cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Harry Potter ja tarkade kivi (film)
thumb|Filmi keskmes olnud Tarkade kivi koopia. "Harry Potter ja Tarkade kivi" (ingl Harry Potter and Philosopher's Stone) on inglise kirjaniku J. K. Rowlingu samanimelise raamatu järgi tehtud film. Filmi valmistas filmistuudio Warner Bros. Film esilinastus 2001. aastal ja on seitsmeosalise Harry Potteri filmide sarja esimene osa. Sellele järgnev osa on "Harry Potter ja Saladuste kamber".
Bioloogiline oksüdatsioon
Biooksüdatsiooni eripära võrreldes paljude keemiliste oksüdatsiooniprotsessidega (näiteks põlemisega) on biooksüdatsiooni toimumine tunduvalt madalamal temperatuuril – selle tagab vastavate ensüümide katalüütiline toime.
Viljandi linnavolikogu
Viljandi Linnavolikogu on valimisõiguslike Viljandi linnakodanike valitud kõrgeim võimuorgan Viljandis. Praegu on ametis XVII koosseis, mis valiti neljaks aastaks 17. oktoobril 2021. Volikokku kuulub 27 liiget.
Volikogu esimees on Helmen Kütt.
Linnavolikogu XVII koosseis
Valimistulemuste alusel jaotusid kohad 27-liikmelises volikogus järgmiselt:
Linnavolikogu XVI koosseis
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti Viljandi linnavolikogu XVI koosseis neljaks aastaks 15. oktoobril 2017. Volikokku kuulus 27 liiget. Mandaatide jaotus volikogus on järgmine: Sotsiaaldemokraatlik Erakond 9, Reformierakond 8, Isamaa ja Res Publica Liit 6, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 2, Keskerakond 2.
Tōkyō prefektuurivalitsuse hoone
thumb thumb Tōkyō prefektuurivalitsuse hoone (jaapani 東京都庁舎, Tōkyō-to Chōsha) on pilvelõhkuja Jaapanis Tōkyōs Shinjuku ringkonnas. Hoones asuvad Tōkyō prefektuuri valitsusasutused.
See oli 243 meetriga Tōkyō kõrgeim hoone alates valmimisest 1991. aastal 2006. aastani, mil valmis Tōkyō Midtown.
Hoone jaguneb kolmeks omavahel ühendatud osaks, millest igaüks moodustab linnakvartali; hoonel nr 1 on 51 korrust, neist 3 maa all. 45. korrusel asuvad vaateplatvormid on huvilistele tasuta avatud.
Arhitekt on Kenzō Tange.
Ulmelise välimuse tõttu on hoonet sageli kujutatud anime- ja ulmefilmides.
Xinhai revolutsioon
Xinhai revolutsioon oli Tongmenghui juhitud ülestõus Hiinas Qingi dünastia kukutamiseks.
See algas 10. oktoobril 1911 Wuchangi garnisoni ülestõusuga ning lõppes keiser Puyi troonist loobumisega 12. veebruaril 1912.
Revolutsioon sai nime xinhai aasta järgi 60-aastases tsüklis.
Ioánnis Theotókis
Ioánnis Theotókis (Ιωάννης Θεοτόκης; 1880 – 6. juuni 1961) oli Kreeka poliitik. Valiti seitse korda Kreeka parlamenti ja oli kolm korda Kreeka põllumajandusminister. Lühikest aega ka peaminister 5. jaanuarist 1950 kuni 23. märtsini 1950.
Aasiku
Aasiku ehk Tikapesa (vene keeles Тикопись, soome keeles Asikka) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Opolje külaasunduses. Asub Kingissepast 6 km kirdes. Külas on elektriraudtee peatus.
Aasiku oli eesti asundus. Esimesed asunikud saabusid sinna 1898. aastal. 1917. aastal elas seal 150 perekonda.
1926. aastal elas seal 129 perekonda, 567 elanikku (eestlasi 108 perekonda, 464 elanikku; venelasi 18 perekonda, 90 elanikku).
Reuss
Oma viimastel aastatel koosnesid vürstiriigid kahest osast, mida eraldasid Saksi-Weimar-Eisenachi osad. Lõunapoolne ja suurem osa, Oberland, piirnes Saksimaaga idas, Baieriga lõunas, Saksi-Meiningeni ja Schwarzburg-Rudolstadtiga läänes ja loodes Preisimaaga.
Teine osa, Unterland Gera ümbruses, piirnes idas ja läänes Saksi-Altenburgiga ning põhjas Preisimaaga.
Vürstiriiki valitsenud Reussi dünastia on teada 12. sajandini. Kõik selle meessoost liikmed kandsid nime Heinrich, seda Saksa keisri Heinrich VI auks.
Suguvõsa Plaueni liin jagunes umbes 1300. aastal vanemaks haruks (suri välja 1572) ja nooremaks haruks. Viimane hakkaski kasutama nime Reuss. See nimi tulenes Heinrich Venelasest, kes pärast Venemaa külastamist naitus ühe Galiitsia printsessiga.
See haru võttis vastu luteri usu ja jagunes 1564. aastal kolme liini:
Nii vanem kui ka noorem Reuss said 1673. aastal krahvitiitli. Vanem Reuss sai 1778. aastal vürstitiitli, noorem aga 1806. aastal.
Mõlemad liinid kuulusid 1815. aastal Saksa Liitu ja said ka 1871. aastal Saksa Keisririigi osaks. Reuss-Schleiz-Gera, Reuss-Ebersdorf ja Reuss-Lobenstein ühinesid 1848 Reussi noorema liini vürstiriigiks.
Kaks territooriumi, mis said 1918. aastal vabariikideks, ühinesid 4. aprill 1919 Reussi Rahvariigiks.
See liit lagunes 1. mail 1920, kui moodustati Tüüringi liidumaa.
Henno Tammart
Henno Tammart (eesnimi 29. aprillini 1935 Heinrich; perekonnanimi kuni 27. juunini 1935 Põrro; 14. jaanuar 1909 Mustjala kihelkond, Saaremaa – 21. detsember 1942 Vjatlag, Kirovi oblast) oli eesti ühiskonnategelane ja luuletaja.
Ta lõpetas 1929. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi.
Ta oli muu hulgas õpetaja, koori- ja orkestrijuht, skautmaster ja Kaitseliidu kompaniipealik Saaremaal.
Ta arreteeriti aastal 1941. Vangina hakkas ta kirjutama luuletusi, sealhulgas kaasvangide Kaarel Eenpalu, Juhan Tõrvandi ja teiste mälestuseks.
BATUN
BATUN andis külma sõja aastail olulise panuse selleks, et ÜRO-s arutataks inimõiguste rikkumist Balti riikides.
Organisatsioon aitas 1970. aastail tutvustada anastatud Balti riikide 45 kodaniku pöördumist, niinimetatud Balti apelli, ning korraldas istumisstreigi ajalehe New York Times hoone sissekäigu ees tänaval ja trepikojas, mille tulemusel hakkas ajaleht pöörama enam tähelepanu anastatud Balti riikides toimuvale.
Andres Jüriado
Andres Jüriado (13. mai 1938 Luunja vald – 4. veebruar 2003 New York) oli Vabadusraadio – Raadio Vaba Euroopa (RFE–RL) kauaaegne kaastöötaja.
Lapsena põgenes perega Punaarmee eest Läände. Pärast põgenikelaagris elamist Saksamaal rändas perekond edasi USA-sse.
Ta andis organisatsiooni United Baltic Appeal – Baltic Appeal to the United Nations (BATUN) kaudu panuse sellele, et ÜRO-s arutati inimõiguste rikkumisi Balti riikides. Oli BATUN-i üks peamisi aktiviste ja 32 aastat selle juhatuse liige.
Lõpetas eliitgümnaasiumi New Yorgi Bronxi linnaosas. Mõni aasta pärast raamatukoguteaduses magistrikraadi saamist Columbia ülikooli juures palgati Jüriado Vabadusraadio eestikeelsesse toimetusse ning ta töötas RFE–RL-i juures ligi 15 aastat.
Jüriado oli ühteaegu boheemlane ja eesti patrioot. Suurte teadmiste ja suurepärase mäluga. Koloriitne tegelane. Sakslased ütleksid "tuntud nagu kirju koer".
Andres Jüriado oli kunagi kohanud Yasser Arafati ÜRO New Yorgi peakorteri liftis. Andresel oli kombeks kõikide inimestega vestelda – nii riigijuhtide kui ka taksojuhtidega. Arafat olla öelnud: "Jah, eestlased, miks ma ei tea. Teine allasurutud rahvas nagu meiegi. Toetan teie vabaduspüüdlusi."
Suuresti tänu Jüriado jõupingutustele ilmus ajalehes The New York Times olulisi kirjutisi Eestis nõukogude ajal toimunud ülekohtu teemal.
Kuigi Jüriado ei elanud kunagi Eestis, käis ta kodumaal mitu korda pärast taasiseseisvumist. Tal olid arvestatavad teened pagulaste peetud välisvõitluses. Elas valdava osa elust Ameerikas, keeldus aga teiste eestlastega inglise keelt rääkimast, mis paguluses võrsunud ja võrsuvate eesti päritolu inimeste seas muidu küllaltki tavaline oli.
Hüüdnimed: "The Sheik". "professor".
Hellar Grabbi järelehüüe
Hellar Grabbi kirjutas tema nekroloogis:
"Andrese teadmised olid laialdased nii humanitaar- kui ühiskonnateadustes, millega kaasus terav intellektuaalne uudishimu maailmaprobleemide ja eesti küsimuste vastu ning põhjalik Ameerika sise- ja välispoliitika tundmine. Mees oli nagu loodud Vabadusraadio eestikeelsete saadete New Yorgi toimetaja ja korrespondendi kohale, kuhu ta kutsuti sovetoloog Jaan Pennari poolt... Ta tundis väga hästi kirjandust, eriti draamakirjandust ja teatrit... Kui helistasin pärast Andrese surma Rootsi ta endisele ülemusele, RFE–RL-i eesti saadete juhatajaks olnud Aleksander Terrasele, et sõbra lahkumist kurta, ütles Terras jutu lõpul: „Ta oli väga hea ajakirjanik! Kui ilmub Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon, siis leiab Andres Jüriado selles kindlasti oma koha."
Artiklinäide
Jüriado artikkel inglise keeles "Nationalism vs. Socialism in Soviet Estonian Drama" –
Sankt Pölten
Linn asub Traiseni jõe ääres ning paikneb Alpidest põhja pool ja Wachaust lõunas. See on osa Mostviertelist, mis on Alam-Austria edelapiirkond.
See on Austria suuruselt üheksas linn, mis asub 66,4 km kaugusel Viini keskusest Innere Stadtist.
Transport
Linna pearaudteejaam St. Pölten Hauptbahnhof asub otse ÖBB Lääneraudtee ääres ning on ka Leobersdorfi raudtee, Mariazellerbahni, Tullni viiva regionaalraudtee ja Kremsi suunduva regionaalraudtee lõpp-peatus. See asub Westautobahni A1 ja Kremsi kiirtee S33 ristumiskohas ning seda läbib Viini maantee B1. Sankt Pölten on Wieselbusi bussiliinide liiklussõlm, mis tagab radiaalühenduse pealinna ja Alam-Austria erinevate piirkondade vahel.
Ajalugu
pisi|St. Pölteni ümbruskond 19. sajandi keskel thumb|left|Barokne toomkirik
Linna vanim osa on ehitatud iidse Rooma linna Ælium Cetiumi kohale, mis eksisteeris 2.-4. sajandil. 799. aastal, Karolingide ajal kandis see nime Treisma. Sankt Pölten sai linnaks alles 1050. aastal ja ametlikult 1169. aastal. Kuni 1494. aastani kuulus Sankt Pölten Passau diötseesi ja läks seejärel riigi omandisse. Benediktlaste klooster asutati 791. aastal. See klooster oli pühitsetud pühale Hippolytusele. 1081. aastal võõrustas paik augustiinlaste Chorherrenit ja 1784. aastal suleti nende Kollegiatsstift. Alates 1785. aastast on selles hoones asunud Sankt Pölteni toomkirik. 19. sajandi kolmandal veerandil ühendati Viin raudteedega. Sankt Pöltenit läbis näitena Idaekspressi liin, mis kulges läbi Baierimaa läänes Pariisini. Linn asendas Viini Alam-Austria pealinnana Alam-Austria parlamendi resolutsiooniga 10. juulist 1986. Alam-Austria valitsus asub Sankt Pöltenis 1997. aastast.
Nimi Sankt Pölten on tuletatud Rooma Hippolytuse nimest. Linn nimetati ümber Sankt Hippolytiks, seejärel Sankt Polytiks ja lõpuks Sankt Pölteniks.
thumb|Raekoda thumb|120px|Linna pitser
Majandus
2001. aasta 15. mai seisuga töötas linna 2711 ettevõttes 40 041 inimest. Nendest ettevõtetest 23 on suurettevõtted, millest igaühes töötab üle 200 töötaja.
Meedia
Mitmed meediaettevõtted asuvad Sankt Pöltenis. Need on "@cetera", kirjandus-kultuuriajakiri; "City-Flyer", linna kultuuripakkumisi kirjeldav veebiajakiri, mis ilmub paberkandjal kord kuus; "Campus Radio", rakenduskõrgkooli raadiojaam; Alam-Austrias leviv raadiojaam "HiT FM"; "LetHereBeRock", online noorteajakiri alternatiivse roki valdkonnast; NÖN, Alam-Austria ajaleht; Austria Rahvusringhääling Alam-Austriale; ja kohalik telekanal "P3tv".
Suurettevõtted
Suurimad Sankt Pöltenis asuvad ettevõtted on mööblitootja Leiner, paberitootja Salzer ja pereettevõte Voith.
Vaba aja veetmise ja sportimispaigad
thumb|Aerofoto
Ujuda saab Aquacitys (siseujula), Sankt Pölteni väliujulas ja Ratzersdorfi järves (suplustiik, kus on nudistide rand, rannavõrkpall ja minigolf). Treeninguteks on City-Treff - Pueblo, Lifeline, Reebok  ja Seepark. Lisaks on linnas:
Sankt Pöltenis asub Alam-Austria riikliku spordikooli põhibaas.
Tennis
Iga aasta maikuu kolmandal nädalal toimub Sankt Pöltenis ATP turniir. Seal on mitu kohalikku tennisestaadionit, sealhulgas Arena im Aufeld, tennisekeskus Allround, kohaliku jääspordiliidu 1872 tenniseväljakud, Sankt Georgeni väljakud, Ratzersdorfi tiigi väljakud, Alam-Austria riikliku spordikooli väljakud ja vabaajapargi Megafun väljakud.
Sõpruslinnad
pisi|Linna logo
Kultuur ja huviobjektid
thumb|[[Sankt Pölteni toomkirik]] thumb|Liidumaa haldushoone thumb|Teater thumb|Liidumaa muuseum thumb|upright|Klangturm thumb|upright|Liidumaa raamatukogu
Norra meedia
Norra meedia ülevaade
Raamatute toodang
Huvitaval kombel on langenud kooliraamatute sisseostmine 8,0% võrra eelmise aastaga võrreldes ning 6,9% viimase kolme aastaga võrreldes. Õpikute sisseost on tõusnud minimaalselt 1,8% eelmise aastaga võrreldes. Võrreldes 1995. aastaga on raamatutega tegelevate firmade arv vähenenud 207-lt 137-le, samas kui raamatupoodide arv on suurenenud 363-lt 444-le (2004. aastaks). 47% poodidest asub supermarketis. Aastane käive jääb vahemikku 0,455 – 880,000 miljonit Norra krooni.
Raamatute lugemine
58% meestest ja 75% naistest ostsid 2006. aasta jooksul vähemalt ühe raamatu. Neid ostetakse suures osas (54%) raamatupoodidest, kuid populaarne on osta ka raamatuklubide kaudu (23%) ja kioskitest, supermarketitest (14%) ja internetist (8%).
Huvitaval kombel on langenud internetist ostnute protsent, mis 2005. aastal oli 17%. Mõistetav on aga kioskist/supermarketist ostjate arvu suurenemine 6%-lt 14%-le, mis on ka suurim muutus eelmisest aastast.
Viimase 12 kuu jooksul on 27% inimestest ostnud üle 10 raamatu, nagu ka eelmine aasta. 23% (22% 2005) on ostnud 3–6 raamatut, 33% (36% 2005) ei ole üldse raamatuid ostnud.
Uuringust ilmneb, et 92% rahvast leiab, et raamatupoed on nende käeulatuses. 90% riigi maakonnast, kus on rohkem kui 6000 elanikku omab rohkem kui ühte raamatupoodi.
Keskmiselt ostis iga inimene 2005. aastal 9,3 raamatut, naised 10 ja mehed 8,4. Naiste puhul tuleb tähele panna, et 3,6 raamatut läks kingituseks.
Raamatukogust laenutatakse u 5,3 raamatut aastas.
Tabel näitab, et raamatute lugemisele kulutatakse järjest rohkem aega, olles kõige madalam 9–12-aastastel, kuigi kohe järgnevad kõik teised vanuserühmad. Suurim langemine on 67–79- ja 20–24-aastaste hulgas (8 ja 9 minutit 1991. aastal).
Kõige populaarsemad kõikide vanuserühmade seas on romaanid ja novellid. 9–12-aastaste hulgas on see number küll väga hüppeline olnud (vastavalt aastale 56, 37, 22, 45, 16, 34). See osa on läinud enamasti laste- ja noortekirjanduse lugemisele. Kõige mitmekesisema lugemusega on 67–79-aastased, kes lisaks novellidele loevad ka arvestavas mahus memuaare, ühiskonnateemalisi raamatuid ning tehnikat/sporti. Huvi nende teemade vastu on aga viimaste aastate jooksul taandunud. Muretsema paneb noorte ja keskealiste vähene eriteemaliste raamatute lugemine. Seda võib seletada tõenäoliselt sellega, et enamuse oma info poliitika jm kohta saavad nad internetist vmt.
Norra riigi- ja erakanalid
thumb|[[NRK ]] Norras on olnud võimalik jälgida teleprogramme aastast 1960, kui tegevust alustas NRK ehk Norra riigiringhääling, mis on riiklikult rahastatav ringhäälinguorganisatsioon. 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses algas uute ja eratelekanalite juurdekasv nagu nt TV3 ja TVNorge 1988. a., 1992 – TV2. Laienes ka NRK, kes lisaks NRK1-le loodi veel mitu telekanalit (NRK2 al 1996, NRK 10 regionaaltelekanalit alates 1985. aastast). Enamus eelmainituid kanaleid katavad kogu riiki, lisaks on hulganisti kohalikke ja nišikanaleid, vastu saab võtta ka satelliitkanaleid. Väliskanalid on suunatud peamiselt meelelahutuse pakkumisele, samas kui NRK vahendab uudiseid ja rohkem harivat programmi ning ka vähemusrühmadele suunatud saateid.
Rahastus tuleb riigikanali puhul lubade müümisest, erakanalitel reklaami müügist.
Meedia kontsentreeritus
Meedia omand on kontsentreerunud Norras üsna väikese rühma kätte. Schibsted on suurim meediakontsern Norras, mis koondab erinevaid meediakanaleid: televisiooni (TV2 ja TVNorge), ajalehed (mh VG ja Aftenposten), raamatukirjastus, filmide levitamine jne. Teise suure privaatfirmana on Norras A-pressen, kes on suurim kohalike ajalehtede omanikke, samuti omab 1/3 TV2 aktsiaid. Taani firma Egmont omab samuti osalust TV2s. Rootsi firma Kinnevik omab osalust TV3s. Suur osa Norra meediast omavad teised Põhjamaad, nagu nt Soome suurim meediafirma Sanoma WSOY, kes omab 27,5% A-presseni aktsiaid.
Televisioonituru suurim omanik on jätkuvalt riiklik NRK ja kommertsiaalne TV2. Ameerika SBS kontrollib 51% TVNorge aktsiatest, Rootsi MTG omab TV3 ja ZTVd ja rida satelliitkanaleid. Levivaldkonnas kontrollib Telenor nii analoogi, suurimat kaabeloperaatorit ja suurimat satelliidilevitaja. Viimasel ajal on laienenud Norra meediafirmad ka teistesse riikidesse, nt Taani, Poola, Leetu ja Eesti. Mitmekesine omanike ringkond annab norralaste suurema võimaluse valida endale sobivaim telekanal, mis vastab inimese huvidele. Seda on näha ka statistikast, et kui algselt oli NRK vaadatavus suur, siis uute telekanalite juurdetulekuga on vähenenud riigikanali vaadatavus.
Teleri olemasolu majapidamises
Vaid 2%-l Norra elanikkonnast ei ole telerit (sarnaselt Eestiga). Läbi aastate on vähenenud ühe teleriga perede hulk, kasvanud on aga rohkem kui kolme teleriga majapidamised. See võib viidata nii norralaste rahaliste võimaluste suurenemisele kui ka pereliikmete erinevaid huvisid.
Satelliittaldriku omamise protsent on Norras tõusnud 5 protsendilt 1991. aastal 31 protsendini 2005. aastal. Kaabeltelevisiooni osakaal on tõusnud nende aastate jooksul 29%-lt 46%-le. Tavaantenn, millega saab vaadata ühte kanalit, on juurde saanud 27% elanikkonnast (19st 46ni).
Telerivaatamisele kulutatud aeg ja selle dünaamika
Keskmiselt 69% inimestest vaatas aastal 2006 Norras telerit (graafik 1), kulutades sellele 156 minutit päevas, mis on 8 minutit vähem kui 2005. a (graafik 2). Võrreldes aastatega 2005–2006 on kõikide kanalite vaatamine vähenenud, seda küll minimaalselt. Päevas kulutab keskmine norralane 156 minutit teleri vaatamisele, mis on 8 minutit vähem kui 2005. a (graafik 2). Kõige aktiivsemad teleka vaatajad läbi aegade (1991–2005) on inimesed vanuses 67–79, järgnevad 55–66-aastased (2005. a – 204 min/p) (Tabel 5). Kõige vähem vaatavad telerit 9–12-aastased (2005. a 133 min), kellel järgnevad 16–19-aastased. Kusjuures 9–19-aastaste telerivaatamine on 1991. aastast suurenenud kuni 39 minutit.
Graafiku 1 järgi vaadati kõige rohkem aastatel 2005–2006 NRK1 (55%), sellele järgneb TV2 52%ga. Graafiku 3 järgi vaatab NRK1 kõige rohkem inimesi vanuses 60+ (40,5%), järgnevad 50–59-aastased. Kõige vähem vaatavad NRK1 12–29-aastased. 12–19-aastased vaatavad meelsaimini TV3, TVNORGE-t ja muid kanaleid. Sama kehtib ka vanuses 20–29 inimeste kohta. Kusjuures vahe nende kolme kanalil on üsna väike. Antud jaotus vanuste järgi on täiesti kohane telekanali programmide ja vanuserühmade huve vaadates. Kui jälgida läbivalt telekanalite vaatamist alates 1983. aastast, siis võib näha, et NRK1 vaatamine on langenud, tõenäoliselt konkurentsi ilmumise tõttu (siiski on suutnud püsida liidripositsioonil vaadatavuses). Märgata on TV2 populaarsuse tõusu kohe tema areenile tulekust. Teised telekanalid on vaadatuselt stabiilsed.
Teleprogramme vaadatakse Norras igas maakonnas keskeltläbi 85%. See on tänu heale saatjate võrgustikele, mis lubab telekanalite jõudmist ka maakohtadesse (Tabel 4). Telerivaatamine on võrdselt populaarne meeste ja naiste puhul (85% mõlemast soost – Tabel 2). Küll võib märgata telerivaatamise tõusu põhikooliõpilaste seas (1991. a – 165, 2005. a – 208 min/p), nemad olid hariduse järgi vaadatuna kõige rohkem telerit vaatav rühma. Tabel 3 järgi võib öelda, et madalama haridustasemega on läbi aegade kõige rohkem aega teleri vaatamisele kulutanud. Rohkem aega kulutavad teleka ees need, kes teenivad vähem (eriti just nendel, kes teenivad 200 000 – 349 000 NOK aastas – 208 minutit päevas). 750 000+ teenivad vaatavad 137 minutit/p. Kusjuures mõlema äärmusliku rühma puhul on alates 2000. aastast telerile vähem aega kulutama hakatud.
Programmikategooriad
Läbi aastate (1991–2005) ja läbi kõikide vanuserühmade on vaadatuimad saated telekast uudised, millele järgnevad üsna võrdses proportsioonis sport ja teleseriaalid. Veidi vähem vaadatakse mänge ja filme ning „muud meelelahutust”. Kõige vähem vaadatakse kultuuri- ja loodusinfot ning muusikat. Uudiste vaatamine on püsinud üsna stabiilsena (maksimum 5% vahe 1991. ja 1992. aastal), teleseriaalide ja muu meelelahutuse populaarsus on aastatega tõusnud. Enam-vähem stabiilne on olnud spordi vaatamine ja vähenenud on telefilmide ja lasteprogrammide vaatamine (Tabel 1). Spordi ja uudiste vaatamiseks on valitud kanalid NRK1 ja NRK2. Teistel kanalitel domineerib samuti sport (TV2 ja TV3), samas kui TVNorge pealt vaadatakse eelkõige sisseostetud seriaale (nt "Teadmata kadunud").
Norra raadiojaamad
Enamik Norra raadiojaamu kuulub riigile, kui on ka eraraadiojaamu. Suhteliselt palju on ka kohalikke raadiojaamu, mis ei levi üle kogu riigi, vaid ainult kindlas piirkonnas.
Raadiokuulatavus Norras
Üleüldiselt siiski on Norras raadiokuulamine suhteliselt populaarne, kuigi pisikest langust on näha, millest see tuleb ei oska öelda, kuid oma osa on ka kindlasti maailma, sealhulgas ka Norra pideval ja kiirel internetiseerimisel.
Interneti kasutamine üldiselt
Üldiselt on internetikasutajate protsent pidevalt suurenenud. Kui näiteks 1997. aastal kasutas internetti 7% elanikkonnast, siis aastaga tõusis see 10%-le. 1999. aastast on internetikasutajate hulk juba kiiresti tõusnud, 18%-le. Aastast 2000, mil kogu Interneti kasutajate arv on Norras tõusnud 27%-le, on uuenduseks ka keskmise internetikasutuseks kulutatud aja sissetoomine ehk kui palju kasutatakse internetti keskmiselt päevas (minutites). 2000. aastal oli keskmiseks ajaks 18 minutit. Aastatel 2001 ja 2002 on kogu vaatluse all olnud norralastest internetikasutajate protsent korraks stabiliseerunud: 35% ning vastavalt 21 ja 22 minutit keskmiselt päevas. Korraks näib areng veel 2003. ja 2004. aasta juures tõrkuvat, kus protsendid vaid 42% ja 44% päevas, kuid edasi järgneb juba kindla sihiga tõus, nimelt 2005. aastaks on keskmine internetikasutus päevas 55% ehk 44 minutit meediakasutusest. 2006. aastaks juba 60%, mis ajaliselt teeb 53 minutit keskmiselt päevas ehk pea terve tund.
Internetikasutajate sugu
Soolises plaanis on Norra internetikasutajate hulgas suurem osakaal meestel. Küll on aga erinevus meeste numbrite suurenemise juures, mis 1997. aastast sujuvalt ja loomulikult on tõusvas joones arenenud, kuid põrkub tagasilöögile kui meeste internetikasutus keskmises päevas vähenes 2002. aastal, mil protsent kukkus 42%-lt (2001. a) 40%-le. Ajalises plaanis, on keskmine internetile kulutatud aeg pikenenud 27 minutilt 28 minutile. Vaatluse all olnud Norra naiste internetikasutusele kulunud aeg on 1997. aastast stabiilses tõusus ning see sugupool on ka taganud üldise muutumatuse kogu internetikasutuses aastatel 2001 ja 2002 kui meeste osakaal langeb. Kuid alates 2002. aastast on nii mehed kui naised taas tõusujoones. Aastate 2003–2004 lõikes on veidi laugem tõus – meestel 49%-lt ja ajaliselt 39 minutilt 51%-le ja ajaliselt 40 minutile; naistel 34%-lt ja ajaliselt 21 minutilt 38%-le ja ajaliselt 25 minutile. 2006. aastaks taas järsem liikumine internetikasutuse suurenemise poole, mil nii naistel kui meestel on peaaegu võrdne areng, meestel 2005. aasta 61%-lt ehk keskmiselt 52 minuti juurest päevas 67%-le ehk keskmiselt koguni 66 minutile päevas, mis ületab tunni; naistel jääb 2006. aastal keskmine internetikasutus päevas siiski alla kolmveerand tunni, nimelt 2005. aasta 49%-lt (36 minutit keskmiselt päevas) 54%-le (keskmiselt 40 minutit internetikasutust päevas).
Internetikasutajate vanus
Tabelist on näha, et kõige rohkem internetikasutajaid on vanuserühmas 16–24, millest võib ilmselt järeldada, et interneti ja arvutite tulek on arenenud koos lastega, kes tol ajal olid noored ja õppimisvõimelised ning avatud uuendustele, mis selgitaks suurt huvi internetikasutuse vastu nii selles vanuserühmas kui ka 9–15-aastaste laste seas, kus internetikasutus on eelkõige viimaste aastate lõikes hüppeliselt kasvanud. Heal tasemel on ka 25–44-aastased norralased, kelle internetikasutus areneb peaaegu käsikäes 16–24-aastastega. Vanuserühmadest kasutavad internetti kõige vähem 67–79-aastased, mis on loogiline, kuna vanematel inimestel on ikka raskem kiire infotehnoloogilise arenguga kaasas käia. Sellest hoolimata on ka vanima vaatluse all olnud vanuserühma seas internetikasutus suurenenud.
Kaks suurema internetikasutusega vanuserühma (16–24 ja 25–44) on väga sarnaste protsentidega, näiteks juba tabelis näidatud algpositsiooniga on nad teistest vanuserühmadest ees: 1997. aastal vastavalt 10% ja 9% ning 1998. aastal vastavalt 16% ja 14%. Antud start teised vanuserühmad esialgu tagaplaanile, tegelikult on 16–24 ja 25–44 endiselt esirinnas. Kerge langus, seda peaaegu samale tasemele 2002. aastal, kus vanem vanuserühm jõudis isegi ette, ehkki vaid 1% võrra, nimelt vaid 46% 47% vastu, ajaliselt aga 38 minutit keskmiselt päevas (46%: 16–24) 29 minuti vastu (47%: 25–44). Järgnenud aastatel olid 16–24-aastased taas esirinnas, siiski on 25–44 suuremate erinevustega nende järel.
Internetikasutus 45–66-aastaste norralaste hulgas on aastatel 1997–2000 9–15-aastaste norralastega võrdne: 1997. aastal on vanuserühma 9–15 keskmine internetikasutus päevas 4%, rühmas 45–66 aga 5%; 1998. aastal on mõlemal 8%; 1999. aastal 13%; 2000. aastal astub sisse esimene kerge erinevus, seda keskmise internetikasutuse aja lisandumisega mõõtmisse. 2000. aastal oli noorematel protsent 23% (keskmiselt 10 minutit), vanemal vanuserühmal 21% (keskmiselt 11 minutit). 2002. aastal on areng korra tagasi läinud 2001. aasta 31%-lt ning sellega 16 minutilt antud aasta 30%-le, kus 16-minutiline internetikasutuse osakaal on endiseks jäänud. Järgneb 45–66-aastaste suhteliselt stabiilne tõus 2005. aastani, mil üleminek 2006. aastale veidi tagasihoidlikuma arenguga oli (kui 2003. aastaks oli interneti kasutatavuse osakaal 35%, 2004. aastaks juba 40% ja 2005. aastaks lausa 50%, siis 2006. aastaks oli osakaal vaid 3% võrra ehk 53%-le tõusnud).
Samal ajal kui 45–66-aastaste norralaste internetikasutus stabiilselt tõusis, läbis 9–15-aastaste vanuserühm juba põhjalikumaid muutusi. Nimelt jäid nad pärast 2000. aastat 45–66-aastaste vanuserühmast maha ning olid mingis mõttes madalseisus, kust nad 2002. aastast taas tõusma hakkasid ning interneti keskmist kasutust järk-järgult tõstma hakkasid. Järgnesid järsud hüpped 2002. aastalt 2003. aastale: 23%-lt, ajaliselt 10 minutilt 37%-le, ajaliselt 19 minutile; ning 2004. aastalt 2005. aastale, kus internetikasutuse osakaal 9–15-aastaste norralaste hulgas 36%-lt 57%-le tõusis, ajaliselt tõusis osakaal 21 minutilt keskmiselt 40 minutile päevas. 2006. aasta suhtes on internetikasutuse osakaal 2005. aastalt kergelt taas langenud.
1979
1979. aasta (MCMLXXIX) oli 20. sajandi 79. aasta.
Norra meedia
Internetikasutajate vanus
Kõige tagasihoidlikumat kohta hoiab, nagu eelpool mainitud, vanuserühm 67–79. See rühm on sõna otseses mõttes nullist alustanud (1997). Aastail 1998–1999 on nad 1% juures. 2000. aastaks on Interneti kasutuse osakaal juba keskmiselt 4% päevas, aastaks 2001 isegi 7% juures, mis ajaliselt 3 minutit päevas keskmiselt. Kuni 2003. aastani toimus taas vaatluse all olnud Norra 67–79-aastaste inimeste internetikasutuse osakaalu pikem langus, mis oli 4%-le ehk ajaliselt 1 minutile langenud. Kuid 2003. aasta tundub olevat olnud muutuste aasta, sest sealt alates on internetikasutuse osakaal 2006. aastani stabiilselt tõusnud, mida on ka tabelist selgelt näha: 2003. aasta: 4% ehk 1 minut; 2004. aasta: 9% ehk 3 minutit; 2005. aasta:13% ehk 9 minutit; 2006: 17% ehk 10 minutit Internetti keskmiselt päevas.
1979
Sündmused Eestis
pisi|Balti regatt 1979. aastal pisi|11. augustil 1979 püstitati Võrru memoriaalansambel tank [[T-34. Okupatsiooniajal jäädvustati seal sageli pulmapilte]]
Norra meedia
Internetikasutajate haridus
Vaatluse all olnud norralastest on kõige tagasihoidlikumad internetikasutajad need, kel on kõige tagasihoidlikum haridus ehk algkooliharidus. Toimub küll areng üldise tendentsi suunas, kuid nad jäävad siiski teiste poolt vaadatuna turvalisse kaugusse. Kuid areng on igatahes töös, 1997. aastast on ilusasti see alanud, tollal 3%, ning sihikindlalt tõusnud. Paigal seisis internetikasutuse osakaalu number vaid 20% juures (aastatel 2001–2002) ehkki minutiline areng toimus siiski. Viimasel aastal on antud osakaal tõusnud 34%-lt (2005) 43%-le (2006) ehk ajaliselt 33 minutilt 45 minutile.
Gümnaasiumiharidusega norralastel on internetikasutuse osakaal ka tagasihoidlik, aga siiski kõrgem, kui algkooliharidusega inimestel, kuid kõrgharidusega norralasi, kes internetti kasutavad, nad siiski ei püüa. Teatud mõttes võib näha ühiseid jooni eelmise rühmaga (algkooliharidus); gümnaasiumiharidusega inimesed tunduvad olevat küll kiirema arenguga internetikasutuse osakaalu suurendamise suhtes, kuid ka neil jääb aastatel 2001–2002 protsent (32%) samaks. Pärast seda jätkas internetikasutus oma stabiilset tõusu. Aastaks 2006 on gümnaasiumiharidusega norralased saavutanud keskmiseks internetikasutuse osakaaluks 57% ehk 49 minutit päevas.
Kõrgharidusega on kohati märgata teatavat segadust. Nii kauaaegse kui ka lühema ülikoolihariduse osakaal on internetikasutajate hulgas suur. Mõlemad juhivad selgelt algkooli ja gümnaasiumi haridusega uurimise all olevatest norralastest. Kauaaegne ülikooli haridusega inimesed kasutavad rohkem internetti, küll aga saab välja tuua, et ajal, mil eelnevad haridusrühmad stabiilsed olid, toimus suur hüpe lühemat ülikooliharidust omavate Interneti kasutajate seas. Nimelt 2001. aastani suurenes küll nende osakaal, isegi nii hästi, et nad pikaajalisema ülikooliharidusega internetikasutajatest möödusid, omades koguni 53%-st osakaalu, kuid 2002. aasta tõi kaasa suure languse 42%-le. 2003. aastal suutsid nad pikemaajalisema ülikooliharidusega internetikasutajatele küll taas järgi võtta, saavutades 61%-lise osakaalu, kuid jäid siiski, nagu ka järgnevatel aastatel pikemalt ülikoolis käinud Interneti kasutajatele alla.
Võrreldes aastaid 2005–2006 tunduvad lühiajalise ülikooliharidusega inimesed olla endisel tõusujoonel, jõudes vastavalt 67%-lt 72%-le. Samal ajal tundub, et pikaajalise ülikooliharidusega inimesed teevad läbi kerget langust, nende keskmine internetikasutuse osakaal päevas 79%-lt 78%-le, minutilises plaanis jällegi tõusnud, 62 minutilt 70 minutile. Samas võib olla see ka näiline ning internetikasutus jätkub pikaajalisema ülikooliharidusega inimeste seas. Igal juhul on ülikooliharidus algkooli ja gümnaasiumi haridusega inimeste ees kindlal liidripositsioonil.
Infrastruktuuri kui põhisammast nende raadio ja sidetehnika arengus. Norral omab ühte kõrgemat telefoni, mobiiltelefoni ja Interneti juurdepääsu. Norras on ligikaudu 4,5 miljonit inimest, kes kasutavad 2,9 miljonit püsiliini ja 3 miljonit mobiililiini (?). Internetikasutus Norras on samuti suur, 2006. aastal oli umbes 79%-l Norra elanikkonnast juurdepääs internetile (vt tabelit). Norra kodudes kasutatakse internetti nii sissehelistusühenduse, traadita side (Wi-Fi) kui ka lairibaühenduse (püsiühendus) kaudu. Võrreldes Norra ja Eesti meediamaastikku, saab välja tuua selle, et nii Norra kui ka Eesti on 2006. aasta Freedom Pressi andmete järgi eeskujuliku meediavabadusega riigid.
Trükimeedia Eestis ja Norras
Kokkuvõtvalt võib öelda, et trükimeedia väljaannete lugemuse järgi on Eesti meie silmis kahestunud. On n-ö kollase meedia tarbijad ja ka n-ö kvaliteetajakirjanduse tarbijad. Näiteks on 2006. aasta TNS Emori andmete järgi Eesti loetuim päevaleheks SL Õhtuleht ja loetuimaks ajakirjaks Kroonika, teisel kohal on vastavalt Postimees ja Eesti Naine. Norra ajalehtede lugemus on hakanud viimaste aastate jooksul langema. Eraldi saab välja tuua just kvaliteetlehtede lugemuse languse ja nišiajalehtede lugemuse tõusu. Kõige aktiivsemad lugejad on meessoost isikud vanuses 40–59, kellel on vähemalt 4-aastane kõrgharidus. Ajakirjade populaarsus on tõusnud just noorema lugejaskonna seas. Raamatuid ostavad kõige rohkem naised. Kõige huvitavam on see, et 1/3 ostetud raamatutest on mõeldud kingituseks. Juurde on tulnud suures hulgas raamatu kauplusi, 2006. aastal oli kaupluste arv 444. Kõige populaarsemad on kõigis vanuserühmades romaanid ja novellid.
Televisioonisüsteem ja televisiooni vaatamine Eestis ja Norras
Telerit vaatab nii Eestis kui ka Norras 98% rahvastikust. Eestis vaatavad rohkem telerit naised, Norras oli see sooliselt võrdne. Kui eestlane otsib telemeediast meelelahutust, siis norralased jälgivad telerist uudiseid ja alles sellele järgneb meelelahutusprogramm. Sarnane on see, et vanemad rahvastikurühmad vaatavad riigikanaleid (ETV ja NRK). Eesti puhul on näha, et muudatused telemaastikul mõjutava kohe teiste kanalite vaadatavust (TV1 pankrottiminek, Kanal 2 programmi muutus). Ka on tähelepanuväärne, et Eestis on kahestumine – muulased vaatavad Venemaa kanaleid ja eestlased põhiliselt Eesti kanaleid.
Raadiosüsteem ja raadio kuulamine Eestis ja Norras
Raadiojaamade arv on Norras viimasel ajal kogu aeg languses olnud. Koos raadiojaamade kadumisega on hakanud vähenema ka raadiokuulajate arv. Samas on Eestis kokku 35 raadiojaama, millest avalik-õigusliku ringhäälingu alla kuulub Eesti Raadio allüksustena 4 jaama (Vikerraadio, Raadio 4, Raadio 2 ja Klassikaraadio). Seevastu on Norras 8 riikliku kanalit, mis katavad kogu riiki, millele lisaks on veel kaks erakanalit pluss 16 riikliku regionaalkanalit ja 249 kohaliku kanalit. 2004 aasta TNS Emori andmete järgi kuulab eestlane päevas keskmiselt 4 tundi 29 minutit raadiot, samas kui mitte-eestlased kuulavad 3 tundi ja 59 minutit. Norrakate keskmine raadiokuulavus kogu rahvastiku kohta on 2005 aasta andmete järgi 84 minutit, kuid kuulajate hulgas on samal aastal keskmine kuulatavus 154 minutit.
Internetikasutus Eestis ja Norras
Eesti on Baltikumis esikohal interneti kasutatavuse poolest ja Euroopa riikidest jagab esimest kolmikut. Eestis on üle 730 000 igapäevase internetikasutaja. Suurimad kasutajad on üliõpilased (üle 90%). Internet tuli Eestisse taasiseseisvumisel 1991. aastal. Eesti on esimene riik, kus ka bussis on võimalik kasutada Wi-Fi-t (Tallinna–Riia liinil). Umbes 95% koolidest on internetiseeritud ja üle Eesti on kokku 1058 internetileviala.
Tõnis Soop
Tõnis Soop (27. juuli 1937 Viljandimaa – 16. märts 2016 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.
Elukäik
1965. aastal astus ta Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti maali erialale, mille lõpetas 1971. aastal maalikunstnik-pedagoogina.
Õpingute ajal ning pärast ülikooli töötas ta joonestamise ja joonistamise õpetajana (1958–1966), kunstnikuna Eesti Riiklikus Filharmoonias (1960–1961), Eesti Tööstusprojektis (1965–1987) ja Kirovi näidiskalurikolhoosis (hilisem Esmar) (1972–1992).
Ta korraldas ja viis läbi mitmesuguseid kunsti-, sealhulgas kalligraafiakursuseid. 1963. aastal organiseeris ta Kohtla-Järvel koolidevahelised kunstiklassid. Töötas ka õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ettevalmistuskursuste juhendajana. Ta on olnud juhendaja Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi kursustel Värskas, Peterburis ja Pärnus.
Oluline osa tema elus oli Viimsi Kunstikoolil, mille asutamise algataja ja organiseerija ta oli 1977. aastal. Ta oli ka selle kooli esimene direktor ning töötas seal kunstipedagoogina.
Looming
Omapärase ja andeka kunstnikuna viljeles ta põhiliselt õli- ja akvarellmaali, kuid tegi ka suurmõõtmelisi sgrafiitotehnikas teoseid ("Kalad" Esmari hoone fuajees Viimsis, sgrafiito Viimsi endise keskkooli hoones), suuri reklaamobjekte ja puuskulptuure ("Konn" Viimsi Talveaiale) ning kujundas raamatuid.
Ta kujundas Viimsi valla vapi ja lipu.
Tema maalimislaad muutus aja jooksul, varieerudes kubismist (eriti varasemates teostes) kuni impressionistliku pahtelmaalini. Tema teoseid iseloomustavad huvitav värvikoloriit ja julged pintslitõmbed, mis kokku annavad muljetavaldava tulemuse.
Näitusd
Eksponeerinud maale isikunäitustel alates 1956. aastast. Välisnäitused on toimunud Mongoolias, Jaapanis, Venemaal, Norras ja Rootsis.
Großschirma
Großschirma on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, varem kuulus Freibergi kreisi.
Marss (muusika)
Marss on valdavalt instrumentaalmuusika žanr. Marsi taktimõõt on 2/4 või 4/4.
Sõjajumal Marsi järgi hakati nii nimetama sõjaväemuusikat, mida kasutati sammumise reguleerimiseks.
Marsse on mitut liiki:
Xining Shi
Xining (lihtsustatud hiina kirjas  西宁, traditsioonilises hiina kirjas  西寧;   Xīníng) on ringkonna õigustega linn (2. järgu haldusüksus) Hiinas, Qinghai provintsi pealinn.
Xiningi pindala on 7472 km², elanike arv 1,84 miljonit (1994. aasta lõpp).
Haldusjaotus
Xining jaguneb halduslikult neljaks linnarajooniks, kaheks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks:
Michel Foucault
Michel Foucault [miš'ell fuk'oo] (15. oktoober 1926 Poitiers – 25. juuni 1984 Pariis) oli prantsuse filosoof, kelle teadustöid peetakse mõjukaks kõigis humanitaar- ja sotsiaalteadustes.
Foucault on tuntud sotsiaalsete institutsioonide kriitika poolest, eriti kolme võimuasutuse: psühhiaatria, meditsiini ja vangla kritiseerimise poolest. Samuti on ta käsitlenud seksuaalsuse ajalugu. Tema teooriad võimu ja teadmiste suhte ning diskursuse kohta on leidnud laia arutus- ning rakenduspinna.
Foucault' surma põhjuseks olid arvatavasti AIDS-i tagajärjel tekkinud neuroloogilised probleemid ja sepsis. Teda on peetud esimeseks avaliku elu tegelaseks Prantsusmaal, kes AIDS-i suri. Tema partner Daniel Defert asutas Foucault' surma järel HIV/AIDS-i vastu võitleva organisatsiooni AIDES.
2021. aastal väitis prantsuse päritolu ameerika haritlane Guy Sorman intervjuus Londoni ajalehele The Times, et Michel Foucault oli 1960. aastatel seotud laste seksuaalse väärkohtlemisega Tuneesias. Hiljem selgus, et süüdistus oli fabritseeritud.
Looming
Foucault' looming on olemuselt interdistsiplinaarne, hõlmates ajaloo, sotsioloogia, psühholoogia ja filosoofia valdkondi. Foucault’ on ise kirjeldanud oma loomingut teooria asemel rohkem kui analüütilist tööd. Foucault oli avatud erinevatele mõtlemisviisidele, valmis uuteks tõlgendusteks ning võimeline uute ideede arenedes oma tööd rekonstrueerima ja uusi fookuspunkte leidma ning see raskendab tema töö täieliku ülevaate andmist.
Foucault loomingu võib jagada võrdlemisi selgelt kolmeks eri perioodiks: kuni 1960. aastate lõpuni keskendus Foucault eeskätt teadmistega seonduvatele teemadele. 1970. aastate lõpuni oli tähtsal kohal võimuproblemaatika ning alates 1980. aastatest oli suur tähelepanu subjektiküsimustel. Kõik kolm perioodi on siiski alati suhtes tõega.
Bildstein (Vorarlberg)
Bildstein on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Glenn Beck (telesaade)
"Glenn Beck" on Ameerika Ühendriikide Fox News Channeli poliitikasaade, mida juhib konservatiivne kommentaator Glenn Beck.
Saadet edastas varem CNN Headline News (nüüd HLN). Esimene saade läks FNC-s eetrisse 19. jaanuaril 2009. Pärast FNC-sse üleminekut tõusid tema reitingud märgatavalt. 2009. aasta augustis ületas ta reitingute poolest isegi Fox Newsi populaarset saatejuhti Bill O'Reillyt.
Headline Newsi periood
Reedeste saadete motoks oli "Honest Questions", mille käigus ta intervjueeris selliseid kuulsaid inimesi nagu Ron Paul, Al Sharpton, Janice Dickinson, Larry King, Benjamin Netanyahu, Anderson Cooper ja Ben Stein.
Libereci maakond
Libereci maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Tšehhis.
Haldusjaotus
Maakonnas on 4 ringkonda 215 vallaga, millest 36 on linnaõigused.
Välislingid
🇨🇿
Tantsumuusika
Tantsumuusika iseloom kujundab tantsulist liikumist. Tähtsal kohal on pulss, tempo ja mõnikord ka kindlad rütmifiguurid.
Tantsumuusika järgi ei pea alati tantsima. Paljud heliloojad on kirjutanud tantsulisi palasid kontsertteostena esitamiseks.
Daansmeziek
Durandi liin
Durandi liiniks nimetatakse Afganistani ja Pakistani piiri. Piiri kehtestati 1893. aastal Durandi leppega, algselt eraldas see Afganistani ja Briti Indiat. Durandi liin kulgeb puštu hõimualadel, jagades need kahe riigi vahel.
Durandi liin on nime saanud Briti India välissekretäri Sir Mortimer Durandi järgi.
Timo Toots
pisi|Timo Toots ([[Prix Ars Electronica 2012)]] Timo Toots (sündinud 15. septembril 1982 Tartus) on eesti kunstnik.
Timo Toots on loonud Eesti Rahva Muuseumile käelise osalusega multimeediat.
Isiklikku
Tootsi innustab ulme lapsepõlves ulmeraamatute lugemise tõttu.
Madagaskari raffiapalm
Madagaskari raffiapalm (Raphia farinifera) on taimeliik palmiliste sugukonna raffiapalmi perekonnast.
Madagaskari raffiapalm on levinud Ida-Aafrika rannikul ja Madagaskaril. Eelistab niisket keskkonda (sood, jõekaldad).
Matanzase provints
Matanzase provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus.
Halduslikult jaguneb 14 omavalitsuseks.
Vormsi vald
Vormsi vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas. Hõlmab Vormsi saare ja väikesaari ning laide.
Ajalugu
Vormsi vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
Arjen Robben
Arjen Robben ['arjen r'oben] (sündinud 23. jaanuaril 1984 Bedumis) on Hollandi jalgpallur (äärepoolkaitsja).
Suurem osa klubikarjäärist (2009–2019) mängis ta Müncheni Bayernis, kellega tuli kaheksa korda Saksamaa meistrks. Ta on tuli ka Hollandi, Inglismaa ja Hispaania meistriks vastavalt PSV Eindhoveni, Chelsea ja Madridi Reali koosseisus.
2019. aasta juulis teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest, kuid 2020. aasta juunis liitus ta FC Groningeniga, kus ta oli jalgpallurikarjääri ka alustanud.
Groningen
2000. aastal määras FC Groningeni peatreener Jan van Dijk Arjen Robbeni klubi põhimeeskonda. Samal aastal sai Robben Groningeni aasta mängijaks. Groningenis veetis Arjen Robben kaks hooaega ja siis ostis ta PSV Eindhoven.
Delhi liiduterritoorium
300px|right Delhi on India rahvuslik pealinnaterritoorium.
Arjen Robben
Londoni Chelsea
Debüüti Chelsea meeskonnas pidi Robben vigastuse tõttu ootama. Pärast paranemist aitas hollandlane Londoni klubil tulla kahel aastal järjest Premier League'i meistriks. Kolmanda hooaja jooksul sai ta jälle vigastada ja seejärel ostis Real Madrid ta 36 miljoni euro eest.
Madridi Real
Robben sõlmis Real Madridiga viieaastase lepingu 22. augustil 2007. Madridi klubil tuli Robbeni eest tasuda 24 miljonit naela ehk 35 miljonit eurot. Oma debüüdi Real Madridis tegi Robben 18. septembril UEFA Meistrite Liiga mängus Bremeni Werderi vastu, kui ta vahetas välja Raúli. Mäng võideti 2-1. La Liga debüüdi tegi ta 23. septembril 1-1 viigimängus Valladolidiga, kui ta sekkus vahetusest Royston Drenthe asemel. 10. veebruaril 2008 lõi Robben oma esimese värava Madridi eest, kui kodus võideti 7-0 Valladolidi. Robbenist sai asendamatu lüli Real Madridi meeskonnas, eriti hinnati teda tema kuulsate sööstude poolest vasakult äärelt. Ei läinud kaua, kuni temast sai põhikoosseisu mängija. Oma debüüthooajal mängis ta 28 mängus ning lõi viis väravat. Real Madrid tuli La Liga meistriks oma igipõlise rivaali FC Barcelona ees.
Robben säilitas oma tähtsuse Real Madridi keskväljal 2008–09 hooajal, kui ta mängis 35 mängus ning lõi seejuures 8 väravat. Kuigi hollandlane oli Madridi üks tähtsamaid mängijaid ka 2009–10 hooajal, kus ta lõi hooajaeelsetes mängudes 3 väravat ning andis söödu veel neljale, siis sattus tema koht algkoosseisus ohtu, kui meeskonna juurde saabus Florentino Pérez ning sõlmiti lepingud kuulsa Cristiano Ronaldo ja Kakága. Real Madrid võttis vastu 25 miljoni naela suuruse pakkumise Bayern Münchenilt. Robben sõnas hiljem, et ta oli sunnitud Real Madridist lahkuma. Ta ütles: "Ma ei tahtnud minna, kuid klubi tahtis mind müüa."
Delhi liiduterritoorium
Jaguneb 9 ringkonnaks: Põhja-Delhi, Kesk-Delhi, Kirde-Delhi, Ida-Delhi, Lõuna-Delhi, New-Delhi, Edela-Delhi, Lääne-Delhi ja Loode-Delhi.
Arjen Robben
Müncheni Bayern
2009. aasta augustis läks Robben Müncheni Bayernisse umbes 25 miljoni euro eest ja juba esimeses mängus lõi ta kaks väravat. Ta oli pikka aega Bayerni asendamatu parema ääre sööstja. Esimesel hooajal tuli Robben Saksamaa meistriks (see oli Robbeni jaoks juba viies kord 8 aasta jooksul). Pärast hooaega Bayernis valiti hollandlane Saksamaa aasta jalgpalluriks.
Delhi liiduterritoorium
Asustus
Pealinnaterritooriumi suuremad linnad on 2001. aasta rahvaloenduse andmeil:
Arjen Robben
Koondisekarjäär
pisi|Arjen Robben (2012) Robben debüteeris Hollandi jalgpallikoondises 2003. aastal.
Kolme väravat pole Robben ühes koondisemängus löönud, aga kuuel korral on ta löönud kaks väravat.
Delhi liiduterritoorium
Välislingid
🇮🇳
Arjen Robben
Koondisekarjäär
2004. aasta EM-valikturniiri lõpetas Holland Tšehhi jalgpallikoondise järel teisena. Omavahelistes mängudes Holland viigistas kodus ja kaotas võõrsil, mõlemad võitsid kõik ülejäänud mängud. Robben osales 2 kohtumises, mõlemas vahetusmängijana. 11. oktoobril 2003 lõi ta Hollandis meeskonnas oma esimese värava: see oli EM-valikmängus kodus Moldova jalgpallikoondise vastu 5:0 lõppenud mängu viimane värav. Lisavalikmängudes Šotimaa jalgpallikoondise vastu kaotas Holland võõrsil 0:1, kuid võitis kodus 6:0 ja pääses Portugalis toimuvale finaalturniirile.
Finaalturniiril loositi Holland ja Tšehhimaa taas ühte alagruppi. Avavoorus viigistas Holland 15. juunil Saksamaaga 1:1, Robben ei mänginud. Teises voorus tšehhide vastu 19. juunil oli Robben algkoosseisus. Holland läks kiiresti 2:0 juhtima. 58. minutil vahetati Robben seisul 2:1 välja ja lõpuks Holland kaotas 2:3. Viimases alagrupivoorus Läti jalgpallikoondise vastu 23. juunil mängis Robben kogu mängu ja Holland võitis 3:0. Tšehhimaa võitis alagrupi täiseduga, Holland pääses teisena edasi. 26. juunil toimus veerandfinaal Rootsi jalgpallikoondise vastu, kus väravaid ei löödud ja Robben mängis kogu mängu. Penaltiseerias oli pärast 5 lööki seis võrdne, Robben realiseeris kuuendana otsustava penalti, seevastu rootslane Olof Mellberg eksis ja Holland pääses poolfinaali. Poolfinaalis Portugali jalgpallikoondise vastu, mis toimus 30. juunil, sai Robben 71. minutil kollase kaardi ja vahetati 81. minutil seisul 1:2 välja. See jäigi lõpptulemuseks ja Holland langes välja. Pronksimängu ei peetud.
2006. aasta MM-valikturniiril olid Holland ja Tšehhimaa taas samas valikgrupis, aga nüüd võitis Holland mõlemad omavahelised mängud ja ka valikgrupi ilma ühegi kaotuseta. Robben lõi kaks väravat, Andorra jalgpallikoondise vastu võõrsil ja Rumeenia jalgpallikoondise vastu kodus. Lisavalikmängudelt pääses ka Tšehhimaa MM-ile, mis toimus Saksamaal.
pisi|Arjen Robben (2006) Saksamaal toimunud MM-il loositi Holland kõige tugevamaks hinnatud alagruppi. 11. juunil alistas Holland Serbia ja Montenegro jalgpallikoondise 1:0, Robben mängis kogu mängu, lõi 18. minutil värava ja valiti kohtumise parimaks mängijaks. 16. juunil võitis Holland ka Elevandiluuranniku jalgpallikoondise 2:1, Robben mängis kogu kohtumise ja sai 34. minutil kollase kaardi, väravat ei löönud, kuid valiti jälle kohtumise parimaks mängijaks. Sellega olid mõlemad edasipääsejad alagrupist selgunud ja üksnes alagrupi võitjat otsustavas kolmandas mängus Robbenit välja ei pandud. Argentina jalgpallikoondisega tehti väravateta viik, misjärel Argentina läks edasi võitjana ja Holland teisena. 25. juunil järgnes kohtumine Portugaliga, mille Robben tegi kaasa algusest lõpuni. Kohtunik Valentin Ivanov jagas välja rekordilised 16 kollast ja 4 punast kaarti, aga Robben neid ei saanud. Portugal võitis 1:0 ja pääses veerandfinaali.