cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hugo Vaher
pisi|Hugo Vaher Hugo Vaher (kodanikunimega Urmas Jaagusoo; sündinud 13. mail 1974) on eesti kirjanik. Tema debüütromaan "Punk ei ole surnud" ilmus 2012. aastal.
Härgmäe ordulinnus
Linnuseala asub Sakala kõrgustiku lõunaosa künklikul maastikul, umbes 70 m üle merepinna. Linnusekoha aadress: Valkas novads, Ērģemes pagasts, Ērģeme.
thumb|Kastelli idakülg põhja poolt vaadates, juuli 2013
Nimekujud
Härgmäel elasid enne ristisõdu eesti hõimud, seal asus muinaslinnus ja ala pidi kuuluma Sakala maakonda. Pärast sagedasi rüüstamisi jäi ala tühjaks ja sinna asusid lätlased. Kohanimi võis tähendada "härja pead". Muinaslinnus asus ordulinnusest veidi lõuna pool Rikanda jõe ääres ja lätlased nimetavad seda Garaisi või Augstaisi mäeks.
Orduaeg ja Liivi sõda
thumb|Kirdenurga suurtükitorn
1320 alustati baltisaksa ajaloolaste andmetel Härgmäe linnuse ehitust ordumeistri Gerdt von Jocke poolt ja see kuulus hiljem ordule ning allus Võnnu komtuurile.
1322 räägitakse dokumendis Härgmäe asulast.
1323 on esimest korda dokumentides juttu kindlusest, kui Liivimaa ordu juhtkond pidas seal nõu, kas sõlmida Leedu Suurvürstiriigiga rahuleping.
1422. aasta 11. juunil on teiste allikate järgi linnust ürikutes esmamainitud, on aga siiski tõenäoliselt palju varem ehitatud. Linnuses tegutses piirkonna komtuur, Härgmäe oli ka sõjaväe varustuslinnus, seal asusid toidu- ja relvalaod.
pisi|left|Härgmäe linnus XVII sajandil. Skeem Rootsi Sõjaarhiivist XV sajandil saavutas linnus ulatuslike ümberehituste järel lõpliku kuju. Sajandi keskpaiku on linnust täiustatud tulirelvade ajastule vastavaks ja sajandi lõpuks on valminud 2 ümarat suurtükitorni.
1550–1560 oli linnuse pealikuks Kort Wulf.
1558 novembris on osa orduvägedest talvelaagris Härgmäel. Väed naasid Tartu piiskopkonnast võitlusest venelaste vastu.
1560. aasta veebruaris ründasid sakslased Härgmäelt seal lähedal külas paiknevat sadakonda venelast. Ülejärgmisel öösel ründasid 6000 venelast Härgmäe linnust, mida kaitsesid 40 sakslast ühes talupoegadega, põletasid eelväravad maha ja asusid parempoolse lossivärava kallale. Löödi sealt tagasi, mispeale venelased taandusid. Venelased, arvates, et linnust kaitsevad ainult talupojad, naasid paari päeva pärast 300 mehega, põletasid jälle eelväravad maha ja asusid jälle parempoolse värava kallale. Rünnak löödi tagasi, mispeale tulid uuesti 300 venelast tulega. Nii jätkus asi mõnda aega, kuni sakslastel õnnestus maha lasta kohaletulnud venelaste väepealik, mispeale venelaste vägi taandus. Sakslaste linnusepealik Cordt Wulff läks pärast seda Võndu ja hankis 2 rühma sõjasulaseid linnusesse appi.
IDeal Group AS
Ajajoon
2012. aasta 6. märtsil avati Valge Klaari Tartu mnt 50A salong
Härgmäe ordulinnus
Orduaeg ja Liivi sõda
29. juunil ründasid 500 venelast Härgmäe linnust, kuid löödi tagasi. Neid asus jälitama vana ordumeister, tollane Ruhja komtuur, kellele ka Härgmäe allus; Hinrich van Galen 42 mehega. Venelased saadi koos röövsaagiga kätte 3 miili kaugusel Härgmäest Luke linnuse juures, kus nad sakslaste poolt puruks löödi. 2 miili kaugusel Lukest avastati Trikata kandist röövsaagiga naasev suur salk venelasi, kuid kuna sakslastel olid hobused juba väsinud, siis pääsesid need venelased põgenema ja sakslased naasid Härgmäele
10. juuli paiku, kui ordu käsknikud Pärnus hertsog Magnusega jagelesid, tungisid venelased 14 000 mehega üle Emajõe Härgmäe ja Helme piirkonda. Tapeti ja laastati kõik, mis ette jäi. 21. juulil tungisid venelased jälle Härgmäe alla, kuid löödi linnusest sakslaste poolt tagasi. Venelased põgenesid Valga poole ja üle Emajõe.
1560. aasta 2. augustil toimus Härgmäest kümmekonna kilomeetri kaugusel Luke linnuse lähistel Valga lähedal Härgmäe lahing, kus Vene väed (kuni 40 000 meest) purustasid Liivimaa ordu väesalgad (300–400 meest) ja kogu ordu sõjalise juhtkonna. Seejärel liikusid venelased rüüstates läbi Härgmäe, Helme ja Karksi Viljandi peale.
Novembri algul oli ordumeister Kettler sunnitud Poola kuningale pantima Võnnu, Volmari, Härgmäe, Trikata, Helme ja Karksi linnused ühes läänidega. Härgmäele tuli 200 leedulast. Linnust seni kaitsnud sõjasulased olid sunnitud kindluse üle andma ja palgata maalt lahkuma.
1560–1562 oli linnusepealikuks Johann von Stein.
1562 läks linnus poolakatele. Poola kuningas Zygmunt II August pantis Härgmäe koos veel 6 linnusega Soome hertsogile ja Rootsi printsile Johannile.
1575 hõivasid linnuse hertsog Magnuse väed.
1578 vallutasid selle jälle poolakad. Härgmäe staarostiks sai Jan Bornemissa (srn. 1594)
Poola ja Rootsi võimu all
1585, pärast poolakate poole üle läinud Hertsog Magnuse surma võttis poola kuberner Radziwill valduse riigile tagasi.
IDeal Group AS
Ajajoon
2012 aasta 27. augustil Valge Klaari Viru keskuse salongi avamine
Härgmäe ordulinnus
Poola ja Rootsi võimu all
1600 sügisel hõivati Södermanlandi Karli juhatusel rootslaste poolt rida Kesk-Liivimaa linnuseid, sealhulgas Härgmäe. Härgmäe staarost annab rootslaste väge nähes vabatahtlikult linnuse käest ja viiakse vangina Rootsi.
1601. aasta lõpus saavad rootslased Riia ja Volmari all lüüa, rootslaste 3000-meheline abivägi Nassau krahvi juhtimisel pöördub lüüasaamisest kuuldes Härgmäe all Tallinna poole tagasi ja Härgmäe läheb jälle poolakate valdusse.
IDeal Group AS
Ajajoon
2015. aasta 17. jaanuaril kolmanda Apple Premium Reseller salongi avamine Tartu (l)Õunakeskuses
2017. aasta 27. veebruaril saab IM Arvutid AS tegevjuhiks Antti Adur
2019. aasta 1. märtsil Valge Klaari Mustamäe 3A salongi avamine
Härgmäe ordulinnus
Poola ja Rootsi võimu all
1621 vallutasid linnuse Rootsi väed.
IDeal Group AS
Ajajoon
2019. aasta november – Apple Premium Reseller salongi avamine Ülemiste keskuses
Härgmäe ordulinnus
Poola ja Rootsi võimu all
1624. aasta revisjoniaktis öeldakse, et linnus on heas seisukorras.
IDeal Group AS
Ajajoon
2020. aasta 1. mai – Valge Klaari ja IM Arvutid AS ühinemine uueks ettevõtteks iDeal Group AS
Härgmäe ordulinnus
Poola ja Rootsi võimu all
1670 toimus linnuses suur tulekahju. Ei ole teada, kuivõrd oli linnus pärast seda kasutuskõlbulik.
IDeal Group AS
Ajajoon
2022. aasta 22. detsembril avati Apple Premium Reseller salong Rocca al Mare keskuses
2023. aasta 13.mail avati Eestis esimene Apple Premium Partner konseptsiooniga kauplus Viru Keskuses.
Härgmäe ordulinnus
Poola ja Rootsi võimu all
1702. aasta 18. juulil toimus Härgmäest kümmekonna kilomeetri kaugusel Põhjasõjas oluline Hummuli lahing, kus 12 000-meheline Boriss Šeremetevi juhitud Vene armee purustas 2000-mehelise Wolmar Anton von Schlippenbachi juhitud Rootsi väe. Sellega langes Eesti ala täielikult Venemaa kätte.
Tsaariajast tänapäevani
1722 Barrede õigused taastati ja linnuselään jagati majori poegade vahel. Härgmäe lossi koos Härgmäe-Uuemõisa (Neuhof), Pedeli (Peddeln) ja Helme linnuseläänis asuva Hoomuli (Homeln) mõisakohtadega sai omale ooberst ja maanõunik Wilhelm Friedrich de la Barre. XVIII sajandi lõpust XIX sajandi alguseni vahetusid omanikud tihti – nendeks olid Ungern-Sternbergid, Campenhausenid, Rosenkampfid ja Lilienfeldid.
1773. aastast pärineval Brotze joonistusel on näha, et väravatornil on veel katus peal, müürid on veel üsna terved ja kõrged, ka kirdetorn on täiskõrguses ja linnuse loodenurgas on säilinud müüririnnatisel nn rippuv ärklitorn.
1782 kirjeldab August Wilhelm Hupel linnust. Ta iseloomustab seda siiski suhteliselt väiksena. Välismüür on täiskõrguses säilinud, kuid täiesti auklik, sisemüür 1 m kõrguselt, ühel tornil on katus ja korralik kelder. Idatiivas asub katustatud viljaait.
1853 asus linnuse territooriumil Härgmäe valla magasiait (põllumajandussaaduste ladu).
Hugo Vaher
Ta on alates 2021. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.
Elulugu
Hugo Vaher sündis 13. mail 1974. aastal Tallinnas ja on üles kasvanud Mustamäel. Aastatel 1981–1992 õppis ta Tallinna 7. keskkoolis (praegune Tallinna Inglise Kolledž). Lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Looming
2012  „Punk ei ole surnud“ (Tänapäev)
2013  „Skvotterid“ (Tänapäev)
2014  „Vallakirjutaja käsiraamat ehk Määrdemeistri mälestused“ (Varrak)
2014  „Ümera Mehed Roosa Villast“ (Tänapäev)
2015  „Ajutine elu“ (Tänapäev)
2016  „Jõesaare poisid“ (Tänapäev)
2017  „Sügise kuldne kooma“ (Tänapäev)
Järva tänav
Järva tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Hugo Vaher
Looming
2017  „Vääna jäljekütid. Salapärase soki juhtum“ (Tänapäev)
Härgmäe ordulinnus
Tsaariajast tänapäevani
Härgmäe ordulinnusest olevat leitud ka keskaegne teraskiiver, mis on kajastamist leidnud ka valla vapil.
Järva tänav
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse, ristub Merimetsa tänavaga ja lõppeb Kalevi puiesteel. Tänava pikkus on ligikaudu 704 meetrit.
pisi|Järva tänav, 2. märts 2023
Härgmäe ordulinnus
Ehitus
pisi|left|Rootsiaegse Härgmäe linnuse plaani koopia. Ilmakaarte suhtes õiges asendis thumb|Põhjakülg ja kirdenurga suurtükitorn siseõuelt vaadatuna, juuli 2013
Härgmäe talitses Võnnu abilinnusena ja oli vähemalt osaliselt suunatud Tartu piiskopkonna vastu. Ka kontrolliti seal üsna olulist teederisti, mille kaudu läks tähtis postimaantee Volmarist Helmesse ja Tarvastu kaudu Viljandisse. Ehitustüübilt on tegemist tulirelvade jaoks kohandatud edasiarendatud laagerkastelliga.
Linnus on ehitatud väikese künka siledale laele. Idast ja kagust piirab küngast Härgmäe oja sügav org. Ka lõuna pool jätkub kuiv sälkorg. Põhjast ja läänest kaevati kaitseks vallikraav, mis nüüd on osaliselt pinnasega täitunud.
Kastellil on rangelt reeglipärane ruudukujuline põhiplaan küljepikkustega u 70×69 meetrit ja pindalaga 4918 m². Linnuse neli sisekülge moodustasid kitsad hoonetiivad majandus- ja eluruumidega, nii et kindluse keskele moodustus avar õueala mõõtudega 44×46 meetrit, millised edasiarendused näitasid kastellitüübi uusi arenguid. Kaitsemeeskonna tarbeks olid väikesed ruumid, varustuse ja moona ladustamiseks suured. Põllukividest laotud välismüüri paksus on 1,8–2,2 meetrit. Linnuse loodenurka oli tugevdatud tahutud dolomiidiplokkidega ja seal asus väike vahitorn. Kohati on müüritise kõrgemates lõikudes kasutatud tellist. Nagu ka Laiusel, ehitati sealgi kõigepealt madalam ringmüür valmis.
Läänetiiva keskele, vana sissepääsu ette on ehitatud oma vormide poolest Liivimaa kaitsearhitektuurile iseloomulik ümmargune võimas väravatorn läbimõõduga 14 meetrit, seinapaksusega 2,5–3,0 meetrit ja väravaava laiusega 246 cm. Idatiiva lõunapoolses otsas vastu Härgmäe oja asus väiksem värav ava laiusega 175 cm. Kirdenurgas asetses teine samasugune suurtükitorn läbimõõduga 13 meetrit ja seinapaksusega 2,7 meetrit. Mõlema puhul oli arvestatud juba raskerelvastusega, nagu näitavad avarad laskekambrid ja püssirohusuitsu äratõmbelõõrid tornide seintes ja mõlemad valmisid XV sajandi lõpuks. Peaväravatornis on ka vaheruum langevõre tarvis. Torni välisseina kaunistuseks olevad ümarad petiknišid on iseloomulikud XV sajandi Vana-Liivimaa tellisarhitektuurile. Tähelepanuväärne detail kirdetornil on müürikroonil säilinud laskerinnatis, mis oma vormilt sarnaneb näiteks hiljem Tallinna linnamüüri väravatornidel kasutatuga.
Praegune seisukord
On säilinud linnusetornid 11–13 meetri kõrguselt ja osad välimise kaitsemüüri lõigud. Viimasel ajal on ala heakorrastatud, seda on puhastatud võsast ja langetatud puid. Vallikraav on hästi jälgitav ja üle selle avanevad ilusad vaated rajatisele. Kavandatud konserveerimistöid ei ole lõpetatud ja müürid lagunevad aeglaselt.
Hoburaudtee
Hoburaudtee on endisaegne tänava- või käitisesisene raudtee, kus veojõuna kasutati hobust.
Tallinnas kasutati hoburaudteed ühistranspordivahendina (hobutramm ehk konka) 1888. aastast. 1920. aastate alguses asendati Tallinnas hoburaudtee trammiga.
Hugo Vaher
Looming
2019  „Vääna jäljekütid. Maa ja taeva vahel“ (Tänapäev)
2020  „Vääna jäljekütid. Vana laagri saladus“ (Tänapäev)
2020  „Inspektor Telinski, kummisuti ja kõik ülejäänud“ (Koolibri)
2022 "Vääna jäljekütid. Suur pakirööv" (Tänapäev)
Isiklikku
Hugo Vaher on abielus Ele Jaagusooga, kellega tal on kaks tütart – Liisa ja Triinu.
Hugo Vaheri vanavanaema tädipoeg oli Oskar Luts. Albert Vennola oli Hugo Vaheri vanavanaonu.
Tõlked
Hugo Vaher on tõlkinud ka aime- ja ilukirjandust. Tõlked leiab ESTER kataloogist.
Muusikaline tegevus
Mängis aastatel 1988–1989 punkansamblis A.V.A. kitarri. 1989. aastal võttis A.V.A. uueks nimeks The Chance ja oli Eesti üks esimesi indie-muusikat viljelevaid bände.
A.V.A.’st ja The Chance’ist on põhjalikumat materjali avaldatud blogis. Hugo Vaher oli aastatel 1988–1992 üsna viljakas laulukirjutaja (ligemale 100 lugu).
Pärast ansambli The Chance lõplikku lagunemist 90. aastate lõpul jätkas Hugo üksikartistina, kasutades alates 2000. aastast nime Ray Astero.
Lise de la Salle
Ta hakkas klaverit mängima nelja-aastaselt ja esines esmakordselt 9-aastaselt kontserdiga Radio France'is 1997. aastal.
Promenaadi tänav
Promenaadi tänav on tänav Tartu kesklinnas. Tänav on kõigest 50 meetri pikkune.
Lise de la Salle
Juba 12-aastaselt võitis ta 7. rahvusvahelise noorte pianistide võistluse Ettlingenis.
Promenaadi tänav
See algab Vallikraavi tänavalt Barclay platsi vastas Küüni ja Ülikooli tänava vahel ning jookseb nendega paralleelselt kuni Tartu kaubahallini.
Lise de la Salle
1999. aastal alustas ta õpinguid Pariisi Konservatooriumis, viimati õppis seal Bruno Rigutto meistriklassis. Tema õpetajad olid Pascal Nemirovski (aastatel 1998–2006) ja Geneviève Joy-Dutilleux. 2005. aastal lõpetas ta keskkooli.
Promenaadi tänav
Tänav on märgitud juba 1811. aasta linnaplaanile, mil sinna kavatseti rajada linna park. Enne Teist maailmasõda oli Promenaadi tänav veidi pikem, kuid Nõukogude aja lõpul rajati kaubahall risti üle kunagise tänava. Omaaegsetest suurtest kivimajadest on järel vaid üks, mis nüüdseks märgib tänava üht serva, 1990. aastatel ehitatud ERA panga maja järgib vana tänavajoont.
Lise de la Salle
Isiklikku
Tema emapoolne vanavanaisa oli eestlasest sõjaväelane ja kunstitegelane Udo Einsild.
Venemaa keisririigi justiitsministrite loend
Venemaa keisririigi justiitsministrite loend on loetelu Venemaa Keisririigi Justiitsministeeriumi juhtidest alates ministeeriumi loomisest 1802. aastal kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini. Minister oli ühtlasi senati peaprokurör.
Adam Hlebowicz
pisi|Adam Hlebowicz Adam Stefan Hlebowicz (sündinud 7. novembril 1962) on poola ajakirjanik ja ajaloolane.
Ta on olnud Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktor.
18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades teda Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktorina tehtud töö eest.
Torre del Oro
pisi|Torre del Oro Torre del Oro (eesti keeles ka Kuldtorn) on 1220. aastal vahipostiks ehitatud torn Sevillas Guadalquiviri jõe ääres.
1755. aasta Lissaboni maavärina ajal sai torn tugevalt kahjustada. 1960. aastal torn taastati ja sellele ehitati peale nn kesktornike.
Kuldtorni kõrgus on 37 meetrit.
Tänapäeval on Kuldtornis muuseum.
Tulekeeris
Tulekeeris on tulekahjuga esile kutsutud püstjas leegist ja/või tuhast koosnev tuulispask, mille keskmes võib temperatuur ulatuda 1000 kraadini ja üle selle.
Mormoni Raamat
pisi|Mormoni Raamatu eestikeelse tõlke kaas
Mormoni Raamat (inglise keeles "Book of Mormon") on mormoonide teine pühakiri Piibli kõrval.
Selle avaldas 1830. aasta märtsis Joseph Smith pealkirjaga "The Book of Mormon: An Account Written by the Hand of Mormon upon Plates Taken from the Plates of Nephi". Tema jutustuse järgi oli see raamat algselt graveeritud kuldplaatidele "muudetud egiptuse kirjas" (ingl reformed Egyptian). Smith olevat raamatu saanud inglilt nimega Moroni.
Seda on trükitud üle 150 miljoni eksemplari. Mormoni Raamat on tõlgitud 82 keelde. Lisaks sellele on raamatu üksikute osade tõlge ilmunud 25 keeles. Eesti keeles on Mormoni raamat ilmunud 1999, 2000, 2004 ja 2011.
Päritolu
Mormoni raamatu tekst räägib niiviisi oma päritolust: “[Mormoni raamat] on lühendus Nefi rahva ja ka laamanlaste ülestähendusest…. Kirjutatud käsu kohaselt ning samuti prohvetliku kuulutamise ja ilmutuse vaimus.” See näitab kahte suurt põhimõtet Mormoni raamatu päritolust: (1) raamat on kirjutatud muistsetest rahvastest (2) raamat kirjutati kui pühakiri.
Selleks, et need kirjutised säiliksid, Mormon kirjutas kuldplaatidele. Mormoni poeg, Moroni, peitis need maa sisse umbes 421 pKr. 21. septembril 1823 see sama Moroni ilmus inglina Joseph Smithile ja juhatas Josephi künkale, kuhu plaadid oli peidetud (umbes 5 km Josephi tollasest kodust). Joseph tõlkis ülestähendused Jumala väega, ja need trükiti kui Mormoni raamat 1830. aastal Palmyras New Yorgis USA-s.
Raamatu sisu
Mormoni Raamat jaguneb väiksemateks raamatuteks nagu Piibelgi. Igaüks nendest raamatutest kannab kas jutustaja või suure juhi nime nagu Piibliski. Ka stiililiselt on Mormoni Raamat Piibliga väga sarnane. Mõned raamatud on kirja pandud esimeses isikus, enamik kolmandas isikus. Üldiselt on raamatud kronoloogilises järjestuses ja jutustavad tuhande aasta jooksul juhtunust. Nagu Piibel, nii ka Mormoni Raamat on pärast valmimist jagatud peatükkideks ja salmideks, nii et see jaotus on hilisem lisand, mitte algupärandi osa.
Tähtsus mormooni usundis
130px|right|thumb|Mormoni Raamat Mormoni raamatut peetakse pühakirjana ja mormoonid usuvad, nii nagu teised kristlased, et pühakirjad on kirjutatud Jumala Vaimu abil ja on kasulikud õpetuseks ja juhendamiseks. Teiste sõnadega, Mormoni raamat ”sisaldab Jeesuse Kristuse evangeeliumi täiust”. See tähendab, et pühakirjad näitavad, kuidas Jumal soovib, et inimesed elaksid. Seega mormoonid uurivad Mormoni raamatut, Piiblit ja teisi pühakirju tihti.
Aga Mormoni raamat on ka tähtis, sest mormoonid peavad seda tõendiks, et Jeesus Kristus on maailma Päästja ja et Joseph Smith oli Jumala poolt kutsutud prohvet. Mormoni raamat räägib Jeesusest kui Jumala pojast ja maailma Päästjast. Järelikult, kui Mormoni raamat on tõde, siis ainuke viis elada õnnelikult igavesti on Jeesuse Kristuse läbi. Samuti, kui Mormoni raamat on tõde, siis Joseph Smith’i lugu on ka tõde: ta tõlkis seda Jumala väe läbi.
Peaaegu kõik mormoonid peavad Mormoni Raamatut pühaks. Suurem osa mormoone on koondunud Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikusse, millel on üle 14 miljoni järgija üle maailma. Lisaks on arvukalt väiksemaid mormoonide kirikuid ja ühendusi, mis peavad samuti Mormoni Raamatut pühaks, kuid vähem tähtsates küsimustes võivad nende seisukohad lahkneda.
Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku jaoks on Mormoni Raamat üks neljast pühakirjast ja sealjuures neist kõige lähedasem Jumalale. Seda põhjendavad mormoonid asjaoluga, et Piibel on nende hinnangul mitmeastmelise tõlkimise saadus (aramea, kreeka, ladina, inglise) ja Mormoni Raamat ei ole.
Argumendid poolt ja vastu
Mõned ütlevad, et Mormoni raamat on täis anakronisme, kirjeldades loomi, aineid ja esemeid, mida Ameerikas pärast jääaega ja enne eurooplaste saabumist ei tuntud. Nende hulka kuuluvad kariloomad, hobused, härjad, lambad, kodukitsed, sead, elevandid, nisu, oder, viigipuu, viinamarjad, raud, pronks, teras, ahelad, saablid, mõõgad, lõõtsad ja kaarikud. Nende kasutamise jälgi, samuti Mormoni Raamatus kirjeldatud asulaid ei ole väljakaevamistel, sealhulgas mormoonide rahastatud väljakaevamistel leitud. Samuti juhivad kriitikud tähelepanu sellele, et indiaani keeled ei ole üldse sarnased Lähis-Idas räägitud semi-hami keeltele.
Teised väidavad, et Mormoni raamat on tõsi. Nad osutavad näiteks sellele, et sageli on raamatule lisatud Kolme tunnistaja tunnistus ja Kaheksa tunnistaja tunnistus. Kolm tunnistajat kinnitavad, et on näinud kuldplaate, millest Smith väidetavalt tõlke tegi, ning nad on veendunud, et plaadid on kullast ja taevalikku päritolu ning nende tõlge ehtne. Kaheksa tunnistajat kinnitavad, et on näinud plaate, mis on kulla välimusega, hoidnud oma käes nii palju lehti kui Smith tõlkis ja näinud uurendusi nendel lehtedel. Teine tõend on “chiasmus”. Chiasmus on vana heebrea luuletuse vorm. Chiasmus leitakse tihti Mormoni raamatus, viidates sellele, et Mormoni raamat on pärit muistsest heebrea keelsest rahvast.
Petšora meri
pisi| Petšora meri (vene keeles Печоpское моpе) on meri Loode-Venemaal Barentsi mere kaguosas. Petšora meri piirneb läänes Kolgujevi saare ning idas Vaigatši saare ja Jugorski poolsaarega.
Hirve tänav (Pärnu)
Hirve tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Hirve tänav ristub veel Käo, Sambla, Riisika, Merimetsa, Karu ja Lehola tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 776 meetrit.
Kratylos (filosoof)
Kratylos oli (kreeka Κρατύλος; V sajand eKr) oli vanakreeka filosoof Ateena linnast.
Kratylose eluaastaid pole võimalik täpsemalt dateerida; üksmeelel ei olda isegi selles, kas ta oli pigem Sokratese või Platoni kaasaegne. Teada on, et ta oli Herakleitose õpilane, kes arendas oma õpetaja mõtteid edasi. Hiljem õpetas ta Ateenas filosoofiat, olles üks noore Platoni mõjutajatest. Teda on maininud ka Aristoteles oma teoses Metafüüsika. Aristotelese väitel olevat Kratylos Herakleitose väitest, et samasse jõkke pole võimalik kaks korda astuda, teinud väite, et seda pole võimalik isegi ühe korra teha.
Gifhorni hertsogkond
Hertsogkonna residents oli Gifhorni loss.
Asutamine
thumb|120px|Palvetava hertsog Franzi skulptuur Gifhorni lossi kabelis
Kratylos (filosoof)
Kratylos on Platoni samanimelise dialoogi nimitegelane. Dialoog esitab tõenäoliselt tõepäraselt Kratylose arusaamasid keele ja liikumise kohta, samas kui tema osalemine dialoogis on ilmselt fiktiivne.
Gifhorni hertsogkond
Laiendamine
Gifhorni hertsogkond oli väike, kergesti hallatav valdus, kus hertsog Franz võis vabalt oma aadlistaatust näidata ja esineda vürstilike ülesannetega. Ta oli vaimustunud sellisest elustiilist mitme Saksi kuurvürsti õukonnas Wittenbergis veedetud aasta jooksul. Aastal 1525 alustas ta Gifhorni lossi laiendamist oma kuninglikuks residentsiks. Õukonnaelu iseloomustas suurustlemine: ta serveeris toitu ja jooke kallites Veneetsia klaasnõudes, korraldas rüütliturniire ja kuninglikke jahte, seadis sisse õukonnanarri ja õukonnakantsleri (Hofkanzler) ametikohad. Samal ajal ehitas Fallerslebeni lossi oma maamõisaks.
Kratylos (filosoof)
Dialoogi põhjal on tuletatud filosoofiaform nimega kratülism, mis on mõjutanud budistlikku semiootikat.
Gifhorni hertsogkond
Lõpp
Tema 1547. aastal sõlmitud abielu Klaraga kestis ainult kolm aastat, kuna hertsog suri 41-aastaselt. Ta maeti Gifhorni lossi kabelisse, Fallerslebeni loss anti tema naisele. Kuna hertsog Franzil ei olnud meessoost pärijaid, läks Gifhorni hertsogkond tagasi Lüneburgi vürstkonnale.
Juuli 2012
Juuli 2012, kroonika
2012. aasta juuli algas pühapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem teisipäeval.
Powelli maakond (Montana)
thumb|Asend Montana osariigis thumb|Powelli maakonna kohtumaja Deer Lodge'is Powelli maakond (Powell County) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°83' N, 83°83' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Deer Lodge.
Maakonna pindala on 6042 km², millest 18 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7027. Aastal 2000 oli elanike arv 7180.
Ajalugu
Powelli maakond moodustati 1901. aastal.
Aleksander Bobkowski
pisi|Aleksander Bobkowski Aleksander Bobkowski (5. jaanuar 1885 – 1. märts 1966) oli Poola sõjaväelane, poliitik, insener.
2. juunil 1935 anti talle Eesti Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Garies
Garies on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Kamiesbergi valla halduskeskus.
Garies on asutatud 1845. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gariesi elanikest värvilisi 79,10%, valgeid 10,12%, mustanahalisi aafriklasi 9,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 1,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,88% inimesi, koosa keelt 0,93%, tsvana keelt 0,93%, inglise keelt 0,88% ja viipekeelt 0,49%.
Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus
Eesti Kaubandus-Tööstuskoja arbitraažikohus on 1993. aastal loodud vahekohus, mis lahendab eraõigussuhetest, sealhulgas ka väliskaubandus- ja muudest rahvusvahelistest majandussuhetest tulenevaid vaidlusi.
Hiie tänav (Pärnu)
Hiie tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Hiie tänav ristub veel Käo, Sambla, Salu, Merimetsa , Karu ja Tare tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 741 meetrit.
Harju tänav (Pärnu)
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse, ristub Merimetsa tänavaga ja lõppeb Kalevi puiesteel.
Hiie tänav (Pärnu)
pisi|Hiie tänav, 2. veebruar 2023
Harju tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 661 meetrit.
pisi|Harju tänav, 2. märts 2023
Tallinna Õismäe Gümnaasium
Tallinna Õismäe Gümnaasium on üldhariduskool, mis asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Õismäe tee 50.
Tallinna Õismäe Gümnaasium asutati 1977. aastal '''Tallinna 9. Keskkooli''' nime all. Algne koolihoone paiknes aadressil Õismäe tee 130.
Aastal 1989 nimetati kool ümber Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooliks ja aastal 1997 Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiks.
Aastal 2010 ühendati Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium. Seoses koolide liitmisega hakkas senine Õismäe Humanitaargümnaasium kandma Tallinna Õismäe Gümnaasiumi nime. Kool koliti ümber senise Väike-Õismäe Gümnaasiumi hoonesse aadressil Õismäe tee 50; enne seda tehti hoones kapitaalremont.
Tallinna Õismäe Gümnaasiumi hüüdlause on "Amat victoria curam" (tõlkes "Võit armastab hoolt").
Aastaid tühjana seisnud ja korduvalt süüdatud Õismäe tee 130 hoone lammutati 2015. aasta kevadel.
Thornike Sanikidze
pisi|Thornike Sanikidze (2016)
Thornike Sanikidze (gruusia keeles თორნიკე სანიკიძე; sündinud 1. jaanuaril 1989) on gruusia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008).
Sanikidze võitis 2003. aastal Budvas Euroopa noorte meistrivõistlustel U14-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 2008. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.
Ta on 2009. aasta Gruusia malemeister.
Sanikidze on mänginud Gruusia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2012, 2016).
Marfa Kolessova-Rastorgujeva
Marfa Petrovna Kolessova-Rastorgujeva (vene keeles Марфа Петровна Колесова-Расторгуева; 3. aprill 1950 Megino-Kangalassõ rajoon, Jakuudi ANSV – 5. november 2016 Lõuna-Korea) oli jakuudi laulja ja tsirkusetegelane, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta on esinenud ka tsirkusenumbritega.
Sentinum
pisi|Sentinumi arheoloogiapark pisi|Sentinumist pärinev rikkaliku mustriga raamis mosaiikpõrand, millel on kujutatud jumalused [[Aion ja Tellus (Glüptoteek, München).]] Sentinum oli Vana-Rooma linn, mis asus 21. sajandi alguse haldusjaotuse järgi Itaalia Marche maakonnas. Linn asus madalas kohas, ligikaudu kilomeeter lõunas tänapäevase Sassoferrato omavalitsusüksuse keskusest. Linna varemed määrati kindlaks 1890. aastal ja leid avaldati trükis T. Buccolini poolt.
Säilinud on linnamüüri alusmüürid ja leitud on ka linna väravaid, tee, veehoidlad ja elumajade riismeid. Tähelepanuväärsed kultuuriliselt tähtsaid leiud sisaldavad ka mitmeid 3. sajandi viimasest poolest pärinevaid mosaiiksillutisi ja raidkirju; viimaste hulka kuuluvad ka kolm tähtsat tabulae patronatus' 't ehk ametlike patroonide määramise õiguslike ratifitseerimiste jäädvustust.
Sentinumi lähedal toimus aastal 295 eKr Sentinumi lahing, milles roomlased alistasid samniidide ja gallide ühisväed. 40. aastatel eKr toimunud Rooma kodusõdade ajal asus Sentinum Marcus Antoniuse poolele, kuid seepeale linn hävitati väejuht Salvidienus Rufuse juhitud Octavianuse vägede poolt. Linn planeeriti, ehitati ja linnastati uuesti ning Sentinumist sai keisririigi linn, millel olid munitsiipiumi ning (nagu vahel on oletatud) ka koloonia privileegid.
Marfa Kolessova-Rastorgujeva
Ta lõpetas 1972. aastal Roskontserti juures asuva Üleliidulise estraadikunsti loomingulise töökoja. Ta oli üks 15 lõpetajast, kellest koostati kutseline estraadikollektiiv Jakuudi estraad-72. Hiljem töötas ta lauljana Oiunski-nimelises Jakuudi Riikliku Muusika- ja Draamateatri estraadibüroos. Ta on esinenud ringreisidel rohkem kui 30 maailma riigis, sealhulgas USA-s, Suurbritannias, Prantsusmaal, Rootsis, Soomes ja Afganistanis.
Sentinum
Linnas asunud keisririigi algusaega dateeritud termidest on leitud suur mustriline mosaiik, mida säilitatakse Marche riiklikus arheoloogiamuuseumis (Museo archeologico nazionale delle Marche). Münchenis asuvas Glüptoteegi muuseumis säilitatakse Sentinumist leitud 2. sajandist pärinevat värvilist Mithra-Soli kujutavat mosaiiki. Vana-Rooma ajast on säilinud ka mithraistlikud loomi kujutavad bareljeefid, mis esindasid pühendatud isiku arengu etappe, kuid need kasutati ära sealses Santa Croce kirikus; lisaks on jäädvustatud ka mitrahistlikke raidkirju.
Eric Dane
pisi|200px|Eric Dane Eric Dane (sünninimi Eric T. Melvin; sündinud 9. novembril 1972 San Franciscos) on USA näitleja. Ta mängis telefilmides 1990. ja 2000. aastatel ning sai tuntuks Mark Sloani rolliga "Grey anatoomias". Ta on mänginud filmides "Marley ja Mina" ning "Valentinipäev".
Sentinum
Linna asukohas ja seda ümbritsevatel aladel on tehtud arheoloogilisi väljakaevamisi Genova Ülikooli ja Urbino Ülikooli koostöös (töödejuhatajad olid vastavalt Maura Medri ja Sergio Rinaldi Tufi). Koht on kaitse all kui Sentinumi arheoloogiline park.
Vasemaak
Vasemaak on kivim või mineraal, mis sisaldab piisavalt vaske ning on piisavalt hõlpsalt ligipääsetav, et tema kaevandamine oleks majanduslikult tasuv.
Marfa Kolessova-Rastorgujeva
1990. aastatel võttis ta osa koos abikaasa Sergei Rastorgujeviga tsirkuse organiseerimisest Jakuutias, seejärel töötas seal asedirektorina. 1994. aastast oli ta Sahhatsirki lastetsirkusestuudio direktor. Ta oli Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige.
Vasemaak
170 vaske sisaldavast mineraalist kasutatakse vase tootmisel 17:
Marfa Kolessova-Rastorgujeva
pisi|100px| [[Venemaa teeneline kunstnik|Venemaa teenelise kunstniku rinnamärk ]]
Isiklikku
Tema abikaasa on tsirkusetegelane Sergei Rastorgujev.
Vasemaak
Kuni 90% vaske toodetakse vase sulfiididest.
Vasemaagid on tavaliselt kompleksmaagid, nad sisaldavad peale mittemaaksete mineraalide (kvartsi, seritsiidi, bariidi jt) püriiti, sageli pürrotiini, tsingi, plii, nikli, koobalti, molübdeeni, antimoni jt sulfiide ning hajuelementide (Cd, Se, Te, Ga, Tl, Ge, In, Re jt) lisandeid. left|pisi|[[El Chino Mine|El Chino Mine'i vasekarjäär New Mexicos USAs]]
Päite kihistik
pisi|Päite kihistiku stratotüübiks on Päite pank Päite kihistik (inglise Päite Member) on ordoviitsiumi ladestu Toila kihistu Billingeni lademesse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena määratlema Karl Orviku aastal 1958.
Kihistiku stratotüüp on Päite panga juures asuv kivimurd ja see on nime saanud Päite küla järgi. Kihistik on kõige paksem Äiamaa puuraugus (0,55 m).
Andris Rāviņš
pisi|Andris Rāviņš Andris Rāviņš (sündinud 3. jaanuaril 1955 Elejas) on Läti poliitik.
1980. aastal lõpetas ta Läti Põllumajandusülikooli mehaanikainseneri erialal.
Ta on alates 2001. aastast Jelgava linnapea.
1997. aasta augustist kuni 1998. aasta novembrini oli ta Läti põllumajandusminister.
7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Jelgava linnapeana.
Ālande raudteepeatus
Ālande raudteepeatus oli raudteepeatus Lätis Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil Lõuna-Kuramaa piirkonnas Grobiņa vallas. Peatus asus Liepāja raudteejaamast 7,1 kilomeetri kaugusel.
Peatuse kohal olid kõrvuti Liepāja-Priekule raudteelõik ja Jelgava–Liepāja raudteelõik, ent rajatised asusid üksnes Priekule poole suunduva tee ääres.
Peatus avati aastal 1919 kui Grobiņa raudteepeatus. Juba aastal 1920 hakkas see kandma nime Bāte raudteepeatus, kuna aastal 1913 olevat selle kohal asunud Bāte peatus. Aastal 1924 peatus suleti.
Veste Paas
Veste Paas (12. august 1931 Narva – 8. detsember 2002 Tallinn) oli eesti filmiajaloolane.
Elulugu
Veste Paas oli sõjaväelase tütar.
Lõpetas 1949 Türi Keskkooli ja 1956 Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu M. Gorki nimelise Kirjandusinstituudi, 1962–1965 Ajaloo Instituudi ja NSV Liidu Kunstide Ajaloo Instituudi aspirant, mag 2002, (Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Eesti dokumentaalfilmi kujunemine 1912–1940 ja hävinguaasta 1941".
Töötas 1960.–1970. aastail peamiselt ajakirjanduses, oli Tallinna Kinostuudios ja Eesti Televisioonis toimetaja, 1977–1983 Eesti NSV Kino-, Foto- ja Fonodokumentide Riikliku Keskarhiivi vanemarhivaar, aastast 1992 TPÜ kultuuriteaduskonna filmi- ja videokateedri lektor.
Teadustöö
Uurinud eesti, vene ja maailma filmikunsti ajalugu, eriti selle varasemat perioodi 1895–1940. Avaldanud filmikriitilisi ja uurimuslikke artikleid ajakirjanduses, teinud kaastööd "Eesti entsüklopeediale", pidanud loenguid eesti, vene ja maailmakinost koolides, rahvaülikoolides jm.
Haraka tänav (Pärnu)
Haraka tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Haraka tänav ristub veel Lõhe ja Merimetsa tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 771 meetrit.
Alari Janson
Alari (Papa) Janson (sündinud 31. jaanuaril 1964 Pärnus) on eesti luuletaja.
Ta on lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli 1982. aastal. Janson teenis 1982–1984 Nõukogude armees Türkmenistanis ja Afganistanis.
Ta on töötanud ehitustel ja sepikojas, katlakütja ja elektriturbinistina. Elab Tootsis Pärnumaal.
Looming
Tema sulest on ilmunud punkmuinasjutt "Päraküla kohatu juhtum" (2006), luulekogud "Valitud tõed" (2013) ja "Sõnaviisi" (2015), "Pöörab ära" (2017) ja "Jäljed udus" (2020). 2018 ilmus lühijuttude kogumik "Meie küla ja muud lood".
Tema luuletusi on ilmunud kogumikus "Sõnaga näkku" (2012), virtuaalluulekogus "Sahtlist Netti" (2011). Kogumikus "Pärnu Kirjarahva antoloogia 2" (2014) oli ta esindatud lühinäidendiga "Eksleja". Ta on koostanud kaks laulukogumikku: "Lõkke ääres jorisemiseks" (2005) ja "Talvised laule pimedaks ajaks" (2012).
Rannaelamu
Rannaelamu on endisaegne Eesti põhjaranniku kalurikülade elamu.
Rannaelamus oli tavaliselt neli ruumi. Põhiline eluruum oli tuba. Koda asus toa ja õue vahel. Maja otstesse ehitati tubakamber ja kodakamber, mis olid ühenduses vastavalt toa ja kojaga. Kodakambrit kasutati sahvri või aidana. Suuremates taludes võidi toas vilja kuivatada, aga kojas peksti reht.
Rannaelamu peal oli lame katus, tavaliselt viilkatus.
Rannaelamu kujunes arvatavasti 18.–19. sajandil kohalikust kaheruumilisest suitsutoast, laenates ehituselemente Soome elamutest ja Eesti rehielamutest.
20. sajandil tulid rannaelamute asemele uued elamud, mis olid keerukama plaaniga.
Helle Kull
Helle Kull (14. august 1927 Mällikvere, Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 29. oktoober 1994 Põltsamaa) oli eesti õpetaja ja koduloolane.
Kull õppis Pauastvere algkoolis ning seejärel Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille lõpetas 1946. aastal. Ta töötas hiljem õpetajana Tapikul, Palamusel ja Päinurmes.
Kirchbach
Kirchbach (sloveeni Cirkno) on turulinn Austria Kärnteni liidumaal Hermagori ringkonnas.
Helle Kull
Kull hakkas 1960. aastatel koguma etnograafilist ja koduloolist ainest. Ta tegi kaastööd mitmele mäluasutusele, tema kogutu on peamiselt jäänud käsikirjadesse ning asub enamasti Põltsamaa Muuseumis ja Eesti Rahva Muuseumis. Tema peamine kogumis- ja uurimisala oli Põltsamaa kihelkond (Lahavere, Arisvere ja Võhmanõmme küla, Põltsamaa linn, Põltsamaa linnapea Georg Kold jm), aga ka Järva-Peetri, Kolga-Jaani ja Kursi kihelkond.
Kirchbach
pisi|tühi|Thurnhofi loss
Bergerac
Bergerac on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.
Linna territoorium asub 12–146 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|Bergeraci plaan ja teda ümbritsevad vallad
Deueli maakond
thumb|Asend Lõuna-Dakota osariigis Deueli maakond (Deuel County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°76' N, 96°67' W.
Maakonna halduskeskus on Clear Lake.
Maakonna pindala on 1649 km², millest 34 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4364. Aastal 2000 oli elanike arv 4498.
Ajalugu
Powelli maakond moodustati 1862. aastal.
JK Kernu Kadakas
JK Kernu Kadakas on Eesti jalgpalliklubi.
Voka kihistik
Voka kihistik (inglise keeles Voka Member) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe Sillaoru kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958.
Kihistiku stratotüüp on Voka pank, nime on see saanud Voka küla järgi. Kihistikku eristatakse veel Äiamaa puuraugus, kus selle paksus on 25 cm.
Voka kihistik on Sillaoru kihistu ülemine kihistik. Kihistiku all lamab Pada kihistik. Kihistik koosneb suure savisisaldusega lubjakivist. Kihistikus esineb arvukalt suure rauasisaldusega ooide, mis on kujunenud glaukoniidi terakeste ümber.
Bobo-nuku eksperimendid
Bobo-nuku eksperimentide nime all viis Albert Bandura aastatel 1961–1963 läbi mitmeid samateemalisi uurimusi. Eksperimentide eesmärgiks oli uurida, kas ja kuidas mõjutab laste käitumist Bobo-nuku suhtes agressiivselt või mitteagressiivselt käituva täiskasvanu jälgimine. Eksperimentide juures oli oluline osa vaatlusel põhineval õppimisel. Bandura katse Bobo-nukuga on üheks fundamentaalsemaks uurimuseks sotsiaalse õppimise ja agressiooni teemadel, mis on olnud aluseks mitmetele edasistele uurimustele ja eksperimentidele.
Esimene eksperiment
Esimese Bobo-nuku eksperimendi viis Bandura koos kolleegidega läbi 1961. aastal. Eksperimendi eesmärgiks oli uurida kuivõrd lapsed imiteerivad varem vaadeldud agressiivset käitumist. Kõige noorem katses osalenu oli 37 kuu ja vanim 69 kuu vanune ning keskmine vanus oli 52 kuud. Kokku osales katses 72 last. Osalenud lapsed puutusid kokku Bobo-nuku suhtes agressiivselt või mitteagressiivselt käituva täiskasvanuga. Agressiivne käitumine oli nii füüsiline (löömine ja loopimine) kui ka verbaalne vägivald ("Löö teda vastu nina"). Pärast mudeli vaatlemist tekitati lastele ärritav situatsioon (ei lubatud mängida meeldivate mänguasjadega põhjendusel, et neid hoitakse teiste laste jaoks) ning vaadeldi laste mängu uues situatsioonis 20 minuti jooksul.
Agressiivset käitumist jälginud lapsed väljendasid teistest enam nii verbaalset kui ka füüsilist vägivalda, mis sarnanes täiskasvanute poolt näidatuga. Poisid kasutasid füüsilist vägivalda enam.
1963. aasta eksperimendid
A. Bandura ja kolleegide algne eksperiment Bobo-nukuga on aluseks olnud mitmetele uurimustele, sealhulgas Bandura enda uuematele eksperimentidele. Ühes järgnevatest laste imiteeritud agressiooni uurivatest eksperimentidest keskendus Bandura koos kolleegidega sellele, kas televiisori vahendusel edasi antud agressiivsed mudelid mõjutavad samuti laste käitumist. Katses moodustati neli gruppi, kellest üks puutus kokku vahetult agressiivse mudeliga (sarnaselt esimeses katses oleva mudeliga), teises näidati samast olukorrast filmi ja kolmandale näidati agressiivse sisuga multifilmi. Neljas grupp ei vaadelnud agressiivset käitumist. Saadud tulemused näitasid, et nii päris elus kui ka filmi vahendusel nähtud agressiivse mudeliga kokkupuutunud lapsed käitusid ka ise agressiivsemalt. Samuti suurendas agressiivse käitumise esinemist sarnase sisuga multika vaatamine. Kui võrrelda vahetult ja filmi vahendusel agressiivset käitumist näinud gruppi, siis viimane väljendas hiljem enam mitteimiteeritud agressiivset käitumist (sh mäng relvadega).
Samuti uuris Bandura hiljem, kuidas karistus ja kiitus vaadeldud agressiivsele käitumisele mõjutab laste hilisemat imiteerimist. Uurimuses leiti, et kui laps nägi, et agressiivselt käitunud täiskasvanut kiideti, käitus ta ka ise hiljem suurema tõenäosusega sarnaselt ning eelistas järgida täiskasvanu eeskuju. Kuid vastukaaluks teine grupp lapsi, kes nägi, et agressiivse käitumise eest saadi karistada, imiteeris käitumist vähem kui kontrollgrupp. Hiljem arendas Bandura koos kolleegidega eelnevat katset edasi ja leidis, et kui karistust näinud gruppi tasustada hiljem agressiivse käitumise näitamise eest, väljendavad nad sarnaselt või isegi rohkem agressiooni kui grupp, kes nägi agressioonile positiivset tagasisidet.
Uuemad uurimused imiteeritud käitumise teemadel
Samuti on Bandura esimene eksperiment Bobo-nukuga aluseks mitmetele tänapäevastele uurimustele, mis käsitlevad teemasid alates videomängude mõjust noorte agressiivsele käitumisele kuni tööohutuse erinevate tahkudeni.
Videomängude mõju käitumisele
Videomängude mõju on uuritud mitme erineva nurga alt, kuid viimastel aastatel on keskendutud mängu tõepärasuse (kuivõrd sarnane reaalsusega) seosele hilisema agressiivsusega. Ühes sellistest uurimustest võrreldi arvutimängu "Doom" 1. ja 3. osa mõju agressiivseks käitumiseks valmisolekule. Selleks paluti katseisikutel pärast mängu anda hinnang kuivõrd tõenäoliselt käituksid nad peale katset agressiivselt (arvestati nii verbaalset kui ka füüsilist agressiooni) hüpoteetilises frustratsiooni tekitavas olukorras (nt keegi komistab neile otsa ja ajab oma joogi nende peale). Tulemused näitasid, et nii "Doom 1" kui ka "Doom 3" mängijad näitasid hiljem suuremat valmidust agressiivsuseks kui kontrollgrupis olijad. Ning "Doom 3" mänginud noored olid altimad agressiivselt käituma kui "Doom 1" mänginud noorukid. Kuigi ei saa selle katse põhjal kindlalt väita, kas ka agressiivne käitumine enam aset leiaks, näitab uurimus, et agressiivse sisuga mängud suurendavad ka noorukite valmidust käituda agressiivselt.
Suur tänav
Suur tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Iván Duque Márquez
pisi|Iván Duque Márquez (2018) Iván Duque Márquez (sündinud 1. augustil 1976 Bogotás) on Colombia poliitik. Ta on alates 7. augustist 2018 Colombia president.
Ta sündis aastal 1976 Bogotás. Ta on õppinud õigusteadust Sergio Arboleda Ülikoolis ja rahvusvahelist majandusõigust Ameerika Ülikoolis Washingtonis. Lisaks õppis ta riigijuhtimist Georgetowni Ülikoolis ja Harvardi ülikooli majanduskoolis (Harvard Business School).
17. juunil 2018 toimunud Colombia presidendivalimiste teises voorus kogus ta 54,6% häältest. Ta asus presidendiametisse 7. augustist 2018.
Isiklikku
Tema isa Iván Duque Escobar (1937–2016) oli aastatel 1985–1986 Colombia mäetööstuse ja energeetikaminister. Ta on abielus ja tal on kolm last.
Darwin Núñez
pisi|Darwin Núñez 2022. aasta MM-il Darwin Gabriel Núñez Ribeiro (sündinud 24. juunil 1999 Artigases) on Uruguay jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa kõrgliigaklubis Liverpool ja Uruguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Peñarol, debüteerides Uruguay kõrgliigas 2017. aastal. Esimese värava lõi ta Uruguay kõrgliigas 13. oktoobril 2018 mängus Fénixi vastu. 14. juulil 2019 tegi ta mängus Boston Riveri vastu kübaratriki.
2019. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania esiliigaklubiga Almería. Hooajal 2019–20 lõi ta Hispaania esiliigas 16 väravat.
2020. aasta septembris siirdus ta 24 miljoni euro eest Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Benfica, kellega sõlmis ta viieaastase lepingu. Tegemist oli suurima üleminekuga Portugali kõrgliigasse ja suurim üleminek Hispaania esiliigast. Esimese värava lõi ta Benfica meeskonnas 22. oktoobril 2020, kui tegi UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Poola klubi Poznańi Lechi vastu kübaratriki. Neli päeva hiljem lõi ta mängus Belenensese vastu oma esimese värava Portugali kõrgliigas. Hooajal 2020–21 jäi tema arvele kokku 14 väravat, sh kuus väravat Portugali kõrgliigas. Päraste kahte väravat nii mängus Santa Clara kui ka Boavista vastu valiti Núñez Portugali kõrgliiga 2021. aasta septembri kuu parimaks mängijaks. UEFA Meistrite Liiga 2021–22 alagrupivoorus lõi ta kolm väravat: 29. septembril 2021 kaks väravat FC Barcelona vastu ja 2. novembril võõrsilvärav Müncheni Bayerni vastu. Portugali kõrgliiga hooajal 2021/22 oli Núñez 26 väravaga liigas suurim väravakütt ja ta valiti liigahooaja parimaks mängijaks.
2022. aasta juunis lepiti kokku Núñezi üleminek Benficast Liverpooli. Liverpooli meeskonnas debüteeris ta sama aasta 30. juulil Inglismaa superkarikafinaalis Manchester City vastu ning 3:1 Liverpooli võiduga lõppenud mängus lõi Núñez Liverpooli kolmanda värava. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava hooaja avamängus 6. augustil 2022 Fulhami vastu. Hooajal 2022/23 jäi tema arvele Inglismaa kõrgliigas kokku üheksa väravat.
Uruguay jalgpallikoondises tegi Núñez debüüdi 16. oktoobril 2019 sõprusmängus Peruu vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta kuulus Uruguay koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Louis XVI stiil
Louis XVI stiil, ka Louis Seize, on varaklassitsistlik sisekujundus- ja tarbekunstistiil, mis valitses aastail 1774–1792, Louis XVI valitsusajal.
Stiili iseloomustab vormide sümmeetria, antiikunsti mõjutused, klassitsistlik ornament ja külmad värvid.
Näiteid Eestist
Eestis on Louis XVI stiilis olnud kujundatud Põltsamaa lossi medaljonituba, tänini on säilinud Tartus Katariina maja teise korruse saal, Roosna-Alliku mõisa saal, Saue mõisa teise korruse ruumid. Viimase kahe kujundust on peetud ka zopfstiiliks.
Nõmmküla raudteejaam
Nõmmküla raudteejaam on raudteejaam Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Reisirongid Nõmmkülas ei peatu.
Tõlkeabiprogramm
Tõlkeabiprogramm (inglise keeles CAT tool - computer-assisted translation tool) on arvutiprogramm, mida peamiselt kasutavad tõlkebüroodes või vabakutselisena töötavad tõlkijad. Programmis on korraga avatud nii lähtekeele tekstilõik kui ka tühi lahter sihtkeele teksti jaoks. Tekst on jaotatud väiksemateks tõlkeüksusteks (segmentideks), mis võivad koosneda ühest tähest, numbrist, sõnast, lausest või tekstilõigust.
Nõmmküla raudteejaam
Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres. Jaamahoone valmis 1960. aastatel tüüpprojekti järgi, teine sama projekti alusel Eestisse ehitatud jaamahoone asus Papiniidu raudteejaamas.
Tõlkeabiprogramm
Erinevaid tõlkeabiprogramme on väga palju, kuid Eestis on levinumad näiteks SDL Trados Studio, Memsource, memoQ jt.
Nõmmküla raudteejaam
1936. aastal avati jaamas telefonikõnepunkt.