut, Kait Tamra, Mart Peedo, Margus ”Maku” Kulden, Freddy Tomingas jt. 2002. aasta sügisel sai Wild Rose’ist Sunshine Company. Bänd esines pidevalt üle Eesti kuni aastani 2011 ning aastatel 2013–2014. Bändi debüütalbum “…Ja päike tõuseb” ilmus aastal 2005. Külalisesinejatena lõid seal kaasa Ivo Linna, Meie Mees, Mari-Liis Rahumets, Jüri Homenja jt. Plaadijagu materjali on avaldatud veel singlitena ning leidub kogumikalbumitel.
Aastal 2011, pärast Sunshine Company lagunemist alguse saanud 4 tankisti & Rebane mängis progressiivse suunitlusega rokki. CD “Üle Vindi” ilmus 2013.
Aleksandr Benois
Aleksandr Benois (vene Александр Николаевич Бенуа, kasutatakse ka nimekuju Alexandre Benois; 3. mai 1870 Peterburi – 9. veebruar 1960 Pariis) oli vene maalikunstnik, teatridekoraator, graafik ning kunstiajaloolane ja -kriitik.
Aleksandr Benois oli kunstnike rühmituse ja ajakirja Mir Iskusstva üks asutajaid ja vaimseid juhte.
Aastail 1918–1926 oli ta Ermitaaži maaligalerii juhataja.
Elukäik
Aleksandr Benois sündis 3. mail 1870 Peterburis. Tema isa Nicholas Benois oli tunnustatud vene arhitekt. Tuntuks sai ka Aleksandri vanem vend Leonti, kes oli arhitekt, ning vend Albert, kes tegeles maalikunsti ja arhitektuuriga.
Aastail 1890–1894 õppis Aleksandr Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas. Selle kõrvalt õppis ta iseseisvalt kunstiajalugu ja tegeles maalikunstiga.
Kolm aastat pärast ülikooli lõpetamist ja esimest reisi Prantsusmaale valmis Aleksandril akvarelliseeria, mis kujutas Louis XIV viimast promenaadi. Seeria sai kuulsaks tänu Pavel Tretjakovile, kes pani teosed näitusele. Tänu sellele näitusele võitis Benois kunstikriitiku Sergei Djagilevi ja kunstniku Leon Baksti tähelepanu. Kolmekesi koos asutasid nad kunstnike ühenduse Mir Iskusstva ja hakkasid välja andma samanimelist kunstiajakirja.
20. sajandi alguses jätkas Benois tööd Mir Iskusstvaga, kuid tegeles ka muuga. Ta kirjutas ja avaldas monograafiaid 19. sajandi vene kunsti ning Tsarskoje Selo kohta. Aastal 1903 illustreeris ta Aleksandr Puškini poeemi "Vaskratsanik".
Aastal 1901 määrati ta Peterburi Maria teatri kunstiliseks juhiks. Sellest ajast alates pühendas ta enamiku oma ajast lavakujundusele. Aleksandr Benois' loodud kostüüme ja lavakujundusi etendustele "Sülfiid" (1909), "Giselle" (1910) ja "Petruška" (1911) arvatakse tema parimateks teosteks üldse.
Aleksandr Benois tegi koostööd ka Moskva Kunstiteatri ja teiste tähtsate Euroopa teatritega.
Aastail 1918–1926 töötas Aleksandr Benois Ermitaaži kunstigalerii juhatajana ning andis välja uue Ermitaaži kataloogi. Samuti jätkas ta tööd raamatu- ja teatrikunstnikuna, viimasega tegeles ta peamiselt Moskva Suures Teatris.
Aastal 1926 emigreerus Benois Nõukogude Liidust Prantsusmaale ning elas Pariisis. Ta töötas peamiselt teatrikostüümide ja lavakujunduse kunstnikuna. Pärast teist maailmasõda töötas Aleksandr Benois mõnda aega Milanos La Scala teatris.
1955. aastal andis Benois kahes köites välja raamatu "Memuaarid". Aleksandr Benois suri 9. veebruaril 1960 Pariisis.
Estonia Stereo
Estonia Stereo oli stereofooniline radioola, mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos TREKB 1967. aastal ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET aastatel 1969–1973.
Rein T. Rebane
2014. aasta alguses lõi ta koos Virko Annuse ja Meelis Tinnoga ansambli Inglitolm, mis mängib diskohitte rahvapillidel (ukulele, mandoliin, akordion, kitarr, tuuba, viiul).
2015. aasta septembris kutsuti Rein T. Rebane Soome kultusbandi Dingo. Koos lauljaga Pertti Neumann moodustati uus koosseis, milles osalesid eestlastest veel basskitarrist Taago Daniel ja trummar Vallo Vildak ning klahvpillidel soomlane Petri Lapintie. Dingo on esinenud korduvalt ka Eesti suurematel lavadel.
pisi|Dingo
2016. aastal alguse saanud pop-rock 'i mängiv sooloprojekt G.I.F.T. (Arli Hinno – laul, Rein T. Rebane – kitarrid/mandoliin, Andrus Kanter – klahvpillid, Sven Valdmann – basskitarr, Raimond ”MY” Vahter – trummid) avaldas oma esimese singli “Alasti sinu ees” 2017 veebruaris ning esines Rock Café's Dingo soojendusbändina.
2017. aasta juunist on Rein T. Rebane ka ansambli Flowers of the Universe kitarrist. Bändi kuuluvad Tõnu Trubetsky – laul, Rein T. Rebane – kitarrid, Eimel Kaljulaid – trummid, Sven Hendrikson – basskitarr ja Tatjana Gashimova – viiul.
2018. aasta märtsis loodi uus ansambel Black Track mis mängib lisaks omaloomingule ka 80'ndate ja 90'ndate tantsuhitte rockina. Bänd avaldas 9. mail oma esimese singli "Olen jälle vaba". Koosseisu kuuluvad: Rein T. Rebane - kitarrid/laul, Karoliina Kiik - laul, Tarmo Herkül - trummid ja Sven Hendrikson - basskitarr.
Augustis tuli kokku esialgse koosseisu lauljaga Sunshine Company.
2020. aasta sügisel alustas Rein T. Rebane koos Eimel Kaljulaidiga oma esimese sooloplaadi „Kui Lõppeb Maa” salvestamist. Plaadil laulavad Henry Laks, Emil Rutiku, Hardi Volmer, Mart Peedo, Sulev Võrno, Eero Valdna, Fred Viidul, Arli Hinno, Annika Õunap ning muusikutest osalevad salvestustel Eimel Kaljulaid, Andrus Kanter, Taago Daniel, Vallo Vildak, Petri Lapintie, Toomas Rull, Sven Valdmann, Sven Hendrikson, Tarmo Herkül, Martins Birieds, Heigo Kumm, Jani Hölli (Waltari)
23.Juulil 2022 annab Rein T. Rebane esimese kontserdi koos oma soolobändiga STAR 11. pisi|Rein T. Rebane & STAR 11 Bandi kuuluvad veel: Fred Viidul – Laul, Andrus Kanter – Klahvpillid, Kristjan”Kotkas”Mäeots – Trummid, Rein Suurväli – Basskitarr ja Heiki „Gibs” Kübbar - Kitarr
05. Augustil 2022 ilmus Rein T. Rebane esimene sooloplaat „kui Lõppeb Maa”. Plaat avaldatakse ainult türkiissinisel vinüülil ning Spotify's. pisi|Kui lõppeb maa
Raadio- ja pedagoogitöö
Aastatel 1996–2016 töötas Rein T. Rebane mitmes Eesti raadiojaamas (Nõmme Raadio, Raadio 2, Hit FM, S.S.S.) saatejuhi ja produtsendina. Samuti esineb Rebane aeg-ajalt ka DJ-na ja tegutseb modellina.
Aastast 2018 töötab Rein T. Rebane noortebändide muusikaõpetajana.
Lääne-Ateena piirkonnaüksus
Lääne-Ateena (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Δυτικού Τομέα Αθηνών) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna keskosas. Lääne-Ateena hõlmab Ateena linnastu lääneosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna lääneosast.
Haldusjaotus
pisi|Lääne-Ateena vallad Lääne-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
Estonia Stereo
Eelnenud mudelitest olid stereofoonilise vastuvõtu suunas orienteeritud Estonia-3, millele sai külge ühendada stereodekooderi koos kahekanalilise lisavõimendiga (ehk omaaegses venekeelses keelepruugis "stereopristavka"). Vahepealsete mudelite Estonia-3M ja Estonia-4 kohta vastav info puudub.
Radioola Estonia Stereo oli mõeldud stereofoonilise vastuvõtu jaoks FM-alal ultralühilainel. Stereodekooderina oli selles kasutusel NSV Liidus standardiseeritud lahendusega dekooder.
Radioola Estonia Stereo on sama, mis standardiseeritud tüübinumbriga Estonia-005.
Stereofoonilised olid ka radioola Estonia kõik järgnenud mudelid, mis hakkasid kandma NSV Liidus selleks ajaks kehtima hakanud standardiseeritud tüübinumbreid 006 (Estonia 006) kuni 010 (Estonia 010).
(Estonia 006, Estonia 007, Estonia 008, Estonia 009, Estonia 010).
Valguta seltsimaja
Valguta seltsimaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Valguta külas. Seltsimaja eesotsas on huvijuht Merle Vääri.
Valguta Seltsimaja on Rõngu rahvamaja allasutus. Rõngu rahvamaja juhataja on Mari-Liis Vanaisak.
Viited
https://elvakultuur.ee/rongu-rahvamaja/valguta-seltsimaja/
Matti Jõe
Matti Jõe (29. juuli 1949 Rakvere – 10. juuli 2014) oli Eesti munitsipaalpoliitik.
Ta lõpetas 1967. aastal Rakvere 1. Keskkooli ja 1972. aastal teedeinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta on kuulunud aastatel 1996–2009 Rakvere linnavolikokku, aastatel 1996–1999 valimisliidus Wesenbergh, aastatel 1996–2002 valimisliidus Wesenbergh A&O, aastatel 2002–2009 Reformierakonna nimekirjas. Ta oli 27. juunist 2002 Reformierakonna liige.
Kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel 2009. aastal sai ta 41 häält ning ei osutunud valituks. Lisaks kandideeris ta aastatel 2003 ja 2007 Riigikogu valimistel; aastal 2003 sai ta 356 häält ja aastal 2007 sai ta 304 häält, kummalgi korral ei osutunud ta valituks.
Ta on töötanud Rakvere abilinnapeana ja aastatel 1998–2002 linnapeana. Tänu tema algatusele seisab Rakveres skulptuur "Tarvas". Hiljem tegeles ta ehituse omanikujärelevalvega nii Rakvere ehitistel kui ka näiteks Narva bastionide rekonstrueerimisel.
Forward (laev 1904)
pisi|HMS Forward Forward (prefiksiga HMS ehk His/Her Majesty's Ship, 'Tema Majesteedi Laev') oli Kuningliku Mereväe luureristleja. See oli Forward-klassi ristlejate juhtlaev. Laeva teenistus kestis 1905. aastast kuni selle lammutamiseni 1921. aastal.
Ernst August I (Hannover)
Ernst August I (5. juuni 1771 – 18. november 1851) oli Hannoveri kuningas aastast 1837 kuni oma surmani.
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte (ka lapse parimate huvide esikohale seadmise põhimõte) on perekonnaõiguse ja ka ÜRO lapse õiguste konventsiooni üldpõhimõte, mille järgi peavad riiklikud või erasotsiaalhoolekandeasutused, kohtud ja täidesaatvad ning seadusandlikud organid igasugustes lapsi puudutavates ettevõtmistes alati esikohale seadma lapse parimad huvid (ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikkel 3 lõige 1). See tähendab, et lapsi puudutavas asjas tuleb esmalt välja selgitada kõik erinevad lapse huvid ja seejärel hinnata, milline lahendus on lapse jaoks kindlal juhul kõige parem. Näiteks tuleb lapse huvi hinnata olukorras, kus vanemate tegevus on lapsele ohtlik või kahjulik. Sellisel juhul on lapse huvides nii vanematega koos elamine kui ka ohutus keskkonnas viibimine. Kui vanemate juures viibimine ei ole lapsele turvaline, tulebki kaaluda, kas lapse huve silmas pidades on parem laps vanematest eraldada ja turvalisse keskkonda paigutada või võimaldada lapsel elada vanematega koos tõenäoliselt ebaturvalises keskkonnas. Lapse huvide esikohale seadmine ei tähenda aga, et kõrvale tuleb jätta teiste puudutatud isikute või avalikkuse huvid, vaid et lapse parimaid huvisid tuleb alati arvesse võtta ning neile otsuste tegemisel oluline kaal anda.
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõtte allikad
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõttel on nii siseriiklikke kui ka rahvusvahelisi allikaid. Esimest korda mainiti põhimõtet 1959. aasta lapse õiguste deklaratsioonis, mille teise printsiibi järgi on lapsel õigus füüsilise, vaimse ja sotsiaalse arengu erilisele kaitsele. Samuti sisaldub põhimõte konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mille järgi on laste huvid kõikidel lapsi puudutavatel juhtudel domineerivad (artikkel 5 punkt b ja artikkel 16 lg 1 punkt d). 26. septembril 1991 ühines Eesti lapse õiguste konventsiooniga (edaspidi LÕK), milles on lapse huvi ülimuslikkuse põhimõtet sisustatud varasemate rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega võrreldes oluliselt laiemalt. LÕK-is ei seostata lapse huvide esikohale seadmist pelgalt hooldus- ja suhtlusõigust, lapse perest eraldamist ja lapsendamist puudutavate küsimustega, vaid näiteks ka perekondlikust keskkonnast ilmajätmise ja asendushoolduse (artikkel 20), menetlustagatiste (nt vanemate viibimine lapsega seotud kriminaalasja kohtuistungil; artikkel 40 lg 2 p b alapunkt iii), laste müügi, lasteprostitutsiooni ja -pornograafiaga (fakultatiivprotokolli preambul ja artikkel 8).
Eesti õiguses on vastav põhimõte sätestatud perekonnaseaduse (edaspidi PKS) §-is 123, mille esimese lõike järgi teeb kohus kõiki lapsesse puutuvaid asju läbi vaadates esmajoones lapse huvidest lähtuva lahendi, võttes arvesse kõiki asjaolusid ja asjaomaste isikute õigustatud huvi. Samuti peab kohus varem tehtud lahendit muutma, kui seda nõuavad kaalukad asjaolud, mis lapse heaolu püsivalt mõjutavad (lg 2). Lapse parimate huvide esikohale seadmine on ka üks lastekaitseseaduse (edaspidi LasteKS) eesmärkidest (LasteKS § 2). Nimelt tuleb last mõjutavate otsuste tegemisel selgitada välja lapse huvid ning lähtuda otsuste tegemisel nendest kui esmatähtsast kaalutlusest (LasteKS § 21 lg 1).
Lapse parima huvi sisustamine
Lapse parima huvi põhimõte on mitmetahuline (kriitikute sõnul kohati liialt üldine ja ebamäärane) ning selle sisu oleneb konkreetsest juhtumist. Seega ei saa „lapse parimat huvi“ ammendavalt defineerida, vaid seda tuleb igal üksikjuhtumil eraldi sisustada, arvestades konkreetset olukorda ja lapse vajadusi. Põhimõte annab küll ulatusliku tõlgendamisruumi, kuid lapse parimate huvide sisustamisel tuleb siiski lähtuda kohustuslikest kriteeriumidest ehk läbida kaks etappi – lapse parimate huvide hindamine ning kindlaksmääramine. Hindamine tähendab, et välja tuleb selgitada kõik lapse huvi puudutavad asjaolud ning neid teiste isikute huvidega võrrelda. Seega kui asjas on kaalul ka teiste isikute või avalikkuse huvid, ei saa lähtuda ainult lapse huvidest, vaid erinevate huvide vahel tuleb leida tasakaal. Näiteks võib selline tasakaalustamise vajadus tekkida huvide konflikti olukorras, kus ühel pool on laps ja teisel pool tema vanemad, teised lapsed või ühiskonna (majanduslikud) huvid. Lapse parimate huvide kindlaksmääramine tähendab aga lapse parimate huvide määratlemist hindamisprotsessi tulemuste põhjal. Seega selgitatakse kindlaksmääramise tulemusel välja lahendus, mis lähtub lapse parimatest huvidest (nt eelpool kirjeldatud näite puhul, kas eraldada laps vanematest tema turvalisuse tagamiseks või mitte).
Lapse parima huvi kindlaksmääramisel tuleb lähtuda kõikidest LÕK-is loetletud lapse õigustest. Näiteks on lapse huvides õigus haridusele (artikkel 28), perekondlikele suhetele (artikkel 8), õigus olla vanemate poolt hooldatud (artikkel 7), austatud ja koheldud kui indiviid (artikkel 16), samuti osaleda enda elu mõjutavate otsuste tegemisel (artikkel 12). Lapse parimates huvides ei ole aga olla mõjuva põhjuseta enda vanematest lahutatud (artikkel 9), teha endale ohtlikku või kahjulikku tööd (artikkel 32), olla vaimse ja füüsilise vägivalla, kuritarvituse või ülekohtu, hooletu või julma kohtlemise ohver (artikkel 19). Oluline on ka, et lapse huvi ülimuslikkuse põhimõttega ei saa õigustada lapse õiguste rikkumist (nt lapse kehaline karistamine, mis on LÕK-i järgi keelatud).
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõtte rakendamine
Lisaks on oluline, et olukorras, kus lapse huvid ei ühti lapse arvamusega või muul põhjusel tehakse otsus, mis tema arvamusest erineb, tuleb lapsele tema arvamuse arvestamata jätmise põhjuseid selgitada (lg 3).
Lapse parima huvi selgitavad välja lastekaitsetöötaja ja lapse esindaja, kes vestlevad lapse ja tema vanematega ning koguvad lisainformatsiooni koolist või lasteaiast, psühholoogilt, sotsiaaltöötajatelt või perenõustajatelt ja vanema töökohast. Lastekaitsetöötaja ülesanne on lapse parima huvi väljaselgitamine, hinnates mh peresiseseid suhteid ja vanemate isikuomadusi. Lapse esindaja funktsioon on aga selgitada vanematele lapse seaduslikke õigusi, lapsega suhelda ning teatud juhtudel ka vanemaid lepitada.
Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte kohtupraktikas
Riigikohus on lapse parimate huvide väljaselgitamist käsitlenud näiteks lapse suhtluskorra kindlaksmääramisel. Kohtu seisukoha järgi tuleb suhtluskorra määramisel lapse huvide väljaselgitamiseks kuulata laps ära, arvestades tema vanust ja arengutaset, ning lapse arvamusest ka lapse huvide väljaselgitamisel ühe asjaoluna lähtuda. Seejuures ei piisa vaid vanemate soovitud suhtluskordade võrdlemisest, vaid hinnata tuleb kõiki suhtluskorra eri variante, lähtudes lapse huvist.
Samuti on Riigikohus vanemate hooldusõiguse lõpetamisel ja selle ühele vanemale andmisel rõhutanud lapse huvidest lähtumise vajalikkust. Näiteks kui vanematel on erimeelsused ühise hooldusõiguse teostamisel ning soovitakse ühise hooldusõiguse lõpetamist või otsustusõiguse andmist ühele vanemale, peab kohus hindama, milline lähenemine vastab lapse parimatele huvidele. Hooldusõiguse küsimused tuleb lahendada eelkõige lapse huvidest lähtuvalt, tagades lapsele mõistliku elukorralduse. Mõlemal vanemal võiks olla õigus lapse elu korraldamisest osa võtta, kui see on kooskõlas lapse parimate huvidega.
Riigikohus on seisukohal, et lapse huvid on PKS § 123 lg 1 järgi kohtumenetluses kõrgendatud kaitse all. See kehtib kõigi lapse õigusi puudutavate kohtuvaidluste suhtes.
Peršoksnai
Peršoksnai on järv Leedus Švenčionyse rajoonis, merepinnast 144,8 meetri kõrgusel.
Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Kaldad on üldiselt kõrged. Kaldajoone pikkus on 16,23 kilomeetrit, koos saartega 17,03 kilomeetrit. Järves on kolm metsaga kaetud saart, nende pindalad on 0,63 ha, 0,43 ha ja 0,23 ha.
Järve põhi on ebatasane ja kaetud põhjamudaga. Kaldavöönd on liivane. Järve palistab ligi 30 meetrine kaislatest ja pilliroost kaldataimestiku riba.
Järve suubuvad Peršoksna ja kaks nimetut oja, tuues sinna Šiekštysi ja Pakaliukase järvede veed. Välja voolab Peršoksna. Järve kaitseks on moodustatud Peršoksnai hüdrograafiline kaitseala.
Kaladest elavad järves roosärg, särg, koger, teib, linask, kiisk, luts, viidikas, ahven ja haug. Külad järve kaldal on Juodapurvis, Prūdiškė, Gačiakampis ja Budriai. Põhjakaldal asub Budriai linnamägi, kaldast veidi eemal asuvad Budriai tumulused. Loodekaldale on rajatud laagriplats.
Järve nimi tuleneb liitest perš-: pra-paršas, pro-perša, pra-perša, tähendades lahvandust või hõredamat paika metsas.
Kristjan Joost
Kristjan Joost (10. juuni 1913 Laiksaare vald, Pärnumaa – 15. oktoober 1987 Stockholm) oli eesti agronoom.
Lõpetas Tartu Ülikooli 1936. aastal, mag. agr. 1938. 1944. aastal põgenes Rootsi.
Soomuselised
Soomuselised (Squamata) on roomajate klassi alamklassi diapsiidid kuuluv suurim selts, millesse kuuluvad sisalikud ja maod. Nad moodustavad 95% roomajate liikidest. Seltsi kuuluvad ka kõik Eestis elavad roomajad.