cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siin me oleme!
Filmi saamisloost
Edasi hakkasid aga asjad takerduma erinevate kunstiliste arusaamade taha. 2011. aastal ilmunud Sulev Nõmmiku elulooraamatus on filmi keerulist saamislugu kirjeldatud läbi erinevate toimetuskolleegiumi protokollide, kus kirgesid vaka all ei hoitud ja eelkõige žanrist tulenevalt sai stsenaariumile osaks küllaltki negatiivne tähelepanu. Peale telefilmi läbivaatust toimunud Eesti Telefilmi toimetuse kolleegiumil sai film tugeva kriitika osaliseks. Mainiti, et: "Ekraanil on kokkuvõtteks suur labasus. Näitlejad teevad seda, mis pähe tuleb. /---/ oli piinlik vaadata ekraanile. Osale Eesti auditooriumist peaks film vastuvõetav olema. Film on niivõrd tühi, et mingit kahju ta peale maitsevääratuste publikule teha ei saa. On kindlaks tehtud, et Eestis ja Lätis on suhteliselt kõige rohkem alghariduse ja psüühiliste häiretega inimesi. Koht ETV ja KTV ekraanil võib sel filmil aga olla, arvestades vaatajate üldist taset."
Film dubleeriti ikkagi ka vene keelde ja 9. juulil 1979 näidati seda Kesktelevisiooni vastuvõtukomisjonile. Suhtumine oli üldiselt sõbralik, kuid palju pretensioone oli robustsele tekstile ja kohatisele maitselagedusele ning KTV-s otsustati filmi mitte näidata.
Praeguseks kultusfilmi staatusesse jõudnud linateos ei saanud seega omal ajal kuigi head vastuvõttu, Sulev Nõmmik võttis esilinastusejärgset leiget ja isegi negatiivset tagasisidet väga südamesse. Ka mitmed filmis olnud näitlejad ei olnud oma rollide üle just kuigi uhked: ette heideti liigset operetlikkust. Kõigele vaatamata on tegu Eesti ühe populaarseima komöödiaga − Enn Vetemaa ja Sulev Nõmmiku stsenaariumist on pärit nii palju vaimukusi, et kogu filmi tekst justkui olekski üks pikk tsitaat. Filmivõtetest Muhumaal on toonastel noortel näitlejatel Kadri Jäätmal, Lauri Nebelil ja Väino Puural jäänud ainult väga head mälestused.
It Happened at the World's Fair
"It Happened at the World's Fair" on 1963. aasta USA muusikaline mängufilm.
Filmis on kõrvalosa Kurt Russellil, kelle näitlejakarjäär sai alguse just sellest filmist. Ta mängib seal noort poissi, kellele Mike Edwards raha annab, et ta teda jalaga lööks, et viimasel oleks põhjust meditsiiniõe vastuvõtule minna.
Tegevustik
Mike Edwards ja tema paarimees Danny on lennukipiloodid. Danny mängib aga kogu raha maha ja mehed hakkavad uut rahateenimisvõimalust otsima. Nad sõidavad väljanäitusele World's Fairi, kus Danny proovib õnne hasartmängudega, Mike aga on sunnitud hoolt kandma väikese hiina tüdruku Sue-Lini eest, kelle isa on kaduma läinud. Mike'ile hakkab silma World's Fairi meditsiiniõde Diane Warren, kes Mike'ist esialgu üldse huvitatud pole.
Ionisatsioonienergia
pisi|350px Ionisatsioonienergia on energia, mis kulub elektroni eemaldamiseks üksikult aatomilt (või molekulilt). Teisiti öeldes on tegemist elektroni seoseenergiaga aatomis (või molekulis). Mida väiksem on ionisatsioonienergia, seda meelsamini loovutab aatom (või molekul) elektroni ja ioniseerub.
N-taseme ionisatsioonienergia on energia, mis kulub aatomilt või molekulilt n-inda elektroni eemaldamiseks, kui n - 1 elektroni enne seda on juba ära võetud. Reeglina on iga järgmise taseme ionisatsioonienergia eelmisest suurem, kuna elektron on aatomituumale lähemal.
Keemiliste elementide ionisatsioonienergia
Allolevas tabelis on näidatud kolmanda perioodi elementide mõned ionisatsioonienergiad.
Rubiidium
Rubiidium on keemiline element järjenumbriga 37.
See esineb looduses kahe isotoobina. Rubiidium-85 on stabiilne. Rubiidium-87 on radioaktiivne, poolestusajaga 47 miljardit aastat.
Normaaltingimustel on see pehme hõbedane metall tihedusega 1,53 g/cm3, mis sulab temperatuuril 39 °C ja keeb temperatuuril 688 °C.
Keemiliselt on rubiidium väga aktiivne. Reaktsioon õhuhapnikuga põhjustab rubiidiumi iseenesliku süttimise õhu käes.
Rubiidiumi koos tseesiumiga avastasid 1860. aastal saksa keemik Robert Wilhelm Bunsen ja saksa füüsik Gustav Robert Kirchhoff.
Populaarteaduslik kirjandus
Populaarteaduslik kirjandus ehk aimekirjandus on kirjanduse liik, mille eesmärgiks on laiale auditooriumile selgitada teadust kergemini mõistetavas vormis. Selle hulka kuuluvad teaduslike uurimuste tulemuste populaarsed esitused, aga samuti mitmesuguste teadusharude andmeid kasutav kirjandus (ajalugu, psühholoogia, meditsiin, politoloogia jne). Sageli esitatakse populaarteaduslikus vormis ka tõestamata oletusi, hüpoteese, arvamusi jpm.
Tänapäeval käsitletakse aimekirjandusena peamiselt teadusuuringute ülevaateid ja maailma aimekirjutised pärinevad peamiselt vastava ala teadlastelt, üliõpilastelt ja teaduritelt.
Aimekirjandus Eestis
"Juhtub, et kiputakse unustama: populaarteaduslik raamat on ikkagi kirjandus ning sellelt tuleb teadusliku autentsuse, eeldatava lugeja taseme arvestamise jms kõrval nõuda ka kirjanduslikku kultuuri," on kirjutanud Ustus Agur 1968. aastal.
Eestis hakkas populaarteadusliku kirjanduse populariseerimisega tegelema Eesti Kirjanduse Selts, kes hakkas välja andma sarja "Elav Teadus". Selles avaldati 1940. aastal ülevaade "Eesti populaarteaduslik kirjandus", kus käsitleti 20. sajandi nelja esimese aastakümne aimeraamatute ainestikku ja esitusviise. Tol ajal olid piirid praegusest tunduvalt avaramad: populaarteaduslikuks kirjanduseks peeti memuaare, rännumuljeid, teatmeteoseid ja veel mitmesuguseid tarbetrükiseid.
Eesti NSVs oli ka populaarteaduslik kirjandus tsensuuri valve all. Kõige salajasemad olid andmed Nõukogude Liidu kosmoseuuringute kohta, olgugi et Läänes olid need teada ja avaldatud.
Nemad rajasid teed suurtele raamatusarjadele "Teaduse teedelt" ja "Mosaiik", millest viimane jätkas ilmumist 1990. aastatel. Mõistete ja terminoloogia osas toetas ning aitas aimetekstide koostamist korrastada "Eesti entsüklopeedia" väljaandmine alates 1968. aastast.
Üheks tähtsamaks populaarteaduslikuks ajakirjaks Eestis on aastast 1967 ilmuv Horisont.
Aimekirjandus maailmas
Vanim (alates 1888. aastast) seni ilmuv ja üleilmselt levinuim populaarteaduslik ajakiri on National Geographic kogutiraažiga 6,1 miljonit eksemplari (2017). Suurima levikuga ingliskeelsed populaarteaduslikud üldajakirjad on Scientific American ja New Scientist.
Valdavalt on aimeteoste autoreiks alates 1980. aastaist sellele spetsialiseerunud teaduskirjanikud.
Neoliitikum
Neoliitikum ehk noorem kiviaeg oli ajavahemik 4.–2. aastatuhat eKr.
Berlingske Tidende
See ilmub alates 3. jaanuarist 1749. Algul ilmus leht kaks korda nädalas, alates 1841. aastast ilmub iga päev. Seda peetakse kodanlikuks konservatiivseks ajaleheks. See on lisaks Jyllands-Postenile ja Politikenile üks kolmest suurest Taani päevalehest.
Septembris 2004 oli keskmine trükiarv 124 196. Alates 28. augustist 2006 ilmub tabloidformaadis.
Peatoimetaja on alates 2007. aastast Lisbeth Knudsen.
Berlingske Tidende asutas Ernst Henrich Berling ja 1982. aastani kuulus ajaleht Berlingi perekonnale. Ajaleht kuulub Briti Mecom Groupi.
Fun in Acapulco
"Fun in Acapulco" on 1963. aasta USA muusikaline mängufilm.
Standardhälve
Standardhälve on ruutjuur dispersioonist. Mõõdetava suuruse standardhälbe ühikuks on selle sama mõõdetava suuruse ühik.
Tihu Keskmine järv
Keskmine järv (ka Tihu Keskmine järv, Tihu Väikejärv, Teine järv, Väikejärv) on järv Hiiumaal Leigri külas. Järv on üks kolmest Tihu järvest. Keskmisest järvest umbes 350 m loode pool asub Tihu Kolmas järv.
Järv on tugevasti soostunud.
Taimestik on järves liikide poolest keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.
Kalastikus domineerib ahven, mõnevõrra vähem on kokre ja haugi.
Standardhälve
Arvutamise näide
On kasutada järgmised väärtused:
Et arvutada standardhälvet, tuleb esmalt arvutada iga väärtuse hälve kõigi väärtuste aritmeetilisest keskmisest ja võtta saadud tulemused ruutu:
Järgmiseks tuleb jagada hälvete ruutude summa väärtuste arvuga ning võtta tulemusest ruutjuur:
Nende arvude standardhälve on 2.
NB! Antud valem kehtib vaid siis, kui kasutatud arvud moodustavad kogu üldkogumi (nt kogu õpilaste hulga koolis). Kui üldkogumist on võetud valim suurusega n, siis standardhälbe arvutamisel tuleb ruutjuure all olevat summat jagada suurusega n−1, ehk antud näite korral arvuga 7.
Bergens Tidende
Bergens Tidende on Norras Bergenis ilmuv norrakeelne päevaleht, mis on trükiarvult Norra neljas ajaleht ja suurim regionaalne ajaleht. Ajaleht ilmub alates 2. jaanuarist 1868. Kuni 15. septembrini 2006 ilmus täisformaadis, pärast seda ilmub tabloidformaadis.
Bergens Tidende on liberaalne erakondadest sõltumatu ajaleht, mille omanikud on Schibsted, Orkla, Sparebanken Vest ja Rootsi perekond Ander.
2006. aastal oli trükiarv 87 000. 2005. aastal oli ajalehel iga päev u 260 000 lugejat, peamiselt Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnas.
Peatoimetaja on Einar Hålien.
Ajalehel on regionaalne telekanal BTV.
Kärekonna (Vaivara)
Teine maailmasõda lahingute ajal olid elanikud sunnitud Vaivara kihelkonnas lahingute eest evakueeruma, tagasipöördumine kodukohta toimus aeglaselt ning Sirgala, Metsküla, Ühekonna, Kärekonna, Auvere, Sooküla, Kirikuküla külas ühtegi majapidamist ei taastatud.
Küla asus Auvere küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas.
Sooküla (Vaivara)
Sooküla oli küla Vaivara vallas Viru maakonnas.
Küla asus Hundinurga küla kõrval, tänapäeval ei ole küla enam olemas.
Voldemar Ojansoon
Voldemar Ojansoon (kuni 1935 Voldemar Ojanson; 20. august 1897 Pataste mõis, Kudina vald (Maarja-Magdaleena kihelkond), Tartumaa – 1942? Venemaal Saratovi vanglas?) oli Eesti jurist ja diplomaat. Korp! Sakala vilistlane.
Võttis osa Vabadussõjast 2. diviisi staabi kirjutajana.
Töökohad
Eesti Vabariigi saatkond Moskvas töötas kuni 1940. aasta augustini. Pärast Eesti Vabariigi õigusvastast inkorporeerimist Nõukogude Liitu põgenes saadik August Rei Nõukogude Liidust Riia kaudu Rootsi. Saatkond likvideeriti ja selle varad võeti NKVD ja Välisasjade Rahvakomissariaadi bilanssi. Välisministeerium tegi Ojansoonile korralduse Eestisse naasta, mida ta ka tegi, sõites rongiga Tallinna koos abikaasa Margitiga. Nad lootsid, et on seega ohust pääsenud, kuid pärast Tallinna jõudmist arreteeris Voldemar Ojansooni NKVD. Pärast ülekuulamist mõistis okupeeriv riik VNFSV seaduste alusel Ojansoonile karistuse. Voldemar Ojansoon suri vangistuses Venemaal, täpne surma aeg ja koht on teadmata. Margit Ojansoon pääses järgnenud sõjakeerises Inglismaale, kus ta hiljem suri.
Beresje Umbjärv
Beresje Umbjärv (ka Beresje järv, Peresi Umbjärv, Perese Umbjärv, Perese järv, Peresi järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas.
Sündinud 6. augustil
''Siin loetletakse 6. augustil sündinud tuntud inimesi.
West Air Sweden lend 294
West Air Swedeni lend 294 oli postiveolend Oslo Gardermoeni lennujaamast Tromsø lennujaama. Lennuk kukkus alla 8. jaanuaril 2016 Rootsis Oajevágge lähedal. Lennuki pardal oli 4,5 tonni posti ja kaks meeskonnaliiget, kes mõlemad hukkusid katastroofis. Tragöödia põhjuseks oli arvatavasti lennuki autopiloodi rikkest põhjustatud pilootide ruumitaju kadumine ja vähene omavaheline suhtlus selles olukorras.
Asjaolud
Ilmastikuoludest sõltuvalt lähtusid piloodid lennul ainult näidikutest, lend kulges algul tavapäraselt. Tund ja kümme minutit pärast lennu algust lülitus millegipärast järsku välja autopiloot. Esimese ohvitseri instrumendid oli töökorras. Kapten seda ei teadnud, sest esimene ohvitser ei andnud informatsiooni edasi. Kapteni displeil nähtus lennukinina järsku tõus, millele järgnes kapteni katse lennukinina allapoole suunata. Selle tegevuse tagajärjel ei muutunud näidud ning kapten reageeris nii, et suunas lennukinina veel rohkem allapoole. Kapteni tegevus viis lennuki olukorda, kus juhitavust ei suudetud enam taastada. Meeskond andis hetk enne radarilt kadumist ka Mayday-kutsungi. Minut ja 20 sekundit pärast arusaamatusteahela algust kukkus lennuk vastu maapinda kiirusel 940 km/h.
Nii Norra kui Rootsi võimud asusid lennukit otsima. Lennukivrakk leiti Oajevágge lähedalt kell 3.10, peaaegu kolm tundi pärast allakukkumist. Lennuki rusud olid laiali paiskunud 50-meetrise diameetriga alal, mis viitas sellele, et löök vastu maapinda toimus väga suurel kiirusel ja jõul.
Lennukatastroofi asjaoludest andis SHK (Rootsi lennuõnnetuste uurimisorganisatsioon) 12. detsembril 2016 välja viimase raporti, milles olid välja toodud järgmised võimalikud katastroofi põhjused:
Lennuk ja meeskond
Lennuki kapten oli 44-aastane Hispaania päritolu mees, kellel oli ligi 3200 lennutundi, neist 2016 tundi oli lennatud sellel allakukkunud lennukitüübil. Prantsusmaalt pärit 33-aastasel esimesel ohvitseril oli 3050 lennutundi, millest 900 olid sellel lennukitüübil.
Lennukitüüp, mis alla kukkus, oli Bombardier CRJ-200PF. See oli ehitatud 1993. aastal ja 2006. aastani käitas seda Lufthansa CityLine 'i nime all. Edasi ehitati senine reisilennuk ümber 'cargo' transpordilennukiks. Alates 2007. aastast hakkas see käitama lende West Air Swedeni ridades.
Sandra Vabarna
pisi|300x300px|Sandra Vabarna (Foto: Rauno Liivand) Sandra Vabarna (neiupõlvenimega Sandra Sillamaa; sündinud 29. aprillil 1985) on eesti muusik ja arengutreener.
Ta kuulub ansambli Trad.Attack! koosseisu ning annab kontserte ka koos oma muusikust abikaasa ja kitarrimängija Jalmar Vabarnaga. Sandra on mänginud koos paljude muusikutega nii Eestis kui ka välismaal ning esinenud rohkem kui 50 riigis.
Lisaks muusikukarjäärile töötab Sandra arengutreenerina ja korraldab erinevaid koolitusi, laagreid ning annab seminare ettevõtetele/kollektiividele.
2021. aastal asutas Sandra koos Sandra Raju ja Killu Kolsariga enesearengule keskenduva koolitusagentuuri ASI ON MINUS!. Koos korraldavad ja viivad nad läbi kogemuskoolitusi (nii veebis kui kohapeal), mille fookuses on harjumused, mõtte- ja käitumismustrite muutmine ja enese teadlikum juhtimine praktiliste tööriistade abil.
Isiklikku
2016. aastal abiellus ta Jalmar Vabarnaga. Neil on pojad Villem (sündinud 2018) ja Kuu (sündinud 2021).
Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril
pisi|250px| Nikulini tsirkus Tsvetnoi bulvaril
Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, varem Moskva Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, (vene keeles Цирк Никулина на Цветном бульваре) on tsirkus Moskvas, vanimaid tsirkuseid Venemaal.
Nikulini tsirkus asub Moskvas aadressil Tsvetnoi bulvar 13. Tsirkusehoone (ehitati 1987–1989) mahutab 2000 vaatajat. Kõrgus kupli lae alla on 25 m ja maneeži diameeter on 13 m. Vana tsirkushoone (rajati 1880. aastal) asus samuti Tsvetnoi bulvaril. Pärast uue hoone valmimist vana lammutati. Aastatel 1983–1997 juhtis tsirkust Juri Nikulin. Pärast tema surma (1997) sai uueks direktoriks Maksim Nikulin.
Vektor
Vektor ehk geomeetriline vektor (ld sõnast vector 'vedaja, kandja') on suurus, millel on pikkus, siht ja suund ning mis on nende andmetega täielikult määratud. Kaks vektorit loetakse seega võrdseks, kui nende siht, suund ja pikkus ühtivad. Vektoreid, mille sihid ühtivad, nimetatakse kollineaarseteks.
Geomeetriliselt on vektor esitatav suunatud lõiguna, kus A ja B on vastavalt vektori alguspunkt ehk rakenduspunkt ja lõpp-punkt. Juhul, kui vektori rakenduspunkt on fikseeritud, räägitakse seotud vektorist. Kui vektori alguspunkt on vabalt valitav, räägitakse vabavektorist. Vabavektor on formaalselt kõigi võrdsete vektorite (kui suunatud lõikude) hulk. Libisev vektor on vektor, mille rakenduspunkti võib vektori mõjusirgel vabalt muuta.
Üldistatult nimetatakse vektoriks mis tahes vektorruumi elementi.
Algebras ja füüsikas tähistatakse vektoreid ühe kaldkirjas tähega, millel on nool (\vec a, \vec F), või paksus püstkirjas tähega (\mathbf{a}, \mathbf{F}), viimane tähistusviis on kasutusel peamiselt inglise keeleruumis.
Nullvektor
Vektorit, mille pikkus on null, nimetatakse nullvektoriks ja tähistatakse sümboliga. Nullvektori suund on määramata.
Vektorite liitmine ja lahutamine
Selleks, et liita mitut vektorit, tuleb esimese (I) vektori lõpust tõmmata teine vektor (II), II vektori lõpust kolmas (III) vektor jne. Liitmise tulemuseks on vektor, mis on tõmmatud I vektori algusest viimase vektori lõppu (hulknurga reegel).
Vektorite korrutamine arvuga
Selleks, et lahutada ühte vektorit teisest, tuleb teisele vektorile liita esimese vastandvektor. Antud vektori vastandvektoriks nimetatakse vektorit, millel on antud vektoriga sama siht ja võrdne pikkus, kuid vastupidine suund.
Vektori pikkus
Vektori \vec{a} pikkust tähistatakse.
Segakorrutis
Segakorrutis
Jüri Randviir
Jüri Randviir (28. mai 1927 – 8. august 1996) oli Eesti maletaja ja maleajakirjanik.
Aastatel 1947, 1949, 1950 ja 1954 tuli ta Eesti meistriks males.
Isiklikku
Tema isa oli näitleja Aleksander Randviir.
Tema õde on baleriin ja balletipedagoog Tiiu Randviir; tütar on tõlkija ja toimetaja Tiina Randviir.
Tiiu Varik
Tiiu Varik (sündinud 3. detsembril 1944) on eesti laulja.
Tiiu Varik lõpetas 1962. aastal Tallinna Lastemuusikakooli klaveri erialal ja 1968. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhi erialal.
1959. aastal kutsuti ta laulusolistina Tallinna Pedagoogilise Instituudi ansamblisse Ratex, mida esialgu juhatas Aadu Birnbaum, 1961. aastast aga Tiiu vend Vello Varik. Ansamblisse kuulusid teiste hulgas Tiit Lehto ja trummar Vello Mikk.
Järgnesid esinemised Tallinna džässifestivalidel (1960. aastal orkestriga Mickeys, 1961. aastal Mart Lille trioga), telesaadetes (esimest korda 1961. aastal Ratexiga) ja mitmesugustel kontsertidel.
Esimene raadiolindistus sai teoks 1962. aastal (Tony Renise «Quando» Emil Laansoo ansambli ja Eesti Raadio meeskvartetiga).
Esimesed algupärased laulud kirjutas Varikule Uno Naissoo 1962. aastal. Neist lindistati ansambliga Stuudio 8 «Kui kord selge taeva all» ja «Viimane eksam» (Heldur Karmo tekstid). Veel on Varik laulnud orkestriga Rütm, ansamblitega Metronoom, Norma ja ETV ansambliga.
Muusikat õppides töötas ta lasteringide juhendajana, võimlejate ja rahvatantsijate saatjana, aastail 1969–1975 oli ta lauluõpetaja Tallinna Spordiinternaatkoolis. Aastail 1970–1975 juhendas ta Ehitajate Klubi tütarlasteansamblit Lüübik, kes tuli 1973. aastal üleliidulise estraadi- ja tsirkuseartistide konkursi laureaadiks.
Glasuurialune maal
thumb|Glasuurialune maal. Umbes [[1600–1610. İzniki keraamika]] Glasuurialune maal on glasuurialuste värvidega glasuurimata keraamilistele toodetele tehtud maaling.
Pärast glasuurialuse maali teostamist ese glasuuritakse läbipaistva glasuuriga ja tehakse glasuurpõletus.
Kuna see põletus toimub kõrgel temperatuuril (olenevalt savimassist kuni 1300 °C), põlevad paljud värvivad metalliühendid või neist valmistatud pigmendid välja. See selgitab, miks selline maal, eriti kõrgkuumuskeraamikas, on vähevärviline.
Lõuna-Korea kiirteed
pisi|Lõuna-Korea kiirteed pisi|[[Namhae kiirtee|Namhae (nr 10) ja Chungang kiirtee (nr 55) ristumiskoht]]
Kiirteed Lõuna-Koreas on küllaltki ajakohased ning neid täiustatakse ja arendatakse pidevalt. Esimene kiirtee ehitati Lõuna-Koreasse 1970. aastatel. Kõik valmis kiirteed on ehitanud (ja olnud nende ehituse eestvedajad) erakapitalil põhinevad firmad. Et autode hulk pidevalt kasvab, suureneb järjest ka vajadus uute ja suurema läbilaskevõimega kiirteede järele. Kiirtee kasutamise tasu suurus sõltub peamiselt firmast, kes teed haldab. On ka mõned linnasisesed kiirteed, näiteks kiirtee nr 100 Sŏulis, mille kasutamise eest tuleb maksta vähem ja mille läbilaskevõime on suurem kui teistel kiirteedel.
Kiirteed, nende numbrid ja nimed, ka korea keeles: –
Tihu järv
Tihu järv (ka Männamaa järv, Tihu Esimene järv, Tihu Suurjärv, Suurjärv) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Männamaa külas. Järv asub merest 5,5 km kaugusel. Järv on Tihu järvedest suurim.
Järv on üsna soostunud. Kaldad on madalad, mudased.
Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib haug, mõnevõrra vähem on kokre ja ahvenat.
Peter Matthiessen
Peter Matthiessen (22. mai 1927 New York – 5. aprill 2014 Sagaponack, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide looduskirjanik ja keskkonnaaktivist.
Thomas Busaeus
Thomas Busaeus (umbes 1550 Nijmegen – 25. veebruar 1591 Tartu) oli jesuiitide ordu liige ja esimene Tartu jesuiitide seminari rektor.
Busaeus astus jesuiitide ordusse 18. mail 1564 Kölnis. Magistrikraadi sai ta 1570. aastal Mainzist, seejärel kuulus ta jesuiitide Trieri kolleegiumisse. 1580. aastal pühitseti ta preestriks ja 1582. aastal valis Antonio Possevino tema kui eriti haritud ja taipliku mehe välja üheks Tartu kolleegiumi asutajaks. Selleks ajaks oli Busaeus olnud kuus aastat tavaõppejõud erinevates jesuiitide koolides, kaks aastat konviktiprefekt, kolm aastat kooliprefekt, kaks aastat kooliminister (majandusasjade eest vastutaja) ja prokuraator ning kolm aastat jutlustaja Molsheimis. 1583. aastal saabus ta koos teiste preestrite Theodor Havkenscheidi, Valentin Hengeliuse ja Johannes Ambrosius Völckeri ning ilmikvendade Johannes Strunki ja Stephan Brauniga Tartusse. Seal tegutses ta esialgu õpetaja, majandusametniku, õppeprefekti, spirituaalprefekti ja jutlustajana. 1584. aastal nimetati ta Tartu kolleegiumi rektoriks, jäädes samas ka enamikku eelmistest ametitest, sest jesuiitide hulk Tartus oli jätkuvalt väike. Paavst Sixtus V-lt sai ta rektoripatendi 1585. aasta oktoobris. Rektorina tegutses Busaeus üliedukalt, kasvatades jesuiitide populaarsust eriti eestlaste hulgas. Ta õppis lühikese ajaga ära ka eesti keele ning pidas eestlaste katoliseerimist oma misjonitegevuse peaeemärgiks. Samas pingutas ta ka sakslaste katoliseerimise nimel ning pühakirja hea tundjana väitles ta edukalt luterlike vaimulikega, suutes neid sõnaosavuses alati üle trumbata. Busaeus oskas vähemalt viit keelt: hollandi (flaami), saksa, ladina, poola ja eesti, võimalik, et ka läti keelt. Busaeuse ajal rajati Tartusse ka jesuiitide gümnaasium (1585. aastal).
Shawn Crawford
Shawn Crawford (sündinud 14. jaanuaril 1978 Van Wyck) on USA kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). Olümpiavõitja 2004 (200 m jooksus).
Isiklikku
Shawn Crawford on 177 cm pikk ja kaalub 81 kg. Ta on abielus. Kuulub klubisse Nike ja treenib Trevor Grahami juhendamisel. Hobideks on muusika ja kalandus.
Thomas Busaeus
1590. aasta lõpul murdis Busaeus provintsikongregatsioonilt Tartusse tagasi sõites sääreluu ning suri ilmselt seetõttu järgmise aasta alguses, sest jesuiitidel polnud sel ajal korralikku arsti. Kohalikud eestlased kurvastasid tema surma üle väga ja olevat tema matmise ajal lohutamatult nutnud.
Tõrv
pisi|[[Puutõrv]] Tõrv on tume viskoosne vedelik, orgaaniliste ainete, esmajoones tahkekütuste termilisel lagunemisel moodustuv orgaaniliste ühendite segu. Tõrvaks nimetatakse ka naftas ja bitumoidides sisalduvate suure molekulmassiga heteroühendite segu.
Tõrv tekib kõrgmolekulaarsete orgaaniliste ainete (puit, turvas, kivisüsi jm) kuivdestillatsioonil. Tõrv soojendamisel muutub vedelaks ja jahutamisel vähevoolavaks.
Vanasti valmistati puutõrva tõrvaaugus või tõrvaahjus. Puid (vanad männikännud) kuumutati õhu juurdepääsuta ja välja valguv vedelik koosnes tõrvast, tärpentinist ja kergematest lenduvatest orgaanilistest ühenditest. Tõrva keedeti, et vedelad koostisosad lenduksid ja tõrv jahtunult tahkuks, et seda oleks võimalik kasutada. Tõrva kasutati paatide ja laevade veekindlaks muutmiseks. Hiljem hakati majade katuseid tõrvama või kaeti katused tõrvapapiga. Puidust elektriposte ja raudteeliipreid immutati kuumas tõrvas, et nad kauem mädanemisele vastu peaksid.
Tökat on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati nii hobuserakmete, nahksaapa- kui vankrimäärdena samuti suuskade tõrvamiseks.
Puit koosneb põhiliselt tselluloosist (30–60%), hemitselluloosist (20-30%) ja ligniinist (20–30%), okaspuudes on ka vaiku. Õli ja tõrva kui sellist pole olemas ei puidus, kivisöes ega põlevkivi kerogeenis – need tekivad kõrgmolekulaarsest orgaanilisest ainest kuumutamisel ilma hapniku juurdevooluta (utmine).
Linnutee
pisi|Linnutee [[galaktika keskpunkt öötaevas Paranali observatooriumi kohal]] pisi|Linnutee inimese silueti kohal
Linnutee on galaktika, millesse kuulub Päikesesüsteem. Maale paistab Linnutee miljardite kaugete tähtede ühtesulava valgusena. Eestis kutsutakse seda ilmselt lindude rändega seoses Linnuteeks, sest rändlinnud orienteeruvad selle järgi, paljudes teistes maades kreeklaste eeskujul Piimateeks (kreeka keeles Galaktikos, inglise keeles Milky Way, saksa keeles Milchstrasse), sest on nähtav öösel nõrgalt ebaühtlaselt helenduva vööna. Hiinas ja Jaapanis kutsutakse seda hõbedaseks jõeks.
Galaktika näeb välja selline Maa asukoha tõttu. Maa asub Linnutee keskpunktist kahe kolmandiku kaugusel Galaktika suurusest selle tasandi läheduses seesmise Orioni haru (asub Orioni tähtkuju suunas) ja välimise Perseuse haru vahel.
Linnutee on varbspiraalne galaktika läbimõõduga umbes 30 kiloparsekit ehk 100 000 valgusaastat ja 1 kpc ehk 3262 valgusaasta paksune, sisaldades 200–400 miljardit tähte. Olenevalt struktuurist on tema pöörlemisperiood 15–50 miljonit aastat, lisaks liigub ta kiirusega 552–630 km sekundis. Linnutee vanuseks loetakse ligikaudu 13,2 miljardit aastat, ta on peaaegu sama vana kui Universum.
Linnutee asub Kohalikus Galaktikarühmas ja on suuruselt võrreldav Andromeeda udukoguga.
Väljanägemine
pisi|Linnutee nähtuna Lääne-Eesti rannikult Kõik tähistaevas nähtavad tähed on osa Linnuteest. Mõiste "Linnutee" on määratletud taevas nähtava valge nõrgalt helenduva ebaühtlase vööna. Selle heleduse põhjuseks on tohutu arv palja silmaga eristamatuid tähti ja muud materjali, mis asub galaktilisel tasandil. Maalt vaadeldaval taevasfääril on ka tumedad alad, näiteks Suur lõhe ja Söekott, mis on tegelikult tumedad udukogud, kust saabuv valgus on blokeeritud. Linnuteel on küllalt väike pinnaheledus magnituudidga +4,5 kuni +5. Linnutee nähtavus on suuresti mõjutatud sellest, kui hele öötaevas on kuupaistest ja valgusreostusest ehk tehisvalgusest. See teeb Linnutee vaatluse tihedamalt asustatud aladel raskemaks.
Linnutee on kõige heledam oma keskosas, mis on Amburi tähtkuju suunas. Amburist paistab udune hele vöö lääne suunas, läbides järgmisi tähtkujusid: Skorpion, Altar, Vinkel, Lõunakolmnurk, Sirkel, Kentaur, Kärbes, Lõunarist, Kiil, Purjed, Ahter, Suur Peni, Ükssarvik, Orion, Kaksikud, Sõnn, Veomees, Perseus, Andromeeda, Kassiopeia, Kefeus, Sisalik, Luik, Rebane, Nool, Kotkas, Maokandja, Kilp ja tagasi Amburini. See udune kogu jagab öötaeva ligikaudu kaheks võrdseks taevasfääriks, mis viitab sellele, et Päikesesüsteem asub galaktilise tasapinna ligidal.
Koostis ja struktuur
Galaktika koosneb latikujulisest tuumast, mida ümbritseb gaasist, tolmust ja tähtedest koosnev ketas. See ketas moodustab neli spiraalset struktuuri, mis keerduvad logaritmilise spiraalina tuumast väljapoole. Galaktika massijaotus sarnaneb varbspiraalse galaktikaga (alamklass Sbc) vastavalt Hubble'i klassifikatsioonile). Alles 1990. aastatel hakkasid astronoomid kahtlustama, et Linnutee on pigem tünnikujuline kui tavaline spiraalgalaktika. 2005. aastal Spitzeri kosmoseteleskoobiga tehtud vaatlused näitasid, et galaktika kesklatt ongi suurem kui varem arvatud.
VLBA (Very Long Baseline Array) mõõtmiste põhjal on Linnutee äärepealsete tähtede kiirus kuni 254 km/s. See on kiirem kui varem aktsepteeritud 220 km/s. Kuna orbitaalne kiirus sõltub massist, siis see viitas sellele, et Linnutee on arvatust palju massiivsem, peaaegu võrdne Andromeeda galaktikaga, mis on 7×1011 M☉, ulatusega 160 000 va (50 kpc) keskpunktist. 2011. aastal avaldatud halo tähtede radiaalkiiruse mõõtetulemuse põhjal oli Galaktika mass 261 000 va (80 kpc) ulatuses keskpunktist 7×1011 M☉. Enamus Linnutee massist eeldatakse olevat tume aine, mis moodustab tumeaine halo. See halo levib suhteliselt ühtlaselt üle 100 kpc kaugusele Galaktika keskpunktist. Üleüldiselt arvatakse Linnutee mass olevat 6×1011 kuni 1×1012 M☉.
Päikesesüsteemi ümber paikneb 3000 valgusaasta laiune kaarjas struktuur, Gouldi vöö.
Galaktiline tsenter
Linnutee ketta läbimõõt on 70 000 – 100 000 valgusaastat (20–30 kpc). Samas on pakutud ka suuremat võimalikku läbimõõtu nagu näiteks 256 000 valgusaastat. Täpset kaugust Päikese ja Galaktika tsentri vahel ei ole veel määratud. 2008. aasta hinnangute põhjal oli selleks 25 000 – 28 000 va (7,6–8,7 kpc).
Trames
Trames (täisnimega Trames. A Journal of the Humanities and Social Sciences) on rahvusvaheline avatud juurdepääsuga ingliskeelne Eesti Teaduste Akadeemia ja Tartu Ülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakiri, mida koostöös Tallinna Ülikooliga annab välja Teaduste Akadeemia Kirjastus.
Linnutee
Galaktiline tsenter
Galaktika tsentris on väga palju tihedat ainet. Intensiivse raadiolainete allikas Sagittarius A* arvatakse olevat Linnutee keskpunktiks. Nüüdseks on kindlaks tehtud, et seal asub massiivne must auk. Usutakse, et paljudel galaktikatel on keskmes ülimassiivne must auk. Teistes galaktikates paiknevate mustade aukudega võrreldes on Linnutee oma tunduvalt vaiksem ja vaguram.
Trames
Ajakiri asutati 1997. aastal, kui liideti Tartu Ülikooli toimetiste humanitaarteaduste sari Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) – Humaniora (asutatud 1893) ja Teaduste Akadeemia toimetiste humanitaar- ja sotsiaalteaduste sari (asutatud 1952).
Ajakirja Trames nime tähendus ladina keeles on rada, teerada või jõe voolusäng.
PEST-analüüs
PEST-analüüs (inglise keeles PEST – political, economical, social and technological analysis ehk poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja tehnoloogiline analüüs) kirjeldab majanduskeskkonna aspekte ja seda kasutatakse ettevõtte tegevuskeskkonna analüüsil.
Trames
Ajakiri Trames avaldab artikleid paljudest humanitaar- ja sotsiaalteaduste valdkondadest, eelistades laiema teoreetilise hoiaku ja interdistsiplinaarse lähenemisega töid. Trames ei avalda töid, mis ei ole suunatud laiemale lugejaskonnale, mis on spetsiifilised ja/või kohalikud juhtumipõhised uuringud või meetodite adaptatsioonid ja lokalisatsioonid. Samuti ei avaldata uurimusi, milles uuritakse lasteaialapsi, kooliõpilasi, üliõpilasi või nende vanemaid.
PEST-analüüs
PEST-analüüsi, mida on täiendatud õigusaktide analüüsiga tuntakse SLEPT-analüüsina. Keskkonnaanalüüsi lisamise tulemusena on laiendatud analüüs tuntud PESTEL või PESTLE analüüsina. Tänapäeval on analüüsi veelgi täiendatud. STEEPLE ja STEEPLED analüüsides käsitletakse vastavalt haridusnäitajaid ning haridus- ja rahvastikunäitajad.
Trames
Ajakiri Trames ilmub neli korda aastas. Kõik ilmunud kaastööd läbivad kahekordse topeltpimeda eelretsenseerimise. Saabunud kaastööde tagasilükkamise protsent on 94.
Pikilaine
pisi|Pikilaine|283x283px Pikilaine on laine, milles võnkumine toimub laine levimise sihis. Pikilained võivad tekkida gaasides, vedelikes ja tahketes kehades, ristlained aga niisugustes tahketes kehades, milles deformatsioon põhjustab elastsusjõu tekke, ja vedelike pinnal pindpinevusjõudude toimel. Pikilaine on ka näiteks helilaine.
PEST-analüüs
Keskkonnakaitse tähtsuse kasv 21. sajandi esimesel kümnendil on toonud kaasa „rohelise majanduse“ sünni ja PEST analüüsi laiendatud versiooni STEER leviku. STEER analüüs võtab arvesse sotsio-kultuurilised, tehnoloogilised, majanduslikud ja keskkonna tegurid ning erinevad regulatiivsed mehhanismid (õigusaktid, standardid, tavad).
Linnutee
Gammakiirguse mullid
9. novembril 2010 teatas astrofüüsik Doug Finkbeiner, et ta on avastanud kaks hiiglaslikku sfäärilist mulli, mis on tekitatud energiapurskest Linnutee keskpaiga juurest galaktilise põhja- ja lõunapooluse suunas. Avastuse tegi ta Fermi gammakiirgust avastava kosmoseteleskoobi abil. Mullide läbimõõt on umbes 25 000 valgusaastat (7700 pc). Nende päritolu on siiamaani selgusetu.
Trames
Ajakirja kajastavad teadusveeb Clarivate Web of Science, Scopus, EBSCO jpt. Ajakirja Trames sisu on vabalt kasutatav vastavalt litsentsile Creative Commons Attribution 4.0 International Licence CC BY 4.0.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Poliitiline analüüs kirjeldab, kuidas ja millises ulatuses sekkub keskvalitsus majandusse. Poliitiline analüüs kirjeldab kindlasti maksupoliitikat, tööõigust, keskkonnaõigust, kaubanduspiiranguid, tariife ja poliitilist stabiilsust. Poliitiline analüüs võib kirjeldada kaupu ja teenuseid, mille osutamist/müüki valitsus soodustab või piirab. Lisaks sellele omavad keskvalitsused suurt mõju tervishoiukorraldusele, haridussüsteemile ja infrastruktuuri arengule.
Linnutee
Suurus
Linnutee diameeter on ligikaudu 100 000 ja paksus umbes 1000 valgusaastat (vastavalt 30 kpc ja 0,3 kpc), sisaldades 200–400 miljardit tähte. Tähtede suurusjärk on ebamäärane, kuna paljud väikese massiga tähed, näiteks kääbustähed, on raskesti avastatavad. Meie naabergalaktikas, Andromeeda galaktikas, on võrdluseks umbes triljon tähte. Linnuteel puudub terav serv – raadius, millest alates enam ei leidu tähti – kuna tähed hajuvad sujuvalt raadiuse suurenedes. Näiteks 40 000 valgusaasta (12 kpc) kaugusel galaktika keskpunktist tähtede tihedus langeb drastiliselt. Selle põhjus pole teadlastele veel mõistetav. Viimaste andmete järgi on meie kodugalaktikas vähemalt 50 miljardit planeeti, nendest 500 miljonit planeeti asuvad "eluks kõlbulikus tsoonis". Selle tsooni määratleb niisugune kaugus tähest, kus Maa-taolisel planeedil oleks võimalik vedelas olekus vesi pinnal.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Majanduslik analüüs kirjeldab majanduse arengut, intressimäärasid, valuutakursse ja inflatsioonimäära. Eelpool nimetatud tegurid mõjutavad oluliselt ettevõtete otsuseid ja käitumist. Näiteks mõjutavad intressimäärad kapitali hinda ja seeläbi määra mille võrra ettevõte kasvab ja laieneb. Valuutakursid mõjutavad eksporditavate kaupade kulu ja riiki sisseveetavate kaupade kogust ja hinda.
Linnutee
Suurus
Lihtsustamaks näidet Linnutee suurusest, võib kahandada meie Päikesesüsteemi läbimõõdu 2,5 cm suuruseks. Siis oleks Linnutee umbes India suurune (3,287 miljonit km²) või nagu Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Saksamaa, Itaalia, Poola, Rootsi, Soome ja Norra kokku.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Sotsiaalne analüüs kätkeb endas niisuguseid kultuuri aspekte nagu terviseteadlikkus, rahvastiku juurdekasv, vanusejaotus, karjäärieelistused ja riskivalmidus. Sotsiaalsete eelistuste muutused mõjutavad ettevõtte toodete nõudlust ja seda kuidas ettevõte tegutseb. Näiteks tuleneb vananevast rahvastikust väiksema ja madalama töötahtega tööjõuturg (mis suurendab tööjõukulu). Sellest lähtuvalt võib ettevõte kohandada juhtimisstrateegiaid (näiteks palgata vanemaealisi töötajaid).
Tsushima
thumb|Tsushima thumb|Tsushima saar ja selle asend
Linnutee
Vanus
2007. aastal hinnati tähe koodnimetusega HE 1523-0901 vanuseks 13,2 miljardit aastat, mis on peaaegu sama vana kui Universum. See vanus määrati ultraviolettkiirguse spektraalanalüüsiga, mis mõõtis spektrikiirte tugevust, mida tekitasid pika poolestusajaga radioaktiivsed elemendid, näiteks toorium.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Tehnoloogiline analüüs kirjeldab näitajaid nagu teadus- ja arendustegevuse aktiivsus, automatiseerimine, tehnoloogiatoetused ja tehnoloogiliste muutuste kiirus. Nad kirjeldavad sisenemisbarjääride suurust ja väiksemat efektiivse tootmise taset ning mõjutavad allhanke ostmise otsuseid. Tehnoloogianihked võivad mõjutada kulusid, kvaliteeti ja tuua kaasa innovatsiooni.
Linnutee
Ajalugu
pisi|William Herscheli 1785. aastal visandatud tähesüsteemi kuju Kreeka filosoof Demokritos (450–370 eKr) esitas idee, et hele jutt taevas, mida tunti Linnuteena, võib koosneda kaugetest tähtedest.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Keskkonnaanalüüs käsitleb ilma, kliimat ja kliimamuutusi, mille suhtes on eriti tundlikud sellised majandusharud nagu turism, põllumajandus ja kindlustus. Keskkonnateadlikkus mõjutab ettevõtete käitumist ja tootevalikut – mõlemad loovad uusi turge ja toovad kaasa olemasolevate turgude hääbumise või kadumise.
Tsushima
Tsushima (jaapani keeles 対馬 Tsushima) on saar Korea väinas, mis kuulub Jaapanile. Halduslikult kuulub Nagasaki prefektuuri.
Linnutee
Ajalugu
Aristoteles (384–322 eKr) uskus, et Linnutee on tekkinud suures koguses tähtede süttimisest, mis olid suured ja väga lähestikku, ning süttimine toimus atmosfääri kõrgemates kihtides (tol ajal peeti selleks Maa ja Kuu vahelist piirkonda).
Uusplatonistlik filosoof Olympiodorus noorem (umbes 495–570 pKr) kritiseeris seda Aristotelese ütlust, väites, et kui Linnutee oleks kuualune, siis see peaks ilmuma eri aegadel ja kohtades Maal ja sellel peaks olema parallaks, mida tal aga ei ole. Tema maailmavaates oli Linnutee taevalik ehk kusagil kaugemal kui Kuu.
PEST-analüüs
Osaanalüüsid
Õigusaktide analüüs kirjeldab õigusakte, mis käsitlevad diskrimineerimist, tarbijaõigusi, truste, tööõigust, töötervishoidu ja tööohutust. Õigusaktid mõjutavad ettevõtete käitumist, kulusid ja nõudlust toodete järele.
Rakendamine
Konkreetsete osaanalüüside tähtsus ettevõtte jaoks sõltub tema tegevusvaldkonnast ja pakutavatest toodetest/teenustest. Näiteks tarbijatele ja teistele ettevõtetele teenuseid pakkuvad ettevõtted on enim mõjutatud sotsiaalsetest teguritest, samas kui globaalne relvatööstuse ettevõte on sõltuv poliitilistest teguritest. Samuti on vajalik läbi viia analüüsid valdkondades mis enim mõjutavad ettevõtte tulevikku lähtuvalt ettevõtte situatsioonist või toodetest. Näiteks peab suurt laenukoormat kandev ettevõte jälgima hoolega majandust iseloomustavaid tegureid – antud juhul intressimäärade muutumist. Suured ettevõtted, mis toodavad erinevaid tooteid (Sony, Disney või BP) võivad pidada vajalikuks analüüsida ettevõtte tegevust osakondade lõikes, analüüsides ennekõike neid valdkondi, mis on konkreetse osakonna tooteid arvestades vajalik.
Tsushima
Saare kõrgeim tipp on Yatachi mägi (649 m). Tsushima saar koosneb kahest osast, mida ühendab maakitsus ja eraldab Aso laht. Jaapani valitsus peab Tsushimat üheks saareks, kuid seda on peetud ka kaheks saareks. Saarel elab umbes 41 000 inimest. Pindala on 696 km².
Linnutee
Ajalugu
Araabia astronoom Alhazen (965–1037 pKr) mõõtis Linnutee parallaksi ja leidis, et see puudus. Ta järeldas, et Linnutee ei asu Maa atmosfääris, vaid väga kaugel sellest.
PEST-analüüs
PEST ja muud analüüsimeetodid
PEST-analüüsi tulemused koos ettevõtte väliskeskkonna tegurite mikroanalüüsiga võib rühmitada SWOT-analüüsi võimaluste ja ohtudena.
Tsushima
27. mail 1905. aastal toimus Tsushima lähedal Tsushima merelahing, milles Jaapani laevastik purustas Venemaa Balti laevastiku.
Piimhappebakterid
Piimhappebakterid on bakterid, kes anaeroobses keskkonnas süsivesikute käärimisel annavad piimhappe.
Linnutee
Ajalugu
Pärsia astronoom Abū Rayhān al-Bīrūnī (973–1048 pKr) käis välja idee, et Linnutee koosneb lõpmatul hulgal hägusatest tähtedest.
Andaluusia astronoom Ibn Bajjah ( –1138 pKr) pakkus välja, et Linnutee koosneb paljudest tähtedest, mis asetsevad peaaegu üksteise küljes ja paistavad ühtse koguna refraktsiooni tõttu, mis leiab aset Maa atmosfääris, tõendusena esitledes Jupiteri ja Marsi konjunktsiooni.
Faktiline tõestus, et Linnutee koosneb paljudest tähtedest tuli aastal 1610, kui Galileo Galilei kasutas teleskoopi selle uurimiseks. Ta avastas, et see koosneb suurel hulgal tuhmidest tähtedest.
Thomas Wright oletas (õigesti) aastal 1750 oma teoses "An original theory or new hypothesis of the Universe", et galaktika võib olla pöörlev keha ja koosneda paljudest tähtedest, mida hoiab koos gravitatsioon sarnaselt Päikesesüsteemiga, kuid palju suuremas mastaabis, ning me näeme Linnuteed heleda jutina taevas, sest me ise asume selle sees.
1785. aastal alustas William Herschel Linnuteest eri kaugusel asuvate tähtede süstemaatilist loendamist. Saadud andmetest nähtus, et tähtede tihedus taevasfääril kasvab järsult Linnuteele lähenedes. Ta seletas seda nähtust oletades, et tähed ei täida ühtlaselt mitte kogu maailmaruumi, vaid on koondunud lõplike mõõtmetega piirkonda. Herschel visandas ka selle tähesüsteemi kuju: lapik ketas, mille paksus on umbes viiendik läbimõõdust. Et Linnutee heledus on kõigis suundades enam-vähem sama, oletati, et Päike asub süsteemi keskpunkti läheduses.
1845. aastal ehitas lord Rosso uue teleskoobi ning oli võimeline selle abil elliptilise ja spiraalse kujuga udukogudel vahet tegema.
1920. aastate alguses tegi Edwin Hubble Mount Wilsoni observatooriumi 2,5 m Hookeri teleskoobi abi astronoomilisi fotosid, millelt oli näha, et osad spiraalsed udukogud koosnevad tähtedest. Ta oli samuti võimeline kindlaks määrama mõned muutlikud tähed tsefeiidid, mida sai kasutada, et ligikaudu arvutada udukogu kaugust, tõestades sellega, et nad olid liiga kaugel, et olla osa Linnuteest. 1926. aastal lõi Hubble galaktikate klassifikatsiooni, mida kasutatakse tänapäevani.
Piimhappebakterid
Piimhappebakterid põhjustavad piima hapnemist.
Piimatööstuses kasutatakse peamiselt piimhappebaktereid Lactobacillus lactis, Lactobacillus bulgaricus ja Lactobacillus casei.
Piimhappebakterid toimivad leivatainas, hapukurgis ja -kapsas ning silos.
Nad moodustavad seltsi Lactobacillales.
Nõmme Rahu kirik
Nõmme Rahu kirik (allikates ka Nõmme Rahukirik) on kirik Tallinnas Nõmmel, mida kasutab EELK Nõmme Rahu kogudus. See on Nõukogude Venemaa ja Eesti Vabariigi vahel 2. veebruaril 1920 sõlmitud Tartu rahulepingu mälestuskirik.
Ajalugu
Nõmme Rahu kiriku hoone ehitas Nikolai von Glehn 1901. aastal tööstushooneks, kus tegutses valukoda.
Pärast valukoja pankrotti minekut 1904. aastal anti hoone vennastekogudusele, 1905. aastast on seal peetud luteriusu teenistusi. 1913. aastal kinkis Glehn hoone kogudusele (omand vormistati ümber alles 1927. aastal).
1918. aastal ehitati hoonele juurde torn, 1921. aastal sai kirik elektrivalgustuse ning 1923. aastal ehitati ümber interjöör.
1924. aastal tegi tolleaegne koguduse õpetaja Anton Eilart ettepaneku nimetada kirik Tartu rahu mälestuskirikuks. 30. märtsil 1924 nimetati kirik Rahukirikuks ning kogudus Rahukoguduseks.
1931. aastal ehitati hoone arhitekt Friedrich Wendachi projekti järgi ümber. Ehitati uus kumer lagi ja orelikoor, vahetati põrand. Pappkatus asendati plekk-katusega, lammutati vana koor, koguduse tuba ja kirikus sees olnud käärkamber. Kaguküljele ehitati juurde leerisaal.
Aastatel 1979-1982 tehti kirikus remonti, vahetati välja elektrisüsteem ja paigaldati uus küttesüsteem. 1990. aastal toodi kirikusse Võnnu vennastekoguduse palvemajast orel, mille oli 1844. aastal valmistatud Tartu meister Ernst Kessler.
Kirik tunnistati 1995. aastal ajaloomälestiseks.
2014. aastal rekonstrueeriti hoone küttesüsteem.
Tsushima
1. märtsil 2004. aastal ühendati saarel asuvad linnad ja külad üheks Tsushima linnaks.
Holvandi Kivijärv
Kivijärv (ka Holvandi Kivijärv) on järv Põlvamaal Uibujärve külas.
Speltanisu
Speltanisu (Triticum spelta L.) on kõrreliste sugukonda nisu perekonda kuuluv teravili.
Speltanisust on aretatud harilik nisu ehk pehme nisu (Triticum aestivum L.). Speltanisu on vahepealsest unustusest jälle moodi läinud, sest sisaldab rohkelt vitamiine ja mineraale. Speltanisust valmistatud tooted on kergelt seeditavad; nende maitse meenutab pähklit.
Pakri poolsaar
pisi|330px|Pakri poolsaar kaardil
Pakri poolsaar (varasema nimega Leetse poolsaar) asub Mandri-Eesti loodeosas Põhjarannikul Pakri lahe ja Lahepere lahe vahel. Poolsaare tipus paikneb Pakri neem. Poolsaar on üks Põhja-Eesti lavamaa merre ulatuvatest osadest.
Pakri poolsaare pikkus on 12 km, laius kohati üle 5 km ning pindala umbes 40 km². Kõrgeim poolsaare punkt ulatub 31 m üle merepinna ja poolsaart merest lahutav klindijärsak moodustab sealse kõrgeima, Pakri panga. Pakri panga piires eristatakse mõnikord omaette ka Lahepera panka, Leetse panka, Pakerordi panka, Uuga panka ja Paldiski panka. Pakri panga suurim kõrgus on umbes 25 m üle merepinna.
Pakri poolsaarel on suuri rändrahne, sealhulgas Leetse Lodukivi ja Neosti kivikülv. Pakri poolsaare klindil avanevad allikad (Pakri poolsaare allikad).
Poolsaare saksakeelse nimekuju (Pakerort) järgi on nime saanud ordoviitsiumi Pakerordi lade.
Pakri poolsaarel asub Paldiski linn, seal paiknevad ka Pakri tuletorn, Pakri tuulepark ja piirivalvekordon.
Pakri poolsaare lähistel Läänemeres on optilised kaablid.
Delphinus
Delphinus on ladina keeles 'delfiin'. See võib tähendada:
Suislepa vald (1935–1939)
Suislepa vald oli vald Viljandimaal aastail 1935–1939.
Suislepa vald moodustati Vana-Suislepa ja Uue-Suislepa valla ühendamisega siseministri 1935. aasta 11. aprilli otsusega, millele eelnes Viljandi ajutise maavalitsuse otsus 25. veebruarist 1935. Ühinemine jõustus 1. mail 1935.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Suislepa valla koosseisu, välja arvatud Väike-Sälgu ja Väike-Vooru külade ning Musti, Karuküla, Lahastiku, Kaubi, Jüri, Kuru, Lepiku, Vana-Saarde, Nopsi, Varese ja Tuuri talude maa-alad, mis läksid Põdrala valda.
Suur Moskva Riiklik Tsirkus
pisi|330px|Suur Moskva tsirkus
Suur Moskva Riiklik Tsirkus (vene keeles Большой Московский государственный цирк) on tsirkus Moskvas, Euroopa suurim tsirkus.
Suur Moskva tsirkus asub Moskvas aadressil Vernadski prospekt 7. Tsirkusehoone (ehitati 1964–1971; arhitekt Jakov Belopolski) mahutab 3400 vaatajat. Kõrgus tsirkuse kupli lae alla on 36 m. Hoone on viie vahetatava maneežiga, lisaks on hoones veel kulissidetagune proovimameež. Alates 2012. aastast juhib tsirkust direktorina Edgard Zapašnõi. Tsirkuse kunstiline juht on Askold Zapašnõi (mõlemad on tuntud tiigritaltsutajad).
Kissin' Cousins
"Kissin' Cousins" on 1964. aasta USA muusikaline mängufilm.
Loo on kirjutanud Gerald Drayson Adams.
Tegevustik
Josh Morgan on sõjaväelane, kes saadetakse mägedesse missioonile. Mägedes tekib aga vastasseis sõjaväe ja kohalike elanike vahel.
Glasuuripealne maal
Glasuuripealne maal on glasuuripealsete värvide või ka emailidega tehtud maaling glasuuritud ja glasuurpõletatud keraamilistel, tavaliselt portselanist tehtud esemetel. Sageli nimetatakse seda tehnikat ka portselanmaaliks. Glasuuripealne maal on üks kolmest keraamika maalimise tehnikast koos glasuurialuse ja glasuurisisese maaliga.
Otto Wilhelm Hermann von Abich
thumb Otto Wilhelm Hermann von Abich (11. detsember 1806 Berliin – 1. juuli 1886 Viin) oli saksa geoloog.
Glasuuripealne maal
Glasuuripealsete värvide kinnitumiseks põletatakse esemeid pärast maalimist küllaltki madalal temperatuuril (700–850 °C). See võimaldab saavutada laia ja elava värvide paleti, sest teatud värvides sisalduvad metalliühendid ei põle sellisel kuumusel välja. Ühtlasi lubab see tehnika teha nii palju põletusi, kui lõpptulemuse saavutamiseks on vaja. Väga huvitavaid efekte annab ka lüstri kasutamine.
Otto Wilhelm Hermann von Abich
Abich sündis Saksamaal ning sai hariduse Berliini Ülikoolis. Peamised uurimissuunad olid seotud mineraloogia ja vulkaanidega. Aastatel 1842–1847 oli ta Tartu Ülikooli korraline mineraloogiaprofessor ja geoloogiakabineti juhataja; ta õpetas geoloogiat, mineraloogiat ja paleontoloogiat. Hiljem uuris ka Kaukasuse mäestiku geoloogilist ehitust.
Glasuuripealne maal
Ajalugu
Glasuuripealse maali tehnika võeti kasutusele Hiinas Cizhous, 12. sajandi lõpust 13. sajandi esimeste aastateni (Jini dünastia). Maaliti peamiselt rahvalikke angobeeritud kivinõuesemeid, harva ka portselani. Kasutati rauapunast, kollast ja rohelist tooni.