cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mati Mäetalu
pisi|Mati Mäetalu esinemas V Läänemere ajaloopäeval Kuressaare kultuurikeskuses Foto: Ave Maria Mõistlik, 25. juuli 2013 Mati Mäetalu (sündinud 10. mail 1965) on endine Eesti poliitik.
Kuulus Eesti Reformierakonda alates 6. detsembrist 2009 kuni 4. jaanuarini 2017.
Valiti Kuressaare linnapeaks 7. aprillil 2011. Oli selles ametis 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisteni.
Enne linnapeaks saamist oli Mati Mäetalu Kuressaare hariduse ja kultuuri valdkonna abilinnapea.
Arnold Grimpel
Arnold Grimpel (ka Arnold Krimpel; 2. aprill 1901 Valga – 1938 Nõukogude Liit) oli Eesti poliitik. Ta oli III Riigikogu liige.
1926. aastal kandideeris ja valiti Eesti Tööliste Partei rühma nimekirjas Riigikogusse.
4. detsembril 1928 tagandati ta ametist ja tema asemele sai  III Riigikogu liikmeks Mihkel Krents.
8. juunil 1928 põgenes NSV Liitu, kus arreteeriti, asus vangistuses Solovetsi saartel ja mõisteti kõrgeim karistusmäär – mahalaskmine, mis viidi täide Novgorodis.
Jüri Ant: "Hinnangut A. Grimpeli poliitilisele tegevusele arutati põhjalikumalt EKP 1929. aasta jaanuarikonverentsil. Õigustatult jäi konverentsil kõlama O. Rästa mõte,et oma viimasel tegevusperioodil jäi A. Grimpel revolutsioonilisest liikumisest maha, propageeris tihtipeale oma isiklikke poliitilisi vaateid partei poliitika asemel." Sõnavõtja Otto Rästas lasti maha Grimpeliga samal, 1938. aastal.
Ema ja laps
pisi|"Ema ja laps"
"Ema ja laps" on Endel Taniloo skulptuur, mis kujutab pingil istuvat ema ja tema süles seisvat last.
Arkebuus
Arkebuus ehk harkpüss ehk haakpüss (saksa Hakenbüchse, prantsuse arquebuse) on eestlaetav sileraudne käsitulirelv, mida kasutati 15.–17. sajandil. Arkebuusi kaliiber oli 18–30 mm.
Tripterygium wilfordii
Tripterygium wilfordii on kikkapuuliste sugukonda kolmtiivaku perekonda kuuluv taimeliik.
Tripterygium wilfordii levila on Hiinas, Koreas ja Jaapanis.
Saadused
Tripterygium wilfordii kõik osad evivad organismides mürgiga sarnast toimet.
Taimesaadustes olevaid bioaktiivseid aineid uuritakse eesmärgiga selgitada välja nende võimalik ravitoime selliste haiguslike seisundite korral nagu reumatoidartriit, süsteemne erütematoosne luupus, psoriaas, mõned vähktõve vormid, krooniline hepatiit, krooniline nefriit, liigesejäikuslik lülipõletik ja polütsüstilise neeru haigus.
Taimesaadustel arvatakse olevat fertiilsusvastane toime isastele ning seetõttu uuritakse tema osade sobivust meeste suukaudseks rasestumisvastaseks preparaadiks.
CP/M
CP/M (Control Program/Monitor) on arvuti operatsioonisüsteem, mida kasutati firma Intel 8- ja 16-bitiste protsessoritega arvutitel peamiselt diskettidel säilitatavate andmete haldamiseks.
Minimaalselt sisaldas CP/M operatsioonisüsteemiga arvuti vähemalt järgmisi komponente:
1980 soovis firma IBM kasutada firma Digital Researchi CP/M operatsioonisüsteemi uues tootes IBM PC (IBM Personal Computer). Läbirääkimiste nurjumise järel tegi firma Microsoft operatsioonisüsteemi DOS.
Rida sarnasusi tänapäeva Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemis tuleneb ühilduvuse tagamisest MS-DOS operatsioonisüsteemiga, mis omakorda sarnaneb ühilduvuse tagamise vajaduse tõttu operatsioonisüsteemiga CP/M. 8+3 märgist koosnevad failinimed MS-DOS-is ja Windows 3-s võeti algselt kasutusele CP/M-is.
Failinimede osade võrdlemiseks kasutatavate metamärkide (wildcard) algoritm tänapäeva Windowsi käsuaknas (Command Prompt), samuti reserveeritud failinimed andmevahetuseks välisseametega nagu PRN, CON ja jadaliideste nimed, näiteks COM1, samuti tekstifailide lõputunnused operatsioonisüsteemi käsu "copy" kasutamisel on algselt pärist operatsioonisüsteemist CP/M.
Õpiringi kivid
pisi|Õpiringi Suurkivi pisi|Õpiringi Väikekivi Õpiringi kivid on kaks lähestikku paiknevat rabakivirahnu Tallinnas Nõmme–Mustamäe maastikukaitsealal, Kuusiku parkmetsas.
Suurem kivi paikneb männiku serval. Rabakivi on vertikaalsete külgedega ja ebatasane. Kivi mõõtmed on 5,4×4,3×3,1 m ja ümbermõõt 14,9 m.
Kurista mõisa kalmistu (Võnnu)
Kurista mõisa kalmistu on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Kastre vallas Tartu maakonnas.
Õpiringi kivid
Väiksem rahn paikneb esimesest umbes 50 m ida pool niiskes lodumetsas. Rahn on samuti järskude külgedega, mõõtudega 3,2×2,4×1,5 m ja ümbermõõt on 9,5 m.
Õpiringi kivid on nime saanud neid 1935. aastal uurinud ja mõõdistanud Tallinna koolinoorsoo loodussõprade ühingu geograafia õpiringi järgi.
Kurista mõisa kalmistu (Võnnu)
Ajalugu
Kalmistu arvatavasti rajas Kurista mõisa tollane omanik Stephan Guillemot de Villebois 1834. aastal, kui surid tema tütar Anna Eleonora ja poeg Alexander. Kalmistule maetute üldarv pole teada.
Õpiringi kivid
Kivid on kaitse all alates 22. maist 1992.
Kurista mõisa kalmistu (Võnnu)
Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele läände.
Kalmistu lõunaservas paiknes väravaehitisena kabel, millest praegu on säilinud ainult varemed. Kalmistul on säilinud hauatähiste osi ning sisselangenud hauakohti.
Valter Proosa
Valter Proosa (8. jaanuar 1895 Tartu – 26. märts 1944 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (major).
Langes Nõukogude õhurünnakus.
Barbro Hiort af Ornäs
pisi|Barbro Hiort af Ornäs Barbro Hiort af Ornäs (28. august 1921 Göteborg – 28. november 2015) oli Rootsi näitleja.
Aastal 1958 tegi ta kaasa Ingmar Bergmani filmis "Elu lätteil" ja võitis rolli eest 1958. aasta Cannes'i filmifestivali parima naisnäitleja auhinna jagades seda Bibi Anderssoni, Eva Dahlbecki ja Ingrid Thuliniga.
Aniste mõis
Aniste mõis (saksa keeles Anisa) oli poolmõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Mõis rajati 1862, kui see eraldati Albu mõisast.
Enn Võrk
Enn Võrk (kuni 1934. aastani Ernst-Ulrich Võrk; 1. märts / 14. märts 1905 Vaŭkavysk (Volkovõsk), Grodno kubermang – 20. september 1962 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja koorijuht.
2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused
2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused (inglise keeles Nokian Tyres World Orienteering Championships 2017) on juulis 2017 Eestis toimunud orienteerumise maailmameistrivõistlused. Need on esimesed Eestis toimunud põhiklassi maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus.
Eestis peetud MMil võisteldi orienteerumisjooksu sprindis, sprinditeates, lühirajal, tavarajal ja teatejooksus. Võistluskeskus asus Tartus ning võistluspaigad Tartus, Viljandis, Rõuges ja Vitipalus.
Pauna talu kalmistu
Kalmistu rajati 1926. aastal Pauna talu maadele ja selle pindala on 0,01 ha. Omanikud on perekond Mühlbach (1936. aastast Ojaveski) ja Maisma.
Kalmistule on maetud 16 inimest. Siin paikneb ka mälestuskivi kolmele inimesele, kelle surmakoht on mujal.
2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistlused
Võistluste ajakava:
Enn Võrk
Keskhariduse omandas ta Tallinna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis, 1926. aastal lõpetas kompositsiooni erialal (professor Artur Kapi klass) Tallinna Konservatooriumi. Töötas 1926–1933 Tallinnas Jaani kiriku koorijuhi ja organistina ning 1928–1929 Raadio-Ringhäälingu orkestri dirigendina, 1933–1945 Tartu ülikooli muusikaõpetajana, 1945–1950 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõuna (aastast 1947 dotsent).
Tagandati 1950 õppejõuametist, varjas end. Valenime all Viljandimaal elades valmis tal aastail 1952–1956 ulatuslik Uue Testamendi apokalüptiliste tulevikupiltide põhjal loodud oratoorium "Valvake!" .
Võrk oli 1955–1960 Eesti NSV Muusikafondis klaverihäälestaja ja 1960–1962 Tallinna Klaverivabrikus peainsener.
1955–1962 töötas ta Rapla kirikus koguduse organisti ja koorijuhina.
Juhatanud koore, näiteks Tartu üliõpilassegakoori ja Tartu Naistelaulu Seltsi koori.
1. jaanuaril 1933 abiellus ta Tallinna Jaani kirikus Erika-Eha Kaldemaniga.
Urnseen
Urnseen (Urnula) on limatünnikuliste perekond.
Mokgweetsi Masisi
Mokgweetsi Eric Keabetswe Masisi (sündinud 21. juulil 1961 Moshupas) on Botswana poliitik, kes on alates 1. aprillist 2018 Botswana president. Enne seda oli ta aastatel 2014–2018 Botswana asepresident.
Ta on poliitik Edison Masisi (1923–2003) poeg. Kõrghariduse sai Masisi Botswana Ülikoolis, mille lõpetas 1984. aastal inglise keele ja ajaloo õpetajana. 1980. aastatel töötas ta kooliõpetajana ja Botswana Ülikooli õppekavade arendamise spetsialistina. 1989. aastal siirdus õppima Florida Osariigi Ülikooli, kust sai magistrikraadi haridusteaduses. Hiljem töötas Masisi UNICEFi Botswana esinduses.
Poliitiliselt on ta seotud Botswana Demokraatliku Parteiga. 2009. aastal valiti ta selle partei nimekirjas parlamenti. Samast aastast töötas ta erinevatel poliitilistel ametikohtadel ministeeriumides ja valitsuses. Aastatel 2011–2014 oli ta avaliku halduse minister, aastatel 2014–2018 haridus- ja kutseoskuste arendamise minister. 2014. aastal valiti ta ühtlasi tagasi Botswana parlamendi liikmeks.
12. novembril 2014 nimetas president Ian Khama ta asepresidendiks, jätte talle edasi ka senise haridusministri portfelli. Pärast Khama volituste lõppu 31. märtsil 2018 vannutati Masisi järgmisel päeval riigi uueks presidendiks.
Liane
Liane on jõgi Pas-de-Calais' departemangus Põhja-Prantsusmaal. See saab alguse Quesquesis ja voolab Boulogne-sur-Meri juures La Manche'i. Teised vallad jõe kallaste on: Selles, Brunembert, Bournonville, Alincthun, Crémarest, Wirwignes, Questrecques, Samer, Carly, Hesdigneul-lès-Boulogne, Isques, Saint-Léonard, Hesdin-l'Abbé, Condette, Saint-Étienne-au-Mont ja Outreau.
Geograafia
Liane saab alguse Quesquesis, voolab siis läbi Bournonville'i, Wirwignesi, Questrecquesi, Carly, Hesdigneul-lès-Boulogne'i, Isquesi ja Saint-Léonardi valdade. Lõpuks suubub see Boulogne-sur-Meri juures La Manche'i. Enne kanalite ja lüüsidega varustamist aitas Liane'i estuaar otse kaasa fleuve marin côtier'ile, mis asub Picardie' estuaarides kuni kahe neeme asukohani. Projekti ühes variandis on tehtud ettepanek, et selle estuaar, ehkki tehnoloogia abil oluliselt muudetud, peaks olema osa oletatavast looduspargist, Parc naturel marin à l'ouvert des estuaires picards et en mer d'Opale, ettepanek, mida valmistatakse ette alates 2008. aastast ja mis esitati avalikule uurimisele 2011. aastal.
Morfoloogia ja lisajõed
Liane'i keskmine langus on 2,8 ‰.
Selle parempoolsed lisajõed on Lamy, Corette ja Echinghem ning vasakpoolsed lisajõed on Lottinghem, Vieil Moutier, Menneville, l'Edre ja Desvres.
Hüdroloogia
Liane on väga kiire vooluga jõgi, kuid üsna ebakorrapärane. Selle voolukiirust on mõõdetud 27-aastase perioodi (1965–1991) jooksul Hesdigneul-lès-Boulogne'is Boulogne-sur-Meri lähedal, suudmest veidi ülesvoolu. Jõe valgala on sel hetkel 196 km², või ligikaudu 80% selle maksimaalsest väärtusest 244 km².
Liane'i keskmine aastane voolukiirus või vooluhulk Hesdigneul-lès-Boulogne'is on 2,99 m³/s.
Madalvee korral võib 3-aastane madal hetkeline voolukiirus kuiva viieaastase perioodi korral langeda kuni 0,066 m³/s, mida võib kirjeldada kui tõsist.
Üleujutused võivad selle väikese jõe ja selle valgala tagasihoidlikku suurust arvestades olla väga olulised. Hetke maksimaalse voolukiiruse 2 (IMFR2) ja IMFR5 mõõdikud on vastavalt 37 ja 52 m³. IMFR10 ehk kümneaastase üleujutuse põhjal arvutatud voolukiirus on 61 m³/s, IMFR20 on 70 m³/s ja IMFR50 on 82 m³/s.
Kaheaastase mõõtmisperioodi jooksul Hesdigneul-lès-Boulogne'is registreeritud maksimaalne hetkeline voolukiirus oli 1. detsembril 1979 47,3 m³/s, samas kui 6. veebruaril 1988 oli maksimaalne ööpäevane keskmine voolukiirus 41,6 m³/s. Võrreldes esimest neist väärtustest IMFR-i skaalaga, saab selgeks, et 1979. aasta üleujutus oli vaevalt viieaastane sündmus ja seega on sellise suurusega üleujutusi oodata väga sageli.
Liane on väga kiire vooluga väike jõgi, mida toidab suuresti selle valgla suur sademete hulk. Valgala voolukõvera arv on 483 mm aastas, mis on oluliselt suurem kui Prantsusmaa keskmine kõigi selle valgalade põhjal, aga ka näiteks naabruses asuva Lysi valgala keskmine, mis on Wervicq-Sudis 249 mm. Spetsiifiline voolukiirus ulatub 15,3 l/s valgala ruutkilomeetri kohta.
Ökoloogiline seisund
Välja arvatud selle lähte lähedal oli Liane'i vee kvaliteet aastatel 1980–1990 keskmiselt kuni väga saastunud, peamiselt tööstus- ja olmejäätmete tõttu. Linnad ja tööstused reostavad nüüd vähem, kuid kündmine on vallutanud põllumaad ja karjamaad, mis olid selles piirkonnas tagasi lükatud, ning põllumaa erosioon ja põllud, mis on talvel ja sügisel viljatud, on Liane'i peaaegu pideva hägususe põhjuseks. Veeagentuuri andmetel oli Liane 2005. aastal hägune ja selle prantsuse veekvaliteediklass insatisfaisante (mitterahuldav), Carlyst alates oli liiga palju nitraate ja orgaanilisi aineid. Jõesuus Boulogne'is olid Liane'i veed klassifitseeritud mauvaise (halb), kusjuures kõik näitajad olid halvad: makroreostusained, orgaanilised ja oksüdeeruvad ained, asootilised ained (nitraadid) ja fosforiained.
Olukorda võib parandada Veepoliitika raamdirektiiv ja kohalik veemajanduskava Schéma d'Aménagement et de Gestion des Eaux.
Mõne aasta jooksul on kalurite liit mitmesuguste tegevustega püüdnud Liane'i teatavaks teha muul viisil kui oma maine tõttu väga saastatuna; kuigi see kehtib Boulogne-sur-Meri ümbruses, on mõned kohad, kus Liane on maaliline jõgi, kus on palju kalu. Kalurite liit Association des Pêcheurs de la Vallée de la Liane paigutab isegi regulaarselt forelle (tuntud kui "farios") jõe taasasustamiseks ja nende püütud kalade asendamiseks.
Internetiteenuste pakkuja
Internetiteenuse pakkuja (inglise keeles internet service provider; ISP) on ettevõte, mis pakub Internetile juurdepääsu ja kasutamise teenuseid.
Internetiteenuste pakkumise ajalugu Eestis
Eesti esimesed kommerts-internetipakkujad olid Estpak (Eesti Telefoni tütarettevõte), Microlink ja Data Telecom.
Interneti otseühendussõlm
Interneti otseühendussõlm (internet exchange) on internetiteenuste pakkujate võrkude ühendamise-sidumise koht. Internetivahetuspunkt kuulub OSI-mudeli 2. kihti (kanalikiht). Vahetuspunktide võrgu kiirused võivad varieeruda 100 megabitist sekundis kuni mitme terabitini sekundis. Internetivahetuspunkt on sisuliselt andmekeskus, kus kommutaatorid suunavad võrguliiklust erinevate internetiteenuse pakkujate võrkude vahel (kes jagavad keskuse infrastruktuuri ülalpidamiskulusid).
Internetivahetuspunktide vaheline ühendus
Internetivahetuspunktid on omavahel ühendatud kaablitega (veealused ja maapealsed kaablid)
Euroopa Liidus
Euroopa Liidus on Interneti pakkujatel keelatud takistada või aeglustada ligipääsu internetiliiklusele, välja arvatud erijuhtudel. Nende erijuhtude alla kuuluvad liikluse haldamine/juhtimine seadusliku käsu rahuldamiseks, liikluse turvalisuse ja terviklikkuse tagamiseks ning ülekoormuse leevendamiseks (arvestades, et kõiki liikluse kategooriaid mõjutatakse võrdselt).
Traadita Interneti-teenuse pakkuja
WISP (Wireless Internet Service Provider) ehk traadita interneti teenuse pakkuja pakub alternatiivi juhtmega ühendusele. Traditsiooniliselt kasutusel maapiirkondades, kus juhtmega ühendus ei ole saadaval, on trend kasutada juhtmevaba interneti tehnoloogiat, kaabelinterneti ja kiudoptika (valguskaabli) konkurendiks.
Juhtmevaba interneti tugevaks eeliseks on selle "viimase miili lahendus", mis on juhtmevaba. See muudab tihti võrgulahenduste üles panemise märgatavalt odavamaks, arvestades, et inimesed/kasutajad on üle suurte alade hõredalt laiali.
Acrimony (film)
"Acrimony" on 2018. aastal valminud Ameerika triller. Filmi stsenarist ja režissöör on Tyler Perry.
Filmi tähed on Taraji P. Henson, Lyriq Bent, Jazmyn Simon ja Crystle Stewart ja ta on väga lojaalne abikaasa, kes otsustab võtta teoks selle, et maksab kätte tema truudusetu abikaasa eest. Film sai alguse oktoobris 2016 Pittsburghis. Acrimony kus ilmus Ameerika Ühendriikide poolt Lionsgate Märts 30, 2018.
Sisu
Melinda saab kodu ja raha oma surnud emalt. Ta vastab samaaegselt Robert Gayle. Tema mees on kolledži üliõpilane ning ta elab RV-s. Kohe alustatud suhtes, kaotab Melinda oma süütuse Robertile. Kui Melinda sai teada, et Robert pettis teda Diana Wellsiga. Melinda reageerib sõidu ajal väga üle, olles samalajal autoroolis ning sõites Robert ' RV-sse, kuigi ta proovib hoiduda vigastustest, mis takistavad teda saama lapsi. Viimaks Robert vabandab, ja varsti nad abiellusid
Aastaid hiljem, Melinda toetab Robertit, kes ei suuda tööd leida, nagu ta oleks kurjategija. Robert raiskab oma raha projekteerimise peale ning laetavatele akudele ning tahab veenab Melindat, et ta paneks oma ema maja tagatiseks ja leiaks endale töö. Robert hiljem reconnects Diana, kes pakub, et luua kohtumine tema boss Prescott, nii et Robert saab müüa oma aku disain. Robert pakutakse $800,000 projekteerimiseks. Kuigi see on piisav, et salvestada Melinda ' s house, Robert loobub pakkuda, olles veendunud, et ta võib saada paremat hinda. Õppimine nii see ja tema tehtud koostoimeid Diana, Melinda palub Robert abielu lahutamiseks. Robert, kui ta läbib liikumise leida töö ja kodu, et elada, sest lahutus, liigub Diana.
Prescott reconsiders ja pakub Robert multimillion dollari tehingu, millega ta nõustub. Robert annab Melinda 10 miljonit dollarit ja ostab tema kodu tagasi teda tänada teda selle eest, toetades teda minevikus. Melinda üritab uuendada oma suhteid, ent saab teada, et Robert ja Diana on nüüd hõivatud. Melinda hakkab ahistama paar, isegi hävitada Diana pulmas kleit. Robert ja Diana saada lähenemiskeelu vastu Melinda, kes on tellinud, et näha, terapeut. Kuid tema vaimne seisund halveneb veelgi pärast õppe Diana on rase.
Robert ja Diana on abielus, ja veeta oma mesinädalad jaht. Relvastatud Melinda hiilib pardal ja laseb Robert. Robert lööb Melinda vette, ja ütle Diana, et saada meeskonna, kes hüppas välja. Melinda ronib tagasi peale paadi, kes kavatsevad tappa Robert, kuid tema jalg on püütud ankur kett. Melinda on lohistatud veealuse ja upub. Diana naaseb meeskonna abi haavata saanud Robert.
Tootmine
Filmiti 2016. aasta sügisel Atlantas Pittsburghis.
Pressiteade
Film ilmus Ameerika Ühendriikides Märts 30, 2018. See oli algselt nimega Ta on elada Oma Elu.
Tšehhi kollasetriibuline kana
Tšehhi kollasetriibuline kana on kerge kanatõug.
Acrimony (film)
Piletikassa
Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, Acrimony ilmus samal ajal Jumal Ei ole Surnud: Valgus, Pimedus ja Valmis Üks Mängija, ja oli prognoosi kohaselt bruto - $10-15 miljonit 2,006 teatrites selle avamise nädalavahetusel. $7.6 miljonit, teeniti selle esimese päevaga, sealhulgas $1 miljonit neljapäevse öö eelvaatega. See läks debüüdi $17,2 miljoniga, viimistleti teist. Järgmine film nimega "Valmis Üks Mängija", ja need mõlemad prognoositi parimaks, kui ka 10 miljoni dollari avamist Hensoni "Uhke Mary" avamist See jäi 51,2% oma teise nädalavahetusega $8,4 miljonit, viimistledes viiendaks.
Kriitiline vastus
Kohta läbi aggregator veebilehel Mädanenud Tomatid, film on luba reiting 25%, lähtudes 24 kommentaare ja keskmine reiting 3.2/10. Kohta Metacritic, film on kaalutud keskmine punktisumma 32 100, mis põhineb 14 kriitikud, nimetades "üldiselt ebasoodsad kommentaare." Publiku küsitletutest CinemaScore andis filmi keskmine hinne "A–" A+ F skaala.
Tšehhi kollasetriibuline kana
Kuked kaaluvad 2,3...2,8 kg, kanad 2...2,5 kg. Kanad on head munejad: 150...190 kollast kreemjat muna aastas, kaaluga 55...60 g.
Embrüosiirdamine
Embrüosiirdamine (inglise embryo transfer) on viljastatud munaraku viimine (siirdamine) organismi (naise, veise jne) emakasse.
Medzilaborce
Medzilaborce (russiini keeles Міджілабірцї, ukraina keeles Міжлабірці, ungari keeles Mezőlaborc) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Medzilaborce ringkonna halduskeskus.
Geograafiline asend
Medzilaborce asub Madal-Beskiidide nõlvadel Vydranka jõe suubumiskohas Laboreci jõkke, Poola piirist seitsme kilomeetri kaugusel, Prešovist ligikaudu 57 km kirdes.
Ajalugu
Medzilaborcet on esmamainitud 1543. aastal.
Kultuur
Medzilaborces asub 1991. aastal asutatud Andy Warholi Moodsa Kunsti Muuseum. Andy Warholi ema Julia Warhola (1891–1972) oli pärit Medzilaborce lähedalt Miková külast.
Majandus
Medzilaborce asub kristallvalgustite ja kristallripatsite tootja Glass LPS. Linnas tegutsevad masinaehitusettevõtted "Kovostroj" ja "Labstroj".
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medzilaborce elanikest slovakke 58,74%, russiine 27,98%, ukrainlasi 2,6%, mustlasi 1,98%, tšehhe 0,54% ja ungarlasi 0,22%. Rahvus oli teadmata 7,51%-l elanikest.
Paukuciems
Paukuciemsi eraldab Limbažist vana Ruhja-Riia raudtee trass. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Looduskaitse all on Limbaži piiril kasvav pärn ümbermõõduga 4,8 meetrit.
Aastal 2007 oli külas 40 elanikku.
Kvantväljateooria
Kvantväljateooria, ka väljade kvantteooria, (inglise keeles quantum field theory) on teoreetilises füüsikas teoreetiline raamistik, mis ühendab klassikalise väljateooria, erirelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ning mida kasutatakse subatomaarsete osakeste (osakestefüüsikas) ja kvaasiosakeste (kondenseeritud aine füüsikas) füüsikamudelite väljatöötamiseks.
Ajalugu
Kvantväljateooria areng algas 1920. aastatel valguse ja elektronide vaheliste interaktsioonide kirjeldamisega, mis kulmineerus 1940. aastatel esimese kvantväljateooria – kvantelektrodünaamika – loomisega. Peamiseks teoreetiliseks takistuseks oli peagi erinevate lõpmatusnähtude ilmumine ja püsimine häiritusarvutustes, probleem lahendati alles 1950. aastatel renormaliseerimise protseduuri leiutamisega. Teiseks suureks takistuseks oli kvantväljateooria võimetus kirjeldada nõrku ja tugevaid vastastikmõjusid. Kalibratsiooniteooria väljatöötamine ja standardmudeli loomine 1970. aastatel viisid kvantväljateooria renessansini.
Metsaneenetsid
Metsaneenetsid on neenetsite rühm, kes räägib metsaneenetsi keelt.
Juri Vella
Juri Vella (vene keeles Юрий Вэлла, ametlik nimi Юрий Кылевич Айваседа; 12. märts 1948 Varjogan, Surguti rajoon – 12. september 2013)  oli metsaneenetsi põhjapõdrakasvataja, kirjanik ja keskkonnakaitsja.
Ta kuulus Venemaa Kirjanike Liitu.
Mihail Väli
Mihail Väli (23. august 1895 Loona vald, Saaremaa – 17. juuli 1942 Sverdlovsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (major).
Eesti Maapank (1926–1940)
Eesti Maapank oli Eestis 1926–1940 tegutsenud pank. pisi|[[Estonia puiestee (Tallinn)|Vabaduse puiestee 1, Tallinn]] Panga ülesandeks oli põllumajanduse edendamiseks pikaajalise laenu andmine. Panga president oli Voldemar Johanson, direktor – presidendi asetäitja August Jürisson ja direktor Johan Jans. Aadress Vabaduse puiestee 1, Tallinn.
1937. loodi Maakapital, millest anti põllumajanduslikke sihtlaene ja maksti preemiaid eeskujulikele majapidamistele.
24. augustil 1940 liideti Vabariigi Presidendi dekreediga Eesti Maapank ja Eesti Maakrediitselts.
Kartsinoom
Kartsinoom (ladina carcinoma; vanakreeka sõnast karkinoma) ehk vähk (kitsamas mõttes) on pahaloomuline kasvaja, mis tekib epiteelkoe rakkudest. Epiteelkoeks on nahk ja näärmed ning see katab ka organismi kõhuõõnt ja kõiki elundeid. Healoomulistest kasvajatest eristab neid omadus levida organismis teistesse kudedesse ja paljuneda seal edasi, andes metastaase. Kartsinoom ja ka teised pahaloomulised kasvajad on organismi jaoks ebasoodsa kulgevusega ning eluohtlikud, põhjustades ilma õigeaegse ja adekvaatse ravita haige surma.
Patogenees
Kasvaja ehk tuumor ehk neoplasma on genoomimuutuste tõttu tekkinud kasvu, paljunemise ja küpsemise häirega rakkude kontrollimatu jagunemise tagajärjel tekkinud rakulis-koeline moodustis. Kasvajalise vohangu põhjuseks on rakutuumas tekkinud DNA mutatsioonid. Sellist vohangut iseloomustab autonoomsus, pidurdamatus, eesmärgitus, genoomimuutuse tõttu ilmunud uute bioloogiliste omadustega rakud ja parasitism, kuna kasv toimub normaalsete kudede arvelt. Lisaks puudub sellisel vohangul kaitsekohastuslik ja kompensatoorne iseloom. Pahaloomulised kasvajad kasvavad väga kiiresti, neil esineb tugev rakuline ja koeline atüpism. Need annavad metastaase ning retsidiveeruvad ehk kasvaja võib taaspuhkeda endisel kohal pärast eemaldamist. Kasvajarakkude diferentseerumise ja kliinilise kulu alusel jaotatakse kasvajaid hea- ja pahaloomulisteks. Maliigsetel ehk pahaloomulistel kasvajatel on sarnasus lähtekoega väike või puudub täielikult ja seetõttu nimetatakse neid kasvajaid ka mittediferentseerunud ehk mittevalminud kasvajateks. Healoomulised kasvajad on diferentseerunud ehk valminud, sest neil säilib sarnasus lähtekoega.
Levik ja metastaseerumine
Pahaloomulistel kasvajatel on võime ületada bioloogilisi piire ja barjääre ning liikuda algkoest, kus need tekkisid, teistesse elunditesse. Invasioon ehk pidev levimine on kasvajarakkude levimine piki elundi pinda ja infiltreerumine ümbritsevatesse kudedesse. Metastaseerumise puhul on kasvajarakud levinud algkoldest kaugemale teistesse elunditesse, kus tekivad uued kolded. Neid koldeid nimetatakse siireteks ehk metastaasideks ning neil puudub vahetu side algkoldega. Kasvaja diferentseerumise aste on oluline metastaseerumist ennustav tunnus: vähe diferentseerunud ja mittediferentseerunud kasvajad metastaseeruvad juba varakult ja ulatuslikult.
Kasvaja kasvamine
Pahaloomulisi kasvajaid iseloomustab invasiivne, infiltreeriv ja destrueeriv kasv. See tähendab, et kasvajarakud tungivad ümbritsevasse koesse (invasiivne kasv), immutavad need difuusselt läbi, mille tõttu on need ümbritsevate kudedega tihedalt seotud (infiltreeriv kasv), ja purustavad naaberkudesid (destrueeriv kasv). Selle tõttu on kasvaja piire raske määrata. Infiltreeriva kasvuga kasvaja eemaldamine on operatsioonil väga keeruline ning nende täielik eemaldamine on raske ja vahel isegi võimatu. Et vältida kasvaja taasteket üksikust infiltreerunud rakust, peab operatiivsele ravile lähenema põhjalikult ja radikaalselt ehk opereerimisel peab eemaldama ka normaalseid kudesid.
Kasvaja nekrotiseerumine
Pahaloomulisi kasvajaid iseloomustab ka nekroos, mis tekib verevarustuse puudulikkuse tõttu. Kuna kasvaja kasv on väga kiire, siis ei jõua verevarustus sammu pidada ja kude kärbub.
Histogeneetiline klassifikatsioon
Kasvajad liigitatakse koelise päritolu alusel. Epiteelkoest pärinevad pahaloomulised kasvajad on kartsinoomid ja mesenhümaalsest ehk tugikoest pärinevad on sarkoomid. Veel on olemas vereloomekoe ja lümfoidkoe kasvajad ehk leukeemia ja lümfoom, sugurakulised kasvajad ning närvisüsteemi ja ajukelmete kasvajad.
TNM-klassifikatsioon
Tegu on pahaloomuliste kasvajate levikut iseloomustava süsteemiga, kus T näitab algkolde mõõtmeid ja kasvajakolde lokaalse leviku ulatust, N näitab lümfisõlmede haaratust kasvajast ja M näitab metastaaside olemasolu.
RHK-10
Rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon (RHK) on Maailma Terviseorganisatsiooni koostatud rahvusvaheline haiguste statistiline klassifikatsioon. Selles on sümptomite, haiguste ja nende poolt põhjustatud terviseprobleemide, epidemioloogia ning kaebuste koodid. RHK-10 on selle 10. versioon. Kasvajad asuvad selle klassifikatsiooni teises peatükis (C00-D48).
Adenokartsinoom
Adenokartsinoom on epiteelkoe kasvaja, millel on näärmeline päritolu ja mida võib esineda mitmel pool organismis. Adenokartsinoomi healoomuliseks vasteks on adenoom, mis võib vahel ka adenokartsinoomiks areneda. Järgmised vähid on enamasti adenokartsinoomid: söögitoru-, pankrease-, eesnäärme- ja maovähk. Kopsu adenokartsinoom, mis moodustab umbes 40% kõigist kopsuvähi tüüpidest, esineb peamiselt suitsetajatel või endistel suitsetajatel, aga on samas ka kõige levinum kopsuvähi tüüp mittesuitsetajatel. See on rohkem levinud naistel kui meestel ja esineb noortel inimestel sagedamini kui teised kopsuvähi tüübid.
Lamerakk-kartsinoom
Lamerakk-kartsinoom tekib lameepiteelrakkude kontrollimatu jagunemise tõttu. Lameepiteelrakud moodustavad naha pindmised kihid ehk epidermise, aga neid on ka seedekulglat katvates kihtides, kopsudes ja muudes organismi osades. Lamerakk-kartsinoom võib tekkida paljudes organismi osades, aga esineb kõige rohkem piirkondades, mis saavad palju päikest, näiteks kõrvad, alumine huul, nägu, kael, käed ja jalad. Lamerakk-kartsinoom on üks levinumaid nahavähi vorme. Suurem risk lamerakk-kartsinoomi saada on heleda naha ja juustega ning roheliste, siniste või hallide silmadega inimestel, samuti neil, kes viibivad pikki tunde päikese käes. Seda tüüpi vähki esineb meestel kaks korda rohkem kui naistel. Lisaks on esinemissagedus vanematel inimestel (üle 50-aastastel) suurem kui noorematel, aga viimastel aastatel on diagnoosimine kasvanud ka noorematel inimestel, 20- ja 30-aastate seas.
Epiteelkoest lähtuv näärmeline kartsinoom
Epiteelkoest lähtuv näärmeline kartsinoom on pahaloomuline kasvaja, mille rakud on nii näärmelist kui ka lameepiteelkoelist päritolu. Seda tüüpi kartsinoom esineb peamiselt pankreases ja kopsus. Epiteelkoest lähtuv näärmeline pankreasekartsinoom on haruldane ja väga agressiivne pankrease vähi tüüp, mis moodustab 1–4% pankrease kasvajatest.
Anaplastiline kartsinoom
Anaplaasia on rakkude diferentseerumisvõime vähenemine, mille tõttu on rakuline atüpism nii suur, et kude ei sarnane enam ühegi koega ja algkudet ei ole võimalik tuvastada. Anaplastiline kartsinoom on väga agressiivne vähivorm, mille rakkude embrüonaalset päritolu on raske määrata, sest rakuline atüpism on väga suur. Esineb kopsu, kilpnäärme ja söögitoru anaplastilist kartsinoomi, kuid see võib esineda ka mujal kudedes. Anaplastiline kartsinoom allub väga halvasti ravile ja selle tõttu ei ole ellujäämisprognoos hea, olles umbes kuus kuud. Kilpnäärme anaplastiline kartsinoom on kilpnäärme pahaloomulistest kasvajatest kõige agressiivsem. See on üsna haruldane, moodustades alla 2% kõigist kilpnäärmevähi diagnoosidest. Tihti esineb inimestel, kellel on olnud varasemad kilpnäärmehaigused, näiteks struuma, papillaarne kilpnäärmevähk või follikulaarne kilpnäärmevähk. Anaplastiline kilpnäärme kartsinoom levib ka kõrvalolevatesse kudedesse ja elunditesse, näiteks söögitorusse ja trahheasse, ning annab metastaase ka kaugematesse piirkondadesse, peamiselt kopsu ja luudesse. Umbes 50% patsientidest levib anaplastiline kilpnäärme kartsinoom kopsudesse. Paljudel haigusjuhtudel levib seda tüüpi vähk nii tugevalt kaela struktuuridesse, et kasvaja muutub opereerimatuks.
Suurerakuline kartsinoom
Suurerakulise kartsinoomi kasvajarakkudes on palju tsütoplasmat ja selle tõttu on need tavalistest rakkudest suuremad. Seda tüüpi kartsinoom on suurerakuline kopsukartsinoom. Kasvajarakud võivad kasvada igas kopsu osas. Suurerakulise kopsukartsinoomi rakud kipuvad kasvama ja levima kiiremini kui teised kopsuvähi tüübid.
Väikeserakuline kartsinoom
Väikeserakuline kartsinoom on väga pahaloomuline kasvaja, mille rakud on ebanormaalselt väikesed ja kus on väga vähe ruumi tsütoplasma jaoks. Kõige tüüpilisemalt esineb kopsus (umbes 10–15% kopsuvähkidest on väikeserakulised kartsinoomid), aga võib vahel esineda ka mujal, näiteks eesnäärmes. Väikeserakuline kopsukartsinoom on väga agressiivne kopsuvähi tüüp. See levib kehas palju kiiremini kui teised kopsuvähid. Kuna kasvajarakud paljunevad ja kasvavad väga kiiresti ning metastaseeruvad kergesti, siis avastatakse seda tüüpi kasvaja alles siis, kui see on kehas juba levima hakanud. Väikeserakulise kopsuvähi staadiumid võib jagada kaheks: piiratud staadiumiks ja ulatuslikuks staadiumiks. Piiratud staadiumis on vähk ühes kopsus, lisaks võivad olla puudutatud ka lümfisõlmed. Ulatuslikus staadiumis on vähk levinud mõlemasse kopsu, lümfisõlmedesse ja metastaseerunud ka teistesse kudedesse. Esineb pigem keskealistel suitsetavatel või suitsetamisest loobunud inimestel.
Leidub muidki kartsinoomitüüpe, mis on aga haruldasemad. Näiteks kartsinosarkoom on üsna haruldane pahaloomuline kasvaja, mis on segu kartsinoomist ja sarkoomist. Kartsinosarkoomiks on emaka kartsinosarkoom, mis moodustab vähem kui 5% emaka pahaloomulistest kasvajatest ning esineb tüüpiliselt postmenopausis olevatel naistel. Kopsublastoom on haruldane kopsukasvaja, mis koosneb nii mesenhümaalsetest kui ka epiteliaalse päritoluga rakkudest ning esineb ennekõike lastel.
Tundmatu lähtekoega vähk
Tundmatu lähtekoega vähk on pahaloomuline kasvaja, mille vähirakkude algset päritolu ei saa tuvastada. Metastaseeruvad rakud on teistesse kudedesse laiali läinud, aga lähtekohta pole võimalik kindlaks teha.
Carcinoma in situ
Carcinoma in situ on preinvasiivne ehk intraepiteliaalne vähk, mida võib vaadelda kui kasvajaeelset seisundit. See esineb nahal, bronhides, rinnanäärmes, emakakaelal ja ka teistes elundites. See on kahjustus rakus, mis pole lähtekohast ehk epiteelist edasi levima veel hakanud, aga millel on pahaloomulise kasvaja tsütoloogilised tunnused: rakuline ja tuumade atüpsim, rakkude orientatsiooni kadumine, mitootiline aktiivsus ja vahel ka nekroos (esineb näiteks rinnanäärmes). Aja jooksul võib see muutuda invasiivseks, muutudes kõigile tunnustele vastavaks pahaloomuliseks kasvajaks.
Epidemioloogia
Pahaloomulised kasvajad on Eestis üldise suremuse põhjustest südameveresoonkonnahaiguste järel teisel kohal. Levinumad kartsinoomid Eestis 2013. aasta seisuga on meestel – pahaloomuline eesnäärmevähk, kopsuvähk, naha muud pahaloomulised kasvajad; ja naistel – rinnavähk, naha muud pahaloomulised kasvajad, käärsoolevähk.
Uvs
Uvs (mongoli Увс нуур, tõva Успа-Холь, vene Убсу-Нур) on väga suure soolsusega (18,8 promilli) järv Mongoolias ja Venemaal (järve kirdetipp asub Venemaal Tõva Vabariigis).
Järve pindala on 3350 km², ta on pindala poolest suurim järv Mongoolias. Uvsi pikkus on 84 km ja laius 79 km, keskmine sügavus on 6 m.
Järve vesi on viis korda soolasem kui ookeanivesi.
Järves on teada 29 kalaliiki, millest üks (altai osman) on söödav.
Läänerinne (Vene kodusõda)
Läänerinne (vene keeles Западный фронт ) oli Nõukogude Venemaa Punaarmee ülemjuhataja korraldusel 1918. aasta 12. septembri otsusega 19. septembrist Põhjarinde baasil moodustatud väekoondis Venemaa lääne- ja loodepiirkondade kaitseks Venemaa kodusõjas.
Uvs
Uvs kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Vaatamata karmile kliimale on Uvsi ääres kuni 173 linnuliiki ning 41 liiki imetajaid, sealhulgas ülemaailmselt ohustatud lumeleopard, muflon ja kaljukits.
Muižkalni
Muižkalni ehk Kalnmuiža on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonna Limbaži vallas.
Küla asub valla idaosas. Külas asub Kalnmuiža bussipeatus. Muižkalni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Looduskaitse all on Kalnmuiža tamm ja Ozolkalni tamm.
Aastal 2007 oli külas 36 elanikku.
Läänerinne (Vene kodusõda)
pisi|Sõjaline olukord Venemaa kodusõja rinnetel 1919. aasta märtsis
Läänerinde staap asus tegevuse jooksul Staraja Russas, Molosetšnõis, Dvinskis, Smolenskis ja Minskis.
Läänerinne likvideeriti 8. aprillil 1924 seoses Läänerinde reorganiseerimisega Lääne sõjaväeringkonnaks.
Läänerinde koosseis
Läänerinde väed osalesid lahingutegevuses 2000 km pikkusel rindejoonel: Antandi ekspeditsioonivägede vastu Murmanski suunal, Soome vägede vastu Petroskoi, ja Olonetsi suunal ning Karjala kannasel; Eesti Vabadussõjas, Läti Vabadussõjas Eesti ja Läti ning ka Leedu vägede vastu ja Eestis ja Lätis asunud Vene valgekaartlaste Loodearmee vägede vastu 1919. aasta kevadel ja Loodearmee 1919. aasta sügispealetung Petrogradile; Saksa ja Poola vägede vastu Valgevenes.
1919. aasta suvel taandusid Läänerinde väed lahingutes Eesti ja Loodearmee vägedega Eestist ja Lätist; Valgevenes aga taandusid Läänerinde väed Nõukogude-Poola sõjas pärast ebaõnnestunud Varssavi ja Poola vallutamiskatset Berzina jõe ja Polotski linnani.
1919. aasta juunis-augustis ja oktoobris-novembris pidasid Läänerinde 7. armee ja 15. armee väeüksused kaitselahinguid Eesti armee ja Loodearmee vägedega Petrogradi kaitsel. pisi|Mihhail Tuhhatševski
Jätkusuutlik arhitektuur
pisi|[[Sydney One Central Parki rippuvad aiad]] Jätkusuutlik arhitektuur (inglise keeles sustainable architecture) on arhitektuuri alaliik, mis püüab energiatõhususe ja keskkonnasõbralike materjalide kasutamisega vähendada hoonete negatiivset mõju keskkonnale.
Jätkusuutlik arhitektuur kasutab ehituskeskkonna loomisel teadlikku lähenemist energiale ja looduslike elupaikade säilimisele.
Jätkusuutlikkuse idee on kinnitada, et meie tegevused ja otsused täna ei piiraks tulevaste põlvkondade võimalusi. pisi|Plussenergiahooned [[Freiburg-Vaubanis Saksamaal]]
Annuse talu kalmistu
Annuse talu kalmistu on kalmistu Vigala kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vanamõisa külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas.
Jätkusuutlik arhitektuur
Kütmine, ventilatsioon ja jahutus
Aegade jooksul on välja arendatud mitmeid passiivseid energiasäästu tehnoloogiaid. Need tehnoloogiad säästavad energiat kütmise, ventilatsiooni ja jahutuse arvelt ja nende tehnoloogiate puhul pööratakse tähelepanu ruumide asetusele, akende suurusele ja nende orientatsioonile ilmakaarte suhtes. Energiat on võimalik kokku hoida ka majade fassaadide ja tänavate õigesti paigutamisega. pisi|Passiivmajas kasutatavad tehnoloogiad tagavad väga väikese energiavajaduse
Päikesega vee soojendamine
Päikeselt kiirguva energiaga on võimalik hoone kütmiseks ja inimeste tarbeveeks kasutatavat vett soojendada. Kui räägitakse soojusenergia tootmisest, kasutatakse mõistet päikesekollektor.
Eduard Kesk
Eduard Kesk (kuni 1935. aastani Eduard Keske; 10. september 1894 Oudova ringkond, Peterburi kubermang – 17. aprill 1941 Tallinn, Eesti NSV) oli Eesti sõjaväelane (major).
Jätkusuutlik arhitektuur
Päikesega vee soojendamine
Välja on töötatud kaks erinevat tehnilist lahendust, kuidas võib vesi päikeseküttesüsteemis ringi käia. Nendeks on otsene ringulus ja kaudne ringlus. Otsese ringluse korral pumbatakse vesi läbi päikesekollektori, kus see soojeneb. Selline süsteem ei tohiks aga kasutusel olla seal piirkondades, kus temperatuur võib langeda alla 0 °C. Kaudse süsteemi puhul pumbatakse läbi kollektori vee ja näiteks glükooli segu, mis omakorda soojusvahetis soojendab vett. Glükool väldib kollektoris voolava aine külmumist.
Eduard Kesk
Hukati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.
Jätkusuutlik arhitektuur
Päikesega vee soojendamine
Kaks kõige tavalisemat päikesekollektorite tüüpi on plaatkollektor ja vaakumkollektor. Plaatkollektor on parema vastupidavusega, aga neelab päikeseenergiat pilvise ilmaga vähem. Vaakumkollektorite eelis on ka see, et nad ei kaota konvektsionaalselt soojust, mis parandab nende efektiivsust.
Poiss (täpsustus)
Poiss või tähendada mitut asja.
Jätkusuutlik arhitektuur
Päikesega vee soojendamine
Tänapäeval kodudes populaarsed elektrilised veesoojendid tarbivad aastas umbes 4500 kW elektrienergiat. Kui kasutada päikesekollektoreid, võib see katta kuni poole vastavast energiatarbest. Päikesekollektorite paigaldamise maksumus on küllaltki suur, aga aastaste energiasäästudega on tasuvusajad küllaltki lühikesed.
Hoone kuju ja asend
Jätkusuutliku hoone kuju ja asetus peaks olema selline, et selle pikim külg kulgeks ida-lääne suunal. Seega on kõige pikem külg suunatud lõunasse, kust on hea soojusenergiat salvestada. Samuti on väga oluline, et hoone välispind oleks võimalikult väike. Mida väiksem on välispind, seda väiksemad on ka energiakaod läbi välispiirete.
Päikesepaneelid
pisi|[[Päikesepaneelid]] Päikesepaneelid ehk PV-paneelid kasutavad elektrienergia tootmiseks päikeselt tulevat kiirgust, mis on taastuv energiaressurss. Elektrienergia toomise järgi jagatakse päikesepaneelid peamiselt kaheks: suurema kasuteguriga monokristallilised päikesepaneelid ja polükristallilised paneelid, mis on väiksema kasuteguriga. Päikesepaneeli võimsus sõltub asetusest, efektiivsusest ja kliimast. PV-paneelide puhul näitab efektiivsus protsentuaalselt kui palju suudab päikesepaneel päikeseenergiat ümber muundada elektrienergiaks. Tavalised efektiivsused on poest vabalt kättesaadavatel päikesepaneelidel umbes 4–28%. Päikesepaneelid saavad maksimaalse kiirguse siis, kui nad on asetatud risti päikesekiirgusega. Põhjapoolkeral asetatakse seega paneelid otse lõunasse. Kui põhjapoolkeral pole talvisel ajal PV paneelid suunatud otse lõuna suunda, on energia tootmine väga suures osas vähendatud.
Talvel suurima energiatootlikkuse saamiseks tuleks paneelid asetada +15° nurga alla, suvel −15° nurga alla. Et kogu aasta tootlikkus oleks maksimaalne, peaksid paneelid olema paigaldatud võrdse nurga alla nende asukoha laiuskraadiga.
Soojuspumbad
Soojuspump on seade, millega kantakse soojus madalama temperatuuriga alalt üle kõrgema temperatuuriga alale. Soojuspumpa saab kasutada küttesüsteemides ja tehnoloogilistes protsessides. Neid võib paigaldada nii uutele kui ka vanadele majadele. Soojuspump võib kasutada kütteks või sooja tarbevee tootmiseks energiat nii välisõhust, veekogust kui ka maapinnalt.
Õhksoojuspumbad on võrreldes teiste soojuspumpadega küllaltki odavad, kuid nende efektiivsus langeb palju, kui välistemperatuur on väga külm või väga soe. Seega sobivad õhksoojuspumbad vaid mõõduka kliimaga aladele.
Nendele aladele, mis pole paraskliimas, on õhksoojuspumpadele heaks alternatiiviks maasoojuspumbad. Õhksoojuspumba ja maasojuspumba peamine vahe on see, et maasoojuspumbal on soojusvaheti maapinna sees. Maasoojuspump kasutab ära küllaltki ühtlase ja pehme soojusenergia, mis on maa sees.
Maasoojuspump maksab umbes poole rohkem kui õhksoojuspump. Samas algsed kulud saadakse energiavajaduse vähenemisega küllaltki kiiresti tasa. Energiavajaduse vähenemine tuleb eriti selgelt esile seal, kus on kuumad suved ja külmad talved.
Vähem lenduvaid orgaanilisi ühendeid
Keskkonnale väiksemate mõjudega materjale kasutatakse nii palju kui võimalik. Näiteks mürgiseid formaldehüüde sisaldavate soojustusmaterjalide asemele saab hoone soojustuseks paigaldada väikese emissiooniga materjali, näiteks ümbertöötatud tekstiili või purustatud vanapaberit. Putukate soojustusest eemale hoidmiseks kasutatakse näiteks boorhapet.
Lenduvaid orgaanilisi ühendeid (LOÜ) on igas majapidamises. Need satuvad sinna väga erinevatest kohtadest. Neil on suur aururõhk ja väike vees lahustuvus ning need on hoonetes põhilised haigustekitajad. LOÜ-d põhjustavad närvisüsteemihäireid ja meeltesegadust.
Lenduvaid orgaanilisi ühendeid võib inimese kehasse sattuda näiteks hingamisel või puhastamata põhjavee joomisel. Ehitustöölised on suurendatud riskiga, sest LOÜ-sid lendub päikselise ilmaga näiteks värvidest.
Jäätmemajandus
Jäätmed on kõik see, mis jääb inimese elutegevusel üle. Jäätmeid tekib nii majapidamistes, ärihoonetes kui ka ehitusel. Jätkusuutlikus arhitektuuris püütakse võimalikult palju kasutada moodsat "on-site" ehk kohapeal tehtavat jäätmekäitlust. Selles kasutatakse korduvalt näiteks duššidest ja pesumasinatest pärit halli vett ja WC-potid on reguleeritava veekogusega. Ka vihmavett kogutakse katustelt mahutitesse.
Jätkusuutliku ehituse nõustamine
Jätkusuutliku ehituse konsultant peaks olema projekti kaasatud juba selle algfaasis. Konsultant aitab õigesti koostada lähteülesande. Kui on olemas korralik lähteülesanne, on tellijal või omanikul lihtsam leida projekteerija.
Arusaamade muutumine
Mõistet "jätkusuutlikkus" on ehituse valdkonnas seostatud seni peamiselt erinevate energiasäästlike ehitustehnoloogiatega. Mõned teadlased on hakanud arhitektuuri seostama ka inimese ja looduse omavaheliste seostega. Kui me nõustume, et arhitektuur võib olla looduse ja inimese vaheline seosepunkt, avab see palju uusi teemasid, mida uurida.
Trühvlilised
Trühvlilised (Tuberaceae) on liudikulaadsete sugukond.
Sellesse kuuluvad perekonnad:
Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank
AS Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank oli aastail 1990–1996 tegutsenud Eesti krediidiasutus.
Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank sai tegevuslitsentsi 26. novembril 1990. aastal.
OÜ Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank (ETEK) asutati 1990. aasta jaanuaris 66 juriidilise isiku-osaniku poolt. Kommertspank hakkas tegutsema tollase NSV Liidu Tööstus- ja Ehituspanga Eesti Vabariikliku Panga ruumes, Suur-Karja tänav 7. 6. oktoobril 1994 reorganiseeriti OÜ Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank aktsiaseltsiks. 24. augustil 1996 kirjutati alla krediitasutuste liitumisleping Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspanga ja Eesti Hoiupanga vahel, Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank tegutses iseseisva krediidiasutusena  2. septembrini 1996. aastal, liitumiseni Eesti Hoiupangaga. ETEK liitus Hoiupangaga  ja Hoiupank jätkas tegevust AS Eesti Hoiupank ärinime all.
Grüneriit
thumb|Grüneriit
Grüneriit on amfiboolide rühma (ahelsilikaatide ning linoamfiboolide hulka) kuuluv lintstruktuuriga mineraal.
Keemiline koostis
Selle keemiline valem on Fe7Si8O22(OH)2.
Struktuur, värvus ja läige
Grüneriit kristalliseerub monokliinses süngoonias. Kristallid on prismalised. Nad on enamasti nõeljad kuni kiudjad (peenekiulised, asbestjad, erim amosiit), radiaalkiirtega.
Nad on tuhkhallid või pruunikasrohelised kuni pruunid.
Kristallid võivad olla läbipaistvad, nende tahkudel on klaasiläige. Läbipaistmatu, kiudja haabituse korral (amosiit) on tahkudel pärliläige.
Kriips on valge.
Kõvadus ja tihedus
Mineraali kõvadus Mohsi astmikul on 5 kuni 6 ja tihedus on 3,4–3,6.
Teke ja paragenees
Grüneriit moodustub kontaktmoonde käigus keskmise ja kõrge astme rauaformatsioonides ja mõnes sinikildas.
Grüneriit esineb parageneesis muu hulgas koos fajaliidi, granaatide, hematiidi, hedenbergiidi, magnetiidi, kvartsi ja ribekiidiga.
Leiukohad
Grüneriiti on 2010. aasta seisuga leitud umbes 150 kohast Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Austrias, Boliivias, Brasiilias, Hiinas, Hispaanias, Indias, Jaapanis, Kamerunis, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Madagaskaril, Norras, Portugalis, Prantsusmaal, Rootsis, Slovakkias, Soomes, Suurbritannias, Tšehhis, Ukrainas, Ungaris ja Venemaal.
Ajalugu
Grüneriidi avastas 1853 Prantsusmaal Sarvengude'i jäärakus Collobrièresi lähedal   Gustav Adolf Kenngott, kes pani mineraalile nime seda esimesena analüüsinud Šveitsi-Prantsuse keemik Louis Emmanuel Gruner' auks.
Kaevandamine
Amosiiti kaevandatakse peamiselt Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus sellega tegeleb ettevõte Asbestos Mines of South Africa, mille lühendi järgi amosiit on nime saanud.
Kasutamine
Amosiiti tarvitati Euroopas varem asbestina, kuid nüüd see on keelatud. Mõnel pool mujal on ta veel ehitusmaterjalina kasutusel.
Mõju inimese organismile
Pikemaajaline kokkupuude grüneriidiga võib sissehingamise tõttu tekitada vähktõbe.
Inuiti keeled
Inuiti keeled ehk idaeskimo keeled on eskimo-aleuudi keelkonna eskimo haru keelerühm, kuhu kuulub grööni keel, inuktituti keel ja injupiaki keel.
Tartumaa Kuldne Tammeoks
Tartumaa Kuldne Tammeoks on Tartu maakonna teenetemärk inimestele, kes on pikka aega aidanud kaasa Tartumaa arengule, sealse elukeskkonna kvaliteedile ja inimeste heaolule.
Kuldset Tammeoksa andis välja kuni aastani 2017 Tartu maavalitsus, selle andis üle Tartu maavanem Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtul Vanemuise kontserdimajas