cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Laotur
Ajalugu
Asfaldilaoturi töötas välja ettevõte Barber Greene Co., kes algselt valmistas materjalide käitlemise süsteeme. 1929. aastal pöördus Chicago katselabor nende poole, et proovida nende masinat asfaltteede ehitusel. Sellest ei sündinud edasist koostööd, kuid Barber Green töötas tolle aja betoonilaoturi põhjal välja masina, mis segas ja laotas betooni samal ajal. See seade ei olnud aga piisavalt efektiivne ning segamine ning laotamine eraldati ning sealt sai alguse tänapäevane laotur. 1993. aastal leiutati laotur, mis koos tihendajaga saavutas ühtlase materjalikihi tiheduse ja paksuse. Harry Barber esitas patenditaotluse „Teede laotamise masin“ 10. aprillil 1936. aastal ja USA patendi 2,138,828 sai ta 6. detsembril 1938. Barber Greene Co. laoturi põhiomadused on olnud aluseks kõigile edasistele laoturitele, eelkõige on tehtud muutusi masina paremaks juhtimiseks.
Kasutamine
Asfalt pannakse laoturi punkrisse kallurautodega või tõstetakse sinna kopa abil. Konveierlint viib asfaldi punkrist teoni. Tigu paigutab materjali siluri ette. Silur laotab materjali õiges laiuses teele ning eeltihendab materjali.
Laoturi taha peab jääma ühtlane sile pind. Selleks, et pind oleks sile, kasutatakse vabalt rippuvat plaati. See asub pika hõlma otsas, et vähendada aluspinna ebatasasuset tulenevat mõju laotavale kihile. Laotatava kihi paksust reguleerivad mitmed tegurid, sealhulgas tasanduskihi rünnakunurk, kaal ja vibratsioon kihile, materjalijuht ja pukseerimisjõud.
Sileda pinna saamiseks peab laotur liikuma ühtlase kiirusega ja ning pideva materjali varuga. Materjali koguse suurendamine ning laoturi kiiruse tõstmine suurendab laotatava kihi paksust, mille tulemusena on materjali kulu suurem. Vastupidine efekt on siis, kui on materjaline vähene kogus ning laoturi kiirus on väike.
Betooni laotamine
Suured kiirteed on sageli betoonkattega ja selleks kasutatakse jooksvat laotamist. Veoautod kallutavad eelnevalt valmis segatud betooni koormaid selle masina ette ning seejärel laotab laotur selle betooni jooksvalt ja tasandab selle ühtlaselt.
Balti liiga
Balti liiga võib tähendada mitut asja:
Kristina Orbakaite
pisi| Kristina Orbakaite (2017)
Kristina Edmundovna Orbakaite (vene keeles Кристина Эдмундовна Орбакайте; leedu keeles Kristina Orbakaitė; sündinud 25. mail 1971 Moskvas) on Venemaa estraadilaulja ja filminäitleja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
Isiklikku
Kristina vanemad on Alla Pugatšova ja leedulane Mykolas Orbakas, kes 17-aastaselt sõitis Moskvasse ja sai seal tsirkuseartistiks. Kristina koolieelne lapsepõlv möödus isa vanematekodus Leedus. 2002. aastal sai Kristina Orbakaite lisaks Vene kodakondsusele ka Leedu kodakondsuse. Tal on kolm last: Nikita Presnjakov, Deni Baissarov ja Klavdija Zemtsova.
Meeri (perekonnanimi)
Meeri on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Meeri (Meery) on pandud Restu mõisavallas Sangaste kihelkonnas Tartumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tännassilma kivimeteoriit
Tännassilma kivimeteoriit on kivimeteoriit (kondriitmeteoriit), mis 16. juunil (ukj 28. juunil) 1872 langes Tännassilma Sikkensaare talu lähedal maale; meteoriit kaalus 28,5 kg.
Friedrich August Heinrich von Schmidt
Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Aastatel 1798–1803 õppis Kuressaares. Aastatel 1804–1806 õppis Tartu Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Oli aastatel 1807–1808 koduõpetajaks Kehtna mõisas. Ordineeriti 9. augustil/21. augustil 1808 õpetajaks.
Isiklikku
Tema isa August Heinrich von Schmidt ja vanaisa Johann Heinrich Schmidt olid Valjala Martini koguduse õpetajad, tema vend Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, vanavanaisa Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja, onu Andreas Michael Agthe ja onupoeg Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe olid Pöide Maarja koguduse õpetajad. Teine vanaisa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Oleviste koguduse organist.
Soomesugu rahvad
Soomesugu rahvad, ka Soome sugu rahvad, on termin, mida kasutatakse nende Soome-Ugri rahvaste tähistamiseks, kes on termini "Soome-Ugri" esimese, ehk "Soome" poolel. . Inglise keeles on "Soomesugu" tõlkeks "Finnic", mis on termini "Finno-Ugric" alamkategooria.
Kõige rohkem Soomesugu rahvaid elab kahes iseseisvas Soomesugu inimeste rahvusriigis Euroopas: Soomes ja Eestis.
Eesti Vabariigi president Konstantin Päts kasutas antud terminit Eesti-Soome liitriigi kontekstis 1940. aastal, kui soovis luua Eesti ja Soome liitriiki.
Pauluse teine kiri Timoteosele
Pauluse teine kiri Timoteosele on üks Uue Testamendi raamat kristlikus Piiblis (lühend 2Tm, varasem lühend 2Ti). See on Uue Testamendi kaanonis 16. raamat, millele eelneb Pauluse esimene kiri Timoteosele ja järgneb Pauluse kiri Tiitusele. Kirja autor on traditsiooni järgi apostel Paulus, kuid mõned teoloogid peavad kirja deutero-pauliinlikuks. Pauluse teine kiri Timoteosele koosneb neljast peatükist, mis jagunevad 83-ks salmiks. Teksti jagas eeldatavasti peatükkideks kardinal Stephen Langton 13. sajandil ja salmideks Robert Estienne 1551. Tekst on algselt kirjutatud koinees. Tegemist on pastoraalkirjaga.
Pastoraalkirjana on see raamat kirjutatud küll üksikisikule (Timoteosele), kuid on suures osas oma poolavaliku tegumoega suunatud ka laiemale ringkonnale – juhatuseks kristlikele kogudustele. Pastoraalkirjad on läbi aegade olnud hindamatuks kristliku moraali mõõdupuuks ja ülevalhoidjaks aidates kiriklikul võimul oma praktiliste nõuannetega kristlasi karjatada. Probleemkohaks on see, et ei suudeta tõestada Pauluse autorsust Pastoraalkirjade kirjutamisel.
Nimetus
Pauluse kirjad polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Pauluse teist kirja Timoteosele kreeka keeles Επιστολή πρὸς Τιμόθεον Bʹ. Vulgatas on kiri kui Epistola II ad Timotheum.
Autorsus
Pastoraalkirjades sisalduv kirjeldus tollasest ühiskondlikust situatsioonist, kirikuvõimust ja ususprintsiipidest viitab sellele, et nende kirjade autor tõenäoliselt pole Paulus, vaid need on pärit hilisemast ajaperioodist anonüümse kirjapanija poolt. Kui võrrelda pastoraalkirju keeleliselt teiste Pauluse kirjadega, on näha, et Pastoraalkirjades kasutatavad sõnad ja väljendusvormid on silmapaistvalt erinevad. Kolmandik Pastoraalkirjades kasutatavatest sõnadest ei esine teistes Pauluse kirjades. Hoolimata sellest on need kirjad arvatavasti koostanud mõni veendunud Pauluse järgija, kes on püüdlikult püüdnud edasi anda Pauluse ideesid enda kaasaegsetele tolleaegse eluolustiku prisma läbi.
Tekkelugu
Kui kirja autor on Paulus, siis on kiri koostatud 1. sajandi teisel poolel Roomas. Teoloogid, kes kahtlevad Pauluse autorsuses, eeldavad, et kiri võidi koostada koguni 2. sajandi algul ja sel juhul võidi kiri koostada Efesoses. Kiri oli mõeldud Timoteosele, kes abistas Paulust misjonitööl Aleksandria Troases, Véroias (Berea), Thessaloníkis, Kórinthoses, Efesoses ja Roomas.
Timoteos
Timoteos oli juudikristliku ema ja paganast isa järeltulija ning pärines Lüstrast Väike-Aasiast. Paulus kaasas ta saatja ning abilisena oma misjonireisidele. Kirjadest loetuna tuleb välja, et ta elab Efesoses ning et temale on usaldatud vastutus juhtida kogudust. Kirjad 1. ja 2. Tm on mõeldud andma talle selleks tööks näpunäiteid ja julgustust.
Kiri eesti keeles
Georg Mülleri jutlustes 17. sajandi algusest on säilinud varaseim teadaolev eestikeelne kirjakoht Pauluse teisest kirjast Timoteosele.
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli töine Rahmat Timoteulle". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Paulusse Apostli teine Ramat Timoteussele kirjotud" ja 1739 Piiblis "Apostli Paulusse teine Ramat Timoteussele kirjotud."
Nõva tänav
Nõva tänav (kuni 14. novembrini 1927 varem Neeva tänav; Newastraße) on tänav Tartus Karlovas.
John Wallis
pisi|John Wallis John Wallis (23. november 1616 – 28. oktoober 1703) oli inglise vaimulik ja matemaatik. Talle omistatakse osa aust integraal- ja diferentsiaalarvutuse arendamise eest. Veel omistatakse Wallisele lõpmatust tähistava matemaatilise sümboli ∞ tutvustamist. John Wallis oli üks algsetest Londoni Kuningliku Seltsi liikmetest.
Tõru tänav (Rakvere)
Tõru on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 543 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas Rakvere edelaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets. Tänav on paralleelne Tammiku tänavaga. Põhja-lõunasuunalise tänava algus ja lõpp on Pähkli tänaval. Ristub vahepeal Taara tänavaga.
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi.
Avo Org
Avo Org (sündinud 23. märtsil 1952 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.
Elulugu
Avo Org on töölise poeg.
Lõpetas 1970 Tallinna 46. Keskkooli ning 1980 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal. Täiendas end 1993 Bentley Kolledžis (Massachusetts, USA) ja 1995 Dalhousie Ülikoolis (Halifax, Kanada).
Oli 1980–88 TPI linna ja töökollektiivi sotsiaalse arengu juhtimise (linna-) labori juhataja, 1988– TPI/TTÜ majandusteaduskonna rahvamajanduse instituudi majandusteooria õppetooli lektor, ühtlasi õpetas 1994–2000 majandusteooriat ka TÜ Pärnu Kolledžis ja Fontes/Audentese Kõrgkoolis. Peamised loengukursused: mikro- ja makroökonoomika, majandusteooria ja -meetodi ajalugu; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: majandusmõtte ajalugu; tööturg, majandusharidus, e-õppe kasutamine. Osalenud eestikeelse majandusterminoloogia ja majandussõnastike koostamises, tõlkinud õpikuid (J. Pekkanen, P. Sutela "Mikro- ja makroökonoomika" III, IV. TTÜ, 1993–1994). Üle 20 teadustrükise.
Võtmeisik
pisi|[[Warren Buffett (vasakul) on Berkshire Hathaway võtmeisik ja omanik]] Võtmeisik (vanasti 'võtmefiguur', inglise keeles key person ja change agent ) on isik, kelle teadmised, loovus, loomingulisus, maine ja või oskused on ettevõtte kasvuks ja arenguks kriitilise tähtsusega.
Võtmeisiku puudumine või kaotus võib oluliselt mõjutada firma heaolu ja edaspidist visiooni. Võtmeisik peab oskama näha organisatsiooni tulevikku, motiveerida kaastöötajaid ja ennast. Samuti peab võtmeisik suutma analüüsida probleeme ja luua paremaid suhteid klientidega.
Võtmeisiku olulisus
Kuna võtmeisikute panus ettevõtte arengule on väga oluline, siis sõltub nende palk ka tihti nende panusesest. Tavaliselt võivad nendeks olla direktorid, tehnoloogia spetsialistid, müügiliidrid ja eriliste oskustega töölised. Paljudel juhtudel on võtmeisikutele omane ka hüvitiste ja teiste boonuste saamine. Näiteks võib tuua maailma rikkaima investori Warren Buffetti, kes on oma Berkshire Hathaway võtmeisik ja omanik.
Ettevõtte elukindlustus
Ettevõtte omatud elukindlustus (corporate-owned life insurance), tuntud ka kui "surnud taluniku kindlustus", on elukindlustus firma töötajatele, kellel on väärtus tööandjale koos temale makstavate kompensatsioonidega. Näiteks kui tööandjaks on pank, siis on see tuntud ka kui panga elukindlustus. Võtmeisiku kindlustuse eesmärk on kaitsta firmat suure negatiivse efekti eest võtmeisiku kaotuse puhul. Kindlustuse poolt tehtud väljamakse võimaldab ka firmadel leida aega uued võtmeisikud firma päästmiseks. Võtmeisiku kindlustus võeti algselt kasutusele Ameerika Ühendriikides, kuid on nüüd populaarseks saanud ka Euroopas.
Võtmeisiku olulisus meeskonnatöös
Burning (2004) uuringu järgi arvatakse, et kahesuunalise mõistmise ja kommunikatsiooni edukas kasutamine eeldab organisatsiooni liikmete kommunikatsioonialast koolitamist, informatsiooni kogunemist ja liitmist strateegiliste suhtekorraldustegevustega. Arvesse tuleb võtta ka tulemuste mõõtmist ja analüüsi koos võtmeisikute suhtumise ja käitumise muutustega keskkonnas. Seega mängib suurt rolli mitte ainult võtmeisikute hea suhtlusoskus, vaid ka organisatsioonis töötavate inimeste koostöövalmidus, eetikaprintsiibid jt. Interpersonaalsete suhete edukust kirjeldavad neli omadust:
Võtmeisikute kõrvaldamine ettevõttest
Ettevõtte uuendamine on põhimõtteliselt lihtne. Võtmeisikutel pole suurt võimu, kui nad pole just omanikud. Omanik otsustab ja omanikul on alati õigus. Enamasti vahetatakse välja põhikollektiiv ja võtmeisikud. Inimesed, kes reforme ei toeta, vallandatakse või koondatakse. Neile makstakse koondustasu ja soovitatakse leida endale uus töökoht. Avaliku sektori reformimine eeldab hoopis kompromissi saavutamist ratsionaalsuse ja ühiskonna eri rühmade huvide vastu. .
Võtmeisik ja leadership
Leadership on protsess, mille käigus võtmeisik mõjutab gruppi indiviide saavutama samu eesmärke. Leadership koosneb neljast tähtsast tegurist: liider, meeskonnakaaslased, suhtlemine ja olukord. Liidri olulisemad omadused peavad panema meeskonnakaaslasi teda järgima. Meeskonnakaaslastega on olulisim, et võtmeisik/liider tunneks oma meeskonda ja inimtüüpe. Suhtlemine toimub kahes aspektis, üks neist on suuline ja teine käitumuslik. Olukorra arvestamise juures peab liider arvestama, et olukorrad on erinevad. Liidri ülesandeks pole mitte ainult oma meeskonnakaaslaste motiveerimine, sinna alla kuuluvad ka näiteks halbade tööharjumustega inimestega tegelemine ja vallandamine.
Yuri Alberto
Yuri Alberto Monteiro da Silva (sündinud 18. märtsil 2001 São José dos Camposes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians.
Colombia 1. mai 2023 lennuõnnetus
'''Colombia 1. mai 2023 lennuõnnetus''' on väikelennukiga Cessna 206 Amazonase džunglis juhtunud õnnetus. Lennuki pardal olid piloot ja kuus pärismaalasest reisijat - ema nelja lapsega ja kohaliku põlisrahva juht. Kõik kolm täiskasvanut hukkusid, aga lapsed vanuses 11 kuud ning 4, 9 ja 13 aastat jäid ellu.
Virulasõ
Virulasõ oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga.
Hans Rebane (1862–1911)
Hans Rebane (22. mai/3. juuni 1862 Eestimaa – 15. detsember 1911) oli eesti vaimulik.
Yuri Alberto
2020. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Internacional.. Brasiilia kõrgliigas lõi ta esimese värava 14. oktoobril 2020 mängus Sport Recife vastu. 20. jaanuaril 2021 tegi ta mängus São Paulo vastu kübaratriki. 2020. aasta Brasiilia kõrgliiga hooajal lõi Yuri Alberto kokku kümme värava. 2021. aasta hooajal jäi tema arvele Brasiilia kõrgliigas 12 väravat.
Colombia 1. mai 2023 lennuõnnetus
Lennuk startis 1. mai hommikul Colombia Araracuara lennuväljalt. Varsti teatas piloot mootoririkkest ning seejärel ühendus lennukiga katkes. Lennuki rusud leiti kaks nädalat pärast õnnetust, aga lapsi ei olnud sündmuskohal. Otsingusse kaasati 150 päästjat ja 200 vabatahtlikku. Lapsed leiti elusana neli nädalat hiljem, lapsed leidis otsingukoer. Lapsed olid veetnud 40 päeva tihedas ja pimedas džunglis, kus kasvavad selle piirkonna kõige kõrgemad puud, elavad maod, jaaguarid ja sääsed,
Lapsed olid kasvanud Lõuna-Colombia põlisrahva huitoto hulgas ning vanemad lapsed, 13- ja 9-aastane olid omandanud juba mitmeid džunglis hakkamasaamise oskusi. Huitotod õpivad jahtimist, kalapüüki ja korilust juba lapseeas ning on metsiku loodusega kohanenud. Nad teavad, missuguseid puuvilju tohib süüa ja missugused on mürgised. 13-aastane tüdruk oskas titte hooldada.
Nelja lapse ellujäämine 40 päeva kestel metsikus džunglis on erakordne.
Yuri Alberto
2022. aasta jaanuaris sõlmis Yuri Alberto viieaastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Peterburi Zenit. Hooaja 2021/22 lõi ta Venemaa kõrgliigas 11 mänguga neli väravat ja tuli klubiga Venemaa meistriks. Juba 2022. aasta juulis naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, kui liitus laenulepingu alusel Corinthiansega. 2023. aasta jaanuaris sõlmis ta Corinthiansega püsiva lepingu. Samal ajal lepiti kokku Corinthianse mängijate Robert Renani ja Du Queirozi üleminek Zeniti.
Brasiilia jalgpallikoondises debüteeris Yuri Alberto 25. märtsil 2023 sõprusmängus Maroko vastu.
Hans Rebane (1862–1911)
Hans Rebane õppis aastatel 1881–1885 Cimze seminaris. Oli seejärel abikoolmeister Liivimaa kubermangu eestikeelses osas, hiljem köster ja kooliõpetaja Siberis. Õppis Saksamaal Schleswig-Holsteinis vaimulikus seminaris.
Hans Rebane saabus Eestist New Yorki Missouri Sinodi kutsel, et ta hakkaks misjonäriks ameerikaeest­laste keskel. 20. veebruaril 1898 asutati tema algatusel New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu kogudus. Samuti korraldas ta eestlasi Bostonis ja Philadelphias.
Ta korraldas ka ajalehtede ja raamatute tellimist Eestist ning õhutas emakeele õpetamist pealekasvavatele noortele eestlaste perekondades. Samuti asutas ta ajalehe Eesti Ameerika Postimees. Esimene ajakirja number ilmus märtsis 1897, viimane number juulis 1911.
Hans Rebane suri 49-aastaselt ja ta on maetud Bostonisse.
Erki Evestus
Erki Evestus (sündinud 20. septembril 1960 Tartus) on eesti kunstipedagoog ja karikaturist.
Ta on kasvanud Võru ümbruses: Väimelas ja Sõmerpalus. Ta on lõpetanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1984. aastal lõpetas Tartu Kunstikooli kivi kunstilise kujundamise erialal.
Isiklikku
Erki Evestus on abielus ja tal on kaks täiskasvanud last - Ott Evestus ja Maria Evestus.
Kauba Pank
AS Kauba Pank oli 1920–1940 Eestis tegutsenud pank. AS Kauba Panga põhikiri registreeriti 15. aprillil 1920. Pank natsionaliseeriti pärast Nõukogude võimu kehtestamist 1940. aastal.
A.-s. Kauba Pank alustas tegevust Tartu Vastastikuse Krediit-Ühisusena 1905. aastal. Määravaks põhimõtteks rahaasutise tegevuses kujunes otsekohe eestlaste oma ürituste ja ettevõtete finantseerimine. Krediit-Ühisus toetas tõhusalt (umbes 35 000 rublaga) Vanemuise uue teatrimaja ehitamist küll laenude, küll toetuste näol. Krediit-ühisusest sai alguse Tartu Eesti Majanduse Ühisuse asutamine ja ka Kindlustuselts "Eesti".
1940. aastal oli Panga esimees Elmar Kiipus ning juhatuse liikmed Rudolf Ambre ja Gustav Roht, juhatuse liikme asemikud olid K. Koppel ja J. Maasik. Nõukogu liikmed olid Aleksander Keiss, K. Ennus, A. Kook, J. Maasik, prof. A. Paldrok, A. Peedel, Oskar Rütli, A. Silvere ja E. Sulg.
Beast over Hammersmith
"Beast over Hammersmith" on Inglise ansambli Iron Maiden kontsertalbum. Album avaldati 4. novembril 2002 osana kollektsionääride väljaandest "Eddie's Archive". Album on lindistatud Londoni kontserdisaalis Hammersmith Odeon 1982. aasta kontserditurneel "The Beast On The Road". Kontserdi video lühendatud versioon avaldati 2004. aastal DVD-l "The History of Iron Maiden – Part 1: The Early Days".
Albumi radadest olid varem avaldatud üksnes "Children of the Damned" ja "Total Eclipse", seda 2002. aasta märtsis välja antud heategevuslikul singelplaadil "Run to the Hills".
Lood
Kõikide lugude autor on Steve Harris, kui pole märgitud teisiti.
Pootsi algkool
Pootsi algkool oli algkool Pärnu maakonnas Tõstamaa vallas Pootsi külas.
Kool asutati aastal Alates 1921. aastast tegutses Pootsi kool Pootsi mõisa valitsejamajas. 1962. aastal kolis kool härrastemajja ja sellest sai Pootsi 8-klassiline Kool. Härrastemajale ehitati kooli tarvis veel teine korrus. Seal hakkasid käima ka Seliste lapsed. 1989. aastal sai koolist Pootsi 9-klassiline Kool.
2000. aastal lõpetas tegevuse Tõhela Algkool ja sealsed õpilased jätkasid kooliteed Tõstamaal. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks Pootsi Algkooliks. 2001. aastal Pootsi Algkool suleti ja liideti Tõstamaa Keskkooliga. Õppetöö Pootsis siiski jätkus, sest Tõstamaa vald ja Pärnu linn sõlmisid lepingu, mille kohaselt Pootsi internaati asusid elama-õppima 15 ja Tõstamaale 5 linna noorukit, kelle majanduskulud tasus linn. 2004. aastal suleti Pootsi algkool lõplikult ja õpilased hakkasid käima Tõstamaa Keskkoolis.
Anglosaksid
pisi|242px|[[Sutton Hoost leitud kiivri rekonstruktsioon mis arvatavasti kuulus Rædwaldile, kes suri umbes aastal 624. Põhinedes rooma paraadkiivri disainil, sarnanesid selle kaunistused tolleaegsete rootsi kiivritega, mis leiti Vana-Uppsalast]]
Benediktiini munk Beda, kes kirjutas 8. sajandi alguses, tuvastas inglased kui kolme germaani hõimu järglased:
Nende keel, anglosaksi või vanainglise keel, mis tulenes põhjameregermaani läänegermaani murretest, muutus 11. sajandist keskinglise keeleks. Keel jagunes neljaks peamiseks murdeks: läänesaksi, mertsia, northumbria ja kenti.
Etümoloogia
pisi|Anglosaksid, 500–1000
Mõiste "anglosaksid" võib leida Alfred Suure ajal välja antud dokumentidest, kes näib olevat sageli kasutanud tiitleid rex Anglorum Saxonum ja rex Angul-Saxonum (inglise sakside kuningas). Mõisted ænglisc ('Angle-kin') ja Angelcynn ('gens Anglorum') on samuti kaotanud oma esialgse tähenduse viidata anglitele, eristamaks saksidest, kui neid esmakordselt tõendati. Oma varaseimas tähenduses viitasid nad germaani rahvale, kes asus Ida-Britanniasse 5. sajandist. Põlised britid, kes kirjutasid nii ladina kui ka kõmri keeles, nimetasid neid sissetungijaid sõnaga 'Saxones' või 'Saeson' – nimetus Saeson on tänapäeva kõmri sõna inglaste kohta; samatähenduslik sõna gaeli keeles on Sasannach ja iiri keeles Sasanach.
Mõistet Angli Saxones näib olevat esmalt kasutatud mandrikirjutistes ligi sajand enne Alfredi aega langobardide ajaloolase Paulus Diaconuse poolt, arvatavasti inglise sakside eristamiseks mandrisaksidest (Ealdseaxe, sõna otseses mõttes 'vanad saksid').
Ajalugu
Anglosaksi Inglismaa ajalugu katab üldjoontes varakeskaegse Inglismaa alates Rooma võimu lõpust ja arvukate anglosaksi kuningriikide loomisest 5. sajandil kuni Inglismaa vallutamiseni normannide poolt aastal 1066.
Juured (400–600)
frameless|240px
Germaanlaste ränne Britanniasse sealt, kus praegu on Põhja-Saksamaa, Hollandi põhjaosa ja Lõuna-Skandinaavia, on tõendatud 5. sajandist (Undley brakteat). Beda Historia ecclesiastica gentis Anglorum järgi jaguneb sissetunginud rahvastik traditsiooniliselt angliteks, saksideks ja jüütideks, kuid nende koostis oli vähem selgepiiriline ja võis koosneda ka sellistest rahvastest nagu friisid ja frangid. Anglosaksi kroonika võib sisaldada esimesi kirjapandud märke nende germaani hõimude liikumisest Britanniasse.
Seitse kuningriiki (600–800)
pisi|230px|püsti|Peamised anglosaksi rahvad 600. aasta paiku, jagatuna Beda kolme traditsioonilisse gruppi – kuigi tegelikkus võis olla keerukam
Anglosakside ristiusustamine algas Britannias aastal 597 ja lõppes vähemalt nimeliselt aastal 686. Läbi kogu 7. ja 8. sajandi kõikus võim suuremate kuningriikide vahel. Beda järgi näib 6. sajandi lõpul olevat domineeriv Æthelberht Kentist, kuid võim näib siis nihkuvat põhja poole Mercia ja Northumbria kuningriikidesse.
Æthelberhti ja mõnd hilisemat kuningat teistest kuningriikidest tunnistati kaaskuningate poolt kui bretwalda (Britannia valitseja). Niinimetatud Mercia ülemvõim domineeris 8. sajandil, kuigi taas ei olnud see pidev. Æthelbald ja Offa, kaks kõige võimsamat selle perioodi kuningat, saavutasid kõrgeima staatuse.
Seda perioodi kirjeldati kui Seitse kuningriiki, kuigi see mõiste on nüüd akadeemilisest kasutusest välja langenud. Mõiste tekkis selle põhjal, et seitse kuningriiki: Northumbria, Mercia, Kent, East Anglia, Essex, Sussex ja Wessex, olid peamised riigid Lõuna-Britannias. Hiljutised uuringud näitavad, et teooriad "seitsmest kuningriigist" ei ole tõendatud ja on palju tõenäolisem, et võim kõikus palju enamate kuningriikide vahel. Teised sel perioodil poliitiliselt tähtsad "kuningriigid" olid Hwicce, Magonsæte, Lindsey ja Middle Anglia.
Viikingiaeg ja normanni vallutus (800–1066)
9. sajandil kasvas viikingite väljakutse tõsise ulatuseni. Alfred Suure võit Edingtonis Wiltshire'is aastal 878 tõi vahelduva rahu, kuid oma vallutusega Jórvíkiga said daanid tugeva pidepunkti Inglismaal.
Mõned varem saabunud sissetungijad tulid väikeste gruppidena või koos daanidega. Üldiselt usutakse, et nad lahkusid oma kodumaalt suurema usulise vabaduse pärast, kuna neile ei meeldinud kristlus, mida neile peale suruti. Pole mingit märki sellest, et neid oli seal enne saabumist ja seega vähene vastupanu, kui üldse, kohalike poolt. Nad ründasid Inglismaa eri paigus ja see näis juhuslikuna. Näiteks ründasid need rüüstajad 980. aasta paiku kolmes kohas: Hampshire'is, Thanetis ja Cheshire'is, kuid järgmise kuue aasta jooksul rünnakuid ei registreeritud. Tuntuimaks sündmuseks, mis nendest rüüsteretkedest välja tuli, oli siiski see, et esmakordselt sattus Inglismaa kontakti mistahes kujul diplomaatiaga Normandiast.
Nad muutusid üksteise suhtes vaenulikuks suveks aastal 990. Nende vaen muutus nii suureks, et paavst Johannes XV pidi saatma saadiku lepinguga, et tüli lahendada. See oli Jõulupäeval aastal 990, kui kuningas Aethelred Nõutule esitati komisjoni, ja varsti koostas nõukogu tingimused, mis saadeti Normandia hertsogile. Doktriin sätestas, et kumbki ei tohi sõbrustada teise vaenlastega ja et nad peaksid nõustuma hüvitisega iga kahjustuse eest, mida kumbki võiks teiselt riigilt toetada.
Tähtis areng 9. sajandil oli Wessexi kuningriigi tõus; oma valitsemisaja lõpul tunnustati Alfredi ülemvalitsejana mitme lõunapoolse kuningriigi poolt. Æþelstān oli esimene kuningas, kes saavutas otsevõimu selle üle, mida peetakse "Inglismaaks".
10. sajandi lõpul taastus Skandinaavia huvi Inglismaa vastu, vallutusi tegid Svend Harkhabe ja tema poeg Knud Suur. Aastaks 1066 oli kolm isandat, kes nõutasid inglise trooni, mis põhjustas kaks sissetungi ning Stamford Bridge'i ja Hastingsi lahingud. Viimane, mis kuulutas normanni vallutust Inglismaal, põhjustas anglosaksi riigi kukutamise ja normannide võimulesaamise.
Brest (Alam-Saksi)
Brest on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 24,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 781 inimest.
Anglosaksid
Pärast normanni vallutust
Pärast vallutust oli anglosaksi aadel kas pagenduses või ühinenud talurahva seisusega. Hinnanguliselt oli aastaks 1087 ainult umbes 8% maast anglosakside kontrolli all. Paljud anglosaksi aadlikud põgenesid Šotimaale, Iirimaale ja Skandinaaviasse. Bütsants muutus populaarseks sihtkohaks paljudele anglosaksi sõduritele, kuna bütsantslased vajasid palgasõdureid. Anglosaksid muutusid domineerivaks osaks varjaagide kaardiväes, mis seni oli olnud suuresti põhjagermaani üksus, millest juhiti keisri ihukaitset, ja jätkasid keisririigi teenimist kuni 15. sajandi alguseni. Siiski jäi Inglismaa rahvastik kodus suuresti anglosaksi rahvastikuks; neil muutus vähe kohe, ainult, et nende anglosaksi isand asendati normanni isandaga.
Brest (Alam-Saksi)
Brest kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.
Anglosaksid
Arhitektuur
pisi|Anglosaksi kuningapalee rekonstruktsioon Cheddaris umbes aastast 1000
Varased anglosaksi ehitised Britannias olid üldiselt lihtsad, müüritist ei kasutatud mujal kui vundamentides, vaid ehitati peamiselt puidust ja katused tehti roost. Eelistades üldiselt mitte asuda vanades Rooma linnades, ehitasid anglosaksid väikeseid linnu oma põllumajanduskeskuste juurde, koolmekohtadesse või sadamakohtadesse. Iga linna keskel oli peahoone, mille keskel oli kolle.
Anglosaksi arhitektuurist on vähe säilinud, peamiselt sakraalehitised. Vähemalt 50 kirikut on anglosaksi päritolu, veel rohkem arvatakse olevat, osaliselt pühendamise tõttu kohalikele anglosaksi pühakutele, kuigi mõnel juhul on anglosaksi osa väike ja palju muutunud. Kõik säilinud kirikud peale ühe puitkiriku on ehitatud kividest või tellistest ja mõnel juhul pakuvad tõendeid taaskasutatud rooma töödest.
Anglosaksi kirikute ilme vaheldub keldi mõjudega arhitektuurist varasel perioodil, basiilika mõjudega romaani stiilist kuni hilise anglosaksi perioodini.
Kunst
pisi|250px|[[Alfredi juveel]] pisi|250px|[[Pentney aardeleid]]
Anglosaksi kunst on tänapäeval peamiselt tuntud metallitöö ja illustreeritud käsikirjade kaudu, sealhulgas "Benedictional of St. Æthelwold" (Briti raamatukogu) ja "Leofric Missal" (Oxford, Bodleiana raamatukogu), hilise "Winchesteri stiili" meistriteosed, mis tuginesid saarte kunstil, karolingide kunstil ja bütsantsi kunstil stiililt ja ikonograafial, ning ühendasid põhja ornamentide traditsioone Vahemere kujutavate traditsioonidega. "Harley Psalter" oli koopia Karolingide "Utrecht Psalterist" – mis mõjutas eriti väga elavate sulejoonistega anglosaksi stiili loomist.
Käsikirjad ei olnud ainus anglosaksi kunsti vorm, kuid neid on säilinud palju suuremal hulgal, kui teist tüüpi objekte. Kaasaegsed Euroopas pidasid anglosaksi kullassepatöid ja tikandeid (Opus Anglicanum) eriti peenteks. Arvatavasti kõige tuntum anglosaksi kunstiteos on Bayeux' vaip, mille tellis normannist patroon inglise kunstnikelt, kes töötasid traditsioonilises anglosaksi stiilis. Kõige tavalisem anglosaksi kunsti näide on mündid, milliseid on säilinud tuhandeid. Anglosaksi kunstnikud töötasid ka freskode, vandli, kivinikerduste, metallitöö (vaata näiteks Fulleri ketassõlg) ja emailimisega, kuid sellest on vähe säilinud.
Keel
Vanainglise keel, mõnikord ka anglosaksi keel, oli keel, mida räägiti Alfred Suure ajal ja see jätkas (mitte-Danelaw) Inglismaa ühiskeelena kuni 1066. aasta Normanni vallutuse järgse ajani, kui see normannidest valitseva klassi räägitud anglonormanni keele mõjul muutus jämedalt ajavahemikus 1150–1500 keskinglise keeleks.
Nemaha maakond
pisi|Nemaha maakond Kansase osariigis Nemaha maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi loodeosas.
Anglosaksid
Keel
Vanainglise keel on lähedasem varagermaani keelele, kui keskinglise keelele. See on vähem latiniseeritud ja sisaldab palju morfoloogilisi tunnuseid (käände- ja pöördelõpud), mis kadusid 12.–14. sajandi jooksul. Tänapäevastest keeltest on inglise keelele lähim friisi keel, mida räägib mõnisada tuhat inimest Friisimaal Hollandis, Saterlandis Alam-Saksimaal Saksamaal ja Põhja-Friisimaal Edela-Taanis.
Nemaha maakond
2010. aastal elas maakonnas 10 178 inimest. Maakonna keskus on Seneca (1991 elanikku). Suurim linn on Sabetha (2571).
Anglosaksid
Keel
Enne, kui kirjaoskus vanainglise rahvakeeles või ladina keeles laiemalt levis, kasutati pealiskirjades ruunitähestikku (fuþorc). Kui kirjaoskus enam levis, kasutati ladina kirja kuju koos mõne fuþorc'ist tulnud tähega: Þ ja Ƿ (tänapäeva kirjas asendatud üldiselt tähega W).
Nemaha maakond
Maakonna pindala on 1863 km², millest 4 km² moodustab veepindala.
Anglosaksid
Keel
Korrapäraselt trükitud ja toimetatud vanainglise keele tekstides kasutatud tähed on järgmised: vaid harva on kasutusel j k q v z.
Nemaha maakond
Ajalugu
Nemaha maakond moodustati 25. augustil 1855. aastal. Maakond on saanud nime Nemaha jõe järgi.
Anglosaksid
Sugulus
Tänu võrdlevale eraldatusele ja germaani hõimude raskele sissetungile Põhja-Euroopa osast väljaspool Rooma mõju oli anglosaksi Inglismaa põhjalikult germaaniseeritud ja jäi kultuuriliselt rohkem germaanlikuks kui ülejäänud Euroopa läbi suurema osa keskajast. John Blair väitis, et palju sellest, mida Tacitus kirjutas varajaste germaanlaste kohta 1. sajandil pKr, kehtib täpselt anglosakside kohta ja et isegi nende pööramine kristlusse jättis enamiku nende tavadest ja kommetest puutumata.
Anglosaksi sugulusmõisted olid üldiselt väga lihtsad; sama sõna kasutatakse tiitlites granddaughter ja niece. Selle põhjal oli tuumikmajapidamine ilmselt norm ja suurperet ilmselt ei peetud eriti vajalikuks, kuigi seal oli veidi suurem tähelepanu isa perekonnale, arvestades anglosakside sõjakat iseloomu. Samuti, kui kirik keelas abiellumise liiga lähedaste sugulaste vahel, oli lihtrahvas arvatavasti veelgi heidutatum kindlate sugulussidemete hoidmisel; Britannias oli vaid nii palju rahvast ja praktiliselt kõik saarel olid mingil määral suguluses ja võib-olla kauged sugulussidemed tuli unustada või peaaegu kõik abielud oleksid keelatud olnud.
Abiellumisiga pole kindel. Kuigi mõned naised (eriti eliidi hulgast) abiellusid teismeeas, sünnitas enamik naisi esmakordselt ilmselt kahekümnendates eluaastates, mis tähendab seda, et naised abiellusid enamasti hilises teismeeas või kahekümnendate eluaastate algul ning mehed olid tõenäoliselt keskmiselt veidi vanemad kui nende naised.
Õigus
Anglosaksi perioodist on säilinud väga vähe seadusi, et anda ülevaadet õiguskultuurist Rooma õiguse mõju järel ja kuidas see õiguskultuur aja jooksul arenes. Saksid lõikasid karistuseks ära käsi ja ninasid (kui süüdlane varastas midagi või pani toime muu kuriteo). Kui keegi tappis saksi, pidi ta maksma vereraha, hulk sõltus ohvri sotsiaalsest tasemest.
Kirjandus
pisi|190px|Eepose "[[Beowulf" esimene lehekülg]]
Vanaingliskeelsed kirjandusteosed sisaldasid žanre, nagu eepos, hagiograafia, jutlused, piiblitõlked, õigusalased teosed, kroonikad, mõistatused ja muud. Kokku on sellest perioodist säilinud umbes 400 käsikirja, tähelepanuväärne korpus nii populaarseks huviks kui ka spetsialistidele uurida.
Selle perioodi kuulsamaid teoseid on poeem "Beowulf", millest sai Britannias rahvuseepos. "Anglosaksi kroonika" on kogum olulisest vanainglise ajaloost. "Cædmon" 7. sajandist on varaseim tõendatud kirjanduslik tekst inglise keeles.
Religioon
Anglosakside põline kristluse-eelne ususüsteem oli germaani paganluse vorm ja seega lähedalt seotud vanapõhja religiooniga, samuti teiste germaani kristluse-eelsete kultuuridega.
Kristlus asendas põlise inglise religiooni järk-järgult umbes 7. ja 8. sajandil. Keldi kristlus toodi Northumbriasse ja Merciasse munkade poolt Iirimaalt, kuid Whitby kirikukogu valis rooma kristluse. Kui uued vaimulikud said kroonikuteks, kadus vana religioon osaliselt enne, kui see üles tähendati, ja tänapäeva ajaloolaste teadmised sellest põhinevad suuresti säilinud tavadel ja pärimusel, tekstidel, etümoloogilistel sidemetel ja arheoloogilistel leidudel.
Vaatamata nendele keeldudele elasid arvukad anglosaksi rahva kristluse-eelse kultuuri elemendid üle ristiusustamise protsessi. Näideteks on nädalapäevade ingliskeelsed nimed:
Tänapäevased tähendused
Keeleteaduses kasutatakse "anglosaksi" ikka veel kui mõistet algsele läänegermaani komponendile moodsas inglise keeles, mis hiljem laienes ja arenes vanapõhja ja normanniprantsuse mõju kaudu, kuigi keeleteadlased viitavad nüüd üha sagedamini sellele kui vanainglise keelele. 19. sajandil kasutati mõistet "anglosaksi" üldjoontes filoloogias ja mõnikord kasutatakse seda veel praegugi. Victoria-aegses Britannias kasutasid mõned kirjanikud, nagu Robert Knox, James Anthony Froude, Charles Kingsley ja Edward Augustus Freeman mõistet "anglosaksi" rassismi ja imperialismi põhjendamiseks, väites, et inglaste "anglosaksi" päritolu tegi neist koloniaalrahvastest rassiliselt paremad. Sarnaseid rassistlikke ideid propageerisid 19. sajandi Ameerika Ühendriikides Samuel George Morton ja George Fitzhugh.
Mõistet "anglosaksi" kasutatakse mõnikord viitamisel rahvastele, kes põlvnevad või on seotud kuidagi inglastega, kuid mõistele ei ole üldkehtivat definitsiooni. Tänapäevastes ingliskeelsetes kultuurides väljaspool Britanniat võib "anglosaksi" vastanduda "keldile" sotsiaalmajandusliku tunnusena, viidates või tugevdades ajaloolisi eelarvamusi mitteinglise Briti immigrantide vastu. "Valged anglosaksi protestandid" (WASP) on Ameerika Ühendriikides eriti populaarne mõiste, mis viitab peamiselt vanadele rikastele, enamasti inglise päritolu perekondadele. WASP ei ole sellisena ajalooline märgend või täpne etnoloogiline mõiste, vaid pigem viide tänapäevasele perepõhisele poliitilisele, rahalisele ja kultuurilisele võimule – näiteks Bostoni braahmanid. Prantslased kasutavad "anglosaksi" tänapäeval sageli Britannia ja USA ühendvõimule viitamiseks.
Väljaspool ingliskeelseid riike, nii Euroopas kui ka ülejäänud maailmas, kasutatakse mõistet "anglosaksi" ja selle otsetõlkeid ingliskeelsete rahvaste ning Britannia, Ameerika Ühendriikide ja teiste riikide, nagu Austraalia, Kanada ja Uus-Meremaa ühiskondade viitamiseks – neid piirkondi kutsutakse mõnikord anglosfääriks. Mõistet "anglosaksi" kasutatakse erinevates kontekstides, selgitades sageli ingliskeelse maailma erilist keelt, kultuuri, tehnoloogiat, rikkust, turge, majandust ja õigussüsteeme. Variatsioonide hulka kuuluvad saksa "Angelsachsen", prantsuse "Anglo-Saxon", hispaania "anglosajón", portugali "anglo-saxão", poola "anglo-saksoński", itaalia "anglosassone", katalaani "anglosaxó", jaapani "Angurosakuson" ja ukraina "aнглосакси". Sõltuvalt kõnelejast võib aga mõiste sisu varieeruda.
Uue kasutuse piiratud kildkonnas sai angosaksi termin 2022. aasta kevadel, kui Putini juhitav režiim Venemaal hakkas sellega tähistama lääne ühiskonda (suuresti ingliskeelset või saksakeelset), mis on nende arvates "manduva Lääne" võrdkuju.
Vaata ka
Uuema aja mõisted
Mõõdupeeker
pisi|351x351px|Tahuline, rõõneniitidega mõõdupeeker [[Pieter Claesz|Pieter Claeszi 1645. aasta maalil]] Mõõdupeeker on 16.–17. sajandil Euroopas laialt levinud jooginõu, mida katavad klaas- ehk rõõneniidid. Mõõdupeekreid toodeti ka Hüti klaasikojas.
Peekri nimetus
Eestikeelses kultuuriruumis võib mõõdupeekri nimena kohata passglas, mis tuleneb selle peekriliigi saksakeelsest nimest. Viimane on omakorda saanud nime nõu pinda osadeks jagavate klaasniitide ehk passen-ite järgi. Inglise keeles kasutatakse termineid passglass või cylindral- või octagonal-fluted beaker. Eesti arheoloogiliste kaevamiste kirjeldustes on mõõdupeekrit nimetatud ka mõõduklaasiks, kuid arheoloog Monika Reppo sõnul on peekrit lihtsam eristada mõõteklaasist juhul, kui nimes on sees sõna ’peeker’. Mõõdupeekreid on kirjeldatud ka kui kõrgeid hulknurkseid peekreid.
Kuigi arheoloog Hugh Willmotti uurimistöös Inglismaal levinud klaasi kohta on toodud välja nii cylindrical-fluted beaker kui ka octagonal-fluted beaker, on vaid viimase juurde lisatud, et selle kohta öeldakse Euroopa mandriosas passglas ning et see on sagedamini kasutatav väljend kui cylindrical-fluted beaker.
Ukraina vabatahtlike armee
Ukraina vabatahtlike armee (ukraina keeles Українська добровольча армія, lühend UDA) on Ukrainas moodustatud omakaitseühendus.
Mõõdupeeker
Peekri kirjeldus
Mõõdupeeker võib olla isegi kuni 35 cm kõrgune. Hütist leitud mõõdupeekrite tavaline läbimõõt on olnud 3–5 cm. Klaasniidid jaotavad nõu pinna horisontaalselt kolmeks kuni kaheksaks, kuid vahel võib niit ronida ka mööda peekri külge ussina üles. Maks Roosma sõnul eristabki tavalisest silindrikujulisest peekritüübist mõõdupeekrit rõõneniidistik. Tema kirjelduste järgi algab see sageli “sõlmetaolise paksendusega (nn. lähtesõlmemotiiviga)”. Enamasti on need niidijooned lamedaks vajutatud sakilise tööriistaga. Selliselt töödeldes on peekrile tekkinud „ebatasane lindilaadne dekoor“.
Varauusaegsed mõõdupeekrid on metsaklaasist ning neil on enamasti kaheksa tahku, kuid peekreid on leitud ka ümara läbilõikega või kuue-, seitsme- või üheksanurksena. Mõõdupeekritele iseloomulik tahuline kuju saadi poolvalmis tooriku tahulisse vormi asetamisega, mis andis poolpuhutud jooginõule tema lõpliku vormi. Peekrile annab stabiilsuse kõrge ja koonusja kujuga allapoole laienev mõigasjalg. Antud termini mõtles välja Maks Roosma ja hilisemad uurijad on nõustunud, et otsetõlkena kasutatav „pjedestaaljalg“ oleks eksitav. Värvi poolest on mõõdupeekrid enamasti värvitust klaasist või helerohelised, harvemini rohelised. Kuigi enamusel mõõdupeekritel on klaasniidid peekriga sama värvi, esineb ka mõõdupeekreid, mille klaasniidistik on sinine.
Ukraina vabatahtlike armee
Ajalugu
UDA võttis 2022. aastal osa sõjategevusest Vene vägede vastu.
Mõõdupeeker
Peekri kirjeldus
Rootsis on märgatud, et kõrgemate ja laiemate jalgadega mõõdupeekrid on varasemast ajast ning et hilisemad jalad on madalamad ja kitsamad. Inglismaal on mõõdupeeker üks vähem levinud peekritüüpidest, aga sellegipoolest on sellel kõige rohkem variatsioone. Inglismaalt leitud mõõdupeekrid jagatakse esmalt aga klaasi kvaliteedi põhjal, olles kas (kvaliteetsemast) soodaklaasist või võsaklaasist. Ilmselt on neid kasutatud vaid Lõuna-Inglismaal ning mitte mujal Ühendkuningriikides.
Peekri kasutamine
Mõõdupeekritel olevad niidijooned ei olnud aga üksnes kaunistuseks, vaid olid kasulikud ka igasugustes joomismängudes, st mõõduklaasidel polnud vaid ühe inimese tarbimise, vaid joogi jagamise eesmärk. Klaasanum käis käest-kätte, üks niidivahestik tähistas ühe inimese kogust. Mängu mõtteks oli õlu niidijooneni juua, ei vähem ega ka rohkem. Kui juhtus, et jooja jõi natukenegi rohkem või vähem, tuli tal kogu klaas tühjaks juua. Suuremate niidivahedega peekritest oli raskem tähistatud jooneni juua kui väikeste niidivahedega kaunistatud peekritest. Selliste täpsusmängude tõttu tähistati Rootsi kuningriigis kangemat õlu müüvaid kõrtse just mõõdupeekriga. Mänguõpetus on säilinud tänu ühele 17. sajandist pärit peekrile, mida hoitakse Viini tarbekunstimuuseumis ja mille pinnal on üles tähendatud järgmine õpetus (Monika Reppo tõlge):
"Elu terviseks. Meie kõigi terviseks
Me joome iga jooneni
Kuid see, kes oma mõõtu juua ei suuda
Peab jätkama joomist järgmise jooneni
Seega annan oma parima
Et juua oma jooneni
Just nagu mu naaber on teinud
Joon ka mina oma osa. Elu terviseks."
Mõõdupeekrid Eestis
vasakul|pisi|320x320px|Haapsalu linnusest leitud mõõdupeekrite killud enne rekonstrueerimist (HM 9206: 14-64) Kuigi mõõdupeekrite katkeid võib leida üle Eesti, oli üheks oluliseks mõõduklaaside tootmiskohaks Hüti klaasikoda. Võimalik, et ka mujalt Eestist leitud mõõdupeekrid olnud seal valmistatud (näiteks Haapsalu linnuse, Pärnu Uue tänava ja Pühavaimu tänava leiud). 1644. aastal toodeti Hüti klaasikojas 509 mõõdupeekrit, kuid on täheldatud, et veel sama kümnendi jooksul toodang mitmekordistus. Näiteks toodeti 1649. aastal poole aastaga (21. juunist 20. detsembrini) 1418 mõõdupeekrit ehk passglas’i. Paraku ei ilmne kirjalikest allikatest nende mõõdupeekrite värvus, stiil ega kuju ning sellise info saamiseks on kasutatud arheoloogilist materjali.
Haapsalu linnuses kaevamiste käigus leitud 1580.–1660. aastate käimlast saadi 2017.–2018. aastal 357 klaaseseme katked, millest on õnnestunud kokku panna 28 klaaseset ning 6 neist on just mõõdupeekrid. Need kuus mõõdupeekrit on kokku pandud 63 klaasifragmendist ja on tõenäoliselt pärit Hüti klaasikojast, kus alles 1644. aastal erinevad joogiklaasid, kaasa arvatud mõõduklaasid, mõisate aastaaruannetesse lisanduvad. Tänu arheoloogilisele materjalile on aga näha, et mitmeid klaasiliike on valmistatud ka enne nende aastaaruannetesse lisandumist.
Mõned Hüti klaasikoja mõõdupeekri fragmendi leiud on olnud võimalik täpsemalt dateerida. Näiteks on üks leiugrupp olnud Hütis ahju läheduses ning põhjakihi järgi oli klaas ligilähedaselt 1649. aastasse dateeritud. Sellises leiumaterjalis esinevad nii tahulised kui ka ümarad mõõdupeekrikatked, kuid Roosma kirjeldustes jääb mõõduklaaside ja mitmetahuliste joogiklaaside erinevus segaseks. Nimelt on „illustratsioonidel kujutatud leiud ja kirjeldused /…/ sama leiutüübi kohta“.
Peeker arenes aja jooksul edasi stangenglasiks, mille kuju on silinderjas ja väliskülg kaetud maalingutega. Selliseid peekreid leiab ka Eesti arheoloogilisest materjalist ja selle eestikeelseks nimetuseks on kõrge silinderpeeker.
Ykkönen
Ykkönen (soome keeles 'number üks', rootsi keeles Ettan) on Soome klubijalgpalli tugevuselt teine liiga. Sellest kõrgem on Veikkausliiga ja madalam Kakkonen.
See on kõrgeim liiga, mida koordineerib Soome Jalgpalliliit.
Liiga loodi 1973. aastal nimega 1. divisioona, nime Ykkönen kasutatakse alates 1995. aastast.
Selja algkool
Selja algkool oli algkool Pärnu maakonnas Tori vallas Selja külas.
Kool asutati 1857. 1941 sai kooli nimeks Selja mittetäielik keskkool. 1976 kool suleti. 1992 kool taasavati Selja algkoolina.
Kalev Orgla
Kalev Orgla (sündinud 20. jaanuaril 1945 Palal Tartumaal) on eesti geoloog.
Elulugu
Kalev Orgla on talupidaja poeg.
Druvciems
pisi|Druvciemsi asendikaart. Druvciems on Läti linna Jūrmala osa. Asub Valterist idas, Lielupe jõe kaldal. Elanikke 286 (2008].
Kalev Orgla
Elulugu
Lõpetas 1964 Karksi-Nuia Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna, geoloogia-mineraloogiakandidaat (1986, Geoloogia Instituut), väitekiri "Исследование состава и свойств торфяных отложений Эстонской ССР с применением алгебраических полиномов". Oli 1969–1974 EGV turbarühma geoloog, 1974–1993 GI nooremteadur ja teadur, aastast 1993 Keila Vallavalitsuse registripidaja.
Teadustöö
Uurinud Eesti turbaleiukohti, välja töötanud algoritmi turbavarude ja juurdekasvu arvestamiseks algebraliste polünoomide abil. Umbes 10 teadustrükist.
Ülenurme tänav
Ülenurme tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Ta algab Aardla tänavalt, suundub lõunaedelasse, ristub Kirsi ja Ploomi tänavaga ning lõpeb Aianduse tänava otsas.
Tänava pikkus on 370 meetrit.
Ülenurme tänava kõrval kulgeb raudtee, mis on Ropka ja Variku linnaosa piiriks. Sellel tänavapoolel hooneid ei ole.
Õhtu tänav (Tartu)
Õhtu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas.
See ühendab Ilmatsalu tänavat Veeriku tänavaga 105 meetri ulatuses.
Valukunst
Valukunst on kunst, milles väljendub füüsilist- või psüühilist valu.
Valukunst on vajalik selleks, et anda edasi valusat kogemust, mida on sõnadega raske seletada või selleks, et läbi valu anda edasi mingit mõtet, mida tehes võib riskida oma elu ohtu seadmisega või tervise kahjustamisega.
Valu negatiivse faktorina võib mõnes olukorras olla loovat mõtlemist toetav tegur. Valukunst võib tekitada seda jälgival inimesel sarnase valukogemuse, mida on väljendatud mingis teoses, läbi peegelneuronite.
Kunst füsioloogilisest valust
Kunst füsioloogilisest valust võib olla nii, kergesti arusaadav ja seda kogedes kindlat tunnet tekitav, kui ka täiesti arusaamatu näiv. Füüsilise valu puhul võib selle mõtet teistele arusaadavaks teha see, et füüsiline valu on tihti lokaliseeritud ja seostub kahjuliku füüsilise stiimuliga. Üheks näiteks võib tuua Marina Abramović-i, kes ühes oma teoses torkas noaga oma sõrmede vahele kuni üks sõrm sai pihta ja võttis kasutusele uus noa. Näiteks võib tuua ka Chris Burden-i, kes ühes oma teoses lasi ennast vintpüssiga õlga lasta. Kunst füsioloogilisest valust on inglise keelses kultuuriruumis käsitletud body art (tõlkes kehakunst) termini kaudu.
Kunst psühholoogilisest valust
Kunst psühholoogilisest valust võib olla pinnapealselt kergesti arusaadav aga sügavamate mõtete väljendamise korral väga raskesti tõlgendatav. Kuna psüühiline valu pole seotud mingi kehalise tunnetusega, vaid üldise ebameeldiva tundega siis on selle väljendamise viise kordades rohkem füüsilisest valust. Kunstnikke, kes tegelevad sellise kunstiga tuntakse ka tortured artist (tõlkes piinatud kunstnik) nime all.