cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paroksüsm (geoloogia)
Paroksüsmiks on näiteks võimsad maavärinad, mis muudavad oluliselt pinnamoodi või plahvatuslikud vulkaanipursked. Vulkaanipurske paroksüsmaalseks faasiks ehk kulminatsiooniks on maksimaalse võimsuse avaldumine, mis võib tuua kaasa näiteks kaldeera tekke.
Étienne Laspeyres
thumb|Étienne Laspeyres.
Ernst Louis Étienne Laspeyres (28. november 1834 Halle – 4. august 1913 Gießen) oli saksa majandusteadlane.
Lõpetas Halle gümnaasiumi ning õppis 1853–1859 Tübingeni, Berliini, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolides õigusteadust ja kameraalteadusi; õigusteaduse doktor (1857, Halle ülikool), filosoofiadoktor (1860, Heidelbergi ülikool). Töötas 1860–1864 Heidelbergi ülikoolis eradotsendina, 1864–1866 Baseli ülikoolis ja 1866–1869 Riia Polütehnikumis poliitökonoomia professorina, 1869–1873 Tartu Ülikoolis, 1873–1874 oli Karlsruhe Polütehnikumi ja 1874–1900 Giesseni ülikooli professor. Sai tuntuks agregaatindeksite teooria loojana.
Ta oli Tartu Ülikooli geograafia, etnograafia, statistika ja poliitökonoomia professor 1869–1873.
Scania
pisi|Maad, kus asuvad Scania tehased
pisi|Scania A1 1901
Scania AB (Scania Aktiebolag) on Rootsi busse, veokeid tootev ettevõte, mille peakorter on Södertäljes ning tehased Argentinas, Brasiilias, Indias, Hollandis, Poolas, Prantsusmaal, Rootsis ja Venemaal. Lisaks toodab Scania diiselmootoreid, mida kasutatakse rasketehnikal, merenduses ning tööstuses.
Ettevõtte enamusomanik on Volkswagen Group.
Eestis on Scania bussid kasutusel mitmes bussifirmas, näiteks GoBusis, Sebes ja LuxExpressis.
Scania logo sarnaneb Skåne maakonna vapiga.
Sassuuni Davith
"Sassuuni Davith" on armeenia rahvuseepos.
Selle lõplik kuju pärineb 9.–10. sajandist, mil toimus armeenlaste võitlus araabia vallutajate vastu. Davithi tegelaskuju on 851. aastal Lääne-Armeenia Sassuuni maakonnas toimunud talupoegade ülestõusu juhi kehastus. Sellele pärimusele lisandusid aastasadade jooksul uued lugulaulud ning ajapikku moodustuski tervik, mis levis praktiliselt kõigis Armeenia maakondades ja murdeis. Tervikuga on liidetud ka mitme tuhande aasta vanuseid armeenia müüte ja eepikat. Aines on paljuski pärit ka rahva tegelikust ajaloost.
Esimesed kirjalikud viited armeenia eeposele on pärit 16. sajandi portugali rändurite Antonio Tenreino ja Maestro Alfonso reisikirjadest. Eepose materjal publitseeriti esmalt 1874. aastal rahvaluulekoguja Garegin Srvandztjani töö tulemusena. Aastatel 1936–1951 anti armenoloog Manuk Abeghjani eestvedamisel välja kaks osa "Sasuuni hulle" kolmes köites, mis sisaldasid kõiki selle ajani tuntud trükitud ja trükkimata eepose variante (kokku rohkem kui 60). Neist 15 põhjal anti 1939. aastal Manuk Abeghjani, Kevork Abovi ja Aram Ghanalanjani poolt välja eepose täielik versioon, mis koosneb 11 000 värsist. Eesti keeles ilmus "Sassuuni Davith" 1975. aastal Boris Kaburi tõlkes.
Sisu
Eepos koosneb neljast tegevusharust, igas neis räägitakse eri põlvkondade kangelastest. Iga haru jaguneb omakorda kaheks osaks.
Esimene haru – kaksikvendade Sanassari ja Baghdassari tegemised.
1. osa: võitlus Armeenia suure vaenlase Bagdadi Kaliifi vastu. Kaksikvendade sünd kuningatütrest, kes joob vett merest purskuvast allikast. Kaksikud põgenevad Bagdadist ja rajavad Sassuuni kindluse. Klaarivad arved ka Kaliifiga.
2. osa: Sanassari ja Baghdassari naisevõtt. Sanassar võitleb kadeda kaksikvennaga ja läheb Vasklinna kuningatütart kosima. Peab täitma ülesandeid, millest viimase täitmiseks tuleb appi ka Baghdassar. Kaksikud võitlevad lohega ja võidavad selle. Sanassar saab kuningatütre, Baghdassar saab kuningatütre õe endale naiseks. Sanassar saab kolm poega, Baghdassar ei saa ühtegi last.
Teine haru – Sanassari poja Vanem Mheri kangelasteod
2. osa: Msõri Meligh kutsub Mheri võitlema, kuid kolmepäevases heitluses ei võida kumbki. Neist saavad verevennad. Pärast Melighi surma meelitab tema noor naine Ismil Mher'i lossi, joodab seitsmeaastase viinaga purju ning saab Mherilt poja, kelle nimeks saab Meligh. Seitsme aasta pärast kaineks saades läheb Mher tagasi oma naise juurde, kellega saab poja Davithi. Mher ja ta naine surevad.
Kolmas haru – tegelaseks Mheri järeltulija Davith
1. osa: Vanemateta jäänud Davith saadetakse elama Msõri Ismili ja oma poolvenna Melighi juurde. Meligh vihkab Davithi, teeb sõjakäigu Sassuuni vastu. Davith paneb Melighi pimedasse tuppa luku taha, kust ta oma poolvenna jälle varsti välja laseb. Meligh otsustab lõpuks Davithist lahti saada. Davith lavastab oma surma ja temast saab Sassuunis karjus. Rohusöömine on teinud ta segaseks. Davith saab pärast Dašt Padrialis deevide tapmist ja varanduse rahvale väljajagamist kõikide lemmikuks. Davith saab jagu kõikidest vägedest, mis Meligh Sassuuni vastu saadab ning tapab ka Melighi.
2. osa: Davith kihlub Tšõmškiki Sulthaniga, kuid otsustab siiski Sinise linna kuningatütre Handuthi kasuks. Kosimist takistab aga Bapõ Frenkin, kes kutsub Davithi võitlema. Davith saab Frenkinist ja tolle sõjaväest võitu. Teel Sassuuni poole kohtavad Davith ja Handuth Tšõmškiki Sulthan'i, kes kutsub Davithi võitlema. Davith lubab seitsme päeva pärast minna, kuid unustab. Pärast pulmi läheb Davith seitsmeks aastaks ära. Handuth saadab poja Mheri isa otsima. Nad ei tunne teineteist ära ja hakkavad võitlema. Davith neab Mheri ära. Ise sureb ta aga Tšõmškik Sulthani tütre lastud mürginoole läbi.
Poolsaar
pisi|Poolsaar [[Horvaatias]]
Sassuuni Davith
Sisu
1. osa: Noorem Mher teeb Tšõmškik Sulthani linna maatasa kättemaksuks isa surma eest.
Poolsaar
Poolsaareks nimetatakse tavaliselt piklikku ja suuremalt jaolt veega ümbritsetud ning kaugele merre ulatuvat maismaaosa, mis eraldab meresid või lahtesid.
Ripsmed (organellid)
Ripsmed ehk tsiilid (cilia) on eukarüootsete rakkude 5–10 µm pikkused ja 250 nm paksused tsütoplasma väljasopistised. Ripsmed on enamasti liikuvad ning võivad olla epiteelrakkude pinnal asetsevad diferentseerunud väljasopistised (elundid). Ripsmed täidavad enamasti liikumis- või toitumisülesannet.
Akaatsia
pisi pisi|Vilistava vahhellia (akaatsia) viljad
Poolsaar
Poolsaare defineerimine ning määratlemine on keeruline ning poolsaare piirid on reeglina kokkuleppelised.
Ripsmed (organellid)
Ripsmeid esineb kõikidel loomadel. Ripsloomad ehk tsiliaadid on nimetuse saanud raku pinnal olevate liikuvate ripsmete järgi. Seevastu ümarloomade ehk nematoodide ripsmed on liikumatud.
Akaatsia
Süstemaatika ja evolutsioon
Akaatsia on suurim perekond mimoosiliste sugukonnas ja sektsioonis Acacioideae. Akaatsialiike on praegu teada umbes 1350 (arv ei ole täpne, sest liike on mõnikord raske alamliikidest eristada) ning botaanikud oletavad veel kuni 100 liigi olemasolu. Hiljutised uuringud molekulaarbioloogilisel tasemel akaatsiate kohta ja nendele lähedaste Ingoideae ja Mimosoideae sektsioonide põhjalikum tundmaõppimine on välja selgitanud, et akaatsia perekonna näol pole tegelikult tegu monofüleetilise üksusega, vaid ta jaguneb mitmeks monofüleetiliseks üksuseks, mida võiks eraldi perekondadeks nimetada. Siiski käsitletakse akaatsiaid seni traditsiooniliselt ühtse perekonnana, kuna võimalike uute perekondade süstemaatika ja piirid ei ole veel lõplikult paika pandud. Mingil määral on osade liikide jaoks siiski kasutusel teine perekonnanimi Racosperma. 1980. aastatel lepiti kokku jagunemises kolmeks rühmaks (alamperekonnaks): kuid laialt neid kasutusele ei võetud. Hiljutised uurimused on välja selgitanud umbes viie fülogeneetilise üksuse (perekonna või alamperekonna) olemasolu. Need on:
Sassuuni Davith
Sisu
2. osa: Noorem Mher võtab endale naiseks Patšiki kuningatütre Goharhanumi. Mher saab jagu mitmest Sassuuni vastu astunud sõjaväest ja teeb muidki kangelastegusid. Kõik inimesed Mheri ümber surid, kuid Mher oli surematu isa needuse tõttu, mis ütles, et ta peab jääma surematuks ja lastetuks. Mher ei saa surra, kuni maailmas valitseb ebaõiglus, mille vastu ta võitleb. Vani-äärse kalju poolekslöömise järel neelab kalju Mheri koos hobusega. Mher jääb sinna ning rahva südamesse jääb lootus, et kord kaob maailmast ebaõiglus.
Ripsmed (organellid)
Ripsmed sarnanevad ehituselt viburiga, nad koosnevad protoplasmast. Viburiga võrreldes on ripsmed suhteliselt lühemad (5–10, harva kuni 20 mikromeetrit) ja erinev liikumisviis: kui viburid liiguvad kruvitaoliselt, siis ripsmed löövad ühes suunas. Mõnikord on ripsmed liitunud ja moodustavad väädikuid.
Fumarool
pisi|[[Solfataar Uus-Meremaal]] pisi|Sadestunud väävel aurava fumarooli juures. Vulcano saar, Liparisaared, Itaalia. Fumarool on vulkaanilisi gaase ja veeauru eraldav avaus maapinnas.
Akaatsia
Süstemaatika ja evolutsioon
Akaatsiad olid olemas juba miotseenis, kuid paleobotaanilisi andmeid on veel napilt.
Fumarool
Fumaroolid paiknevad sageli vulkaanide jalamil, olles nn fumaroolse staadiumi ehk hääbuva vulkanismi ilminguks. Fumaroolid esinevad sageli rühmadena, moodustades fumaroolivälja.
Fumaroolides tekivad gaasid siis, kui maa all suure rõhu all ülekuumenenud vesi jõuab maapinnale, kus tema rõhk langeb atmosfäärirõhu tasemele. Selle tulemesena muutub vesi otsekohe auruks. Tekkivad gaasid sisaldavad tavaliselt suures koguses süsinikdioksiidi, vääveldioksiidi, vesinikkloriidhapet ja vesiniksulfiidi.
Akaatsia
Ehitus ja välimus
Akaatsiad on puud või põõsad. Aafrika savanniliikidel iseloomulik "vihmavarjukujuline" võra. Lehed on kahelisulgjad liitlehed või fülloodid. Aafrika liikidel esinevad abilehtedest kujunenud pikad astlad, Austraalia kuivalembestel liikidel on abilehed redutseerunud ja fülloodid meenutavad astlaid. Sarv-akaatsial on jämenenud, seest lihakad okkad. Õied on tavaliselt suhteliselt väikesed, kollased, kobarates. Seemned valmivad kaunades. Juurestik lai ja sügav. (Vt ka konkreetsete liikide kirjeldusi.)
Fumarool
Väävlirikkaid fumaroole nimetatakse solfataarideks, booririkkaid fumaroole aga soffionideks.
Thomas Bernhard
pisi|Thomas Bernhard (1987) Thomas Bernhard (Nicolaas Thomas Bernhard); 9. veebruar 1931 – 12. veebruar 1989) oli Austria kirjanik.
Fumarool
Fumaroolid võivad esineda nii väikeste pragudena kui pikkade lõhedena. Nad võivad moodustada kaootiliselt paiknevate fumaroolidega fumaroolivälju, nad võivad esineda laavavoolude pinnal ja lõõmpilvega kaasneva püroklastilise voolu paksudes lademetes. Fumarool võib avaneda veekogu põhja ja seda võidakse nimetada kuumaveeallikaks. Pinnavee vaatekohast võibki fumarooli nimetada kuumaveeallikaks, milles kogu vesi aurub maapinnale jõudmise hetkel.
Yellowstone'i rahvuspargis on umbes 4000 fumarooli.
Laurent Gbagbo
pisi|Laurent Gbagbo Laurent Koudou Gbagbo (sündinud 31. mail 1945) oli Elevandiluuranniku president 2000–2011.
Batüaal
Batüaal on maailmamere ökoloogiline sügavusvöönd, bentaali osa.
See asub merepõhja sügavusel 500...1000 (3000) m.
Arendali vald
Arendali vald on vald Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Arendal.
Batüaal
Geomorfoloogilisest aspektist vaadatuna asub see bentaali osa maailmamere mandrinõlval.
Arendali vald
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Batüaal
Batüaali ei ulatu valgus ning seetõttu puudub seal ka floora.
Batüaali kohal lasuvat veemassiivi nimetatakse batüpelagiaaliks.
9. aprill
9. aprill on Gregoriuse kalendri 99. (liigaastal 100.) päev; aasta lõpuni jääb 266 päeva. Juliuse kalendri järgi 27. märts (1901–2099).
Suur-Belt
right|thumb|Taani väinad Suur-Belt (taani keeles Storebælt) on väin, mis ühendab Kattegatti Beldi merega ja eraldab Sjællandi ja Fyni.
Väina laius on 18 km, sügavus umbes 20 m. Suur-Beldi väin on Taani väinadest sügavaim ning võimaldab suurte laevade pääsu Läänemerre. Väina ületab Suur-Beldi sild.
Wilhelm Lexis
thumb|Wilhelm Lexis
Wilhelm Hector Richard Lebrecht Lexis (17. juuli 1837 Eschweiler, Preisimaa kuningriik – 24. august 1914 Göttingen) oli saksa majandus- ja statistikateadlane.
Akaatsia
Ökoloogia
Akaatsiaid iseloomustab suhteliselt hea kuivataluvus, mistõttu nad on levinud eelkõige rohtla-tüüpi kooslustes, Aasias ka eelmäestikes. Eriti oluline koht on neil Aafrika savanni ökosüsteemis ja Austraalia poolkõrbetes, kus esineb ka suurim liigiline mitmekesisus. Savannides on nad üheks arvukamaks puude ja põõsaste rühmaks, olles (muidu harvade puudega koosluses) pesapuuks paljudele linnuliikidele ja ka põhiliseks toidutaimeks kaelkirjakutele. Sarv-akaatsial on tekkinud huvitav sümbioos sipelgatega, kes elavad akaatsia okastes, söövad teatud lihakaid puu osi ja kaitsevad (võime tõttu valusalt hammustada) samal ajal puud muude loomade eest
Majanduslik tähtsus
Piirkondades, kus akaatsiad on laialt levinud, on neile leitud mitmeid kasutusalasid. Beetliakaatsia lülipuidust saadakse parkainet katehhut. Hõheakaatsiat kasvatatakse ilutaimena, aga ka koorest saadavate parkainete pärast. Lisaks saadakse temast parfümeerias kasutatavat mimoosiõli. Viimast saadakse ka sulgakaatsiast, kuid rohkem hinnatakse sulgakaatsiat ta kõva puidu pärast, mida tarvitatakse ehituses. Kummiakaatsiast ja ka lakiakaatsiast saadakse vaiku (kummiaraabikut). Lakiakaatsia viljadest ja lehtedest saadakse ka värvainet ja parkaineid. Parfümeeriatööstus toodab õitest akaatsiaõli (kassiaõieõli). Indias tarvitatakse ta lehti veel vürtsina ja seemneid süüakse. Araabia akaatsiat, lakiakaatsiat ja beetliakaatsiat kasvatatakse ka lakitäi peremeestaimena.
Wilhelm Lexis
Lõpetas 1855 Kieli gümnaasiumi, õppis 1855–1859 Bonni ülikoolis õigus- ja kameraalteadusi, matemaatikat ja loodusteadusi; filosoofiadoktor (1859, Bonni ülikool). Täiendas end Pariisi ülikoolis sotsiaalteaduste ja poliitökonoomika alal. Töötas 1872–1874 Strasbourgi Ülikoolis riigiteaduste ning 1874–1876 Tartu Ülikoolis geograafia, statistika ja etnograafia erakorralise professorina.
Akaatsia
Kultuurilooline tähtsus
Seoses mitmesuguste kasutusaladega, eriti teatud liikide tarvitamisega ravimtaimena, on akaatsiatel oluline koht Aafrika rahvaste folklooris.
Wilhelm Lexis
Luges Tartus kõiki põhilisi statistikakursusi. Oli 1876–1883 Freiburgi ülikooli majandusprofessor, 1883–1887 Breslau (Wrocławi) ülikooli kateedrijuhataja, 1887–1907 Göttingeni ülikooli õppejõud.
Akaatsia
Kultuurilooline tähtsus
Austraalias on akaatsia rahvuspuu. Alates 1838. aastast tähistatakse seal 1. septembril akaatsia päeva (Wattle Day; langeb kokku paljude liikide õitsemisajaga). Ka Austraalia rahvusvärvid roheline ja kuldne sümboliseerivad akaatsia lehtede ja õite värvi.
Akaatsialiike
Täielikum loend leheküljel Akaatsialiikide loend
Leil (brittide kuningas)
Ta valitses kakskümmend viis aastat.
Tema valitsemisajal ehitas Saalomon Jeruusalemma templi ja Silvius Epitus oli Alba Longa kuningas.
The Cat Concerto
Sisu
Selles osas on Tom klaverimängija. Ta siseneb kontserdisaali ja mängib klaveril Ferenc Liszti kirjutatud teist Ungari rapsoodiat. Kuid Jerry magab klaveri sees ja Tomi mäng äratab ta. Jerry püüab alguses kassi "aidata" takti lüües, kuid Tom lükkab ta klaverikaanelt maha. Seejärel püüab Jerry ise mängida ühte osa sellest palast, kuid Tom lööb teda klaveri häälestamise riistaga. Jerry maksab kätte, lüües klaverikaane Tomile vastu kätt, aga Tom jätkab mängimist. Siis plaanib Jerry Tomil kääridega sõrme otsast lõigata, kuid see ebaõnnestub. Jerry võtab ära kaks klaveriklahvi ja paneb asemele hiirelõksu.
Kui Tom hiljem mängib klaverit, siis Jerry tantsib klaveri sees, muutes niimoodi viisi. Pärast paneb Tom Jerry endale tooli sisse kinni, kuid Jerry keerab tooli üles välja ja saadab siis tooli suure kolksuga alla tagasi. Tom paneb Jerry uuesti klaveri sisse ja mängib, kuni Jerry pääseb ja mängib oma lugu klaverikeeltel kiiremini ja kiiremini, nii et Tom ei suuda sammu pidada. Lõpuks on Tom väga väsinud ning kogu aplausi ja tunnustuse saab hoopis Jerry.
Maria Peterson
pisi|224x224px|Maria Peterson 2022. aastal Maria Peterson (sündinud 18. juuni 1977) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
Maria Peterson on lõpetanud 1995. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi ja 2003. aastal Eesti Humanitaarinstituudi näitlejameisterlikkuse erialal. Aastatel 2008–2010 õppis ta Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemia lavakunstikooli magistriõppes.
2002. aastast töötab ta Theatrumis; 1998. aastast on olnud ühtlasi Vanalinna Hariduskolleegiumi Teatrikooli õpetaja ja 2017. aastast juhataja.
Maria Peterson on mänginud filmis („Kinnunen”, 2007, Ruut).
Isiklikku
Tema isa on lavastaja ja näitleja Lembit Peterson ning ema näitleja Mare Peterson.
Maria Peterson on abielus Andri Luupiga, peres kasvab kaks last.
Kuznetsk
Kuznetsk (vene Кузнецк) on linn Venemaal Penza oblastis. Asub Trujovi jõe ääres, 120 km Penzast ida pool.
Linn on elektrotehnika- ja kergetööstuse keskus.
2007. aastal elas linnas 88 900 inimest ja 2009. aastal 87 700 inimest.
Ants (täpsustus)
Ants on eesti mehenimi.
Seda nime on kandnud või kannavad:
Ants on kartulisort.
Ants on slängis amfetamiin.
Solfataar
pisi|Solfataar [[Uus-Meremaal, mille ümbrus on kaetud väävliga]]
Solfataar ehk väävliallikas on väävlirikkaid gaase eraldav fumarool.
Nimetus "solfataar" viitab Napoli lähedal asuvale Solfatara vulkaanile, mis tegutses viimati aastal 1198.
Solfatara vulkaani ja selle fumaroolide ümber sadestunud väävlikogumeid kirjeldas esimesena Plinius Vanem.
Lääne-India vulkaanilistel saartel nimetatakse solfataare soufrière'ks. Sama nime kannavad selles piirkonnas ka mitu vulkaani ja asulat.
Solfataarigaaside peamiseks koostisosaks ei ole väävliühendid, vaid sarnaselt teiste fumaroolidega veeaur. Muud levinud gaasid on süsinikdioksiid (CO2), divesiniksulfiid ehk väävelvesinik (H2S), vesinik (H2), süsinikmonooksiid (CO), vääveldioksiid (SO2), metaan (CH4), vesinikkloriid (HCl) ja vesinikfluoriid (HF). Solfataari peamiseks väävlirikkaks komponendiks on väävelvesinik. Kuna praktiliselt kõik fumaroolid eraldavad väävliühendeid, siis ei moodusta solfataarid selgelt eristuvat rühma. Enamasti on solfataaride ümbrusse sadenenud väävlit, sest väävelvesinik oksüdeerub õhuhapnikuga kokku puutudes veeks ja väävliks.
Georg Loeschcke
Õppis Leipzigi ja Bonni ülikoolides klassikalist filoloogiat ning arheoloogiat. Kaitses 1876 Bonni ülikoolis doktoriväitekirja "De titulis aliquot Atticis quaestiones historicae". Täiendas end 1877–1878 kunstiajaloo, arheoloogia ja antiikkeelte alal Itaalias ja Kreekas. Oli 1879–1889 Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia ja arheoloogia professor. Pöördus 1889 tagasi Saksamaale, oli 1890. aastast Bonni ning 1912. aastast Berliini ülikooli professor.
Preisi Teaduste Akadeemia liige. Uuris kreeka skulptuuri ja keraamikat. Võttis osa Rooma piirikindluste väljakaevamistest. Osales EÕSi tegevuses.
Alexander Schmidt
thumb|Hermann Adolf Alexander Schmidt Hermann Adolf Alexander Schmidt (27. mai 1831 Muhu saar – 22. aprill 1894 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane ja füsioloog.
Alexander Schmidt lõi vere hüübimise fermentatiivse teooria, näidates, et fibrinogeeni muutumine fibriiniks on ensümaatilise protsessi tulemus. Ta nimetas vastavat veel avastamata ensüümi trombiiniks ja selle lähteainet protrombiiniks. Ta pani hüübimisvastaste süsteemide loomisega aluse kliinilise hematoloogia ja vereülekande edenemisele. Veel uuris ta vere hingamisfunktsioone ja seda, kuidas oksüdeerumisprotsessid muudavad vere värvust.
1884 võeti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks.
Tartu Ülikooli Uude Anatoomikumi on paigaldatud Schmidti mälestustahvel, õppehoonest teisel pool Näituse tänavat seisab aga Kassitoome pargis Alexander Schmidti monument.
Isiklikku
Tema poeg oli matemaatik Erhard Schmidt.
Teodoro Obiang Nguema Mbasogo
Teodoro Obiang Nguema Mbasogo (sündinud 5. juuni 1942) on Ekvatoriaal-Guinea president.
Ta tuli võimule riigipöördega 3. augustil 1979, kukutades oma onu Francisco Macías Nguema, kelle ta laskis hukata.
Alates 31. jaanuarist 2011 kuni 29. jaanuarini 2012 oli ta Aafrika Liidu eesistuja.
2021. aasta novembris nimetati Teodoro Obiang Nguema Mbasogo oma partei kongressil 2023. aasta valimistel kuuendaks ametiajaks kandidaadiks.
1997. aasta Norra parlamendivalimised
1997. aasta Norra parlamendivalimised toimusid 15. septembril 1997.
Need valimised andsid ootamatu tulemuse, mis aga veel kord kinnitasid vasak-parempoolsuse skaala aegumist. Sotsiaaldemokraadid kaotasid, kui tegelikult üpris vähe. 1993 olid nad saanud 36,9% nüüd aga 35%, kohti vastavalt 67 ja 65. Töölispartei oli endiselt suurim partei, ületades rohkem kui kaks korda suuruselt järgmist – Kristlikku Rahvaparteid. Töölispartei peaminister Thorbjørn Jagland astus aga tagasi, nagu oli lubanud teha, kui nad saavad vähem hääli kui eelmistel valimistel.
1997. aasta valimiste kõige suurem võitja oli Progressipartei, kes meelitas oma lubadustega valijad teistel parteidelt, seal hulgas ka Töölisparteilt. Progressipartei läks koguni mööda Høyrest, kellele 1997. aasta valimised "olid halvimad pärast 1884. aastat".
Vegårshei vald
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Vapp
Vapp kinnitati 30. aprillil 1987. Sellel kujutatakse rebast, kes esindab kohalikku ürgset loodust ja rebasefarmi.
Ryan Gosling
Ryan Thomas Gosling (sündinud 12. novembril 1980 Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas) on Kanada näitleja, režissöör, kirjanik ja muusik.
Ta karjäär sai alguse lastesarjast "Mickey Mouse Club", kus ta hakkas mängima juba 13-aastaselt. Edasi mängis sellistes koguperesarjades nagu "Are you afraid of dark?", "Goosebumps", "Breaker High" ja "Young Hercules". Esimese peaosa sai ta filmis "Fanaatik" (2001), järgnesid peaosad filmides "Mõrva ABC" ja "Hädatapp".
Avalikkuse tähelepanu alla sattus ta rolliga filmis "Päevaraamat", võites kokku viis auhinda. Järgmises filmis, "Halva Haardes" mängis ta narkosõltlasest ajalooõpetajat, ning filmis "Lars ja nukk" sotsiaalselt saamatut erakut – mõlema filmiga oli ta esitatud kandideerima auhindadele, mida ta ei võitnud. Pärast kolmeaastast näitlemispausi mängis ta filmis "Kurb valentinipäev", millega võitis jälle auhinna. Aasta 2011 osutus tema jaoks pöördeliseks: ta mängis peategelast kolmes filmis: romantilises komöödias "Rumal pöörane armastus", poliitilises draamas ja märulis "Ohtlik sõit".
Lapsepõlv ja noorus
Gosling on sündinud Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas, kuid kasvas üles hoopis Inglismaal Cornwallis. Tema mormoonidest vanemad lahutasid, kui Ryan oli alles laps, ja ta jäi elama koos emaga. Lapsena ei olnud tal sõpru ning koolikiusamise pärast algkoolis õppis ta aasta aega koduõppes.
Esinema hakkas ta noorelt, lauldes oma vanema õe Mandiga pulmades ja arendades juba lapsena välja isikupärase aktsendi. Gosling on hiljem selgitanud: "Lapsena arvasin ma, et Kanada aktsent ei kõla piisavalt karmilt; poisid peaksid kõlama nagu Marlon Brando. Niisiis on mul nüüd võlts aktsent, millest ma lahti ei saa – enam see polegi nii võlts." 17-aastaselt jättis Gosling keskkooli pooleli, et pühenduda näitlejakarjäärile.
Isiklikku
Gosling elab New Yorgis oma segaverelise koera Georgiga. Aastatel 2003-2004 oli ta suhtes näitleja Sandra Bullockiga, kellega koos ta näitles filmis "Mõrva ABC". Aasta 2005 keskpaigast kuni 2007 keskpaigani käis ta "Päevaraamatu" kaasstaari Rachel McAdamsiga. 2008 avalikustasid nad, et on taas koos, kuid läksid hiljem siiski lahku.
Aastast 2011 on ta suhtes näitleja ja modelli Eva Mendesega. 12. septembril 2014 sai paar esimese tütre.
Ilmarise tänav
Ilmarise tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis.
Tänav sai nime 16. septembril 1952; see on nimetatud Soome mütoloogilise tegelase Ilmarise järgi.
Ilutaim
pisi|Krookus on Eestis levinud ilutaim pisi|Punane pöök on Eestis levinud ilupuu Ilutaim ehk dekoratiivtaim on taim, mida kasvatatakse kujunduslikul ehk esteetilisel eesmärgil ehk ilu pärast aias või haljasalal, lõikelille või toataimena.
Ilutaimed võivad olla nii pärismaised kui ka võõrliigid.
Ilutaimede kasvatamine on väga vana tava. See oli levinud juba antiikajal.
Ilutaimede kasvatamine on aianduse tähtis osa, mida nimetatakse iluaianduseks. Iluaianduses kasvatatakse taimi enamasti nende ebatavalise värvuse pärast. Taime ebaharilikku värvi osa on kõige sagedamini õis, aga need võivad olla ka lehed, viljad, koor või ükskõik milline muu osa. Värvi asemel võidakse taimi kasvatada ka meeldiva lõhna või huvitava kuju või ükskõik millise haruldase tunnuse tõttu, olgu selleks kasvõi suured ja silmatorkavad ogad kaktustel. Igal juhul on ilutaimede kasvatamise eesmärk pakkuda esteetilist naudingut ja meelelahutust kas taime kasvatajale enesele, tema külalistele ja/või avalikkusele.
Ilutaimede hulka kuulub ka enamik poti- ja akvaariumitaimi.
Ka paljusid puid kasvatatakse ilupuuna, eriti aedade või maastiku kujunduses. Ilupuud on haljastuse tähtsad elemendid ja ilupuude planeerimisega avalikku ruumi tegelevad maastikuarhitektid. Puid istutakse sageli teede serva, kus nad pakuvad näiteks varju. Niisuguseid teid, mida ääristavad puud, nimetatakse puiesteedeks ja alleedeks.
Aias koondatakse väikesed ilutaimed tavaliselt peenrale. Sama liiki ilupuud koondatakse tavaliselt kas hekki või puuderitta.
Ilutaimed võivad vahel aednikult nõuda erilisi toiminguid ja hoolitsust. Kõige rohkem on seda vaja bonsai ja pügamiskunsti korral, aga ka ülejäänud ilutaimed võivad vajada istutamist, pookimist, kastmist, rohimist, niitmist või teisi tegevusi. Kui need tegevused ära jätta, siis võivad taimed lakata olemast ilusad ja mõnikord isegi hukkuda.
Ilutaimedest aretatakse sageli uusi sorte ja kultivare, milles taime erilised omadused paremini välja tuleksid. Sorte aretatakse ka saagitaimedest, aga just ilutaimedel on see eriti levinud.
Thomas Youngblood
Thomas Youngblood (sündinud 29. mail 1974) on Ameerika Ühendriikide kitarrist, kes mängib sümfoonilise power metal'i ansamblis Kamelot. Ta alustas kitarri mängimist 17-aastaselt ja 1991. aastal asutas koos Richard Warneriga Kameloti. Pärast Warneri lahkumist kirjutavad Kameloti laulusõnu peamiselt Thomas ja Roy Khan.
Ta on abielus sopranlaulja Mari Youngbloodiga, kes on mõnel Kameloti albumil samuti kaasa teinud. Neil on tütar Annelise, kelle hääl kõlab Kameloti loos "Soul Society" (albumil "The Black Halo").
Åmli vald
Åmli vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Åmli.
Ilutaim
Ilutaimede kasvatamist eristatakse saagitaimede kasvatamisest. Saagitaimede kasvatamisega tegeldakse näiteks põllumajanduses, köögiviljade ja viljapuude kasvatamisel ning metsanduses. Sellegipoolest võidakse saagitaimi ühtlasi ilutaimena kasvatada, samuti peavad paljud näiteks küpset viljapõldu, kõrvitsaõisi või vilja kandvat õunapuud ilusaks. Eri inimesed võivad sama taime kasvatada eri põhjustel, samuti on võimalik, et mis ühe jaoks on ilutaim, on teise jaoks umbrohi (võilill, kummel). Nii pole ilutaimel kindlat piiri.
Looma, keda ilu pärast kasvatatakse, nimetatakse iluloomaks.
Åmli vald
Valla staatuse sai Omlidi kihelkond 1. jaanuaril 1838. Aastal 1876 eraldati Åmlist Myklandi vald ning 1908. aastal Gjøvdali ja Tovdali vald. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
pisi|tühi|Eppelandi küla Åmli vallas.
8. aprill
8. aprill on Gregoriuse kalendri 98. (liigaastal 99.) päev. Juliuse kalendri järgi 26. märts (1900–2099).
Hiroyoshi Nishizawa
pisi|Hiroyoshi Nishizawa Hiroyoshi Nishizawa (西沢広義 Nishizawa Hiroyoshi; 27. jaanuar 1920 Nagano prefektuur, Jaapan – 26. oktoober 1944 Mindoro, Filipiinid) oli Jaapani hävituslendur Teises maailmasõjas.
Kräkk
thumb|Kräkiterad suurendatult Kräkk (inglise keeles crack) on argikeelne nimetus kokaiinvesinikkloriidist ja naatriumvesinikkarbonaadist valmistatava kokaiinipreparaadi kohta; kräkk on kokaiiniderivaat, mida võidakse tarbida ja enamasti tarbitaksegi narkootikumina.
Kokaiini toorpulber segatakse vee või soodalahusega, segu keedetakse ning pärast keetmist külmutatakse kiiresti. Põhja settinud tahke aine kuivatatakse ja saadakse kokaiinipreparaat.
Seda suitsetatakse sigaretina (segatuna tubakaga) või väikese kräkipiibuga ning see mõjub mõne sekundiga (mõnedel andmetel 8–10 sekundiga).
Kräkk töötati välja 1985. aastal. Kräkki peetakse odavaks ja arvatakse, et see on põhjustanud laialdase uimastiprobleemi.
Kräkk on erakordselt tugev sõltuvustekitaja.
Johnny Weissmüller
pisi|Johnny Weissmüller 1940. aastatel Johnny Weissmuller (sünninimega Peter Johann Weissmüller, ungari-saksapäraselt János Weißmüller; 2. juuni 1904 Freidorf, Ungari kuningriik (tänapäeval Timișoara, Rumeenia) – 20. jaanuar 1984 Acapulco, Mehhiko) oli USA näitleja, ujuja ja mitmekordne olümpiavõitja, kes sai kuulsaks Tarzani-filmide peaosalisena.
Weissmülleri vanemad olid saksa keelt rääkinud Petrus Weißmüller ja Erzsebet Kerschil. Weissmülleri sünnikoht Freidorf on tänapäeval osa Rumeenia Timișoara linnast.
Lapsepõlv
Lapsena olid Johnny ja tema noorem vend Peter usinad ujujad. Kui isa suri, pidi Johnny tööle minema, et perekonda ülal pidada.
Sportlaskarjäär
Weissmülleri esimene amatöörvõistlus oli 6. augustil 1921 ja ta võitis AAU-meistrivõistlustel 50 jardi vabaujumise. Weissmüller rääkis, et sündis Windberis ja andis sünniajaks noorema venna Peteri sünniaja. Nii oli kindel, et ta sai ujuda USA olümpiakoondises ning see oli otsustav USA passi saamisel, sest muidu poleks tema võistlemine USA koondise ridades olnud võimalik. Peter väitis, et tema on vanem vend Johnny.
19. juulil 1922 Weissmüller ületas Alameda basseinis Duke Kahanamoku 100 m vabaujumises maailmarekordi ajaga 58,6. Ühtlasi oli ta esimene, kes ujus 100 m alla ühe minuti. 1924. aasta olümpiamängudel Pariisis tuli ta 20. juulil samal distantsil olümpiavõitjaks eelmiste mängude võitu kaitsma tulnud Kahanamoku ees. Weissmüller võitis Pariisis veel kuldmedali 400 m vabaujumises ja 4x200 m vabaujumise teatevõistluses. Ta kuulus ka USA pronksmedali saanud veepalli meeskonda.
Neli aastat hiljem 1928. aasta olümpiamängudel Amsterdamis võitis Weissmüller kuldmedali 100 m vabaujumises ja 4x200 m vabaujumises.
Karjääri jooksul püstitas ta 28 maailmarekordit, võitis 52 USA meistri tiitlit ega kaotanud amatöörina ühtegi võistlust.
Näitlejakarjäär
Weissmüller alustas 1929. aastal modelli- ja näitlejakarjääri. Esimene filmiroll oli kõrvalosa filmis "Glorifying the American Girl". Tõeline karjäär algas siis, kui ta sõlmis seitsmeaastase lepingu Metro-Goldwyn-Mayeriga ja debüteeris Tarzanina 1932. aastal filmis "Ahvide Tarzan" ("Tarzan the Ape Man"). Tema filmirollist tuli kohe rahvusvaheline sensatsioon ja film sai väga suure menu osaliseks. Weissmüller esines kuueteistkümne aasta jooksul kokku 12 Tarzani-filmis.
MGM-ga tegi Weissmüller kuus Tarzani filmi, kus kõigis mängis Jane'i Maureen O'Sullivan ja viimases kolmes filmis Tarzani poega Johnny Sheffield. 1942. aastal läks Weissmüller RKO (Radio-Keith-Orpheum) Picturesi, kus ta tegi veel kuus Tarzani filmi. Neist viies esimeses oli Sheffield poja osas ja viimases neljas osas mängis Jane'i Brenda Joyce.
Kuigi Weissmüller ei olnud esimene Tarzani filmide kangelane, olid tema menu aluseks kindlasti pikk kasv, pronksikarva nahavärv ja täiuslikult arenenud lihastega Tarzani kehastamine, keda peeti mehelikkuse ideaaliks. Tarzanina kaitses ta julgelt oma Aafrika kuningriigi asukaid jahimeeste eest. Kindlasti oli tema kõige meeldejäävam fragment filmis see, kui ta tagus rusikatega vastu rinda ja lasi kuuldvale Tarzani röögatuse.
Tarzani karjääri järel mängis Weissmüller Columbia Picturesis aastatel 1948–1954 13 "Jungle Jimi" filmis. "Jungle Jimi" telesarja hakati tootma 1955. aastal ja seda tehti 26 osa.
Kinaver
pisi|Kinaver pisi|Punased kinaveri kristallid nõeljate [[antimoniit|antimoniidikristallidega maatriksis]] Kinaver, värvipigmendina ka tsinnoober on punakat värvi sulfiidne mineraal, mida kasutatakse ka pigmendina maalikunstis.
Kinaver kristalliseerub heksagonaalse süngoonia kristallidena. Kristallid on prismalised või nõeljad. Esineb enamasti teraliste agregaatidena. Erikaal on 8...8,2. Kõvadus Mohsi astmikul on 2...2,5.
Kinaver on peamine elavhõbeda maak. Esineb settekivimeis lõhetäitena ning vulkaanilistes piirkondades fumaroolide ümbruses. Moodustab kooslusi püriidi, stibniidi ning realgaariga; lõhedes ka kvartsi, kaltsedoni, kaltsiidi ning barüüdiga.
Kinaveri suurimad leiukohad asuvad Hispaanias.
Pigmendina
Pigmendina on kinaveri kasutatud juba alates antiikajast. Varasematel aegadel jahvatati värvi tootmiseks looduslikku mineraali, tänapäeval toodetakse maalimistarvete jaoks sünteetilist kinaveri.
Omadused
Pigment on nõrgalt mürgine ja mitte eriti valguskindel. Seda on heledamates ja tumedamates toonides, tumedamate kinaveride maalimisomadused on paremad. Kattevõime hea, kuivab aeglaselt. Sobib enamiku värvidega, erandiks on pliid sisaldavad pigmendid, nagu pliivalge.
Petaẖ-Tikva
thumb|Petaẖ-Tikva Suur sünagoog Petaẖ-Tikva (kasutatakse ka nimekujusid Petah-Tikva, Petach-Tikva ja Petaẖ-Tiqwa) on linn Iisraeli Keskringkonnas.
Säärised
pisi|Cowboy säärised, Oklahoma rahvusmuuseum Säärised on pahkluust põlveni ulatuvad torukujulised säärekatted.
Ajaloost
Lääne- ja Kesk-Euroopas olid säärised laialdaselt kasutusel juba keskajal.
Eestis kanti varrastel kootud villaseid põiktriipudega või ühevärvilised säärekatteid. Meeste säärised olid enamasti tumedat värvi, kas tumesinised või mustad. Naiste säärised olid valged või punased, harvem sinised. Muhus ja Kihnus olid need värviliste põiktriipudega. Muhu saarel kantigi rahvapäraseid sääriseid kõige kauem, 20. sajandi algusaastateni.
Petaẖ-Tikva
Üldinfo
Aastal 2007 elas linnas 188 900 inimest. Linna haldusterritoorium hõlmab 35,9 km².
Säärised
Varasem kandmine
Sääriseid kanti enne sukkade tulekut koos kapukatega. Nad seoti põlve alt kinni säärepaeltega, jalatalla alt käis läbi kitsas riba (käänus), mis ei võimaldanud sääristel üles poole tõusta. Sääriseid kandsid naised ka suvel paljajalu käies, et seelikuserv jalgu ei hõõruks.
Petaẖ-Tikva
Üldinfo
Linnas elab 70 tuhat ortodoksset juuti, keda teenindavad kolmsada sünagoogi, kaasa arvatud 19. sajandist pärit Suur sünagoog, ja 8 rituaalset sauna. Petaẖ-Tikva lähedal on kaks kalmistut, linnast idas ja kirdes.
Säärised
Tänapäev
Tänapäeval valmistatakse sääriseid mitmetest erinevatest materjalidest vastavalt kasutusotstarbele.
Petaẖ-Tikva
Üldinfo
Petaẖ-Tikvast on pärit kirjanik ja keeleteadlane Rami Sa'ari, kirjanik ja tõlkija Yehoshu'a Kenaz ning bioloog Amots Zehavi.
Ajalugu
Petaẖ-Tikva asutasid ümberasujad Euroopast. See on vanim tänapäevane juudi põllumajandusasundus Palestiinas. Esialgu ostsid nad selleks maa-ala Aakori orus Jeeriku lähedal, kuid Türgi sultan tühistas ostu ja keelas neil sinna asumast. Asunikud said maad Petaẖ-Tikva praeguses asukohas ja säilitasid sellele varem valmis mõeldud nime oma lootuste sümbolina.
Esialgu oli Petaẖ-Tikva jaoks ostetud väike (3,4 km²) maa-ala malaariasoo, nii et sinna polnudki algul võimalik elama asuda. Selle asemel asutasid nad 20 km lõuna poole Yehudi alevi. Parun Edmond James de Rothschildi abiga õnnestus ostetud maa 1883. aastaks sedavõrd kuivendada, et seal sai elada.
Petaẖ-Tikvas toimus 1886 esimene registreeritud araablaste rünnak juudi uusasundusele Palestiinas.
Romantik
Romantik on romantismi ideaali püüdlev või sellele vastav isiksusetüüp.
Romantik võib olla ka romantismi kui kunstistiili ajalooline esindaja.
Stereotüüp
Klassikaline pilt romantikust on suure salliga maailmavalus tuberkuloosihaige ja õrnahingeline luuletaja, kellel pole pennigi raha, aga kes on väga andekas ja hea fantaasiaga. Romantik õhkab taga ja eelistab ulmelist fantaasiailma tegelikule maailmale, mille suhtes ta on irooniline.
Petaẖ-Tikva
Ajalugu
Esimese maailmasõja ajal pakkus Petaẖ-Tikva varjupaika Tel Avivist ja Jaffast pärit põgenikele, kelle Türgi võimud olid linnadest välja ajanud, kui nood ei tahtnud astuda Türgi sõjaväkke, et sõdida pealetungivate Suurbritannia vägedega. Sõjas sai asula tugevalt kannatada, sest jäi sõdivate vaenuvägede vahele.
Petaẖ-Tikva põllumajanduskoolis õppisid tuhanded ümberasujad, enne kui nad edasi rändasid ja asutasid uusi asundusi kõikjal Palestiinas. Need koolid töötavad tänapäevani.
Pärast Iisraeli riigi väljakuulutamist liideti Petaẖ-Tikvaga 7 lähedalolevat küla ja linna elanike arv kasvas sellega 22 tuhandeni.
Majandus
Petaẖ-Tikva on Iisraeli suuruselt teine tööstuskeskus Haifa järel. Toodetakse tekstiili, metalltooteid, vaipu, plasttooteid, toiduaineid, rehve ja teisi kummitooteid ning seepi. 21. sajandil on Petaẖ-Tikvasse kolinud palju infotehnoloogiaettevõtteid, sealhulgas Alcatel-Lucenti, ECI Telecomi, GlaxoSmithKline'i, IBM-i, Inteli ja Oracle'i Iisraeli esindused. Seal asuvad ka maailma ühe suurima geneeriliste ravimite tootja Teva ja Iisraeli ühe suurima toiduainetööstusettevõtte Osemi peakorter. Linnast idas asub ehituskivikarjäär. Ainult üks kunagi õitsval järjel olnud ettevõtluseharu on Petaẖ-Tikvas kadunud: sidrunite kasvatamine. Piirkonnas on asustus nii tihedaks läinud ja vastavalt on maa hind nii palju tõusnud, et sidrunipuid pole seal enam otstarbekas kasvatada.
Dmitri
Dmitri on slaavi päritolu mehenimi. See on kreeka Demetriuse variant.
Nime erikujud on näiteks Dmitry, Dimitri.
Petaẖ-Tikva
Majandus
Linnas on palju side- ja kommunikatsiooniettevõtteid: Interneti-teenuse pakkujaid, rahvusvaheline telefoniettevõte Bezeq ning parempoolne religioosne sionistlik ajakirjandusvõrk, mille hulka kuuluvad Interneti-raadio, Interneti-TV ja trükikoda.
Dmitri
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dmitri 6226 mehel. Dmitri on Eestis populaarsuselt 9. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Dmitri vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 95,54 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 99,61. Dmitri oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 35).
Petaẖ-Tikva
Majandus
Linnas asub erakonna Kadima peakorter.
Haridus
Petaẖ-Tikvas on üle kolmesaja haridusasutuse, alates lasteaedadest kuni ülikoolini, nii ilmalikke kui religioosseid. Neis on üle 43 tuhande õpilase ja umbes 2400 õpetajat. Linnas on 9 avalikku raamatukogu. Pearaamatukogu asub raekoja hoones.
Sport
Linnas asuvad kaks jalgpallimeeskonda, "HaPo'el" ja "Maccabi", ning 2007 asutatud korvpallimeeskond "Pioneers".
Sõpruslinnad
Petaẖ-Tikval on seitse sõpruslinna: Bacău (Rumeenia), Chicago (USA), Koblenz (Saksamaa), Laval (Kanada), Odense (Taani), Rio de Janeiro (Brasiilia) ja Trondheim (Norra).
Helmiku tee
Helmiku tee on tänav Pirita linnaosas Pirita-Kosel.
Tänav algab Nurmiku teelt, kulgeb kirdesse, pöörab 200 meetri pärast itta ning lõppeb Vabaõhukooli teel. Tänava pikkus on 1,2 km.
Imanta tänav
Imanta tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. pisi|Imanta tänav Tänav jääb Võlvi ja Vana-Liivamäe tänava vahele.
Helmiku tee
Helmiku tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime kõrreliste sugukonda kuuluva niidutaime helmiku järgi.
Imanta tänav
Ajalugu
Imanta tänav Tallinnas Keldrimäe asumis on kandnud ajalooliselt nimetusi - Väike-Juhkendali tn, Veike-Juhkendali tn; saksa keeles Kleine Joachimstaler Straße Imantastraße', vene keeles Малая Іоахимстальская ул.''. .
Tänav Maakri ja Sibulaküla asumis sai Imanta tänava nime 17. jaanuaril 1923. Enne seda nimetati seda Arefjevi ehk Suur-Arefjevi tänavaks. 22. jaanuaril 1936 liideti Imanta tänavaga Väike-Juhkentali tänav.
Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega 13. veebruarist 1976 nimetati Lenini puiesteelt Kingissepa tänavale kulgenud osa, Ants Lauteri järgi Ants Lauteri tänavaks. Tollasest Kingissepa tänavast Juhkentali poole jätkus senine Imanta tänav.
Lillesandi vald
Lillesandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Lillesand.
Valla staatuse sai Lillesandi linn 1. jaanuaril 1838. Aastal 1962 liideti sellega Høvågi ja Vestre Molandi vald ning Eide vallast Gitmarkgårdene ala. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Eduard Värsi
Eduard Värsi (ka Eduard Väärsi; Taani rahvastikuregistris Eduard Warsi; 1. oktoober 1894 Pühajärve vald (Otepää kihelkond) – 5. mai 1979 Kopenhaagen) oli eesti ohvitser.
Elulugu
Eduard Värsi sündis 13. oktoobril (vana kalendri järgi 1. oktoobril) 1894 Otepää kihelkonnas Karl ja Anna Värsi (neiuna Laos) pojana. Ta sündis kell 10 õhtul ning ristiti 20. oktoobril.
Värsi lõpetas Tartu neljaklassilise Linnakooli.
Sõjaväeteenistusse asus Värsi 8. septembrist 1915. Ta teenis Novgorodis 177. tagavarapolgus kuni 17. veebruarini 1917. 4. aprillist 1917 kuni 9. augustini 1917 viibis Värsi Thelavi lipnikkude koolis Tbilisi kubermangus, kus ta sai sõjaväelise hariduse. Esimese ohvitseriauastme sai ta 9. augustil 1917.
20. novembril 1918 mobiliseeriti Värsi Eesti Rahvaväkke. 7. detsembrist 1918 jätkas ta teenistust 5. Rakvere jalaväepolgus noorema ohvitserina.
1942. aastal liitus Värsi 36. Kaitse Rindepataljoniga. Ta oli 2. kompaniis rühmaülem, auastmelt ülemleitnant. Värsi osales Stalingradi lahingus ja sai Surovikino kaitsmisel haavata põlvest, mistõttu tal jalg hiljem amputeeriti.
1974. aastal elas ta Kopenhaagenis.
Isiklikku
Maksimillian Väärsi on tema onupoeg.
Vana-Otepää mõis
Vana-Otepää mõis (saksa keeles Schloß Odenpäh) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 13. sajandil.
Tvedestrandi vald
Tvedestrandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Tvedestrand.
Ajalugu
Valla staatuse sai Tvedestrandi linn 1. jaanuaril 1938. Aastal 1960 liideti sellega Dypvågi ja Holti vald. Hiljem on Tvedestrandist eraldatud Strengereid ja Folevatneti alad ning liidetud vastavalt Molandi ja Risøri vallaga. Molandi vallale kuulunud Holtegårdeni ala omakorda on liidetud Tvedestrandiga. 2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
pisi|tühi|Vallas asuv Borøykileni küla [[Borøy saarel]]
Nick Park
Nicholas Wulstan Park (sündinud 6. detsembril 1958 Prestonis Lancashire'is Inglismaal) on neli korda Oscari võitnud inglise filmitegija go-motion-animatsioonide vallas ning on eelkõige tuntud "Wallace'i ja Gromiti" loojana.
Noorusaastad
Nick Park sündis Prestonis Lancashire'is, Inglismaal ning käis Cuthbert Mayne'i Gümnaasiumis. Ta kasvas üles suure huviga joonistatud multifilmide vastu: juba 13-aastaselt sündis õmblejannast ema filmikaameraga esimene multifilm "Walter the Rat". Kui Park oli 15-aastane, näidati üht tema kodus tehtud filmi BBC Noorte Animaatorite Filmivõistluse raames televisioonis.
Karjäär
Lõpetanud Sheffield Hallami Ülikooli, astus Park Rahvuslikku Filmi ja Televisiooni kooli. Seal sündis tema esimene 35 mm film, "A Grand Day Out", mis püüdis savianimatsioonide esirindes oleva Aardman Animationsi asutajate tähelepanu. 1985. aastal liitus Park Aardmaniga, kus ta töötas reklaamidega ning ühtlasi lõi muusikavideo Peter Gabrieli laulule "Sledgehammer". 1991. aastal võitis ta auhinna animasarja "Creature Comforts" eest, mis kujutab endast dokumentaalilaadset sarja intervjuudest loomaaiaasukatega.
Umbes samal ajal viis Park lõpule oma lõputöö, "A Grand Day Out" (1992), mille tegelased Wallace ja Gromit said peagi kultustegelasteks. See esimene jutustus juustu armastavast leiutajast ja tema truust koerast rääkis kahe tegelase juustuotsingutest Kuul. Wallace'i ja Gromiti järgmise seiklusega "The Wrong Trousers" (1993) võitis Park juba teise Oscari. Sellele järgnes omakorda kangelaste kolmas seiklus, "A Close Shave" (1995), teenides Nick Parkile kolmandagi Oscari.
1997. aastal auhinnati Parki CBEga. Koostöös DreamWorksiga hakkas Aardman Animations töötama filmi "Chicken Run" (2000) kallal. Filmi tegemine võttis aega ligi viis aastat, ning sellel puudus Parki loomingule omane sarm. 2006. aastal võitis Park parima animafilmi kategoorias järjekordse Oscari teosega "Curse of the Were-Rabbit" (2005), milles figureerivad juba armsaks saanud tegelased Wallace ja Gromit.
10. oktoobril 2005, puhkes Aardman Animationsi arhiivilaos tulekahju. Selle tagajärjel hävis enamik Parki loomingust, sealhulgas kõik mudelid, mida kasutati filmis "Chicken Run". Parki viimase aja töö sisaldab "Creature Comfortsi" amerikaniseeritud versiooni. Ka selle seriaali jaoks intervjueeriti ameeriklasi erinevatel teemadel ning saadud heliklipid lisati hiljem animeeritud loomkarakteritele juurde. 2007. aasta septembris paluti Nick Parkil disainida pronksist Wallace'i ja Gromiti kuju, mis paigutatakse looja kodulinna Prestonisse.
Will Smith
Will Smith (kodanikunimega Willard Christopher Smith; sündinud 25. septembril 1968 Pennsylvania osariigis Philadelphias) on filmiauhinnaga Oscar tunnustatud USA filminäitleja ja mitu Grammyt saanud hiphoplaulja (räpparina kasutas ta nime The Fresh Prince).
Tema tuntuimad rollid on filmides "Mehed mustas", "Mehed mustas 2", "Ali", "Iseseisvuspäev", "Õnne otsinguil", "Ma olen legend" ja "King Richard: kasvatades tšempione", mille eest ta pälvis 2022. aastal parima meespeaosatäitja Oscari. Ta on tuntud ka teleseriaalist "Bel Airi prints".
Eraelu
Will Smith oli aastail 1992–1995 abielus Sheree Zampinoga. Neil on poeg Trey Smith (õieti Willard Carroll Smith III, sündinud 1992), kes on kaasa teinud isa muusikavideos "Just the Two of Us".
1997. aastal abiellus Will Smith näitleja Jada Koren Pinkettiga. Abielust on neil poeg Jaden Smith (sündinud 1998) ja tütar Willow Smith (sündinud 2000). Nad mõlemad tegelevad samuti näitlemise ja muusikaga.
Sõltumatus
Sõna "sõltumatus" kasutatakse terminina mitmes tähenduses:
Helmiku põik
Helmiku põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita-Kosel.
Tänav algab Helmiku teelt, kulgeb üldjoones lõuna suunas, ristub Mesika põikteega ja lõppeb Jääraku teel.
Tänava pikkus on 150 meetrit.
Helmiku põik sai nime 14. veebruaril 1958.
Ušnīša-vidžaja
Uṣṇīṣavijayā ehk "Ušnišaga Võidukas" (tiibeti keeles གཙུག་གཏོར་རྣམ་རྒྱལ་མ།, gtsug tor rnam rgyal ma, Tsuktor Namgyelma; mongoolia keeles Бизьяа, Намжилмаа, Жүгдэрнамжилмаа; hiina keeles 佛頂尊勝佛母) on tuntud ja austatud naisjumalus Nepalis, Tiibetis ja Mongoolias; üks pikaealisuse budadest, Vairotšana emanatsioon. Tal on kolm nägu, kümme silma ja kaheksa kätt. Tema parempoolsetes kätes on lasso, nool ja vaas, milles on igavese elu eliksiir. Tema neljanda käe peopesas on silm ja külluse mudra. Tema vasaku poole kätes on väike buddha kujutis, Višva-Vadžra ja vibu. Viimane käsi on tal süles.
Uṣṇīṣavijayāt kujutatakse sageli koos Amitābha (Amitajus) ja Valge Tārāga, sest nad kõik kuuluvad pikka eluiga andvate jumaluste hulka.
Uṣṇīṣavijayā mantra:
"Om drum soha, om amrita ahyur daday soha om ah hung tam hri / ang ah rakya rakya mam sarwa satam tsa soha!"
Byglandi vald
Byglandi vald on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Norras Agderi maakonnas. Valla halduskeskus on Bygland.
Byglandi vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Sündimuskordaja
Sündimuskordaja ehk sündimuskoefitsient on mis tahes näitaja, mis saadakse, kui mingi piirkonna kogu rahvastiku või selle osa elussündide arv või sündide arv mingil ajavahemikul jagatakse vastava rahvastiku keskmise suurusega sellel ajavahemikul.
Sündimuskordajaid väljendatakse tavaliselt promillides (1000 inimese kohta) ning ajavahemikuks võetakse aasta.
Vidrike mõis
Vidrike mõis (saksa keeles Friedrichshof) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.
Ajalugu
Mõis rajati 18. sajandi keskel Pilkuse mõisast eraldatud alast.
Neriitiline vöönd
Neriitiline vöönd lasub sublitoraali kui bentaali osa peal.