cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vesthard
Elu
Vesthard tegi 1205. aastal riialastele ettepaneku sõlmida sõjaline liit leedulaste vastu. Pärast seda kui ta oli kokkuleppe kinnituseks igast semgalite linnusest ühe pantvangi Riiga viinud, ühinesidki Riia piiskop Alberti ja Mõõgavendade ordu mehed semgalite väega ja purustasid Eestimaale tehtud rüüsteretkelt tagasiteel olevad leedulased Ropaži lahingus. Järgmisel aastal tõi ta omakorda riialaste palvel oma väed appi Turaida liivlaste vastu suunatud sõjakäigule. 1208. aastal käidi Vesthardi palvel taas ühisel sõjakäigul leedulaste vastu. Retk lõppes lüüasaamisega. Pärast seda otsustasid riialased omavahelise koostöö lõpetada, kuid rahu nende vahel jäi endiselt püsima.
Suhted halvenesid 1219. aastal, kui Mežotne semgalid palusid Riia piiskopilt abi leedulaste ja teiste semgalite vastu ning piiskop Albert saatiski Mežotne linnusesse oma kaitsemeeskonna, ühteaegu ka sealsed semgalid oma võimu alla ristides. Vesthard, kes pidas ilmselt Mežotnet oma mõjusfääri kuuluvaks, tegi seepeale katse linnust vallutada ja selle ebaõnnestumisel purustas Riiast Mežotnesse teel olnud väikese sakslaste sõjasalga. Peagi jätsid piiskopi mehed Mežotne linnuse maha ja sealsed semgalid asusid Vesthardi ja vahepeal tema liitlaseks hakanud leedulaste poolele. 1220. aastal, Mežotne linnuse piiramise ajal Riia piiskopi ja ordu vägede poolt, palusid sealsed semgalid Vesthardi ja leedulasi neile tasu makstes omale appi, kuid kohale jõudes arvukat vastase väge näinuna otsustasid need taanduda ja pidada varem riialastega sõlmitud rahu.
1225. aastal kohtus Vesthard Riias paavst Honorius III saadiku Modena Wilhelmiga, kes püüdis teda veenmise ja kingitustega ristiusku meelitada, kuid Vesthard keeldus, lubades siiski seda kunagi tulevikus teha. Samas andis ta loa legaadi misjonäridele Zemgales ristiusku kuulutada.
1228. aastal, pärast Daugavgrīva kloostri rüüstamist semgalite ja kuralaste poolt 1228. aastal tungisid orduväed Zemgalesse, kus nad võitsid lahingus Vesthardi juhitud semgalite väge. Vesthard vastas sellele järgmisel aastal Aizkraukle ümbruse rüüstamisega, kuid sealt oma semgalitega tagasiteel olles sai ta taas lüüa neid jälitama asunud ordumeestelt, liivlastelt ja latgalitelt. End tuletukiga kaitsnud Vesthard pääses põgenema. See on viimane sündmus, millega seoses kroonikad Vesthardi nime mainivad.
UFO (täpsustus)
UFO on ufo ingliskeelne lühend, mis tähistab tundmatut lendavat objekti.
Lisaks sellele võidakse UFO all mõelda ka järgmisi asju:
Laialehised metsad
pisi|Pöögimets Belgias Laialehised metsad on metsad, kus puurindes valitsevad suhteliselt suurte lehtedega puud. Laialehisteks puudeks võib lugeda näiteks pärna, vahtrat, saart, tamme, jalakat jmt.
Sõltuvalt loodusvööndite klassifikatsioonist eristatakse parasvöötmes mõnikord laialehiste metsade vööndit, teinekord moodustatakse aga vöönd laialehiste ja segametsade kokkuarvestamisel (laialehiste ja segametsade vöönd).
Listeeriabakter
Listeeriabakter ehk listerioosibakter (Listeria monocytogenes) on Listeriaceae sugukonda kuuluv bakteriliik.
Listerioosibakter on looduses laialt levinud: seda leidub pinnases, vees, taimedel, selgroogsete loomade (sh inimese) normaalses soole flooras.
Listerioosibakter on paljude selgroogsete fakultatiivanaeroobne rakusisene grampositiivne bakter.
Pakter paljuneb suurepäraselt 37c° juures ning on selleks ka võimeline 0c°, ning sureb 70-75c° juures.
Patoloogia
Listeeriabakterite 13 serotüüpi võivad listerioosi põhjustada. Erinevad serotüübid põhjustavad loomade ja lindude organismides erineva raskusastmega haiguslikke seisundeid.
Inimesed nakatuvad peamiselt toiduainetega, kas nakatunud lindude, kalade, loomade, lihatoodete või kanamunade ja lehmapiima kaudu ning nakatunud inimestega kokku puutudes, aga ka taimsete toiduainete ja koduloomade ning kodus peetavate lemmikloomade kaudu.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Listeria_monocytogenes seisuga 29.12.2013.
Mahiloŭ
right|thumb|270px|Linna raekoda Mahiloŭ (ka Magiljov) on linn Valgevenes, Mahiloŭ oblasti ja Mahiloŭ rajooni keskus. Asub Dnepri ääres.
Okasmets
Troopilistes piirkondades saab kohtuda männimetsi ilmeliselt Eesti omaga sarnaseid, aga seal kasvavad muud männiliigid: kariibimänd, Pinus tropicalis, Pinus occidentalis jt. Lõuna-Ameerika okasmetsades kasvab araukaaria.
Mahiloŭ
Linn on oluline transpordisõlm, mistõttu selle ümbruskonnas on läbi aegade toimunud mitmed suured lahingud. Mahiloŭ on ka oluline tööstuskeskus, kus tegutseb üle 60 ettevõtte. Põhilised tööstusharud on puidu ja metalli töötlemine, kergetööstus, masinaehitus, ehitusmaterjalide valmistamine ja toiduainetetööstus.
Mahiloŭ territoorium jaguneb kaheks rajooniks. Põhiliselt Dnepri vasakkaldal asub Oktoobri rajoon (aastal 2009 oli seal 167 721 elanikku), paremal kaldal aga Lenini rajoon (2009. aastal oli seal 190 558 elanikku).
Ajalugu
14. sajandiks oli see kujunenud piirkonna käsitöö- ja kaubanduskeskuseks. Edaspidi kuulus piirkond Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriiki. Linn kuulus nii Jogaila abikaasale Jadwigale, Švitrigailale kui ka Aleksandri abikaasale Jelenale. Aastal 1447 mainitakse kirjalikes allikates seal asuvat õigeusu kirikut.
Mahiloŭ hakkas märgatavalt kasvama pärast aastat 1514, mil Moskva-Leedu sõja käigus Smolensk Vene vägede kätte sattus ning paljud sealsed käsitöölised ja kaupmehed sinna ümber kolisid. Asulasse rajati 1526. aastal linnus. Asulasse rajati 1526. aastal linnus. Samal aastal sai see esimesed linnaõigused. Mahiloŭ sai Magdeburgi õigused aastal 1566, aga 1577. aastal linnaõiguseid laiendati. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas linn kuuluma Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda.
1595. aastal vallutasid linna ukraina kasakad Severin Nalivaiko juhtimisel. Aastal 1618 toimus linnas ülestõus, kaitsmaks õigeusku uniaatide mõju eest. Aastail 1601–1633 rajati linna ümber kolmekordsete müüride süsteem. Uputuse ajal alistus Mahiloŭ ilma vastupanuta Vene vägedele, ent aastaks 1661 olid linnaelanikud uutes võimudes pettunud – okupatsiooniväed tapsid linnas elanud juudid ja allutasid sealse õigeusu kiriku Moskva patriarhaadile, mille alusel sealsed kirikuvarad veeti lihtsalt Venemaale. Nii toimus linnas rahvaõlestõus, mille tagajärjel linnas paiknenud suur vene garnison hävitati ja Mahiloŭ läks taas Rzeczpospolita koosseisu.
Põhjasõja ajal põletasid Vene väed Peeter I korraldusel aastal 1708 rootslaste eest taganedes linna maha. Aastal 1756 oli seal 9 õigeusu kirikut ja kaks õigeusu kloostrit, kaks uniaatide kirikut, kuus katoliku kirikut ja kolm katoliku kloostrit. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusena Venemaa keisririigi koosseisu. Vastavalt Venemaa Keisririigi haldusjaotusele sai linn 1773. aastal Mahiloŭ kubermangu keskuseks, hiljem asehaldurkonna keskuseks ja Valgevene kubermangu maakonnalinnaks. 1802. aastal sai taas kubermangulinnaks.
Aastal 1812 hõivasid linna Prantsuse väed, linna lähistel Sałtanaŭkas toimus prantslaste võiduga lõppenud Saltanovka lahing. Aastal 1902 valmis linna läbiv Peterburi-Odessa raudtee.
Esimese maailmasõja ajal, augustist 1915 kuni novembrini 1917, asus Mahiloŭs Vene armee ülemjuhataja peakorter. Sellega seoses peatus linnas mõnda aega ka Nikolai II. Augustis 1917 oli see Kornilovi mässu keskus.
Nõukogude võim kehtestati 1917. aasta detsembris. 3. märtsil 1924 läks linn Vene NFSV koosseisust Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1938 otsustati linnast teha Valgevene NSV pealinn, haldushoonete ehitamisega tehti isegi algust, ent pärast Valgevene laienemist läände see projekt hüljati.
Aastal 1946 avati linnas esimene bussiliin, aastal 1970 hakkasid sõitma esimesed trollibussid.
Loodus
Linn asub Dnepri jõe mõlemal kaldal. Jõe paremal kaldal asuv linna osa asub põhiliselt oru kaldal, vasakkaldale jääv linna osa asub aga jõeorus. Paremalt kaldalt voolab Dneprisse väike Dubravienka jõgi.
Linnas kaevandatakse nii savi, mida kasutatakse telliste valmistamiseks, kui ka liiv, mida kasutatakse klaasi ja betooni valmistamiseks. Dnepri orus leidub ka soorauda. Looduslikud järved linnas puuduvad, küll on aga kahte karjääri tekkinud veekogud.
Elanikkond
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahiloŭ elanikest valgevenelasi 87,43%, venelasi 7,15%, ukrainlasi 1,06%, juute 0,2% ja poolakaid 0,17%. Valdav suhtluskeel on linnas siiski vene keel.
Varasematel aastatel on linna juutide kogukond olnud palju suurem. Nii elas aastal 1880 linnas 17 038 juuti, aastal 1906 aga 20 682 juuti.
Haridus
Linnas tegutseb mitu ülikooli. Seal asuvad Arkadź Kulašoŭ nimeline Mahiloŭ riiklik ülikool, Valgevene-Vene ülikool ja Mahiloŭ riiklik toiduainetetööstuse ülikool. Samuti annavad kõrgharidust Valgevene riikliku muusikaakadeemia pedagoogikateaduskond, Valgevene siseministeeriumi Mahiloŭ instituut, Valgevene korrakaitse instituut. Linnas on ka kaksteist kutsekõrgharidust andvat kolledžit.
Keskharidust pakuvad linnas 45 tavalist keskkooli, neli gümnaasiumit, neli lütseumi ja üks abikool. Aastast 2010 tegutsevad keskkooli nr.1 juures ka valgevenekeelsed klassid.
Islami keraamika
thumb|280px|Näide islami keraamikast Islami keraamika on ajavahemikus 7.–17. sajand islamimaailmas loodud keraamika.
Mahiloŭ
Kultuur ja meedia
Linnas tegutsevad kaks teatrit: Mahiloŭ oblasti draamateater ja Mahiloŭ oblasti nukuteater. Linnas on ka viis kino. Linnas toimub multifilmifestival, samuti ka mitmed muusikafestivalid.
Linnas tegutsevad kaks oma telekanalit. Esimene neist on kohalikele võimudele kuuluv «Магілёў-1», mis alustas tegevust aastal 1989. Tänapäeval puudub kanalil oma sagedus, ent selle saated lähevad eetrisse kahe teise kanali sagedustel. Teine kanal on erakanal «2 канал», mis alustas tegevust aastal 1992. Kanalil on uudistesaade, kus uudiseid edastatakse ka valgevene keeles.
Islami keraamika
Eeldused keraamika arenguks
Islami teke ja levik ühendas Araabia poolsaare nomaadide hõimud ning muutis võimalikuks võimsa islamiriigi tekke. Seoses sellega tekkisid soodsad võimalused ka kultuuri arendamiseks.
Mahiloŭ
Kultuur ja meedia
Linna raadiokanal alustas tegevust aastal 1997.
Islami keraamika
Eeldused keraamika arenguks
Kunsti suhtus islam valdavalt neutraalselt, kuid sellele kehtisid siiski mõned piirangud. Näiteks oli keelatud kujutada elusolendeid (mis soodustas keerukate ornamentide teket) ja kasutada religioosses kunstis väärismetalle (mis lõi eeldused keraamika senisest laialdasemaks kasutuselevõtuks).
Keraamika arendamist mõjutas ka Siiditee kaudu islamimaailma jõudev kõrge kvaliteediga Hiina keraamika. Hiina keraamika kõrge hind ja rohked sakraalehitised, mis vajasid keraamilisi plaate sise- ja väliskujunduse tarbeks, soodustasid keraamika kohapealset arengut.
Mahiloŭ
Tuntud elanikke
thumb|püsti|Otto Schmidtile pühendatud Nõukogude Liidu postmark thumb|püsti|Jaroslav Rõbakov (2010) pisi|püsti|Mikałaj Sudziłoŭski pisi|püsti|Alena Łanskaja (2013)
Anaheim Ducks
Anaheim Ducks (22. juunini 2006 The Mighty Ducks of Anaheim) on elukutseline jäähokimeeskond, mis treenib Californias Los Angelese lähistel. Meeskond mängib NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.
Islami keraamika
Uuendused keraamikas
9. sajandil leiutati valge kattev tinaglasuur, mis võimaldas värvilisest madalkuumussavist valmistatud esemeid valge pealispinnaga katta. Valgele pealispinnale maaliti glasuuripealsete värvidega. Selles tehnikas valmistatud keraamikat nimetatakse minai-keraamikaks (pärsia keeles minai 'email') ja see tehnika saavutas kõrgtaseme 11.–12. sajandil Pärsias Seldžukkide valitsemisajal.
Anaheim Ducks
Hooajad
M = mänge, V = võite, K = kaotusi, VK = viike, LK = lisaaja kaotused, Pt = punkte, VV = väravaid löödud, VA = väravaid antud, KM = karistusminuteid''
Islami keraamika
Uuendused keraamikas
9. sajandil arendati Samarras ja Bagdadis välja lüsterkeraamika, milles maaliti hõbeda-ja vaseühendeid sisaldavate lüstervärvidega valgele tinaglasuurile peale dekoor ja seejärel teostati reduktsioonpõletus. Lüstertehnika võimaldas saavutada kallihinnaliselt mõjuvat ja mitmevärviliselt säravat pealispinda, mida kasutati rohkelt nõude ja keraamiliste seina- ning põrandaplaatide tootmisel.
Frittkeraamika (tulevase frittportselani eelkäija) väljaarendamine. Savisse kvartsliiva ja fritipulbri sissesegamisel saadud tihe valgeks põlev keraamiline mass oli küll madalamal temperatuuril põletatud kui Hiina portselan, kuid tänu klaasipuru sisaldusele küllaltki tihe ja portselani jäljendav. Läbikumavus saavutati nõudesse tehtud aukudega, mis hiljem läbipaistva glasuuriga kattusid.
Anaheim Ducks
Resultatiivsemad mängijad
Need on 10 resultatiivsemat mängijat Ducksi ajaloos. Statistikat uuendatakse pärast iga hooaega.
Islami keraamika
Uuendused keraamikas
12. sajandil muutus populaarseks lakabi-keraamika (pärsia keeles lakabi 'maalitud'), mille dekoor oli reljeefne kontuurjoonis, mis hoidis ära erivärviliste glasuuride kokkuvalgumise eseme pinnal. Lakabi-keraamika peamiselt kasutatud motiivideks said kalligraafilise kirja ja linnu (põhiliselt paabulinnu) kujutised.
Anaheim Ducks
Resultatiivsemad mängijad
M = mängud, V = väravad, S = söödud, Pt = punktid''
Islami keraamika
Uuendused keraamikas
Hispaanias arenes välja ka omapärane Hispaania-mauri keraamika, mida kasutati laialdaselt paljudes tollel ajal püstitatud esindushoonetes. Hispaania-mauri keraamikat teostati lüstertehnikas ja kaunistati rohkete ornamentidega. Oluliseks keraamikakeskuseks kujunes Valencia maakond. thumb|200px|Tähekujuline seinapaneel. [[Terrakota, lüstertehnika, glasuuripealne maal. Hispaania, 14. sajandi lõpp–15. sajandi algus. Metropolitani muuseum, New York.]]
Mõju Euroopa keraamikale
Euroopas võeti islami keraamikast üle valge kattev tinaglasuur ja lüstertehnika. Samuti olid Hispaania-mauri keraamika ja İzniki keraamika (Türgis, İzniki linnas, 15.–18. sajandil valmistatud keraamika) suureks eeskujuks tollasele Euroopa keraamikale ja mõjutasid kogu Euroopa keraamika edasist arengut.
Muskuslill
Muskuslill (Adoxa moschatellina) on muskuslilleliste sugukonna muskuslille perekonna ainus liik.
Riskikapital
Riskikapital (inglise keeles: venture capital, risk capital) on kapital, mis investeeritakse märkimisväärset riski sisaldavatesse tehingutesse, alustavatesse või varases arengujärgus olevatesse ettevõtetesse, mille edukuse võimalused on ebakindlad. Riskikapital esineb enamjaolt lihtaktsiate näol.
Mabon
Mabon on kõmri kirjanduses ja mütoloogias emajumalanna Modroni poeg ja kuningas Arthuri kaaskonna liige. Tuntud ka Valguse Poja nime all.
Värner Lootsmann
Värner Lootsmann (sündinud 18. augustil 1945 Kasispea külas Kõnnu vallas Harjumaal) on Eesti poliitik.
Poliitiline tegevus
Aastatel 1990–1991 kuulus ta Eesti Liberaaldemokraatlikusse Parteisse. Alates 1992. aastast kuulub ta Eesti Keskerakonda.
1996 kuni 1999 oli Tallinna Linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem, 1999–2003 Nõmme Linnaosa Halduskogu ja IX Riigikogu liige. 2003- 2006 X Riigikogu liige ja 2003–2005 Loksa Linnavolikogu liige ning 2005 Loksa Linnavolikogu esimees. 2006–2009 Harju maavanem. Alates 2010. aastast Loksa linnapea.
Naiste Karskusliit
Naiste Karskusliit oli Eesti Karskusliidu juurde loodud naiste karskusorganisatsioon, mis asutati 1923. aastal ja tegutses Tartus.
Liitu kuulus 25 organisatsiooni ja üksikliikmeid, kokku üle 3000 naise. Liit andis välja ajakirja Eesti Naine.
1923. aastal algatas liit Eestis emadepäeva tähistamise, mille idee autor oli Helmi Mäelo.
Rada (lennundus)
right|222px|thumb|Banja Luka maandumis-õhkutõusmisrada Rada  (inglise Runway, lühend RWY) on lennunduses kindel ribakujuline ala lennuväljal või lennukikandjal-laeval, millel lennuk kiirendatakse õhkutõusmiseni või millele maandunud lennuki kiirus aeglustatakse paigalseisuni.
Lennurajad võivad olla metall-, betoon- või asfaltkattega või tehiskatteta (jää, muru, pinnas).
Raja tähistamine
right|222px|thumb|Lukla Airport 2001 – lähenemine kursil ligikaudu 240 kraadi Rada tähistatakse rajakatte otstele valge värviga kantud magnetilise suuna numbritega 0–360 kraadi ilmakaarte suhtes. Raja tähiseks saavad olla aga numbrid vahemikus 01–36 (viimane number null jäetakse ära, suund ümardatakse lähima kümneni, 36 tähistab põhjasuunda). Kuna rada kasutatakse mõlemasuunaliselt, olenevalt tuule suunast, koosneb raja tähis kahest numbrist, mille vahe on 180°, näiteks raja tähis 08/26 tähendab, et rada on peaaegu ida–läänesuunaline, üks ots suunaga 80°, teine 80° + 180° = 260° --> 26.
Valitsusasutus
Valitsusasutus on riigi eelarvest finantseeritav asutus, millele seadusega või seaduse alusel on antud põhiülesandeks täidesaatva riigivõimu teostamine.
Rada (lennundus)
Raja tähistamine
Kui kasutusel on kaks paralleelset rada, tähistatakse need lisaks numbritele tähtedega L (vasak, inglise: left) ja R (parem, inglise: right), näiteks 08R/26L ja 08L/26R. Kui kasutusel on ka kolmas paralleelne rada, kasutatakse keskmise tähistamiseks tähte C (keskmine, inglise: center). Kui kasutusel on rohkem kui kolm paralleelset rada, suurendatakse osade radade tähistuse numbrit kümne kraadi võrra (näiteks Hartsfield-Jacksoni Atlanta rahvusvahelise lennujaama lennuvälja viis paralleelset rada on tähistustega 8L/26R, 8R/26L, 9L/27R, 9R/27L, 10/28).
Kuna aja jooksul magnetiline suund muutub, muudetakse rajatähiseid aeg-ajalt vastavalt sellele. Näiteks muudeti Sylti lennujaama rajatähis 15/33 juunis 2006 tähiseks 14/32.
Valitsusasutus
Eesti valitsusasutused on:
Rada (lennundus)
Raja tähistamine
Et Kanadas asub Maa magnetiline põhjapoolus, on seal radade suuna tähistamine probleemne. Seal kasutatakse tähistamise alusena kartograafilist põhjasuunda.
Ehitus
pisi| EMAS
Rajakatted
right|222px|thumb|Sooned rajakattes liigvee ärajuhtimiseks Rada võib olla kaetud tehismaterjaliga, tavaliselt betooniga või asfaldiga või olla loodusliku kattega – muru või kruus. Erineva kattega rajad suudavad kanda erinevaid lennukeid. Rajakatte valikul arvestataksegi tavaliselt eeldatavate lennukite tüübiga (nt stardikaal), ilmaoludega, mürataseme nõuetega (rihveldatud asfaltkate lubab rada kasutada halvemates ilmastikuoludes, sest haakumine rajaga on parem, ent see tekitab rohkem müra) jms.
Aktiivne rada
Aktiivne rada on rada, kus parasjagu toimub õhkutõusmine või kuhu maandutakse. Nii õhkutõusmisel kui ka maandumisel eelistatakse liikumist võimalikult vastutuult. Aktiivse raja määrab üldiselt lennujuhtimistorn. Aktiivse raja valikul on piiravateks teguriteks tuule suund (nagu mainitud), ilmaolud, teatud ajalised reeglid (näiteks teatud kellaaegadel võib olla keelatud startimine või maandumine üle asustatud piirkondade), liiklustihedus, lennu suund jms tegurid.
Rekordid
Maailma pikim tsiviillennunduses kasutatav rada asub Qamdo Bangda lennujaama (ICAO:ZUBD) lennuväljal Hiinas. Selle pikkus on 5500 meetrit. Rohkem radu on Dallase Fort Worthi lennujaama lennuväljal – viis paralleelset rada 17/35 + kaks omavahel paralleelset rada 13/31.
Veepall 2008. aasta suveolümpiamängudel
Võistluste formaat
Olümpiamängudel selgitasid mehed medalivõitjad 12 ja naised 8 võistkonna osavõtul, kus igas võistkonnas oli 13 mängijat. Meeskonnad jagunesid kahte alagruppi, mõlema alagrupi võitjad pääsesid otse poolfinaali. Teiseks ja kolmandaks tulnud meeskonnad selgitasid omavahelisel turniiril ülejäänud kaks poolfinalisti. Täpselt sama süsteemi kasutati ka naiskondade vahel. Naistel oli kaks neljaliikmelist alagruppi.
Mehed
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
Provence-Alpes-Côte d'Azur
Provence-Alpes-Côte d'Azur on piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kaguosas Vahemere kaldal. Piirneb idas Itaaliaga.
Piirkond jaguneb kuueks departemanguks: Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Bouches-du-Rhône, Var ja Vaucluse.
Mari Kartau
Mari Kartau (kunstnikunimega Siram, neiupõlvenimega Mari Sepp, abielus Mari Sobolev; sündinud 6. septembril 1968 Tallinnas) on eesti kunstnik, kunstiteadlane ja kunstikriitik.
Elukäik
Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu Kunstikooli ja osalenud aastatel 1985–1988 Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel. Aastatel 1992–1994 osales ta Tõnis Vindi Studio 22 tegevuses. Lõpetas 1996. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal ning viibis samal aastal kunstikorraldajana viienädalases residentuuris ArtsLink USAs. 1997. aastal külastas Amsterdam-Maastrichti suveülikooli kunstikorralduskursuseid (Introduction to Raising Sponsorship for the Arts). 2006. aastal tegutses Helsingis NIFCA residentsis.
Aastatel 2003–2006 töötas ta Academia Non Gratas Pärnus, olles ka Academia Grata direktor.
2010. aastal lõpetas ta Mainori Majanduskoolis ettevõtluse põhikursuse. Aastatel 2004–2007 oli ta Academia Non Grata rektor ja aastatel 2007–2012 Pärnu Linnagalerii kuraator, kuni kuraatori ametikoht 2012. aasta sügisel koondati.
Ta on alates 1997. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Kännak
Kännak (Valerianella Mill.) on taimede perekond palderjaniliste sugukonnast. left|thumb|Põldkännak Eestis on levinud kaks liiki:
Gavin Bryars
pisi Richard Gavin Bryars (sündinud 16. jaanuaril 1943) on Suurbritannia helilooja ja kontrabassimängija.
Gloria in excelsis Deo
pisi|Gloria viiendal toonil lauluraamatus "Graduale Romanum" pisi|Gloria [[Itaalia 16. sajandi lauluraamatus]] pisi|Gloria algussõnad [[jõulusõime inglikujul Poolas 2014]] pisi|"Allein Gott in der Höh'" [[Lutheri lauluraamatust, Breslau 1577, Nikolaus Deciuse 1522 kirjutatud Gloria adaptatsioon]] "Gloria in excelsis Deo" (ladina keeles 'Au olgu Jumalale kõrges'), ka "Gloria in excelsis" ja "Gloria" on kristlik hümn. Selle algussõnad on pärit Luuka evangeeliumist, seal on see inglite ülistuslaul, kuulutamaks karjastele Kristuse sünnist (Luuka 2:14). Seepärast nimetatakse "Gloriat" vahel ka hymnus angelicus ' eks. Algussõnadele järgnev tekst on lisatud esimestel sajanditel ja moodustab Püha Kolmainsust ülistava doksoloogia.
Katoliku kiriku missas on hümn tuntud ka suure doksoloogia nimetuse all, samuti teiste läänekirikute (sh anglikaani kiriku) liturgias. Gloria kuulub missa muutumatu osa sisse (ordinarium missae), kuigi kirikukalendris on perioode, mil Gloria ' t ei laulda (paastu ja advendi ajal). Õigeusu kirikus on kasutusel sama teksti pikem variant suure austamislaulu nimetuse all, mida lauldakse hommikuteenistusel (vastab officiumi matutiinile).
Ajalugu
Gloria tekst on üks neist tekstidest, mis on loodud 2.–3. sajandil kristlike autorite poolt piibli psalmide laadis (ladina keeles psalmi idiotici, eraisikute psalmid). Teised näited samalaadset lüürilisest luulest on hümnid Te Deum ja Phos Hilaron.
Algselt kreekakeelse teksti tõlkis ladina keelde arvatavasti Poitiers' piiskop ja kiriku doktor püha Hilarius (ca 300–368), kes võis hümniga tutvuda, kui ta viibis Ida-Rooma riigis (359–360). Esialgne tõlge võis olla ligikaudses sõnastuses, nagu oli iseloomulik varastele pühakirja tõlgetele, nn Vetus Latina. Sellepärast on selles tõlkes kreeka sõna ὑψίστοις 'kõrgeim' vastena excelsis, mitte altissimis, mida oma tõlkes eelistas püha Hieronymus. Sõna altissimus siiski ilmub teksti lõpuosas: "tu solus Altissimus, Jesu Christe". Igal juhul erineb ladinakeelne tõlge kreeka originaalist ja on ka palju lühem.
15. sajandil koostatud "Liber pontificalis" väidab, et lähtudes paavst Symmachuse korraldusest laulda hümni igal pühapäeval ja märtrite mälestuspäevadel, on hümn katoliku missa ordinaariumis alates 6. sajandist.
Hümni tekst
Gloria in excelsis Deo et in terra pax hominibus bonae voluntatis. Laudamus te, benedicimus te, adoramus te, glorificamus te, gratias agimus tibi propter magnam gloriam tuam, Domine Deus, Rex caelestis [coelestis], Deus Pater omnipotens. Domine Fili unigenite, Jesu Christe, Domine Deus, Agnus Dei, Filius Patris, qui tollis peccata mundi, miserere nobis; qui tollis peccata mundi, suscipe deprecationem nostram. Qui sedes ad dexteram Patris, miserere nobis. Quoniam tu solus Sanctus, tu solus Dominus, tu solus Altissimus, Jesu Christe, cum Sancto Spiritu in gloria Dei Patris. Amen.
Tõlge: Au olgu Jumalale kõrges ja rahu maa peal hea tahtega inimestele. Me kiidame Sind, me ülistame Sind, me kummardame Sind, me austame Sind, me täname Sind Sinu suure au pärast, Issand Jumal, taevane Kuningas, kõigeväeline Jumal Isa. Issand, ainusündinud Poeg, Jeesus Kristus. Issand Jumal, Jumala Tall, Isa Poeg, kes Sa maailma patud ära kannad, halasta meie peale, kes Sa maailma patud ära kannad, võta kuulda meie palveid, kes Sa istud Isa paremal käel, halasta meie peale. Sest ainult Sina oled Püha, ainult Sina oled Issand, ainult Sina oled Kõrgeim, Jeesus Kristus, koos Püha Vaimuga, Jumala Isa kirkuses. Aamen.
Muusika
Gregoriuse viise "Gloria" tekstile koondab katoliku kiriku lauluraamat "Graduale Romanum".
Selle hümni viisistus "Gloria" on muusikas kasutusel nii eraldi žanrina kui ka missa osana. Teksti iseloomu tõttu on muusika sageli homofooniline ja süllaabiline.
Allkiri
Allkiri on omakäeline nimekirjutus dokumendil, mis väljendab allakirjutanu nõusolekut dokumendi sisuga või selle teatavaksvõtmist.
Kirjaoskamatud kasutavad allkirja asemel kolme risti.
Ülem-Normandia
Ülem-Normandia oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas.
Piirkond jagunes kaheks departemanguks: Eure ja Seine-Maritime.
Madagaskari saar
thumb|200px|Madagaskari satelliidipilt Madagaskari saar on saar India ookeani lääneosas Aafrika mandrist kagus 12. ja 26. lõunalaiuse ning 45. ja 54. idapikkuse vahel. Betioky kohal läbib saart lõunapöörijoon. Aafrika mandrist eraldab saart 400 km laiune Mosambiigi väin.
Madagaskar on suuruselt neljas saar maailmas, selle pindala on ligikaudu 590 000 km². Põhjast lõunasse ulatub saar umbes 1600 km pikkune. Saare laius ulatub 580 kilomeetrini. Rannajoon on umbes 5000 km pikkune. Saar on labajalakujuline.
Ülekantud tähenduses nimetatakse Madagaskarit ka kuuendaks mandriks – sellega peetakse silmas asjaolu, et kuna saar on kaua olnud isoleeritud keskkond, on välja kujunenud omapärane loodus; Madagaskari saar lahknes Aafrika mandrist 150 miljonit aastat ja Indiast 90 miljonit aastat tagasi.
20 km paksuse punase mulla kihi tõttu nimetatakse saart ka Punaseks saareks.
Pinnamood
Madagaskar jaguneb ida-lääne suunas kolmeks vööndiks. Keskosas on Kõrgplatoo, idaosas on alluviaalne rannikumadalik, lääneosas on madalike, tasandike ja madalate platoode piirkond.
Kõrgplatoo
Kõrgplatoo kõrgus merepinnast on 800–1400 m, keskmine kõrgus on 1100 m.
Platoo on lääne poole kaldu. Lavamaad ja mäed on maastikul sageli segamini.
Ta on mitu korda kerkinud ja taas maha kulutatud.
Kõrgplatoo koosneb sageli graniitidest ja kvartsiitidest.
Kõrgplatoo jaotavad osadeks kolm vulkaanilist päritolu mäemassiivi: põhjas Tsaratanana mäed, keskel Ankaratra mäed ja lõunas graniidist Andringitra mäed. Ankaratra mäed on suur veelahe, mis lahutab kolm suurt jõgikonda. Andringitra mägedest lõuna poole jääb Tôlanaro linn ja Tsaratanana mägedest põhja poole Tsaratanana linn.
Kõrgplatoo ja saare kõrgeim tipp on Maromokotro (2786 m või 2876 m ), mis asub Tsaratanana massiivis. Ankaratra kõrgeim tipp on Tsiafajavona (2643 m) ja Andringitra kõrgeim tipp on Boby (2658 m).
Platoo läheb lõunas enam-vähem laugjalt üle lõunatasandikuks. Idaosa rannikumadalikku eraldavad Kõrgplatoost kaks kõrget ja järsku astangut, kõrgem Angavo järsak ja ida pool madalam Betsimisaraka astang. Lõuna pool astangud ühinevad, moodustades Mahafaly lavamaa ja Androy lavamaa. Lääne pool madaldub platoo mitmeastmeliselt, kuigi mõnes kohas on ka läbipääsmatu astang (näiteks Bongolava järsak). Kõrgplatoo põhja serv piirneb madalate Ambohitra mägedega.
Idarannik
Idas on kitsas, kuni 40 km laiune rannikumadalik.
Veestik
Madagaskari järvede seas on Alaotra järv ja Ihotry järv.
Sofia jõgi, Mahajamba jõgi, Betsiboka jõgi, Tsiribihina jõgi, Mangoky jõgi ja teised suuremad jõed voolavad Mosambiigi lahte.
Christian X
thumb|Christian X pisi|Christian X oma abikaasaga Christian X (26. september 1870 Charlottenlundi loss – 20. aprill 1947 Amalienborgi loss, Kopenhaagen) oli 1912. aastast kuni surmani Taani kuningas ja aastail 1918–1944 Islandi kuningas.
Christian sündis prints Frederiki (kuningana Frederik VIII) ja Rootsi printsessi Lovisa pojana. Tema nooremast vennast Carlist sai 1905. aastal Norra kuningas Haakon VII nime all.
1920. aasta lihavõttekriis
1920. aastal tekitas Christian X lihavõttekriisi. Selle põhjustas Schleswigi taasühendamine Taaniga. See ala oli sajandeid olnud Taani feood, aga Teises Schleswigi sõjas Preisimaa vallutas ja liidendas selle. Pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas avanes Taanil võimalus see osaliselt tagasi saada. Korraldati kaks rahvahääletust. Põhja-Schleswigis hääletas kolmveerand elanikest Taaniga liitumise poolt ja Taani sai selle tagasi. Kesk-Schleswigis hääletas 80% elanikest Saksamaale jäämise poolt, sealjuures igas valimisringkonnas eraldi võetuna olid ülekaalus Saksa-meelsed valijad. Lõuna-Schleswigis oli taanlasi nii vähe, et seal rahvahääletust ei korraldatudki.
Christian saatis laiali ka ülejäänud valitsuse ja nimetas ametisse konservatiivse ajutise valitsuse. Valitsuse laialisaatmine põhjustas Taanis rahvarahutused ja revolutsioonilise olukorra. Mitme päeva jooksul polnud monarhia saatus selge. Alles mõni aasta varem oli monarhia kukutatud Saksamaal, Venemaal ja Austria-Ungaris. Kuningas alustas sotsiaaldemokraatidega läbirääkimisi ning oma kukutamisega silmitsi seistes pidi ta oma ajutise valitsuse laiali saatma. Samal aastal korraldati uued üldvalimised ja kuninga võimu vähendati oluliselt.
See oli viimane kord Taani ajaloos, kus Taani kuningas tegi poliitilise otsuse ilma Taani parlamendi toetuseta.
Teine maailmasõda
Teise maailmasõja ajal okupeeris Saksamaa Taani 1940. aastal lühikese vastupanu järel.
1942. aastal saatis Adolf Hitler Christian X 72. sünnipäevaks pika telegrammi. Kuningas vastas lühidalt: "Meinen besten Dank. Chr. Rex". Niisugune vastus vihastas Hitlerit väga. Ta kutsus tagasi oma saadiku Kopenhaagenist ja saatis välja Taani saadiku Berliinis. Saksamaa survel pidi ka Taani valitsus tagasi astuma. Seda kriisi nimetatakse telegrammikriisiks.
19. oktoobril 1942 kukkus Christian X hobuse seljast. Saadud vigastusest ta ei paranenudki.
Saksa okupatsiooni ajal 1943 toimetati Christian X algatusel ühe ööga väikeste kaluripaatidega 7000 Taani juuti Rootsi. Pärast Teist Maailmasõda andis Iisraeli holokausti muuseum Yad Vashem Christian X-le aunimetuse Õiglane maailma rahvaste seas. Jeruusalemmas asuva Yad Vashemi Õiglaste alleel on Christian X nimeline puu ja plaat number 26.
Christian X on maetud Roskilde toomkirikusse.
Perekond
Christian X oli 199 cm pikk.
Admiralty laht
Admiralty laht on laht Baffini saare põhjakaldal Lancasteri väina ääres, lõigates lõuna suunas sügavale Baffini saarde. Pikkus umbes 300 km, laius kuni 40 km, sügavus kuni 700 m. Laht on saarerikas ja seal elutseb suur narvalite asurkond.
Elupaik
Elupaik ehk eluase ehk habitaat on liigi (populatsiooni) olemasoluks ja ontogeneesi läbimiseks vajalike abiootiliste ja biootiliste tingimuste kogum; ka selliste tingimustega ala. Enamasti kasutatakse mõistet "elupaik" loomade kontekstis. Taimede ja seente puhul räägitakse kasvukohast.
Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis defineeritakse elupaika kitsamalt: "Elupaik on koht või kohatüüp, kus mingi organism või populatsioon looduslikult esineb."
Eestis on tähtsamateks elupaikadeks metsad, rohumaad ja sood.
Eesti keeles on ingliskeelse mõiste habitat vastena zooloogias kasutatud sõna "elupaik" ja botaanikas "kasvukoht" (harvem ka "kasvukohatüüp").
Eesti Leegion
Eesti Leegion võib tähendada mitmeid eestlaste väeosi:
Lõunapassaathoovus
Lõunapassaathoovus on mitme hoovuse nimi.
Baski keel
Baski keel (euskara) on peamiselt Baskimaal kõneldav keel, mis moodustab omaette keelkonna. pisi|Baski keele oskajate levik Baski autonoomse piirkonna, Navarra (2001) ja Põhja-Baskimaa (2006) omavalitsuste elanike hulgas protsentides pisi|Baskimaa asend Hispaanias ja Prantsusmaal
Staatus ja kõnelejad
Baski keelt kõnelevad peamiselt baskid.
Baski autonoomses piirkonnas Hispaanias on ta kõrvuti hispaania keelega ametlikuks keeleks. Baski keel on osaliselt säilinud ka Navarra provintsis Pamplona (baski k. Iruñea) linnast põhja pool. Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiques'i departemangus Bayonne'i linnast lõuna pool on ta kõrvuti prantsuse keelega käibel kõnekeelena.
Baskimaalt väljarändajate järeltulijad (ränne toimus 17.–19. sajandil) räägivad baski keelt peamiselt Argentinas, Brasiilias, Ameerika Ühendriikides (peamiselt California, Idaho ja Nevada osariigis) ja Kanadas.
Kõnelejate koguarv on 600 000–700 000 (Hispaanias – 450 000, Prantsusmaal – 70 000, Ameerikas – 80 000). Enamik kõnelejaid on kakskeelsed.
Keskajal oli baski keele leviala Euroopas laiem kui praegu. Baski keel on taganenud peamiselt hispaania ja prantsuse keele ees.
Foneetika ja hääldus
Kõlapilt meenutab hispaania keelt, sest baski keel ja hispaania keel on vastastikku teineteise hääldust mõjutanud. Täishäälikute süsteem on peaaegu sama, kaashäälikutest on lähedased põrisev r ning peenendatud l ja n. Peenendus (palatalisatsioon) on baski keeles palju rohkem levinud. Sarnane hispaania keelega on ka heliliste sulghäälikute teisenemine sõna sees.
Hääldustabel:
pisi|Baski keele murded
Murded
Hoolimata väikesest levialast on baski keelel palju murdeid. Eristatakse 6 või 9 murret, millel omakorda on palju murrakuid.
Hääldus on murdeti erinev, kuid erinevused pole siiski väga suured.
Päritolu
Baski keelt peetakse jäänukiks kunagi Lääne-Euroopas levinud keelkonnast. Ta ei sarnane ühegi oma naaberkeelega. Baski keelt on siiski seostatud nii kaukaasia (eriti kartveli) keeltega (mõned silmatorkavad grammatilised iseärasused on baski keelel ühised gruusia keelega) kui ka berberi keeltega.
Grammatika
Sõnatuletus sufiksite abil ja sõnade liitmine on väga arenenud.
Sõnavara
Baski keeles on palju ladina, hispaania ja prantsuse laene, samuti mõned keldi ja araabia laenud. Baski keelest on laenatud näiteks hispaania sõnad izquierdo "vasak" ja chatarra "vanaraud, koli" ning võib-olla prantsuse sõna bizarre "veider, pentsik" (baski bizar "habe"; siit ka eesti bisarne).
Ajalugu
Vanimad jäljed baski keelest on esimestest sajanditest pKr pärinevatel Akvitaania (Gallia osa, Gaskoonia) ladina kirjas raidkirjadel säilinud inimeste, jumaluste ja hõimude nimed, näiteks "Andere" ("naine"), "Nescato" (neskato "neiu"), "Cison" (gizon "mees"), ning samuti mõned omadussõnad ja sufiksid. Seda keelt nimetatakse akvitaania keeleks.
Kaks baskikeelset sõna leidub aastast 950 pärinevas ladinakeelses käsikirjas. Esimesed baskikeelsed tekstid (eri murretes) pärinevad 15. sajandist, esimene trükitud raamat (luulekogu) ilmus 1545.
20. sajandil on baski keel jäänud oma levialal vähemuskeeleks. Franco valitsusajal oli baski keele kasutamine karistatav, kuid viimastel aastakümnetel on keel Hispaanias oma positsiooni tugevdanud. Piirkondades, kus koolis õpitakse baski keelt, kasvab keeleoskus noorte seas ja ka paljud täiskasvanud õpivad keele ära. Maal on baski keel eriti elujõuline. Baskikeelset kirjandust on ilmunud tohutult, ilmub palju nädalalehti. Kuni 20. veebruarini 2003 ilmus ka üleni baskikeelne päevaleht Euskalduon egunkaria, kuid võimud sulgesid selle. Raadiojaamu on arvukalt ja töötab ka üks telekanal. Baskimaa ülikoolis on (küll mitte ainsa) õppekeelena tarvitusel baski keel.
Asendiandur
Asendiandur on andur, mis on ette nähtud asendi mõõtmiseks masina paigalseisva detaili või ümbritseva ruumi suhtes.
Alam-Normandia
Alam-Normandia oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas.
Piirkond jagunes kolmeks departemanguks: Calvados, Manche ja Orne.
2016. aastal liideti Alam- ja Ülem-Normandia piirkond Normandia piirkonnaks.
Peaminister
Peaminister on kas
või
Peaministri ametikoht esineb nii konstitutsioonilistes monarhiates (nagu Belgia, Taani, Jaapan, Holland, Suurbritannia) kui ka vabariikides.
Mitmes riigis on peaministri ametinimetuseks oma termin: liidukantsler Saksamaal, ministrite nõukogu esimees Itaalias, ministerpresident jne.
Mitu suve ja kevadet
"Mitu suve ja kevadet" on Jaan Kaplinski üheteistkümnes luulekogu. See ilmus Tallinnas 1995. aastal.
Ilmumine ja vastuvõtt
"Mitu suve ja kevadet" avaldati kirjastuselt Vagabund pehmekaanelise väljaandena, mille kujunduses on kasutatud hiina kalligraafiat. Pealkirjaks on esimese luuletuse esimesed sõnad. Tiitellehel pealkirja kõrval seisab: "Kai Pu lini ja Su Dong po luulet ja märkmeid. Kirjutas, tõlkis ja pani kokku Jaan Kaplinski. Kalligraafia Peng Lin." Raamatus on 64 Kaplinski luuletust eesti keeles, 20 Su Dungpo (Su Shi) luuletust Kaplinski eestikeelses tõlkes, kolm Kaplinski luuletust autori hiinakeelses tõlkes ja kolm Su Dungpo teksti hiina keeles. Kõik Kaplinski tekstid on dateeritud, hõlmates ajavahemikku 1992-95. Su Dungpo tekstid on pärit 11.-12. sajandist.
Kriitikas märkis Andres Langemets, et Kaplinski luule on "juba mõnda aega olnud esijoones filosoofiline", aga seejuures mitte hämar, vaid "selge ja mägijõelikult läbipaistev". "See on luulepäevik Kaplinski poliitilise tegutsemise kõrgpäevilt ja ime küll, et niisugune tegutsemine ta luulevõimet ei moonutanud ega halvanud... Põhitoon on kogu aeg üks. See ei ole palavikuline prohvetihääl, mida ehk ajuti katsetas noor Kaplinski, vaid üsna didaktiline ja kanooniline eluõpetus meile, mõistmatuile ja äraeksinuile Eestimaa lugejaile. Muistse Hiina eeskujul."
Luuleülevaates kirjutas Paula Sering, et "Kai Pu lini ja Kaplinski eluloo ühisjooned lubavad eeldada isikute samasust" ning et Kai Pu lin näib kõnelevat "eemalolijatega, kellega ilmsi kokku ei saa; ta nagu saadaks neile – liblikaile, ammusurnud hiina luuletajaile, esimestele inimestele Aafrikas – sõnumeid siitpoolt." Hasso Krull leidis, et Kaplinski kirjutab selles kogus "uuesti ümber Kaplinskit... ta kirjutab iseenda teksti palimpsestile enese teksti uuesti", justkui kirjutades "ennast vähemaks". "Kaplinski vaatab end Hiinast, asetab end Hiina teljestikku ja võrdleb Su Dong po'ga – kuid sellega ei muutu ta "hiinlaseks", vaid vastupidi, veelgi rohkem endaks, on korraga hiina Kaplinski, eesti Kaplinski ja kaplinski Kaplinski."
Autori selgitusi
Kaplinski ise seletab oma luulekogu kahe pooluse suhet sama raamatu saatesõnas: "Selles raamatus on kahe autori tekste, kelle eluaega siin põrmuilmas lahutab 900 aastat ja elupaiku ligi 6000 kilomeetrit ehk üle 10 000 lii." Kai Pu lini sünniajaks määrab ta Geng cheni (lohe-) aasta 12. kuu 20 päeva, sünnikohaks Tartu linna. Võrreldes Kai Pu lini hiina luuletaja Su Dong poga, arvab ta, et Kai Pu lini "kirjanduslikud ja poliitilised saavutused on olnud palju tagasihoidlikumad kui hiinlasel, kuigi ka tema on olnud kõrges rahvaesindaja ametis". Hiinas reisides olevat ta ühes Guangzhou templis näinud ka hiinlase käega kirjutatud märke. Peale luuletamise ühendavat mõlemat kiindumus zen-budismi.
Aleksandr Apolinsky
Aleksandr Apolinsky (sündinud 7. märtsil 1980 Kiviõlis) on Eesti poliitik. Ta on olnud Kiviõli linnapea (2011).
Haridus
Aleksandr Apolinsky on lõpetanud 1998. aastal Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumi, 2001. aastal Kõrgkooli I Studium ärijuhtimise ja ettevõtluse erialal cum laude ning 2007. aastal Euroülikooli ärijuhtimise magistrikraadiga. Samal aastal jätkas ta doktoriõpinguid Estonian Business Schoolis juhtimise erialal, alates septembrist 2010 Peterburi Riikliku Majandus- ja Rahandusülikooli (Санкт-Петербургский государственный университет экономики и финансов) doktoriõppes. 22. detsembril 2015 kaitses ta Peterburi Riiklikus Majandusülikoolis (Санкт-Петербургский государственный экономический университет) väitekirja "Innovatsioonitegevuse juhtimismehhanismi kujundamine regionaalses tootmissüsteemis" ning 23. juunil 2016 sai ta Venemaa Kõrgema Atestatsioonikomisjoni otsusega ning Venemaa Föderatsiooni haridus- ja teadusministeeriumi käskkirjaga nr 766/nk majandusteaduste kandidaadi kraadi, mis on UNESCO hariduse rahvusvahelise standardse klassifikatsiooni järgi võrdsustatud filosoofiadoktori kraadiga (PhD).
Töökäik
Ta on 2000. aastast Eesti Mitmekultuurilise Assotsiatsiooni (EMA) juhatuse liige.
Apolinsky on töötanud Eesti Reformierakonnas nõunikuna aastatel 2000–2003 ja Haabersti Linnaosavalitsuses linnaosa vanema nõunikuna 2003–2004.
Poliitiline tegevus
Apolinsky oli 2000–2004 Eesti Reformierakonna liige ja Reformierakonna nõunik.
2014–2016 oli ta Rahva Ühtsuse Erakonna liige, alates 2018. aastast 23. märtsini 2021 oli ta vaheaegadega Eestimaa Ühendatud Vasakpartei liige.
Ta on osalenud kohalike volikogude ja Riigikogu valimistel.
2002. aastal valiti ta Kiviõli linnavolikokku, aastatel 2003–2005 oli ta Kiviõli linnavolikogu aseesimees. 2011. aastal oli ta Kiviõli linnapea, aprillist 2013 Mustvee abilinnapea. 20. oktoobril 2013 valiti Mustvee linnavolikokku. Ta oli ka Kallaste linnavalitsuse liige 2015–2016. 2014–2018 oli ta Kose vallavalitsuse haridusnõunik. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidus Savisaare valimisliit ja Tegus Tallinn.
Ta on olnud 2013. aastal Mustvee linna arengukava (kuni aastani 2020) ja 2015. aastal Kallaste linna arengukava (kuni aastani 2020) üks koostajaid.
Isiklikku
Tema vanaisa Pavel Apolinsky oli Eesti Vabariigis enne Teist maailmasõda kaupmees ja Mustvee omavalitsustegelane.
Ignalina
Ignalina (poola Ignalino) on linn Leedus Utena maakonnas, Ignalina rajooni ja Ignalina valla keskus. Linn asub merepinnast 165 meetri kõrgusel Šiekštysi ja Gavaitise järve kallastel.
Linna läbib Peterburi–Varssavi raudtee, seal asub Ignalina raudteejaam.
Linna lähedal asub Aukštaitija rahvuspark.
Ignalinast 30 km kirdes Visaginases asub Ignalina tuumaelektrijaam. Ignalina lennuväli asub Didžiasalises.
Ajalugu
Ignalina alad kuulusid Nalšia vürstiriiki. Kohanimede järgi otsustades asustasid neid alasid varem seelid.
Ignalinat on esmamainitud 1810. aastal, kuigi sisuliselt sai linn alguse Peterburi–Varssavi raudtee rajamisel, mil sellele rajati Ignalina raudteejaam. Jaama rajamiseks osteti karjamõisa alad ära ja kogu vanem linnasüda ongi kujunenud endise karjamõisa asemele. Karjamõisa omanik oli Ignotas Kaminskis, kelle järgi karjamõis ka nime sai. Kuigi karjamõis oli vanem, pole selle varasem nimekuju teada.
Aastail 1920–1939 kuulus Ignalina Poola koosseisu. Sai linnaõigused 1950. aastal. Nõukogude perioodil kujundati linnast turismikeskus ja nii rajati tööstusettevõtteid teistesse ümbruskonna asulatesse.
Linna nimi
Linn on saanud nime Vidiškėse mõisa omaniku Ignotas Kaminskise järgi, kes rajas linna kohale Ignalina karjamõisa. Samas ei tulene see pärisnimest ega selle lihtsustatud kujust Ignas, vaid hoopis deminutiivsest vormist Ignelis ehk siis kohalikus murdes Ignalis. Algne nimekuju oli tõenäoliselt Ignelinė või Ignalinė, ent slaavi keelte mõjul mugandus see hiljem Ignalinaks.
Ignalina on levinud kohanimi, Leedu, Valgevene ja Poola aladele jääb ligi kümmekond samanimelist paika. Neist viimane tekkis aastal 1810, kui Ignas Tiesenhausen praeguse Rokiškise rajooni aladele Ignalina karjamõisa rajas.
Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ignalina elanikest leedulasi 87,16%, venelasi 7,47%, poolakaid 2,96%, valgevenelasi 0,78%, ukrainlasi 0,45% ja tatarlasi 0,2%.
Kalad (märk)
pisi|Kaks vastassuunas ujuvat kala, kes on keskelt kokku seotud, esindavad Kalade kõikuvat ja ebapüsivat loomust Kalad (ladina keeles Pisces) (♓) on kaheteistkümnes sodiaagimärk.
Lühiiseloomustus
Sodiaagi viimane märk võtab kokku kõigi eelmiste märkide kogemused. Kalade Päikesega inimesel on teiste märkide esindajaist tugevam tervikutaju, ta ei tähtsusta detaile üle, halvemal juhul võib neile isegi liiga vähe tähelepanu pöörata. Kalasid iseloomustab hea fantaasia, tundlikkus, altruism, sageli on nad looma- ja loodusesõbrad või omavad kunstiandeid. Intuitsioon on neil tugev. Neil ei pruugi olla palju energiat, sest nad kipuvad enda peale võtma ka võõraid muresid, sageli globaalseid probleeme. Tugeva tervikutaju tõttu on neil raskem tajuda piiri iseenda ja teiste vahel. Negatiivse poole pealt kalduvad Kalad teistest sagedamini mõnuaineid tarvitama ning probleemide eest põgenema. Kuu Kalade märgis viitab inimesele, kes on uutes situatsioonides paindlik ja oskab vooluga kaasa minna. Ta on väliste mõjude suhtes ääretult vastuvõtlik, võib tajuda teiste tundeid nagu enda omi ning omaks võtta nende hoiakuid. On tundlik ja seetõttu ka teiste suhtes üsna empaatiline. Halvema poole pealt võib inimene olla liiga emotsionaalne, viletsa reaalsustajuga ja kippuda ennast haletsema, selle asemel et probleemidele aktiivselt lahendust otsida.
Merkuur Kalades näitab, et inimene ei pruugi suuta enda sees toimuvat selgelt väljendada, andes konkreetsetele küsimustele põiklevaid või napisõnalisi vastuseid. Ta on ümbruskonnast kergesti mõjutatav ning võib seega omaks võtta teiste inimeste seisukohti ja arvamusi. Tal ei pruugi olla hea faktimälu, kuid tal on tugev intuitsioon. Tal on elav kujutlusvõime, mis võib kasuks tulla loometegevuses, ent võimendada üles hirme ja pisiprobleeme.
Veenus Kalade märgis näitab, et inimesel võivad armastus ja kaastunne segamini minna, on suhetes vahel väga ennastohverdav. Armastuses on oluline hingeside, inimene võib lähisuhetes olla ka üsna idealistlik ja illusioonide kütkes. Raha-asjus on ta teiste suhtes äärmiselt suuremeelne ja kaldub sageli laskma end ära kasutada. Parimal juhul oskab oma intuitsiooni kasutada kasulike investeeringute tegemiseks.
Saturn Kalades näitab, et inimene suudab ühendada loomingulisuse ja praktilise meele. Võib kannatada alaväärsustunde all, kui pole endas üles leidnud loomingulisust ja usku kõrgematesse jõududesse.
Jonava
Jonava on linn Leedus, Jonava rajooni halduskeskus. Asub Nerise jõe ääres merepinnast 65 meetri kõrgusel, 30 km Kaunasest kirdes.
Kalad (märk)
Lühiiseloomustus
Uraan liikus Kalades viimati ca aastail 2003–2011 ja enne seda 1919–1928. Neis vahemikes sündinud põlvkonnad kannavad sügavat intuitiivset tarkust, nad suudavad kergesti vabaneda vanadest ja tarbetuks muutunud kommetest. Inimesed on teiste suhtes väga tundlikud, tundes vajadust teenida inimkonda ja võivad halvemal juhul sellega oma tundlikule närvikavale liiga teha.
Jonava
Jonava peamiseks tööstusharuks on keemiatööstus. Linna suurim tööandja on Achemos grupėle kuuluv tehas Achema. Suur osa on ka toiduainetetööstus: linnas valmistatakse jahu ja küpsetatakse pirukaid. Linnas on ka mööblitootmisettevõte UAB Baldai Jums.