cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Katia Krafft
Suvel 1991 hukkusid mõlemad Kyūshū saarel Unzeni vulkaani purset dokumenteerides.
Ekvivalentsiseos
Ekvivalentsiseoseks ehk ekvivalentsusseoseks nimetatakse binaarset seost mingil hulgal A, kui see seos on refleksiivne, sümmeetriline ja transitiivne, st seos ~ on ekvivalentsiseos parajasti siis, kui
ehk vastavalt kui iga element on iseendaga seoses ~, kui a on b-ga seoses ~, siis b on a-ga seoses ~ ja kui a on b-ga seoses ~ ja b on omakorda c-ga seoses ~, siis on a ka c-ga seoses ~.
Suhted aksioomide vahel
Kui iga elemendi a korral hulgast A on olemas teine element b, mis kuulub hulka A ja millega a on seoses, siis sümmeetrilisusest ja transitiivsusest järeldub refleksiivsus. Tõepoolest, tähistame selle seose R. Kui aRb, siis seose R sümmeetrilisuse tõttu ka bRa; sellest aga, et aRb ja bRa, järeldub seose R transitiivsuse tõttu, et aRa. Et sellise järelduse saab teha iga elemendi a korral, siis seos R on refleksiivne.
Sümmeetrilisusest ja transitiivsusest üldjuhul siiski refleksiivsus ei järeldu. Võtame näiteks kõigi täisarvude hulga. Defineerime seose R nii: täisarvud a ja b on seoses R parajasti siis, kui mõlemad on paarisarvud. See seos on ilmselt sümmeetriline ja transitiivne, kuid pole refleksiivne, sest paaritud arvud ei ole iseendaga selles seoses.
Ekvivalentsiklassid
Elemendi a ekvivalentsiklassiks [a] seose s suhtes nimetatakse hulka.
Hulkoidid
Hulka A koos ekvivalentsiseosega ~ nimetatakse hulkoidiks.
Raivo Tafenau
thumb|Raivo Tafenau Raivo Tafenau (sündinud 20. novembril 1963 Mustlas) on eesti džäss-saksofonist. Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli akordioni erialal, kuid pärast seda sai temast saksofonist.
Kutselise muusiku karjääri alustas ta 1991. aastal ning 1994. aastal valis Eesti Raadio ta aasta muusikuks.
Raidkunst
Raidkunst on skulptuuri liik – taieste valmistamine kõvast materjalist nikerdamise või raiumise teel.
Raidkunsti teosed on peamiselt kivi- (graniit, marmor, dolomiit jne) ja puuskulptuurid.
Johannes Vilhelm Jensen
Johannes Vilhelm Jensen (ka Johannes V. Jensen, 20. jaanuar 1873 – 25. november 1950) oli taani kirjanik, kes 1944. aastal sai Nobeli kirjandusauhinna romaani "Pikk teekond" eest.
Johannes V. Jensen on kirjutanud luuletusi, romaane, novelle, artikleid ja esseid. Tema kuulsaimad teosed on novellikogu "Himmerlandshistorier" ning romaanid "Kuninga langus" ja "Pikk teekond".
Elukäik
Johannes V. Jenseni lapsepõlv möödus Farsøs Himmerlandis Põhja-Jüütimaal. Jenseni isa oli loomaarst ning poegki läks Kopenhaageni ülikooli arstiks õppima. Ülikooli kõrvalt tegi ta kaastööd ajalehtedele, et oma õpinguid finantseerida. Pärast kolme aastat arstiteaduse õpinguid otsustas ta eriala vahetada ja täielikult kirjandusele pühenduda. Selleks ajaks oli ta välja andnud juba kaksteist romaani.
Isa poolt oli Johannes V. Jensen pärit talupoegade suguvõsast Lääne-Himmerlandist, ema oli Falsterist. Peres oli 11 last, kellest Johannes V. Jensen oli vanuselt teine. Paljud lapsed tegid loomingulist kirjatööd, maalisid või tegelesid fotograafiaga. Õdedest-vendadest tuntuim on õde Thit Jensen, kes oli samuti kirjanik.
Jensen oli 1900. aastal lühikest aega abielus kirjanik Edith Nebelongiga (hiljem Edith Rode). 1904. aastal abiellus ta Else Marie Ulrikuga, neil oli kolm poega.
Johannes V. Jensen suri 1950. aastal 77-aastaselt.
Looming
Johannes V. Jenseni kirjanduslik karjäär algas sajandivahetuse ajal, mil aastatel 1898–1910 ilmus järgemööda sari "Himmerlandshistorier" ("Himmerlandi lood"). Kõik jutustused ja novellid selles sarjas on seotud kirjaniku kodukoha Himmerlandiga.
Jenseni tegelik debüüt oli aga romaan "Danskere" ("Taanlased"), mis ilmus 1896. aastal. Romaani peategelane on noor Jüütimaalt pärit mees, kes kolib pealinna, et õppida meditsiini. Sellele teosele järgneb 1898. aastal uus romaan "Einar Elkær". Pärast sajandivahetust otsustas kirjanik aga, et need teosed ei oma tähtsust, ja kustutas need oma loomingust.
Pärast seda pühendus Johannes V. Jensen legendidele ja müütidele, temalt ilmus aastatel 1907–1945 üheksaköiteline koguteos "Myter" ("Müüdid"). Ka kirjutas ta tol perioodil luuletusi, näidendeid ja esseid, viimaseid peamiselt antropoloogia ja evolutsiooni filosoofia teemal.
Palju aastaid tegi Jensen ajakirjanduslikku kaastööd: kirjutas päevalehtedele artikleid, olemata seejuures ühegi väljaande palgaline töötaja. Ka ei kuulunud ta kunagi parteisse.
Johannes V. Jensen reisis palju, muu hulgas Hispaanias, Prantsusmaal, Saksamaal, Inglismaal, aga ka Ameerikas, Malaisias, Singapuris, Hiinas ja Jaapanis. Ühtlasi veetis ta pikki perioode Norras. Reisid avardasid kirjaniku maailmapilti ja andsid talle inspiratsiooni loominguks. "Kuninga langus" (1900–1901) on teos, millega Johannes V. Jensen kirjutas end taani kirjanduse ajalukku. See on ajalooline romaan, mis räägib Taani ajaloost 15. sajandi lõpust kuni 16. sajandi keskpaigani, mil kuningaks sai Christian II, kelle valitsusajal leidis aset kuulus Stockholmi veresaun ja Kalmari uniooni lagunemine. Ühtlasi on teos ka psühholoogiline romaan, saatuseromaan ja arenguromaan, eri žanritest kokku põimitud lugu. See räägib ülikoolist välja visatud sepa poja Mikkel Thøgerseni ja Taani kuninga Christian II eluvõitlusest, nende kõhklustest ja igatsustest, võimujanust ja ihast, mis vallandavad hävingu, nõnda et kummagi unistused on seeläbi määratud hukkumisele. Raamat koosneb kolmest eraldi välja antud osast: "Kevade surm" (1900), "Suur suvi" (1900) ja "Talv" (1901). 1999. aastal valisid Taani lugejad selle teose 20. sajandi parimaks romaaniks. 2001. aastal ilmus "Kuninga languse" eestikeelne tõlge sarjas "Põhjamaade romaan".
"Pikk teekond" on teos, mille eest Johannes V. Jensen sai 1944. aastal Nobeli kirjandusauhinna. See koosneb kuuest iseseisvast raamatust: "Kaotatud maa" (1919), "Liustik" (1908), "Norni-Külaline" (1919), "Kimbrite teekond" (1922), "Laev" (1912) ja "Christofer Columbus" (1921). Romaani teema on inimkonna areng eelajaloolisest ajast kuni Ameerika avastamiseni. Teose kirjutamisel kasutas Jensen eeskujuna darvinismi, ideed sellest, et ellu jäävad vaid need, kes kohastuvad kõige paremini.
Pajupea
Pajupea on küla Harju maakonna Rae vallas.
Külas asub Aruküla kalmistu ja kultuurimälestiseks tunnistatud ohverdamiskoht Taaralaskemägi.
Küla kuulus Jüri kihelkonda ja Kurna valda ning Rae valda.
Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused
Esimene voor
!colspan="3" align="center"| 12. august 1998
!colspan="3" align="center"| 13. august 1998
!colspan="3" align="center"| 18. august 1998
Vabapääsmed
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
Teine voor
!colspan="3" align="center"| 25. august 1998
!colspan="3" align="center"| 26. august 1998
!colspan="3" align="center"| 30. august 1998
Kolmas voor
!colspan="3" align="center"| 15. september 1998
!colspan="3" align="center"| 16. september 1998
!colspan="3" align="center"| 17. september 1998
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 11. oktoober 1998
!colspan="3" align="center"| 31. oktoober 1998
Johann Gottfried von Herder
Elukäik
Herder sündis Ida-Preisimaal Mohrungenis (praegu Morąg, praeguse haldusjaotuse järgi Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Ostróda maakonnas) vaeses peres. Ta haris end ise, lugedes isa piiblit ja lauluraamatut. 1762 astus ta Königsbergi ülikooli, kus sai Immanuel Kanti õpilaseks.
1764–1769 oli ta Riias õpetaja ning pastor. Juba sel ajal hakkas ta filosoofilisi ja kirjanduskriitilisi töid kirjutama.
Herder kiitis heaks Prantsuse revolutsiooni, see põhjustas paljude kolleegide vaenulikkust tema vastu. Ka suhted Goethega halvenesid tema elu lõpupoole.
Sotsialistid kasutasid Herderi mõtteid ära, ehkki Herder oli pigem aateline patrioot kui natsionalist või sotsialist. Enese pühendamine isamaalisele tegevusele oli Herderi jaoks suur inimlik hüve. Ta arvas, et kaotades oma isamaalisuse, kaotab inimene ka iseenese ning koos sellega maailma enese kõrval.
Ideed
Herderi filosoofia oli mõjutatud tema õpetajast Kantist. Ta võttis omaks Kanti 1760ndatel välja käidud ideed ja pidas neist kinni kogu oma karjääri vältel. Kant ise aga muutis kriitilises perioodis oma ideid ja mõned neist olid algsetega vastuolus.
Herderi essee "Wie die Philosophie zum besten des Volkes allgemeiner und nützlicher werden kann" ("Kuidas saaksid filosoofia tõed universaalsemaks ja inimestee kasulikumaks") annab aimu Kanti mõjutustest ja tema filosoofia üldisest suunast. Herderi ideaal oli, et filosoofia muutuks oluliseks ja kasulikuks kõigile inimestele. Sellest ideaalist lähtuvalt on Herder kahe pöörde poolt filosoofias. Esimene neist on traditsioonilise metafüüsika kõrvaleheitmine. Traditsiooniline metafüüsika ei ole Herderi arvates mitte ainult kasutu, vaid lausa kahjulik, sest juhib selle pooldajate tähelepanu kõrvale oluliselt. Fookuseks peaksid olema empiirilised teadmised ja inimühiskond. Filosoofia peab baseeruma empiirilistel teadmistel ja olema sellega kooskõlas. Teine muutus on seotud eetikaga. Herderi väited on:
1) Moraal on rohkem tunnetuse kui kognitsioonide küsimus.
2) Kognitiivsed moraaliteooriad baseeruvad seega valel ja on moraalse arengu seisukohalt kasutud.
3) Veelgi hullem, need on moraalile kahjulikud.
Radikaalse erinevuse printsiip – Herder avastas või vähemalt nägi teistest selgemini, et inimesed erinevatest ajalooperioodidest ja kultuuridest erinevad sageli tohutult oma uskumuste, arvamuste, tunnete ja muu poolest. Samalaadsed, aga enamasti väiksemad erinevused esinevad ka indiviididel samas perioodis ja kultuuris. Sellepärast on teise inimese mõtete interpreteerimine äärmiselt raske ülesanne ja nõuab interpreteerijalt väga suurt pingutust. Lisaks avaldas ta teooria tõlkimise kohta, mida demonstreeris ka praktikas. Sellel oli tohutu mõju tervele generatsioonile saksa tõlketeoreetikutele ja -praktikutele. Herderi keele ja tõlgendamise teooriad andsid olulise panuse ka lingvistika ja antropoloogia tekkesse. Herderi vaated sarnanesid Giambattista Vico omadega, aga need tekkisid Vico töödest sõltumatult. Tema moto oli "Me elame maailmas, mille me ise loome". Ta rõhutas iga elava või ajaloolise kultuuri absoluutset unikaalsust. Inimesed peaksid pingutama iseenda ja oma kultuuri täiustamiseks, mitte järgima klassikalisi stiile ja ammu möödunud ajastu suhtumist. Iga inimene peaks täitma oma potentsiaali tervikinimesena, selle asemel et olla võõrdunud rollide kogum. Herder heitis psühholoogiale ette, et isiksust vaadeldakse fragmentidena.
Kuna iga kultuur on unikaalne, siis ei tohi ühe kultuuri väärtusi teisele peale suruda. Ta põlgas filosoofide kalduvust karikeerida minevikku ja pidada nende enda aega universaalseks inimkonna mudeliks.
Herder aitas panna alust romantismile. Tema sõnad on: "Ma tunnen, järelikult olen."
Rahvalaulukogu "Volkslieder"
Herder võttis 1770. aastatel esimesena kasutusele mõiste "rahvalaul". Tema tähelepanu kirjakultuurita rahvaste laulude vastu pani aluse paljude Euroopa väikerahvaste kultuurilisele eneseteadvusele. Herderi rahvalaulukogu on segu suulistest ja kirjalikest lauludest, autoriga ja autorita lauludest. Tänapäevane arusaam rahvalauludest on kaugenenud Herderi nägemusest, mis oli avar ning hõlmas kõigi rahvaste hääli, olenemata nende ühiskondlikust staatusest. Nii on kogus esindatud näiteks Shakespeare'i looming ühes läti dainade ja eesti regilauluga.
Rahvalaulukogu pealkirjaga "Alte Volkslieder" ('Vanad rahvalaulud') oli trükivalmis ja kirjastusele üle antud 1773. aastal, kuid kriitika kartuses võttis Herder käsikirja tagasi ning see ei jõudnud trükki. Laulud olid kokku kogutud erinevatest kirjalikest allikatest. Eesti lauludest ainsana oleks kogus olnud esindatud Christian Kelchi kroonikas avaldatud "Jörru, Jörru!"
Herderi rahvalaulukogu "Volkslieder" ('Rahvalaulud') ilmus aastatel 1778–1779. Seda kogu kavandas Herder põhjalikumalt. Ülesehituse aluseks on Herder võtnud antropoloogilise põhimõtte, kus eri rahvuste laulud on paigutatud teemade kaupa, rõhutamaks nende võrdsust ja laulude ülesust. Antoloogia kavandamisel saatis ta palve Liivimaa haritlastele koguda eestlaste ja lätlaste laule. August Wilhelm Hupel saatis kohalike kirikuõpetajate ja literaatide abiga Herderile 8 eesti ja 79 läti rahvalaulu, millele oli lisatud sõnasõnaline tõlge. Kogumine sai alguse 1777. aasta oktoobris ning juba veebruaris 1778 sai Herder laulud kätte. Lauludele tegi Herder saksakeelse variandi, tuginedes kogujate märkmetele. Herderi rahvalaulude kogumine Liivimaal oli ainulaadne omas ajas, sest kogumine toimus ehedas keskkonnas ning laulud pandi kirja ilma vahendajata. Eesti laulud antoloogias "Volkslieder": neljast katkendist koosnev pulmalaul "Einige Hochzeitslieder" ("Mõned pulmalaulud"), "Klage über die Tyrannen der Leibeigenen" ("Oleks minu olemine"); "Lied vom Kriege" ("Venna sõjalugu").
Enim populaarsust saavutas pärast Herderi surma 1807. aastal avaldatud "Volksliederi" teine trükk, mis sai pealkirjaks "Stimmen der Völker in Liedern" ('Rahvaste hääled lauludes'). Kogu koostasid Caroline Herder ja Johannes von Müller. Herderi temaatiline ülesehitus on siin asendunud etnoloogiliste põhimõtetega ning laulude valik ja hulk on muutunud. Eesti lauludest on kogus esindatud "Der Hagestolze" ("Kuldnaine"), "Klage über die Tyrannen der Leibeigenen" ("Oleks minu olemine"), "Lied vom Kriege" ("Venna sõjalugu").
Jaan Undusk on kommenteerinud eesti rahvalaulude esinemist Herderi kogus järgmiselt:"'...eesti rahvalaulude avaldumine Herderi populaarses kogumikus on võrreldav Eesti ja Itaalia rahvusmeeskondade kohtumisega jalgpallis, mis praegu veel Eesti jalgpallile erilist au ning kuulsust ei lisa, aga ometi mitmekümnele miljonile Itaalia jalgpallifännist televaatajale Eesti olemasolu teadvustab/---/Eesti rahvalaulud Herderi antoloogias märkisid eesti luule väljailmumist – tagasihoidlikult küll, aga siiski – maailmaareenile, seejuures väga heas seltskonnas, kontekstis, mis seda etteastet kahtlemata õilistas.'"
Ruhnu vald
pisi|300x300px|Uus ja vana kirik Ruhnus Ruhnu vald hõlmab Ruhnu saare ja seda ümbritsevad laiud Liivi lahe keskosas, administratiivselt kuulub vald nüüd Saare maakonna koosseisu, varem Pärnu maakonda. Ruhnu vald sai ametliku lipu ja vapi aastal 2015, varem oli kasutusel rannarootsi purjekat jaalat kujutav embleem kirjaga "Ruhnu Runö".
Vallas tegutsevad põhikool, ilmajaam, lennujaam, Ringsu sadam, metskond, muuseum, raamatukogu ja vallavalitsus. 2012. aasta 1. märtsist tegutseb saarel ka kiirabi.
Valla elu mõjutab tugevalt Ruhnu saare isoleeritus. Elektrikaableid saarele ei tule, elekter toodetakse kohapeal. Ruhnut ühendab mandriga suvel laeva- ja talvel lennuliiklus, haigeid transporditakse tihti kopteriga. Vallavalitsuse igapäevatöös kasutatakse ohtralt kaugsidevahendeid, näiteks Skype'i.
Saarel asub Ruhnu Püha Magdaleena kirik (1912). Selle kõrval on vana puukirik, mille ehitus algas juba 1643. aastal. See on Eestis teadaolevalt vanim säilinud puithoone.
Külad
Ruhnu vallas asub ainult Ruhnu küla.
Ajalugu
Ruhnu vald hõlmab endise Ruhnu kihelkonna piirid. Ajalooliselt on Ruhnu olnud üks eestirootslaste põliseid asualasid, kus kujunes välja omapärane kultuur. Teise maailmasõja aegu põgenesid eestirootslased aga Ruhnust suuremas osas Rootsi, Ruhnu neid peaaegu ei jäänudki. Siiski on Ruhnus tänini säilinud tugev kohalik omapära.
Loodusobjektid
Saare keskosas on luiteline männimetsaga kaetud kõrgendik nimega Håubjärre, mille kõrgus ulatub märkimisväärse 28 meetrini. Ida pool on ka palu- ja salumetsi. Liigestunud läänerannikul valitsevad roostikud ja rannaniidud, sisemaa pool võsastunud niidud. Samuti on saarel ohtralt klibu- ja liivarandu, sh Limo rand, Överkirke rand, Kuunse rand. Rannajoone kogupikkus on vähemalt 25 km.
Poolsaared
Holma, Kunsudden, Pärs, Ringsudden ja Sjustackudden.
Masinaehitusmaterjalid
Masinaehitusmaterjalid on materjalid, mida masinaehituses kasutatakse detailide valmistamiseks.
Santorin
pisi|Santorini vulkaan ja Nea Kaimeni saar Santorin on vulkaan Thíra saarestikus Nea Kaimeni saarel. Kõrgus 127 meetrit.
Masinaehitusmaterjalid
Materjali valik
Materjali õigest valikust oleneb suurel määral nii detaili kui ka kogu masina kui terviku kvaliteet.
Santorin
Viimase poole tuhande aasta jooksul on suurimad pursked toimunud ajavahemikes 1570–1573, 1650, 1707–1711, 1866–1870, 1925–1926 ja 1939–1941. Viimane väiksem purse oli 1950. aastal.
Masinaehitusmaterjalid
Liigitus
Masinate detaile valmistatakse metallidest ja mittemetalsetest materjalidest.
Masinaehituses kasutatavad metallid jagunevad mustadeks ja värvilisteks metallideks.
Mustad metallid jagunevad omakorda malmideks ja terasteks.
Musti metalle kasutatakse nende suure tugevuse ja jäikuse ning suhteliselt madala hinna tõttu väga laialdaselt.
Hallmalm on masinaehituses põhiline valumaterjal. Sellest valatakse tööpinkide sänge, mitmesuguseid keredetaile, kandureid, hoo- ja rihmarattaid, hoobi jms.
Tempermalmist detailide toorikuid saadakse samuti ainult valamise teel. Võrreldes teiste malmidega on tempermalmil suurem löögitugevus ning seda kasutatakse selliste detailide valmistamiseks, millele mõjub mõningane (juhuslik) löökkoormus.
Valgemalm on suure kõvadusega, habras ja halvasti lõiketöödeldav metall. Seda kasutatakse niisuguste detailide valmistamiseks, mis peavad olema kulumiskindlad või töötavad agressiivsetes keskkondades.
Teras on põhiliselt raua ja süsiniku baasil moodustatud sulam, mille süsinikusisaldus on alla 2,14%´(malmides on süsinikusisaldus üle 2,14%).
Teraseid võib jagada mitmesse gruppi
Veel saab teraseid liigitada kvaliteedi, keemiliste omaduste ja struktuuri järgi.
Sisepingete kõrvaldamiseks ja teraste mehaaniliste omaduste parandamiseks kasutatakse termilist töötlemist – lõõmutamist, normaliseerimist, parendamist, karastamist ja noolutamist.
Tavalise kvaliteediga süsinikterastest valmistatakse detaile, mida ei ole vaja termiliselt töödelda, kvaliteetsetest süsinikterastest aga termilist töötlust nõudvaid detaile.
Legeeritud terastest tehakse masinate vastutusrikkaid detaile, mis peavad olema eriti tugevad, kuumustugevad jm.
Värvilised metallid, mida kasutatakse masinaehituses, jagunevad põhiliselt vasesulamiteks (pronksid, messingid, babiidid) ja kergsulamiteks (alumiiniumi- ja magneesiumisulamid).
Pronks on vask|vase sulam tina, plii, raua või alumiiniumiga. Kasutatakse kui hõõrdevastast materjali liugelaagrite liudade ja tigurataste hammasvööde valmistamiseks.
Messing on vase ja tsingi sulam. On hästi valatav, stantsitav ja lõiketöödeldav.
Babiit on vase, tina, plii ja antimoni sulam. Heade hõõret vähendavate omaduste tõttu kasutatakse seda liugelaagrite liudade katmiseks.
Kergsulamid on alumiiniumi- ja magneesiumisulamid. Näiteks sisaldab hästi valatav alumiiniumisulam silumiin kuni 14% räni; duralumiinium – kuni 5,5% vaske jne. Magneesiumisulamid alumiiniumi, vase, nikli ja tsingiga on heade valuomadustega, kerged ning hõlpsasti lõiketöödeldavad. Neist valmistatakse masinate ja seadmete keresid ning vähekoormatud detaile,
1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
pisi| 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid XIII maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 31. maist 29. juunini Mehhikos.
Masinaehitusmaterjalid
Liigitus
Mittemetalsetest materjalidest kasutatakse masinaehituses puitu, kummit, nahka, asbesti, metallkeraamikat, plaste jt.
1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Valikturniiril osales 113 koondist.
Masinaehitusmaterjalid
Liigitus
Eriti laialdaselt on tänapäeval levinud plastid, seda peamiselt nende kerguse, tugevuse, agressiivsetele keskkondadele vastupidavuse ning friktsioonilisuse või antifriktsioonilisuse tõttu. Kõikide plastide heaks omaduseks on nende vormitavus suhteliselt madalatel temperatuuridel, mis võimaldab keerulise kujuga detaile saada kõrgtootlikel meetoditel.
Metallide asendamine plastidega alandab märgatavalt masinaehitustoodangu töömahukust ja maksumust.
Plastidest valmistatakse mitmesuguseid suhteliselt vähekoormatud detaile nagu keresid, hammasrattaid, rihmarattaid, laagrite liudu, pukse, käepidemeid. Eriti laialdaselt kasutatakse neid elektri- ja raadiotööstuses paneelide, alusplaatide, isolaatorite ja paljude muude detailide valmistamiseks.
Plastide negatiivseks, seni veel kõrvaldamata omaduseks on kalduvus vananemisele. Vananemisega kaasneb mehaaniliste omaduste ning aja jooksul isegi mõõtmete järkjärguline muutumine.
Karlstadi vald
Karlstadi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Värmlandi läänis. Asub Vänerni järve ääres.
LAMP-platvorm
LAMP (või L.A.M.P.) on lühend, mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid:
Karlstadi vald
Suuremad asulad on Karlstad, Blombacka, Alster, Ulvsby, Skåre, Molkom, Vallargärdet, Vålberg ja Väse.
Välislingid
ᑲᕐᓪᔅᑕᑦ
LAMP-platvorm
Täpsemalt on see avatud lähtekoodiga veebiplatvorm.
AMP paketid on kombineeritud installpaketid, mis koosnevad Apache, MySQL ja PHPst.
Sarnaselt LAMP-iga võib komplekteerida ka teistuguseid kooslusi OS+Veebiserver+AndmeBaasiMootor+PaindlikProgrammeerimiskeskkond, n.t FreeBSD+Apache+PostgreSQL+PHP.
Hammarö vald
Hammarö vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Värmlandi läänis. Asub poolsaarel Vänerni järves.
Suuremad asulad on Skoghall ja Vidöåsen.
Haabjas
222px|pisi|Haabjas Haabjas ehk vene ehk lootsik ehk ühepuulootsik on ühepuupaat, paat, mis on loodud ühest puu [[tüvi|tüvest].
Haabjas on painutatud külgedega ja madalapõhjaline kanuutaoline ühest puust õõnestatud paat, mis on tavaliselt valmistatud jämedat haava- või pärnapuust (pärnapuust paati nimetatakse pärnjaks). Ühepuulootsiku ehitus on terviklik ja tehniliselt nõudlik protsess, mille võtmetegevusteks on sobiva puu leidmine, hernekaunakujuliseks (ka sigarikujuliseks) vormimine, paari sentimeetri (ligikaudu toll) paksuseks õõnestamine, külgede laialipainutamine tule ja veega lootsikule sobiva kuju andmiseks ning kaaretamine.
Tegu on ühe vanema paaditüübiga, mis on levinud kõigil kontinentidel välja arvatud Antarktika, peamiselt põlisrahvaste, sh soome-ugri rahvaste juures. Eestis on haabjaehituse kultuur tänapäevani säilinud laialdaste üleujutuste poolest tuntud Soomaal, kus tema kohalikuks levinud nimetuseks on lootsik. Kuni 1950. aastateni kasutati Soomaa ühepuulootsikut igapäevase sõiduvahendina jõgedel ja kalapüügiks, kevadiste suurvete ajal oli haabjas aga üleüldse ainsaks liikumisvahendiks. Tänaseks on haabja kasutusalad teisenenud kaasaegsemate ning odavamate paaditüüpide tõttu, kuid säilinud on haabja rekreatiivne kasutus ja kultuuriline tähendus.
2016. aastal kanti haabja ehitamine Soomaal Eesti vaimse kultuuripärandi nimistusse. 2020. aasta 19. märtsil allkirjastas kultuuriminister taotluse kanda ühepuulootsiku ehitamine ja kasutamine Soo­maal UNESCO kiireloomulist kaitset vajava vaimse kultuuripärandi nimistusse. 2021. aasta lõpul kanti haabjas UNESCO kultuuripärandi nimistusse .pisi|Haabja ehitus Soomaal Haabjalaagris aastal 2008
Siimens
Siimens (tähis S) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) juhtivuse mõõtühik. Üks siimens on niisuguse ahelaosa elektrijuhtivus, mille takistus on üks oom: Juhtivuse väärtus võrdub takistuse pöördväärtusega. Kui näiteks elektrijuhi takistus R = 10 Ω, siis tema juhtivus G = 1/10 = 0,1 S.
Ühik on nime saanud saksa leiduri ja töösturi Ernst Werner von Siemensi nime järgi.
Eerik Haabjärv
Eerik Haabjärv (kuni 1938. aastani Erich Aleksander Haarband; 1. jaanuar 1916 Tallinn – 21. oktoober 1995 Viimsi vald) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1939).
Teenis Auto-Tanki rügemendis.
Enn Haare
1926. aasta augustis ülendati ta Sõjakooli õppekursuse lõpetamise järel nooremleitnandiks ning määrati teenistusse 5. Jalaväerügementi. 1932. aasta veebruaris ülendati ta leitnandiks, teenistuskoht oli siis 1. Soomusrongirügement. 1940. aasta veebruaris sai ta kapteni auastme.
Teenis Soomusrongirügemendis.
Siivert
Siivert (tähis Sv) on ekvivalentdoosi mõõtühik SI-süsteemis. See on nimetatud Rootsi meditsiinifüüsiku Rolf Maximilian Sieverti järgi.
Siivert on tuletatud SI-süsteemi mõõtühik. Teiste SI ühikute kaudu väljendatuna avaldub siivert kui
Siivertites mõõdetakse kiirguse kahjulikku mõju kudedele. Erinevalt kiirgusühikust grei, mida mõõdetakse samuti džaulides kilogrammi kohta, on siivert korrigeeritud kiirgusfaktoriga (kaaluteguriga), mis sõltub kiirguse liigist ja muudest asjaoludest.
Lothar I (Frangi keiser)
pisi|Keiser Lothar I (849–851) Lothar I (umbes 795 – 29. september 855) oli Frangi keiser 840–855 ja Kesk-Frangi kuningas 843–855.
Bernhard Haltrik
Bernhard Haltrik (21. detsember 1895 – 13. august 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major).
Lothar I (Frangi keiser)
Lothar säilitas Frangi keisritiitli ja sai endale valitsemiseks Itaalia ning maariba Reini ja Rhône'i jõe vahel kuni Põhjamereni ehk Kesk-Frangi riigi. Seega läks ka Karl Suure pealinn Aachen tema valdusse ning seal asuski ta resideerima. Itaalia andis ta valitseda oma vanimale pojale Ludwigile.
855. aastal, enne oma surma jagas ta riigi kolmeks: põhjapoolse osa (Lotharingia koos Aacheniga) sai ta keskmine poeg Lothar, keskmise ehk Burgundia noorim poeg Charles ja vanimale pojale, Ludwig II-le jäi Ida-Frangi riik ning lisaks sai too ka keisritiitli.
Lothar abiellus 821. aasta oktoobris Toursi Ermenegardega. Abielust sündis 8 last, 3 poega ja 5 tütart, kes kõik täiskasvanuks said. Pärast Ermenegarde surma 20. märtsil 851 sündis Lotharil ka üks abieluväline poeg.
Muhu vald
Muhu vald on vald Saare maakonnas. See hõlmab Muhu saare ja seda ümbritsevad laiud.
Muhu valla elanikest 99,53% on eestlased, see on suurim eestlaste osakaal kõikide Eesti omavalitsuste arvestuses.
Muhu vallavanem on Raido Liitmäe.
Külad
Muhu vallas on 52 küla.
Tähtsamad külad on Hellamaa, Koguva, Kuivastu, Liiva, Nõmmküla ja Pädaste.
Kirikud ja kalmistud
Muhu Katariina kirik, Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirik, Muhu-Rinsi Neitsi Maria Kaasani Pühakuju kirik
Lahed
Aljava abajas, Hiiu laht, Lalli laht, Lõpemeri, Pädaste laht, Suuremõisa laht, Väike-Suuremõisa laht
Poolsaared
Adjanina, Ahenda, Ahenda nukk, Anenina, Hännasäär, Kaistu lõpp, Kalama nina, Kansi säär, Koeranina, Kompassi madal, Kuuralaid, Kuuralõpp, Laasikse laid, Laedemäealune, Lepanina, Luutsenukk, Nukasäär, Oosaare neem, Paljaslao nukk, Pikasääre ots, Rübjagi neem, Seanina, Suursäär, Tammiski nukk, Vanasillanukk, Villema nina, Võrgusääre nukk, Üllissaare nina
Saared
pisi|püsti|[[Kesselaid|Kesselaiu rand]] Muhu valla suuremad saared on Muhu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid
Väiksemad saared: Abluse kare, Argi kare, Juudikse laid, Kesse madal, Kindakare, Leemetikare, Leenilaid, Litsu kare, Muhukare, Neolaid, Olevikare, Oolaid, Pühadekare, Rombikare, Sepakare, Silmkare, Sääri saar, Vahtnakare.
Madalad
Valla territooriumile jäävad näiteks Raugi madal ja Viinakari.
Kultuur
Muhu rahvarõivad eesotsas triibuliste seelikutega on mingil määral Eesti "esindusrahvariieteks" kujunenud. Muhus kasutatakse siiani rahvakultuurist pärinevat aidauste värvimisstiili.
Muu
Vallaeelarve maht 2008. aastal oli 33 532 000 krooni ehk 2,14 miljonit eurot.
Jaanus Männik
Jaanus Männik (sündinud 3. mail 1951 Põltsamaal) on Eesti poliitik.
Haridus
Jaanus Männik lõpetas 1969. aastal Tapa 1. Keskkooli ja 1974. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia agronoom-ökonomistina. Ta on lõpetanud 1965. aastal lõpetas ka Tapa muusikakooli viiuli erialal.
Poliitiline tegevus
VIII, IX ja X Riigikogu liige, Eestimaa Rahvaliidu liige alates 1994. aastast.
Septembris 2007 sai temast Are vallavanem. Alates 7. märtsist 2011 oli ta Surju vallavanem.
Lavassaare järv
Lavassaare järv on järv Pärnumaa Lääneranna valla Õepa külas, Lavassaare alevist 5 km loodes. Tegemist on loodusliku järvega, mis on piklik rabajärv pindalaga 194,5 ha. Veekogu on avalikult kasutatav. Asub Lavassaare looduskaitsealal.
Järve lõunaosas on 5 väikest madalat saart, kogupindalaga 0,48 ha.
Põhjas on väga paks (kohati 8 m) mudakiht. Lavassaare järve kirdeosas on mudakiht allikate tõttu õhem. Seal on põhi kivine ja liivane. Samas kalda lähedal on suur rändrahn, mis madalvee ajal ulatub veest välja.
Lavassaare järve suubub mitu kraavi (neist suurim on Rabaoja) ümbritsevast rabast. Järvest voolab välja Audru jõgi. Lavassaare järve vesi on pruun ja vähe läbipaistev (0,5 m), põhjani segunev ja soojenev, talvel aga suures osas põhjani külmuv.
Lavassaare järve keskkonnaregistri kood on VEE2064400.
Järv on Litoriinamere staadiumi lõpus merest eraldunud suure veekogu jäänuk.
Taimestik
Veekogude suurtaimedest on seal sageli kohatavad ujuv penikeel, kollane vesikupp, laialeheline hundinui, ahtalehine hundinui, harilik pilliroog, harilik sinihelmikas ja soopihl. Vähemal määral on märgatud selliseid taimeliike nagu harilik sõnajalg, järvkaisel, soo-piimputk, harilik metsvits, ussilill, sookail, konnaosi, harilik mürkputk, hanevits, tarn, kanarbik, soovõhk, turbasammal.
Kalastik
Kuna järv pole eriti kergesti ligipääsetav, pole ka kalastajate huvi selle vastu kuigi suur. Põhilised kalaliigid on ahven, haug ja särg. Vahel saadavat angerjat, lutsu ja vingerjat.
Lavassaare järvel on lubatud sisepõlemismootorita ujuvvahendiga sõitmine. Lavassaare järv on väga madal ja selle põhjas on suures ulatuses paks mudakiht, sisepõlemismootoriga ujuvvahendiga sõitmine kahjustaks oluliselt järvekooslust. Lubatud on mootorita ja elektrimootoriga ujuvvahendiga sõitmine, kuna need ei tekita müra ega ole kütuse ja õli võimaliku lekke tõttu reostusallikaks. Lavassaare järv on kalastamiseks sobiv veekogu, seetõttu on kõnealuse leevenduse tegemisel arvestatud kalastajate soovi järvel paadiga sõita.
2019. aastal oli keskmine kalaliikide arv võrguga katsepüügil neli.
Linnustik
Järve kallastel pesitsevad jõgitiir, tuttpütt ja tuttvart, ka sinikael- ja piilpart.
Kaldad
Kaldad on turbased, enamasti kõrged, kohati ka madalad ja pehmed. Järv on raskesti ligipääsetav.
Õõtsiksood esineb väikesel pindalal Lavassaare järve kallastel, kus see on kujunenud osalt seoses järve veetaseme alandamisega. Audru jõe lähte ümbruses on rabamets.
Järv piirneb põhjast ja läänest Kõima rabaga. Idas on mõnesajameetri kaugusel tootmismaa. Lõunast voolab järvest välja Audru jõgi. Järve voolab ida küljest vähemalt kaks kraavi. Põhja osas kaks oja ja lääne küljel üks kraav.
Oregon
pisi|Multnomah' kosk Oregoni osariigis 2019. aastal Oregon on Ameerika Ühendriikide osariik 1859. aastast. Asub USA loodeosas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas piirneb Washingtoni osariigiga, lõunas California ja Nevadaga ning idas Idahoga. Suurim linn on Portland.
Oregoni põlisasukad on bannokid, tšinukid, klamatid, sahaptinid ja mitmed väiksemad indiaani suguharud.
Loodus
Oregonis asub USA sügavaim järv Crater Lake.
Kõrgeim mägi on Mount Hood (3429 m).
Rahvastik
2012. aastal elas Oregoni osariigis 3 899 353 inimest.
Eesti kullafond (Karl Madis)
CD 2
1.  Suvelaul 2.  Kui viimaks tuled 3.  Tulemata jäänud 4.  Hääletajad 5.  Tantsud vihmas 6.  On veel aega mõelda 7.  Kus valgus 8.  Ei saa mitte vaiki olla 9.  Kerjusmees 10.  Külmast ilmast 11.  Eluseadus 12.  On ainult üks tee 13.  Lahe sina 14.  Lendas üle käopesa 15.  Ei jälgegi eilsest 16.  Võõras 17.  Jaam kahele 18.  Ei kustu iial need tõed 19.  Valge kuu ja mina
Raha emissioon
Rahakäibe tekitamiseks tuleb esmalt tekitada raha käive – selleks tuleb kõigile potentsiaalsetele tarbijatele jagada kätte mingi kokkulepitud summa, mis jääb alati käibele, s.t on jooksvalt inimeste käes.
Eesti kullafond (Karl Madis)
CD 3
1.  Paradiisisaar 2.  Veidi, veidi 3.  Sulle 4.  Reisime taas 5.  Sambakarneval 6.  Tantsija 7.  Oled mees või ei 8.   Sügisteed 9.  Räägin tõtt 10.  Homme 11.  Tore päev 12.  Meenutus 13.  Vaikuselaul 14.  Liivimaa ratsutaja 15.  Vaikides 16.  Lahe suvi 17.  Mäng 18.  Tund aega varem 19.  Lainetes 20.  Taevalik meloodia 21.  Hoia mind
Raha emissioon
Käibelelastud raha ja likviidseid maksevahendeid märgitakse tunnusega:
M1 märgib täiesti likviidseid varasid ja M3 üldse käibel olevate väärtpaberite mahtu. Mõnikord kasutatakse ka tunnust M10, millega märgitakse tarbijate valduses oleva paberraha, müntide ja kommertspankade keskpangas säilitatavate hoiuste kogumahtu.
Keskpanga emissioon
Digitaalajastul võib keskpank emiteerida nii virtuaalset digiraha kui ka välja anda paberraha ja münte. Keskpank väljastab digiraha (baasintressimääraga Euribor) vaid kommertspankadele, mis on avanud oma arveldusarve keskpangas. Tavaliselt laenati raha tagatise eest, kuid 2008. aasta finantskriisi ajal ja isegi selle järel on keskpangad väljastanud kommertspankadele krediiti ka ilma baasintressita nende likviidsuse taastamiseks.
Kuna neid kontosid kasutatakse ka pankadevaheliste maksete tegemiseks, siis välistab seevajaduse vedada sularaha ühest pangast teise. Kui kommertspangad vajavad sularaha, siis vahetavad nad digiraha paberrahaks ja/või müntideks ning vastav summa veetakse keskpangast kommertspanka, kust see väljastatakse kohapeal laenu võtjatele või rahaautomaatide vahendusel sularaha kasutajatele. Kui kommertspank tagastab raha keskpangale, siis lahkub see ringlusest.
Tavapäraseks keskpanga rahapoliitika instrumendiks on baasintressimäär, mille tõstmise või langetamisega kujundatakse kommertspankade rahanõudlust ja majanduslikku aktiivsust riigis. 21. sajandi teise aastakümne lõpuks on kujunenud olukord, kus nn kvantitatiivse lõdvendamise poliitika tõttu on raha emiteeritud nii palju, et selle hulk turul ületab juba neli korda kaupade hulka. Sellele vaatamata on majandusaktiivsus madal ning tavaliselt sellises olukorrast tõusvat inflatsiooni pole isegi tekkinud. Kuna probleemi põhjuseks peetakse seda, et pangad ei laena raha välja, siis on keskpank kehtestanud negatiivse intressi kommertspankade rahale, mis seisab keskpangas.
Kommertspankade emissioon
Kommertspangal on võimalus luua oma riskiga laenuraha, kui ta suudab tagada panga likviidsuse, s.t teostada klientide poolt nõutud rahaülekanded. Kui ülekanne toimub panga klientide vahel, s.t raha kantakse panga ühelt kontolt teisele, siis pole reaalset raha üldse vaja. Raha on vaja vaid siis, kui ülekanne tuleb teha teise panka, kuid kuna sellised ülekanded liiguvad igas suunas, siis toimub tasaarveldus (kliiring) ning tegelik summeeritud maksekohustus selgub alles tööpäeva lõpus, kokkulepitud kellaajal. Ülejääv summa arvestatakse üleöö või vajaduse korral ka pikemaajalisema laenuna. Riskide maandamiseks on Euroopa Keskpanga (EKP) poolt kehtestatud nõue, et iga kommertspank peab kohustusliku reservina hoidma 1% oma bilansimahust EKP kontol. Sularahana antakse välja ja on käibel EL keskmisena u 10% käibele lastud rahast, kuid riikide lõikes see suurus varieerub suuresti.
Riistvõimlemine 1968. aasta suveolümpiamängudel
Riistvõimlemine 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos 21.–26. oktoober.
Meeskonnavõistlus
Olümpiavõitja 1964: Jaapan 577,95. 16 meeskonda.
Mitmevõistlus
Olümpiavõitja 1964: Yukio Endo (Jaapan) 115,95. 117 võistlejat.
Vabaharjutus
Olümpiavõitja 1964: Franco Menichelli (Itaalia) 19,45.
Kang
Olümpiavõitja 1964: Boriss Šahlin (NSV Liit) 19,625.
Rööbaspuud
Olümpiavõitja 1964: Yukio Endo (Jaapan) 19,675.
Rõngad
Olümpiavõitja 1964: T. Hayata (Jaapan) 19,475.
Toenghooglemine
Olümpiavõitja 1964: Miroslav Cerar (Jugoslaavia) 19,525.
Toenghüpe
Olümpiavõitja 1964: H. Yamashita (Jaapan) 19,6
Naiskonnavõistlus
Olümpiavõitja 1964: NSV Liit 380,89. 14 naiskonda.
Mitmevõistlus
Olümpiavõitja 1964: Vera Časlavska (Tšehhoslovakkia) 77,564. 101 võistlejat.
Vabaharjutus
Olümpiavõitja 1964: Larissa Latõnina (NSV Liit) 19,59.
Rööbaspuud
Olümpiavõitja 1964: Polina Astahhova (NSV Liit) 19,332.
Toenghüpe
Olümpiavõitja 1964: Vera Časlavska (Tšehhoslovakkia) 19,483.
Patika (Rae)
Patika on küla Harju maakonna Rae vallas.
Ajalugu
Patika (Patricae) küla kui üht vanimat Tallinna Jaani seegile kuulunud maavaldust on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Patikal oli kuni 1549. aastani kaks üksjalakohta, siis tekkis juurde kolmas.
Patika küla on kuulunud Rae mõisale. Pärast Kautjala mõisa maade eraldamist Rae mõisast aastatel 1694–1698 on Kautjala olnud Tallinna linna mõis.
1918. aastal asutati Patikal Vaida Kautjal selts Ilmarine. Seltsil oli oma ligi 300 raamatust koosnev raamatukogu, mis asus Evarti talus ja mida pidas selle talu peremees Gustav Vihul. Nõukogude ajal liideti seltsi raamatukogu Jüri raamatukoguga.
1. aprillil 1949 moodustati Patika külas kolhoos Töösangar. 1960. aastatel toimunud kolhooside ühendamise käigus läks Patika küla Vaida sovhoosi haldusalasse. 1990. aastate alguses sovhoos ja sellega ka põllumajanduslik suurtootmine lagunes.
1950. aastatel alustati Patika küla keskasula planeerimist. Planeering nägi ette elamukvartali rajamist. Suurem osa toona planeeritud elamukvartalist on tänaseni välja ehitamata, sh ka näiteks kavandatud staadion. Küll aga ehitati kultuurimaja, mis mõnda aega tegutses ka koolina. 1970.–1980. aastatel tegutsesid Patika kultuurimaja juures mitmed huviringid ja korraldati rahvapidusid. 1996. aastal müüdi kultuurimaja enampakkumisel ning hoone vahetas mitu korda omanikku.
21. aprillil 2009 registreeriti Kautjala-Patika Külaselts, mille eesmärgiks on külaelu aktiveerimine, kultuuriürituste korraldamine ja muud külaelanikele suunatud tegevused.
Rapla maakond
Rapla maakond ehk Raplamaa on 1. järgu haldusüksus Eestis.
AirBaltic
thumb|airBalticu värvides Boeing 737-500 airBaltic on Läti lennufirma, mille kodulennujaam on Riia lennujaam.
Rapla maakond
Raplamaa piirneb põhjas Harju, idas Järva, lõunas Pärnu, läänes Lääne maakonnaga.
AirBaltic
Firma tekkis 1995. aastal eraettevõtte Baltic International ja riigiettevõtte Latavio – Latvian Airlines liitumisel. Lennufirma omanikeks on Läti riik 52,6% ja AirBalticu tegevjuhile Bertold Flickile kuuluv ettevõte Baltijas aviācijas sistēmas 47,2%-ga.
Rapla maakond
Kohalikud omavalitsusüksused
pisi|Raplamaa omavalitsusüksused pärast [[2017. aasta haldusreformi]] 2017. aasta haldusreformist alates kuulub Rapla maakonda neli omavalitsusüksust: Kehtna, Kohila, Märjamaa ja Rapla vald.
AirBaltic
Jaanuarini 2009 oli SAS Groupi valduses 47,2% airBalticu aktsiatest, mis 30. jaanuaril 2009 müüdi BAC-le 14 miljoni lati (umbes 20 mln €) eest.
Rapla maakond
Loodus
Raplamaad hõlmab neli maastikurajooni: Põhja-Eesti lavamaa, Lääne-Eesti madalik, Kõrvemaa ja Pärnu madalik. Suurim osa Raplamaast jääb Põhja-Eesti lavamaale.
AirBaltic
2010. aasta detsembris avaldatud teadete kohaselt müüs Bertold Flick 50% ettevõtte Baltijas aviācijas sistēmas aktsiatest Venemaa ärimehele Stanislav Kovtunile kuuluvale Bahama saartel registreeritud ettevõttele Taurus Asset Management Fund Limited.
Rapla maakond
Loodus
Suurem osa Raplamaast on siluri karbonaatsete kivimite avamusalal, maakonna põhjaosas avaneb ka ordoviitsiumi ladestu.
AirBaltic
Läti riigi võimalusi airBalticu tegevust enamusosanikuna suunata piirab 2009. aasta märtsis lahkumas olnud valitsuse transpordiministri Ainārs Šlesersi allkirjastatud aktsionäride koostööleping. 2010. aasta septembris palus uue valitsuse peaminister Valdis Dombrovskis riigi peaprokuröril hinnata lepingu kooskõla riigi huvidega.
Rapla maakond
Loodus
Maakonna kõrgeim koht on Paluküla Hiiemägi.
Andres Raid
pisi|Andres Raid 1992. aastal Andres Raid (sündinud 4. mail 1955) on eesti teleajakirjanik.
Rapla maakond
Veestik
Raplamaal asuv tähtsaim veelahe on Paluküla hiiemägi, kust saavad alguse mitme Eesti vesikonna jõed. Rapla maakond on Eesti üks karstirohkemaid piirkondi. Tähtsaim karstiala on rahvusvahelise tähtsusega Kuimetsa karstiala.
Andres Raid
Raid oli Rahvaliidu ja klubi Front Line liige.
Rapla maakond
Veestik
Järvi on maakonnas vähe.
Andres Raid
Andres Raidist räägib Kuldse Trio laul "Chiri-biri-binn", kus Raidi kujutatakse maailmaränduri ja kõigi naiste poolt armastatud mehena. Enne laulu valmimist küsis Kuldne Trio selleks Raidilt luba.
Rapla maakond
Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Rapla maakonnas 36 678 elanikku. Neist 47,63% oli mehed ning 52,37% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 11,04‰, suremuse üldkordaja 12,68‰ ja loomulik iive −1,64‰. 93,34% elanikest oli eestlased ja 3,93% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 15,54%, tööealisi (vanuses 15–64) 68,35% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 16,11%. Töötuse määr oli 9,2%. Rahvastiku tihedus oli 12,3 in/km².
AirBaltic
Sihtpunktid
airBaltic lendab kuuekümnesse sihtkohta Euroopas ja Aasias. 400px|paremal|pisi|Air Balticu sihtriigid aastal 2012
Andres Raid
Poliitikas
2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Tallinnas Kristiines.
Rapla maakond
Asustusüksused
Rapla maakonnas on üks linn, kolm alevit, 13 alevikku ja 259 küla.
Alevikud: Aespa – Alu – Eidapere – Hageri – Hagudi – Juuru – Kaerepere – Kaiu – Keava – Kehtna – Kuusiku – Lelle – Prillimäe
Külad: Aandu – Adila – Ahekõnnu – Alaküla – Altküla – Alu-Metsküla – Angerja – Aranküla – Araste – Aravere – Aruküla – Atla – Avaste – Ellamaa – Haakla – Hageri – Hagudi – Haimre – Helda – Hertu – Hiie – Hiietse – Hõreda – Härgla – Iira – Inda – Ingliste – Jaaniveski – Jalase – Jaluse – Juula – Jõeääre – Jädivere – Järlepa – Kabala – Kadaka – Kaerepere – Kaguvere – Kaigepere – Kalbu – Kalda – Kalevi – Kangru – Karitsa – Kasti – Kastna – Kasvandu – Kausi – Kehtna-Nurme – Kelba – Kenni – Keo – Keskküla – Kesu – Kiilaspere – Kilgi – Kirna – Kivi-Vigala – Kodila – Kodila-Metsküla – Kohatu – Kohtru – Koigi – Koikse – Kojastu – Koluta – Konnapere – Konuvere – Koogimäe – Koogiste – Kuimetsa – Kuku – Kumma – Kunsu – Kurevere – Kuusiku-Nõmme – Kõrbja – Kõrgu – Kõrtsuotsa – Kõrvetaguse – Käbiküla – Käbiküla – Käriselja – Kärpla – Laeste – Lalli – Lau – Laukna – Leevre – Leibre – Lellapere – Lellapere-Nurme – Lestima – Linnaaluste – Lipa – Lipametsa – Lipstu – Loe – Lohu – Lokuta – Lokuta – Loodna – Loone – Luiste – Lõiuse – Lõpemetsa – Läti – Lümandu – Lümandu – Mahlamäe – Mahtra – Maidla – Maidla – Manni – Masti – Metsaääre – Metsaääre – Metsküla – Metsküla – Moka – Mukri – Mõisaaseme – Mõisamaa – Mõraste – Mäliste – Mälivere – Mällu – Männiku – Nadalama – Naistevalla – Napanurga – Naravere – Nurme – Nurtu-Nõlva – Nõlva – Nõmme – Nõmmemetsa – Nõmmeotsa – Nõmmküla – Nääri – Oblu – Oela – Oese – Ohekatku – Ohukotsu – Ohulepa – Ojapere – Ojaäärse – Oola – Orgita – Orguse – Paaduotsa – Pae – Paeküla – Pahkla – Paisumaa – Pajaka – Palamulla – Palase – Palasi – Paljasmaa – Pallika – Paluküla – Pihali – Pirgu – Pukamäe – Purga – Purila – Purku – Põikma – Põlli – Põlliku – Põllu – Põlma – Põrsaku – Päädeva – Päärdu – Pühatu – Rabivere – Raela – Raikküla – Raka – Rangu – Rassiotsa – Reonda – Ridaküla – Riidaku – Ringuta – Risu-Suurküla – Rootsi – Russalu – Rõue – Rääski – Röa – Saarepõllu – Sadala – Saksa – Salutaguse – Saunaküla – Seli – Seli-Nurme – Selja – Sikeldi – Sipa – Sooaluste – Sooniste – Soosalu – Sulu – Sulupere – Sutlema – Suurekivi – Suurküla – Sõmeru – Sõtke – Sääla – Tamsi – Tapupere – Teenuse – Tiduvere – Tolla – Tolli – Toomja – Tuti – Tõnumaa – Tõrma – Ummaru – Urevere – Urge – Uusküla – Vaguja – Vahakõnnu – Vahastu – Vaimõisa – Valgu – Valgu-Vanamõisa – Valli – Valtu – Valtu-Nurme – Vana-Aespa – Vana-Kaiu – Vana-Nurtu – Vana-Vigala – Vankse – Vaopere – Varbola – Vastja – Velise – Velisemõisa – Velise-Nõlva – Veski – Vigala-Vanamõisa – Vilivere – Vilta – Võeva – Väljataguse – Vängla – Äherdi – Ülejõe – Ülejõe
Majandus
Tööstus on Raplamaal oluline majandusharu. Tööstustoodangu maht üle 20 töötajaga ettevõtetes oli 2005. aastal 1,6...2,1 miljardit krooni. 2006. aasta lõpus käivitati Kohila lähedal suur vineerivabrik.
Sõprussuhted
Sõprusmaakond on Kaiserslautern Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.
Ajalugu
pisi|Raplamaa omavalitsusüksused enne 2017. aasta haldusreformi Rapla maakond hõlmab enamiku Eesti NSV aegse Rapla rajooni alast, mis moodustati ajaloolise Harjumaa lõunaosast, Läänemaa idaosast, Järvamaa edelaosast ja väiksemast Pärnumaa alast.
1990. aastal 1. jaanuarist moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Rapla rajooni piires Rapla maakond.
2002. aastal ühines Rapla linn Rapla vallaga, Kohila alev Kohila vallaga ning Loodna vald ja Märjamaa alev Märjamaa vallaga. 2017. aasta haldusreformiga moodustati Rapla maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Kehtna, Märjamaa ja Rapla vald. Haldusreformieelsetes piirides säilis Kohila vald. Haldusreformi järel kuulub seni Rapla maakonda kuulunud Käru valla ala Türi valla koosseisus Järva maakonda.
Välislingid
🇪🇪
AirBaltic
Euroopa
Lissabon
Lennukipark
thumb|airBalticu Fokker F50 Seisuga mai 2020 oli airBalticu lennukipargis 38 lennukit.
Andres Raid
Poliitikas
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakond), sai 295 häält ja valituks ei osutunud.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel EKRE nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 544 häält ning ei osutunud valituks.
Purjuspäi autojuhtimine
2003. aasta septembris tabas politsei autoroolist purjus Andres Raidi. Teist korda jäi ta korrakaitsjatele purjuspäi autoroolis vahele 2004. aasta oktoobris Tallinnas Viljandi maanteel.