cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jõgeva Kaugõppekeskkool
Jõgeva Kaugõppekeskkool oli kaugõppe vormis keskharidust andnud keskkool keskusega Jõgeval. Kool avati 1971. aastal. 1983. aastal kool suleti ja selle asemele loodi Jõgeva Keskkooli kaugõppeosakond, mis nimetati 1. septembrist 1984 ümber Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakonnaks.
Õppetöö
Kooli konsultatsioonipunktid olid Põltsamaal, Mustvees, Maarjas ja Laiusel kohalike koolide juures. Järgnevatel aastatel avati veel konsultatsioonipunktid Sadala, Puurmani, Vaimastvere, Adavere, Tabivere ja Palamuse kooli juures ning Jõgeval avati vene õppekeelega osakond.
Pianella
Keskmiselt 236 meetri kõrgusel merepinnast asuva Pianella asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Pianella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Catignano, Cepagatti, Loreto Aprutino, Moscufo, Nocciano, Rosciano, Spoltore.
Pianella halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Castellana di Pianella, Cerratina di Pianella.
Vaatamisväärsused
romaani stiilis kirik rajati umbes XII sajandil hilisbarokk, XVI sajand
Riccardo Giacconi
Riccardo Giacconi (6. oktoober 1931 Genova Itaalia – 9. detsember 2018 San Diego) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide astrofüüsik, röntgenastronoomia rajajaid.
Ta konstrueeris esimesed röntgenteleskoobid ning osales mitme kosmoseteleskoobi (sateliit Uhuru, Einstein, Chandra) loomisel.
2002. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.
Giacconi oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor.
Ildzere
Ildzere (ka Lidzere) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Ostupe jõe kaldal. Ildzere jääb valla keskusest Dundagast 4,8 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Dingi kalmistu, sinna jääb ka Kurči bussipeatus.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Eesti Meremeeste Liit
Eesti Meremeeste Liit on 1989 asutatud Eesti mittetulundusühing, mille tegevus on suunatud Eesti merenduse arendamisele ja propageerimisele ning eesti merekeele hoidmisele.
Liidu esimene vanem oli Ants Pärna.
Aastatel 1992–2000 andis liit välja ajalehte, seejärel ajakirja Meremees.
Jaunmuiža
Jaunmuiža on mitme koha nimi.
Rudolf von Mecklenburg-Stargard
Rudolf (suri 1415) oli katoliku piiskop Skaras (Rootsis) ja Schwerinis. Ta resideeris Bützowis.
Rudolf oli hertsog Johann I ja selle naise Agnese poeg. Ta oli Skara piiskop aastatel 1386–1390 ja seejärel Schwerini piiskop kuni oma surmani.
1392. aastal oli Rudolf seotud Mecklenburgi Maarahuga.
1407. aastal oli ta osaline Stralsundi preestrite põletamise asjas, kuna tema ülesandeks oli anda vägivallatsejatele kohtuotsus. Kui süüdistatav ei ilmunud oma kohtu ette, kuulutas ta Stralsundi linnapea, linnavolikogu ja kodanike suhtes interdikti. Interdikt tühistati 1416. aastal pärast Rudolfi surma ja pärast suure rahasumma maksmist. Rudolfi järglane kasutas raha Schwerini toomkiriku kaunistamiseks. Punane kiri toomkirikus ütleb: Dith hebben de Sundeschen mothen buwen, datt se de papenn verbrannt haddenn ('Stralsundi kodanikud pidid selle üles ehitama pärast seda, kui nad olid preestrid ära põletanud' või 'selle [toomkiriku löövi] on Stralsundi kodanikud ehitanud [meeleparanduseks] pappide põletamise pärast').
Kärdla kalmistu
pisi|Kärdla kalmistu (2012) Kärdla kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hausma külas. Kalmistut kasutab seniajani Kärdla linn.
Kalmistu on muinsuskaitse all ning eraldi kunstimälestiseks on arvatud 28 kalmistul paiknevat risti. Üks neist on püstitatud 1848. aastal surnud Karel Tarningile, viimasele rootslasele, kes maeti vanale Kärdla-rootslaste kalmistule (Kärdla hiiurootslaste kalmistu).
Rūpnieki (Burtnieki piirkond)
Külast läheb läbi maantee A3. Seal on Slaunese bussipeatus.
Külas kasvav pärn ümbermõõduga 4,43 meetrit, tammed (ümbermõõdud 4,93 ja 4,08 meetrit) ja Lielķīši tamm (ümbermõõt 4,01 meetrit) on looduskaitse all.
Aastal 2015 oli külas 154 elanikku, aastal 2016 aga 161 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 151. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Parataksiteooria
Parataksiteooria on mitme vaate nimi:
Dušan Jelić
Dušan Jelić (sündinud 13. augustil 1974 Banatska Palankas Lõuna-Banatis) on Serbia ja Kreeka päritolu endine korvpallur.
2008 mängis ta klubis Kalev/Cramo.
Marm
"Marm" oli Tartus 1968. aastal ilmunud fotograafiliselt paljundatud omakirjastuslik luulealmanahh.
Toimetajad: Kalle Eller, Olev Remsujev ja Jaan Unt. Kujundus: Kaljo Põllu. Illustratsioonid: Tõnu Tamm.
Nimetuse "Marm" pakkus välja Kalle Eller; vana-norra keeles tähendanud see murdlaine pihustumist vastu kaljut.
"Marmi" jätkuks olid "Kolme mehe laulud" ja "Kurekell".
Sisu
Marm. Tartu, 1968. 43 lk.
Autorid: Peeter Ilus, Rein Tigane, Svetlan Semenenko, Krista Kajar, Johnny B. Isotamm, Arthur Nootamaa, Jaak Soom, Jüri Üdi, Kalle Eller, Ave Alavainu ja Ain Kaalep.
Kogumik sisaldas ka Heiti Talviku ja Uku Masingu luulet vene keeles Svetlan Semenenko tõlkes.
Näiteid
Ave Alavainu:
Linnapeade pakt
Linnapeade pakt on üleeuroopaline liikumine, mis hõlmab kohalikke ja piirkondlikke asutusi, kes võtavad vabatahtlikult kohustuse suurendada energiatõhusust ja kasutada oma territooriumil taastuvaid energiaallikaid. Paktile allakirjutanute eesmärk on saavutada ja ületada 2020. aastaks Euroopa Liidu eesmärk vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 20%.
Euroopa Komisjon algatas pärast EL-i kliima- ja energiapakme vastuvõtmist 2008. aastal linnapeade pakti, et toetada kohalike asutuste jõupingutusi säästva energia poliitika rakendamisel.
Euroopa Liidu institutsioonid on linnapeade pakti selle ainulaadsete omaduste tõttu – ainus omalaadne liikumine, mis koondab kohalikke ja piirkondlikke osalejaid eesmärgiga saavutada Euroopa Liidu eesmärgid – kirjeldanud kui erilist mitmetasandilise juhtimisega mudelit.
Eesti omavalitsustest on paktiga ühinenud Tallinn (2009), Rakvere (2009), Rõuge (2013), Tartu (2014) ja Jõgeva (2014).
Linnapeade paktile allakirjutanud
Linnapeade paktiga võivad allakirjutanutena ühineda mis tahes suurusega Euroopa kohalikud omavalitsused, alates väikestest küladest kuni suurte linnastuteni.
Linnadel ja muudel linnapiirkondadel on oluline osa kliimamuutuse leevendamisel, sest nad tarbivad kolm neljandikku Euroopa Liidus toodetavast energiast ning vastutavad sama suure osa eest CO2 heitkogustes. Kohalikel asutustel on suurepärane võimalus muuta elanike käitumistavasid ning lahendada kliima- ja energiaalased küsimused terviklikul viisil, eriti kooskõlastades avalikud ja erahuvid ning kaasates säästva energia küsimused kohaliku arengu üldeesmärkidesse.
Mullutu-Parila
Mullutu-Parila oli küla Saaremaal, ajalooliselt Mullutu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mullutu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kaarma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mullutu külaga.
Linnapeade pakt
Linnapeade paktile allakirjutanud
Linnapeade paktiga ühinemine annab kohalikele asutustele võimaluse toetada nende territooriumil CO2 vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi, saada Euroopast toetust ja tunnustust ning vahetada kogemusi Euroopa kolleegidega.
Olgaküla
Olgaküla oli küla Saaremaal, ajalooliselt Leisi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leisi asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leisi asulaga.
Linnapeade pakt
Ametlikud kohustused
Linnapeade pakt läheb kaugemale pelgalt kavatsuste kuulutamisest. Edasipüüdlike CO2 vähendamise eesmärkide saavutamiseks võtavad allakirjutanud kohustuse läbida teatavad etapid ja olla nõus oma meetmeid hõlmava aruandluse ning seirega. Nad võtavad ametlikult kohustuse täita kindlaksmääratud ajaks järgmised kohustused:
Olgaküla
Külast on teateid alates umbes 1900 (Ольгино).
Mullutu-Parila
Küla rajati 1920. aastatel endisele mõisa alale asunduskülana.
Linnapeade pakt
Ametlikud kohustused
Et vastata olulisele vajadusele kaasata kohalikud sidusrühmad säästva energia tegevuskavade väljatöötamisse, kohustuvad allakirjutanud:
Säästva energia tegevuskavad
Linnapeade paktile allakirjutanud võtavad Euroopa Liidu edasipüüdlike energia- ja kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks ja ületamiseks kohustuse töötada aasta jooksul pärast algatusega ühinemist välja säästva energia tegevuskava (SEAP). Selles linnavolikogu kinnitatud tegevuskavas kavandatakse tegevused ja meetmed, mida allakirjutanud näevad oma kohustuste täitmiseks ette, ning vastav ajakava ja määratud ülesanded.
Pühalepa kirikuaed
pisi|Pühalepa kirikuaia piirdemüür (2011)|260x260px pisi|Pühalepa kirikuaia kabel|259x259px Pühalepa kirikuaed on Pühalepa kirikut ümbritsev ala.
India 2018. aasta taliolümpiamängudel
India osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega.
Pühalepa kirikuaed
Pühalepa kirik ja kirikukalmistu asuvad Pühalepa külas kümmekonna meetri kaugusel Heltermaa–Käina maanteest.
Linnapeade pakt
Säästva energia tegevuskavad
Säästva energia tegevuskava väljatöötamiseks antakse praktilisi juhiseid ning selgeid soovitusi paljudes tehnilistes ja metoodilistes tugimaterjalides (sh säästva energia tegevuskava juhend ja SEAP-vorm, olemasolevaid meetodeid ja vahendeid käsitlevad aruanded). Selles tugipakmes, mis põhineb kohalike asutuste praktilistel kogemustel ja töötati välja tihedas koostöös Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskusega, esitatakse paktile allakirjutanute jaoks põhimõtted ning selge astmeline lähenemisviis. Kõik dokumendid saab alla laadida veebisaidil www.eumayors.eu asuva raamatukogu lehel.
India 2018. aasta taliolümpiamängudel
Indiat esindasid murdmaasuusatamise meeste 15 kilomeetri vabatehnikasõidus Jagdish Singh ja kelgutamise meeste ühekelgul Shiva Keshavan.
Pühalepa kirikuaed
Koos Pühalepa kiriku ehitusega 13. sajandi keskpaigas hakati ka kirikuaias matuseid pidama. Kirikuaia pindala on 0,9 ha.
Linnapeade pakt
Pakti koordinaatorid ja toetajad
Paktile allakirjutanutel ei ole alati asjakohaseid vahendeid, et kaardistada heitkoguste põhitasemed, koostada asjaomane säästva arengu tegevuskava ja rahastada selles nimetatud meetmeid. Seda arvesse võttes on maakondadel, piirkondadel, võrgustikel ja omavalitsuste rühmadel oluline osa, et aidata allakirjutanutel täita oma kohustusi.
Pühalepa kirikuaed
Kirikuaeda piirab lõhestamata graniitkividest sideaineta piirdemüür 3–4-realise laudmiskihiga (laius 1–1,3 m, kõrgus 0,9–1,3 m). Edelanurgas on kalmistu piirdeks Ungern-Stenbergi perekonna hauaplats, mis on piiratud malmist piirdeaiaga. Kirikuaia lääneküljel paikneb ainuke väravakoht, mille moodustavad kaks püstiselt paigaldatud piklikku graniitrahnu, mille vahele on sobitatud puitvõred.
Linnapeade pakt
Pakti koordinaatorid ja toetajad
Pakti koordinaatorid on eri valitsemistasanditel (riigi, piirkonna, maakonna) paiknevad riigiasutused, mis pakuvad allakirjutanutele säästva energia tegevuskava väljatöötamiseks ja rakendamiseks strateegilisi juhiseid ning rahalist ja tehnilist abi. Komisjon eristab piirkondlikke koordinaatoreid, kes on riigi tasandist allpool tegutsevad detsentraliseeritud asutused (sh maakonnad, piirkonnad ja omavalitsuste rühmad), ja riiklikke koordinaatoreid, kes on riigiasutused (sh riiklikud energiaagentuurid ja energiaküsimustega tegelevad ministeeriumid).
Pühalepa kirikuaed
Lisaks Pühalepa kirikule paikneb kirikaias veel krahvinna Ebba Margaretha von Stenbocki matusekabel. Kuna pärast Vene Keisririigi Senati 1772. aasta ukaasi keelati matused kirikutesse ja kirikute ümbrusse, rajati 1775. aastal surnud mõisaproua matmiseks eraldiseisev hauakabel. Kabel oma ristkülikukujulise põhiplaani, krohvitud seinte, ümmarguste akende, kalasabalaudisega kaetud kahepoolsete ustega ning S-kivi katendiga telkkatusega on suurepärane näide barokiperioodi arhitektuuri väikevormidest.
Linnapeade pakt
Pakti koordinaatorid ja toetajad
Pakti toetajad on kohalike asutuste üleeuroopalised, riiklikud ja piirkondlikud võrgustikud ning liidud, mis teevad lobitööd, edendavad teabevahetust ja arendavad võrgustike raames koostööd, et edendada linnapeade pakti algatust ning toetada allakirjutanute kohustusi.
Pühalepa kirikuaed
Säilinud on 63 hauatähist. Hauatähiste väiksest arvust olenemata on kirikuaias esindatud kõik Eesti kalmistukultuuris 17.–20. sajandini esinevad hauatähiste liigid ja põhitüübid (välja arvatud hauaskulptuur). Enamasti asetsevad hauad korrapäratult, suurem osa neist asub kalmistu lõunapoolses osas. Unikaalseimateks hauatähisteks võib pidada 17. sajandisse dateeritud kahte ratasristi fragmenti ja ainulaadset ketasristi, mis on pinnasest leitud kalmistu korrastamisel 1979. aastal.
Linnapeade pakt
Linnapeade pakti sekretariaat
Paktile allakirjutanutele ja pakti sidusrühmadele pakub igapäevaselt toetavat, tehnilist ja haldusabi linnapeade pakti sekretariaat, mida haldab kohalike ning piirkondlike asutuste võrgustike ühendus, mida juhib organisatsioon „Energy Cities” ja kuhu kuuluvad CEMR, Climate Alliance, Eurocities ja FEDARENE. Euroopa Komisjoni rahastatav sekretariaat tegeleb algatuse üldise koordineerimisega.
Pühalepa kirikuaed
Vanemad kui teise maailmasõja lõpp (kuni 1945. aastani) hauatähised ja piirded: metallhauatähiseid – 26, sh sepisristid – 6; sepisaiad – 1; kivist hauatähised – 33, sh 12 hauakatteplaati.
Linnapeade pakt
Euroopa Liidu institutsioonid
Euroopa Komisjon on allakirjutanute säästva energia tegevuskavade väljatöötamise ja rakendamise toetamiseks aidanud arendada linnapeade paktile allakirjutanutele suunatud rahastamisvahendeid, sh ELENA-programm, mis loodi suurte projektide jaoks koostöös Euroopa Investeerimispangaga, ja ELENA-KfW, mis loodi koostöös Saksa kontserniga KfW ning mis annab täiendava võimaluse koondada väikeste ja keskmise suurusega omavalitsuste investeeringud.
Pühalepa kirikuaed
Pühalepa kirikuaeda maeti kuni 1940. aastateni. Matuste arv vähenes tunduvalt 19. sajandi lõpus, kui kirikust 1 km põhja pool rajati uus Pühalepa kalmistu.
Linnapeade pakt
Euroopa Liidu institutsioonid
Kõrvuti Euroopa Komisjoniga toetavad pakti täiel määral eri institutsioonid, sealhulgas Regioonide Komitee, mis on algatust algusest peale toetanud, Euroopa Parlament, kus korraldati kaks esimest allakirjutamistseremooniat, ja Euroopa Investeerimispank, mis abistab kohalikke asutusi nende investeerimispotentsiaali rakendamisel.
Teadusuuringute Ühiskeskus
Teadusuuringute Ühiskeskus annab algatusele tehnilist ja teaduslikku abi. Ühiskeskus tegutseb tihedas koostöös linnapeade pakti sekretariaadiga, et anda allakirjutanute käsutusse selged tehnilised suunised ja vormid, eesmärgiga hõlbustada linnapeade pakti kohustuste täitmist ja tagada rakendamise ning tulemuste seire.
Lizdēni
Lizdēni on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Külast voolab läbi Buļļupe.
Külast läheb läbi maantee V231. Seal on Lizdēni bussipeatus. Külas on raamatukogu.
Küla asub endise Lizdēni mõisa alal. 1907. aastal rõngastas sealne mõisnik Harald von Loudon seal sinikael-pardi; tegemist oli esimese lindude rõngastamisega toonase Venemaa aladel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Looduskaitse all on Lizdēni pärn ümbermõõduga 6,88 meetrit, Lizdēni allee lehis ümbermõõduga 3,12 ja kõrgusega 27 meetrit ning Lizdēni lehiseallee.
Mikrotsement
Mikrotsement on dekoratiivne komposiitne viimistlusmaterjal, mille koostises on tsement, veepõhised vaigud, lisaained ja mineraalpigmendid. See on ideaalne materjal nii sise- kui ka välispindade viimistlemiseks. Materjal sobib nii põrandatele, seintele kui ka lagedele. Kuna mikrotsemendiga töödeldud pinnal puuduvad ühenduskohad ehk vuugivahed, on pinna puhastamine ja hooldamine ülimalt lihtne.
Lizdēni
2015. aastal oli külas 207 elanikku, 2021. aastal 190.
Mikrotsement
Mikrotsement on populaarsust koguv disaintoode. See võimaldab kujundajatel luua esteetilise betoonpinna seal, kus see muidu võimalik ei oleks.
Mikrotsement on saadaval mugava eelpakendatud seguna, mis teeb selle käsitlemise ja kasutamise hõlpsaks. Valmissegu puhul ei ole vaja eritööriistu ja segu on võimalik pinnale kanda käsitsi. Tulemuseks on kvaliteetne tervliklik pind. Kuna toodet on lihtne kasutada, on inimfaktorist tulenevad eksimused peaaegu välistatud. Mikrotsement töötati välja peamiselt selleks, et vähendada vee kogust võrreldes tavalises betoonis vajaminevaga. Kuid tänu mikrotsemendi kui materjali lihtsusele ja kleepuvusele on temast saanud soositud parandusmaterjal betoonkonstruktsioonides. Mikrotsemendi puhul puudub pumbaauto vajadus, tänu sellele on piiratud ligipääsuga kohtades lihtsam töötada ning ehitusel saab selle arvelt raha kokku hoida.
Mikrotsement kuivab kiiresti, mistõttu kasutatakse seda eluruumide siseviimistluse tegemisel või remontimisel, kui ei soovita suurt argielu katkestust. Mikrotsemendiga kaetud pinnad on kasutamiskõlblikud päev pärast töö lõpetamist.
pisi|329x329px|Mikrotsemendiga töödeldud pind Mikrotsement on mitmekülgne materjal, mis on saadaval eri värvides ja toonides ning mitme tekstuuriga. Materjal sobib neile, kes hindavad unikaalset disaini ja soovivad nüüdisaegset viimistlust.
Robert Heinrich Gottfried Ploschkus
Robert Heinrich Ploschkus (4. veebruar 1792 Tallinn – 27. jaanuar 1858 Märjamaa) oli eesti kirikuõpetaja.
Elulugu
Ta õppis 1812–1815 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja oli õpingute ajal üks innukamaid liikmeid aastatel 1812–1816 tegutsenud eesti keelt harrastavate üliõpilaste ringikeses.
Ta oli Bernard Kangro arvates sünnipäraselt eestlane. Ta ei luuletanud küll Kristjan Jaak Petersonilikult "Kas siis selle maa keel...", vaid hüüdis saksa keeles:
Kuni umbes 1820. aastani töötas ta koduõpetajana. Ta ordineeriti pastoriametisse 21. augustil 1821.
Ploschkus oli 1821–1858 Märjamaa Maarja Koguduse õpetaja (introdutseeriti 11. septembril 1821). Alates 22. märtsist 1851 oli ta Maa-Lääne praost.
Looming
Ülikooli ajal kirjutas ta eestikeelseid luuletusi.
Isiklikku
Tema isa oli pastor Franz Friedrich Ploschkus.
Karvane seahernes
Karvane seahernes (Lathyrus hirsutus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ekspressivism
Ekspressivism on metaeetiline teooria, mille kohaselt moraalsetel väidetel puudub tõeväärtus.
TerVE
Tervishoiuteaduste võimekuse edendamise programm ehk TerVE loodi Eesti teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegia 2007–2013 „Teadmistepõhine Eesti“ elluviimiseks.
Programmi rahastas Euroopa Regionaalarengu Fond, kogueelarve oli 7 759 110 eurot, millest struktuuritoetus koos riikliku toetusega moodustas 7 355 599 eurot.
Programmi rakendusasutus oli Haridus- ja Teadusministeerium, rakendusüksus Sihtasutus Archimedes. Programmi TerVE viis 1. aprillist 2010 kuni 29. veebruarini 2012 ellu Sihtasutus Archimedese teaduskoostöö keskus, alates 1. märtsist 2012 kuni 31. detsembrini 2015 Eesti Teadusagentuur.
Eesmärgid
Programmi TerVE põhieesmärgiks oli tugevdada tervishoiu teadus- ja arendustegevuse võimekust Eestis, tõsta rahva terviseteadlikkust ning suurendada terviseteaduste mõju elanike tervisele.
Alaeesmärgid:
Partnerid
Programmil oli algusperioodil kaheksa partnerit, kelleks olid programmi tegevustega seotud valdkondades viimase korralise evalveerimise käigus positiivselt evalveeritud asutused: Eesti Maaülikool, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, Protobios OÜ, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Tervise Arengu Instituut ja AS Vähiuuringute Tehnoloogia Arenduskeskus. Aastal 2013 liitusid programmiga Terviseamet ja Eesti Teaduste Akadeemia, 2015. aastal Sotsiaalministeerium ja Eesti Haigekassa.
Programmi elluviimist toetas programmi nõukogu, mille ülesandeks oli programmimeeskonna liikmeid erialaselt nõustada ning esitada arvamusi, ettepanekuid ja soovitusi programmi rakendamiseks. Nõukokku kuulusid peale programmi partnerite esindajate ka tervishoiu valdkonna eksperdid. Nõukogus arutati programmi elluviimisega seotud küsimusi, sealhulgas said kõik programmi rahastamisotsused heakskiidu programmi nõukogult.
Idakirik
Idakirik (ka idakristlus) on üks kahest kristluse põhiharust, koondnimetus kõigile Euroopast ida pool tekkinud ja arenenud kristlikele kirikutele.
Idakirikute tunnused:
Idakiriku jagunemine:
Aarend Sepp
Jüri-Aarend Sepp (27. detsember 1943 – 15. juuli 2021) oli eesti karikaturist, kirjakunstnik, multifilmi operaator ja tsirkuseartist.
Elulugu
1975–1980 töötas Projekteerimise Instituudi EKE Projektis informatsiooni ja kujundusgrupi juhatajana, peakunstniku ülesannetes.
1977 lõpetas Villu Tootsi kirjakunstikooli.
Näitused
2014 osales Tallinnas Metropoli galerii aastanäitusel "Kunstnikud valmistuvad sõjaks".
2022. aastal oli Jüri-Aarend Sepa ja Endel Saarepuu ühisnäitus "Võta rahulikult. Ära ärritu." galeriis Metropol.
Auhinnad
1963. aastal oli Üleliidulise Tsirkusekunsti festivali konkursi laureaat. Talle avaldas tunnustust filminäitleja ja kloun Juri Nikulin, kes oli festivali žüriis.
1975. aastal pälvis Õhtulehe – Vetšernii Tallinna toimetuse ja Tuletõrje Valitsuse korraldatud tuletõrjekuu karikatuurivõistluse ergutuspreemia.
Augenijus Vaškys
Augenijus Vaškys (sündinud 13. märtsil 1972 Leedus) on Leedu endine korvpallur ja korvpallitreener.
Ta mängis kaks korda ka Eesti klubis:
2009–2010 oli ta klubi Valga/CKE Inkasso peatreener.
Madukotkas (perekond)
Klassifikatsioon
Madukotka perekonda paigutatakse järgmised liigid:
Helmekaktus
Helmekaktus (Rhipsalis) on epifüütsete kaktuste perekond, mis kuulub kaktuseliste sugukonda. Ligi 60 liigiga on see suurim ja looduses levinuim epifüütsete kaktuste perekond. Eestis on helmekaktused populaarsed toataimed (näiteks juusjas helmekaktus ehk Rhipsalis capilliformis ja niitjas helmekaktus ehk Rhipsalis baccifera).
Helmekaktusi kirjeldas esimesena 1788. aastal Joseph Gaertner, kes siiski ei mõistnud, et tegu on kaktusega. Selle asemel pidas ta helmekaktust parasiitliku loorberilise Cassytha uueks liigiks. Seetõttu esineb botaanilises kirjanduses segadust ning vahel võrdsustatakse Cassytha ja Rhipsalis sünonüümidena, ehkki tegelikult on taimed eri sugukondadest.
Ökoloogia ja leviala
Helmekaktus elutseb epifüüdina troopilistes vihmametsades, kuid mõni liik võib kasvada ka maapinnal. Helmekaktused on levinud Kesk-Ameerikas, osalt Kariibi mere piirkonnas ja ka suures osas Lõuna-Ameerika põhja- ja keskosast.
Helmekaktuste diversiteedikese paikneb Kagu-Brasiilias Mata Atlantica vihmametsades. Lisaks Uuele Maailmale leidub perekonna üht liiki, niitjat helmekaktust ka troopilises Kesk-Aafrikas, Madagaskaril ja Sri Lankal. See on ainus kaktuste perekond (ja liik), mis esineb looduslikult väljaspool Ameerikat.
Morfoloogia
Helmekaktuste morfoloogia varieerub suuresti. Enamik neist kasvavad rippudes, kuid mõned ka püstiselt või õhujuurte abil roomavalt. Varred on lülilised ja sukulentsed, mõnel liigil jämedad (nt Rhipsalis neves-armondii), teistel peened (nt Rhipsalis baccifera ja Rhipsalis clavata).
Helmekaktuste õied, mis kasvavad lülide äärtel või tipus, on väikesed, tavaliselt umbes 1 cm läbimõõduga ja valged, harvem kollased. Õitsevad helmekaktused valdavalt novembris-detsembris, kuid üksikuid õisi esineb aasta läbi. Kaktuseviljad on valkjad, roosad, punased või kollased helmekujulised marjad.
Kasvatamine
Erinevalt teistest kaktustest vajavad helmekaktused otsese päikesevalguseta, ehkki pigem valget kui varjulist, sooja (16–20 °C) ja niisket keskkonda. Neil pole talvist puhkeperioodi ning kuiva ja jahedasse jätmine ei mõju helmekaktustele hästi. Selle asemel tuleks taimi regulaarselt kasta (kord 7–10 päeva takka), suvel ka piserdada, ning koht otse radiaatori kohal võib olla neile liiga kuiv.
Paljundada võib helmekaktusi nii seemnest kui ka varrelülidest, kuid enne juurduma panekut tuleks lasta pistikul paar päeva kuivada. Helmekaktustele sobib mõõdukalt happeline huumuse- ja toitainerikas muld, väetada tuleks harva või üldse mitte. Ümber istutada soovitatakse märtsikuus 2-3 aasta takka.
Helmekaktus kultuuriloos
2017. aastal nimetas Eesti moedisainer Mariliis Soobard oma moefirma Marimo uues kollektsioonis helmekaktuse järgi pusa Rhipsaliseks.
Liigid
Käsiraamatu "New Cactus Lexicon" (Hunt et al. 2006) järgi kuulub helmekaktuste perekonda 35 liiki.
Eestikeelses nomenklatuuris esinevad ka niitjas helmekaktus (Rhipsalis capilliformis (J.Mill.) Stearn ), suureõieline helmekaktus (Rhipsalis megalantha Loefgr. ), padjand-helmekaktus (Rhipsalis pulvinigera Lindb. ) ja romb-helmekaktus (Rhipsalis rhombea (Salm-Dyck) Pfeiff. ).
A. Laikmaa bussipeatus
A. Laikmaa bussipeatus on bussipeatus A. Laikmaa tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.
A. Laikmaa bussipeatuses peatuvad bussiliinid 2, 3, 15, 100, 101, 285 ja 286.
Ollamäe
Ollamäe oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Audla külaga.
Ollamäe on küla staatuses alates 1922. Enne seda eksisteeris sel alal Ollamäe karjamõis.
Merkinė
pisi|left|Merkinė Merkinė on alev (varem linn) Leedus Varėna rajooni territooriumil, Merkinė valla halduskeskus. Alev asub Nemunase ääres, paigas, kus Merkys Nemunasesse suubub. Merkinė jääb Dzūkija rahvuspargi aladele.
Merkinės on gümnaasium, põhikool, internaatkool, Varėna muusika- ja kunstikooli filiaal, haigla, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, sealne aastal 1648 valminud katoliku kirik, aastal 1888 valminud õigeusu kirik, XVI sajandist pärit linna kivist piiritulbad, genotsiidimuuseum, Dzūkija rahvuspargi infokeskus ja Dzūkija rahvuspargi ning Čepkeliai looduskaitseala direktsioon.
Ajalugu
Alevist idas asub Kunda kultuuri asulakoht pindalaga 2 ha. Vanimad leiud pärinevad kümnendast aastatuhandest enne Kristust. Hiljem oli sealne asula Świdry kultuuri mõjusfääris. Sealsed hiliseimad, neoliitikumist pärit leiud kuuluvad Kudlajevka kultuuri.
Alevi juures asub linnamägi, mille kõrgus on 30 meetrit, pindala 5x7 meetrit. See on üks Nemunase kaitseks rajatud puidust linnustest, mis oli kasutusel XIV-XV sajandil. Kirjalikes allikates on seda mainitud aastal 1374. Linnuse eel paikneb 15 meetri kõrgune eeslinnus, pindalaga 150 x 300 m. Sealse kultuurikihi paksus on 80 sentimeetrit.Linnuse juures paiknes kuni XVII sajandini ka asula, mille kultuurikiht on 2 meetri paksune. Lisaks asus seal XV sajandini kasutusel olnud muinaskalme. Ristisõdijate kroonikates mainitakse sealset linnust nime all Merken, Merkenpil või Merkenpille. pisi|left|Merkinė linnamägi
Esimene kirik ehitati linnuse juurde aastal 1387. Samal aastal andis Jogaila asulale linnaõigused. Aastal 1418 loodi sealne kihelkond. Aastal 1421 tekkis sinna otse kroonile alluvate tšehhide asundus. Aastal 1539 asusid sinna elama esimesed juudid. Aastal 1549 andis Zygmunt II August linna Barbara Radziwillile.
Aastal 1566 sai linn Magdeburgi õigused. Toona kuulus see Trakai vojevoodkonda ja Trakai maakonda. Aastal 1605 rajati sinna dominiiklaste klooster. Aastal 1648 suri seal Władysław IV Waza. Aastal 1676 valmis sealne jesuiitide klooster, mille juures hakkas tegutsema ka kool. pisi|Alev XIX sajandil. [[Napoleon Orda maal]]
Nii Uputuse kui ka Põhjasõja ajal rüüstasid linna mööduvad Vene ja Rootsi väed. Põhjasõja ajal ööbis seal mitmel korral ka Peeter I. Aastal 1744 suri linnas Michał Serwacy Wiśniowiecki, Wiśniowieckite magnaadisuguvõsa viimane esindaja. Aastal 1777 andsid jesuiidid oma kooli haldamise dominiiklastele üle. Kas aastal 1773 või 1775 sai Merkinė asemel linnaõigused Alytus. Asula säilitas siiski omavalitsuse ja selle õigused taastati aastal 1791, ent aastast 1796 on Merkinė alev. Kościuszko ülestõusu ajal põletasid maale tunginud Vene väed linna maha. Merkinė põles ka aastal 1803. Aastal 1831 suleti sealne dominiiklaste klooster koos selle juures tegutseva kooliga. pisi|left|Senovė päev aastal 1935
Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Меречь. Alevis tegutsesid pruulikoda ja telliselööv. Aastal 1897 elas seal 1900 juuti, kes moodustasid alevi elanikest 73 %. Esimese maailmasõja eel emigreerusid paljud sealsed juudid Ameerikasse.
Aastail 1921-1922 tegutses alevis valgevene partisanide rühm, mida juhatas. Nende eesmärgiks oli võitlus poolakate vastu ja Valgevene riigi loomine. Aastal 1921 põles Merkinė taas. Toona elas seal 1700 juuti (alevi keskuses), ääreosas elas ka leedulasi. Alevis oli kolm sünagoogi, seal tegutses juutide raamatukogu. Linnas oli 145 ettevõtet, mis kuulusid kõik juutidele. Alevis oli neli veskit, seal tegutsesid ketrus-, õmblus- ja kudumisvabrikud, seal oli ka pottsepatöökoda. Aastal 1923 oli alevis 2105 elanikku. Aastal 1935 tähistati seal esimest korda Senovė päeva ehk rahvakunstile pühendatud rahvapidustusi.
22. juunil pommitasid Saksa õhujõud Merkinė keskust. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed seal ligi 854 juuti. Sõja järel tegutsesid alevi ümber Leedu metsavennad, aastal 1945 toimus seal ligi 300 osalejaga Merkinė lahing. Nõukogude võimud küüditasid 93 alevi elanikku. Nõukogude perioodil oli Merkinė algselt kohaliku kolhoosi, aastast 1959 aga linnukasvatusele spetsialiseerunud sovhoosi keskasulaks. Toona oli alevis üksnes 949 elanikku.
Aastal 1989 avati sealse koduloomuuseumi ja genotsiidimuuseumi juures ristimägi, kus on 154 risti ja kabel.
Tuntud elanikke
pisi|püsti|Władysław IV Waza suvitas tihti Merkinės; seal ta ka suri
Email
pisi|295x295px Email on valge või värviline klaasjas kattekiht, millega kaetakse või dekoreeritakse metalli, keraamika või klaasi pinda. Koostise ja omaduste järgi eristatakse läbipaistvat, läbipaistmatut ja sillerdavat emaili.
Pirkkalaiskirjailijat
Pirkkalaiskirjailijat oli 1943 Soomes Tamperes asutatud kirjanike ühendus.
Email
Email on peeneks jahvatatud klaas. Seda valmistatakse värvilistest klaasidest või läbipaistvast klaasist, millele lisatakse pigmente.
Pirkkalaiskirjailijat
See oli esimene kohalik kirjanike ühendus Soomes. Ühendusse on kuulunud teiste seas Väinö Linna, Lauri Viita, Frans Emil Sillanpää, Eeva-Liisa Manner ja Kalle Päätalo.
Friedrich Ratzel
Friedrich Ratzel (30. august 1844 Karlsruhe, Badeni suurhertsogiriik – 9. august 1904 Ammerland) oli saksa geograaf ja etnograaf. pisi|vasakul|Friedrich Ratzeli pilt [[Leipzigi Ülikoolist]]
Pirkkalaiskirjailijat
Ühenduse eesmärkide seas oli lähendada kirjanikke ja lugejaid. Selleks korraldas ühendus näiteks kirjandusüritusi.
Email
Kasutatakse metallil, klaasil ja keraamikal. Keraamikas nimetatakse neid glasuuripealseteks värvideks või glasuuripealseteks emailideks.
Sõna email on tulnud ülemsaksa keelest smelzan 'sulatama', vanaprantsuse sõnast esmail või ladina sõnast smaltum.
Metallil
Metallesemete emailiga kaunistamise tehnikad on
Dundaga vald
pisi|Slītere majakas
Email
Keraamikal
Keraamika tehnikat nimetatakse glasuuripealseks maaliks. Tavaliselt põletatakse temperatuuril 750–850 °C.
Dundaga vald
Dundaga vald (läti keeles Dundagas pagasts, liivi Dūoņig pagāst) on vald Lätis Talsi piirkonnas Kura poolsaare põhjatipus. Vald piirneb sama piirkonna Kolka, Īve, Lube, Valdgale ja Roja vallaga ning Ventspilsi piirkonna Puze ja Ance vallaga.
Ruskerästas
Ruskerästas (Turdus naumanni) on linnuliik rästaslaste sugukonnast rästa perekonnast. Linnu teaduslik nimetus on pandud Saksa naturalisti Johann Andreas Naumanni järgi. Pesitseb Siberis ja talvitub Kagu-Aasias, Euroopasse satub harva.
Dundaga vald
Valla pindala on 559 km²; tegemist on pindalalt suurima vallaga Lätis. 2016. aasta seisuga elas seal 3388 inimest. Valla keskus on Dundaga küla, vallamaja asub aadressil Pils iela 5-1.
Ruskerästas
Kirjeldus
Ruskerästal on tumepruun selg ja pea, nägu, pugu ja tiivad on punakad ning kõht ja saba alaosa valged. Emased ja isased on üsna sarnase välimusega. Kasv on rästaste hulgas keskmine. Toitub peamiselt erinevatest selgrootutest.
Dundaga vald
Vald kuulub osaliselt Liivi randa. Tähtsamad jõed on vallast algavad Mazirbe jõgi ja Pitragsi jõgi.
Ruskerästas
Sigimine
Muneb 4–6 muna rohust, okstest, juurtest ja savist meisterdatud pessa, mis asub puuoksal, maapinnal, kaljueendil või kännul. Haudeperiood on 13–15 päeva ja mune haub emane lind.
Dundaga vald
Ajalugu
Aastal 1990 kaotas Dundaga alevi staatuse, Dundaga alevi maaterritoorium ja Dundaga küla ühendati aga Dundaga vallaks. 2009. aastast kuulus vald Dundaga piirkonda, aastal 2021 liideti see aga Talsi piirkonnaga.
Ruskerästas
Ohustatus
Ruskerästal on suur levila ja nende populatsioon ei ole usutavasti järsus langustrendis, mistõttu neid loetakse soodsas seisundis olevaks liigiks.
Dundaga vald
Kaitstavad objektid
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Šlītere majaka torn, Dundaga kiriku muinaskalmed, Dundaga piiskopilinnus ja seda ümbritsev park, Dundaga luteri kirik koos sealse altari, oreli, kantsli ja altarimaaliga, Dundaga kirikumõisa hoone ja selle juures asuv park, Dundaga linnamägi, Dundaga keskaegne kindlus, hiiepaik Pāce Jumalamägi, Pāce linnamägi, Kubele koolimaja, Puiša kalnsi linnamägi, linnamägi Kalna dārzs, Upesvagari muinaskalmed ja Lauki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Taaveti linnuse nime kandev muinaslinnus, Pagrabkalnsi muinaskalmed, Mazirbe kirikumõisa peahoone, Jauncelmi keskaegne kalmistu, Iernieki muinaskalmed, Kaņķumi muinaskalmed ja Dzegužkalējise muinaskalmed.
Looduskaitse all on vallas Andrejsārti kask, Mazirbe kiriku mänd, Mazirbe kalmistu mänd, Zartapi kraav, Jušuleja rändrahn, Cepeļleja tamm, Zilije kalni Šlītere nõlv, Rīgzemese tammed, Rīgzemese pooppuud, Kaļķupīte pank, Dundaga pärnaallee, Nauda tamm, Dundaga lossipargi sanglepp, Grīva pärn, Kārkliņi mesipuumänd, Kārkliņi teine mesipuumänd, Akmeņkalnsi kuradi jalajäljega kivi, Silkalēji Rootsi kivi, Zeltapse maakivirahn, Liepniekvalksi (Peldanga) labürint ja Balsari tamm. Valla põhjaosa jääb Slītere rahvusparki. Valda jäävad 724 hektari suurune Kaļķupe oru hoiuala, 216 hektari suurune Rukši soo hoiuala, 15 hektari suurune Daiķi jugapuusalu hoiuala, 83 hektari suurune Pāce luha hoiuala ja 4 hektari suurune Kadakavälja hoiuala, osaliselt ka Ģipka soiste niitude hoiuala ja Raķupe oru hoiuala.
Asustus
2011. aastal elas vallas 3135 lätlast, 60 venelast, 16 valgevenelast, 20 ukrainlast, 7 poolakat ja 12 leedulast, lisaks veel 25 muude rahvaste esindajat.
Vallas on järgmised külad.
Tori Põhikool
Tori Põhikool on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus. Kooli direktor on Pille Usin.
Toris on kooliharidust antud aastast 1728, kui seal tegutses köstrikool.
Tori Põhikooli eelkäija on Tori kihelkonnakool. 1936 sai kooli nimeks Virula kool. 1962 sai kooli nimeks Virula 8-klassiline kool. 1980-1991 kandis kool nime Tori 8-klassiline kool. Aastast 1991 on kooli nimi Tori Põhikool.
Skolas
Skolas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool
Kõrgkool tegeleb tervishoiualase teadus- ja õppetööga. Koolis on kaks peamist õppesuunda: terviseedendus ja tervishoiu juhtimine.
Skolas
Küla asub valla keskosas paigas, kus Ludzupīte (Pogupe) jõgi Ludzi järvest välja voolab. Asulas on Skolase bussipeatus.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool
Kool asutati 1953. aastal Põhjamaade Tervishoiukõrgkooli (Nordiska hälsovårdshögskolan) nime all. Praegust nime kannab ta alates 2003. aastast. Tegevuse esimestel kümnenditel toimus õpe peamiselt kuni kahekuuliste kursuste vormis. Alates 1978. aastast annab kõrgkool magistrikraadi, 1987. aastal lisandus doktoriõpe.
Skolas
Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4,11 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,51 meetrit. Seal asuvad Skolase muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool
Kõrgkoolis on umbes 70 töötajat. Selle aastaeelarve on umbes 50 miljonit Rootsi krooni; 85 protsenti sellest moodustavad Põhjamaade valitsuste eraldatud summad. Iga maa üliõpilastele eraldatakse selle maa panusele vastav arv kohti. Programm on avatud ka üksikutele õppuritele väljastpoolt Põhjamaid. Kõrgkoolis õpib umbes 700 üliõpilast.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool annab välja Põhjamaade rahvatervise auhinda.
Skolas
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Colombia 2018. aasta taliolümpiamängudel
Colombia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis nelja sportlasega. See oli teine kord taliolümpiamängude ajaloos, mil Colombia osales (esimene osalemine 2010. aastal).
Colombiat esindasid mäesuusatamises Michael Poettoz, murdmaasuusatamises Sebastián Uprimny ning kiiruisutamises Pedro Causil ja Laura Gomez.
TG
TG või Tg või tg võib tähendada järgmist:
Rencēnmuiža
Rencēnmuiža on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Burtniekist 16 ja Riiast 120 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V112. Seal on Rencēnmuiža bussipeatus.
Rencēnmuiža on tekkinud endise Rencēni mõisa keskuse juurde. Rencēni mõisa vana härrastemaja ja pargikompleks on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Kohaliku kaitse all on mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök ja uus häärber.
Looduskaitse all on Rencēnmuiža tammeallee, Euroopa lehis ümbermõõduga 3.22 meetrit, Tilikase tamm ümbermõõduga 5,45 meetrit, Rencēnmuiža allee saar ümbermõõduga 3,57 ja kõrgusega 29 meetrit, Rencēnmuiža vaher ümbermõõduga 3,82 meetrit, Rencēni pärn ümbermõõduga 6,31 ning kõrgusega 24 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 4,4 meetrit.
Jacob Obrecht
pisi Jacob Obrecht (1457/8 Gent – juuli lõpp 1505 Ferrara) oli renessansihelilooja franko-flaami koolkonnast. Ta oli 15. sajandi lõpu kuulsaim missade looja.
Elu
See vähene, mis on teada Obrechti päritolu ja lapsepõlve kohta, tuleb peamiselt tema motetist "Mille quingentis". Ta oli Genti trompetisti Willem Obrechti ja Lijsbette Gheeraertsi ainuke poeg. Tema ema suri 1460. aastal 20-aastaselt, isa suri 1488. aastal Gentis.
Tema haridusest on vähe teada, kuid ilmselt õppis ta mängima trompetit, nagu isagi, ning selle käigus ka tundma kontrapunkti ja improvisatsiooni cantus firmusel. On väga võimalik, et ta kohtus Burgundia hertsogi õukonnas Antoine Busnois'ga, kuid kindlasti tundis ta tema muusikat, sest Obrechti esimene missa on stiililiselt vanema helilooja omale väga lähedane.
Obrecht töötas õpetlase, helilooja ja vaimulikuna. Ta oli oma patroonide ja kaasaegsete heliloojate seas kõrgelt austatud. Johannes Tinctoris lisas Napolis Obrechti oma lühikesse nimekirja tolle aja meisterlikematest heliloojatest. Obrecht oli sel ajal vaid 25-aastane.
Kuigi enamik Obrechti ametikohtadest asus Flandrias, tegi ta vähemalt kaks reisi Itaaliasse, esimest korda kuus kuud 1487. aastal Ferrara hertsog Ercole d'Este I kutsel ja uuesti aastal 1504. Hertsog Ercole oli kuulnud Obrechti muusikat, mis levis Itaalias alates 1484. aastast, ning pidas seda kõigi teiste kaasaegsete heliloojate muusikast paremaks. 1504. aastal suundus ta uuesti Itaaliasse, kuid pärast hertsogi surma järgmise aasta alguses jäi ta ametikohata. Obrecht suri Ferraras katku veidi enne 1. augustit 1505.
Ulrich I (Mecklenburg-Stargard)
Ulrich I (enne 1382 – 8. aprill 1417) oli Mecklenburg-Stargardi hertsog 1392. või 1393. aastast kuni oma surmani. Ta oli ka Neubrandenburgi, Stargardi, Strelitzi ja Wesenbergi isand.
Perekond
Ta oli hertsog Johann I ja selle naise Agnese kolmas laps.
Elu
Ulrich I sündis tõenäoliselt enne 1382. aastat. Pärast tema isa surma 1392. või 1393. aastal valitses ta koos oma vendade Johann II ja Albrecht I-ga. 1408. aastal jagasid Ulrich ja Johann maa. Ulrich sai Neubrandenburgi, Stargardi, Strelitzi ja Wesenbergi isandkonnad. Ta valis oma residentsiks Neubrandenburgi.
19. märtsil 1417 kirjutas ta Strelitzi lossis oma testamendi. Ta suri seal kolm nädalat hiljem, 8. aprillil 1417. Ta maeti Wanzka kloostrisse Blankensees.
G. aurantiaca
G. aurantiaca võib olla:
Rahvuspuu
Rahvuspuu on rahvussümboliks valitud puu.
Näiteks Eesti rahvuspuuks võib nimetada tamme, Soome rahvuspuu on arukask.
Ure-Lilbi
Ure-Lilbi oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Valjala-Kogula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valjala-Kogula külaga.
KESTA
Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi KESTA viis ellu 1. aprillist 2010 Sihtasutus Archimedese Teaduskoostöö Keskus ning 1. märtsist 2012 Eesti Teadusagentuur. Programm lõppes 31. oktoobril 2015.
Partnerid olid Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Tartu Observatoorium, Eesti Maaülikool, Cybernetica AS, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut ja Eesti Biokeskus.
Programmi tulemused on kajastatud teaberaamatus „Keskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi teaberaamat 2010–2015“.
Programmi rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest.
Alategevused
2011–2015 viidi programmi tegevusi ellu nelja alategevuse abil:
Gutenbergi piibel
pisi|Gutenbergi piibel [[New Yorgi Avalik Raamatukogu|New Yorgi Avalikus Raamatukogus]] pisi|[[Esimene Moosese raamat|Esimese Moosese raamatu algusread Gutenbergi piiblis]]
Gutenbergi piibel ehk 42-realine piibel on 1452–1454 Mainzis Johannes Gutenbergi trükikojas trükitud ladinakeelne piibel. Trükiarv oli umbes 180 eksemplari, neist 150 paberil ning 30 pärgamendil.
Namsadi
Namsadi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas.
Küla asub valla lääneosas paigas, kus Ludzupīte (Pogupe) jõgi Ludzi järvest välja voolab. Asulas on Punakrogsi bussipeatus.
Aastal 2000 oli külas 30 elanikku.
Eesti Kindlustuse Muuseum
Eesti Kindlustuse Muuseum on aastal 1980 asutatud muuseum, mis asub Tallinnas; muuseum on ettevõtte If Kindlustus allüksus.
Muuseum nimetab oma eesmärgiks tutvustada kindlustustegevuse ajalugu ja arengut.
Tõeväärtus
Tõeväärtus on loogikas väärtus, mis iseloomustab propositsiooni suhet tõesse.
Klassikaline loogika eeldab kahte tõeväärtust (tõene ja väär); see on seotud välistatud kolmanda reegli tunnustamisega.
Intuitsionistlik loogika ja multivalentne loogika (sealhulgas hägusloogika) kasutavad rohkemaid erinevaid tõeväärtusi.
Karvane sirel
Karvane sirel (Syringa villosa) on õlipuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aile Möldre
2005. aastal sai ta doktorikraadi.
Separaat
Separaat ehk äratrükk (inglise offprint) on artikli muutmata trükilaoga eralditrükis.
Separaate kasutatakse teadusajakirjades ilmunud artiklite üksikuna levitamiseks. Vastavalt lepingule võib autor saada mingi arvu (näiteks 20) separaate oma artiklist tasuta või tellida neid tasu eest.
Jõgeva Põhikool
Kooli direktor on Kuuno Lille.
Kooliga samas hoones asub Jõgeva Linnaraamatukogu.
Luhan
Luhan (ukraina keeles Лугань) on jõgi Ida-Ukrainas Luhanski ja Donetski oblastis. Vene-Ukraina sõja ajal on osa jõest kujunenud vaenupoolte vaheliseks rindejooneks.
Margus Ets
Margus Ets on lõpetanud Tallinna Ehitus- ja Mehhaanikatehnikumi (1991) ja Riigikaitseakadeemia (1996) ja täiendanud erialateadmisi Kaitseväe Ühendatud Õppeasustustes.
Avaveeujumine 2015. aasta veealade maailmameistrivõistlustel
Avaveeujumine 2015. aasta veealade maailmameistrivõistlustel toimus 25. juulist 1. augustini 2015 Kaasanis Venemaal.
5 km
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 52 Maailmameister 2013: 53.30,4 Oussama Mellouli, Tuneesia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
10 km
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 72 Maailmameister 2013: 1:49.11,8 Spyrídon Yianniótis, Kreeka Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
25 km
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 32 Maailmameister 2013: 4:47,27,0 Thomas Lurz, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
5 km
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 41 Maailmameister 2013: 56.34,2 Haley Anderson, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
10 km
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 57 Maailmameister 2013: 1:58.19,2 Poliana Okimoto, Brasiilia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
25 km
pisi|180px|Autasustamistseremoonia Finaal: 1. august Osavõtjaid: 21 Maailmameister 2013: 5:07.19,7 Martina Grimaldi, Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Võistkonnavõistlus
Võistkonda kuulus kaks meest ja üks naine, kes igaüks pidid läbima 5 km distantsi. Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 22 Maailmameister 2013: 52.54,9 Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Jarosław
Jarosław on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Jarosławi maakonna halduskeskus. Jarosław asub Sani jõe ääres, Ukraina piirist umbes 27 km kaugusel.
Jarosław sai linnaõigused 1323. aastal.
Adaptiivne kaitsekorraldus
Adaptiivne kaitsekorraldus ehk kohanduv kaitsekorraldus (inglise adaptive conservation management) on kaitsekorraldus, mille käigus kogutakse pidevalt andmeid objekti seisundi ja kaitsekorralduslike tööde tulemuslikkuse kohta ning tuginedes nende andmete jooksvale analüüsile, kohandatakse kaitsekorraldust vastavalt ökosüsteemi terviklikkuse hoidmise vajadustele.
Kohanduv kaitsekorraldus tugineb peaasjalikult kohanduva majandamise (inglise adaptive management) lähenemisviisile ja põhimõtetele.
Rahvuslill
Rahvuslill on rahvussümboliks valitud lill.
Näiteks Eesti rahvuslill on rukkilill, Soome rahvuslill on harilik maikelluke.
Aravuste
Aravuste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Pilka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pilka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilka külaga.
1558 on esimest korda mainitud nime Arras, seejärel 1582 Arrowas.
Lotfi Zadeh
pisi|Lotfi A. Zadeh (aastal 1997) Lotfali Askar Zadeh, tuntud kui Lotfi A. Zadeh (Az:Lütfəli Rəhim oğlu Ələsgərzadə; sündinud 4. veebruaril 1921 Bakuu – 6. september 2017 Berkeley, California) oli Aserbaidžaanist pärit matemaatik, kes elas ja töötas alates 1944. aastast USA-s.
Ta võttis kasutusele oma 1965. aasta töös hägusate hulkade mõiste, millest arenes hägusloogika.
Hõbeniku
Hõbeniku oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga.
Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1645 Höbbonike Hannuß), 1798 mainitakse nime Ebbenek.
Maria Baghramian
pisi|Professor Maria Baghramian, UCD School of Philosophy Maria Baghramian (sündinud 21. märtsil 1954 Teheranis Iraanis) on Iraani armeenia päritolu Iirimaa filosoof, filosoofiaprofessor Dublini University College'is (University College Dublin, UCD).
Alaušai järv
Alaušai järv on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Balninkai alevist läänes ja kuulub Nemunase vesikonda. Järve kaldad on enamasti kõrged ja seal asuvad põllud ning aasad, loodes ja läänes on kaldad kohati ka soostunud. Järves on üks saar pindalaga 0,15 ha. Väljavooluks on Plaštaka jõkke suubuv oja.
Maria Baghramian
Tema peamised valdkonnad on keelefilosoofia, relativism ja ratsionaalsus, 20. sajandi Ameerika filosoofia (Hilary Putnam, Donald Davidson, Richard Rorty, Willard Van Orman Quine), pragmatism, vaimufilosoofia ja kognitiivteadus. Tema uuringud ja publikatsioonid keskenduvad peamiselt objektiivsusele, relativismile ja pluralismile kui lahendustele uskumuste ja väärtuste vältimatu erinevuse korral ning tänapäeva Ameerika filosoofiale, eeskätt Quine'i, Davidsoni, Putnami ja Rorty teostele. Alates 2003. aastast on ta väljaande International Journal of Philosophical Studies (IJPS) peatoimetaja.