cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Epikuros
pisi|Epikurose büst, roomlaste valmistatud Kreeka originaali järgi, mis on hävinud Epikuros (342/341 eKr Samos – 271/270 eKr Ateena) oli Vana-Kreeka filosoof ja epikureismi looja. Demokritose pooldaja, Nausiphanese õpilane. Leukippose ja Demokritose atomistika arendaja. Asutas 310 eKr Mytilenes Lesbosel filosoofiakooli, 306 eKr viis ta selle Ateenasse, kus hakati seda nimetama aiaks ja õpetust "aiafilosoofiaks". Seda kooli juhatas Epikuros kuni surmani.
Epikurose jaoks koosnes filosoofia kolmest osast: eetikast, füüsikast ja kanoonikast ehk tunnetusteooriast. Eetika on kõige tähtsam osa kolmest. Füüsika ja kanoonika aitavad mõista maailma ja selle seaduspärasusi. Epikurose õpetuste eesmärk oli vabastada inimesed hirmudest, nii et nad saaksid elu maa peal nautida.
Noorus
Epikuros oli pärit Samose saarelt, mis asub mõne kilomeetri kaugusel Väike-Aasia lännerannikust. Seal ta veetis oma nooruspõlve koos kolme vennaga. Epikuros tundis huvi filosoofia vastu juba 14-aastaselt ning käis kuulamas platonist Pamphilose ja atomist Nausiphanese loenguid. Viimane osutus tema peamiseks mõjutajaks. Lisaks täiendas ta oma teadmisi hiljem Ateenas, kuulates Xenophanest. 18-aastaselt käis Epikuros Ateena sõjaväes kohustuslikus ajateenistuses. Ta lahkus Ateenast 321 eKr ja järgnes oma perekonnale Ephesose lähedale Kolophoni. Epikurose perekond oli sinna asunud pärast seda, kui Samose päriselanikud olid Atika kolonistid välja tõrjunud.
Epikuros hakkas õpetajaks nagu ka tema isa. Õpetaja amet ei olnud lugupeetud elukutse – neid peeti käsitöölisteks, kes oma toodangut müüsid. Veelgi põlastusväärsem oli tasustatav vaimne töö. Epikurosel tuli õpetada lastele lugemist, kirjutamist ja arvutamist, et leiba teenida. Ta ei leidnud aga oma filosoofiliste õpetustele väljundit ning unistas enda koolist, kus filosoofiat õpetatakse nagu Platoni Akadeemias ja Aristotelese Lykeionis.
Epikurose koolid
Epikuros avas oma kooli koos vendadega 310 eKr Mytilenes Lesbose saarel ja hiljem ka Lampsakoses Hellespontose ääres. Sealsetes paikades tekkisid tal väga olulised sõprussuhted, mis jäid püsima elu lõpuni. Epikuros läks uuesti Ateenasse 306 eKr nagu paljud õpetlased. Oma otsekoheste naudinguid pooldavate õpetustega oli ta saanud mõnede rikaste isikute poolehoiu ja kasutas nende raha, et asutada veel üks filosoofiat õpetav kool. Ta ostis omale aiaga maja ning kutsus endaga elama oma sõbrad, kellega koos ta vestles ja einestas.
Athanásios Mastrovasílis
Ta on kahekordne Kreeka malemeister (2015, 2018). 2004. aastal võitis Mastrovasílis Ateenas Akropoli rahvusvahelise turniiri. pisi|left|240px| Kreeka (pildil vasakul) ja [[Aserbaidžaani võistkonna kohtumine Bakuu maleolümpial 2016. aastal. Kolmandal laual mänginud Athanásios Mastrovasílis võitis Riiast pärit Arkadij Naiditschit. Noorem vend Dimítrios Mastrovasílis mängis esimesel laual viiki Şəhriyar Məmmədyaroviga ]]
Mastrovasílis on mänginud Kreeka võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2004, 2010, 2016).
Epikuros
Epikurose koolid
Ateenas kirjutas Epikuros ligi 300 raamaturulli ning teda nimetati kaasajal "paljukirjutanuks" (kr plygraphotatos). Nendest on säilinud ainult riismed ja fragmendid. Tema teoseid ja ideid on kandnud edasi epikuurlased nagu Lucretius. Vanaduses põdes Epikuros rasket haigust, kuid olenemata sellest püsis ta kooli eesotsas surmani, mis saabus 270 eKr.
Athanásios Mastrovasílis
Ta tegutseb ka maletreenerina. FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse.
Epikuros
Epikurose õpetused
Epikurose õpetus jaguneb kanoonikaks, füüsikaks ja eetikaks.
STS-111
STS-111 oli Space Shuttle'i programmi missioon, mis külastas Rahvusvahelist Kosmosejaama.
Athanásios Mastrovasílis
Tema vend on malesuurmeister Dimítrios Mastrovasílis.
Eesti vanglad
Lühiajaline väljasõit
Lisaks on võimalik eristada väljasõitu, mille tingib erakorraline perekondlik sündmus. Seadus annab üksnes näitliku loetelu, mida loetakse erakorraliseks perekondlikuks sündmuseks (VangS § 32 lg 5). Nii lühiajaline väljasõit kui ka väljasõit erakorralise perekondliku sündmuse tõttu toimuvad kinnipeetava kulul.
VangS kohaselt ei ole lühiajaline väljasõit lubatud vahistatute puhul.
Lühiajaline väljaviimine
VangS § 99 on lühiajaline väljaviimine vahistatule lubatud. VangS § 99 lõike 1 kohaselt toimub vahistatu lühiajaline väljaviimine üksnes olulistel ja edasilükkamatutel isiklikel, õiguslikel või ärilistel asjaoludel, mis nõuavad vahistatu isiklikku kohaolekut. Vahistatu viiakse välja järelevalve all ja kuni üheks päevaks. Juhul, kui kriminaalasi on kohtus, on vajalik uurimisasutuse, prokuratuuri või kohtu nõusolek. VangS § 99 lõike 2 kohaselt antakse luba vahistatu taotluse alusel.
Isiklik täitmiskava
VangS § 16 lõike 1 kohaselt koostatakse kinnipeetavale, kelle poolt reaalselt ärakandmisele kuuluva vangistuse tähtaeg ületab ühte aastat, individuaalne täitmiskava (täitmiskava). Täitmiskavas märgitakse ära kinnipeetava paigutamise ja ümberpaigutamisega seotu, osalemine sotsiaalsetes programmides, tööhõives jm. Samuti vangistuse täideviimise eesmärkide saavutamiseks vajalikud vahendid. Täpsemad juhised täitmiskava koostamiseks on sätestatud justiitsministri määruses „Kinnipeetava individuaalse täitmiskava koostamise ja rakendamise juhend“. Täitmiskava eesmärgiks on kinnipeetava kriminogeensete riskide vähendamise abinõude ning nende rakendamise ajagraafiku väljatoomine. Täitmiskava koostamise üheks aluseks on kinnipeetava kriminogeensete riskide hindamise analüüsi tulemused (määrus § 3). Riskihindamises analüüsitavad asjad sätestab määruse § 3 lg 4. VangS § 16 lõike 2 kohaselt arutatakse täitmiskava kinnipeetavaga. Määruse § 5 lõike 1 kohaselt koostab täitmiskava inspektor-kontaktisik. Määruse § 7 kohaselt on inspektor-kontaktisiku ülesanne motiveerida kinnipeetavat täitmiskava täitma ning selle täitmist ka jälgida. Määruse § 8 kohaselt koostatakse uus täitmiskava aasta möödumisel eelmise täitmiskava koostamisest. Uude täitmiskavasse lisatakse märkmed eelmise täitmiskava täitmise kohta ning koostatakse ka uus riskihindamine. Täitmiskava õiguslikku iseloomu on analüüsinud ka Riigikohus. Riigikohus on märkinud järgmist: "Täitmiskava õigusliku iseloomu osas on kolleegium samuti nõus ringkonnakohtu seisukohaga – vaidlusalusel ajal kehtinud täitmiskava koostamise juhendi §-st 11 tulenevalt ei ole täitmiskava haldusakt, vaid soovitusliku iseloomuga programmiline dokument. Sellest tulenevalt ei tohiks ühelgi täitmiskava sättel olla vahetut mõju kinnipeetava õigustele ja kohustustele. Täitmiskavas ette nähtud eesmärkide saavutamiseks vajalikud otsustused, millega piiratakse kinnipeetava õigusi, tuleb seetõttu teha eraldi haldusaktidega. Üksnes vastavate haldusaktide alusel võib vangla teha kinnipeetava suhtes koormavaid toiminguid. Järelikult ei ole võimalik juhendile vastava täitmiskava vaidlustamine kohtus, kuna täitmiskava ei saa iseseisvalt rikkuda kinnipeetava õigusi."http://www.riigikohus.ee/?id=11&tekst=222526189
VangS ei näe ette võimalust koostada vahistatutele täitmiskava.
Interneti kasutamise võimalus vanglas
VangS § 31¹ kohaselt ei ole kinnipeetaval üldjuhul õigus vanglas kasutada Internetti. Erandina on selleks võimalus vangla poolt spetsiaalselt kohandatud arvutites ning juurdepääs on lubatud üksnes ametlikele õigusaktide andmebaasidele ja kohtulahendite registrile. Interneti kasutamine toimub vangla järelevalve all. Interneti kasutamise keeld on tingitud eelkõige vajadusest välistada kinnipeetava vanglaväline suhtlemine nendes vormides, mis ei ole ette nähtud VangS, samuti teabe hankimine Internetist, mis võiks ohustada vangla julgeolekut ja karistuse täideviimise eesmärki.
Samale seisukohale on asunud ka Riigikohus: „Kuna tehniliselt ei saa välistada, et kinnipeetavad ei väärkasutaks Interneti kasutamise õigust, siis on VangS § 311 kohaselt kinnipeetavatel keelatud Internetti kasutada. Erand on tehtud üksnes ametlikele õigusaktide andmebaasidele ja kohtulahendite registrile. Niisugune erand on vajalik, tagamaks kinnipeetavatele efektiivne võimalus enda õigusi kaitsta. Seejuures tuleb arvestada, et kinnipeetaval on õigusaktide ametlikud tekstid kättesaadavad üksnes Interneti vahendusel. Ka kohtupraktikast on kinnipeetaval võimalik saada ülevaade üksnes Interneti vahendusel. Interneti kasutamise keeld on tingitud eelkõige vajadusest välistada kinnipeetava vanglaväline suhtlemine nendes vormides, mis ei ole vangistusseaduses ette nähtud ja mis seadusandja hinnangul ei pruugi soodustada karistuse täideviimise eesmärkide saavutamist; sealhulgas välistamaks Internetist sellise teabe hankimist, mis võiks ohustada vangla julgeolekut, ühiskondlikku turvalisust väljaspool vanglat või vastu töötada kinnipeetava õiguskuulekale käitumisele suunamise eesmärgile. Üldtuntud on asjaolu, et Internetti saab kasutada õigusrikkumiste toimepanemiseks ning et selliste rikkumiste arv ilmutab kasvutendentsi. Seega kujutab kinnipeetavatele iga uue veebilehe avamine ühtlasi suuremat turvariski, et nende kätte satub informatsioon, mis on vastuolus vangistuse täideviimise eesmärkidega. Pealegi võivad Interneti vahendusel üldiseks kasutamiseks levitatavale informatsioonile juurdepääsuga kaasneda võimalused Internetti muul otstarbel kasutada.
Riigikohus on leidnud, et kinnipeetavale peab olema tagatud juurdepääs elektroonilisele Riigi Teatajale: Kolleegium on seisukohal, et õigusnormidega tutvumise võimalust ei saa pidada piisavaks juhul, kui see on võimalik üksnes vanglalt konkreetset õigusakti taotledes. Kuna kinnipeetav ei pruugi teada, millised õigusaktid teda huvitavat valdkonda reguleerivad, ei saa eeldada või nõuda, et ta vajalikke akte nimetada oskaks. Elektroonilise Riigi Teataja kasutamisel on infotehnoloogilise otsingusüsteemi abil tagatud õigusaktide ja muude dokumentide leidmine märksõna, kronoloogia, akti andja, akti liigi, akti nimetuse, akti avaldamismärgete, akti viidete, kehtestamise ja jõustumise aja ning muude akti või dokumendi andmete alusel, samuti ületekstiotsinguga (RTS § 14 lg 2). Ka Riigi Teataja paberversioonis avaldati otsingut hõlbustav märksõnastik. Olgugi et Riigi Teataja elektroonilist versiooni kasutades oleks õigusaktidega tutvumine oluliselt mugavam ning kiirem, peab kolleegium piisavaks ka seda, kui kinnipeetavatel on võimalik õigusnormidega vabalt tutvuda paberkandjal ning kasutada õigusaktide leidmiseks märksõnastikku. Kuna RTS § 2 p 12 alusel avalikustatakse Riigi Teatajas ka Riigikohtu kolleegiumide ja kogude põhistatud lahendid, oli nendega võimalik tutvuda samal viisil kui õigusaktidega.
Seevastu on Riigikohus leidnud, et põhjendatud on asjaolu, et VangS § 31¹ on sätestatud piirang ja kinnipeetavale ei ole tagatud juurdepääs veebilehedele www.riigikogu.ee, www.oiguskantsler.ee
Epikuros
Epikurose õpetused
Epikurose filosoofia ülesanne on aidata inimestel saada õnnelikuks ning vabaneda kehalistest kannatustest. Tema arvates koosneb filosoofia kolmest osast: eetika, füüsika ja kanoonika. Kõige olulisem on eetika – õpetus õnnest ja kuidas õnnelikuks saada. Füüsika õpetab maailma loomulikke seoseid ja aluseid. Kanoonika annab arusaama, kuidas inimene maailma tunnetab ja kuidas jõuda tõeni. Need kolm osa moodustavad ühtse terviku – eetikaprobleemidega tegeledes peame teadma, milline meie maailm on ehk peame mõistma füüsikat. Selleks, et tunda maailma, on tarvis mõista, kuidas tõeni jõuda ehk aru saada kanoonikast.
Eesti vanglad
Kirjavahetus ja telefonikõned
VangS § 28 kohaselt on kinnipeetaval õigus kirjavahetusele ja telefoni kasutamisele, kui selleks on tehnilised tingimused. Selline norm võimaldab kinnipeetaval suhelda lähedaste inimestega, aidates seeläbi vältida sotsiaalsete sidemete katkemist. Kirjavahetuse all ei mõelda e-kirja või SMSi saatmist, vaid kirja saatmist ning saamist. Kirja mõiste osas kuulub kinnipeetavatele nagu ka ülejäänud elanikele kohaldamisele postiseadus. Samuti kohaldatakse majandus- ja kommunikatsiooniministri määrust „Kasutajalt universaalse postiteenuse eest võetav taskukohane tasu“, mis määrab kirjade suuruse, näiteks kirja lubatud suurim kaal on 2 kg. Kirjavahetus ja telefoni kasutamine toimub kinnipeetava kulul. Õiguskantslerile, vanglatele, Presidendi Kantseleile, prokurörile, uurijale või kohtule adresseeritud kirjad saadetakse vangla kulul. Riigikohtus on käsitletud küsimust, kas kinnipeetava kulul helistamine tähendab, et kinnipeetav võib helistada üksnes vanglasisesel isikuarvel isiklikuks kasutamiseks oleva raha eest. Riigikohus leidis, et arvesse tuleb võtta eesmärki soodustada kinnipeetava vanglavälist suhtlemist ja sotsiaalsete sidemete säilimist, mis hõlbustaks kinnipeetava vangistusjärgset resotsialiseerimist. Lisaks on kinnipeetavaid, kellel ei ole isikuarvel üldse raha. Seega on kinnipeetavatel ja ka vahistatutel õigus helistada vastuvõtja arvel või laetava kõneajaga kõnekaardiga.
Kirja saatmist ja telefoni kasutamist reguleerib täpsemalt vangla sisekorraeeskiri. Selle kohaselt peab kinnipeetav kirja saatmiseks andma oma kirja avatud ümbrikus üle kirjavahetuse eest vastutavale vanglateenistujale. Vanglateenistuja kontrollib ümbriku sisu, kuid tal ei ole õigust tutvuda kirjutatuga. Ka kinnipeetavale saadetud kirjad avatakse kinnipeetava juuresolekul ning kontrollitakse ümbriku sisu, avastamaks vanglas keelatud esemeid. Keelatud on kontrollida kinnipeetava kirju ja telefonikõnesid kaitsjale, prokurörile, kohtule, õiguskantslerile ja Justiitsministeeriumile. Seetõttu võib neile adresseeritud kirjad üle anda vanglateenistujale ka kinnises ümbrikus.
Vangla peab väljamineva kirja postitama kolme tööpäeva jooksul alates vanglateenistujale kirja edastamisest. Kinnipeetavale saadetud kiri edastatakse talle seitsme tööpäeva jooksul alates kirja vanglasse saabumisest. Viivitamata tuleb kätte anda näiteks kaitsjalt saadud kiri (selle kohta täpsemalt VangS § 29 lg 4 ja lg 5).
Helistamiseks saab kasutada kohakindlat või teisaldatavat telefoni ja vanglateenistuse väljastatud telefonikaarti. Vähemalt üks kord nädalas peab olema kinnipeetaval võimalus telefoni kasutada. Vanglad määravad telefoni kasutamise aja ja kestuse täpsemalt enda kodukordades. Tagamaks, et kinnipeetav ei kasuta telefoni või kirjavahetust uute kuritegude kavandamiseks, kontrollib vanglateenistus, kellele kiri saadetakse ja kellele helistatakse. Vanglaametnikul on õigus näha telefoni tablood kinnipeetava helistamise ajal. See õigus tuleneb vajadusest tagada vanglas julgeolek ja kinnipeetavate järelevalve. Lubatud ei ole aga telefoni pealtkuulamine.
Kinnipeetava kirjavahetuse ja telefoni teel edastatavate sõnumite sisu võib kontrollida üksnes kohtu loal ja jälitustegevuse seaduses sätestatud alustel ja korras.
Epikuros
Eetika
Epikurose arvates oli filosoofia kõige olulisem osa just eetika. Deklinatsiooniõpetusega põhjendas Epikuros natuurfilosoofiliselt indiviidile omast tahtevabadust – eetikat. Ta järeldas, et ka hingeaatomid on niimoodi indeterministlikult vabad ja et inimese käitumine põhineb sellel vabadusel ega ole allutatud mingile sundusele.
Eesti vanglad
Kirjavahetus ja telefonikõned
Teatud juhtudel on vanglateenistusel õigus piirata kinnipeetava õigust kirjavahetusele ja telefoni kasutamisele. Piiramine võib kõne alla juhtudel, mil kirjavahetus ohustab vangla julgeolekut või sisekorda või kahjustab vangistuse täideviimise eesmärke. Piirata võib näiteks konkreetse isikuga suhtlemist, samuti võib piiramine seisneda saadetavate kirjade arvu vähendamises. Lubatud ei ole piirata kirjavahetust riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja kaitsjaga. Teatud juhtudel (nt rahutused vanglas, probleemid telefonivõrguga) on vanglal õigus ka viimati nimetatud isikutele helistamise osas kehtestada ajutisi piiranguid. Kohtupraktikas on tõusetunud küsimus sellest, mis saab siis, kui kinnipeetav soovib kaitsjaga rääkida mingil muul teemal peale õigusalase nõustamisega seotud küsimuste. Riigikohus leidis, et kinni peetaval isikul puudub kohustus vanglat teavitada asjaoludest, mis tingivad kaitsjale, riigiasutustele või kohalikule omavalitsusele helistamise soovi. Kaitsjale helistamise õigus ei ole seatud sõltuvusse helistamise eesmärgist. Seoses riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja kaitsjaga suhtlemisega on Riigikohtusse jõudnud juhtum, kui helistamine oli vangla kodukorra järgi võimalik üksnes teatud päeval kindlatel kellaaegadel. Riigikohus leidis, et tulenevalt riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikutega ning kaitsjaga suhtlemise olulisusest ei tohi vangla rakendada helistamise korda, mis moonutab kinni peetavate isikute helistamise õiguse olemust nii, et sisuliselt võib asutuste ametiisikutega ja kaitsjaga suhtlemine võimatuks muutuda. Näiteks võimaldades kinni peetaval isikul helistada riigi- ja kohalike omavalitsuste asutustesse ainult reedeti pärast kella 16, võib ametiisikutega suhtlemine olla sisuliselt võimatu.
Epikuros
Eetika
Füüsikal ja kanoonikal oli justkui teeninduslik roll. Epikuurliku filosoofia eetika objektiks on üksikisik, mille tulemusena kaldub individualismi. Üksikisiku õnneks peab mõistma, millest hoiduda ja mille poole püüelda.
Inimese elu eesmärgiks pidas ta naudingut, kuid mitte niivõrd meelelist, kuivõrd vabanemist kehalistest kannatustest, hingerahutusest, surmahirmust ja sundusest. Epikuros kutsus taotlema rahulikkust, tasakaalukust, hingerahu, meelte "tuulevaikust" ja meelelisest palju kõrgemat – vaimset naudingut. Tema õpetuse järgi on ülim õnneseisund – ataraksia – häirimatus, mis saavutatakse elades sellist elu. Epikuurlik nauding teeb meid õnnelikuks ja õnn peitubki naudingus.
Mõnikord on mõistlik loobuda naudingust, teades, et sellele naudingule alludes järgneb kannatus. Loomulikult on mõttekas ka loobuda naudingust, kui sellest loobumisele järgneb suurem nauding. Mõnikord võib ka kannatada selle nimel, et hiljem suurt naudingut tunda. Seega, iga nauding on hea, aga mitte igat naudingut ei pea valima. Iga kannatus on halb, kuid mitte igast kannatusest ei tuleks hoiduda. Üksikisik peab ise valima, et saavutada suurimaid naudinguid.
Epikuros oli esimene, kes ütles – nii nagu ei ole kasu meditsiinist, mis ei ravi keha, ei ole kasu ka filosoofiast, mis ei ravi hinge. Ta leidis, et psühholoogia eesmärgiks ei ole mitte ainult kirjeldada inimest, vaid ka teda aidata.
Füüsika
Loodusõpetus ehk füüsika, mis põhineb Demokritosel, taotleb praktilist elu kujundamist. See peab vabastama inimese ebausust, usundist ja surmahirmust. Epikurose aatomiteooria erineb eelkäijate õpetusest – selles on peamine õpetus aatomite deklinatsioonist (nende suvaline kõrvalekaldumine sirgjoonelisest langemisest).
Hirmust vabanemine
Epikuros omistas inimhingele surelikkust ja jumalatele surematust. Jumalad on ülima õnne ja õndsuse seisundis olendid. Nad koosnevad väga peentest tuleaatomitest ning nad viibivad meie maailmast väljaspool – tühjuses ehk maailmade vahel. Seega nad ei mõjuta meie ilmaelu mitte mingil moel. Ainus, mida jumalad suudavad, on ilmuda inimese unenägudes ja jätta inimeste mällu kujutlusi. Sääraseid jumalaid on naeruväärne karta. Siiski väärivad nad oma ideaalse täiuslikkuse kehastuse ja eeskujulikkusega inimeste tähelepanu.
Füüsika aitab inimestel vabaneda hirmust surma ees. Filosoofi jaoks pole surm mingisugune probleem, sest me ei puutu elu lõpuga kunagi kokku. Epikuros ütleb oma kirjas Menoikeusele, et "kui oleme meie, siis pole veel surma, kui on aga surm, siis pole enam meid". Hirmust, eriti surmahirmust vabanemisele aitab kaasa teadmine, et maailm koosneb vaid aatomitest ja tühjusest. Inimese hing ei ole midagi muud kui eriline vorm aatomeid, mis haihtuvad koos keha lagunemisega ja ei saa eksisteerida iseseisvalt väljaspool inimkeha. Seega ei ole võimalik ka surmajärgne elu ja kannatused.
Atomism
Epikuros kui atomist oli veendunud, et iga unikaalse aatomi liiki on tõesti lõpmata palju, kuid erinevaid aatomite liike on tohutult, mitte lõpmata palju. Ta mõtestas ümber Demokritose õpetused ja seostas aatomite liikumist nende raskusega. Aatomid liiguvad raskuse mõjul alla ja maailmas on osakeste liikumisel absoluutne üles-alla suund. Nende langemiskiirus on konstantne ja ei sõltu aatomi raskusest. Kolmandaks, kui õpetlase Demokritose järgi liikusid kõiksugu aatomid reeglipärasusele alludes, siis Epikuros uskus, et aatomid võivad oma liikumisest spontaanselt kõrvale kalduda. Sellest tekivad aatomite vahel põrkumised ja haakumised. Nendel liikumisest kõrvalekaldumistel puudub väline põhjus, selle asemel on seesmine põhjus ehk aatomi vaba tahe.
Selle kriitikaks on küsimus, et kuidas maailm üldse koos püsib, kui aatomid, mis moodustavadki maailma, võivad juhuslikult kõrvale kalduda. Epikurose arvates aatomite liikumine ei saa olla paratamatu, kuna siis tahtevabadus poleks võimalik. Sellest tulenevalt inimesel, kes on samuti osa maailmast ja koosneb aatomitest, ei ole vaba käituda ühel või teisel viisil. Epikuros tahtis seda vältida ja tema arvates on inimene oma valikutes vaba.
Kanoonika
Kanoonika ehk loogika käsitleb kriteeriume selle kohta, mis on õige ja mis vale; Mille poole tuleks püüelda ja mida vältida. Epikuros väitis, et tajud on alati tõesed. Tajudest tuletatud arvamuste õigsuse üle saab tema arvates otsustada teoorias selle järgi, kas nad vastavad tegelikkusele ja praktikas selle järgi, kas nad tekitavad naudingut või vastumeelsust.
Kanoonika toetab eetikat ning seab esiplaanile teadmiste omandamise, mis aitab kaasa eetika keskse eesmärgi saavutamisele.
Kanoonika järgi tuginevad kõik teadmised meelelisele kogemusele ehk aistingutele, mis tekivad sellest, et kehade pinnalt eralduvad kujundid või "nähtumukesed". Need on välimuse poolest kehade sarnased, aga õhemad. Epikuros seletas, et aatomite voog kehade pinnalt on pidev, kuid kehad ei muutu väiksemaks, kuna uued aatomid tulevad asemele. Nende uute aatomite tekkimine jääb filosoofias põhjendamata. Siiski ta seletab, kuidas aisting meile jõuab. Esimesel juhul tungivad nad meie meeleelunditesse ja tekib moonutusteta meeleline tajumus. Teisel puhul pääsevad kujundid meie pooridesse, mitte meeleelunditesse, ning omavahel kombineerudes tekitavad igasuguseid kujutlusi, mis pole enam algse korrapärasusega. Epikuros tõi näiteks, et kujutlus kentaurist tulenes sellest, et meisse on pääsenud kujundid inimese kehast ja hobuse peast. Lisaks ta postuleeris, et aistingud ei eksi iialgi, kuid nende aistingute tõlgendamisel tekivad vead.
Epikuurliku filosoofia mõju
Epikuros elas kooskõlas oma õpetusega. Teda austas palju sõpru ja õpilasi. Epikuurlus levis Vahemere-äärsetele ühiskondadele ning naudingute koole avati Süürias, Juudamaal, Egiptuses, Itaalias ja Gallias. Leidus aga ka kohti, kus Epikurose õpetusi oli kujutatud vulgaarselt ja moonutatult. Nii Epikurose eluajal kui ka järgmistel sajanditel sai talle ja tema õpetusele osaks ohtralt laimu. Rahvale deklareeriti, et epikuurlased ajasid taga vaid meelelist naudingut ja omakasu ihadena. See oli aga vastuolus Epikurose ja tema lähikondlaste õpetustega.
STS-111
Missioon viis jaama varustust ja 5. ekspeditsiooni meeskonna ning tõi Maale 4. ekspeditsiooni meeskonnaliikmed. Süstik viis jaama ka Canadarm2 ehituseks vajalikke detaile, mis võimaldas sellel mööda jaama väliskülge ringi liikuda.
STS-111 oli viimane missioon, millel osales Prantsuse kosmoseagentuuri CNES astronaut. CNES lõpetas oma astronaudirühma tegevuse ja selle liikmed viidi üle ESA astronaudikorpuse koosseisu.
Mihhail Artsõbašev
pisi| Mihhail Artsõbašev (vene keeles Михаи́л Петро́вич Арцыба́шев; 5. november (vkj 24. oktoober) 1878 Harkovi kubermang – 3. märts 1927 Varssavi) oli vene prosaist, näitekirjanik ja publitsist.
1923. aastast elas ta Poolas.
Epikuros
Epikuurlased
Epikurose õpilased ja järgijad ning tema õpetuse pooldajad ehk täpsemalt osalejad Epikurose Ateena filosoofiakoolis, kus tema õpetust säilitati peaaegu nagu dogmat. Epikurose poolehoidjad pidasid kõige tähtsamaks tema õpetust sõprusest. Epikuurlaste materialistlik eetika oli individualistlik ja ühiskonna suhtes erapooletu, kuid nad paistsid silma rõõmsameelsuse ja õilsusega.
Roomas sugenes epikureismile juba 2. sajandi keskel e.m.a palju järgijaid. 2. sajandil m.a.j saavutas epikureism Roomas uue õitsengu, mida võib seletada kui vastuseisu müstikasse kaldumisele ja üha laiemalt levivale ilmutususundile. Antiikne epikureism hääbus alles 4. sajandil. Epikureismi olemust on sageli käsitletud vulgariseeritult ja moonutatult. Arvamus, nagu taotleksid epikuurlased üksnes meelelist naudingut ja isiklikku ainelist kasu, on vastuolus Epikurose ja enamiku tema poolehoidjate inimsõbralikkusega.
Lennu number
pisi|Lendude andmed tablool [[Frankfurdi lennujaamas]] Lennu number või lennunumber on reisilennunduses lendude eristamiseks kasutatav, tavaliselt kolmest või neljast numbrimärgist koosnev lennu tunnuskood.
Lennu numbri ees käib harilikult lennuettevõtet tähistav IATA lennufirmakood või ICAO lennufirmakood.
Konkreetse lennu identifitseerimiseks on tarvis peale lennu numbri ja lennuettevõtte koodi teada ka lennu toimumise kuupäeva.
Reisilennu puhul on lennuettevõtte kood ja lennu number märgitud nii lennupiletile kui ka lennujaama infotahvlile, nii et neid võrreldes saab reisija kontrollida oma lennu väljumisaega ja -kohta.
Tsiviillennukite kerel näha olev tähtede ja numbrite kombinatsioon ei ole lennu number, see on registritunnus, kuid mõlemat koodi (tunnust) kasutatakse tsiviillennunduses ka raadiokutsungina.
Üks lennuk võib samal päeval lennata mitme lennunumbri all ja eri päevadel võivad sama lennunumbri all lennata sama lennuettevõtte erinevad lennukid.
Kokora raamatukogu
Kokora raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokora külas. Raamatukoguhoidja on Maret Rätsep.
Eero Kolehmainen
pisi|Eero Kolehmainen [[1956. aasta taliolümpiamängud|1956. aastal Cortina d'Ampezzo olümpiamängudel]] Eero Johannes Kolehmainen (24. märts 1918 Anttola – 7. detsember 2013 Mikkeli) oli soome murdmaasuusataja.
Ta võitis 1952. aastal Oslo olümpiamängudel 50 km suusatamises Veikko Hakulise järel hõbemedali ja oli 1956. aastal Cortina d'Ampezzos samal distantsil neljas.
Alaksandra Hierasimienia
pisi|Alaksandra Hierasimienia (2015) Alaksandra Hierasimienia (valgevene keeles: Аляксандра Віктараўна Герасіменя; sündinud 31. detsembril 1985 Minskis) on endine valgevene ujuja, Euroopa ja maailmameister. 26. detsembril 2022 mõistis Minski linnakohus ta poliitilistel põhjustel tagaselja 12 aastaks vangi.
Sportlaskarjäär
Veebruaris 2001 võitis Valgevene meistrivõistlustel kaks kuldmedalit, 50 m ja 100 m seliliujumises.
2003. aastal ta diskvalifitseeriti dopingu tarvitamise eest neljaks aastaks. Hiljem lühendati karistust kahe aasta võrra.
2012. aasta olümpiamängudel Londonis võitis 2. augustil 100 m vabaltujumises Valgevene rahvusrekordiga (53,38 sekundit) hõbe- ja 4. augustil 50 meetri vabaltujumises samuti Valgevene rahvusrekordiga (24,28 sekundit) hõbemedali.
2012. aasta lõpus tuli ta 50 meetri vabaltujumises Chartresis Euroopa meistriks ja seejärel Istanbulis maailmameistriks.
Katarzyna Grochola
pisi|Katarzyna Grochola (2006) Anna Katarzyna Grochola (sündinud 18. juulil 1957 Krotoszynis) on poola kirjanik ja ajakirjanik.
Alaksandra Hierasimienia
Sportlaskarjäär
2013. aasta suvel võitis ta Kaasani universiaadil kolm kuldmedalit (50 ja 100 meetrit vabalt, 50 meetrit liblikat) ja ühe hõbemedali (50 meetrit selili). 50 meetri vabaltujumise distantsil võitis ta kolmanda universiaadi järjest.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis 50 m vabaltujumises pronksmedali.
7. augustil 2019 teatas Aleksandra Hierasimienia sportlaskarjääri lõpetamisest.
Poliitiline tegevus
18. augustil 2020 andis koos veel 2000 valgevenelasega allkirja avalikule kirjale, milles nõuti 9. augustil 2020 toimunud Valgevene presidendivalimiste kehtetuks tunnistamist ja poliitvangide vabastamist.
14. oktoobril 2020 sai teatavaks tema siirdumine Vilniusse, kus ta asus juhtima Valgevene sportlaste solidaarsusfondi, mis kaitseb Valgevene võimude poolt taga kiusatud sportlasi.
2. aprillil 2021 algatati tema suhtes kriminaalasi Valgevene kriminaalkoodeksi artikli 361 alusel, mis käsitleb "meedia või interneti kaudu tehtud üleskutseid panna toime tegusid, mille eesmärk on kahjustada Valgevene Vabariigi riiklikku julgeolekut". 22. aprillil 2021 kandsid Valgevene võimud ta tagaotsitavate nimekirja. 25. veebruaril 2022 evakueeriti ta koos perega pärast Venemaa sõjalist sissetungi Kiievist Varssavisse. 2022. aasta märtsis konfiskeerisid Valgevene võimud tema maja Drozdis. 26. detsembril 2022 mõistis Minski linnakohus talle tagaselja 12-aastase vangistuse üldrežiimiga koloonias, süüdistatuna avalikes üleskutsetes sooritada tegusid, mille eesmärk on kahjustada riigi julgeolekut (Valgevene kriminaalkoodeksi 275-Z artikkel 361).
Endla teatri publikulemmik
Endla teatri publikulemmik on Pärnu linna poolt välja antav auhind sealse Endla teatri aasta kõige märkimisväärsemale lavastusele, parimale mees- ja naisnäitlejale. Lemmiku valimiseks korraldatakse teatri publiku hulgas hääletusi juba alates 2003. aastast. Kõigi vastanute vahel loositakse peaauhinnana välja kutse kahele, järgmise hooaja kõigile esietendustele.
Erma EMP
EMP (Erma Maschinenpistole; ka MPE (Maschinenpistole Erma)) on Saksamaa püstolkuulipilduja, mida tootis Erma vabrik. Relv konstrueeriti Heinrich Vollmeri disaini järgi. EMP kolme mudelit toodeti aastatel 1931–1938 ligi 10 000 tükki ning eksporditi Hispaaniasse, Mehhikosse, Hiinasse ja Jugoslaaviasse. Saksamaal kasutas EMP-d SS. Seda toodeti litsentsi alusel ka Hispaanias A Coruña arsenalis nime M41/44 all.
Mango
pisi|Mango pisi|Terve mango ja pikilõige ilma seemneta pisi|Õunakujuline mango tervena ja läbilõikes pisi|'Gedong Gincu' pisi|'Tommy Atkins' pisi|'Banganpalli' Mango on mangopuu (Mangifera) perekonda kuuluvate liikide vili. Teise käsitluse järgi peetakse mangodeks eelkõige india mangopuu (M. indica) viljasid.
Kirjeldus
Botaaniliselt on mango luuvili. Kujult võib ta olla ümmargune, muna- või silindrikujuline, sarnaneda neeru või sidruniga. Viljas on suur kiuline, munakujuline ja raskesti eraldatav seeme.
Vilja pikkus on 6–25 cm, mass mõnekümnest grammist 1,8–2,3 kilogrammini. Valminud vilja kest on nahkjas, vahajas, sile, suhteliselt paks ja selle värvus võib olla hele- kuni tumeroheline, kollane, kollakasoranž, punakasroosa või punane. Valminud viljad võivad olla kaetud punakate, kollakate või roheliste täpikestega. Mõnikord on viljadel tärpentini meenutav, teinekord meeldivalt aromaatne lõhn. Viljaliha on väga mahlane ja selle värvus varieerub helekollasest oranžini. Maitse meenutab virsikut ja võib olla väga magusast kuni poolhapuka või väga hapuni.
Vilja kesta ja seemne massi osakaal on ligi 29% vilja kogumassist.
Levik
Mangopuud pärinevad Lõuna- ja Kagu-Aasiast, eelkõige India idaosast, Birmast ja Andamani saartelt. Mangosid kasvatatakse arvatavasti juba 4000 aastat. Ida-Aasiasse jõudis ta 5. ja 4. sajandi vahetusel eKr. 10. sajandil hakati teda kasvatama Ida-Aafrikas.
Ameerikasse jõudsid mangod 17. sajandil. Tollal ei olnud külmkappe ja sellepärast transporditi vilju marineerituna. Teisi vilju, eriti paprikat, marineeriti samuti ja 18. sajandil muutus sõna "mango" inglise keeles tegusõnaks, mis tähendas 'marineerima'.
Armas (eesnimi)
Armas on soomepärane mehenimi.
Mango
Levik
Tänapäeval kasvatatakse india mangopuu kultivare troopilises ja lähistroopilises kliimavöötmes üle kogu maailma, kuid kõige rohkem ikkagi Indias. Maailma suuruselt teine mangokasvataja on Hiina.
Armas (eesnimi)
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Armas 38 mehel. 1. jaanuari 2022. aasta seisuga oli eesnimi Armas 33 mehel, mis on populaarsuselt 1152. mehenimi.
Mango
Levik
Kuigi India on maailma kaugelt kõige suurem mangokasvataja, kuulub talle rahvusvahelisest mangokaubandusest kõigest 1%. India sööb oma mangod ise ära.
Armas (eesnimi)
Vanim Armas oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 15–19. Kõige populaarsem on see eesnimi vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,07.
Mango
Levik
Euroopas kasvatatakse mangosid peamiselt Andaluusias, eriti Málaga provintsis. Hispaanias kasvatatakse mangosid veel Kanaari saartel.
Maailmas on aretatud üle tuhande mangosordi. Põhiliselt kasvatatakse neid võsudest. Mangode laialdasemat kasvatamist pärsib see, et nad ei kannata üldse külma. Sellepärast on mangode aretamise tähtis suund nende külmakindluse suurendamine. Esimesed edusammud selles osas tehti Kuubal. Aretatud on ka kääbus- ja poolkääbuspuid, mida kasvatatakse pottides, sageli ilupuuna.
Evolutsioon
Mango võib olla näide evolutsioonilise anakronismi kohta. Ta on kohastunud suhteks väljasurnud suurte imetajatega, kelleks võisid olla hiidlaisik või londiline gomfoteerium. Nähtavasti meelitas viljaliha ligi suuri loomi, kes vilja ühekorraga alla neelasid. Pärast seda, kui seeme looma kehast koos väljaheidetega väljus, idanes ta paremini. Tänapäeval ei ole olemas niisugusi loomi, kes mango alla neelata suudaksid seda tükeldamata. Mango võis areneda koos pleistotseeni megafaunaga. Sel juhul täidab mango samasugust ökoloogilist nišši kui avokaado, mille viljas on samuti suur seeme.
Kasutamine
Mangosid tarbitakse peamiselt värskelt, küpsena ja pooltoorelt. Neist valmistatakse salateid, mahla, marmelaadi, džemmi ja karrit. Tärkliserikkaid seemneid süüakse röstitult või keedetult, neist valmistatakse jahu ja tärklist ning neid kasutatakse loomasöödana. Kõhuvalu vältimiseks soovitatakse tundliku maoga inimestel pärast mango söömist paari tunni jooksul vältida alkoholi ja piima tarbimist.
Peterburi kaardiväepolk
Peterburi kaardiväepolk (vene keeles Санкт-Петербургский лейб-гвардии полк), ka Sankt-Peterburgi kaardiväepolk, oli 1726. aastal formeeritud ja 1918. aastal laiali saadetud Venemaa keisririigi sõjaväeline (jalaväe) üksus. Kaardiväepolk aastast 1894.
Alluvus
Polk kuulus 3. kaardiväe jalaväediviisi (formeeritud 1833. aastal) 2. brigaadi koosseisu.
Agaricomycetidae
Agaricomycetidae on kandseente hõimkonda kuuluv seente alamklass.
Sellesse kuuluvad järgmised seltsid:
Isterberg
Isterberg on vald Grafschaft Bentheimi kreisis Alam-Saksimaal, mis tekkis 1970. aastatel kahe endise valla Wengseli ja Neerlage liitumisel. See asub Bad Bentheimi ja Nordhorni vahel ning kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schüttorf. Valla pindala on 20,28 km². 31. detsembril elas seal 566 inimest.
Kolkja raamatukogu
Kolkja raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. Raamatukogu juhataja on Kiira Ratmanova.
Isterberg
Tegelik külakeskus puudub. Nimekaimust küngas Isterberg kõrgusega 68 m on üks viimaseid Teutoburgi metsa jäänukeid. Vallas on kohalik NMKÜ (CVJM Isterberg-Quendorf), mis on mitte ainult noorte, vaid ka täiskasvanute ja vanemate kodanike kohtumiskohaks. Veelgi enam, vallas on loodud ka Landjugend ("Maanoored"). Landjugend korraldab muu hulgas iga-aastast telkimisfestivali, mis on tuntud kogu vanas Bentheimi krahvkonnas. Väikeses vallas on ka oma vabatahtlik tuletõrje salk, millest paljud vabatahtlikud osa võtavad.
The Coca-Cola Company
The Coca-Cola Company on Ameerika Ühendriikide päritolu rahvusvaheline joogitööstuse ettevõte, mis on tuntud Coca-Cola tootjana.
Isterberg
Teutoburgi metsa kaugeim jäänuk ei ole Isterberg, vaid see lõpeb Bad Bentheimi eemalolevas keskuses Gildehausis. Väljudes sealt, minnes Hollandi suunas, lõpevad metsa viimased puud. Siiski peaks eeldama, et Teutoburgi mets ulatus kord Fürstlicher Buschini (Vürstlik põõsas), mis asub Bardeli põllumajandusvallas.
The Coca-Cola Company
Coca-Cola Company aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil, aktsia hind kuulub Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse.
Isterberg
Isterbergis on ka tasuta väliujula.
The Coca-Cola Company
Ettevõtte peakontor asub Georgia osariigis Atlantas.
Kurgirohi (perekond)
Kurgirohi (Borago) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kurgirohi (Borago officinalis).
Tirza kihelkond
300px|pisi|right|Valga kreis [[Ludwig August Mellini kaardil Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel (1798)]] Tirza kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Tirsen, läti keeles Tirzas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. XIX sajandil moodustas koos Velēnaga Tirza-Velēna kaksikkihelkonna.
Kihelkond eraldati Gulbene kihelkonnast aastal 1589, ent kihelkonnad olid omavahel tihedalt seotud ja hiljem oli mitmel aastal kahel kihelkonnal sama õpetaja.
Adelaida Avagjan
1998. aastal kolis ta tütre juurde Ameerika Ühendriikidesse, 2000. aastal diagnoositi tal vähk ja kolm kuud hiljem ta suri.
Valgusüntees prokarüootides
300px|pisi|Valgusüntees ribosoomides. Small subunit – väike alaühik; large subunit – suur alaühik; amino acids – aminohapped; P-site – P-sait; A-site – A-sait; newly born protein – sünteesitud valk.
Valgusüntees ehk translatsioon prokarüootides on protsess, mille käigus sünteesitakse eeltuumsetes organismides aminohapetest koosnevaid peptiidahelaid ehk valke. See toimub geneetilise koodi põhjal. Laiemas tähenduses võib valgusüntees hõlmata ka translatsioonile eelnevaid ja järgnevaid protsesse, nagu transkriptsiooni ja valkude translatsioonijärgset modifitseerimist. Prokarüootides toimub valgusüntees tsütoplasmas ja eukarüootide puhul toimub see endoplasmaatilises retiikulumis (ER). Eukarüootides toimuvat valgusünteesi veel uuritakse ja kõik selle detailsed mehhanismid ei ole teada, kuid prokarüootide valgusünteesi mõistetakse paremini.
pisi|300px|Ribosoom sünteesimas uut valku. Tumesinisena on kujutatud tRNA.
Prokarüootide valgusünteesis eristatakse kolme etappi: initsiatsioon, elongatsioon ja terminatsioon. Initsiatsiooni käigus toimub ribosoomi alaühikute seondumine, äratundmisjärjestuse leidmine mRNA-l ning esimese peptiidsideme süntees. Elongatsiooni käigus valguahel pikeneb ja terminatsiooni faasi jõuab süntees siis, kui kohtutakse stoppkoodoniga. Sünteesi lõppfaasis eralduvad sünteesitud valk, mRNA ja tRNA ning omavahel lahknevad ribosoomi alaühikud.
Veel eristatakse preribosomaalset ja ribosomaalset etappi, millest esimeses sünteesitakse väljaspool ribosoomi vastavate süntetaaside abil aminoatsüül-tRNA (aa-tRNA). Just aminoatsüül-tRNA süntetaas on ensüüm, mis identifitseerib tRNA molekuli ning sünteesib tRNA molekuli ja vastava aminohappe vahele estersideme. Valgusünteesi teises etapis, mis toimub juba ribosoomis, pannakse mRNA-s olev kolmest järjestikusest nukleotiidist koosnev koodon vastavusse tRNA-s sisalduva antikoodoniga. Ribosoom sünteesib koodoni ja antikoodoni vahele peptiidsideme.
Aminoatsüül-tRNA teke
Aminohappe liitmine tRNA molekulile toimub kahes jaos – nagu eespool kirjeldatud, on võtmeensüümiks aminoatsüül-tRNA süntetaas ja süntetaasiga seondumine toimub erinevatel hetkedel. Esimeses reaktsioonis seonduvad süntetaasiga aminohape ja ATP, mis moodustavad ensüümi pinnal aminoatsüül-adenülaadi. Selles ühendis on aminohape aktiveeritud karboksüülrühma kaudu. Teises reaktsioonis sünteesitakse aminohappe karboksüülrühma ja tRNA vahele esterside, mille tagajärjel vabaneb AMP.
Legend
(sünt – aminoatsüül-tRNA süntetaas, aa – aminohape, AMP-aa – aminoatsüül-adenülaat, "-" tähistab kovalentset sidet.)
tRNA molekuli valimine
Süntetaasil on valida mitme tRNA molekuli vahel. Kineetilise korrektuuri abil tehakse kindlaks, milline molekul on õige. See toimub kahes etapis: 1) süntetaasi seondumine õigele tRNA molekulile; 2) õige tRNA aminoatsüleerimine tänu süntetaasi konformatsioonilistele muutustele. Vale molekuli seondumise korral võib tRNA küll süntetaasiga seonduda, kuid teda ei aminoatsüleerita, sest ta ei kutsu süntetaasis esile konformatsioonilist muutust. Seega ei jõua vale tRNA keemilist sidet looma hakata, enne kui ta ensüümilt eemaldub.
Initsiatsioon
Initsiatsioonis osalevad lisaks ribosoomile veel initsiaator-tRNA, GTP ja initsiatsioonifaktorid. Viimaseid on bakteritel kolm tükki, kaks neist on muutumatud (IF-2 (initsiatsioonifaktor 2) ja IF-3 on leitud kõigil bakteritel, IF-1 esineb osal neist). Kõige suurem faktor on IF-2 ja tema ülesandeks on GTP juuresolekul seonduda initsiaator-tRNAga (bakterirakus on selleks fMet-tRNAfMet). See kompleks seondub bakteri väiksema ribosoomi 30S-ga ja moodustab stabiilse kompleksi. IF-3 ülesandeks on takistada ribosoomide alaühikute assotsieerumist – sellega tehakse võimalikuks mRNA ja IF-2 GTP fMet-tRNAfMet kompleksi seondumine väiksele alaühikule. Initsiatsioon saab alguse initsiaatorkoodonist, milleks on tavaliselt AUG (10% juhtudest on selleks GUG). Initsiaatorkoodonile eelneb RBS ehk ribosome binding site (kutsutakse ka Shine-Dalgarno järjestuseks), mis kujutab endast 4–7-nukleotiidilist järjestust, mis on komplementaarne ribosoomi 30S alaühiku RNA otsaga. RBS asub AUG-st 5–7 nukleotiidi eespool. Translatsiooni alguseks võib lugeda järgnevat protsessi, kus mRNA 30S kompleks seondub IF-2 GTP fMet-tRNAfMet kompleksiga, misläbi tekib esimene koodon-antikoodon paardumine. Sellega määratakse ka lugemisraami algus. Edasi seondub initsiaator-tRNA (fMet-tRNAfMet) 30S ribosoomi P-saiti (vt alapunkti "Ribosoomides paiknevad tRNA saidid"). Järgmiseks initsiatsiooni etapiks on ribosoomi suurema alaühiku 50S kompleksile seondumine ja 70S ribosoomi teke. Sellega kaasneb IF-2-ga seotud GTP hüdrolüüs, mille käigus vabanevad IF-2, IF-3 ja GDP. Pärast esimese peptiidsideme sünteesi on valgusüntees jõudnud elongatsiooni etapini.
Ribosoomides paiknevad tRNA saidid
Ribosoomide alaühikute vahele jääv ala on piirkond, mida nimetatakse tRNA sidumiskohaks ehk aktiivtsentriks. Selliseid piirkondi on kolm: A-, P- ja E-sait.
pisi|mRNA ja tRNA interaktsioonid valgusünteesil. Protein synthesis – valgusüntees; ribosome – ribosoom; growing peptide chain – kasvav peptiidahel; outgoing empty tRNA – tühi tRNA, mis lahkub ribosoomilt; Messenger RNA – mRNA ehk info-RNA.
Elongatsioon
Järgmiseks reaktsiooniks on peptiidsideme süntees, mida katalüüsitakse peptidüültransferaasses tsentris, mis asub ribosoomi suurel alaühikul. Sünteesi käigus kantakse peptiidjääk peptidüül-tRNAlt üle aa-tRNAle ehk aminohape, mis on tRNA 3'-otsas, reageerib aminorühma kaudu peptidüül-tRNA karboksüülrühmaga. Edasi toimub translokatsioon, mille käigus liigub mRNA kompleks (mRNA + kaks tRNAd) ühe koodoni võrra edasi. Nüüd jõuab peptidüül-tRNA P-saiti ja deatsüül-tRNA omakorda E-saiti. Seda reaktsiooni viib läbi EF-G koos GTP-ga. Pärast katalüüsi toimumist hüdrolüüsub GTP EF-G pinnal GDP-ks ning mõlemad lahkuvad ribosoomist.
Terminatsioon
Kui terminatsioon on edukas, eemalduvad faktorid, mRNA ja tRNA ribosoomist. Ribosoomide alaühikud eralduvad teineteisest, et saaks alata uue valgu süntees.
Kivikoha
Kivikoha (Epinephelus) on ahvenaliste seltsi kiviahvenlaste sugukonda kuuluv kalade perekond.
General Electric
pisi|Ettevõtte logo General Electric Company on Ameerika Ühendriikide päritolu tööstuskonglomeraat.
Konglomeraadi tegevus on jagatud viide segmenti: energiainfrastruktuuri segment, tehnoloogiainfrastruktuuri segment, finantsteenuste segment (GE Capital) ning kodu- ja ärilahenduste segment.
Gruppi kuuluvad ettevõtted toodavad muu hulgas turbiine, tuumareaktoreid, reaktiivmootoreid, päikesepatareisid, naftatootmise infrastruktuuri, vedureid, meditsiini valdkonnas ultraheliseadmeid ja röntgeniaparaate.
General Electricu aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil. Kuni 26. juunini 2018 oli ettevõtte aktsia hind ka Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi komponent. Seejuures oli GE viimane Dow Jonesi indeksist eemaldatu algsest kaheteistkümnest sinna kuulunud ettevõttest (GE kuulus indeksi koosseisu aastatel 1896–1898, 1899–1901 ja 1907–2018).
Ajalugu
General Electric moodustati aastal 1892 Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisega.
Alates 2023. aastast jagatakse General Electric kolmeks eraldiseisvaks ettevõtteks.
Kassinurme allikad
Kassinurme allikad on allikad Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Patjala ja Painkülas Kassinurme linnuse juures. Allikad on tunnistatud ürglooduse objektiks.
Kassinurme allikatest on tähtsaimad Raja-, Külm-, Keev- ja Mustallikas.
Keelepuu
pisi|[[Uurali keelepuu]]
Keelepuu on võrdlevas-ajaloolises keeleteaduses tarvitatav mudel suguluses olevate keelte omavaheliste seoste esitamiseks, näiteks keelkondade kirjeldamisel.
Keelepuus on igal reaalsel keelel ülimalt üks otsene esivanem, mis harilikult on ka veel vähemalt ühe teise sugulaskeele esivanem. Niisugust kahe või enama keele esivanemat nimetatakse nende keelte algkeeleks.
Keelepuu esitab lisaks reaalsetele keeltele või murretele ka kõik konstrueeritud algkeeled, millest keeleteadlased on lugenud neid reaalseid keeli või murdeid põlvnevaks.
Keelepuu mudel sarnaneb bioloogias liikide ja liikidest suuremate taksonoomiliste üksuste omavahelisi seoseid kirjeldavate puudega. Bioloogilise taksonoomia mõisteid on kasutatud Ameerika Ühendriikides indiaani keelte kasutamiseks laialdasemalt kui Euroopa keeleteaduses.
Les Baigneuses (Renoir)
"Suplejad" (prantsuse keeles "Les Baigneuses") on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
1918–1919. aastal valminud teos asub Orsay muuseumis Pariisis.
Pärast isa surma 1919. aastal kinkisid kunstniku kolm poega 1923. aastal teose riigile.
Sadestamine (keemia)
Keemias tähendab sadestamine või sadenemine lahuses tahke faasi (sademe) moodustumist keemilise reaktsiooni tagajärjel. Aine sadenemine toimub, kui keemilises reaktsioonis tekib lahustumatu või vähelahustuv aine.
Sademe moodustumine tuleneb aine lahustuvusest, mida mõjutavad ka temperatuur ja rõhk. Sadenemine saab toimuda, kui aine kontsentratsioon lahuses ületab lahustuvuse. Kiiresti toimub see üleküllastunud lahusest.
Sadestamisel lisatakse lahusele gaasilist, vedelat või tahket reaktiivi – sadestit, mis moodustab eraldatava komponendiga/komponentidega raskesti lahustuva ühendi. Sadestusmeetodit kasutatakse keemilise mahtanalüüsi meetodina ja ainete lahutamiseks. Sadenemise saab esile kutsuda ka nn antisolvendi (see on solvent, milles reaktsiooniprodukt on lahustumatu, näiteks etanooli lisamine vesilahusele) lisamisega.
Klassikaline sadestusreaktsioon on AgCl sademe (s = solid = tahke) teke AgNO3 vesilahusele KCl lisamisel (aq = aqueous solution = vesilahuses):
Kui sademes on osakesed vähe liitunud ja kerged, siis jäävad need hõljuma suspensioonina.
Sade eraldatakse lahusest setitamise ja dekanteerimisega, filtrimisel või tsentrifuugimisel.
Valter Kruut
Valter Kruut (sündinud 8. novembril 1932 Ida-Virumaal Kohtla vallas Valaste külas) on eesti lastekirjanik, luuletaja ja humorist.
Ta sündis põllupidaja ja kaluri perekonnas neljanda lapsena.
Ühiskondlik-hariduslik tegevus
Õppis aastatel 1940–1946 Valaste külakoolis, aastatel 1946–1951 Jõhvi I Keskkoolis, 1951–1953 Tallinna Polütehnilises Instituudis ning seejärel 1953–1958 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogia erialal.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ühe aasta eesti keele ja kirjanduse õpetajana Aakre 7-klassilises Koolis ning 17 aastat Tallinna 34. 7-klassilises (8-klassilises) Koolis.
Septembrist 1976 töötas Fr. Tuglase Majamuuseumi peavarahoidjana, kust läks pensionile 2008. aasta suvel.