cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium
Projektid
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium on osalenud koostööprojektides paljude koolidega üle maailma alates 1990. aastast. 2000. aasta septembris külastas kooli 57 õpetajat Roskilde Täiskasvanute Gümnaasiumist, Taanist, kogemuste vahetamise eesmärgil. Samast aastast on kooli koostööpartneriks Paderborni Westfalen-Kolleg Saksamaalt. Aastatel 2002 kuni 2004 osales TVTG kahes rahvusvahelises Grundtvigi haridusprojektist „Euroopa kultuurikompass” ja „Piirideta õpingud”.
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium viis ellu projekti „Terita TVTG-s“ („Teisel ringil targaks Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumis“), mis toimus 2016. aastal kuni 2018. aastani. Projekti eesmärk oli tuua keskhariduseta inimesed tagasi kooli ning õpilaste toetamine keskhariduse omandamise teel. Projekti raames korraldati väljasõite teatritesse ning muuseumidesse ning viidi läbi ka järeleaitamiskursusi ja veebiseminare reaalainetes.
Aastatel 2005-2008 osales kool haridusprojektis Comenius-1 “Keskaeg tänapäeva vaatevinklist”. Selle projekti raames tutvuti teiste koolide töökorralduse ja õppesüsteemidega. Partnerkoolid olid Saksamaalt, Hollandist, Rumeeniast, Hispaaniast, Poolast ja Ungarist.
Aastal 2006 toimus projektikohtumine Ungari partnerkoolis Gyögyös. Arutati ajakavasid, tulevasi kohtumisi ja seniseid tegevusi.
2007. aastal korraldati Saksamaal Paderbornis Euroopa nädal, millest võttis ka osa Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi viieliikmeline delegatsioon. Paderborni koolis külastati ajaloo- ja inglise keele tunde, tutvuti kultuuriväärtustega, käidi töötubades ja kuulati ettekandeid kultuuri ja hariduse probleemidest.
2007/08 õppeaastal käis kolmeliikmeline delegatsioon projektikohtumisel Amsterdamis.
2005-2008 aastail osaleti rahvusvahelises Lingua keeleprojektis “Vanasõnad, kõnekäänud ja naljandid”. Selles projektis osales igast Euroopa riigist üks täiskasvanute kool.
Keeleõpetus
Inglise keel B2-tasemel.
Eesti Davis Cupi koondis
Eesti Davis Cupi koondis (ka Eesti Davise karika koondis) on Eestit esindav rahvuskoondis Davis Cupi karikavõistlustel.
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium
Keeleõpetus
Vene või saksa keel B1-tasemel.
Eesti Davis Cupi koondis
Koondist haldab Eesti Tennise Liit.
Eesti on Davis Cupil osalenud aastast 1935.
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium
Valikained
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumis on kohustuslikud valikained, mis erinevad tavakooli õppeainetest. Nendeks on:
TVTG erinevus päevakoolidest
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium võimaldab igas vanuses inimestel saada keskharidust. Kool sobib inimestele, kes on pidanud tervislikel põhjustel päevakooli pooleli jätma, kellel oli konflikt eelmises koolis või kes majanduslikel põhjustel peab kooli kõrvalt tööl käima. Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium annab oma õpilastele võimaluse käia kas hommikuti või õhtuti koolis ning korraldab ka eri sisuga ekskursioone.
Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumis on võimaldatud järelevastamise tunnid ning rühmaõpe, mida saab teha väljaspool koolimaja. Matemaatikas on kasutusele võetud veebiseminarid, kus terve tund toimub Moodle'i õpikeskkonnas.
Nikolai Peterson
Ta teenis Vabadussõjas inseneripataljoni koosseisus. 17. oktoobril 1919 abiellus ta Valentine Volkoviga.
Dmitri Kisseljov
pisi|Kisseljov 2019. aastal Dmitri Konstantinovitš Kisseljov (vene keeles Дмитрий Константинович Киселёв; sündinud 26. aprillil 1954) on Venemaa ajakirjanik ja esipropagandist, Venemaa riikliku uudisteagentuuri Rossija Segodnja tegevjuht.
Elukäik ja tegevus
Ta sündis Moskvas, õppis muusikakoolis kitarri ja lõpetas prantsuse keele süvaõppega erikeskkooli Moskvas ning seejärel meditsiinikooli. 1973. aastal astus Leningradi Riiklikku Ülikooli õppima norra keelt, lõpetas ülikooli skandinavistina 1978. aastal. Alates 1978. aastast Gosteleradio poola ja norra raadiosaadete toimetaja ning kommentaator. Aastatel 1988–1991 NSV Liidu Kesktelevisiooni uudistesaate "Vremja" korrespondent ja erikorrespondent Norras. 1991–1992 Saksamaa telekanalite ARD ja RTL ning Jaapani telekanali NHK kaastöötaja. 1992–1994 Venemaa telekompanii Ostankino (hilisem ORT) Põhja-Euroopa ja Beneluxi maade regionaalbüroo juhataja. 1994–1996 ORT telesaate "Aken Euroopasse" autor ja saatejuht. 1997-2003 telesaate "Rahvuslik huvi" autor ja saatejuht. 1999–2000 Venemaa telekanali TV-Tsentr telesaate "Sündmuste keskel" autor ja saatejuht. Aastatel 2000–2004 oli Kisseljov Ukraina telekanali ICTV infoteenistuse peatoimetaja, telesaate "Faktid" saatejuht. 26. novembril 2004 avaldasid telekanali ajakirjanikud kohtumisel ICTV tegevjuhi Aleksander Bogutskiga Kisseljovile umbusaldust, väites, et ta moonutas uudistesaateid. Kolm päeva hiljem teatas peadirektor Kisseljovi taandamisest telekompanii pressiteadete juhtkonnast. Ukraina presidendivalimistel 2004. aastal oli Kisseljov aktiivselt Kremli-meelse Regioonide Partei kandidaadi Viktor Janukovõtši poolt, kes omakorda oli lojaalne ICTV omanikule Viktor Pintšukile. Pärast Viktor Juštšenko võitu valimistel jätkas Kisseljov telekanalis tööd kuni lepingu lõppemiseni 2006. aasta märtsis. 2003. aastast oli Kisseljov tööl Venemaa telekanalis Rossija: 2003–2004 töötas telesaadetes "Hommikuvestlus" ja "Autoriteet", 2005–2008 igapäevase analüütilise uudistesaate "Vesti+" saatejuht, 2006–2012 ühiskondlik-poliitilise vestlussaate "Rahvuslik huvi" saatejuht. 2008- Ülevenemaalise Riikliku Ringhäälingukompanii (VGRTK) peadirektori asetäitja.
9. detsembrist 2013 on Kisseljov Venemaa uue uudisteagentuuri Rossija Segodnja tegevjuht. Venemaa presidendi dekreedi kohaselt on selle peamine ülesanne "kajastada Venemaa Föderatsiooni riiklikku poliitikat ja Venemaa avalikku elu välismaal". Kisseljovi sõnul on tema organisatsiooni missiooniks "taastada õiglane suhtumine Venemaasse kui heade kavatsustega tähtsasse riiki".
Ta on telekanali Rossija Kremlimeelse analüütilise uudistesaate "Vesti Nedeli" saatejuht.
Sanktsioonid
Märtsist 2014 kehtivad tema suhtes Euroopa Liidu viisa- ja finantssanktsioonid, mis on tingitud Krimmi okupeerimise toetamisest Venemaa poolt. Augustist 2014 kehtib talle Ukrainasse sissesõidukeeld. Veebruaris 2015 lisas Kanada ta oma ebasoovitavate isikute nimekirja. Märtsist 2015 on ta Moldaavias persona non grata. Kevadel 2015 esitas ta Euroopa Liidu Kohtule Luksemburgis taotluse oma sanktsioonide kaotamise kohta, mille kohus 2017. a. juunis tagasi lükkas.
Ilvese tänav
Ilvese tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Ilvese tänav algab Raba tänavalt, ristub Naaritsa tänavaga ja lõpeb ristudes Rebase tänavaga. Ilvese tänav on põhiosas ida–läänesuunaline ning lõpuosas lõuna–põhjasuunaline. Ilvese tänav on ligikaudu 570 meetri pikkune.
Ilvese tänav sai nime 27. jaanuaril 1956.
Kasesoo
Kasesoo või Kaseraba on mitme Eesti soo nimi:
Stanislav Grof
pisi|Stanislav Grof (2009) pisi|Stanislav Grof (2007) pisi|[[Christina Grof|Christina ja Stanislav Grof Ukrainas (2013)]]
Stanislav Grof (sündinud 1. juulil 1931 Prahas Tšehhoslovakkia Vabariigis) on tšehhi päritolu Ameerika Ühendriikide psühhiaater, psühholoog ja psühhoanalüütik.
Ta on transpersonaalse psühholoogia rajajaid ja muutunud teadvusseisundi uurimise algatajaid. Ta on jätnud tähelepanuväärse jälje psühholoogia arengusse. Ta on kirjutanud raamatuid (tõlgitud 23 keelde ), viinud läbi holotroopse hingamise ja transpersonaalse psühholoogia õppeseminare professionaalidele ning pidanud üle maailma loenguid ja seminare.
Ta oli aastatel 1989–2004 Rahvusvahelise Transpersonaalse Assotsiatsiooni president.
Haridus- ja töökäik
Grof lõpetas 1956. aastal Prahas Karli ülikooli meditsiinikooli meditsiinidoktori (MD) kraadiga. 1965. aastal kaitses ta Tšehhoslovakkia Teaduste Akadeemias filosoofiadoktori (Ph.D.) kraadi meditsiinis. Väitekiri käsitles psühhedeelsete ainete kliinilisi kasutusviise.
Seejärel töötas ta psühhoanalüütikuna. Aastatel 1967–1969 oli ta külalisarst ja -teadlane Johns Hopkinsi Ülikoolis Baltimore'is USA-s. Seejärel töötas Marylandi psühhiaatrilise uurimiskeskuse psühhiaatriauuringute juhina.
Isiklikku
Tema abikaasa Christina Grof (1941–2014) oli psühholoog, kes on abikaasaga kahasse kirjutanud teadusartikleid ja mitu transpersonaalse psühholoogia raamatut.
Argumentum ad hominem
Argumentum ad hominem (ladina keeles 'argument inimesest lähtudes'), lühemalt ad hominem, on argument, mis on tehtud personaalselt oponendi vastu, mitte oponendi sisulise argumendi (argumentum ad rem) vastu. Seda inimese vastu esitatud argumenti käsitletakse loogikaveana.
Albi küla
Albi oli Valgamaal asuv küla. Küla jääb tänapäeval Meegaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Otepää kihelkonda.
Argumentum ad hominem
Vaata ka
Logika trompo
Berģi (Garkalne piirkond)
Berģi on küla (lielciems) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub Riia piiril ja jääb valla keskusest Berģist 3 ning Riia keskusest 14 kilomeetri kaugusele.
Külas asub Autoservissi bussipeatus, enamik küla teenindavatest peatustest jäävad aga Riia linna aladele, asudes kahe asula piiriks oleval Riia tänaval (Upesciema iela).
Albi küla
1920. aastatel kandis küla nime Rebas(t)e. Küla liideti 1977. aastal.
Berģi (Garkalne piirkond)
Riia linna piiritähis on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2020 oli külas 1337 elanikku.
Carmely Reiska
pisi|Vasakult Evelin Naptal, Laurabell Kabrits, Carmely Reiska, Arina Okamanchuk, Alina Vesselova
Carmely Reiska (sündinud 8. augustil 2002 Tallinnas) on Eesti iluvõimleja, kes aastatel 2018–2021 kuulus Eesti iluvõimlemise rühmkava koondvõistkonda.
Haridus
Carmely Reiska on lõpetanud põhikooli Kadrioru Saksa Gümnaasiumis 2018. aastal ja jätkanud seal ka gümnaasiumihariduse omandamist.
Spordikarjäär
Carmely Reiska on võistkonna koosseisus olnud Euroopa meistrivõistluste finalist 2017. aastal Budapestis (Ungari), 2018. aastal Guadalajaras (Hispaania) ja 2020. aastal Kiievis (Ukraina) ning esimene eestlaste Euroopa meistrivõistluste pronksmedalist viie palli kava finaalvõistlusel (Kiiev 2020). Carmely on osalenud 2019. aastal Minskis (Valgevene) toimunud Euroopa mängudel, kus ta saavutas oma rühmaga kokkuvõttes 7. koha, ja võistelnud kahel maailmameistrivõistlustel (2018 Sofia, Bulgaaria ja 2021 Kitakyushu, Jaapan), saavutades mõlemal võistluses 13. koha.
Ta on ka 2018. aasta Grand-Prix Holon (Iisrael) hõbemedalist kolme palli ja kahe hüpitsa kava finaalis ning pronksmedalist viie rõnga kava finaalis, 2019. aasta Grand-Prix Thiais ja 2021. aasta Grand-Prix Moskva pronksmedalist viie palli kava finaalis.
Kumalase tänav
Kumalase tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Kumalase tänav algab Vikerkaare tänavalt ja lõpeb Rännaku puiesteel. Kumalase tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.
Kumalase tänav sai nime 22. veebruaril 1955.
Kasesoo (Saare maakond)
Kasesoo on soo Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Soo lähedalt saab alguse Anepesa oja.
Ängelholm
Ängelholm on linn Rootsis Skåne läänis, Ängelholmi valla keskus.
2015. aastast on tiheasustusala ('tätort') ametlik nimi Ängelholm och Vejbystrand, sest linn on kokku kasvanud Skepparkrokeni ja Vejbystrandi asulaga. Väike osa sellest kuulub Båstadi valda. 2015. aasta lõpus oli seal 27 500 elanikku.
Linn asutati 1516. aastal kui Luntertuni ehk Rynestadi elanikud pidid kuningas Christian II käsul rannikult kolima mööda Rönne jõge mõned kilomeetrid ülesvoolu.
Ängelholmis tegutseb autotootja Koenigsegg.
7 km kesklinnast põhja pool asub Ängelholm-Helsingborgi lennujaam.
Rahvuslike Huvide Keskus
Rahvuslike Huvide Keskus (Center for the National Interest, CNI) on Ameerika Ühendriikides Washingtonis baseeruv mõttekoda, mis enda väitel esindab konservatiivse realismi koolkonda.
CNI asutas USA ekspresident Richard Nixon 20. jaanuaril 1994 (Nixoni presidendiametisse astumise 25. aastapäeval) Nixoni Rahu ja Vabaduse Keskusena (Nixon Center for Peace and Freedom). CNI enda sõnul loodi Keskus eesmärgiga "olla strateegilise realismi hääl USA välispoliitikas. Nagu ta [Richard Nixon] toona ütles, "on Ameerika Ühendriigid küll külma sõja võitnud, kuid rahu pole see veel võitnud." Täna on keskuse eesmärk stimuleerida arutelu, edendada üldsuse arusaamist USA välispoliitikast ja rahvusvahelistest suhetest ning määratleda põhimõttelised, kuid siiski praktilised põhimõtted, et edendada Ameerika rahvuslikku huvi 21. sajandi keerulises maailmas."
1998. aastast kannab CNI nime Nixoni Keskus (The Nixon Center) ja 2011. aastast Rahvuslike Huvide Keskus (Center for the National Interest). Viimane nimemuutus oli seotud Nixoni perekonna ja Nixoni fondi (Richard Nixon Foundation) soovimatusega teha koostööd ja lasta kanda Nixoni nime asutusel, mis muutus järjest enam Kremli suuvoodriks. Nixoni Fond andis keskuse programmidele ette nähtud 2 miljonit dollari üle tingimusel, et Nixoni nimi kaotatakse, ehkki see oli mõne Nixoni austaja jaoks kibe tulemus. "Kangekaelsetele vabariiklastele, perekonnaliikmetele ja endistele poliitilistele abistajatele, kes istuvad fondi juhatuses, oli aga keskus ja eriti selle kauaaegne president Dimitri Simes muutunud Nixoni perekonnanime häbistamiseks. Simes, Venemaa poliitika ülimuslik esiletõstja, pakkus nende arvates välja Venemaa autokraat Vladimir Putinile vabandusi ja ründas isegi nende partei presidendikandidaati John McCaini tema hukkamõistu pärast Venemaa sissetungi Gruusiasse", kirjutas USA mõjukas poliitikaväljaanne Politico aprillis 2011.
CNI president ja tegevdirektor on asutamisest 1994. aastal saadik olnud vene-juudi päritolu Dimitri K. Simes, auesimees USA endine välisminister Henry Kissinger.
Asutuses on tööl keskmiselt 20 inimest, kes tegelevad kuue põhiprogrammiga: energiajulgeolek ja kliimamuutused, strateegilised uuringud, USA rahvuslik julgeolek, USA-Venemaa suhted, USA-Jaapani suhted, Hiina ja Vaikse ookeani piirkond ning piirkondlik julgeolek (Lähis-Ida, Kaspia bassein ja Lõuna-Aasia). 2011. aastal oli tema aastaeelarve 1,6 miljonit USA dollarit.
27. aprillil 2016 korraldas CNI president Dimitri K. Simes Washingtonis asuvas Mayfloweri hotellis Donald Trumpi esinemise oma algava valimiskampaania jaoks ja kohtumise Venemaa suursaadiku Sergei Kisljakiga. Ürituse korraldas CNI.
CNI annab välja kaks korda kuus ilmuvat rahvusvaheliste suhete ajakirja The National Interest.
Pulmapõll
Pulmapõll oli eesti talupojapulmas rituaalne riietusese.
Koos tanuga oli põll pruudile tõendiks abielu sõlmimisest, põll ja tanu tegid mõrsjast nooriku. Põlle ettesidumine kujunes pulmas omaette tavaks. Nagu tanu pandi pruudile kolm korda pähe (tanutamine), nii seoti ka põlle kohati ette kolmel korral (kord liiga kõrgele, kord liiga madalale). Mõnes pulmas oli põllel pappalus, et põll hoiduks sirge. Põlle kinkis peigmees, oluline põllega seostatud tava oli järgnev põlle lappimine.
Aleksandr Širšov
Aleksandr Širšov (vene keeles Александр Сергеевич Ширшов; sündinud 25. augustil 1972 Moskvas) on NSV Liidu ja Venemaa vehkleja (espadronist). Ta on aastast 1992 NSV Liidu teeneline meistersportlane.
Isiklikku
Tema abikaasa on vehkleja Oksana Jermakova.
Prägraten am Großvenediger
Prägraten am Großvenediger on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1312 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 180,36 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1170 inimest.
pisi|tühi|Prägraten am Großvenediger
Ivan Franko (laevaklass)
Ivan Franko-klassi laevad on kaheksatekilised reisilaevad, mis ehitati aastail 1964–1972 VEB Mathias-Thesen-Werft Wismari laevatehases Wismaris Saksa Demokraatliku Vabariigis NSV Liidu tellimusel Musta Mere Merelaevanduse (vene keeles Черноморское морское пароходство) ja Balti Merelaevanduse (vene keeles Балтийское морское пароходство) jaoks. Ivan Franko-klassi alused on tuntud ka nime all projekt 301/Seefa750 (saksa keeles merereisilaev 750 reisija jaoks). Viit laeva kasutati ookeaniliinidel ja kruiisideks.
Teneniai vald
Teneniai vald (leedu keeles Tenenių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.
Ivan Franko (laevaklass)
Projekti 301/Seefa750 laevad
Laevade loetelus on esialgne nimi originaal- ja eesti keeles. Hilisemad ümbernimetamised on sulgudes kronoloogilises järjekorras:
Kergu soo
Kergu soo on soo Pärnu maakonnas. See soo jääb Kergu looduskaitseala koosseisu.
Teneniai vald
Valla pindala on 42 km². 2011. aasta seisuga elas seal 530 inimest. Valla keskuseks on Teneniai alev (2011. aastal 330 elanikku), vallamaja asub aadressil Nepriklausomybės g. 39. Vallavanem on Loreta Petravičienė.
Mezőtúr
Mezőtúr on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis, Mezőtúri kreisi keskus. Asub Hortobágy-Berettyó kanali ääres.
Linna läbib Szolnok–Aradi raudtee.
Asula tekkis keskajal ja kandis alguses nime Túr.
19.-20. sajandil oli linn keraamikatootmise keskus.
Ajalooline materialism
Ajalooline materialism (inglise historical materialism) ehk materialistlik ajalookäsitus on ühiskonnafilosoofias Karl Marxi jt metodoloogiline lähenemine ühiskonnauurimisele, majandusele ja ajaloole. Ajaloolise materialismi seisukoht on, et ühiskonna arengu alus on materiaalsete hüvede tootmine.
Nael (täpsustus)
Nael võib tähendada mitut asja.
Ernst Raatma
Ernst Raatma (kuni 1935. aastani Ernst Rosenberg; 17. veebruar 1891 Helme vald, Viljandimaa – 21. september 1959 Rakvere ) oli Eesti poliitik.
Ernst Rosenberg õppis Helme vallakoolis, Helme kihelkonnakoolis ja hiljem Volmari õpetajate seminaris, mille lõpetas 1910 aasta. Tegutses aasta õpetajana Pikaristi (Viru-Nigula) kihelkonnakoolis, 1911. aasta sügisel asus Rakveresse, kus oli õpetajaks esiteks Julius Seljamaa juhitud Rakvere Eesti Hariduse Seltsi eestikeelses haridusseltsi  III järgu algkoolis  laulmise, muusika ja eesti keele õpetajana, siis viis aastat Rakvere õpetajate seminaris ja Rakvere Linna tütarlaste gümnaasiumis. RÕSis oli Ernst Rosenberg seminari muusikaelu juht, klassivälise töö innustunud suunaja. Rosenberg õpetas ka igasuguse tasuta eesti keelt, mis oli seminari kolme esimese klassi tunnikavas vabatahtlik aine.
Ernst Rosenberg oli ka Rakvere Rahvamaja ja Haridusseltsi segakoori koorijuht. Ta juhatas mitmeid Rakvere laulukoore ja oli Virumaa laulupidude üldjuhiks. Oli Virumaa rahvaülikooli Seltsi asutajaliige ja juhatuse liige.
Ernst Rosenberg oli III Riigikogu (1926–1929) liige, Eesti Tööerakonna nimekirjas. Ta oli riigikogu liige alates 24. oktoobrist 1928. aastast. Ta asendas Kristjan Kaarnat
Ta pälvis 1938. aastal Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi.
Pimesus
pisi|Pime mees juhtkoeraga
Pimedus on nägemisvõime puudumine või nägemise teatud tõsine häire.
Nägemisvõime võib puududa täielikult või osaliselt. Väga nõrga nägemisvõimega isikud eristavad vaid valgust ja varju.
Lundi ülikooli tehnikateaduskond
Lundi ülikooli tehnikateaduskond (rootsi keeles Lunds tekniska högskola 'Lundi tehnikaülikool') on Rootsis asuva Lundi ülikooli üks teaduskondi.
1961. aastal asutati iseseisev Lundi tehnikainstituut. 1969. aastal liideti instituut Lundi ülikooliga.
Teaduskonnas õpib üle 9000 üliõpilase.
Ojavere
Ojavere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ojavere uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bullis, Milk, Oert, Oinaskoff, Oinus, Oost, Osipov, Parsidski, Persidksi, Persidski, Soe, Sussi ja Terri. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojavere Eestis 33 mehel ja 56 naisel.
Grimoald
Ta sai Benevento hertsogiks pärast oma venda Radoaldi.
Aire
Aire on jõgi Suurbritannias Inglismaal. Ta on 148 km pikkune ja Yorkshire'i krahvkonna pikim.
Jõeäärse geograafilise piirkonna (Airedale) järgi on saanud nime äärdeilterjer.
Jõeäärsed asulad
Allikast alates asuvad Aire'i ääres järgmised asulad
Alnavere
Alnavere oli küla Tartumaal. Küla territoorium jääb tänapäeval Odivere ja Kääpa küla piirialale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda.
Külas on sündinud Eesti näitleja Liina Olmaru.
Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühendus
Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühendus koondab Euroopa Liidu liikmesriikide tsiviil- ja kriminaalvaidlusi lahendavate kõrgemate kohtute esimehi, mille eesmärk on edendada kõrgemate kohtute omavahelist koostööd ja infovahetust.
Organisatsiooni liikmeteks on kõigi 28 Euroopa Liidu liikmesriigi kõrgemad kohtud. Vaatlejaliikme staatuses on Lichtensteini, Montenegro ja Norra ülemkohtud. Organisatsiooni varasemad presidendid on olnud Prantsuse kassatsioonikohtu, Suurbritannia, Taani, Austria, Hollandi ja Iirimaa ülemkohtu esimehed.
Eesti Vabariigi Riigikohus on organisatsiooni liige alates selle loomisest 2004. aasta kevadel. 2014. aastal valiti Priit Pikamäe ühenduse juhatuse liikmeks, olles esimene Balti riikide kõrgemate kohtute esimees selles rollis.
Organisatsiooni president oli 1. jaanuarist 2017 kuni 1. jaanuarini 2019 Priit Pikamäe. 2019. aastast on ühenduse president Luksemburgi ülemkohtu esimees Jean-Claude Wiwinius.
Valentina Monetta
pisi|Valentina Monetta 2013. aasta Eurovisioonil Valentina Monetta (sündinud 1. märtsil 1975 San Marinos) on San Marino laulja, kes on esindanud oma riiki Eurovisiooni lauluvõistlusel kokku neljal korral.
2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta San Marinot lauluga "The Social Network Song". Oma poolfinaalis sai ta 31 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta San Marinot lauluga "Crisalide (Vola)". Oma poolfinaalis sai ta 47 punktiga 11. koha ja jäi esimesena finaalist välja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta San Marinot lauluga "Maybe". See oli esimene kord, mil San Marino finaali on jõudnud. Finaalkontserdil sai ta 14 punktiga 24. koha.
2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Jimmie Wilsoniga San Marinot lauluga "Spirit of the Night". Teises poolfinaalis sai laul ühe punktiga viimase koha. See oli neljas kord, mil ta Eurovisioonil osales. Neli korda on Eurovisioonil osalenud veel vaid  Fud Leclerc (1956, 1958, 1960 ja 1962) ja Peter, Sue & Marc (1971, 1976, 1979 ja 1981) ja Elisabeth Andreassen (1982, 1985, 1994 ja 1996).
Kamesznica
Kamesznica on küla Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Milówka vallas. Kamesznica asub Slovakkia piirist 7,5 km kaugusel.
Francis Trasuns
pisi|Francis Trasuns Francis Trasuns (latgali keeles Fraņcs Trasuns; 16. oktoober 1864 Sakstagalsi vald, Režitsa maakond, Vitebski kubermang – 6. aprill 1926 Riia) oli latgalite ja lätlaste kultuuritegelane ja katoliku vaimulik, riigitegelane ja kirjanik. Lisaks oli ta Vene keisririigi I Riigiduuma liige (Vitebski kubermangust). Ta tegeles kogu elu latgali keele ja kultuuri kaitsmisega.
Ta õppis kohalikus kihelkonnakoolis, hiljem Jelgava gümnaasiumis, täiendas end 1883–1887 Peterburi vaimulikus seminaris ja hiljem 1887–1891 Peterburi Roomakatoliku Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas teoloogia magistrikraadiga. Alates 1902. aastast töötas ta professorina Peterburi Vaimulikus Seminaris, kus sai õiguse õpetada osaliselt latgali keeles ja asus õpetama latgali kirjanduslikku traditsiooni. Seal olles ilmus "Daugava kalender". Avaldanud artikleid ajalehes Latgolas Vords.
Peterburi õppima minnes teadvustas ta end rohkem katoliiklasena kui lätlasena. See konkureeriv identiteet ei kadunud Latgales 1920. ja 1930. aastatel, kuid Baltikumi puhul kestis läti sõna propaganda aastakümneid, selle ümber tekkisid kultuuri- ja ühiskonnaelu, ajalehed, koolid ja läti ühendused. Trasuns nägi Jelgavas õpingute ajal, et balti lätlased räägivad sarnast keelt. Latgale avaliku sektori töötajad vaatavad balti lätlasi kui tuntud eeskuju ja mõte läheneda oli loogiline.
Arjadi oja
Arjadi oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas ja Soomaal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 18,6 km, valgla pindala 52,2 km², langus 35 m ja lang 1,88 m/km. Oja saab alguse 54,5 m kõrguselt Ängi külas ja suubub 19,5 m kõrgusel Karjasoo, Kaansoo ja Kootsi küla piiril vasakult poolt Navesti jõkke 28,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Meat Loaf
pisi|Meat Loaf 2009. aastal Michael Lee Aday (sündides Marvin Lee Aday; 27. september 1947 Dallas, Texase osariik – 20. jaanuar 2022) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja, keda tunti esinejanimega Meat Loaf. Meatloaf on pikkpoisi ingliskeelne nimetus.
Tema tuntuimad plaadid olid triloogia "Bat Out of Hell": "Bat Out of Hell", "Bat Out of Hell II: Back Into Hell" and "Bat Out of Hell III: The Monster is Loose". Meat Loafile on iseloomulik võimas hääl, mis ulatub üle kolme oktavi. Plaati "Bat Out of Hell" müüdi maailmas üle 43 miljoni eksemplari. 35 aastat hiljem ostetakse seda endiselt umbes 200 000 tükki aastas. See püsis edetabeleis üle 9 aasta ning on üks kõigi aegade suurima läbimüügiga muusikaplaate.
Ehkki Meat Loaf nautis plaatide "Bat Out of Hell" ja "Bat Out of Hell II: Back Into Hell" edu ning teenis parima soolorokklaulja Grammy viimase plaadi lauluga "I'd Do Anything for Love", oli tal algul raskusi püsiva karjääri saavutamisega oma kodumaal USA-s. Ta on siiski jäänud popkultuuris märgiliseks muusikuks Euroopas, eriti Suurbritannia, kus ta 2006. aasta seisuga oli edetabeleis veedetud nädalate arvult 23. kohal. VH1 edetabelis "Raske roki 100 suurimat muusikut" ("100 Greatest Artists of Hard Rock") oli ta 96. kohal.
Meat Loaf oli muusik, kelle plaatide läbimüük on üks maailma suuremaid: kokku on tema plaate maailmas ostetud üle 100 miljoni eksemplari. Ta osales enam kui 50 filmis ja telesaates, vahel iseendana või endasarnase tegelaskujuna. Tema tuntuimate rollide seas on olnud Eddie muusikalide "The Rocky Horror Show" ja "The Rocky Horror Picture Show" Ameerika esmalavastustes ning Robert Paulson David Fincheri 1999. aasta filmis "Kaklusklubi".
Heleri Arumets
Heleri Arumets (esinejanimi Heleri, sündinud 24. aprillil 1985 ) on eesti laulja.
2002. aastal võitis ta oma vanuseklassis lauluvõistluse Kongutal ja valiti ühtlasi publiku lemmikuks. Hiljem laulis ta neljast tüdrukust koosnevas ansamblis "4 Friends", millega võitis lauluvõistlusi ja auhinna kõige romantilisema sõnumiga laulu eest.
2008. aasta novembris võitis ta Raadio Elmar saatesarja "Laulutund". Hääletanuid oli 1009 ja ülekaalukalt kõige rohkem hääli sai Heleri Arumets. Teisele kohale tuli Marianne ja kolmandale Aare Külvja, kes võitsid kaks järgmist "Laulutunni" hooaega. Auhinnaks oli singli produtseerimine. Singel kandis pealkirja "Tule tagasi". See laul oli Elmari singlite edetabelis esikohal 9 nädalat ja kokku edetabelis (10 parema singli seas) 15 nädalat.
2009. aasta juulis ilmus Heleri Arumetsa esikalbum. Sellel oli 12 laulu. Albumi produtseeris Marco Margna. Albumi lood "Tule tagasi", "Põlevad tunded" ja "Ööralli" on ilmunud ka singlina. Pooltele lauludele (kuuele) kirjutas Heleri sõnad ise. Talle on sõnu kirjutanud ka Marco Margna ja Owe Petersell.
2012. aastal salvestas Heleri Aare Külvjaga dueti. Laulu kirjutas ja produtseeris Marco Margna.
Argielus töötab Heleri Arumets lasteaias rühmaõpetajana. Tal on laps.
Minu näoga onu
“Minu näoga onu” on Andres ja Katrin Maimiku tragikomöödia. Film jõudis Eestis kinodesse 22. septembril 2017.
Mäeotsa talu kalmistu
Mäeotsa talu kalmistu on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tääksi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.
Minu näoga onu
Sisukokkuvõte
Film algab kaadritega, kuidas väike poiss mängib suures aulas komisjonile viiulit. Komisjoni selja taga on hulk tühje toole peale ühe, millel istub vanem mees. Kui poiss on lõpetanud, kõnnivad nad koos toolil istunud mehega majast välja. Poisi küsimuse peale “Isa, kas mul läks hästi?”, vastab mees, et igal inimesel on oma anne, aga Hugo oma tuleb veel üles leida.
Sander Joon
Sander Joon, sündinud 1990 Tallinnas on Eesti animaatror ja režissöör
Minu näoga onu
Sisukokkuvõte
Edasi näidatakse Hugo Terasmaad 35-aastaselt. Ta on popmuusikakriitik, kes esineb raadiotes ning kirjutab raamatuid. Ühel päeval koju tulles leiab ta diivanilt võõra mansetinööbi. Nõudes oma naiselt Reginalt selgitust, puhkeb tüli, ning Hugo sõidab maamajja, et mõtteid koguda ja kirjutamisega tegeleda.
Sander Joon
Viited
https://cargocollective.com/sanderjoon
Mäeotsa talu kalmistu
Kalmistut hakati rajama 1932. aastal Mäeotsa nr 60 talu maadele, kuid ametlik luba saadi alles 26. märtsil 1935. aastal. Omanik oli taluperemees Peet Sepp. Viimane matus toimus 18. märtsil 2006, üldse on kalmistule maetud vähemalt 11 inimest.
Sander Joon
Viited
https://www.efis.ee/et/inimesed/id/16437/
Minu näoga onu
Sisukokkuvõte
Hugo isa Raivo Terasmaa on džässmuusik, täpsemalt trombonist, kes teeb tööotsi matustel ning muretseb, milliseks kujuneb tema enda oma. Samuti väidab Raivo end põdevat eesnäärmevähki. Ta sõidab maale Hugo juurde, teatab, et tal on vaid mõned kuud elada jäänud ning nõuab, et poeg hoolitseks tema eest ning korraldaks talle hiljem väärikad matused. Endaga toob Raivo kaasa kohvri, milles olevat kõik, mis peale tema surma alles peaks jääma. Hugo pole isa saabumise üle kuigi õnnelik, kuid ei saa midagi selle vastu ette võtta, sest maja on ka Raivo kodu. Isa ja poja vahel tekivad kohe erinevatel põhjustel konfliktid.
Hugo helistab mitu korda oma eksabikaasale Reginale ja uurib, kuidas tal läheb, loeb talle lõike oma raamatust ning mängib muusikat. Kõned lõppevad alati konfliktiga. Kuigi Raivo tahab poja muret kuulata ja talle nõu anda, ei soovi Hugo seda. Suvel töötab rannas ka psühholoog Marian, kes korraldab seal inimestele grupiteraapiat. Ühel päeval liitub nendega ka Raivo, kes soovib jagada lugusid oma elust. Marianile see ei meeldi ning kuigi ta püüab Raivot lahkuma sundida, ei tee viimane sellest välja. Ühel päeval kohtab Marian külapoes Hugot, ning uurib, kas too saaks oma isal paluda mitte teraapiasessioone segada. Vestlusega liitub ka Raivo, põhjustades sellega Hugole piinlikust. Tuleb välja, et Marian on Hugo loomingu austaja ning palub mehel järgmisest raamatust autogrammiga eksemplari saata.
Hugo töötab oma teose kallal ning Raivo käib endiselt grupiteraapias kaasa rääkimas. Hugot hakkab huvitama, kas Marian ehk teda tema enda probleemidega aidata ei saaks ning väidab naisele, et tema “sõbral” olevat muresid, sest läks äsja naisest lahku. Paraku selgub Hugo jutust, et ta siiski enda kohta näiteid tõi. Marian teeb Hugoga erinevaid teraapilisi harjutusi, mis aitaksid mehel lahkuminekust üle saada.
Ühel päeval koju saabudes leiab Hugo kõik grupiteraapias käijad, eesotsas Raivo ja Marianiga, enda aeda korrastamast. Hiljem grillitakse ning Hugo proovib Marianile lähenda, mängides talle muusikat, mille kohta oli kirjutanud lõigu pooleliolevas raamatus. Hetke rikub Raivo, kes tuleb Marianile tromboonimängu õpetama. Õhtul läheb Raivo koos Mariani ja teiste teraapia liikmetega peole. Hiljem liitub nendega ka Hugo, kelle Marian tantsule võtab.
Kaks mootorratturit ja Marian aitavad Hugol Raivo koju toimetada. Marian lahkub. Hugo paneb isa voodisse magama ning läheb seejärel naisele järele. Hugo ja Marian lähevad merekaldal seisvasse vanasse laeva, kus naine suvel elab. Marian kingib Hugole rannakarbist talismani, mille Raivo hiljem pudelit avades ära lõhub. Hugo ja Marian kohtuvad veel mitmel korral ning enamasti häirib nende koos veedetud hetki isa Raivo. Marian vihastab mehe peale kui vahetult peale armatsemist helistab Hugole tema eksnaine Regina ning soovib kokku saada. Järgmisel päeval sõidab Hugole külla Regina, kuid ainult selleks, et teatada plaanist oma uue armastatuga Eestist ära kolida. Hugo ja Regina vahel puhkeb tüli ning mees läheb teraapiaseanssi Marianiga lepitust sobitama, kuid ei suuda otsustada, mida sealt otsib. Marian ütleb Hugole halvasti, kuid vabandab hiljem.
Marianil saavad suvised teraapiaseansid läbi ning ta kolib tagasi linna. Sama teevad ka rohkete tülide tõttu ka Raivo ja Hugo. Hugo on jõudnud vahepeal lõpuni kirjutada oma raamatu, kuid sellel pole soovitud edu. Hugo otsustab külastada oma isa ning viia ta arsti juurde. Haiglas tuleb välja, et Raivo on oma haiguse kohta valetanud ning on tegelikult terve. Enne kui Hugo vihahoos lahkub, küsib Raivo, kas poeg talle juubelipeo korraldab.
Hugo põgeneb taas maale. Ta lavastab isa kadumise ning korraldab mälestusürituse, mis tegelikult on hoopiski Raivo juubelipidu. Kohal on Raivo vanad tuttavad ning ka Raivo ise tuleb üritusele kohale. Isa ärritub poja idee peale ja lahkub ürituselt. Koju minnes ei leia Hugo oma isa. Õues on paduvihm, Hugo läheb Raivot otsima ning leiab viimase bussipeatusest istumast, käes kohver, mida ta palus pojal tema lahkudes alles hoida. Hugo viib isa koju ning paneb ta voodisse magama. Samal ajal arutleb ta, et Raivo pole talle kunagi olnud kui isa, pigem nagu “minu näoga onu”.
Film lõpeb sellega, et Hugo paneb kirja aja Mariani Tallinna teraapiakabinetti, et naist näha ning kinkida talle oma raamat. Nähes, et naine on rase, pakub ta välja, et võib lapse isaks hakata.
Arvustused
Kriitikute sõnul on film “Minu näoga onu” hurmav ja muhe, halenaljakas ja piinlik ning pisut seksikas. Samuti iseloomustati loo käiku rahuliku, kuid normatiivselt lahjana. Filmi kohta ilmunud arvustustes kiideti nii operaatoritööd kui ka kaadreid Pärnumaa loodusmaastikest. Samuti peegeldub arvustuse põhjal filmis ka inimeste suhetes ja elus valitsev ebakindlus, üksildus ja sihitus. Eraldi toodi välja Roman Baskini äratundmisrõõmu pakkuva Raivo Terasmaa roll ning Evelin Võigemasti töö psühhoterapeudi Mariani kehastamisel. Samuti kiideti ka operaatoritööd ning filmis nähtavaid looduskaadreid.
Festivalid ja auhinnad
Filmi “Minu näoga onu” maailma esilinastus toimus 53. Karlovy Vary filmifestivalil.
Püha Simoni ja Helena kirik
Püha Simoni ja Helena kirik (valgevene keeles Касцёл святых Сымона і Алены, poola keeles Kościół św. Szymona i św. Heleny w Mińsku), tuntud ka nimega Punane kirik (valgevene keeles Чырвоны касцёл), on roomakatoliku kirik, mis asub Minski vabaduse väljakul Valgevenes.
Kirik on ehitatud uusromaanika stiilis ning selle arhitektid olid poolakad Tomasz Pajzderski ja Władysław Marconi. Nurgakivi pandi 1905. aastal. Kiriku ehitus lõppes 1910. aastal. Tellised, mida kasutati seinte ehitamiseks, pärinesid Częstochowast, aga katusekivid Włocławekist. Kiriku ehitust rahastas Valgevene-Poola maaomanik, ettevõtja ja kodanikuaktivist Edward Woyniłłowicz (1847–1928). Kirik sai nime Woyniłłowiczi kahe surnud lapse, Szymoni ja Helena järgi.
Ajalugu
1903. aastal kirjutasid umbes kaks tuhat katoliiklast kohalikule omavalitsusele petitsiooni, millega paluti alustada uue katoliku kiriku ehitamist. See mõte kiideti heaks ja ehitus algas 1905. aastal. Kirik pühitseti 20. septembril 1910 ja kolm kuud hiljem 21. detsembril see avati. Minsk kuulus sel ajal Venemaa Keisririigi koosseisu.
1921. aastal sai Minskist Valgevene NSV pealinn ning Valgevene hakkas kuuluma Nõukogude Liitu. Riiki sisenenud Punaarmee rüüstas kirikuid jõudsasti. 1932. aastal nõudsid nõukogude võimud, et kirik suletaks ja riik sekulariseeruks. Kirikuhoonesse rajati riiklik Poola teater, aastaid hiljem asendati teater kinoga. teise maailmasõja ajal 1941. aastal hakkas Saksa okupatsioonivõim hoonet uuesti kirikuks ümber ehitama. Pärast teist maailmasõda sulgesid nõukogude võimud kiriku taas ning hoonet hakati uuesti kasutama kinona.
1990. aastal, pärast kahte näljastreiki, mille korraldasid Minski katoliiklastest aktivistid Anna Nicievska-Sinevicz ja Edward Tarletski, tagastati hoone roomakatoliku kirikule. Kiriku interjöör on täielikult taastatud ning kirikust on saanud oluline religioosne, kultuuriline ja ühiskondliku elu keskus. Samuti on sellest saanud taaselustatud Valgevene kreekakatoliku kiriku keskus.
2006. aastal kaevati Edward Wayniłłowiczi ja tema naise haud lahti, et põrmud kirikusse ümber matta. 1921. aastal oli Woyniłłowicz sunnitud lahkuma oma kodust Słuckis, sest esimese maailmasõja ajal sõlmitud Riia rahu muutis riikide piire kardinaalselt. Woyniłłowicz kolis Poolas asuvasse Bydgoszczi linna, kus ta ka 1928. aastal suri.
Püha Simoni ja Helena kiriku missasid peetakse nii valgevene, poola, leedu kui ka ladina keeles.
Teller
Teller on pangakontoris klienditeenindaja, kelle ülesandeks on teenindada ja nõustada panga kliente.
Telleri, nagu ka muude klienditeenindajate töö ettevõtte maine kujundamisel on vastutusrikas, sest pangakontorisse sisenedes on kliendil esimene kokkupuude just telleriga.
Haridus ja iseloomuomadused
Vajalikud omadused ja võimed:
Sankt Jakob in Defereggen
Sankt Jakob in Defereggen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1389 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 186 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 866 inimest.
Kestla soo
Kestla soo (ka Rannu raba, Rannu soo, Rannu-Kestla soo) on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Soo pindala on 350 hektarit. Soo keskel on 42 hektari suurune kinnikasvanud freesturbaväli.
2002. aastal moodustati kohalike elanike seltsing soo kaitseks turbakaevandamise eest. Keskkonnaministeerium tellis TTÜ Ökoloogia Instituudilt Rannu soo loodusinventuuri, mille kokkuvõttes soovitati võtta Rannu soo NATURA 2000 kaitsealaks.
Alates 2007. aastast kuulub soo Aseri maastikukaitseala Kestla sihtkaitsevööndisse.
Pulmapäevad
Pulmapäevad oli aeg, mille jooksul kestis eesti talupojapulm.
Tavalised pulmad kestsid kolm päeva.
Pulmaeelsel päeval ehk pulmalaupäeval kogunesid pulma kutsutud vastavalt mõrsja või peiu majja.
Teist päeva nimetati vakapäevaks – pruudipoolne vakarahvas sõitis koos veimekirstuga peiukoju.
Kolmas päev oli hõimupäev, siis käisid pulmalised pulma järel vastastikku külas. Mõnes kohas kutsuti kolmandat päeva pulma annepäevaks, mis kulus peaparandamiseks ja jantimiseks.
Esimest nädalat pärast pulmi kutsuti ka hõimunädalaks.
Obertilliach
Obertilliach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1450 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 65,13 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 688 inimest.
Vald paikneb Ida-Tiroolis Gaili jõe ülemjooksu kõrges orus Kartitschi sadulast idas, Gailtali Alpid (Lienzi Dolomiidid) jäävad põhja ja Karni Alpid lõunasse. Orust alla idas asub naabervald Untertilliach, mäehari lõunas tähistab piiri Venezia Cadore piirkonnaga Itaalias.
Ajalugu
Bajuvaaride asustust piirkonnas on esmamainitud 11. sajandi lõpus. Varakeskajal kasutasid Itaalia talupojad Cadorest lõunanõlvu veiste karjatamiseks. 8. sajandil loovutas Baieri hertsog Tassilo III ülemise Gaili oru benediktiini munkadele Innicheni kloostrist. Tilliachi ala omandasid Brixeni vürstlikud piiskopid umbes 1075. aastal.
Umbes 1100. aastast koondasid Lienzis resideerivad Baieri Meinhardiinid, nimeliselt Brixeni piiskoppide vasallid, oma võimu Tilliachi piirkonna üle, seistes vastu nii Salzburgi vürstlikele piiskoppidele kui ka Sponheimi Kärnteni hertsogitele idas. Kui viimane Görzi krahv 1500. aastal suri, läksid tema valdused Lienzi ümbruses Habsburgist keisrile Maximilian I-le ja liidendati Tirooli krahvkonda.
Kauaaegne tüli Venezia vabariigiga lahenes, kui piir Venezia Domini di Terrafermaga rajati piki Karni mäeharja. Brixeni vürstlikud piiskopid rõhusid oma feodaalõigustele Tilliachi orus kuni piiskopkonna sekulariseerimiseni 1803. aastal; kuid kauget piirkonda ei suudetud tõhusalt kontrollida. Tänapäevane vald loodi aastal 1852.
Nael
pisi|Naelad pisi|Nael puidutükis Nael on terava otsaga pulgakujuline kinnitusvahend, mis taotakse materjali sisse. Naelu kasutatakse puidust esemete ja konstruktsioonide valmistamisel ja laiemalt ehituses. Naelu võidakse kasutada ka nagina millegi riputamiseks.
Naelad on enamasti valmistatud metallist, aga neid võib teha ka puust. Naela üks ots on terav ja teises on tavaliselt lame ja naela läbimõõdust suurem naelapea, mille pihta lüüakse haamri või vasaraga. Naelu valmistatakse väga erinevas suuruses.
Äärdeilterjer
Äärdeilterjer (inglise keeles Airedale Terrier) on Inglismaalt pärinev koeratõug.
Tanguleem
Tanguleem on varasemal ajal tangudest ja veest keedetud vedel toit.
Ajaloost
Tanguleemele lisati keetmise lõpus piima, mille hulk sõltus piima olemasolust ja perenaise heldusest. Võimaluse korral pandi juurde natuke rasva või võid. Lisati ka naereid (hiljem kartuleid), samuti suuri kaalikalõike. Viimased võeti leemest välja ja neid söödi hiljem külmalt teise söögikorra ajal. Tanguleent sõi talurahvas keskhommikuti ja õhtuti. Leent söödi leivaga, kõrvale võeti silku (soola räime).
Tange lisati ka rasvaga keedetud kapsa–, oa–, herne– ja kartulileemele.
Sankt Johann im Walde
Sankt Johann im Walde on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 748 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 32,82 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 283 inimest.
Taizé vennaskond
thumb|Palvus Taizés Taizé vennaskond (Communauté de Taizé) on rahvusvaheline oikumeeniline mungaordu keskusega Prantsusmaal Taizé külas Cluny linna lähedal Saône-et-Loire'i departemangus. Selle asutas vend Roger (Roger Louis Schutz-Marsauche) 1940. aastal. Koosneb natuke üle 100 mungast, kes elavad tsölibaadis ja on enamasti protestantliku või katoliikliku taustaga.
Taizé vennaskonnas kujunenud meditatiivne palvestiil ja muusika, mida iseloomustavad lihtsad korduvad mitmehäälsed laulud, leiab kasutust ka Eestis.
Kõnnu raba
Kõnnu raba (ka Seli raba, Konnu raba) on raba Rapla maakonnas.
Rabas asub Kõnnujärv.
Rabast loodesse jääb Rabivere soo (nende vahel asub väiksem Juudasoo) ja lõunasse Hagudi raba (nende vahel asub väiksem Koigi raba).
Tamirat Tola
2015. aastal tuli Tola krossijooksu maailmameistrivõistlustel kuuendaks ja võitis meeskondlikus arvestuses esikoha. 2016. aastal oli ta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel viies ja saavutas meeskondlikus teise koha.
2022. aastal tuli Tola maratonijooksus maailmameistriks, püstitades uue maailmameistrivõistluste rekordi 2:05.36. Enne seda oli ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel võitnud maratonis hõbemedali.
Massakas
Massakas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Massakas on pandud Keeri ja Tähtvere mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Massaka-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hellik (1939. aastal Nõmmel). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Massakas Eestis 11 mehel ja 13 naisel.
Lääne-Austraalia ülikool
Lääne-Austraalia ülikool (inglise keeles University of Western Australia) on ülikool Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Ülikooli keskus asub Perthis.
Ülikool asutati 1911.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase.
Valdkond
Valdkond on mitmetähenduslik sõna:
Kõrsa raba
Kõrsa raba (ka Sindi raba) on soo Pärnu maakonnas Tori vallas.
Hellik
Hellik on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Hellik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eilmann (1937. aastal Massu vallas) ja Massakas (1939. aastal Nõmmel. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Rõõmu tänav
Rõõmu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Rõõmu tänav algab Vabaduse puiesteelt ja lõpeb Rännaku puiesteel. Rõõmu tänav on põhjakirde-lõunakagusuunaline ning ligikaudu 360 meetri pikkune.
Nice'i terroriakt 14. juulil 2016
pisi|Veoauto Renault Midlum, mille sarnast kasutati terrorirünnakus
'''Nice'i 2016. aasta terroriakt''' oli Prantsusmaal Nice'is Promenade des Anglais'l 14. juulil 2016 toimunud terroriakt, mille käigus kihutas 31-aastane Tuneesia päritolu Mohamed Lahouaiej Bouhlel veoautoga Bastille' vallutamise aastapäeva tähistanud rahvamassi.
Tunnistajate sõnul tegi auto 2 km jooksul siksakke, et ohvrite arvu suurendada. Prantsuse politsei avas auto peatamiseks selle pihta tule ning lasi autojuhi maha. Rünnakus hukkus 86 inimest ja 434 sai vigastada. Vastutuse rünnaku eest võttis ISIS.
15. juulil 2016 nimetas president François Hollande toimunut islamistlikuks terroriaktiks ja teatas, et Prantsuse õhujõud alustavad ISISe pihta õhulööke ning riigis kehtinud eriolukorda pikendatakse kuue kuu võrra. Valitsus kuulutas välja kolmepäevase leina ning kutsus avalikkust reservväelastega liituma.
Rünnakus hukkunute seas oli ka kaks Eesti kodanikku ning veel kaks Eesti kodanikku ja üks Eesti resident, kes on Vene Föderatsiooni kodanik, said vigastada ja viidi haiglaravile.
Traksėdise vald
Traksėdise vald (leedu keeles Traksėdžio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilalė rajooni territooriumil.
Puhaskivi
Puhaskivi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Puhaskivi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Reinstein (1936. aastal Esna vallas ja Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
​
Naisiai
Naisiai on küla Leedus Šiauliai rajooni Meškuičiai vallas.
Külas on Šiauliai rajooni kirjandusmuuseum, kool kultuurimaja, spordikeskus, raamatukogu ja postkontor.
Ajalugu
Naisiais asus Šiauliai majandi Naisiai mõis. Aastal 1794 andis Katariina II kogu Šiauliai majandi Platon Zubovile. Aastal 1904 otsustas sealne krahv Vladimir Žubov oma valdustesse rajada neli kooli, üks neist asutati ka Naisiaisse.
Nõukogude perioodil oli Naisiai kohaliku kolhoosi Už taiką keskasulaks. Kolhoos oli üks edukamaid Leedus. Aastal 1977 asus kolhoos välja andma Zigmas Gaidamavičius-Gėlė nimelist kultuuripreemiat, mis antakse parima ilmunud debüütluuleraamatu autorile. Ühtlasi rajati Naisiaisse ka väike kirjandusmuuseum.
Tänapäeva Naisiais asub põllumajanduslik suurettevõte UAB „Agrokoncernas“, mille maad asuvad kolmes rajoonis. See finantseerib kolhoosi asemel ka kirjanduspreemia välja andmist.
Aastal 2015 sai Naisiaist esimene Leedu väike kultuuripealinn.
Hambergen
Hambergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osterholzi kreisis.
Valla pindala on 30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5700 inimest. Vald asub umbes 10 km Osterholz-Scharmbeckist põhjas ja 25 km Bremenist põhjas.
See kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esialgu valitseti personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.
Riigikohtu otsus 3-1-1-125-06
Asjaolud
Kriminaalasja lahendamisel tõusetus küsimus, kas ja kui, siis millistel eeldustel võib kohus rajada enda otsuse alaealise kannatanu kohtueelses menetluses antud ütlustele, kannatanut ennast kohtuistungil üle kuulamata.