cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Salevere Salumägi
Legend
Kord olnud Vanapagan jälle liikumas. Ta mureks olnudki ainult see, kuidas inimestele rohkem meelepaha valmistada ja neid oma võimusesse saada. Et saada omale pelgupaika ja kindlust nii ühes kui teises paigas, otsustanud Vanapoiss omale ehitada kaks põrgut. Ühe ta tahtis ehitada Mõisakülla ja teise Saaremaale. Hakanud siis esiteks selle põrgu ehitamiseks peale, mis pidanuks tulema Mõisakülla. Asunud vähe maad Suure väina kaldalt sisemaa poole tööle. Kõigepealt tahtnud Vanapagan maa pehmeks tampida, et siis oleks kergem ja hõlpsam sellesse põrgut ehitada. Tampinud siis Vanapoiss juba suur hulga maad tümaks ja pehmeks. Seda Vanapagana nobedat askeldamist aga märganud Suur Tõll üle väina. See olnud parajasti mingisuguse asja toimetuse Muhus ringi liikumas. Nähes Vanapaganat haaranud Tõll maast paraja kaika ja sellega visanud Vanapaganat üle väina. Kepp läinudki märki ja tabanud Vanapagant nii õnnetult, et selle mõlemad sarved peast minema lennanud. Üks neist kukkus maha Mõisaküla juurde ja teine Saleverre. Neist said siis nii kaks Salumäge: Salevere Salumägi ja Mõisaküla Salumägi. See koht, kuhu Vanapagan tahtis ehitada põrgu ja maa selleks tümaks tampis, on praegugi näha. See on Mõisaküla raba. Praegu Salevere kohalik vanarahvas räägib, et Salevere Salumägi oleks nagu neetud, sest kõik vihma-, lume- ja äikesepilved ning kõik tormid lähevad ümber Salumäe. Salumäe kohal ei ole enamasti kunagi koledat ilma, paistab ainult päike, kuid kui kord nii aasta jooksul pilved Salumäe kohal peatuvad, sajab selle kohal nii, et kõik uputab.
Vrbasi jõgi
Vrbas on jõgi Bosnias ja Hertsegoviinas.
Vrbasi jõgi algab umbes 1530 meetri kõrguselt Dinaari mäestikust, voolab valdavalt põhja ning suubub umbes 90 meetri kõrgusel merepinnast paremalt Savasse.
Jõe pikkus on eri andmetel 235 km või 240 km.
Ingmar Jõela
Ingmar Jõela (sündinud 4. augustil 1989) on eesti koreograaf, lavastaja ja näitleja.
Ta õppis aastatel 2010–2014 Tallinna Ülikoolis koreograafiat ja 2014–2018 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis lavastaja õppesuunal (28.lend).
Senegali geograafia
paremal|pisi pisi|300x300px|Senegali kliimavöötmed pisi|Senegali asukoht maailma kaardil pisi|Senegali tähtsamad linnad pisi|Senegali topograafia Senegal on Lääne-Aafrika rannikuriik, mis asub 14 kraadi põhjalaiust ekvaatorist ja 14 kraadi läänepikkust nullmeridiaanist.
Riigi kogupindala on 196 190 km2, millest 192 000 km2 on maismaa ja 4190 km2 on vesi.
Füüsikalised omadused
Senegal piirneb läänes Põhja-Atlandi Ookeaniga. Riigi pikim maismaapiir on Mauritaaniaga põhjas, 813 km piir mööda Senegali Jõe. Idas on 419 km piir Maliga. Kagus on Guinea (330 km piir) ja edelas on Guinea-Bissau (338 km), mõlemat piiri mööda voolab Casamance Jõgi. Senegal on vaid üks käputäis riike, kellel on enklaav oma piirides – väikeriik Gambia, millel on 740 km piir Senegaliga.
Kliima
Troopiline; kuum, niiske; vihmaperioodil (maist novembrini) on tugevnevad kagutuuled; kuival hooajal (detsembrist aprillini) domineerib kuum, kuiv, Lääne-Aafrika kõrbetuul. Hästi kuivad ja niisked aastaajad tulenevad talvetuultest, mis puhuvad kirdest ja suvetuultest. Dakar aastane vihmasadu, kus sademete hulk on umbes 600 mm, mis esineb juuni ja oktoobri vahel, mil maksimaalne keskmine temperatuur on 30 °C ja miinimum on 24,2 °C; detsember-veebruar maksimaalne temperatuur keskmiselt 25,7 °C ja miinimum 18 °C.
Sisemaa temperatuur on kõrgem kui rannikul (näiteks keskmine päevane temperatuur Kaolacks ja Tambacoundas võib-olla 30–32,7 °C, võrreldes Dakariga, kus see on 23,2 °C , ja vihmasadu suureneb oluliselt kaugemale lõunasse minnes, üle 1500 mm igal aastal mõnes piirkonnas. Aastased äärmused on vahemikus põhjapiiril 250 mm kuni lõunarannikupiiril 1800 mm. Kaugel riigi sisemaal, Tambacounda piirkonnas, eriti Mali piiril, temperatuur võib ulatuda koguni 54 °C.
CIA Maailma faktiraamat
Maastik: üldiselt madal, jooksev, kagus tõusvad tasandikud
Loodusvarad: kala, fosfaat, rauamaak
Maakasutus:
haritav maa: 19,57%
püsikultuurimaa: 0,28%
Niisutatav maa: 1,197 km2 (2003)
Täielik taastuvate veevarude olemasolu: 38,8 km3
Looduslikud ohud: madalikud hooajaliselt üleujutatud; perioodilised põuad
Senegal on ühinenud mitmete keskkonnaalaste lepingutega:
Senegal on allkirjastanud, kuid ei ole ratifitseerinud Mere Dumpingu konventsiooni.
Äärmuspunktid
See on nimekiri Senegali äärmuspunktidest, mis on kaugemal põhjas, lõunas, idas või läänes kui mis tahes muu koht.
Kristina Pai
Kristina Pai (neiupõlvenimega Kristina Panov, sündinud 21. augustil 1967 Jõgeval) on eesti raamatukogundustegelane, filoloog, semiootik ja tõlkija.
Haridus
Õppis 1974–1980 Jõgeva Keskkoolis ja 1980–1985 Miina Härma nimelises Tartu 2. Keskkoolis. Aastatel 1974–1981 õppis ta Jõgeva ja Tartu I Lastemuusikakoolis klaverit. Pärast keskkooli lõpetamist astus Kristina Pai Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonda õppima eesti ja soome-ugri keeleteadust. 1996. aastal oli vahetusüliõpilane Soomes Oulu Ülikoolis ja 1998. aastal Helsingi Ülikoolis. 2001. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "Essiivne ja translatiivne predikatiivadverbiaal eesti kirjakeeles" (juhendaja Mati Erelt). 2014.–2019. aastal õppis Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktoriõppes (uurimisteema "Raamatukogu kultuuriruumis", juhendaja Peeter Torop, õpingud katkestatud).
Valeri Lobanovskõi
1975. aastal võitis Kiievi Dinamo tema juhendamisel UEFA karikavõitjate karika.
Hermann Minkowski
pisi|200px| Hermann Minkowski Hermann Minkowski (22. juuni 1864 Aleksotas, Kaunase kubermang – 12. jaanuar 1909 Göttingen) oli Saksa matemaatik.
Ta on geomeetrilise arvuteooria looja ning kasutas geomeetrilisi meetodeid tulemuslikult arvuteooria, matemaatilise füüsika ja relatiivsusteooria probleemide lahendamisel. Tema tuntuim töö on 1907. aastal avaldatud uurimus relatiivsusteoorias, milles ta näitas, et tema endise üliõpilase Albert Einsteini 1905. aastal loodud erirelatiivsusteooriat võib geomeetriliselt mõista kui neljamõõtmelist aegruumi, sellest saadik tuntud kui Minkowski aegruumi.
Kristina Pai
Ühiskondlik töö
2004–2009 Euroopa Teadusraamatukogude Ühenduse LIBER-i kogude toimkonna juhatuse liige. 2010 LIBER-i kaardikogude konverentsi korraldustoimkonna liige. 2010 LIBER-i Tartus toimunud 41. aastakonverentsi korraldustoimkonna esimees. 2011–2013 LIBER-i töörühma Reshaping the Research Libraries liige (2016 viis Eesti esindajana läbi üleeuroopalist Libquali lugejauuringut). 2012–2021 LIBER-i konverentsi programmitoimkonna liige. 2013–2017 LIBER-i töörühma Research and Education liige
1999. aastast kuulub Eesti Raamatukogude Ühenduse kogude toimkonda (toimkonna juht 2008–2014). 2008. aastast ERÜ liige. 2013. aastast kuulub ERÜ Uue Mõtte töörühma. 2018. aastast ERÜ juhatuse liige
Hermann Minkowski
Haridus- ja töökäik
1887. aastal habiliteerus ta Bonni Ülikooli filosoofiateaduskonna matemaatika eradotsendiks. Aastatel 1887–1894 töötas ta õppejõuna Bonni ülikoolis, kus ta 1892. aastal sai erakorraliseks ja 1894. aastal korraliseks professoriks. Aastatel 1894–1896 töötas ta Königsbergi ülikoolis ja 1896–1902 Zürichi Polütehnikumis (praeguses ETH Zürichis). Zürichis oli Albert Einstein tema üliõpilasi. Alates 1902. aastast kuni oma surmani 1909. aastal oli Minkowski Göttingeni ülikooli matemaatikaprofessor.
Isiklikku
1872. aastal astus tema isa koos perekonnaga Preisimaa kodakondsusse. Matemaatik David Hilbert oli tema sõber ja Göttingeni ülikoolis töötamise päevil ka lähedane kolleeg.
John Watson
John Watson on mitme inimese nimi: ...
Nottinghami saar
thumb Nottinghami saar (inuktituti Tujjaat) on saar Hudsoni väinas Hudsoni lahe suus.
Vestli
Külast on teateid alates 1922.
Roosa kirmik
Roosa kirmik (Peniophora incarnata) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Nottinghami saar
Saar kuulub Kanada Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda.
Saare pindala on 1372 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 168 m.
Viimased püsielanikud lahkusid saarelt 1970. aastal.
Preprint
Preprint (inglise preprint) on teaduslik publikatsioon, mis on avaldatud ilma retsenseerimist läbimata kui töö esimene variant.
Preprindid trükitakse enamasti iseseisva üksiktrükisena, s.t. nad ei ole ajakirja ega kogumiku osad.
Eesti Telefilm
Eesti Telefilm (lühend ETF) on Eesti Televisiooni struktuuriüksus, mis on asutatud 1956. aastal.
Eesti Telefilm alustas tegevust Eesti Televisiooni filmitootmise rühmana, 1965. aastal sai ta iseseisvaks ETV struktuuriüksuseks.
Eesti Telefilm keskendus dokumentaal- ja muusikafilmide tootmisele. Stuudios Eesti Telefilm on toodetud vähemalt 400 dokumentaalfilmi ja 250 muusikafilmi.
Eesti Reklaamfilm
Eesti Reklaamfilm (lühend: ERF) oli aastatel 1967–1998 tegutsenud asutus.
ERF asutati 1967 reklaamibüroona ja see allus Eesti NSV Riiklikule Kinokomiteele. ERF-i rajaja oli Peedu Ojamaa. Aastal 1986 muudeti ERF õiguslikult vormilt loominguliseks tootmiskoondiseks. Aastal 1990 eraldus ERFist BDF Reklaamiklubi. Aastal 1998 nii ERF kui ka BDF Reklaamiklubi lõpetasid tegevuse.
ERFi tegevus seisnes Eesti Raadiole, Eesti Televisioonile ja kaubandusettevõtetele eriti telereklaami tegemises. Tuntuim ERF-i toodetud saade oli ETV-s Reklaamiklubi, mille pikajalisem (1973-1990) juht oli Mati Eliste.
Türkmeenikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Türkmeenikeelne Vikipeedia (türkmeeni keeles Türkmençe Wikipediýa) on Vikipeedia türkmeenikeelne versioon.
Türkmeenikeelsele Vikipeediale pandi alus 16. veebruaril 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon. 2019. aasta novembris blokeeriti Turkmeenias Vikipeedia, enne seda, 5. novembril oli oluliselt täiendatud president Gurbanguly_Berdimuhammedowi kohta käivat artiklit.
Virtsa
Virtsa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kudina mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rahivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rahivere külaga.
1447 mainitakse nime Veertzell, 1582 Wersom.
Suwałki koridor
Suwałki koridor ehk Suwałki avaus on umbes 100 km pikkune piirilõik Leedu ja Poola vahel Suwałki linna lähedal, mis on ainsaks NATO maismaasillaks Balti riikide ja teiste Euroopa NATO-riikide vahel.
Mõiste võttis kasutusele president Toomas Hendrik Ilves 2015. aasta aprillis Kadriorus toimunud kohtumisel Saksamaa kaitseministriga. Selle eeskujuks oli Fulda koridor ehk Fulda avaus (Fulda gap), mis oli külma sõja ajal kasutatud mõiste NATO nõrgima koha kohta Lääne- ja Ida-Saksamaa piiril Fulda linna lähedal.
Suwałki koridor on äratanud tähelepanu, kuna ootamatu sõjalise löögiga saaks selle kaudu Balti riigid ära lõigata NATO liitlastest. Samas ei oleks see hästi võimalik Valgevene territooriumit kasutamata ning vallutatud alade kontrollimiseks oleks tarvis ulatuslikke okupeerivaid jõude, mis muutuks aga ühtlasi heaks sihtmärgiks NATO löögile.
Olena Zelenska
Olena Volodõmõrivna Zelenska (ukraina keeles Олена Володимирівна Зеленська, neiuna Kõjaško ukraina keeles Кияшко; sündinud 6. veebruaril 1978) on Ukraina stsenarist, kes on praegune Ukraina esimene leedi president Volodõmõr Zelenskõi abikaasana. Zelenska valiti 2023. aasta Time'i aasta inimeseks.
Niitvälja soo
pisi|Niitvälja soo (oktoober 2015) Niitvälja soo on soo Harju maakonnas Lääne-Harju valla ja Keila linna territooriumil.
Olena Zelenska
Varajane elu ja karjäär
Olena Kõjaško sündis 6. veebruaril 1978 Krõvõi Rihis. Ta õppis Krõvõi Rihi Gümnaasiumis nr 95, kus ta kohtus oma tulevase abikaasa Volodõmõr Zelenskõiga. 2000. aastal lõpetas ta Krõvõi Rihi riiklik ülikooli linna- ja ehituskorralduse erialal, saades sellega spetsialisti diplomi. Ta on lõpetanud ka muusikakooli klaveriklassiga.
2003. aastal abiellus ta Zelenskõiga.
Professionaalne tegevus
Olena Zelenska on olnud Kvartal 95 stsenarist alates selle asutamisest.
Sotsiaalsed algatused enne täiemahulist invasiooni
Ukraina presidendiproua ühiskondlikul tegevusel enne sõda oli kolm põhisuunda: tulevaste põlvede tervis, võrdsed võimalused ja kultuuridiplomaatia.
Olena Zelenska algatas sellised projektid nagu koolitoidusüsteemi täiustamine ja turvalise koolikeskkonna riikliku strateegia väljatöötamine, koduvägivalla vastu võitlemine, takistusteta keskkond, ja ukrainakeelsete audiogiidide kasutuselevõtt muuseumides üle maailma.
3. detsembril 2020 allkirjastas president dekreedi "Ukraina tõkkevaba ruumi loomise tagamise kohta". Presidendiproua algatusel võeti vastu riiklik barjäärivaba strateegia – võrdsete võimaluste standardid kõikidele elanikkonnarühmadele – ning töötati välja barjääride ületamise tegevuskava – iga osakonna tegevuskava.
11. septembril 2020 liitus Ukraina presidendi abikaasa algatusel Biarritzi partnerlusega, võttes endale kohustusi soolise võrdõiguslikkuse ja takistusteta avaliku ruumi arendamise vallas.
2021. aastal toimus mahukas koolitoidu reform. Esitleti uut täisväärtuslikku 4-nädalast menüüd, algas toiduhoidlate moderniseerimine ning Ukrainas UNICEFi käitumusliku kommunikatsioonikampaania laste ja vanemate tervisliku toitumise teemal.
Väitekiri
Väitekiri ehk dissertatsioon (inglise dissertation või thesis) on uurimus teaduskraadi saamiseks.
Olena Zelenska
Sotsiaalsed algatused enne täiemahulist invasiooni
Ukraina presidendiproua algatuse raames on enam kui 30 riigi parimates kultuuriasutustes käivitatud juba üle 50 ukraina keelse audiogiidi. Projekt sai alguse 2020. aastal.
Väitekiri
Väitekirjade olulisemaks liigiks on doktoriväitekirjad, aga ka varasemate teaduskvalifikatsioonide saamiseks koostatud uurimused nagu näiteks kandidaadiväitekirjad ja magistriväitekirjad.
Linnaasundus
Linnaasundus (vene keeles городское поселение) on munitsipaalmoodustise liike Venemaal; linn või alev (посёлок городского типа), mille territooriumil teostatakse omavalitsuslikku haldamist.
Olena Zelenska
Sotsiaalsed algatused enne täiemahulist invasiooni
thumb|Olena Zelenska [[Esimeste leedide ja härrade tippkohtumine Kiievis|esimeste leedide ja härrade tippkohtumisel Kiievis]]
Linnaasundus
Linnaasundused, mis ei ole saanud linnaringkonna staatust, kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu.
Olena Zelenska
Sotsiaalsed algatused enne täiemahulist invasiooni
23. augustil 2021 toimus Kiievis Olena Zelenska eestvõttel esimeste leedide ja härrade tippkohtumine Kiievis. Üritusega liitus 11 presidendiprouat erinevatest riikidest. Peamiseks aruteluteemaks oli COVID-i järgne reaalsus. Ürituse lõpus kiitsid osalejad heaks ühisdeklaratsiooni.
Linnaasundus
Linnaasunduste loomine seadustati 2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitlevas föderaalseaduses. Looma hakati neid munitsipaalreformi käigus. Seisuga 1. jaanuar 2017 oli Venemaal 1589 linnaasundust.
Olena Zelenska
Sotsiaalsed algatused enne täiemahulist invasiooni
Tippkohtumiste eesmärk on ühendada esileedid ja härrad, et luua rahvusvaheline platvorm kogemuste jagamiseks ja ühisprojektide elluviimiseks inimeste heaolu nimel maailmas; arutada päevaprobleeme ja presidendiprouade ja -härrade tegevusi nende lahendamiseks; muuta iga presidendiproua ja härra hääl mõjukamaks.
Felix Maria Davídek
pisi|Felix Maria Davídek Felix Maria Davídek (12. jaanuar 1921 Chrlice – 18. august 1988 Brno) oli tšehhi katoliku vaimulik.
Olena Zelenska
Tegevus Venemaa sissetungi ajast
Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse kirjeldati Zelenskat kui Venemaa sihtmärki number kaks. Märtsi keskel viibis ta Ukrainas teadmata kohas. Ta tegi avalduse, milles rõhutas sissetungi ajal tapetud laste nimesid. Sõja ajal on tema jõupingutused keskendunud humanitaarabile, eriti puuetega laste evakueerimisele läbi Poola ja inkubaatorite importimisele sõjatsoonide haiglatesse. Zelenska esines pärast invasiooni algust esimest korda avalikult 8. mail 2022. aastal kohtumisel Jill Bideniga Užhorodis. Bideni reisi Ukrainasse, mis langes kokku emadepäevaga, mida tähistati USA-s ja Ukrainas, ei avalikustatud eelnevalt.
Felix Maria Davídek
Ta ordineeriti preestriks Stanislav Zela poolt 29. juunil 1945 ja oli vangis aastail 1950–1964. 29. oktoobril 1967 pühitses Jan Blaha ta salaja piiskopiks. Aastail 1967–1987 pühitses ta salaja ametisse 17 Tšehhoslovakkias tegutsenud põrandaaluse katoliku kiriku (koinootide) piiskoppi.
Peale piiskoppide pühitses ta ametisse veel preestreid ja diakoneid, sealhulgas viis naist.
Olena Zelenska
Tegevus Venemaa sissetungi ajast
Presidendiproua eestvõttel töötatakse välja meditsiinivaldkonna projekte: raskete vähihaigete laste evakueerimine välismaale koos edasise raviga seal, lastehaigla seadmete, eelkõige vastsündinute inkubaatorite otsimine.
Humanitaarvaldkonnas hoolitseb Olena Zelenska orbude pikaajaliselt välismaale jäämise eest. Presidendiproua juhib ka humanitaarabi andmist peretüüpi lastekodudele, suurperedele ja vanuritele, kes on jäänud ja elavad vabastatud aladel, et tugevdada sidet kodumaaga sunniviisiliselt ümberasustatud inimeste jaoks, presidendiproua algatas projekti „Piirideta raamatud”. Lastele, kes Venemaa agressiooni tõttu kodudest lahkusid ja 20 riigis peavarju leidsid, trükiti 260 000 ukrainakeelset raamatut.
Projekt “Ukraina raamaturiiul” viiakse läbi presidendiproua patrooni all. See näeb ette Ukraina kirjanduse ja selle tõlgete levitamise maailma juhtivates raamatukogudes. Algatusega on juba liitunud üle 20 riigi.
Presidendiproua käivitatud „Barjäärivaba käsiraamat“-us on loodud uus rubriik sõjaaegsete näpunäidete ja juhistega puuetega peredele, eakatele ja nende lähedastele, puuetega inimestele.
2022. aasta mais algatas Olena Zelenska riikliku vaimse tervise ja psühhosotsiaalse tugiprogrammi loomise. Programmi eesmärk on aidata ukrainlastel üle saada sõja traumeerivate sündmuste tagajärgedest.
19. juulil 2022 alustas Zelenska visiiti Ameerika Ühendriikidesse. Visiidi esimesel päeval kohtus Zelenska USA välisministri Antony Blinkeni ja Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Arenguagentuuri administraatori Samantha Poweriga. Visiidi teisel päeval kohtus ta Valges Majas Ameerika Ühendriikide presidendiproua Jill Bideniga. Zelenskaga kohtusid Valge Maja verandal ka USA president Joe Biden ja asepresident Kamala Harris.
Zelenska esines oma visiidi teisel päeval ka USA Kongressile, olles esimene teise riigi esimene leedi, kes USA Kongressi ees kõneleb. Ta kutsus üles andma Ukraina relvajõududele rohkem sõjalist abi, et kaitsta riiki Venemaa sissetungi eest.
Reisi ajal võttis Zelenska kogu Ukraina rahva nimel vastu ka dissidentliku inimõiguste auhinna kommunismiohvrite memoriaalil Washingtonis.
23. juulil toimub Ukrainas teine esimeste leedide ja härrade tippkohtumine, mis on pühendatud Ukraina riigi sõjajärgsele ülesehitustööle. Üritus on kavas läbi viia telesilla formaadis erinevate maailma riikide vahel. Tippkohtumise raames kuulutati välja raha kogumine C-tüüpi kiirabiautodele. Kokku koguti 6,4 miljonit USA dollarit, mis võimaldas osta Ukraina terviseministeeriumile 84 kiirabiautot. Need kiirabiautod on varustatud kõige vajalikuga raskelt vigastatute kiireks ja ohutuks toimetamiseks haiglatesse.
Septembris 2022 oli Zelenska kutsutuna Ursula von der Leyeni kolmandal Euroopa Liidu kõnel, kus Euroopa Komisjoni president avaldas austust tema julgusele Ukraina sõja ajal.
19. septembril 2022 osales Zelenska Londonis kuninganna Elizabeth II riiklikel matustel, et avaldada austust lahkunud monarhile "kõigi ukrainlaste nimel".
2. oktoobril 2022 külastas Zelenska Türgit, kus ta arutas Türgi esileedi Emine Erdoğaniga Ukraina orbude evakueerimist Türki, kohtus Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi Bartholomeus I-ga ja lasi vette Ukraina korveti Hetman Ivan Mazepa.
Sotsiaalmeedia ja mitmed Prantsusmaa uudisteväljaanded väitsid Zelenska kohta, et ta kulutas detsembris Pariisis ostlemise ajal üle 40 000 euro, kuid need väited osutusid valeks ja neid levitas algselt venemeelne meedia.
Olena Zelenska fond
22. septembril 2022 esitles Olena Zelenska oma fondi heategevusõhtul New Yorgis 77. ÜRO Peaassamblee ajal.
Fondi esmane eesmärk on taastada Ukraina inimkapital, nii et iga ukrainlane tunneks end füüsiliselt ja vaimselt tervena, kaitstuna ja võimeline kasutama oma õigust haridusele, tööle ja Ukraina tuleviku ehitamisele.
Fondil on kolm põhisuunda: meditsiin, haridus ja humanitaarabi. Nendes valdkondades osutatakse sihtabi, investeeritakse koolieelsete ja kooliharidusasutustesse, polikliinikutesse ja ambulatoorsetesse kliinikutesse ning toetusi koolitusteks ja teaduse arendamiseks. Sihtasutus näeb oma võtmepartneritena ja annetajatena välisettevõtteid ja teisi rahvusvahelisi sihtasutusi.
Auhinnad
Zelenska pälvis ShEO Awards 2022 nominatsioonis „Maailma rahu”. Auhinna asutas Wprost, üks mõjukamaid ja vanimaid väljaandeid Poolas.
9. novembril 2022 arvati Olena Zelenska ELLE 100 naiste hulka.
Ohtu soo
pisi|Udu Ohtu raba turbatootmisalal (aprill 2013) Ohtu soo (ka Ohtu raba) soo (raba) Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Soos asub Ohtu linnamägi, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Soost on lõigatud turvast.
Ohtu soost saab alguse Lehola oja.
Olena Zelenska
Isiklikku
Olena ja Volodõmõr Zelenskõi on kahe lapse vanemad: tütar Oleksandra (sündinud 15. juulil 2004) ja poeg Kõrõlo (sündinud 21. jaanuaril 2013). Perel on mitu lemmiklooma; kaks koera, kass, papagoi ja merisiga. Zelenska naudib sporti, talle meeldib lugeda ja on kinematograafia fänn. Perekond elab Kiievis.
Rowani maakond
thumb|Rowani maakonna kohtumaja Moreheadis
Tiina Nurk
Tiina Nurk (aastani 1936 Viiberg, 1936–1955 Varang; 2. september 1918 Rakvere – 5. detsember 2006 Tartu) oli eesti kunstiajaloolane.
Rowani maakond
Rowani maakond (Rowan County) on maakond USA-s Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Morehead.
Tiina Nurk
Elulugu
Tiina Nurk oli teenistuja tütar. Ta sündis Rakveres, kuid kasvas üles Tallinnas, kus lõpetas 1938. aastal Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledži ja 1942. aastal Õdede Kooli. Õppis aastatel 1942–1944 ja 1947–1952 Tartu Ülikoolis, lõpetas ajaloo osakonna kunstiteadlasena; kunstiteaduse kandidaat (1968, TRÜ), väitekiri "Kõrgem Kunstikool "Pallas"" (Tallinn, 1977, 2. tr 2004).
Rowani maakond
Maakonna pindala on 741 km², millest 14 km² moodustab veepindala.
Oja tänav
Oja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Oja tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Tiskre oja järgi.
Rowani maakond
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 333. Aastal 2000 oli elanikke 22 094.
Ajalugu
Rowani maakond moodustati 1856. aastal Masoni maakonna osast. Maakond on nime saanud senaator John Rowani järgi.
Koera-pöörirohi
Koera-pöörirohi (Hyoscyamus niger) on maavitsaliste sugukonda pöörirohu perekonda kuuluv taimeliik, mis on ühe- või kaheaastane 20–100 cm kõrgune ebameeldiva lõhnaga rohttaim. Tuntud ka nimede hullukoeraputk, maruhain, hambahain ja pinipussuhain all.
Tiina Nurk
Elulugu
Nurk oli aastatel 1952–1967 Tartu Kunstimuuseumi vanemteadur, seejärel aastani 1972 teadussekretär, 1972–1992 Tartu Ülikooli raamatukogu kunstiteadlane.
Koera-pöörirohi
Kirjeldus
pisi|vasakul|Juur Juur on lihakas, harunenud ja põikivaoline ning tugeva jämeda juurekaelaga.
Vars on püstine, natuke kandiline, jäme ja ühtlaselt kaetud lihtkarvade ning kleepuvate näärmekarvadega.
Lehed on hallikasrohelised, piklikmunajad, sulgjalt lõhestunud, lihakad, jämedalt hambulise servaga ja kleepuvad. Juurmised lehed asetsevad kodarikuna. Esimesel aastal kasvab taimele ainult juurmine leherosett ja need lehed on rootsulised.
Vili on enam-vähem munajas või kannukujuline, umbes 1,5 cm pikkune kupar, mille kaas seemnete valmimisel avaneb. Kupras on kuni 500 hallikaspruuni lamedat neerjat krobelise pinnaga seemet. pisi|vasakul|Seemned
Levila
Looduslikult levinud Euroopas, Lääne- ja Põhja-Aasias ning Põhja-Ameerikas. Kultuurtaimena kasvatatakse Ida-Aasias ja Austraalias. Prahipaikade ja jäätmaade tüüptaim, levinud ka aedades ja elamute ümbruses ning teeservadel umbrohuna. Üldiselt on kasvukohad ebapüsivad.
Paljunemine
Koera-pöörirohi paljuneb seemnetega. Seemned idanevad aeglaselt ja ebaühtlaselt, nende idanemist soodustab külmumine.
Droog
Kasutatakse esimese aasta juurmisi lehti (juulis, augustis) või teise aasta varrelehti (juunis), mida kogutakse õitsemise alguses kuiva ilmaga. Droogina kasutatakse ka seemneid (Hyscyani semen). Seemneid kogutakse valminult, need vabastatakse viljakestast ja kuivatatakse −1 kuni 40 kraadi juures. Kogumiseks on soovitatav panna kätte kindad või käsi kohe pärast tööd pesta. Droogil säilib lehtede loomulik roheline värvus. Niiskust ei tohi droog sisaldada üle 14%, mustaks või pruuniks muutnud lehti tohib olla kogu mahust 3%, muid taimeosi kuni 5%.
Keemiline koostis
Lehed sisaldavad 0,05–0,1% tropaanalkaloide (L-hüostsüamiin, L-skopolamiin, apohüostsiin, apoatropiin). Seemned sisaldavad enam-vähem samas koguses kahte esimest nimetatust. Võrreldes teiste tropaanalkaloide sisaldavate taimedega nagu belladonna, ogaõun, skopoolia, sisaldab koera-pöörirohi alkaloide kõige vähem.
Kasutamine
Toimib nõrgalt rahustava vahendina parkinsonismi korral ja valuvaigistina. Päevane annus on kuni 3 g droogi, mis vastab 1,5–2,0 mg alkaloididele. Välispidiselt tarvitatakse õliekstraktina närvi- ja reumavalu korral. Droogist valmistati varem astmasigareid. Keskajal kasutati tuimastava vahendina kirurgias. Mürgistusnähtudeks on naha punetus, silmapupillide laienemine, janu tekkimine, peapööritus ja oksendamine, seejärel võivad tekkida krambid ja märatsemishood, imelikud kujutluspildid. Mürgistuse korral pöörduda arsti poole ning anda kannatanule veega segatud sütt, mis adsorbeerib imendumata alkaloide.
Rahvameditsiinis kasutati seemneid hambavalu korral hamba peale panekuks, kuid ka reuma, podagra ja teiste valude korral ning rahustava ja uimastava vahendina parkinsonismi korral. Lehti, mille aurutatud mahlast saadakse hõbevalget värvainet, on kasutatud villa värvimiseks. Kogu taim on väga mürgine.
Viited
pisi|Koera-pöörirohi
Biogeograafiline rajoneerimine
Biogeograafiline rajoneerimine ehk biogeograafiline rajoonimine on Maa territooriumi või akvatooriumi liigestamine elustiku oluliste erinevuste alusel. Levinumad uuritavad rühmad on taimed (floora) ja loomad (fauna) ja vastavad liigestamised on fütogeograafiline ja zoogeograafiline rajoneerimine.
Biogeograafilise rajoneerimise üksused (nii floora kui ka fauna puhul) on tõusvas järjestuses: rajoonid ehk valdkonnad (sarnaste elementaarfloorade ja -faunadega alad), piirkonnad (nt endeemsed liigid), regioonid (nt erinevad perekonnad), riikkonnad (nt erinevad sugukonnad).
Kõiki floristilisi üksusi nimetatakse koos fütohooriendiks.
Anvin
Anvin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Maa-asula asub Ternoise'i jõe orus, 44 km Arrasist loodes, teede D343, D70 ja D94 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Vaatamisväärsused
pisi|tühi|Anvini kirik
Milvi Koplus
Kuna Koplus kirjutas seadust rikkudes välja psühhotroopseid aineid, heitis Eesti Arstide Liit ta 2007. aastal oma koosseisust välja (varem polnud EAL sellist karistust rakendanud).
Tallinna 3. kaitsepataljon
'''Tallinna 3. kaitsepataljon''' oli Eesti Vabadussõja ajal moodustatud väeosa.
Kaitsepataljonid moodustati Eesti sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoneri korraldusel 28. detsembril 1918.
31. märtsil 1919 formeeriti Kaitseliidu Harju maleva KL Tallinna 7. (reserv)jaoskonna (Eesti Kaitse Liit Deutsche Abteilung) baasil baltisakslastest Tallinna 3. kaitsepataljon, mis asus Tallinnas Mustpeade majas ja tegeles Tallinnas garnisoniteenistusega. Tallinna 3. kaitsepataljon saadeti Eesti Ajutise Valitsuse  otsusega laiali 10. juunil 1919.
Indrek Jääts
Indrek Jääts (sündinud 2. novembril 1971 Tallinnas) on eesti etnoloog ja ajaloolane.
Ta õppis Tallinna I Keskkoolis (1990). Lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikool ajaloo teaduskonna cum laude. 1998 Tartu Ülikooli etnoloogiamagister, 2005 Tartu Ülikooli filosoofiadoktor. Töötanud teadurina Tartu Ülikoolis (1998–2006) ja Eesti Rahva Muuseumis (1999–).
Peamiseks uurimissuunaks on etnilised protsessid, rahvuslus ja rahvuspoliitika Ida-Euroopas. Põhjalikumalt tegelenud setude, komide ja permikomidega. Uurinud ka maaelu muutusi Eestis pärast Teist maailmasõda.
Marcyporęba
Marcyporęba on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Brzeźnica vallas. Marcyporęba asub Wadowicest ligikaudu 11 km kirdes ja Krakówi kesklinnast umbes 27 km lääneedelas.
Marcyporębat on esmamainitud 1335. aastal.
Kutsuge McCall
Sari oli esmalt eetris telekanalis CBS aastail 1985–1989. Peategelast Robert McCalli kehastas Edward Woodward.
Kulaliai
Asula nimi on tulnud žemaidikeelsest sõnast kūlis (kulis), mis tähendab kivi.
Küla jääb osaliselt Salantai regionaalparki ja Šaukliai maastikukaitsealale. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Kulaliai kivikülv.
Looduskaitse all on üksikobjektina Kulaliai kivihunnikud, mis on tekkinud XX sajandil, kui sinna ümbruskonnast maaparandustööde käigus kive kokku veeti.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1564. aastal (nimedega Kulai ja Kuliai). 1568. aastal on mainitud küla nimega Kuliškis.
XIX sajandil jäi küla osaliselt Mosėdise, osalt aga Salantai kihelkonda.
Külas asus lohukivi, mis hävis 1994. aastal maaparandustööde käigus.
Sanan Sjugirov
pisi|Sanan Sjugirov (2010)
Tammekirmik
Tammekirmik (Peniophora quercina) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Sanan Sjugirov
Sanan Vjatšeslavovitš Sjugirov (vene keeles Санан Вячеславович Сюгиров; sündinud 31. jaanuaril 1993 Elistas) on kalmõki maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009).
Tammekirmik
Seent on leitud ka Eestist.
Šliktinė
Šliktinė (žemaidi Šlėktėne) on küla Leedus Skuodase rajoonis Notėnai vallas Bārta jõe ääres.
Galaktikate superparv
Erinevalt galaktikaparvedest, on superparved sedavõrd hiiglaslikud, et selle koosseisu kuuluvad galaktikaparved ei ole gravitatsiooniliselt omavahel seotud ja seepärast osalevad nad Hubble'i paisumises.
Šliktinė
Šliktinės on aastal 1964 avatud raamatukogu ja Notėnai kooli algharidust andev filiaal. Külas on ka Šliktinė kalmistu.
Galaktikate superparv
Superparvede suurus ulatub sadade miljonite valgusaastateni.
Šliktinė
Külas asub osaliselt muinsuskaitse alune Šliktinė ohverdamispaik, mis oli kasutusel IX–XI sajandini. Ka on muinsuskaitse all külas asuv neitsi Maarja skulptuuriga kabelike.
Pärnu filmifestival
Pärnu filmifestival ehk Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja teadusfilmide festival (varem ka Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festival) on alates 1987. aastast igal aastal toimuv filmifestival.
Edvards Treimanis
pisi|Edvards Treimanis Edvards Treimanis (pseudonüüm Edvards Zvārgulis; 2. oktoober 1866 Priekuļi vald, Võnnu kihelkond, Võnnu kreis – 8. aprill 1950 Priekuļi) oli Läti poliitik, näitleja ja luuletaja. Ta valiti aastal 1907 Vene keisririigi II Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust).
Pärnu filmifestival
Festivali idee käis välja Lennart Meri ja see on Baltimaade vanim filmifestival. Pärnu Rahvusvahelise Visuaalse Antropoloogia Ühingu ja filmilavastaja Mark Soosaare eestvedamisel korraldatava festivali üheks peateemaks on algusest peale olnud põlisrahvaste ja nende kultuuride ellujäämine. Kuid kavast leiab ka tänapäeva ühiskonda peegeldavaid sotsiaalseid käsitlusi, portreefilme huvitavatest inimestest ning inimsuhetest, samuti kunsti- ja muusikateemalisi filme.
Edvards Treimanis
Ta õppis Cēsise kreiskoolis koos läti luulele alusepanija Eduards Veidenbaumsiga. Aastast 1890 töötas ta Riia ringkonnakohtus arhivaari abilisena, teenistusastmete tabeli järgi oli kolleegiumi registraator, omas 18 tiinu maad. Avaldas luuletuste, näitemängude ja proosateoste kogumikke, esines ajakirjanikuna. Aastatel 1910–1913 andis välja "Zvārguļa Zobgala kalendāru", oli Riia läti teatri näitleja.
Pärnu filmifestival
XXVI Pärnu rahvusvahelise dokumentaal- ja teadusfilmide festivaliga 2012. aastal tähistati Eesti filmi 100. aastapäeva.
Edvards Treimanis
Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi II Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles astus ta kadettide fraktsiooni, valiti isikupuutumatuse komisjoni, võttis sõna arupärimiste avalduste, sõjakohtute kaotamise ja töötute abistamise seaduseelnõude kohta, kirjutas alla Tõnis Jürise algatatud Eestimaa kubermangu maareformi projektile, mis esitati 13. aprillil 1907, kadettide projektile avaldusele usutunnistusest ja rahvusest tulenevate kitsenduste kaotamise kohta. Aastal 1909 avas Cēsises raamatupoe, oli aastatel 1910–1911 vangis Veidenbaumsi essee "Gabals iz tautsaimniecības" avaldamise eest.
Kensa talu kalmistu
Kensa talu kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valasti külas Paide linnas Järva maakonnas.
Tähelepandav on, et linnulennult umbes 1,9 km kaugusel idas asub Madis-Juhani talu kalmistu. Ka Järva-Jaanis asuvad kihelkonnakalmistud on sealt umbes 3–4 km kaugusel. Seega pole erakalmistu rajamise põhjus arvatavasti mitte kaugus kihelkonnakalmistust, vaid inimestevahelised vastuolud ja omavaheline rivaliteet.
Maria Kaczyńska
thumb|Maria Kaczyńska Maria Helena Kaczyńska (sünninimi Maria Helena Mackiewicz; 21. august 1942 Machow – 10. aprill 2010 Smolensk, Venemaa) oli Poola presidendi Lech Kaczyński abikaasa. Ta hukkus Smolenski lennuõnnetuses.
Lev Mehlis
pisi|Lev Mehlis Lev Mehlis (vene keeles Лев Захарович Мехлис; 13. jaanuar (vkj. 1. jaanuar) 1889 Odessa – 13. veebruar 1953 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning sõjaväelane.
Lev Mehlis oli pärit juudi teenistuja perekonnast. Ta lõpetas kuus klassi Odessa Juudi Kommertskoolis. Töötas 1904–1911 kontoriametnikuna ja koduõpetajana. Aastatel 1907–1910 oli ta juudi sotsiaaldemokraatliku partei Poalei Zion liige. Alates 1911. aastast teenis Vene armees (1914–1917 kahuriväes).
1918. aastal astus Mehlis Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse. Kodusõjas osales komissarina.
1921–1922 töötas ta Tööliste-Talupoegade Inspektsiooni Rahvakomissariaadis, 1922–1926 VK(b)P Sekretariaadi sekretäri abina ja büroojuhatajana.
1926–1927 õppis Mehlis Kommunistlikus Akadeemias marksismi kursustel ja 1927–1930 Punase Professuuri Instituudis. Alates 1930. aastast oli ta ÜK(b)P Keskkomitee pressiosakonna juhataja ja samaaegselt ajalehe Pravda peatoimetaja. 30. detsembril 1937 määrati ta Punaarmee Poliitilise Valitsuse juhatajaks, millisele ametikohale ta jäi kuni 1940. aasta septembrini. 1940–1941 oli ta Nõukogude Liidu Riigikontrolli rahvakomissar ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 7. maist 1941 oli ta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Büroo liige ja alates 21. juunist 1941 Punaarmee Poliitilise Peavalitsuse juhataja.
Suure terrori ajal osales Mehlis repressioonides Punaarmee juhtivkooseisu vastu.
19. märtsist 1946 kuni 27. oktoobrini 1950 oli ta Nõukogude Liidu riigikontrolli minister.
1949. aasta detsembris tabas teda insult ja ta oli 1950. aasta oktoobris halvenenud tervise tõttu sunnitud erru minema.
Ta oli ÜK(b)P Keskkomitee liikmekandidaat alates 1934. aastast ja liige alates 1937. aastast. ÜK(b)P Keskkomitee Orgbüroo liige oli ta alates 14. jaanuarist 1938 kuni 5. oktoobrini 1952.
Herman Lerchenbaum
Läks 20-aastaselt Riias merele. Sõitis mitmel purjelaeval, sealhulgas USA omal. Astus vabatahtlikuna 1890. aastate I poolel USA mereväkke, kus teenis 33 aastat, sealhulgas oli ta 13 aastat purjetamise, sõudmise ja köiesidumise õpetaja ning poksitreenerina mereväeakadeemias Annapolises.
Ta oli liige USA sõjalaevastiku sõudemeeskonnas, kes pidi võistlema 1896. aasta Ateena olümpiamängudel, ent sõudevõistlused jäid tormi tõttu ära. Ta oli sellega teadaolevalt esimene nüüdisaegsetel olümpiamängudel osalenud eestlane. Tuli USA mereväe poksimeistriks.
Pärast reserviarvamist elas ta 1920. aastate II poolest kuni 1939. aastani Tallinnas. Kuulus Tallinna Kalevi poksiosakonna juhatusse, harrastas ka laskmist, oli koroona- ja piljardimängija. Pärast teise maailmasõja puhkemist läks USA kodanikuna Ameerikasse tagasi.
Komisjon
Komisjon on alaliselt või ajutiselt moodustatud mitmest isikust koosnev organ, mis on loodud selleks, et täita mingeid ülesandeid või valmistada ette otsustamisele tulevaid küsimusi.
Komisjonide liigid on näiteks valimiskomisjon, revisjonikomisjon.
Väägu
Väägu oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga.
1493 mainitakse nime Vaco, 1696 Wähgust, 1866 Wego.
Hundissaare
Hundissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Türi-Alliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Türi-Alliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Türi-Alliku külaga.
Varem eksisteeris Hundissaare karjamõis (saksa keeles Sorgenfrei), mis hiljem muudeti külaks (Ундисаре, mainitud umbes 1900).
Väike-Õismäe tiik
pisi|Väike-Õismäe tiik (august 2014) Väike-Õismäe tiik (ka Õismäe tiik ) on tiik Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis. Tiigi pindala on 1,6 hektarit.
Axel Smith
pisi| Axel Smith (2015)
Axel Smith (sündinud 27. juunil 1986 Ystadis) on Rootsi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2016).
Smith tuli 2006. aastal Rootsi juunioride malemeistriks. Ta sai FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse 2008. aastal. Suurmeistriks sai Smith 30-aastaselt 2016. aastal.
2012. aastal võitis ta Falunis Rootsi meistrivõistlustel pronksmedali ja tuli 2013. aastal Køges tuli Põhjamaade malemeistriks.
Smith on mänginud Rootsi võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2012, 2016).
Starboy
"Starboy" on Kanada laulja The Weekndi salvestatud ja esitatud laul samanimeliselt stuudioalbumilt. "Starboy" on saadaval allalaaditava muusikafaili, CD ja muusikavideona.
Muusikavideo
"Starboy" muusikavideol võib näha mitut maailma kõige hinnalisemaks peetavat luksusautot; laulus ka lauldud: Pull off in that Roadster SV/ Pockets overweight, getting hefty. [....] No competition, I don't really listen/ I'm in the blue Mulsanne bumping New Edition. [...] I'm trying to put you in the worst mood/ P1 cleaner than your church shoes.
280 px|pisi| Muusikavideo lõpus on filmitud Weekndi sõitmas isikliku [[McLaren P1-ga .]]
Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi teoste loend
Alltoodud loendis on esitatud baltisaksa päritolu Eesti maalikunstniku Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi teosed. Loend on mittetäielik ja katab eelkõige Eesti muuseumite kogudes olevat.
Julius Alexander Nordgren
Julius Alexander Nordgren (17. veebruar / 29. veebruar 1836 Vormsi – 18. jaanuar 1923 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.
Aastatel 1850–1855 õppis ta Pärnu gümnaasiumis. Aastatel 1855–1859 õppis Tartu Ülikoolis algul filoloogiat, kuid 1856. aastast usuteadust. Oli seejärel Eestimaal koduõpetaja. Ordineeriti 29. oktoobril / 10. novembril 1867 Peterburis õpetajaks.
Ta oli aastatel 1867–1869 pastor hiiurootslaste asunduses Gammalsvenskbys (praeguse haldusjaotuse järgi Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis; praegu osa Zmiivka (ukraina keeles Зміївка) külast). Aastatel 1870–1902 oli ta (kutsuti septembris 1869, oli kohal aasta lõpus ja introdutseeriti 5. juulil / 17. juulil 1870) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Jäi 1902. aastal emerituuri, emerituuris olles elas Haapsalus.
Isiklikku
Tema isa William Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.
Orša rajoon
Orša rajoon on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Halduskeskus on Orša linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Lisaks asuvad rajooni territooriumil veel Orša linnale alluvad Barańi linn ja Balbasava alev. Rajooni koosseisu kuuluvad Kopyśi alev ja Arechaŭski alev, selle loodeosas asub mitmete arhitektuurimälestistega Smalany asula.
Rajooni pindala on 1668 km². 2014. aasta seisuga elas seal 31 132 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Andrejeŭščyna, Arechaŭski, Babiničy, Barzdoŭka, Krapiŭna, Miežava, Piščałava, Smalany, Zabałaćcie, Zadroŭje, Zubava, Zubrevičy, Vuście ja Vysokaje külanõukogu.
Rajooni suurimaks jõeks on Dnepr. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Aršyca, Adroŭ, Lešča ja Vydryca. Rajoon asub suuremas osas Orša kõrgustikul, kõrgeim koht asub Stajki küla lähistel (237,5 m). Madalaim koht ulatub 146 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Vialikaje Arechaŭskaje ja Dzievinskaje.
2014. aasta seisuga olid elanikest 92,01% valgevenelased, 5,99% venelased ja 2% oli teistest rahvustest. 69,05% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 29,47% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 37,18% elanikke, vene keelt aga 59,45%.
Šalkas
Šalkas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Plāņi vallas. Küla asub maantee A3 ääres, valla keskusest Plāņist 18,6, endisest piirkonnakeskusest Strenčist 2,5 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Strenči piirkonda.
Šalkases asub Sedas pagrieziensi bussipeatus.
Külas kasvav tamm kõrgusega 25 m on looduskaitse all.
Eesti Talu
Eesti Talu oli aastatel 1937–1940 Tallinnas ilmunud põllumajandusajakiri.
Aastani 1940 andis ajakirja välja Põllutöökoda. Aastal 1940 aga Põllutööministeerium ja Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaat.
Ajakirja vastutav toimetaja oli Voldemar Ojamaa.
Reinhold von Berg
Friedrich Reinhold von Berg (26. oktoober (vkj) 1736 Ērgļi − 5. jaanuar (vkj) 1809 Ropaži) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik.
Elulugu
Ta oli Liivimaa maamarssali Gotthard Wilhelm von Bergi (1682−1756) ja tema abikaasa Eva Helene von Helmerseni (1695−1756) poeg. Tudeeris 1759. aastal Strassburgi ülikoolis. Seejärel reisis ringi Saksamaal ja Itaalias. Naasis Liivimaale ja valiti 1772. aastal maanõunikuks, kellena oli ametis 1786. aastani; uuesti oli ta maanõunik aastatel 1797−1798. 1772. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Võnnu kreisi ülemkirikueestseisjaks. 1784−1796 oli südametunnistuskohtunik. Teenis välja tõelise riiginõuniku aukraadi. 1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliige, olles üks asutajaliikmetest. 1796. aastal valiti ta selle presidendiks, kellena oli ametis surmani.
Meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoidud
Meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoidud (ingl dietary foods for special medical purposes) on meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toiduna käsitatav eritoidu grupp, mis on spetsiaalselt valmistatud ja ette nähtud inimese täielikuks või osaliseks toitmiseks arsti või pädeva tervishoiutöötaja juhendamise all teatud juhtudel.
Ravitoidu koostis peab vastama üldtunnustatud meditsiini ja toitumise põhimõtetele.
Meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoidud on mõeldud niisuguste isikute teatavate toitumisvajaduste rahuldamiseks, kes kannatavad teatava haiguse, tervisehäire või terviseseisundi all või on sellega seoses alatoitunud.
Meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoidud on mõeldud ainsaks või täiendavaks toiduks patsientidele, kellel on piiratud, halvenenud või häiritud tavaliste toiduainete või nendes sisalduvate toitainete või ainevahetussaaduste saadavus, seedimine, imendumine, metabolism või eritumine või kellel on muud meditsiiniliselt näidustatud toitumisvajadused, kelle dieetravi ei ole võimalik tagada üksnes tavalise toitumise muutmisega, muude eritoitudega või nende omavahelise kombineerimisega.
Ravitoitude mitmekesisuse ja nende aluseks oleva teadusliku info kiire arengu tõttu ei ole Euroopa Liidus siiani peetud asjakohaseks kehtestada üksikasjalikke eeskirju nende koostise kohta.
On kehtestatud mõningad põhieeskirjad niisuguste toodete vitamiini- ja mineraalainete sisalduse kohta, mida peetakse toitumise seisukohast täisväärtuslikuks, et rahuldada kavandatud kasutaja konkreetseid toitumisvajadusi.
Nii on Eesti Vabariigi Valitsuse määruse nr 198 - "Meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu koostis- ja kvaliteedinõuded ning selle valmistamiseks kasutatavate ainete ja käitlemise suhtes esitatavad nõuded ning märgistamise ja muul viisil teabe edastamise erinõuded ja kord", vastu võetud 20.06.2000 4. paragrahvis toodud imikule (kuni kaheteist kuu vanune laps) ettenähtud ravitoidus vitamiinide sisaldus:
Sünonüümid: meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toit, ravitoit, asjakohastel meditsiinilistel eesmärkidel valmistatud dieettoit.
Lozère'i departemangu haldusüksuste loend
Lozère'i departemangu haldusüksuste loetelu toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vald Mende on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Florac
Barre-des-Cévennes'i kanton Florac'i kanton Le Massegros' kanton Meyrueis' kanton Le Pont-de-Montvert'i kanton Sainte-Enimie' kanton Saint-Germain-de-Calberte'i kanton
Mende
Aumont-Aubrac'i kanton Le Bleymard'i kanton La Canourgue'i kanton Chanac'i kanton Châteauneuf-de-Randoni kanton Fournels'i kanton Grandrieu' kanton Langogne'i kanton Le Malzieu-Ville'i kanton Marvejols'i kanton Mende-Lõuna kanton Mende-Põhja kanton Nasbinals'i kanton Saint-Alban-sur-Limagnole'i kanton Saint-Amans'i kanton Saint-Chély-d'Apcher' kanton Saint-Germain-du-Teili kanton Villefort'i kanton
Aniküla
Aniküla oli küla Järvamaal, ajalooliselt Mäo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Paide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäo külaga.
Külast on teateid alates aastast 1686 (Hannikulla).
Bernhard Lunden
Bernhard Lunden (7. mai 1909 – ?? oktoober 1989) oli eesti ajakirjanik ja humorist.
Ta tegi kaastööd ajalehtedele “Põhja Kodu” ja “Põhja Eesti”. 1934. aastatel oli OÜ “Vaba Maa” lehtede esindaja Narvas. Ta asutas Narvas Noorsooühingu “Astra” jalgpallimeeskonna. Hiljem oli kuulus jalgpallikohtunik. 1937. aastal sai temast Narva Ajakirjanike Ühingu ja Narva Ajaloo Seltsi liige. 1955 – 1956. aastatel oli filmikroonikate tekstide autoriks.