cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korruptsioon
Poliitiline ja avaliku sektori korruptsioon
Justiitsministeeriumi kogumik "Kuritegevus Eestis" osutab, et kohalike omavalitsuste korruptsiooni esines enim Tartumaal. 2015. aastal esitati Tartu vallavanem Aivar Soobile (IRL) kahtlustus toimepiirangu rikkumises suures ulatuses ja omastamises. 2017. aasta märtsis esitati Soobile ka süüdistus. Soop peatas küll oma kuuluvuse IRLi, kuid kogu selle aja jooksul jätkas Soop tööd vallavanemana. 2017. aasta sügisel mõisteti Aivar Soop Tartu maakohtu poolt süüdi, talle määrati tingimisi aastane vangistus, kuid ta jätkas valla juhtimist, lubades otsuse edasi kaevata ja jäi ametisse ja pärast umbusaldushääletust, mis ei kogunud vajalikke poolthääli. Tartu valla volikogu valis uue vallavanema avaliku konkursi teel, seades üheks konkursitingimuseks, et kandidaadil ei tohi olla kuriteokahtlustust ega süüdimõistvat otsust. 2017. aasta mais esitati Ülenurme abivallavanem Haljand Kaasikule süüdistus toimepiirangu rikkumises eriti suures ulatuses, kuid Kaasik jätkas tööd abivallavanemana.
2016. aasta novembris tunnistas Tartu maakohus Viljandimaa Kõpu endise vallavanema Tõnu Kiviloo süüdi toimepiirangu rikkumises, omastamises, doumendi võltsimisele kihutamises ja soodustuskelmuses. Kiviloo sai kolmeaastase tingimisi vanglakaristuse nelja-aastase katseajaga ja Kiviloolt mõisteti konfiskeerimise asendamiseks välja 11 434 eurot. Kiviloo jätkas poliitilist tegevust, kandideerides Põhja-Sakala vallavolikokku Reformierakonna nimekirjas ja saades ka volikogu liikmeks. Siiski loobus ta ajutiselt volikogu liikme kohast. Ringkonnakohus karmistas Kiviloole määratud vangistust, mõistes ta pooleks aastaks reaalselt vangi. Riigikohus jättis 2018. aasta aprillis Kiviloo karistuse jõusse, võtmata seda arutlusele.
Üks Eesti tuntumaid korruptsioonijuhtumeid on maadevahetus, millega seoses anti kriminaalasjas kohtu alla kunagine keskkonnaminister, Rahvaliidu endine juht ja riigikogu liige Villu Reiljan, rahvaliitlasest endine põllumajandusminister ja riigikogu liige Ester Tuiksoo, Merko Ehituse suuromanik Toomas Annus, maa-ameti eksjuht Kalev Kangur, TSM Arenduse omanik Einar Vettus, Saarte Investeeringute omanik Tullio Liblik, ettevõtja Tarmo Pedjasaar ning juriidiliste isikutena AS-id Järvevana ja E.L.L. Kinnisvara.
Rutu mägi
Rutu mägi on Sakala kõrgustiku ja Viljandi maakonna kõrguselt teine mägi. Mäge peeti aastakümneid kõrgustiku ja Viljandimaa kõrgeimaks mäeks, kuid 2015. aastal avastasid Regio kartograafid ja Tartu Ülikooli geograafid sellest 5 km kirde suunas asuva 147 m kõrguse Härjassaare mäe, mis oli varem tähelepanuta jäänud.
Mägi on osa Rutu mägedest. Selle kõrgus merepinnast on 145 meetrit. Mäe kaitseks on moodustatud Rutu maastikukaitseala.
Mägi asub Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas.
Soe (Viljandi)
Soe on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Soe külla rajati 1980. aastail Vambola kolhoosi keskus. Keskusehoone (arhitekt Raivo Mändmaa) ehitati ajaloolise Soe kõrtsi laiendusena. Hoone eriskummalisele arhitektuurile lisavad kaalu saalis asuv fresko ja itta avanev vitraažaken aken (kunstnik Robert Suvi). Tegemist on piirkonna ühe olulisema vaatamisväärsusega.
Külast voolab läbi Soe oja, millele on paisutatud Soe paisjärv.
Karl Wilhelm August Riemenschneider
Karl Wilhelm August Riemenschneider (14. september 1815 Stolzenberg, Saksamaa – 6. detsember 1898 Neuville) oli saksa keele lektor Tartu Ülikoolis aastatel 1852–1865.
Famille jaune
pisi|Vaas [[Qingi dünastia perioodist]] Famille jaune (prantsuse keeles 'kollane perekond') on Hiinas toodetud portselan, mis kasutas famille verte rohelist glasuuri kollasel pinnal.
Virtsu tuletorn
pisi|Virtsu tuletorn (2008)
Alt valge ja ülevalt punase neljatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 18 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit.
Tuletorn ehitati 1951. aastal. Virtsu ümbruse meremärgid aitavad korraldada veeliiklust Suures väinas kahel peamisel veeteel.
Ajalugu
Esimene tuletorn oli punane 25 meetri kõrgune metalltuletorn, mis püstitati 1866. aastal. Tegemist oli Gordoni tüüpi tuletorniga, mis monteeriti kokku tehases valmistatud osadest. Torni lasid õhku Vene väed 1917. aastal.
Pärast ajutist puitsõrestiktuletorni valmis 1924. aastal 19 meetri kõrgune raudbetoontuletorn. Ka see õhiti.
Praegune torn pärineb aastast 1951, see on neljas tuletorn Virtsus.
Martin Petrov
Martin Petrov (bulgaaria Мартин Петров, sündinud 15. jaanuaril 1979 Vracas) on Bulgaaria jalgpallikoondise endine ründaja.
Bulgaaria rahvuskoondises mängis Petrov aastatel 1999–2011 kokku 90 mängu ja lõi 19 väravat. Debüüt koondises toimus 1999. aastal, kui mängiti Inglismaaga.
2006. aastal valiti ta Bulgaaria aasta jalgpalluriks. thumb|püsti|vasakul|Martin Petrov
Isiklikku
Martin Petrov on 180 cm pikk.
Juhan Parts
Juhan Parts (sündinud 27. augustil 1966 Tallinnas) on Eesti poliitik, Eesti peaminister aastatel 2003–2005.
Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister. Ta oli samas ametis ka Andrus Ansipi teises valitsuses.
Parts oli partei Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica esimees.
14. detsembril 2016 andis Euroopa Parlament Juhan Partsi Euroopa Kontrollikoja liikmeks nimetamisele heakskiidu. Ametivande Kontrollikoja liikmena andis Parts 15. märtsil 2017. Tema ametiaeg Euroopa Kontrollikojas lõppes 31. detsembril 2022.
Poliitiline tegevus
1998. aastast riigikontrolörina töötades kritiseeris Parts valitsuse poliitikat, kogudes populaarsust. Rahandusminister Siim Kallas süüdistas teda poliitikasse sekkumises.
Partsi ametiaeg riigikontrolörina oleks kestnud 2003. aasta augustini, kuid 8. augustil 2002 esitas ta president Arnold Rüütlile lahkumisavalduse, põhjendades seda sooviga minna Res Publica liikmena poliitikasse. Partei esimesel korralisel kongressil 24. augustil valiti ta partei esimeheks. Kõik teised kandidaadid taandasid end.
pisi|vasakul|Juhan Parts 2003. aastal Oslos [[Põhjamaade Nõukogu istungil]]
Juhan Partsi valitsus
2003. aasta Riigikogu valimistel kogus Res Publica Eesti Keskerakonna järel teise häälte arvu ning alustas läbirääkimisi koalitsiooni moodustamiseks Eesti Reformierakonna ja Eestimaa Rahvaliiduga. 27. märtsil allkirjastasid kolme erakonna juhid koalitsioonilepingu. 1. aprillil 2003 keeldus Keskerakonna juht Edgar Savisaar president Arnold Rüütli ettepanekust valitsust moodustada ning 2. aprillil tegi president selle ettepaneku Juhan Partsile. 7. aprillil sai Parts selleks Riigikogu mandaadi. 9. aprillil kiitis Rüütel heaks kabineti nimekirja ning 10. aprillil andsid Juhan Parts ja teised valitsuse liikmed ametivande. Koalitsioonil oli Riigikogus 60 kohta. Ministrikohtadest sai Reformierakond 5, Res Publica 4 ja Rahvaliit 4.
Juhan Partsi peaministriajal ühines Eesti NATO ja Euroopa Liiduga (1. mail 2004).
Diskussiooni ühiskonnas tekitas Saksa sõjaväes sõdinud eestlastele püstitatud ausamba eemaldamine 2. septembril 2004. aastal Lihula kalmistult, mis toimus tema korraldusel. Asjaolu, et see toimus öösel ning politsei kasutas ausammast kaitsma tulnud rahva vastu jõudu, põhjustas paljudes eestlastes pahameelt ning mõjus halvasti nii Partsi kui ka Res Publica populaarsusele.
Esinemisi ja seisukohavõtte
pisi|Juhan Parts [[Arvamusfestivalil (2014)]] 2011. aasta Riigikogu valimiste eel pälvis kriitikat majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi rahastatud infovoldik, milles olid ka Partsi pilt ja nimi. Voldik oli osa Kredexi kampaaniast, mis tutvustas korterelamute rekonstrueerimistoetust. "Kahtlemata on korteriomanikele rekonstrueerimiseks mõeldud toetuste tutvustamine vajalik, kuid antud juhul oli tegemist pigem minister Juhan Partsi nime ja pildiga valijatele saadetud valimisreklaamiga," iseloomustas seda arupärimises riigikontrolör Mihkel Oviirile Keskerakonna fraktsiooni esimees Kadri Simson. Kommunikatsiooniekspert Agu Uudelepp kritiseeris hea valimistava rikkumist voldikus: "Praegu võib öelda, et seda infot ei olnud vaja nii laiale ringile saata ning ministri nimi ja pilt ei lisanud sisulist väärtust." Veel karmimalt väljendus politoloog Mari-Liis Jakobson: "Kui eetikapiirid rangelt paika panna, siis ministri, üldse ühegi poliitiku pildi kasutamine rakenduspoliitikat tutvustavas voldikus on ikkagi taunimist väärt." Parts ise väitis, et hea meelega ei näinuks ta voldikus oma pilti, ent keegi pidi valimistest hoolimata siiski inimeste poole pöörduma: "Informatsioon peab inimestele kohale jõudma, see peab olema mingi persooni poolt kantud. Me ei saa sinna ju panna mingit möldrit või ametnikku."
Haridus
Juhan Parts on lõpetanud Tallinna 1. Keskkooli 1984 ning Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (spetsialiseerus eraõigusele) 1991.
Töökohad
Parts valiti 2007. aastal XI Riigikokku 2975 häälega. 5. aprillist 2007 oli ta Andrus Ansipi teises valitsuses majandus- ja kommunikatsiooniminister. Samal ametikohal jätkas ta Andrus Ansipi kolmandas valitsuses pärast XII Riigikogu valimisi 2011. aastal, kus ta sai 6611 häält.
Isiklikku
Ta on mänginud jalgpalli FC Toompea ridades. Ta mängib tennist ning sõidab jalgrattaga.
2003. aastast on Juhan Partsi elukaaslane vandeadvokaat Daisy Tauk. Neil on kaks last: 2010. aasta alguses sündinud poeg, vanaonu järgi nime saanud Karl Juhan ja 8. augustil 2011 sündinud poeg Artur Jakob.
Tal on poeg Toomas Hendrik ja tütar Pille Riin.
Juhan Partsi vanavanaonud olid Vabadussõja väejuht Karl Parts, Riigikohtu esimees Kaarel Parts ja praost Jakob Aunver. Tema vend on füüsik Ülo Parts.
Famille rose
pisi|Famille rose tehnikas kauss pisi|Famille rose kauss liblikate ja lilledega. Famille rose (prantsuse keeles 'roosa perekond'; hiina Fencai (粉彩) või Ruancai (軟彩, lihtsustatud 软彩) on alates 18. sajandist Hiinas põhiliselt ekspordi tarbeks toodetud portselan, mille dekooris domineeris roosa või karmiinpunane värv.
Seda tüüpi portselani ilmumine jääb keiser Kangxi valitsusaja lõppu ja leidis aset umbes 1720. aasta paiku.
Kasutatud keraamikaglasuuride suurem värvi- ja toonivalik võimaldas keerukamate kujutiste loomist kui varem. Hakati kujutama palju lilli ja putukaid, aga ka teisi motiive.
Stephan Marie Bernard Rocher
Stephan Marie Bernard Rocher (29. märts 1847 Le Mas-d Azil, Prantsusmaa – 29. oktoober 1901 Peterburi) oli prantsuse keele lektor Tartu Ülikoolis 1895–1901.
Struktuurigeoloogia
Struktuurigeoloogia on teadusharu, mis tegeleb kivimite ja kivimkehade koosseisu, kuju, paigutuse, deformeerituse, mõõtmete jms ehk lühidalt geoloogiliste struktuuridega.
Struktuurigeoloogia ülesandeks on, läbi geoloogiliste struktuuride tõlgendamise, taastada mingi piirkonna geoloogiline ajalugu. Mõnikord arvatakse, et struktuurigeoloogia tegeleb vaid geoloogiliste deformatsioonide ja rikete uurimisega, mis ei ole siiski struktuurigeoloogiale olemuslik aspekt. Piltlikult öelduna on struktuurigeoloogia teadusharu, mis uurib maakoore arhitektuuri. Erinevalt arhitektist üritab struktuurigeoloog loomise asemel taastada loodusliku arhitektuuri tekke ja arengu üksikasju.
Struktuurigeoloogia ja geotektoonika mõisted on osaliselt kattuvad. Erinevus on selles, et geotektoonika tegeleb reeglina suuremate (regionaalsete ja planetaarsete) struktuuridega, näiteks laamade või kraatonitega, uurib nende teket ja arengut. Struktuurigeoloogia objekt võib aga olla isegi mikroskoopiline. Kattumine toimub regionaalsel tasandil, sest ka planetaarsete struktuuride areng peab kajastuma lokaalselt kivimites ning vastupidi. Lokaalsed struktuurid peavad olema mõistetavad geotektooniliste liikumiste taustsüsteemis. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks.
On Loyalty
"On Loyalty" ("Lojaalsusest") on Troy Jollimore'i filosoofiline raamat. Selle andis välja Routledge'i kirjastus 2013.
Sissejuhatus
Ustava koera lugu esineb paljudes juttudes ja linnalegendides pärast katastroofe. Aga võib-olla on sõna "ustavus" kasutamine koera kohta liiga rutakas? Kas koeral saab olla täisvereline voorus? Näiteks John McDowelli meelest ei saa poegi kaitsvat emalõvi sõna õiges mõttes julgeks nimetada. Kuigi emalõvi käitumine meenutab mõnes suhtes julgust, on midagi puudu. Asi on keeruline, sest loomade tunnetuse suhtes on lahkarvamusi. Me saame vaadelda koera kiindumust ja järjekindlat käitumist, mis tundub meile ustavusena. Aga mis võiks puudu olla? Võib-olla me kaldume pidama loomi masinateks, mille käitumine ei tule mõtlemisest ega kaalutlemisest, vaid on automaatne. Võib-olla koeral pole ajataju, mis ütleks, et peremehe tagasituleku tõenäosus jääb väiksemaks. Võib-olla koera "ustavus" ei ole eneseteadlik. Tundub, et ta ei väärtusta oma omanikku, ei pea teda heaks inimeseks, kes väärib sellist andumust. Ja see võib meenutada inimese kiindumust abikaasa, sõbra või riigimehe vastu, kes tema ustavust ei väärinud. Aga kui ka nii on, kas siis pole tegu ustavusega? Mõned arvavad, et voorused on head iseloomujooned ja peavad sellepärast alati kaasa tooma häid tagajärgi. See seisukoht suunab meid eitama, et koera puhul on tegu ustavusega. Aga tundub, et see idealiseerib voorust: vähemalt mõnikord ustavus ei ole eneseteadlik, mõnikord see ei julgusta erapooletust ja enesekriitikat, mistõttu see mõnikord põhjustab halba käitumist ja kahetsusväärseid tagajärgi. Tundub, et me peame kas aktsepteerima, et voorused võivad vähemalt mõnikord viia pahade asjadeni, või eitama, et ustavus on voorus.
Ustavuse kaks nägu
Tavalise seisukoha järgi on ustavus voorus. William Bennett pühendab oma raamatus "Book of Virtues" sellele ühe peatüki. Ta ütleb, et meie ustavused on olulised märgid selle kohta, missugused inimesed me oleme otsustanud olla. Nad märgistavad meie kiindumuste püsivust. Ustavus paneb vastu ebamugavusele ja kiusatusele ega karda rünnakuid. Usaldus, mida tõeline ustavus kaldub tekitama, võib läbistada kogu elu. Seevastu truudusetust ja reetmist peetakse peaaegu üldiselt moraalseks paheks. Üks raamatu juhtmõtteid on see, et ustavus tuleb alati seestpoolt, tõeliselt ustav saab olla ainult kogukonnale, kuhu kuulutakse. Mure lojaalsuse pärast poliitikas kipub peegeldama hirmu ja ärevust võõrmõjude infiltreerumise ning korrumpeeriva ja õõnestava mõju ees. Süüdistused ebalojaalsuses kodeerivad peaaegu alati sõnumit "sa pole üks meie seast", sellepärast armastavadki agarad räpase poliitika praktiseerijad süüdistama oma vastaseid just selles pahes (Ann Coulter ("Treason: Liberal Treachery from the Cold War to the War on Terrorism"), Horatio Bottomley). Sellepärast ei tuleks lojaalsust alati vooruseks pidada.
Lojaalsuse retoorikat ei saa kasutada mitte ainult selleks, et veenda inimesi kahju tegema, vaid ka selleks, et veenda neid kahju kannatama.
Miks lojaalsus võib olla mõnikord nii imetlusväärne ja mõnikord nii ohtlik? Osalt sellepärast, et see sõltub sellest, kellele lojaalne ollakse. On lihtne ja peaaegu vastupandamatu kiita meile lojaalsete inimeste lojaalsust või asju, millele meie oleme lojaalsed. Ja lihtne on pahaks panna neile, kelle lojaalsus on meie omaga konfliktis ning võib seetõttu olla meile ja meie huvidele ohtlik. Otsustusi võib teha ka juhtudel, kus me ei ole asjasse segatud.
Lojaalsus pole ainus voorus, mis võib tuua halbu tagajärgi ja mida saab kasutada halbadel eesmärkidel. Võidakse julgelt kaitsta kurja üritust; liiga aus inimene võib rikkuda lapse süütu õnne, öeldes talle, et jõuluvana ei ole olemas. Aga eriti lojaalsus kaldub tekitama konflikte. Kui me kõik jääme oma käitumises moraali piiridesse, siis need konfliktid ei ole teravad. Kuigi konflikti võimalus on vältimatu, ei pruugi konflikti tekkida. Enamik teisi väidetavaid voorusi säärast konflikti ei tekita.
Enamik voorusi ei tundu olevat suunatud konkreetsetele inimestele. Voorus aga on, ja mitte sellepärast, et konkreetsed inimesed seda eriti väärivad. Kuidas see saab olla mõistlik?
Kahtluse teene
Nii et teatud vaatekohast saab lojaalsuse väärtust ja ratsionaalsust küsimärgi alla seada. End mõnel juhtumil on lojaalsuse väärtust tõenäoliselt raske eitada. Kui inimest süüdistatakse ebaõiglaselt kuriteos, siis on tal sõbrad ja omaksed, kes usuvad tema süütust (näiteks Wen Ho Lee). Juba ainuüksi teadmine, et mul on inimesi, kes jääksid mulle ustavaks, mõjutab minu õnnelikkust.
Lojaalsuse kiiduväärsuse seletamine ei ole siiski nii lihtne. Lojaalsus inimesele paneb meid sageli kohtlema teatud inimest järjekindlalt hästi, olema tema vastu tähelepanelik, mitte rääkima temast halba, kaitsta teda, kui teda rünnatakse, isegi võtma tema vajadusi, soove ja huvisid enda omadega võistlevana. Aga on kergesti arusaadav, miks me võime inimesi nii kohelda; salapäraseks võib osutuda see, miks lojaalsus saab anda täiendava aluse neid nii kohelda, kui ta seda muidu ei vääri ja kui põhjendite tasakaal muidu selle kasuks ei räägi. Oletame, et kedagi süüdistatakse ebaõiglaselt ja kõigile pole selge, et see süüdistus on väär; sellisel juhul võib lojaalsusest või selle puudumisest oleneda, kas süüdistatavat peetakse süütuks või tõenäoliselt süüdi olevaks või hoidutakse otsustusest. See on nii eriti siis, kui kahtluse all ei ole mitte teod, vaid nende tõlgendus ja motiivid ning kavatsused. Lojaalne sõber läheb hinnangute skaalal kaugemale süüdistatava kasuks kui erapooletu hindaja, osutades talle kahtluse teene, kuni jääb ruumi kahtluseks. Seda võib mõnikord õigustada asjaoluga, et see võib panna mind tajuma tõdesid, mida me muidu ei märkaks. Teine õigustus on see, et inimesi ei saa hinnata niin nagu uskumusi ainult tõendite põhjal, sest see võib olla julm või südametu. Inimesed enamasti väärivad kahtluse teenet; enamasti on parem inimest mitte kohe halvana maha kirjutada, vaid näha vaeva, et mõista, miks ta niimoodi tegi. Ideaalses maailmas me näeksime iga inimese puhul niimoodi vaeva. Ideaalses maailmas inimeste vahel ei olekski niisugust sügavat konflikti, nii et me poleks kunagi olukorras, kus me peame niimoodi poolt valima. Aga maailm ei ole ideaalne, ja me saame niimoodi vaeva näha ainult mõne inimese puhul, ja mõnikord tuleb poolt valida. Need, keda me nii empaatiliselt ja tähelepanelikult kohtleme, on enam-vähem needsamad, kellele me oleme lojaalsed. Lojaalsuse positiivset väärtust on sageli kõige lihtsam näha sellistel juhtudel, kus on tegemist intiimsuhetega nagu sõprus ja armastus. Me kõik arvestame nende lojaalsusega, kes meist hoolivad, ja oma lojaalsusega nende vastu, kes annavad meie elule kuju ja eesmärgi. Raamatus "Love's Vision" kaitseb autor armastuse teooriat, mille järgi indiviidid väärivad oma metafüüsilise loomuse tõttu emotsionaalseid sidumusi, mis väljendavad hindamist, hoolimist ja muret. Siinne raamat keskendub rohkem lojaalsusele inimesest suurematele entiteetidele, nagu riikidele, rahvastele, ettevõtetele ja võistkondadele. Siiski ei pääse mööda ka isiklikust lojaalsusest, sest need võivad teistsuguseid lojaalsusi kujundada, nendega vastuolus olla ja neid toetada. Kuigi üldiselt võib olla lihtsam heaks kiita ja toetada lojaalsust üksikinimesele kui lojaalsust suuremale entiteedile, ei ole see alati nii. Ei ole ühtki nii väärilist lojaalsuse objekti, et lojaalsus sellele on kindlasti imetlusväärne. Ja kuigi on konkreetseid lojaalsuse objekte, mille puhul lojaalsus on nii kohatu või potentsiaalselt nii ohtlik, et seda ei saa moraalselt õigustada, ei ole entiteetide tüüpe, mille kohta seda saaks usaldatavalt väita.
Hilba järv
Hilba järv on Kanepi vallas Põlva maakonnas olev järv.
San Marino Eurovisiooni lauluvõistlusel
Juunis 2007 teatas San Marino ringhääling, San Marino RTV Euroopa Ringhäälingute Liidule oma soovist osaleda lähitulevikus Eurovisiooni lauluvõistlusel. Selle otsuse vastuvõtmine olenes ringhäälingu aktsionäridest, sealhulgas Itaalia ringhäälingust, RAI-st, kes eemaldus lauluvõistlusest 1997. aastal ja on tuntud lauluvõistluse-vastase kriitika poolt.
Gaseeritud vesi
Gaseeritud vesi ehk karboniseeritud vesi (nn mulliga vesi) on vesi, milles on lahustatud süsinikdioksiidi ning saadud niimoodi kihisev vesi, mis on suurema jao karastusjookide peamiseks komponendiks.
San Marino Eurovisiooni lauluvõistlusel
San Marino esindaja 2008. aastal oli Miodio, kes esitas Belgradi laval laulu "Compice", mis jäi poolfinaalis viimasele kohale ja seega finaalist välja.
San Marino esialgu soovis 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistluselt eemalduda halva tulemuse tõttu 2008. aastal. Kuid San Marino RTV mõtles ümber ning kinnitas riigi osalejaks Moskvasse. Detsembris 2008 teatas San Marino siiski eemaldumisest, kuid põhjuseks polnud halb tulemus eelneval aastal vaid rahanappus. San Marino naasis 2011. aastal. Alates 2012. aastast on riiki esindanud kolm korda järjest Valentina Monetta. 2014. aastal kvalifitseerus San Marino esimest korda finaalkontserdile. Seni parim tulemus pärineb 2019. aastast, kui San Marino saavutas finaalis 19. koha.
Gaseeritud vesi
Ajalugu
Gaseeritud jookide ajalugu on pikk: sajandeid on tehtud alkohoolseid jooke, mis kääritamisel karboniseerituks muutuvad. Gaseeritud vee leiutajaks arvatakse olevat Joseph Priestley. Priestley oli Inglismaalt pärit teadlane, poliitik, leiutaja ja keemik, kelle suurimad saavutused on hapniku kui gaasi avastamine (lisaks hapnikule on ta avastanud näiteks ka naerugaasi, vääveldioksiidi jpt), kustukummi leiutamine ning vee karboniseerimine. Inglismaal Leedsis elades avastas ta kord pruulikojas, et kui vett avatud õllevaadi kohal kallata ühest anumast teise, siis vaadist tulev gaas muutis vee gaseerituks. Koos sellega avastas ta ka süsihappegaasi. Ta ehitas masina, mis koosnes torudest, generaatorist ja süsihappegaasi reguleerivast põiest. Peale seda hakkasid ilmuma ka veel teised sarnased masinad ja paari aasta jooksul hakati tootma väga palju gaseeritud vett. Johann Jacob Schweppe loodud firma on üks vanimaid gaseeritud jookide tootjaid, kes oli juba 18. sajandil edukas ning tegutseb jõudsalt ka tänapäeval.
San Marino Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hääletamise ajalugu (2008–2015 finaalid)
San Marino on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Gaseeritud vesi
Kunstlik karboniseerimine
Vee gaseerimise protsessi nimetatakse karboniseerimiseks. Karboniseerimine toimub siis, kui lisada veele süsihappegaasi (CO2). Süsihappegaas on peaaegu maitsetu ja lihtsasti kättesaadav gaas. Süsihappegaasi lahustatakse vees, selleks kasutatakse rõhku ja temperatuuri. Need faktorid mõjutavad lahustunud süsihappegaasi muutmist gaasiks, näiteks on kuulda kihisemist, kui gaseeritud joogi pudel avada.
San Marino Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hääletamise ajalugu (2008–2015 finaalid)
San Marino on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Gaseeritud vesi
Looduslik karboniseerimine
Mõned geoloogilised tingimused võivad tekitada looduslikult gaseeritud vett. Süsihappegaasi naturaalsed tekkepõhjused on näiteks kas orgaanilise aine (CO2) lagunemine, aine koostoime karbonaatidega, metamorfne lendumine või magmaatiline degaseerimine (vulkaaniline aktiivsus). Need protsessid on väga haruldased ja keemiliselt keerulised. Kui võrrelda looduslikult gaseeritud vett kunstlikult gaseeritud veega, leiab palju erinevusi. Looduslik süsinikdioksiid aitab eri mineraalidel vette paremini imenduda. Näitena saab tuua Gerolsteineri mineraalvee, mis on pärit Saksamaalt Eifeli piirkonnast. Sealne vulkaaniline tegevus rikastab vett mineraalidega ning vulkaanist pärit magma lisab sellele ka süsihappegaasi. Naturaalselt gaseeritud vee suureks murekohaks on selle pudelisse saamine. Vesi on tihti vaid õrnalt gaseeritud ning tuleb olla ettevaatlik, et teel leiukohast pudelisse gaseeritus ei kaoks. Selle probleemi üks lahendus on gaasi ja vee eraldi kaevandamine. Ained eraldatakse ning gaas lisatakse veele hiljem tagasi. Lõpuks on tegemist vee ja selle originaalse loodusliku gaasiga, mille karboniseeritust on tänu sellele protsessile pisut suurendatud.
Jookides
Gaseeritud vesi ja sellest koosnevad joogid on maailmas populaarsed. Kõige tuntumad on ilmselt karastusjoogid, mis koosnevad enamjaolt gaseeritud veest, millele on lisatud magusaineid, happeid, lõhna- ja maitseaineid, värv- ja säilitusaineid. Karastusjoogi happelisus tekitab keelele õrna kipitustunde ning annab joogile ka omapärase maitse. Jooki saab maitsestada nii looduslike kui ka sünteetiliste maitse- ja värvainetega. Looduslikud suhkrud lisavad joogile kaloreid, kuid kunstlikud magusained saavad lisada maitset ilma joogi kaloraalsust tõstmata. Joogile võib lisada ka muid aineid vastavalt soovile, näiteks kofeiini, mis mõjutab inimese seedesüsteemi ja parandab keskendumist.
Söögi valmistamisel
Gaseeritud vesi kogub populaarsust ka köögis, kus kasutatakse seda friteerimiseks. Lisades paneerimistaignale gaseeritud vett, tekitavad selle mullid taignasse väikseid õhutaskuid ja püüavad kinni väikeseid veepiisku. Kuumuse ja õli abil õhutaskud paisuvad ning need annavad lõpptootele kergema ja õhulisema tekstuuri. Kuid tuleb olla kiire ja kasutada külma ja just avatud gaseeritud vett, muidu kaotab vesi palju gaasi ja iga väike temperatuurimuutus vähendab taigna süsihappegaasisisaldust.
Karastusjookide mõju
Gaseeritud vee ja sellel põhinevate jookide mõju tervisele on uuritud selle leiutamisest saati. Karastusjookide suurimateks probleemideks on neis sisalduvad sünteetilised ained ja kõrge happelisuse tase. Karastusjookidel on ka väga suur suhkrusisaldus. Inimesed, kes joovad palju magusaid jooke, tarbivad rohkem kaloreid, kuna joogid annavad lisakaloreid, aga ei tekita täiskõhutunnet. Suurendatud kaloritarbimine võib viia ülekaalulisuseni. Karastusjookide joomine võib ka suurendada II tüüpi diabeedi, südamehaiguste ja muude krooniliste haiguste riski. Suhkrurohkete jookide tarbimist saab vähendada sünteetilisi magusaineid sisaldavate jookide abil, kus on kas vähem kaloreid või need üldse puuduvad. Kuid need on vaid ajutised lahendused, kuna alles uuritakse nende mõju kehakaalule, südame-veresoonkonna-ja muude krooniliste haiguste riskile.
Mõju hammastele
Ka tavaline gaseeritud vesi ei pruugi olla inimesele parim. Ka tavaline mullivesi võib rikkuda hambaid, sest on võrreldes puhta veega madalama pH-tasemega. Karboniseeritud joogid, sealhulgas vesi, on happelisema koostisega ning rikuvad hambaemaili. Eriti mõjutab see noori, kelle hambaemail ei ole veel täielikult välja arenenud. Kõike tuleks tarbida mõistuse piires ning toidukordade vahele juua tavalist, ilma gaasita vett.
Mõju seedimisele
Kui kiiresti tarbida palju gaseeritud vett, võivad tekkida kõhupuhitus ja ebamugavustunne. Uuritud on ka gastroösofageaalse refluksi (GÖR) ja gaasiliste jookide seost. GÖR on maosisaldise tagasiheide söögitorusse, suhu või ninaneelu mitu korda päevas või nädalas ning võib esineda igas vanuses inimestel. Tihti toimub see imikueas ning kaob lapse suuremaks saamisel. Soovitatav on vältida gaseeritud jooke ja allergeene. USA toidufarmakoloogia ja -teraapia ajakirjas on aga väidetud, et ei ole otseseid tõendeid, et gaseeritud joogid soodustavad või süvendavad GÖRi. (Johnson jt 2010: 607-614)
Emma Leppermann
thumb thumb 'Emma Leppermann' on ploomisort, mille aretas 1897. aastal aednik W. Leppermann Saksamaal Magdeburgi lähedal Förderstedtis. Sort sai arvatavasti nime aretaja abikaasa järgi.
Puu on keskmise kasvuga. Võra on tihe ja laiuv, oksad suhteliselt jämedad.
Puu hakkab vara kandma (5–6-aastaselt), on suhteliselt külmakindel ja väga viljakas. Puu eelistab viljakat mulda ning talle meeldib lupjamine.
Õied asuvad 1–2-kaupa õiepungas. Õis on valge, selle läbimõõt on 27–28 mm.
'Emma Leppermann' on isetolmleja, kuid teda viljastavad hästi ka 'Wilhelmine Späth', 'Varajane sinine' ja 'Edinburghi ploom'.
Vili on ümmargune ning selle otstes on lohud. Piki vilja on näha tihti veidi tumedam otstest sügavam vagu. Vili on keskmine või suur; selle pikkus on umbes 82 ja läbimõõt 34 mm, keskmine kaal 25–30 grammi, kuid võib esineda ka kuni 45 grammiseid ploome. Vilja põhivärvus on kollane, kuid sageli on ta üleni kaetud roosa kattevärvusega. Koore all on punased täpid. Vilja katab õrn vahakirme. Koor on õhuke ja viljaliha küljes kinni. Sirge keskmise pikkusega vars asub sügavas õõnsuses. Vili valmib augustis. Valminud ploomid kipuvad puu otsas mädanema.
Viljaliha on kollane ja tihe; mahlakas ja hapukasmagus. Luuseeme eraldub viljalihast hästi. Seeme on kollane, keskmise suurusega, krobelise pinnaga.
'Emma Leppermann' on hea kompotiploom. Viljaliha peetakse veidi vesiseks.
left|thumb|Emma Leppermanni õied
Dan Brown
thumb|right|Dan Brown
Dan Brown (sündinud 22. juunil 1964 Exeteri linnas Rockinghami maakonnas USA New Hampshire'i osariigis) on Ameerika põnevuskirjanik. Tema tuntuim teos on 2003. aastal ilmunud romaan "Da Vinci kood".
Brown on huvitatud krüptograafiast ja koodidest, mis tihti tema lugudes esinevad. Tema teoseid on tõlgitud 54 keelde.
Elukäik
Brown oli pere kolmest lapsest vanim. Tema ema Constance oli muusik ja isa Richard G. Brown matemaatikaõpetaja. 1982. aastal lõpetas Brown Phillips Exeteri akadeemia ja läks Amhersti kunstikolledžisse. 1991. aastal läks Brown Hollywoodi, et teha karjääri laulja, laulukirjutaja ja pianistina. Elatist teenis ta Beverly Hillsi eelkoolis tunde andes. 1993. aastal kolis Brown tagasi New Hampshire'i osariiki ja hakkas enda vanas koolis inglise keele õpetajaks. 1997. aastal abiellus ta Blythe Newloniga.
Kirjanduslik karjäär
1996. aastal lahkus Brown õpetaja ametikohalt, et hakata kirjanikuks. 1998. aastal ilmus Browni esimene romaan "Digitaalne kindlus". 2000. aastal järgnes sellele "Inglid ja deemonid" ning 2001. aastal "Pettepunkt". Browni esimesel kolmel romaanil oli vähe edu, kuid kui neljas romaan "Da Vinci kood" esimesel müüginädalal bestselleriks sai, hakkasid ka tema varasemate romaanide müüginumbrid suurenema. Romaani "Da Vinci kood" on maailmas müüdud üle 60 miljoni, millega läbi aegade suurima läbimüügiga raamatute edetabelis 19. kohale.
Marek Kamiński
pisi|Marek Kamiński Marek Kamiński (sündinud 24. märtsil 1964 Gdańskis) on Poola rännumees, polaaruurija, mitme raamatu autor, fotograaf ja ettevõtja. Ta on esimene ning seni ainus inimene maailmas, kes on ühe aasta jooksul ilma kõrvalise abita vallutanud maakera mõlemad poolused – 23. mail 1995 jõudis ta koos Wojciech Moskaliga põhjapoolusele ja 27. detsembril 1995 vallutas iseseisvalt ka lõunapooluse.
Marek Kamiński kasvas üles Pommerimaal Połczynie-Zdroj’s. 1982 lõpetas ta Koszalinis Władysław Broniewski nimelise II Üldharidusliku Lütseumi ning õppis seejärel Varssavi Ülikoolis filosoofiat ja füüsikat. Ta on firma Invena S.A. asutaja ja kaasomanik, samuti Marek Kamiński Fondi asutaja, mille eesmärgiks on puuetega inimeste toetamine.
Dan Brown
Kirjanduslik karjäär
2009. aastal ilmus Dan Browni romaan "Kadunud sümbol" (The Lost Symbol; eesti keeles 2010), mis on romaani "Da Vinci kood" järg. Teos räägib vabamüürlusest. Peategelasest professor Robert Langdon satub taas kord põnevasse sündmustejadasse, mis leiab aset 12 tunni jooksul peamiselt Washingtonis. Romaani kirjutamiseks ja enamasti vabamüürluse kohta andmete kogumiseks kulus Dan Brownil viis aastat.
Marek Kamiński
Valdab kaheksat võõrkeelt: inglise, saksa, itaalia, prantsuse, hispaania, norra, vene ja jaapani. Marek Kamiński elab koos abikaasa Katarzyna ja tütre Polaga Sopotis.
Dan Brown
Kirjanduslik karjäär
2013. aastal ilmus romaan "Inferno", mis on neljas professor Robert Langdonist jutustavate romaanide sarjas.
2017. aastal ilmus Robert Langdoni sarja viies romaan "Päritolu" ("Origin").
Isiklik elu
Browni sõnul pidi ta jõulude ja sünnipäevade ajal kinkide leidmiseks läbima aardejahi, järgides salajasi vihjeid ja koode, mille ta isa oli jätnud. Samal moel kirjeldab enda lapsepõlve ka tema tegelaskuju Sophie Neveau romaanis "Da Vinci kood".
Marek Kamiński
Raamatud
Lisaks sellele on tema artikleid ja fotosid avaldanud paljud ajakirjad, sealhulgas National Geographic ja Voyage.
Organisatsioonid
Marek Kamiński kuulub järgmistesse organisatsioonidesse:
Loengud
Marek Kamiński on pidanud palju loenguid nii Poolas, USA-s kui ka mujal, sealhulgas isegi Antarktikas. Tema multimeedialoengud koos värvikate fotodega oma paljudest ekspeditsioonidest on köitvad ja inspireerivad. Teemad: Ta korraldab ka töötube ja muus vormis koolitust Poola ja välismaa suurkontsernide, pankade ja kindlustusseltside töötajatele.
Marek Kamiński fond
Marek Kamiński fond asutati 1996. aastal. See tegeleb koolitusprogrammide koostamise ja koordineerimisega, samuti raha kogumisega proteeside ostmiseks inimestele, kes neid vajavad ning intergatsioonilaagrite korraldamiseks puuetega inimestele. Põhikirjaliste eesmärkide hulka kuuluvad ka toetused polaaralade ning teiste maakera piirkondade uurimiseks, samuti polaaruuringute, looduskaitse ja ökoloogia propageerimine ning ekspeditsioonidest osalenud noorte osavõtjate tutvustamine. Fondi suurimad saavutused on:
Gravimeeter
Klassikaline gravitatsioonivälja mõõtmise vahend on pendelgravimeeter, mis põhineb pendli võnkumise sageduse sõltuvusel raskuskiirendusest.
Eesti valitsus
pisi|Stenbocki maja
Eesti valitsus (ametlikult Vabariigi Valitsus) on Eesti riigi täidesaatev võimuorgan, mis tegutseb Eesti Vabariigi põhiseaduse ja seaduste alusel. Valitsus teostab täidesaatvat riigivõimu vahetult või valitsusasutuste kaudu. Valitsust juhib peaminister, kelle ettepanekul nimetab Vabariigi President ametisse teised valitsusse kuuluvad ministrid.
Valitsus otsustab tema pädevusse kuuluvaid küsimusi istungil. Istungit juhatab peaminister ning need toimuvad Tallinnas, Stenbocki majas. Istungid on kinnised, kui valitsus ei otsusta teisiti. Valitsus annab riigielu reguleerimiseks ja korraldamiseks välja Vabariigi Valitsuse määrusi ja Vabariigi Valitsuse korraldusi. Valitsus võib oma korraldusega moodustada valitsuskomisjoni, määrates valitsuskomisjoni ülesanded, liikmed ja komisjoni teenindava valitsusasutuse.
Alates 17. aprillist 2023 on ametis Kaja Kallase kolmas valitsus.
Valitsuse ametisse astumine
Vabariigi Valitsuse nimetab ametisse Vabariigi President kolme päeva jooksul pärast seda, kui Riigikogult valitsuse moodustamiseks volituse saanud või Riigikogu poolt üles seatud peaministrikandidaat on esitanud talle valitsuse koosseisu.
Ministri nimetab ametisse Vabariigi President peaministrilt sellekohase ettepaneku saamisest kolme päeva jooksul. Valitsus või minister nimetatakse ametisse presidendi otsusega, mis avaldatakse Riigi Teatajas.
Valitsus või minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees: "Asudes täitma valitsuse liikme kohustusi, olen teadlik, et kannan selles ametis vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele."
Valitsuse ametisse astumisel annab suulise ametivande peaminister. Seejärel kirjutavad vande tekstile alla kõik ametisse astuva valitsuse liikmed. Minister, kes astub ametisse pärast valitsuse ametisse astumist, annab suulise ametivande ja kirjutab vandetekstile alla peaministri juuresolekul.
Valitsuse ülesanded
Vastavalt Eesti Vabariigi põhiseadusele Vabariigi Valitsus:
Lisaks on Vabariigi Valitsuse üheks oluliseks ülesandeks Eesti seisukohtade kujundamine Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude ja muude Euroopa Liidu asjade kohta. Valitsus esitab Eesti kandidaadid Euroopa Komisjoni liikme, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikme, Euroopa Regioonide Komitee liikme, Euroopa Kohtu kohtuniku, Euroopa Kohtu esimese astme kohtu kohtuniku, kohtujuristide ning Euroopa Kontrollikoja liikme ametikohtadele.
Valitsuse liikmed
Vabariigi Valitsuse liikmeteks on peaminister ja ministrid. Vastavalt põhiseadusele peab peaminister nimetama vähemalt kaks ministrit, kellel on õigus asendada peaministrit tema äraolekul. Sellest tulenevalt on minimaalne valitsuse liikmete arv kolm. Kui valitsuses on vähem liikmeid, siis ei ole valitsus otsustusvõimeline. Põhiseadus ei sätesta maksimaalset valitsuse liikmete arvu, kuid Vabariigi Valitsuse seaduse järgi ei ole valitsuses üle 15 liikme.
Valitsuse ministrid jagunevad ministriteks, kes juhivad ministeeriumi, ja ministriteks, kes ei juhi ministeeriumi. Otsuste tegemisel on nii peaministril kui ka igal valitsuse ministril võrdselt üks hääl. Kui hääled jagunevad pooleks, siis on otsustav peaministri hääl. Ükski teine isik, kes osaleb valitsuse istungitel, hääletada ei saa.
Valitsuse istungitest võtab sõnaõigusega osa riigisekretär ning vajadusel võivad istungitest sõnaõigusega osa võtta ka õiguskantsler ja riigikontrolör. Peaminister võib alati kutsuda ka teisi isikuid valitsuse istungitele sõnaõigusega osalema.
Valitsuse liikmed võivad sõnaõigusega osaleda Riigikogu ja tema komisjonide istungitel.
Valitsuse liikmed ei tohi olla üheski muus riigiametis ega kuuluda tulundusettevõtte juhatusse või nõukogusse. Valitsuse liiget saab kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul.
Parlamentaarne kontroll
Parlamentarismi põhimõtte kohaselt kontrollib Riigikogu valitsuse tööd. Parlamentaarse kontrolli läbiviimiseks on Riigikogu liikmetel erinevaid võimalusi.
Valitsuse tagasiastumine
Vabariigi Valitsus astub tagasi:
Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on peaminister kohustatud tagasi astuma:
Peaministril on alati õigus ka omal algatusel tagasi astuda.
Joaquim Chissano
thumb|Joaquim Chissano
Joaquim Alberto Chissano (sündinud 22. oktoobril 1939) on Mosambiigi poliitik, Mosambiigi president 1986–2005.
Ta on FRELIMO asutajaliige. 2003–2004 oli ta Aafrika Liidu esimees.
2006. aastast on ta ÜRO erisaadik Põhja-Ugandas ja Lõuna-Sudaanis.
B3-vitamiin
pisi|Niatsiini struktuurvalem B3-vitamiin ehk niatsiin on geneeriline nimetus vitamiinse aktiivsusega nikotiinhappe ja nikotiinamiidi kohta. B3-vitamiinid on ka mitmesuguse struktuuriga orgaanilised biomolekulid ja eksogeensed mikrotoitained ning endogeensed metaboliidid ja keemilised ühendid, millel on B3-vitamiini laadne toime.
B3-vitamiin loetakse B-rühma vitamiinide hulka ja see on mikrokogustes iga päev vajalik enamiku organismide mitmete bioloogiliste ja füsioloogiliste protsesside normaalseks toimimiseks. B3-vitamiinid on ka tunnustatud söödalisandid ja ravimpreparaadid. B3-vitamiini täielik puudumine (ka bioaktiivsuse minetanuna) toidus või kestev defitsiit võib organismile kahjulik ja koguni ohtlik olla, põhjustades haiguslikke seisundeid. Paljude organismide mikrofloora sünteesib teatud koguses B3-vitamiini, kuid peetakse siiski oluliseks selle saamist ka toiduga.
Vananenud nimetused
Nikotiinamiid on koensüümide NAD ja NADP reaktiivseks osaks (bioaktiivsuse realiseerimiseks).
Saamine
Toidus on mõlemad püridiini derivaadid koensüümidena. Need hüdrolüüsitakse seedekulglas. Vabaneb nikotiinhape/nikotiinamiid, aga ka toidus olev vähene vaba niatsiin; need imenduvad maost ja peensoolest põhiliselt lihtsa difusiooni teel. Imendunud niatsiin viiakse verega kudedesse, samuti salvestub seda vähesel määral maksas. Koerakkudes kasutatakse nikotiinhape ja -amiid NAD ja NADP sünteesiks.
Imendumist pärsivad liigne alkohol, tärklis, kohv.
Seda sünteesitakse ka organismis trüptofaanist. See süntees vajab aga ka tiamiini, riboflaviini ja püridoksiini ning toimub alles siis, kui trüptofaani vajadus valkude ja peptiidide sünteesiks on rahuldatud.
Biofunktsioonid
Selle roll realiseerub läbi koensüümsete vormide, mida vajavad paljud redoksprotsesside ensüümid:
Seda on vaja närvikoe ja naha normaalseks arenguks.
Defitsiit
Defitsiidi korral on häiritud nii kataboolsed protsessid kui ka redutseerivad sünteesid.
Normaalselt defitsiiti ei teki juba sellepärast, et inimorganism suudab teda ka ise sünteesida. Küll aga tekib defitsiit kergesti alkoholismi, seedetrakti krooniliste haiguste puhul ja tingimustes, kus toidus on kestvalt ja ülekaalukalt teraviljad.
Defitsiidi esmatunnused:
Kestev defitsiit tekitab pellagra, mida iseloomustavad dermatiit, diarröa ja dementsus (nõdrameelsus).
Selle funktsionaalset taset hinnatakse erütrotsüütide NAD sisalduse määramise kaudu.
Manustamine
Toksilisust normaalsel tarbimisel pole. Päevane ohutu üldkogus korduval manustamisel nikotiinhappel 100 mg, nikotiinamiidil 250 mg; ühekordsel manustamisel vastavalt 150 mg ja 400 mg.
Nikotiinhappe megadooside kestev manustamine võib põhjustada arütmiat, hüpertensiooni, hüperglükeemiat, peptilist haavandit.
Kassid
Kasside seedeelundkonnal ei ole biovõimekust aminohappe trüptofaani biomuunduseks niatsiiniks.
Avastamine
Avastati seoses koertel tekkinud musta-keele haigusega, mille põhjuseks peeti niatsiinidefitsiiti.
Lisalugemist
THE ISOLATION AND IDENTIFICATION OF THE ANTI-BLACK TONGUE FACTOR, J. Biol. Chem. 1938, 123:137–149, (vaadatud 03.06.2013) (inglise keeles)
Vassili Rotšev
pisi| Vassili Rotšev (vene, komi Василий Рочев; sündinud 23. oktoobril 1980 Sõktõvkaris) on Venemaa endine murdmaasuusataja ja maailmameister.
Ta on rahvuselt komi. Töötab FSB-s.
Maailma karikasarjas
Vassili Rotšev osales karjääri jooksul 130 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku
Vassili Rotševil on kaksikõde Olga. Ta on abielus Julia Tšepalovaga ja neil on tütar Vaselina.
Juri Koroljov (kabetaja)
Juri Koroljov (vene keeles Юрий Королёв, sündinud 4. augustil 1958 Vladimiris ) on Venemaa kabetaja, 2003. aasta maailmameister Vene kabes.
Kiviaeg (The Belka)
alt=kontsert|pisi|326x326px|Kontsert Pärnu jahisadamas 16.08.2009 "Kiviaeg" on ansambel The Belka kolmas kauamängiv. Plaadi esmaesitlus oli 14. augustil 2009.
August Rauber
August Antinous Rauber (22. märts 1841 Obermoschel (Saksamaa) – 1. märts (16. veebruar) 1917 Tartu) oli saksa anatoom, antropoloog, histoloog ja embrüoloog. Ta oli Tartu Ülikool anatoomiaprofessor ning Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi rajaja.
Elulugu
August Antonius Rauber oli kohtutäituri poeg.
1886–1911 töötas Rauber Tartu Ülikoolis anatoomia professori ja kateedri juhatajana. Seal jätkas ta professor Ludwig Stieda tööd ja pärast 25 aastat ametis püsimist emeriteeriti ta austusavalduste saatel.
Rauber asutas 1890. aastal Tartu Ülikooli anatoomiamuuseumi. Seda võimaldas 1888. aastal valminud uue anatoomikumi hoone, mis jättis vanasse anatoomikumi piisavalt ruumi Rauberi kollektsioonile.
Rauberi Tartus veedetud perioodi jäi ka venestusaeg ja seejuures oli ta üks vähestest professoritest, kellel lubati jätkata õppetöö läbiviimist saksa keeles.
August Rauber suri 1917 ja ta on maetud Uus-Jaani kalmistule Tartus.
Teadustöö
Rauber saavutas maailmakuulsuse 1897 Saksamaal ilmunud anatoomiaatlasega "Lehrbuch der Anatomie des Menschen".
Mälestuse jäädvustamine
Rauberit mälestatakse tema fülogeneetilise käsitlusviisi tõttu, mis hõlmas lindude ja imetajate embrüonaalset arengut. Tema nime kannab Rauberi kiht, mis on määratletud arenevate organismide embrüonaalketast katva trofoblastilise kelmena.
Tartu Ülikooli arstiteaduskond annab välja August Rauberi medalit.
2021. aastal paigaldati Rauberi hauamonumendile tema bareljeefi koopia (hauabareljeefi originaali hoitakse Tartu Ülikooli muuseumis).
Zolotinka
Zolotinka on alev Venemaal Sahhas Nerjungri ulussis Nerjungri linna haldusalas. Asub Nerjungrist 73 km lõuna pool.
Asulat läbib Amuuri-Jakutski raudtee ja föderaalse tähtsusega maantee M56 "Lena".
Zolotinka asutati 1975. aastal.
Petteri Hasa
Petteri Hasa (sündinud 13. jaanuaril 1971) on soome trummar ja muusikapedagoog ning ettevõtja.
Petteri sündis küll Soomes, kuid on juba aastaid elanud Eestis. Ta on mänginud ansamblites Smilers ja Dagö lisaks paljudele teistele erinevatele projektidele.
Isiklikku
Ta oli abielus Romi Hasaga (sündinud Romi Erlach). Neil on 2005. aasta lõpul sündinud tütar Lotta Mii, 7. märtsil 2007 sündinud poeg Toni ja 28. augustil 2009 sündinud Luka. Praegu on ta õnnelikult abielus laulja Marilin Kongoga.
Sangaste valla lipp
thumb|Sangaste valla lipp Sangaste valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sangaste valla lipp.
Lipp kinnitati 1. märtsil 1994.
Lipu kirjeldus
Sangaste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinise kanga alaservast tõuseb valge kolmikmägi, mille kohal kaks kollast ristatud viljapead. Nende kohal kollane üheksaharuline kroon valgete pärlitega harude otstel.
Lipu normaalsuurus on 105×105 cm. Vallavalitsuse kandelipu varras on sinine ning vardaehiseks kuldne viljapea.
Põhjendus
Valgamaa vapivärvides kangal paiknevad tunnused jäädvustavad Sangastele tuntust ja tunnustust toonud sordi- ja tõuaretaja Tartu Ülikooli audoktori krahv Friedrich von Bergi isiku ning elutöö.
Lipu kasutamise kord
Valla lippu kasutatakse Sangaste valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel ning lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.
Obersturmbannführer
pisi| Obersturmbannführer ehk SS-Obersturmbannführer oli sõjaväeline auaste Kolmanda Riigi SS-is, SA-s ja SD-s, mis vastas teiste riikide relvajõududes kolonelleitnandi auastmele, Wehrmachtis Oberstleutnant ' ile.
Obersturmbannführer oli üks auaste Standartenführer ' ist madalamal ja üks aste Sturmbannführer ' i auastmest kõrgemal.
Königswalde
Königswalde on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis, Königswalde valla keskus.
Torma kihelkond
Torma kihelkond (lühend Trm; kohalikus murdes Tõrma, saksa keeles Kirchspiel Torma) on ajalooline kihelkond Tartumaa põhjaosas ja Liivimaa kubermangus Tartu kreisis. pisi|[[Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Liivimaa atlas (1798)]]
Rahvarõivad
Torma kihelkonna ja Kodavere kihelkonna rahvarõivastes esines 18. ja 19. sajandil vadja- ja venepäraseid jooni.
Konnakilbukas
Konnakilbukas (Hydrocharis morsus-ranae) on mitmeaastane veetaim kilbukaliste sugukonnast.
Taime vars on 5...20 cm pikk. Taime lehed on väikesed, ümmargused, ujuvad veepinnal. Taim õitseb juunist augustini.
Konnakilbukas kasvab enamasti veekogude kaldavees, ka kallastel.
Eestis hajusalt, rohkem Lõuna-Eestis.
Tartumaa trallam
Tartumaa trallamiks nimetatakse Folkloorifestival Baltica raames toimuvaid üritusi Tartus ja Tartumaal.
Liitintress
pisi|300px|Efektiivsed intressimäärad pisi|310px|20% aastase intressi teenimise efekt erinevate liitumise sageduste korral. Põhisumma on 1000 $
Liitintress on intress, mis arvutatakse laenu või deposiidi põhisummalt ja sellele lisandunud eelmiste perioodide kogunenud intressidelt. Liitintress on tulemuseks, kui intress reinvesteeritakse, selle asemel et see välja maksta.
Albert Einsteinile omistatakse sageli ütlust "Liitintress on kaheksas maailmaime. Kes sellest aru saab, teenib seda. Kes ei saa, maksab seda". Ei ole mingit viidet või tõendusmaterjali, et Einstein seda päriselt öelnud oleks, aga tähenduslik on see tsitaat sellegipoolest.