cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Õigeusu kirik
Õigeusu kiriku struktuur
Näiteks 2018. aasta detsembri lõpus asutati Ukraina õigeusu kirikute ühendkogul Ukraina Õigeusu Kirik, mis sai Konstantinoopoli patriarhaadilt 2019. aasta jaanuari alguses autokefaaliat tunnustava tomose.
Poolautonoomsed kirikud
Poolautonoomsed õigeusu kirikud Konstantinoopoli patriarhaadi jurisdiktsioonis:
Frittglasuur
Frittglasuur on glasuur, mille kõige olulisemaks koostisosaks on fritt.
Konkreetsus
Konkreetsus on omadus olla seotud meeltetajuga või üksikjuhuga.
Frittglasuur
Ajalugu
Samal ajal klaasi leiutamisega võtsid egiptlased kasutusele ka frittglasuuri.
Konkreetsus
Konkreetsust vastandatakse abstraktsusele.
Õigeusu kirik
Poolautonoomsed kirikud
Poolautonoomsed õigeusu kirikud Moskva patriarhaadi jurisdiktsioonis:
Konkreetsus
Ajalugu
Skolastikas nimetatakse abstraktseteks omaduste ja suhete mõisteid ja nimesid, konkreetseteks asjade nimesid. Abstraktne sõna käib paljude asjade kohta koos võetuna, konkreetne sõna ainult ühe asja kohta.
Õigeusu kirik
Õigeusu kirik Eestis
Venemaa Keisririigi lagunedes ja Eesti iseseisvudes andis Moskva patriarh Tihhon 1920. aastal õigeusu kirikule Eestis autonoomia. Olukorras, kus kommunistide ateistlik võim Venemaal oli õigeusu kirikut hävitamas, patriarh vangistatud ja igasugune normaalne ühendus Venemaaga katkenud, otsustas Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik oma kirikukogul 1922. aastal pöörduda Konstantinoopoli patriarhi poole palvega võtta Eesti õigeusklikud oma eestkoste ja kaitse alla. 1923. aastal võetigi Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik (Eesti metropoolia) Konstantinoopoli patriarhaadi jurisdiktsiooni. Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal muutsid Moskva võimud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Vene Õigeusu Kiriku piiskopkonnaks. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik säilitas Nõukogude okupatsiooni ajal õigusliku järjepidevuse eksiilis. 1993. aastal taastas see kirik oma tegevuse Eestis Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi jurisdiktsioonis. Enamik tänase Eesti õigeusu kogudustest kuulub Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikusse.
Konkreetsus
Ajalugu
Thomas Hobbesi järgi on abstraktsed atribuudimõisted, näiteks kehalisus, suurus ja sarnasus. Konkreetne on eksisteerivana võetava asja nimi. Sarnaselt kasutab neid termineid John Stuart Mill.
Õigeusu kirik
Õigeusu kirik Eestis
Usklike arvult on umbes kümme korda suurem Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik, mis on seletatav pool sajandit kestnud okupatsiooni tagajärjega (massiline immigratsioon). Viimase haldusalas asuvad Eestis muuhulgas Aleksander Nevski katedraal Tallinnas ja Pühtitsa klooster, mis kirikuõiguslikult alluvad küll otse Moskva ja kogu Venemaa patriarhile.
Konkreetsus
Ajalugu
Georg Friedrich Wilhelm Hegel määratles konkreetsust nii: "Tänu määratlusele on objektid eriline reaalsus, mis nad on: meeltega tajutav objekt ei ole seda näiteks tänu oma vormile, suurusele, kaalule... (...) Säilinuna oma määratluste täielikkuses nimetatakse objekti konkreetseks." (Filosoofiline propedeutika, Sissejuhatus, § 1) Hegel peab mõistet abstraktseks ainult juhul, "kui tema element on mõtlemine üldse, mitte konkreetne meeleline, osalt kui ta ei ole veel idee", "puhtformaalse mõistena" (Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia, § 164). Seevastu elav mõiste on "absoluutselt konkreetne" (samas). Mõistuslikult abstraktne on ühtlasi konkreetne, "sest ta ei ole lihtne, formaalne ühtsus, vaid erinevate määratluste ühtsus" (§ 82). Nii vaimu kui ka looduse tõene (Wahrhaftige) on iseeneses konkreetne ning see sisaldab vaatamata üldisusele siiski subjektiivsust ja erilisust (Esteetika).
Karl Fortlage järgi on "ainult fikseeritud tunnustega mõiste" konkreetne. Mõiste muutub seda abstraktsemaks, mida enam tunnuseid muutub liikuvaks.
Georg Hagemann ütleb: "Abstraktne sõna tähistab olemust (Wesenheit), laadi (Beschaffenheit) või nende puudumist (privatsiooni), kusjuures subjekt, millele see kuulub, jäetakse tähelepanuta (sellest abstraheerutakse). Konkreetne sõna tähistab olemust  (Wesenheit), laadi (Beschaffenheit) või nende puudumist (privatsiooni) koos subjektiga, millele see kuulub."
Friedrich Jodli järgi on loogiline mõiste abstraktne, "sest ta valib nähtusest välja (...) teatud jooned ning fikseerib need selles erilisuses üldistena", "sõnamõiste" aga on konkreetne.
Edmund Husserl nimetab abstraktumiks "sisu, millele on üldse tervik, mille suhtes ta on mitteiseseisev osa" ("Loogilised uurimused" II). Konkreetum on sisu ilma vahekorrata oma abstraktsete momentideta (samas).
Alençon
Alençon on linn Loode-Prantsusmaal Normandia piirkonnas, Orne'i departemangu keskus. Asub Sarthe'i jõe ääres.
Konkreetsus
Ajalugu
Wilhelm Schuppe järgi on konkreetne antud individuaalne asi ja abstraktne on tegelikkuse iga omaette, eraldi mõeldud element. Abstraktne on "läbielatud taju tervikust mõtetes isoleeritud koostisosa juhul, kui teda omaette üksinda absoluutselt tajuda ei saa, vaid alati ainult koos mõne teise koostisosaga." Konkreetne on "see, mis on ruumiliselt ja ajaliselt või vähemalt ajaliselt määratletud ning millel on selles määratletuses oma eristatavus".
Johannes Rehmke järgi on konkreetne sama mis muutumatu ja abstraktne sama mis muutlik. "Konkreetne koosneb abstraktsest ja abstraktne on olemas [besteht] ainult konkreetsele kuuluva tegeliku määratletusena." On olemas üldine ja individuaalne abstraktne. Konkreetne (muutumatu) on "omavahel nii identset kui ka erinevat sisaldavate muutumatute hetkeühtsuste järgnevuse seaduspärane ühtsus".
Alençon
Alençon sai tuntuks pitsivalmistamise keskusena. 19. sajandi lõpus sai linnast trükitööstuse keskus, tänapäeval on oluline majandusharu plastitootmine.
Konkreetsus
Ajalugu
Alexius Meinongi järgi on abstraktne iga mõiste, mis ilmub abstraheerimise tulemusena, konkreetne aga iga mõiste, mille juures veel midagi seesugust ei ole toimunud.
Alençon
pisi|tühi|Alençoni plaan ja teda ümbritsevad vallad
Karl Elhi
Karl Elhi (25. jaanuar 1890 Vohnja vald – ?) oli Vohnja vallavanem.
Ta osales Vabadussõjas 5. polgu muusikakomandos.
Ta oli pillimees Udriku puhkpilliorkestris ja ka juhatas seda 1924. aastal.
Oli Sepavälja talu peremees, võttis osa kohalike majanduslike organisatsioonide tegevusest, alates 1936. aastast Vohnja vallakohtu esimees.
Arreteeriti NKVD poolt 29. aprillil 1945, vabastati sama aasta novembris.
Kõrkvere
Kõrkvere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Küla asub Väikese väina lõunakaldal. Lähimad külad on edelas asuv Leisi ja läänes asuv Keskvere. Kagusse jääb Kakuna ja lõunasse Muraja küla.
Kirjalikes allikates nimetati Kõrkveret esimest korda 1453, kui mainiti isikut nimega Hymoth Korckever is tho Uddever. Küla mainiti 1592 kujul Kerckeuer, 1645 kujul Kerfer, Körckfer ja 1798 kujul Körkfer. Küla asus Pöide kihelkonnas ja kuulus Keskvere mõisale.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.
Elektrijuhtivus
Elektrijuhtivuse põhjused
Elektrivoolu juhtimise võime tuleneb liikumisvõimeliste laetud osakeste ehk laengukandjate (elektronide või ioonide) olemasolust aines. Elektrivälja mõjul hakkavad need osakesed korrapäraselt liikuma, moodustades elektrivoolu.
Leo II (keiser)
Leo II või Leon II või Leon Noorem (Imperator Caesar Zenonis Augusti Divi Valerii Leoni Flavius Leo Augustus; u 467 – 17. november 474) oli Ida-Rooma ehk Bütsantsi keiser 473. aastast 9. veebruarini 474.
Leo oli eelmise keisri Leo I lapselaps. Tema sünniaeg on täpselt teadmata, kuid see on arvatavasti aastal 467 või 468 Konstantinoopolis. Ta sai keisriks väga noorelt (5- või 6-aastaselt) ning seega oli tal suur oht jääda keisrikroonist ilma. See saatus teda peagi tabaski. 9. veebruaril 474 andis ta pidustuste ajal hipodroomil võimu üle oma isale. Leod oli selleks veennud isa Zenon ise. Üheksa kuud peale Zenoni keisriks saamist haigestus Leo ootamatult ning suri. See tekitas kuulujutte, et isa mürgitas oma poja, sama meelt on ka paljud ajaloolased.
Lisaks juttudele mürgitamisest levisid ka legendid, et Leo pääses. Keisrinna Adriana, aimates oma mehe kurja kavatsust, asendanud Leo teisikuga, kelle siis Zenon tappiski. Õige Leo elanud saladuskatte all vaimulikuna edasi.
Elektrijuhtivus
Elektrijuhtivuse põhjused
Laengukandjate loomuse järgi eristatakse järgmisi elektrijuhtivuse liike:
Kõrkvere
Kõrkveres asuvad Pae sadam ehk Kõrkvere sadam ning Kõrkvere Aavakivi.
Austraalia händpart
Taksonoomia
Esimest korda kirjeldas austraalia händparti aastal 1836 ornitoloog John Gould.
Kirjeldus
Pardi sabasuled koosnevad paksudest lülisarnastest jätketest ning lind hoiab saba tavaliselt veepinnal. Ennast või paarilist kaitstes hoiab ta saba püstiasendis. Isaslind hoiab saba püsti ka siis, kui näeb emaslinnus oma võimalikku tulevast paarilist. Austraalia händpardil on tavaliselt väga tugevad jalad, mis aitavad ujuda ja sukelduda. Võrreldes teiste partidega on see liik eriline, kuna ujub pigem madalas vees. Nagu eespool öeldud, muutub isase händpardi nokk sigimisperioodil helesiniseks, pea ja kael läikivmustaks ning selg ja tiivad kastanpruuniks. Väljaspool sigimisperioodi on pea ja kael mustad ning hallide täppidega ja keha tumehall. Mõnel isaslinnul püsib sigimisperioodile iseloomulik sulestik kogu aasta. Emaslinnu sulestik aasta jooksul ei muutu. Tema pea on tumepruun ning selga ja tiibu katavad mustad suled, millel on helepruunid otsad, andes pardile laigulise välimuse. Emase pardi nokk on tumedam hallikaspruun ning jalad samuti hallikaspruunid. Isaslindude jalad on aga hallid.
Kõrkvere
Kõrkvere tuulik on arvatud kultuurimälestiseks.
Nime päritolu pole teada. Nime algusosa võib tuleneda sõnast kõrge ja sel juhul oleks Kõrkvere mitmel pool esineva Alavere vastand. Kuid Lauri Kettunen pakkus, et küla nimi tuleb sõnast kõrk, ja Peeter Pälli arvates tuleb see sõnast kõrkjas.
Saksa sõjavangilaagrid Eestis
Saksa sõjavangilaagrid Eestis on ülevaatlik artikkel ajavahemikul 1941 kuni 1944 Eestimaal Saksa okupatsiooni ajal tegutsenud sõjavangilaagritest.
Sõjavangilaagreid Eestis haldasid Väegrupi Nord tagalapiirkonna 207. julgestusdiviis, kelle vastutusalas oli kogu Eesti (v. a. Narva ümbrus) ja Peipsi-tagused alad Pihkvast Narvani. 207. julgestusdiviisi tegevusvaldkonda kuulus sõjavangilaagrite haldamine ja üksuste formeerimine kohalikest elanikest. 26. juunil 1942 arvati 207. julgestusdiviisi koosseisust välja Dulag’id nr. 101, 102, 154 ja 200. 207. julgestusdiviisile allutati Stalag’id (statsionaarsed laagrid) nr. 332 (Viljandis), 372(Pihkvas), 381(Tapal).
Los Alamos
Los Alamos on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (census-designated place) USA-s New Mexico osariigis Los Alamose maakonnas. Los Alamos asub Pajarito platool neljal mesal.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 13,179. Aastal 2010 oli seal elanikke 12,019 ja 2000. aastal 11 909.
Seal asub Los Alamose Riiklik Labor, mis on tuntud eeskätt seoses Manhattani projektiga.
pisi|Vaade Camp May rajalt
Elistvere mõis
Elistvere mõis (saksa keeles Ellistfer) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jäävad mõisa alad Tartu maakonda Tartu valda.
Mõisa keskus asus Elistvere külas.
Ajalugu
18. oktoobril 1355 läänistas Tartu piiskop Heinrich I meeslääniõiguse alusel Gerd von Edlenkerkenile mõisa, veski ning Igavere (Ikaver) küla, kuna need olid pärast Friedrich Brakeli surma omanikuta jäänud.
17. märtsil 1443 tõendas Tartu piiskop Bartholomäus, et Hans Parenbeke ja Claus Ungern on teinud müügitehingu, mille käigus Ungern omandas Elistvere (Elistwer) mõisa ühes veskiga ning Kulmeweri, Paepstveri, Havenormi, Somette ja Kokora (Kockenarwe) küla, mis kokku 70 adramaad moodustasid.
1479. aastal läänistas piiskop Johannes II Claus von Unghernile mõisa ja Igavere küla. Too müüs mõisa Claus Taubele, kellelt selle ostis Heinrich Taube, kes omakorda need Hans Wrangellile edasi müüs. Jürgen Brackel, kes oli tõenäoliselt mõisa kunagise omaniku Friedrich Brackeli sugulane, vaidlustas tehingud, kuid 1524. aastal lahendati dispuut siiski Hans Wrangelli kasuks. Veel 1537. aastal kuulus see Hans Wrangellile, kuid juba 1542. aastal valdas mõisa tema lesk Magdalena (sündinud Uexküll). Magdalena loovutas Elistvere mõisa 1548. aastal teatud tingimustel oma kasupojale Hermann von Wrangellile. Hermannilt päris mõisa tema poeg rittmeister Hans von Wrangell, kes sellest Liivi sõja ajal ilma jäi, kuid 1582. aastal tagasi sai ja veel 1591. aastal valdas. Tema järel kuulus aga mõis poolakas Wasinskyle.
23. juunil 1627 andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf (1594–1632) Elistvere mõisa Hans Wrangelli vennaleHermann von Wrangellile. Juba järgmisel aastal vahetas mõis taas omanikku kui Osses välilaagris viibinud kuningas 2. septembril 1628 Hermanni pojale ooberstleitnant Hans von Wrangellile (1589–1630) isa valdused kinnitas. Hansu valdusse langesid Elistvere ning Igavere, Valgma (Brakelmoise), Saadjärve (Sadijerw), Kaiavere (Kayafer), Punikvere (Pulmikfer), Keickero, Zoeliots, Raigastvere (Raigestfer), Pates, Kõrenduse (Korendus) ja Awamusim.
Tollal oli Elistvere niivõrd laastatud, et vaid 5 talupoega oli põliselanikud. Ülejäänud oli hiljuti mujalt saabunud.
Carl Johann von Wrangell, kes oli Põhjasõjas langenud Vene vägede kätte vangi ning aastaid Venemaal viibinud, müüs 12. veebruaril 1723 mõisa Otto Reinhold von Stackelbergile (1681–1760 ), kellega nad olid kaasvangid olnud. 1760. aastal päris mõisa Otto Reinholdi pojapoeg Reinhold von Stackelberg (1754–1810 ), kes 1786. aastal krahviseisusse tõsteti. Kui Reinhold 1810. aastal suri, päris talle kuulunud Elistvere ja Alatskivi mõisa tema poeg krahv Reinhold Andreas Stackelberg (1797–1869 ). Viimase surres 1869. aastal läksid Elistvere, Alatskivi ja Mäe mõis tema tütardele Sophiele (1825–1909 ) ja Adelele (1833–1915 ). Õdedevahelise kokkuleppe järgi sai Adele, kes oli abielus krahv Ewald Ungern-Sternbergiga (1824–1899), Elistvere ja Mäe mõisa ning Sophie, kes oli abielus parun Ernst von Nolckeniga (1814–1900) , Alatskivi mõisa. Elistvere ja Mäe mõisa väärtuseks hinnati 110 000 hõberubla.
Viimane Elistvere mõisaomanik oli Ewaldi ja Adele poeg krahv Klaus Ungern-Sternberg (1877–1934).
Mõisakompleks
1785. aastal valmis hilisbarokses stiilis uhke kahekorruseline mõisahoone, mille lasi rajada krahv Reinhold Stackelberg. Suurel häärberil oli kõrge sokkel ja kõrge kelpkatus. Hoonel oli üsna kõrge esindus- ja madal mezzanino-korrus. Härrastemaja välisilmet muutsid huvitavamaks akende laiad krohvraamistused ning nende all olnud balustraadiimitatsioon, korrustevaheline vööt- ja katuse hammaskarniis. Ka korstnad olid kaunistatud karniisilaienditega. Mõisate asjatundja Valdo Prausti hinnangul oli tegemist ühe esinduslikuma tolleaegse härrastemajaga terves Eestis. Elistvere mõisa härrastemaja lammutati 1930. aastatel.
Härrastemaja eesõu oli kujundatud muruväljakuna. Väljaku äärde ehitati mõisahoonega samal ajal ka kaaristuga ait, kaks kõrvalhäärberit ning muidki kõrvalhooneid, mis moodustasid sümmeetrilise terviku. Lisaks rajati suur mõisapark. Elistvere aidahoone on arhitektuuriliselt sarnane naabruses asunud Saare mõisa 1740. aastatel ehitatud aidaga. Selle fassaadi ilmestavad Toscana orderis pilastrid. Aida vastas paiknes sellega arhitektuurselt sarnane sõiduhobuste tall, mis varises kokku 1984. aastal. Peahoone taga paiknenud väljaku ääres asunud valitsejamaja varises kokku 1960. aastate lõpul.
1884. aastal oli mõisakompleksis 25 hoonet.
Säilinud on kaunis hilisbarokses stiilis ait, ümberehitatud kujul või varemetena ka muid kõrvalhooneid. Elistvere mõisa park, ait ja valitsejamaja varemed on kantud kultuurimälestiste registrisse.
Mõisapargis tegutseb Elistvere loomapark, mis avati 1997. aastal.
Märkused
Leonhard von Stryk on oma teoses teda ekslikult pojaks pidanud Heinrich von Hagemeister on oletanud, et tegu võis olla Hawa moisa ehk Haava mõisaga
Oleg Țulea
Oleg Țulea (sündinud 31. märtsil 1980 Căușenis) on Moldova poliitik, ta kuulub erakonda Demokraatlik Moldova.
2002. aastal sai ta Moldova Riiklikus Ülikoolis litsentsiaadikraadi poliitikateaduste alal ja 2003. aastal samas magistrikraadi poliitikateaduste alal. 2005. aastal sai ta Bukarestis asuvas kõrgkoolis Ovidiu Șincai magistrikraadi poliitikajuhtimise alal.
Aastatel 2005–2009 ja 2011–2014 oli ta Moldova parlamendi liige.
Aastatel 2009–2011 oli ta spordi- ja noorteministri asetäitja.
2016. aastast kuni 15. märtsini 2020 oli ta Moldova suursaadik Ungaris (ühtlasi ka Bosnia ja Hertsegoviinas, Sloveenias ja Horvaatias).
16. märtsist 2020 kuni 9. novembrini 2020 oli ta Moldova välis- eurointegratsiooni minister.
Abstraktsus
Abstraktsus on omadus olla abstraheeritud, olla abstraktsioon.
Abstraktsust vastandatakse konkreetsusele.
Georg Friedrich Wilhelm Hegeli filosoofias ja marksismis mõistetakse abstraktsuse all ühekülgsust, üldisest seosest eraldatust.
Ajalugu
Abstraktne (to ex ephaireseōs) on Aristotelesel üldine, näiteks matemaatiline.
Skolastikas nimetati abstraktseteks omaduste ja suhete mõisteid ja nimesid, konkreetseteks asjade nimesid. Abstraktne sõna käib paljude asjade kohta koos võetuna, konkreetne sõna ainult ühe asja kohta.
Thomas Hobbesi järgi on abstraktsed atribuudimõisted, näiteks kehalisus, suurus ja sarnasus. Konkreetne on eksisteerivana võetava asja nimi. Sarnaselt kasutab neid termineid John Stuart Mill. Christian Wolfi järgi on abstraktne mõiste (notio abstracta) niisugune mõiste, mis "esitab midagi, mis on mingi asja sees või küljes (s.o asjade atribuute, mooduseid, suhteid ilma selle asjata, mille sees või küljes see on". (Loogika,   § 110).  Destutt de Tracy järgi on abstraktsed terminid sõnad, mis väljendavad kogu subjektist lahutatud kvaliteete.
Charles Bonnet' järgi tekib abstraktne siis, kui tähelepanu kitsendatakse üldistele omadustele.
John Locke räägib abstraktsetest ideedest: niisugune on näiteks üldine idee kolmnurgast, mis ei ole "ei kaldnurkne ega täisnurkne, ei võrdkülgne, võrdhaarne ega erikülgne, vaid kõik ja ühtlasi mitte ükski neist", kuigi ta ei ole veel kõige abstraktsem ("Essee inimarust" IV.vii.9). Abstraktne idee on moodustatud konkreetsetest ideedest, jättes eristavad üksikasjad kõrvale. Eristusele ideede vahel ei vasta Locke'i järgi eristust objektide vahel: "On selge... et üldine ja universaalne ei kuulu asjade reaalse olemasolu juurde, vaid nad on aru leiutised ja kreatuurid, mille ta on teinud oma tarvituseks, ning puudutavad ainult märke, kas sõnu või ideid." (Essee inimarust, III.iii.11). George Berkeley järgi pole abstraktseid ideid olemas: kolmnurk, mis pole võrdkülgne, võrdhaarne ega erikülgne, eksisteerib ainult õpetlaste peas. Abstraktne, üldine on nime funktsioon. David Hume kirjutab: "Kõik abstraktsed ideed ei ole tegelikult mitte midagi muud kui üksik, mida vaadeldakse teatud vaatekohast, seotuna üldtähistustega." (Traktaat inimloomusest, II, 3). Johann Jacob Engel vaidles sellele vastu.
Immanuel Kant nimetab mõistet seda abstraktsemaks, "mida rohkem asjade erinevusi on sellest välja jäetud" (Loogika, § 6).
Wilhelm Traugott Krugi järgi on abstraktne "mõiste, kui teda mõeldakse üksinda, seega väljaspool seost teiste mõistetega".
Bernard Bolzano järgi on abstraktne igasugune "laadiettekujutus" (Beschaffenheitsvorstellung).
Georg Wilhelm Friedrich Hegel peab mõistet abstraktseks ainult juhul, "kui tema element on mõtlemine üldse, mitte konkreetne meeleline, osalt kui ta ei ole veel idee", "puhtformaalse mõistena" (Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia, § 164). Seevastu elav mõiste on "absoluutselt konkreetne" (samas). Mõistuslikult abstraktne on ühtlasi konkreetne, "sest ta ei ole lihtne, formaalne ühtsus, vaid erinevate määratluste ühtsus" (§ 82). Nii vaimu kui ka looduse tõene (Wahrhaftige) on iseeneses konkreetne ning see sisaldab vaatamata üldisusele siiski subjektiivsust ja erilisust (Esteetika).
Karl Fortlage järgi on "ainult fikseeritud tunnustega mõiste" konkreetne. Mõiste muutub seda abstraktsemaks, mida enam tunnuseid muutub liikuvaks. Moritz Wilhelm Drobischi järgi on abstraktsed soo- ja liigimõisted. Carl Göringi järgi on olemas ainult individuaalettekujutused. Georg Hagemann ütleb: "Abstraktne sõna tähistab olemust (Wesenheit), laadi (Beschaffenheit) või nende puudumist (privatsiooni), kusjuures subjekt, millele see kuulub, jäetakse tähelepanuta (sellest abstraheerutakse). Konkreetne sõna tähistab olemust  (Wesenheit), laadi (Beschaffenheit) või nende puudumist (privatsiooni) koos subjektiga, millele see kuulub." Otto Liebmanni järgi on olemas abstraktsed mõtlemisfunktsioonid, kuigi abstraktsete mõistete eksisteerimine ei ole sisevaatlusega tuvastatav.
Wilhelm Wundti järgi on abstraktsed "need mõisted, millele ei vasta adekvaatset esindavat ettekujutust." Oma näitliku iseloomu minetavad mõisted seeläbi, et hämardub "valdavate elementidega" kokkusulanud representatiivne ettekujutus ja lõpuks hämarduvad valdavad elemendid ise. Sel juhul on lausutud või kirjutatud sõna mõiste ainsaks märgiks.
Friedrich Jodli järgi on loogiline mõiste abstraktne, "sest ta valib nähtusest välja (...) teatud jooned ning fikseerib need selles erilisuses üldistena", "sõnamõiste" aga on konkreetne. Hans Cornelius ütleb: "Predikaadisõna tähendus on "abstraktne", sest ta tähistab oma tähenduse tekkimise kohaselt kõiki vastavat liiki sisusid vahet tegemata (st nende erinevuste "peale vaatamata").
Edmund Husserl nimetab abstraktumiks "sisu, millele on üldse tervik, mille suhtes ta on mitteiseseisev osa" ("Loogilised uurimused" II). Konkreetum on sisu ilma vahekorrata oma abstraktsete momentideta (samas).
Alois Höfleri järgi on "abstraktsed ettekujutused" "abstraheeriva tähelepanu poolt esile tõstetud ettekujutustunnused".
Wilhelm Schuppe järgi on konkreetne antud individuaalne asi ja abstraktne on tegelikkuse iga omaette, eraldi mõeldud element. Abstraktne on "läbielatud taju tervikust mõtetes isoleeritud koostisosa juhul, kui teda omaette üksinda absoluutselt tajuda ei saa, vaid alati ainult koos mõne teise koostisosaga." Konkreetne on "see, mis on ruumiliselt ja ajaliselt või vähemalt ajaliselt määratletud ning millel on selles määratletuses oma eristatavus".
Johannes Rehmke järgi on konkreetne sama mis muutumatu ja abstraktne sama mis muutlik. "Konkreetne koosneb abstraktsest ja abstraktne on olemas [besteht] ainult konkreetsele kuuluva tegeliku määratletusena." On olemas üldine ja individuaalne abstraktne. Konkreetne (muutumatu) on "omavahel nii identset kui ka erinevat sisaldavate muutumatute hetkeühtsuste järgnevuse seaduspärane ühtsus".
Theodor Lippsi järgi on abstraktumid diferentseeriva ja eritleva analüüsiga väljatõstetavad osaesemed. Abstraheerimine on apertseptsiooni üks külg.
Lucius Aelius
pisi|Lucius Aelius Lucius Aelius (Imperator Caesar Divi Lucius Aelius Augustus; sünninimi Lucius Ceionius Commodus; 13. jaanuar 101 – 1. jaanuar 138) oli rooma poliitik.
Ta oleks pidanud pärast Hadrianuse surma saama Vana-Rooma keisriks, kuid ta jõudis enne seda surra loomulikku surma.
Mui
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.
Külas asub kivikalme "Soamägi".
Bürgermeister
Bürgermeister (eesti kõnekeeles ka pürjermeister) on rae vanema liikme või linnapea ametinimetus.
Smolensk
thumb|Smolenski raudteejaam Smolensk (vene Смоленск) on linn Venemaal, Smolenski oblasti keskus. Asub Dnepri jõe ääres, Smolenski-Moskva kõrgustiku põhjanõlval. Elanike arv on 330 961 (2014). Linna ulatus läänest itta on 25 km ja põhjast lõunasse 15 km.
Ajalugu
Smolenski nimi tuleb Smolnja jõekese nimest. Kust jõgi on nime saanud, see ei ole selge. On kaks teooriat. Ühe järgi tuleb see vanaslaavi sõnast "смоль", mis tähendab 'mustmuld'. Mustmuld võis Smolnja veed mustaks muuta. Teise teooria järgi tuleb jõe nimi venekeelsest sõnast "смол" ('vaik'). Piirkonnas kasvab palju mände ning kunagi oli linn vaigukogumise ja vaiguga kauplemise keskus.
Esimene välismaalane, kes Smolenskit mainis, oli Konstantinos VII Porphyrogennetos, kes 950 kirjeldas oma teoses "De Administrando Imperio" Smolenskit võtmeasulana teel viikingite juurest kreeklaste juurde. Seda mõtet on hiljem teisedki korranud ja Smolensk on tuntud Venemaa võtmena.
1240. aastal, kui mongolid rüüstasid Vene alasid, nad Smolenskit küll säästsid, aga Smolensk pidi hakkama Kuldhordile andamit maksma. Linn käis alla ning muutus pikapeale Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ja Moskva suurvürstiriigi vahelise võimuvõitluse objektiks. Viimane iseseisev Smolenski vürst oli Georgi, kelle valitsusajal vallutas Leedu suurvürst Vytautas linna kolm korda: 1395, 1404 ja 1408. Lõpuks läks linn ja Smolenskimaa Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi koosseisu Smolenski vojevoodkonnana ning aastail 1404–1514 oli linn Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi koosseisus.
Moskva-Leedu sõdade, 1512–1522 Moskva-Leedu sõjas piirasid Moskva ja Poola-Leedu väed korduvalt Smolenski kindlust ja sõja tulemusel liideti Smolenski alad Moskva tsaaririigiga. Pärast linna vallutamist Moskva suurvürstiriigi poolt asuti seda kindlustama ja 1597–1602 ehitati paksude müüridega kivist Smolenski kreml. Sellest hoolimata vallutasid Poola väed linna 1611. aastal, Segaduste-aegses sõjategevuses pärast 20-kuulist piiramist ning linn ja Smolenski vojevoodkond jäi Rzeczpospolita koosseisu. pisi|left|200px|Smolenski ajaloolise kindluse rekonstrueering 1632–1634 aastate Vene-Poola sõjas ehk Smolenski sõjas, 1632. aastal Poola kuningas Zygmunt III Waza surma järel ning uue kuninga valimise ajal otsustas Moskva kasutada olukorda ning alustada sõda piirkondade taasvallutamiseks, vaatamata veel kehtinud Deulino vaherahule asusid 3. augustil sõjakäigule ja kohtamata piirialadel vastupanu, vallutasid nad teel Kritševi, Serpeiski, Dorogobuži, Neveli, Roslavli, Starodubi, Potšepi, Sebeži, Krasnõi, Trubtševski ja teised linnad ning jõudsid 1632. aasta detsembris Smolenski linna alla, mida asusid piirama. Moskva tsaaririigi väed piirasid Smolenski sisse, kuid piiramissuurtükkide puudumise tõttu piirdusid piiramisrajatiste ja kantside ehitamise ning linna blokeerimisega. 1633. aasta märtsis jõudsid linna alla piiramissuurtükid ning algas linna pommitamine. Tsaaririigi väed tegid linnale kaks tulemusteta tormijooksu (26. mail ja 10. juunil).
28. augustil saabusid Smolenski alla Rzeczpospolita väed Poola kuninga Władysław IV Waza juhtimisel. Septembris-oktoobris toimunud linna blokaadist vabastamise lahingute järel piirasid Rzeczpospolita väed 18. oktoobril piiramisrajatistes asunud Moskva väed sisse ning need alistusid 15. veebruaril 1634. Moskva vägede alistumise ja Smolenski alt lahkumise järel suundusid Rzeczpospolita väed Loode-Venemaa poole, kus asusid piirama 1634. aasta Belõi kindlust. Kindluse edutu piiramine toimus veebruaris-märtsis. Sõja lõpetas Smolenski lähedal Poljanski jõe juures sõlmitud Poljanski rahuleping, millega Poola kuningas Władysław IV Waza loobus kõigist Segaduste aegsetest nõuetest Moskva tsaaririigi troonile. Territooriumid, mille nimel Moskva tsaaririik sõda alustas, jäid aga Rzeczpospolita valdusse.
Poola-Vene sõjas, 1654–1667 piirasid Vene tsaaririigi väed 1654. aastal Moskva tsaari Aleksei Mihhailovitši juhtimisel linna ning see alistus, 1667. aastal sõlmitud Andrussovo vaherahuga jäi Smolensk ja Smolenskimaa Vene tsaaririigi valdusse. Andrussovo rahulepinguga liideti ka Dnepri jõest ida pool asuvad Ukraina alad Moskva tsaaririigiga ning tekkis olukord, kus Ukraina jaotati kahe riigi vahel: Vasakkalda-Ukraina kuulus Vene tsaaririigile ja Paremkalda-Ukraina Rzeczpospolitale, piirijõeks oli aga Ukrainat poolitav Dnepri jõgi.
1868. aastal ehitati linnast läbi Riia–Orjoli raudtee, 1870. aastal Moskva–Bresti raudtee.
Portorož
Portorož (itaalia keeles Portorose) on merekuurort Sloveenias Obalno-kraška regioonis Pirani vallas.
Smolensk
Ajalugu
1. jaanuaril 1919 kuulutati Smolenskis välja Valgevene Nõukogude Sotsialistlik Vabariik.
Portorož
Portorož asub Pirani lahe ääres Aadria mere kaldal.
Smolensk
Ajalugu
1941. aastal piirasid sakslased linna 3 kuud ja sõjas hävis peaaegu kogu linn. Smolensk taastati pärast Teist maailmasõda.
Portorož
Portorož jääb Ljubljanast 100 km kaugusele edela suunas. Portorožist on Horvaatia piirini 5 ja Itaalia piirini 15 km.
Smolensk
Ajalugu
Linna lähedal asub Katõni küla, kus NSV Liidu võimud korraldasid 1940. aastal Poola ohvitseride massimõrva.
10. aprillil 2010 toimus linna põhjapiiril Smolenski lennuõnnetus, milles hukkusid paljud kõrged Poola riigiametnikud, nende seas president Lech Kaczyński.
Majandus
Smolensk on suurim Venemaa teemandilihvimiskeskus. Linnas asub ka lennukitehas.
Portorož
left|pisi|Portorož 2009. aastal
Smolensk
Sõpruslinnad
Smolenski sõpruslinnad on Colorado Springs (USA, aastast 1993), Hagen (Saksamaa, aastast 1985), Kertš (Ukraina, aastast 1998) ja Tulle (Prantsusmaa, aastast 1981).
=Vaata ka=
Meedi Ümar
Meedi Ümar (sündinud 22. novembril 1949 Jõgeval) on eesti keraamik.
Leipzigi kreis
Leipzigi kreis on kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal.
Meedi Ümar
Aastatel 1975–1979 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis keraamika erialal.
Aastatel 1979–1991 töötas ta kunstnikuna Tallinna Ehituskeraamika Tehase Jõgeva tsehhis ja aastatel 1991–1995 AS-is Siker. Alates 1996. aastast on ta vabakutseline kunstnik.
Leipzigi kreis
Kreis moodustati 2008. aastal Leipzigi maakreisi ja Muldentali kreisi liitmisel.
Meedi Ümar
1995. aastast kuulub Eesti Kunstnike Liitu. Näitustel on Meedi Ümar osalenud alates 1980. aastast.
1993. aastal sai ta Eesti Keraamikute Liidu näituse "Aasta kann" eripreemia.
Leipzigi kreis
Linnad ja vallad
Linnad:
Meedi Ümar
Ta on Kiigemetsa kooli kunstiõpetaja.
Leipzigi kreis
Linnad ja vallad
Vallad:
Meedi Ümar
Ta rajas Siimustisse keraamikamuuseumi.
Total Death
"Total Death" on Norra black metal 'i ansambli Darkthrone kuues täispikk album. Album on eriline selle poolest, et Darkthrone'i põhiline laulusõnade kirjutaja Fenriz pole siin esindatud ühegi looga. Kõik laulusõnad on kirjutanud Nocturno Culto ja teised kuulsad Norra black metal 'i bändi liikmed.
Liigkasuvõtmine
Liigkasuvõtmine on mitmetes riikides väärteona karistatav, Saksamaal on liigkasuvõtmine kriminaalkorras karistatav rahatrahvi või vabadusekaotusega.
Venemaa Keisririigis oli seaduse poolt ära keelatud laenu eest enam kui 1% kuus võtta. Kes enam võttis, langes liiakasu võtmise eest vastutuse alla.
Liigkasuvõtmisest Eestis
Enne Nõukogude okupatsiooni kehtis Eestis 1932. aastal välja antud kokkuleppeprotsentide määra seadus, mis käsitles ka liigkasuvõtmise temaatikat.
Arnold Taimre
Arnold Taimre (9. veebruar 1924 Narva – 3. jaanuar 1979 Melbourne, Austraalia) oli eesti helilooja.
Arnold Taimre sündis Narvas, kus ta isa Gustav Johanson oli jaamaülem. Alghariduse sai Narvas, hiljem õppis Tartu Tehnikumis elektrotehnikat. Juba koolipõlves oli tema suureks armastuseks muusika – ta mängis akordioni, kitarri, hiljem klaverit ja trompetit.
Austraaliasse asus 1948. aastal, kus varsti leidis võimaluse ka muusika õpinguteks Melbourne'i Ülikooli Konservatooriumis, mille lõpetas 1956. aastal muusikateooria ja kompositsiooni alal.
Arno Taimre looming on rikastanud eesti lauluvara: tervelt 16 laulu on ta kirjutanud naiskooridele. Lisaks neile soololaule, laule meeskooridele ja segakooridele.
Arno Taimre muusika on harmooniline ja viisiderohke. Ta laule on esitanud nii mees- kui naiskoorid, eriti M.E.U. ”Kodu” Naiskoor Maila Taimre juhatusel. Tema loomingusse kuulub ka klaveri- ja orelimuusikat.
Abel Verse
thumb|Abel Verse (1954) Abel Verse (4. september 1905 Meudon (Seine-et-Oise) – 24. juuni 1994 Lyon) oli Prantsusmaa kabetaja.
Ta oli neljakordne Prantsusmaa meister rahvusvahelises kabes aastatel 1939, 1952, 1955, 1960. Lisaks sellele pälvis ta kuus hõbe- (1946, 1951, 1956, 1959, 1971 ja 1973) ja neli pronksmedalit (1954, 1957, 1965, 1966). Kokku osales ta Prantsusmaa meistrivõistlustel 29 korda. Maailmameistrivõistlustel jäi tema laeks 7. koht (1956).
Stanisław Ulam
thumb Stanisław Marcin Ulam, ka Stanley Ulam (13. aprill 1909 Lviv – 13. mai 1984 Santa Fe) oli Poola juudi päritolu matemaatik, kes osales USA tuumapommi väljatöötamise ehk Manhattani projektis.
Ulam astus Lvivi Ülikooli, kuid jätkas 1938. aastal õpinguid Harvardi Ülikoolis ja seejärel Wisconsini Ülikoolis. Tema sõber John von Neumann kutsus ta varsti New Mexicosse osalema salajases projektis.
Ta hakkas kasutama keerulisi integraale ahelreaktsioonide arvutamiseks. Ta näitas, et Edward Telleri varajane vesinikupommi mudel on vigane, ning pakkus välja termotuumapommi Telleri-Ulami konstruktsiooni. Ta kavandas ka tuumakütusega töötavaid allveelaevu ja kosmoserakette.
Ulam andis märkimisväärse panuse ka arvu-, hulga- ja ergoodilisusteooriasse ning algebralisse topoloogiasse. Ta avastas Ulami spiraali.
Tunnustus
Stanisław Marcin Ulam valiti 1967. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Patriarh Aleksius II väljak
Patriarh Aleksius II väljak on Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kiriku esine väljak Tallinnas Lasnamäel Loopealse asumis.
Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II väljak avati 30. septembril 2009. Jumalateenistuse viis läbi Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku eestseisja, Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius. Tseremoonial osalesid Tallinna linnapea Edgar Savisaar, Moskva Linnavalitsuse delegatsioon linnapea esimese asetäitja Pjotr Birjukovi juhtimisel, Vene Õigeusu Kiriku Istrinski peapiiskop Arseni ja teised kõrged isikud.
Väljaku projekteeris T-Model OÜ, ehitas AS Tref. Tööd läksid maksma 6,8 miljonit krooni (435 tuhat eurot).
Patriarh Aleksius II väljaku ehitustööde käigus rajati kiriku territooriumini viiv 125 m pikkune Puju tänav, ehitati kanalisatsioon, tänavavalgustus, kõnniteed, rajati bussipeatus ning autode parkla. 1800 m² suurune väljak kaeti betoonplaatidega. Kiriku esise ja kinnistut ümbritsev ala haljastustööde käigus istutati 170 puud ja 3000 põõsast.
Heinrich Struck
Heinrich Ewald Struck (24. mai (ukj 5. juuni) 1838 Riia – 16. aprill 1917 Viljandi) oli Eesti vaimulik.
Päritolu ja haridustee
Ta sündis XIX sajandi algul Pommerist Barthist Riiga rännanud kaupmees Wilhelm August Strucki (u 1812−1902) ja tema esimese abikaasa Johanna Friedericke Brachmanni (u 1814−1847) vanema pojana. Õppis esmalt Riias Assmuthi erakoolis, seejärel aastatel 1854–1858 Riia kubermangugümnaasiumis. Astus Tartu ülikooli, kus õppis 1863. aastani teoloogiat ja lõpetas selle gradueeritud tudengina. 1864–1865 täiendas end Lausanne'i ja Erlangeni ülikoolis. 1865. aastal sai kandidaadikraadi.
Tegevus vaimuliku ja pedagoogina
Liivimaale naasnuna sai temast 1865. aastal Liivimaa pastorikandidaat. Prooviaastal (1865−1866) oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril (ukj 11. novembril) 1866. Oli aastatel 1866–1870 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, olles selle kõrvalt usuõpetaja Schmidti Poiste Era-õppe- ja Kasvatusasutuses ja Linna Tütarlastekoolis. Aastatel 1870–1907 oli ta (introdutseeriti 26. aprillil (ukj 8. mail) 1870) Võru Katariina koguduse õpetaja ning selle kõrvalt kahes linnakoolis usuõpetaja. Jäi novembris 1907 emerituuri. Emerituuris olles elas Viljandis, kus ta ka suri.
Yasuo Irisawa
Yasuo Irisawa (入沢康夫, 3. november 1931 – 15. oktoober 2018) oli jaapani luuletaja.
Katsina osariik
Katsina osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.
Jaguneb 34 omavalitsusalaks: Bakori, Batagarawa, Batsari, Baure, Bindawa, Charanchi, Dandume, Danja, Dan-Musa, Duara, Dutsi, Dutsin-Ma, Faskari, Funtua, Ingawa, Jibia, Kafur, Kaita, Kankara, Kankia, Katsina, Kurfi, Kusada, Mai'Adua, Malumfashi, Mani, Mashi, Matazu, Musawa, Rimi, Sabuwa, Safana, Sandamu ja Zango.
Osariigi kuberner oli Nigeeria praegune president Umaru Yar'Adua.
Osariigist on pärit ka endine president Muhammadu Buhari.
pisi|tühi|upright|Gobarau minarett Katsinas
Lembit Tedder
Lembit Tedder (8. august 1913 Tallinn – 15. mai 1954 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Lembit Tedder sündis maaler Jaan Tedderi ja tema naise Leena ainsa lapsena. Ta õppis Tallinna linna 8. algkoolis ja lõpetas 1932 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis 1932–1933 Sõjakoolis ning 1933–1937 Tartu Ülikoolis usuteadust. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Ordineeriti 26. detsembril 1938 EELK vaimulikuks.
Töötas Tallinna Jaani koguduse noorsootöö õpetajana (1938–1939), Juuru Mihkli koguduse (1939–1949) ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetajana (1947–1954). Ta oli 1949–1954 Konsistooriumi assessor, alates 1949 Tallinna abipraost ja Konsistooriumi presiidiumi liige.
Lembit Tedder oli abielus organist-koorijuhi Hella Tedderiga, neil oli kaks last.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Moonfog Productions
Moonfog Productions (aastani 2000 Moonfog Records) on Norra plaadifirma, mille asutasid Satyriconi liider Satyri ja Tormod Opedal.
Täpne asutamisaeg on teadmata, kuid oletatakse, et see oli seotud Satyriconi debüütalbumi "Dark Medieval Times" ilmumisega 1993. aastal. Kodulehel on märgitud asutamisajaks 1992. aasta, kuid puuduvad märkmed ühegi teise plaadi avaldamise kohta enne Satyriconi albumit. Moonfog Productions on spetsialiseerunud black metal ' i bändidele.
Olavi Ruitlane
pisi|300px|Olavi Ruitlane 2011. aastal. Olavi Ruitlane (sündinud 1. juulil 1969 Tartus) on eesti kirjanik.
Eluloolist
Ta sündis Võrumaalt pärit tööliste peres. Kahekuuselt viidi ta elama Võru linna. Isa on pärit Varstu vallast Metstagast, ema Võrust.
Ruitlane lõpetas Võru I 8-klassilise kooli ja käis kolm aastat Võru Tööstustehnikumis. Lõpetas Võru kaugõppekeskkooli. Ruitlane on olnud ehitusmaaler, treial, autojuht, katlakütja, valvur, töökoja meister, varustaja, karjus, turvamees jne.
Looming
pisi|Olavi Ruitlane oma raamatu "Vee peal" esitlusel Tartus Vilde lokaalis. Intervjueerib Jüri Kolk. 2016. aasta veebruar
Avaldatud kogumikes
Luulõt, proosat, artikleid, arvustusi vms avaldanud: Vikerkaar, Eesti Ekspress, Sirp, Eesti Päevalet, Võromaa Teataja, DI jne.
Kirjutanud laulutekste ansamblitele ja kollektiividele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq, Päris Anni.
Muraja
Muraja on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja poolsaarel.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.
Seal on Muraja laht, Muraja lõpp, Väike-Muraja lõpp.
Külas asuv Paa talu tuuleveski on arvatud kultuurimälestiseks.
Liepāja rajoon
Liepāja rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.
Rajoonis oli 5 linna: Aizpute, Durbe, Grobiņa, Pāvilosta ja Priekule.
Karge meri (film)
"Karge meri" on August Gailiti romaani "Karge meri" alusel loodud romantiline draamafilm hülgeküttide elust.
Filmi on lavastanud Arvo Kruusement.
Ujumine
thumb|Inimene ujub. [[Rinnuliujumine]] pisi|Ujuv [[kärnkonn]]
Ujumine on organismide (sh inimese) kulgemine vees substraadile toetumata. Ujumine võib olla passiivne (hõljujad, kellel kulgemiselundeid pole) või aktiivne (keha painutades, jäsemetega sõudes jne).
Inimese ujumine
Ujumisel on mitu tervislikult head külge, kuid samas tuleb vees järgida põhilisi ohutusreegleid.
Licinius
Lisanimed: Germanicus maximus (310), Sarmaticus maximus (310).
Keraamikapõletusahi
thumb|280px|[[Anagama ahi]] Keraamikapõletusahi on seadeldis või rajatis, mille abil saavutatakse vajalik temperatuur keraamika põletamiseks.
Ehituse alusel
Lõkkeahi, nõlvakahi, pudelahi, kamberahi, Kasseli ahi, vagonettahi, ümarahi, ringahi, tunnelahi, muhvelahi.
Tõmbe alusel
thumb|150px|Elektriahi
Leo Jogiches
Leo Jogiches (17. juuli 1867 Vilnius – 10. märts 1919 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa poliitik.
1. jaanuaril 1919 asutas ta koos Karl Liebknechti ja Rosa Luxemburgiga Saksamaa Kommunistliku Partei.
Wachau
Wachau on mitme koha nimi:
Leipzigi maakreis
Leipzigi maakreis on endine kreis Saksamaal Saksimaa liidumaal.
Kreis moodustati 1994. aastal. 2008. aastal liideti see kokku Muldentali kreisiga ja tekkis uus Leipzigi kreis.
Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on toodud elanike arv seisuga 31. detsember 2006.
Linnad:
Vallad:
Flavius Julius Constantius
Flavius Julius Constantius (surnud 337) oli Vana-Rooma keisri Constantius I Chloruse poeg ja keiser Constantinus Suure noorem poolvend.
Suurema osa oma elust veetis ta poolvenna korraldusel koduarestis Gallia provintsis Tolosa linnas.
Aastal 335 oli ta Rooma konsul.
Pärast Constantinus Suure surma mõrvati ta potentsiaalse troonipärijana Constantinuse poegade korraldatud veresaunas.
Intress
Intress ehk kasvik on rahasumma, mille võlausaldaja saab võlgnikult või hoiustajalt tasuks raha kasutada andmise eest. Eristada tuleb intressi ja intressimäära: intress on rahasumma, kuid intressimäära väljendatakse protsentides. Intressi mõõdetakse kapitaliga ühes mõõtühikus, milleks on vääringu ühik (Eestis euro). Intressi suurus sõltub kasutatava kapitali suurusest ja kasutusajast. Intressi eesmärk on kaitsta riigi varalisi huve ja motiveerida maksumaksjat või maksu kinnipidajat täitma oma rahalisi kohustusi riigi vastu ettenähtud tähtajaks.
Eri laenupakkujad arvestavad intressi erinevalt (näiteks laenu algsummalt, laenujäägilt), seepärast tuleks laenupakkumiste võrdlemisel vaadata laenu krediidi kulukuse määra. Kuigi laenu kulukuse hindamisel on krediidi kulukuse määr ainus objektiivne näitaja, tuleks arvestada ka teiste laenutingimustega, nagu maksepuhkuse võimalikkus, tagatise liik.
Intressi aetakse sagedasti segamini viivisega, kuid need on eri mõisted.
Ajalugu
5000. aastat eKr oli nn toiduraha (ingl food money) laenamine Lähis-Idas levinud protsess. Anti seemneid ja loomi, sest need taastootsid end, ning hiljem võeti intressiks osa saagist. Intress oli toona saaki tootva säästlikult arenenud ühiskonna tulemus. Islamimaades oli intressil aga pastoraalne ja hõimkondlik mõju.
Keskajal läks laenamist tulekahjude ja väikese saagi tõttu sageli vaja. Seetõttu oli keskajal ka intressi nõudmine moraalselt küsitav ja kohati isegi taunitav: raha laenamine ei toonud kaupa juurde. Keskajal mõtlesid juristid välja mitmeid finantsinstrumente, et julgustada laenamist ja vältidaliigkasuvõtmise keeldu. Üks finantsinstrumendi näide on contractum trinius.
Renessansiajal suurenes inimeste liikuvus ning see aitas kaasa kaubanduse kasvule ja uute äride avamisele. Laene ei võetud enam mitte ainult oma tarbimise jaoks, vaid ka tootmiseks. Sellega seoses hakati ka intressi käsitlema uuest küljest.
Lihtintress
Intressi avaldis koosneb kahest tegurist: kapitalist ja selle kasutamise kestusest. Lihtintressiks nimetatakse intressi, mille korral kapitali kasutamise kestus on võrdeline ajaga. Lihtintress tekib, kui kapital on lihtkasvamisel. Lihtintressi saab arvutada valemiga J = iKt, kus:
Järgnevalt on esitatud valem üksiksumma tulevase väärtuse arvutamiseks lihtintressi alusel, kui põhisumma tagastatakse ühe maksena koos intressiga perioodi lõpus. Valem oleneb sellest, kas intressimäär on konstantne või muutuv. Kui intressimäär on konstantne kogu tehinguperioodi jooksul, kasutatakse valemit a.
a.
Kui perioodi t_1 jooksul saadud lõppsumma (põhisumma + intress) reinvesteeritakse samaks perioodiks uue intressimääraga, kasutatakse valemit b.
b.
Valemites on kasutatud järgmisi lühendeid:
Perioodi pikkust (n) saab arvutada valemiga, kus
Liitintress
Liitintress on intress, mille korral arvutatakse intress põhisummalt ja sellele lisandunud varasemate perioodide intressilt. Järgnevalt on esitatud valem üksiksumma tulevase väärtuse arvutamiseks liitintressi alusel, kui põhisumma tagastatakse ühe maksena koos intressiga perioodi lõpus. Valem oleneb sellest, kui tihti toimub intressiarvestus. Kui intressiarvestus toimub: c.
e.
Valemites on kasutatud eespool esitatud lühendeid ning lisaks lühendeid
Muutuv intress
Euribor (ehk Euro Interbank Offered Rate) on üleeuroopaline pankadevaheline rahaturu intressimäär, mis muutub iga päev. Euribor fikseeritakse laenulepingus kokkulepitud perioodiks nii, et üldjuhul muutub euribor iga 6 või 12 kuu tagant. Seega muutub ka laenumakse iga 6 või 12 kuu tagant. Kui euribor on selle aja jooksul tõusnud, suureneb ka laenumakse, kui aga alanenud, siis väheneb ka laenumakse.
Marginaali arvutab pank igale kliendile personaalselt ning selle suurus võib sõltuda laenusummast, kliendi sissetulekust, tagatiseks oleva kinnisvara väärtusest ning panga ja kliendi suhtest. Kliendi ja panga suhete alla kuulub näiteks see, kui korrektselt on kliendil täidetud eelnevad kohustused panga vastu. Fikseeritud marginaal laenu tagasimaksmise perioodil üldjuhul ei muutu.
Fikseeritud intress
Fikseeritud intressiga pangalaenu korral lepivad pank ja klient pikemaks ajaks kokku lõpliku intressi. Tavaliselt on sellise intressiga laenu lepingu perioodiks viis või kümme aastat. Fikseeritud intress kaitseb laenuvõtjat intressi võimaliku suurenemise eest, sest intresside suurenemine turul tema laenumakset ei mõjuta. Fikseeritud intressiga laenude hulka kuuluvad näiteks riiklik õppelaen ning tavaliselt ka väikelaen, tarbimislaen, järelmaks ja krediitkaardilaen. Eluasemelaenu on samuti võimalik sõlmida fikseeritud intressiga.
Intressi kandvad väärtpaberid
Intressi kandev väärtpaber on nõue laenu emitendi vastu ning selle tootluseks on väärtpaberi omanikule makstav intressimäär. Intressi kandvate väärtpaberite liigid sõltuvad väärtpaberi emitendist ja tema antud tagatisest laenule, tähtajast ning intressi maksmise viisist ja ajast.
Lõuna-Ameerika
pisi| Lõuna-Ameerika
ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lõuna-Ameerikasse :
Viited
Lõuna-Ameerika manner Aimearaga-a-Deas America meridionale Ю́жьна Амє́рїка
Intress
Intressi arvestamine
Intressi arvestatakse kogu viivitatud aja eest ehk võla tekkimisest kuni selle tasumiseni. Intressi arvutatakse kõikide võlgade ja ettemaksude kogusummalt, seega kehtib summaarne intressiarvestus. Tasumata maksusummast arvestatakse 0,06% intressimäära päevas.
Eesti
Võlaõigusseaduse § 94 lõike 1 kohaselt on võlasuhtes intressimääraks Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär, kui lepingupooled pole muus intressimääras kokku leppinud. Üks Euroopa Keskpanga intressimäär kehtib pool aastat: 1. jaanuarist 1. juulini ning 1. juulist 1. jaanuarini.
Mõisteid intress ja viivis kasutatakse Eestis sageli sünonüümidena, kuid oma sisult ei ole nad samatähenduslikud. Intress on tasu raha kasutamise eest, kuid viivis on protsentides arvestatav kompensatsioon kahju hüvitamiseks.
Element
"Element" (ladina sõnast elementum, 'osa, algosa') on mitmetähenduslik sõna:
Kašira
Kašira on linn Venemaal Moskva oblastis, Kašira rajooni keskus. Asub Oka jõe ääres, Moskvast 115 km lõunas.
Kaširat on kirjalikult esmamainitud 1356. aastal. 1777 sai linnaõigused. 2015. aastal liideti Kaširaga Ožerelje linn.
Kaširas asub Djakovo kultuuri asulakoht.