cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sajakroonine pangatäht
pisi|Sajakroonise esikülg pisi|Sajakroonise tagakülg Sajakroonine pangatäht oli 1992. aasta rahareformiga Eestis kasutusele võetud pangatäht.
Natasha St-Pier
pisi|Natasha St-Pier [[2010. aastal Denainis]] Natasha St-Pier (sündinud 10. veebruaril 1981 Bathurstis New Brunswickis) on prantsuse päritolu (Acadia, Uus-Prantsusmaa) Kanada poplaulja.
Sajakroonine pangatäht
Pangatähe esiküljel oli eesti luuletaja Lydia Koidula.
Natasha St-Pier
Karjäär
Tema esimene album "Émergence" ilmus 1996. aastal. Albumi helilooja ja produtsent oli Steve Barakatt. Aastal 2000. debüteeris ta lauljana Fleur-de-Lys osas muusikadraama "Notre Dame de Paris" Londoni versioonis.
Natasha St-Pier osales 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis ja sai 4. koha. Ta esindas Prantsusmaad ballaadiga "Je n'ai que mon âme", hiljem on ilmunud selle ingliskeelne versioon "All I Have Is My Soul".
Aastaks 2010 oli tal ilmunud 7 albumit. Natasha St-Pier sai populaarseks prantsuskeelses Euroopas, Poolas ja Venemaal. 2010. aastal esines ta Kanadas, Belgias ja Prantsusmaal.
Albumid
pisi|Natasha St Pier laulab laulu "Un ange frappe à ma porte"
Lukšiai vald
Valla pindala on 162 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2577 inimest. Valla keskus on Lukšiai alev (2011. aastal elas seal 1485 inimest). Vallavanem on Vidas Cikana.
Lisaks küladele on vallas ka Bridžiai huutor, kus aastal 2011 oli 4 elanikku.
Diviisikomissar
pisi|240px|[[Punaarmee diviisikomissari lõkmed vormirõiva kraenurgal]]
Diviisikomissar (vene keeles дивизионный комиссар) oli Punaarmees ja NSV Liidu Sõjalaevastikus aastatel 1935–1942 kehtinud spetsiaalne sõjaväeline auaste poliitilisele juhtivkoosseisule.
Punaarmee maa- ja lennuväes aastatel 1935–1940 vastas diviisikomissarile diviisikomandöri auaste. Sõjalaevastikus vastas diviisikomissarile 2. järgu flagmani auaste. Diviisikomissarist kõrgem auaste oli korpusekomissari ja madalam brigaadikomissari auaste.
1940. aasta mais kehtestati sõjaväe kõrgemale juhtivale koosseisule kindralite ja admiralide auastmed, kuid poliittöötajate seni kehtinud auastmed jäid muutmata.
9. oktoobril 1942 NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee määrusega poliittöötajate auastmed kaotati ja asendati üldväeliste auastmetega.
Osvald Lääne
Osvald Lääne (3. september 1913 Pädeküla – 14. jaanuar 1990 Jõgeva) oli eesti kunstnik.
Ta sündis Päde külas, aastatel 1914–1915 elas ta Piibe mõisas, aastatel 1916–1919 Vaimastvere vallamajas, aastatel 1919–1928 Villakvere külas. Ta lõpetas aastal 1926 Villakveres 4-klassilise kooli.
Valgu mõis
pisi|Valgu mõisa peahoone 2006. aastal Valgu mõis (saksa keeles Walck) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Ajalugu
Mõisat mainiti esimest korda 1284.
Mõisaansambel
Mõisa kahekorruseline klassitsistlik peahoone ehitati 1820. Pärast 1905. aasta peahoone põlemist hoone taastati, ent ilma portikuseta.
Možaiski Kosmose-Sõjaväeakadeemia
pisi|240px|[[Peterburis asuv Možaiski Kosmose-Sõjaväeakadeemia]]
Možaiski Kosmose-Sõjaväeakadeemia (vene keeles Военно-космическая академия имени А. Ф. Можайского) on Peterburis asuv Venemaa vanimaid sõjalisi õppeasutusi.
1955. aastal nimetati akadeemia kontradmiralist leiduri Aleksandr Možaiski (1825–1890) järgi.
Akadeemia loeb enda asutamisaastaks 1712. aastat.
Akadeemia koolitab lennundusspetsialiste Venemaa õhu- ja kosmosejõududele.
Binghami maakond
Binghami maakond (Bingham County) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.
Maakonna halduskeskus on Blackfoot.
Ajalugu
Maakond moodustati 1885. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 45 607.
Hispaanlased
Hispaanlased (endanimetus españoles) on romaani rahvas Pürenee poolsaarel, Hispaania põhirahvastik.
Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on hispaanlased olnud katoliiklased.
Hispaanlased on välja kujunenud muistsete põliselanike ibeeride segunemisel keltide, roomlaste, germaani hõimude ning araablaste ja berberitega.
Alates 16. sajandist Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse välja rännanud hispaanlastest on kujunenud enamik tänapäeva Ladina-Ameerika rahvusi.
Hispaanlase mõiste
Ametlikult loetakse Hispaanias hispaanlasteks kõiki Hispaania kodanikke. Tegelikult peavad Hispaanias elavad vähemusrahvused (katalaanid, baskid jt) ennast siiski esmajoones oma rahvuse liikmeteks.
Eesti Vabariik 90
Eesti Vabariik 90 (lühemalt Eesti 90) oli riiklik programm, millega tähistati Eesti Vabariigi 90. aastapäeva.
Pidustused kestsid 28. novembrist 2007 kuni 28. novembrini 2008. Pidustused lõppesid 28. novembril Tallinnas Vabaduse väljakul Eesti Vabadussõja võidusamba avamisega.
Moniatycze
Moniatycze on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Hrubieszówi vallas. Moniatycze asub Hrubieszówist ligi 7 km põhjas, Ukraina piirist 9 km kaugusel.
Moniatyczet on esmamainitud 1394. aastal.
Tartu Aparaaditehas
Tartu Aparaaditehas oli Nõukogude ajal Tartus tegutsenud tööstusettevõte, Eesti NSV suurim aparaaditehas. Tehase hoonestu aadress on Kastani 42.
Tehas rajati ettevõtete Termoautomaat ja AGE liitmisel 1958. aastal. 1974. aastal viidi see tootmiskoondise Tööstusaparaat alluvusse. Tartu aparaaditehas tootis keskmistele ja suurtele külmutusseadmetele termoreguleerventiile, suurte diiselmootorite automaatjuhtimisseadmeid ning rõhureleesid. 1973. aastal oli tehases 1468 (teistel andmetel 1486 ) töötajat.
ja seda rakendati sageli põllumajanduslikel koristustöödel, valdavalt Nõgiaru sovhoosis.
Aparaaditehase 1961. aastal valminud hoone arhitekt oli Ago-Livius Kerge.
1960–89 töötas Tartu Aparaaditehases peainsenerina majandusteadlane Udo-Rein Okk.
1986. aastal valiti EKP XIX kongressil EKP Keskkomitee liikmeks Tartu Aparaaditehase treial Pavel Gorjunov.
2006. aastal omandas endised Aparaaditehase hooned ABC Kinnisvarateenused, kellele tehasekompleks kuulub. 2013. aastast tegutseb hoonestus loomelinnak nimega Aparaaditehas, mida 2016. aastani juhtis Lemmit Kaplinski.
Elsa Starčenko
Elsa Starčenko (1956. aastani Elsa Silm; 20. september 1925 Väätsa vald, Järvamaa – 1. aprill 2018) oli eesti maalikunstnik ja teatrikunstnik.
Clemsoni Ülikool
pisi|Clemsoni Ülikooli vabaõhuteater ja Cooperi raamatukogu.
Elsa Starčenko
Ta lõpetas 1944. aastal Paide Gümnaasiumi. 1945. aastal alustas kunstiõpinguid Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, 1951. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal.
Clemsoni Ülikool
Clemsoni Ülikool ( inglise keeles Clemson University) on riiklik ülikool D|Ameerika Ühendriikides Lõuna-Carolina osariigis Clemsoni linnas.
Elsa Starčenko
1950.–1960. aastatel esines kunstinäitustel peamiselt natüürmortide ja maastikumaalidega. Töötas Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljees.
Clemsoni Ülikool
Ajalugu
Clemsoni Ülikool asutati 1889. aastal.
Elsa Starčenko
Aastatel 1965–1996 töötas ta Nukuteatris kunstnikuna. Teda on oma ametis kirjeldatud nukuskulptorina, kes valmistas nukulavastuste jaoks nukke.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1952. aastast.
Projekt 1328 Baltika
pisi|Baltika-tüüpi traaler Midija Venemaal pisi|Baltika-tüüpi laevad Miiduranna sadamas (vasakul esiplaanil) pisi|Baltika tüüpi laeva pooleks murdunud vrakk Osmussaarel
Projekt 1328 Baltika (ka MRTK - малый рыболовный траулер с кормовым тралением) on Nõukogude Liidus valmistatud ja massiliselt toodetud väiksem kalapüügilaev. On tänaseni kasutuses, sealhulgas Eestis.
Üll
Üll oli endisaegne naiste (harvemini meeste) karusnahkne või karusnahaga ääristatud talvemüts Lääne-Eesti saarestikus.
Projekt 1328 Baltika
Kirjeldus
Baltika on mõeldud traalpüügiks ja püütud kala külmutamiseks (külmutustraaler). Iseloomulik kõrge vööriosa tagab parema kindluse Läänemere teravas lainetuses. Ahtris on slipp kalatraalile. Mõnikord on ümberehitusena keskel püügiteki kohal parrast kõrgendatud.
Laevatüübi pikkus on 25,5 m, laius 7 m ja süvis kuni 2,37 m. 300 hj peamasin annab kiiruseks 9,5 sõlme. Laeval on kaks abimasinat võimsusega 20 hj. Külmutuslaadruumi maht on 64 m³ ja hoitav temperatuur 0° C lähedal. Koikohti on viiele laevapereliikmele.
Üll
Eriti tuntud olid Saaremaa üllid, mis olid tähelepanu äratanud juba 18. sajandil, kuid kadusid kasutuselt 19. sajandi lõpus.
Keila paemurd
pisi|Keila paemurd Keila paemurd on endine paemurd ja ühtlasi ka paljand Harju maakonnas Keila linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Projekt 1328 Baltika
Kirjeldus
Väidetavalt projekteeriti see kalatraaleri tüüp, nii et seda oleks sõjaseisukorras võimalik hõlpsalt kohandada ka kergeks miinitraaleriks.
Assotsiatsioon
Assotsiatsioon (ladina sõnast associatio 'liitmine') võib tähendada:
Projekt 1328 Baltika
Ajalugu ja kasutus
Esimene Baltika-tüüpi laev valmis Sosnovski laevatehases 1971. aastal ja nende tootmine lõpetati alles 2010. aastal. Kokku on ehitatud umbes 400 seda tüüpi laeva, millest üks läks ka Nõukogude Liidu mereväe kasutusse. Laevu on kasutatud peamiselt Läänemeres ja Põhjameres, seejuures laialdaselt Eestis ja Lätis. Samuti on osa eksporditud ja 20 laeva on ehitatud Rumeenias. Neid on kasutatud ka Bulgaarias ja Jugoslaavias.
Keila paemurd
Paljandit loetakse Keila lademe stratotüübiks, ka on see Keila kihistu stratotüüp.
Paemurd asub 1,1 km Keila–Haapsalu maantee ja Keila–Paldiski raudtee ülessõidu kohast loodes.
Projekt 1328 Baltika
Ajalugu ja kasutus
1980. aastail ehitatud Baltika-tüüpi laevu on Eestis veel käigus, näiteks Veere, Ermistu, Hiiesaare, Illuste, Kuressaare, Ramsi, Pringi, Lavassaare, Narvia, Pedassaare jm.
Muu
Lingvistiliselt iseäralikuna võib välja tuua, et ühe aastail 1976-2007 Lätis Riias teenistuses olnud Baltika-tüüpi traaleri nimi oli Perse.
Keila paemurd
Murru idapoolses seinas paljanduvad umbes 2 m kõrguse profiilina Kurtna ja Pääsküla kihistike kivimid. Paeseinast on väike osa ka kinni kasvanud. Ülemised 35 cm moodustab hele kõva õhkeste mergli vahekihtidega lubjakivi. Sellele järgneb 85 cm samasugust, ent muguljat lubjakivi. Alumise osa moodustab sinakashall peenekihiline lubjakivi.
Keila paemurru kivimeid on uurinud paljud geoloogid. Neist tähelepanuväärseimaks on Friedrich Schmidt, kes oma 1881. aasta töös eraldas Ordoviitsiumi ladestus välja Keila kihid (s.o Keila lademe).
Irlava vald
pisi|left|Valla maastik Irlava vald (läti keeles Irlavas pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunsāti, Lestene, Degole, Tume, Zemīte, Viesatase ja Jaunpilsi vallaga.
Valla pindala on 114 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1502 inimest. Valla keskus on Irlava küla. Vallavanemaks on Vilnis Janševskis (ühine Lestene vallaga).
Ajalugu
Vald on kujunenud Ķūķi mõisa (Abaushof), Akmeņmuiža mõisa (Steinhof), Pētertāle mõisa (Petertal), Snapji mõisa (Friedrichsberg) ja Irlava mõisa (Irmlau) maadele.
Vald moodustati 19. sajandi kuuekümnendatel aastatel. Aastal 1861 liideti sellega Degole ja Ķūķi mõisavallad, aastal 1924 aga Pētertāle vald. Aastal 1935 oli valla pindala 106,5 km² ja seal oli 2132 elanikku.
Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Irlava ja Degole külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti osa Irlava külanõukogust Tume külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Irlava külanõukoguga Abava külanõukogu kolhoosi Druva maad. Aastail 1975 ja 1977 liideti osa külanõukogust Degole külanõukoguga, aastal 1979 liideti osa Degole külanõukogust aga Irlava külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.
Loodus
Suurimaks jõeks on Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Viesata. Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreli noodivihik, pihitool ja altar, Tāmi muinaskalmed, Riepji muinaskalmed, Irlava muinaskalmed ja Daibji muinaskalmed ehk Kuradilaev. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Vallieši Puuslikumägi ja hiiepaik Peņķi terviseallikas.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1302 lätlast, 72 venelast, 28 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 11 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Juuli 2016
2016. aasta juuli kroonika. Kuu algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
Kirikupühade loend
Siin on kirikuaasta järgi loetletud kirikupühi.
Umbogintwini
Umbogintwini on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini linnaringkonnas. Umbogintwini asub India ookeani rannikul Durbanist ligukaudu 20 km edelas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umbogintwini elanikest valgeid 42,86%, mustanahalisi aafriklasi 33,33%, India või Aasia päritolu inimesi 15,24%, värvilisi 5,71% ja teisi 3,81%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,86% inimesi, afrikaani keelt 20,95%, suulu keelt 20,00%, tsonga keelt 5,71%, svaasi keelt 4,76% ja sotho keelt 1,90%.
GE C36-7
pisi|GE C36-7i Eestis pisi|[[Operaili C36 vedurid Aegviidus]] pisi|C-seeria vedurite Eestisse saabumine (suvi 2001) GE C36-7 on kuueteljeline diiselvedur, mida tootis aastatel 1978–1989 GE Transportation Systems.
Veduril on diisel-elektriline veoajam, mis annab võimsuseks 2684 kW (3600 hj) ja suurimaks kiiruseks kuni 112 km/h.
2002. aastal müüdi 58 kasutatud vedurit koos 19 vanema versiooni C30-7Ai-ga AS Eesti Raudteele.
Algselt rööpmelaiusele 1435 mm valmistatud vedurid ehitati Eesti Raudteele ostmise järel ümber rööpmelaiusele 1520 mm (indeks „i“ tähistab rööpmelaiuse ümberehitamist).
Eestis kannavad C36-7i tüüpi vedurid numbreid vahemikus 1500–1557 ning moodustavad enamiku raudteetranspordi ettevõtte AS Operaili praegusest veduripargist.
Vedurite remondiks ja hoolduseks avati 2003. aastal spetsiaalne Muuga depoo.
Ringtee tänav (Tartu)
Ringtee tänav on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis, peamiselt asuvad selle ääres kontori- ja tööstushooned.
Tänav kulgeb Võru tänavast kuni Turu tänavani ja on umbes 1,5 km pikk. Ringtee tänav rekonstrueeriti Idaringtee projekti raames aastatel 2012–2013 kogu ulatuses neljarealiseks.
Kuni 2022. aastani kandis Ringtee nime ka Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee lõik Ilmatsalu ringist kuni Postimaja liiklussõlmeni, kuid kohanimede korrastamise käigus anti sellele lõigule nimeks Lääneringtee.
Oksana Puuste
Oksana Puuste (aastani 1979 Oksana Kullam; sündinud 3. jaanuaril 1956 Moskvas) on eesti nahaarst ja kosmeetik ning endine korvpallur.
Analüüs
pisi|[[Adriaen van Ostade, "Analüüs" (1666)]]
Oksana Puuste
Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini erialal. Ta on täiendanud ennast dermatoloogia-kosmetoloogia alal TRÜ-s, Moskvas, Pariisis ja Helsingis.
Analüüs
Analüüs ehk eritlus on protsess, mille käigus terviklik või kompleksne teema või objekt lahutatakse lihtsamateks osadeks (elementideks), et lihtsustada teemast või objektist arusaamist, sealhulgas nendevaheliste suhete avastamist.
Oksana Puuste
Ta hakkas korvpalli mängima oma vanemate eeskujul, treenerina juhendas teda Edgar Naarits. Ta kuulus aastatel 1975–1979 Eesti koondisse ja TRÜ esindusvõistkonda. Ta tuli aastal 1975 korvpallis Eesti meistriks, võitis 1979. ja 1980. aastal Eesti meistrivõistluste hõbemedali ning 1976, ja 1978. aastal pronksmedali.
Analüüs
Analüüsi vastandmõiste on süntees.
Oksana Puuste
Ta töötab aastast 1983 dermatoloogi-kosmeetikuna, seejuures aastast 1995 Dr. O. Puuste Kosmeetika OÜ-s.
Isiklikku
Ta on aastast 1979 abielus odaviskaja ja treeneri Heino Puustega, nende poeg Alan Puuste on odaviskaja. Tema ema Valentina Kullam (neiuna Nazarenko) oli korvpallur ja Tartu 4. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja, isa Ilmar Kullam oli korvpallur, treener ja Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud (aastast 1973 dotsent).
Analüüs
Analüüs on üks peamisi tunnetusmeetodeid.
Analüüsi kasutatakse paljudes valdkondades:
Nikšas
Nikšas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub valla keskusest Alojast 2 ja Riiast 120 kilomeetri kaugusel.
Külas on Nikšase bussipeatus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Willem Schagen
Willem Schagen (eesnimi ka Willy; 14. november 1925 Amsterdam – 25. mai 2012 Amsterdam ) oli Hollandi poksija.
Schagen sai poolraskekaalus (kuni 80 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) pronksmedali. Ta kaotas poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ota Rademacherile (Tšehhoslovakkia), kuid sai medali kohtunikekogu otsusega (toona valiti poolfinaalis kaotanutest üks pronksmedalisaaja).
Schagen poksis oktoobrist 1952 kuni juulini 1959 elukutselisena. Ta osales kokku 48 kohtumisel ning võitis neist 24 (neist 14 nokaudiga), kaotas 20 (neist 14 nokaudiga) ja viigistas 4 kohtumist. Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) elukutseliste Hollandi meister aastatel 1950–1953.
Irlava
pisi|left|Irlava koolimaja Irlava (varem Valdheimas) on küla (lielciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Irlava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 18 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel. Irlavas asuvad kultuurimaja, raamatukogu ja põhikool, seal tegutseb Rainise nime kandev lastekodu.
Irlavat on esmamainitud 1453. aastal. Tänapäevane Irlava küla moodustus XIX sajandil kohaliku kihelkonnakooli juurde, hiljem rajati sinna aga Irlava ja Grenči valla ühine vallamaja. Algselt kandis asula nime Valdheimas.
1840. aastal asutati Irlavasse Kuramaa rüütelkonna rahaga õpetajate seminar, kus said haridust Kuramaa kubermangu koolide lätikeelse õpetajad. Kool suleti venestamise käigus aastal 1900. Koolis õppisid dirigent Jānis Bētiņš, publitsist Pauls Dauge, jurist Atis Ķeniņš, helilooja Ernests Vīgners jt.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, kuhu on maetud 250 sõdurit.
Küla lõunaservas asuv hiiepaik Peņķi terviseallikas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all. Irlavas asuvad Irlavas vidusskola, Irlava, Bērnu namsi ja Dzintarkalni bussipeatus.
Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,8 meetrit ja 20 Irlavas kasvavat mändi on looduskaitse all.
Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Irlava kihid.
2018. aastal oli külas 533 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 518.
Kingu oja paljand
Kingu oja paljand (ka: Kingo oja paljand) on paljand Kingo oja kaldal, halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljandil paljanduvad Burtnieki lademe Koorküla kihtide kivimid. Paljand on nähtav 12 m pikkusel lõigul ja selle paksus on kuni 6 m.
Kotku raba
Kotku raba on raba Türi vallas Järvamaal.
Raba on kaitse all Kotku sihtkaitsevööndina Väätsa looduskaitsealal.
Ringtee (Tõrvandi)
Ringtee on tänav Tõrvandis.
Ringtee tänav algab ja lõpeb Aia tänaval ning on umbes 1 km pikk.
Selle tänava ääres asub mitu 5-korruselist korterelamut.
Konjugatsioon
Konjugatsioon on millegi ühinemine või ühendumine.
Bioloogias
Konjugatsioon võib tähendada kas
Keeleteaduses
Konjugatsioon võib tähendada kas
Packi sadul
Packi sadul (saksa: Packsattel, 1169 m) on kõrge mäekuru Austria Alpides Kärnteni liidumaa Lavanti oru ja Steiermargi liidumaa vahel. See ühendab Packi ja Preiteneggi.
Anomanulk
Anomanulk on setu elamus ahju ees olev pind majapidamisnõude jaoks.
Lepatriinu
Euroopas 11 liiki.
Blaine'i maakond (Idaho)
Blaine'i maakond (Blaine County) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.
Maakonna halduskeskus on Hailey.
Ajalugu
Maakond moodustati 1895. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 376.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Pascali kihlvedu
Pascali kihlvedu on Blaise Pascali tõestus Jumala uskumise kasulikkusest.
Võimalikud on neli varianti: Pascali järgi annavad kaks viimast, s.t mitteuskumise valikud inimese elu jaoks kas neutraalse (4: ei avalda mõju) või negatiivse tulemuse (3: põrgu), seevastu mõlemad uskumise valikud annavad positiivse tulemuse; kui uskuda ja Jumal eksisteeribki (1), siis tagatakse paradiis, kui uskuda ja Jumalat pole (2), teeb usk inimese elu lihtsalt paremaks ja harmoonilisemaks. Seega on Jumalasse uskumine igal juhul kasulik.
Pascali kihlvedu, mis ei ole küll jumalatõestus, püüab mänguteooria abil näidata, et Jumalasse uskumine on parim strateegia: kui Jumalat ei ole olemas ja temasse uskuda, on sellest sündiv kahju väike. Kui aga Jumal on olemas ja temasse ei usuta, siis on kahju suur. Niisiis on Jumalasse uskumine nagu kindlustuspoliis.
Roman Staněk
Roman Staněk (sündinud 25. veebruaril 2004 Valašské Meziříčís) on Tšehhi võidusõitja.
Kart
Staněk alustas rahvusvaheliselt kardispordiga 2014. aastal, võistledes 60 MINI kategoorias kuni aastani 2016. Järgmisel aastal siirdus ta OK Juniori ridadesse ning 2018. aastal osales kardisõidu maailmameistrivõistlustel OK kategoorias.
Vormel 4
2019. aastal debüteeris Staněk AÜE Vormel 4 Meistrivõistlustel üheistmelise autoga, kus ta osales külalissõitjana neljal võistlusel koos Lucas Alecco Roy, Rashed Ghanemi ja Rui Andradega. Samal aastal sõitis ta ka Itaalia Vormel 4 Meistrivõistlustel ja Saksamaa Vormel 4 Meistrivõistlustel US Racing-CHRS meeskonnaga koos Arthur Leclerci, Théo Pourchaire'i ja Alessandro Ghirettiga. Itaalias võidab ta Imolas ja võidab veel neli poodiumit. Saavutab edetabelis viiendaks. Saksamaa meistrivõistlustel saavutas ta veel kaks võitu ja kolm muud poodiumit, saavutades lõpparvestuses neljanda koha.
Euroformula Open
2021. aastal tegi Staněk debüüdi Motoparki meeskonnaga Euroformula Open Meistrivõistlustel viiendas voorus koos Cameron Dasi, Petr Ptáčeki, Matthias Lütheni, Jak Crawfordi ja Pepe Martíga. Ta võidab oma esimese võidu teises sõidus Imolas, lõpetades sprindis ameeriklase Jak Crawfordi ees, naaseb poodiumile kolmandas sõidus teise kohaga.
Vormel 3
2020. aastal pidi Staněk algselt sõitma Prema meeskonnas Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel, kuid hiljem läks ta enne hooaja avavõistlust koos meeskonnaga Charouzi Sauber Junior Team Vormel 3 vastu Igor Fraga ja David Schumacheri kõrval, asendades lahkuva Niko Kari ja saades noorimaks. meistrivõistlustel sõitja. Kaheksanda kohaga Monza ringrajal õnnestub tal võita oma hooaja esimesed ja ainsad punktid.
2021. aastal vahetab Staněk meeskonda, liigub koos Jak Crawfordi, Reece Ushijima, Roy Nissany ja Ayumu Iwasaga Hitech Grand Prix’le, talvel võistleb Aasia Vormel 3 ja ülejäänud aasta Vormel 3 sarjas. Aasia sarjas võidab ta 60 punkti ja saavutab kümnenda koha. edetabelis, saavutades oma parima tulemusena neljanda koha.
Vormel 3-s vallutab ta pärast vahelduvaid tulemusi oma esimese poodiumi teises Hungaroringi sõidus, saavutades Matteo Nannini ja Enzo Fittipaldi järel kolmanda koha. Seda korratakse Spas veel ühe suurepärase kolmanda kohaga Lorenzo Colombo ja Jak Crawfordi järel. Sulgeb üldarvestuses 29 punktiga 16. kohal.
Pärast Trident Motorspordi meeskonnaga Vormel 3 kollektiivkatsetel osalemist Stanekit kuulutab Itaalia meeskond koos Jonny Edgari ja Zane Maloneyga hooajaks 2022. Imola Stanek võidab teises sõidus oma esimese sõidu selles kategoorias, alistades Jak Crawfordi ja Isack Hadjari. Järgmises voorus Barcelonas võidab ta pole-positsiooni, sõidus lõpetab ta Victor Martinsi järel teisena.
Portugallased
Portugallased (endanimetus portugueses) on romaani rahvas Pürenee poolsaare lääneosas, Portugali põhirahvastik. Kogu maailmas elab hinnanguliselt 17,4 miljonit portugallast, neist Portugalis 10,2 miljonit. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 32 portugallast, neist 21 Tallinnas. Traditsiooniliselt on portugallaste hulgas levinud katoliiklus.
Portugallased on välja kujunenud romaniseerunud lusitiaanidest ja keltidest, kelle hulka hiljem segunes ka sueebe ja araablasi.
Eesti Massööride Liit
Eesti Massööride Liit (lühend EML) on mittetulundusühing, mis loodi 2001. aastal eesmärgiga tagada inimestele kvaliteetne massaažiteenus ja tagada massööride korralik tase. Esimese massöör I, II, III kutsestandardi kinnitas Tervishoiu ja Sotsiaaltöö Kutsenõukogu 16. aprillil 2002.
Višnieva järv
Kaldajoone pikkus on 13,6 kilomeetrit. Kaldad on 2-3 meetrit kõrged, kaetud männimetsaga. Kirdest piirab järve oos. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga madalamas osas on põhi kohati liivane, kohati savine. Višnieva järv on eutroofne järv. Järve lääneosas kasvavad harilik pilliroog ja ahtalehine hundinui, loode ja kaguosas kähar penikeel, mujal aga ujuv penikeel.
Višnieva järv asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järv on tähtis puhkekeskus, järve kaldal asuvad kaks puhkebaasi. Järve kaldal on katamaraanide ja paatide laenutus.
Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug, särg, ahven ja koger. Järve on lastud veel angerja, sasaani ja valgeamuuri maimusid.
Harkivi Polütehniline Instituut
Harkivi Polütehniline Instituut (ukraina keeles Національний технічний університет «Харківський політехнічний інститут») on kõrgkool (tehnikaalane rahvusülikool) Ukrainas Harkivis.
Ajalugu
2022. aasta juuni teises pooles sai sõjategevuses kannatada õppeasutuse spordikompleks, mis osaliselt hävis.
Thomas
Thomas on isiku- ja kohanimi. See võib esineda järgmistes tähendustes:
Pooljuhtplaat
pisi|Poleeritud 300 ja 150 mm pooljuhtplaadid. Täkked plaatides tähistavad kristallide orientatsiooni pisi|Suur 300 mm pooljuhtplaat enne lõikumist ja [[mikrokiip|mikrokiibiks pakkimist]] Elektroonikas on pooljuhtplaat või pooljuht vahvel (Inglise keeles wafer ) õhuke pooljuhi, näiteks ränikristalli, viilukujuline toorik. Seda kasutatakse pooljuhitööstuses mikrokiipide ja teiste mikroseadmete valmistamiseks. Pooljuhtplaatide sisse ja peale ehitatakse mikroelektroonikakomponente, see on nende alusmaterjaliks. Komponentide valmistamiseks on vaja palju samme: legeerimine või ioonide lisamine, söövitamine, erinevate materjalikihtide sadestamine ja fotolitograafiaga mustrite pealekandmine. Lõpuks üksikud mikroskeemid eraldatakse lõikamise teel pooljuhttükkideks ning pakendatakse pooljuhi korpustesse.
Mitmeid päikeseelemendi tüüpe valmistatakse sellistest pooljuhtplaatidest. Enamasti kasutatakse päikeseelementide valmistamiseks ära terve plaat.
Valmistamine
pisi|Kristalli kasvatamine pisi|50 mm, 100 mm, 150 mm ja 200 mm pooljuhtplaadid Pooljuhtplaadid valmistatakse ülipuhtast (99,9999999% puhtad) ning peaaegu defektivabast kristallilisest materjalist. Üks viis, kuidas kristalltoorikuid valmistada, on Poola keemiku Jan Czochralski leiutatud Czochralski meetod. Selles protsessis moodustub aluskristalli sulatades silindriline kõrge puhtusega monokristall pooljuhi (näiteks räni või germaaniumi) toorik.
Doonor ja aktseptorlisandid, näiteks räni korral boori või fosfori saab lisada sulanud pooljuhimaterjali täpsetes kogustes. Selle tulemusena legeeritakse pooljuht n- või p-tüübiks.
Puhastamine, karestamine ja söövitamine
Pooljuhtplaadid puhastatakse ebavajalike osakeste eemaldamiseks ja saagimisprotsessi käigus tekkinud vigade parandamiseks nõrga happega. Päikeseelementides kasutatavad paneelid karestatakse, et suurendada nende kasutegurit. Tekkiv fotosilikaadist klaas eemaldatakse plaadi servadest söövitamise käigus.
Standardsed plaadisuurused
pisi|Päikeseelementide pooljuhtpaneelid [[konveieril]] pisi|Lõpetatud päikeseelement Pooljuhtplaate on paljude läbimõõtudega, vahemikus 25–300 mm. Pooljuhte tootvaid tehaseid jagatakse selle järgi kui suuri plaate seal olevad masinad on võimelised tootma. Diameeter on vähehaaval suurenenud, et suurendada tootlikkust ja vähendada hinda. Praegused kaasaegseimad tehased kasutavad 300 mm läbimõõduga plaate ja järgmine standard on prognoositud olema 450 mm. Intel, TSMC ja Samsung arendavad eraldiseisvalt 450 mm prototüüptehast. Täpsed valmimisaastad sõltuvad paljuski uutest tehnoloogilistest edusammudest, sest sammuks ei saa ainult olemasolevaid tehnoloogiad laiendada.
Pooljuhtplaadid, mis ei ole ränist kasvatatud, võivad omada sama diameetri juures testsuguseid paksusi. Plaadi paksus sõltub kasutatava materjali tugevusest; plaat peab olema piisavalt tugev, et see käsitlemise ajal oma raskuse all ei murduks.
Analüütiline kiipide arvu hindamine
Pange tähele, et kiipide arv ei võta arvesse defektidest, joondumismärkidest ja kvaliteedi testimisest tulnud kadusid.
Kristalliline suund
pisi|[[Teemant|Teemandi kuubiline süngoonia,räni ühikrakk]] Pooljuhtplaadid kasvatatakse regulaarse kristallstruktuuriga kristallist. Näiteks räni ühikraku võre vahe on 5,430710 Å (0,5430710 nm). Plaatideks lõigates joondatakse pind võrreldes kristallvõrega kindlat pidi. Suund pannakse kirja Milleri indeksiga. Räni puhul on kõige tavalisemad suunad (100) või (111). Suund on väga tähtis, sest paljud kristalli struktuursed ja elektrilised omadused on tugevalt anisotroopsed. Ioonimplanteerimise sügavus sõltub plaadi kristallilisest suunast, kuna iga suund omab erinevaid transpordiradu. Tavaliselt toimub pooljuhi lõhenevus ainult vähestes hästi määratletud suundades. Plaati on piki lõhenemistasandeid võimalik lihtsamalt pooljuhitükkideks lõigata. Niiviisi lõigatakse keskmine pooljuhtplaat miljarditeks elektriahelateks.
Lisandid
Räniplaadid pole tavalisel 100% puhtast ränist vaid valmistatakse algsete legeeritud lisanditega. Lisandite kontsentratsioon on vahemikust 1013 kuni 1016aatomit cm3 kohta. Boor, fosfor, arseen või antimon lisatakse sulanud kristallile, et muuta see n- või p-tüüpi pooljuhiks. Ehhki kui võrrelda seda räni aatomite tihedusega 5×1022 aatomit cm3 kohta, on puhtus siiski üle 99,9999%. Pooljuhtplaatidel võib olla hapniku kontsentratsioonist tingitud kristallidefekte. Süsinikust ja metallidest tingitud saastust üritatakse võimalikult väiksena hoida. Elektroonilistel kasutusaladel peab hoidma üleminekumetallide kontsentratsiooni eriti madalal, alla ühe osa miljardi kohta.
Ühendpooljuhid
Kuigi räni on elektroonikatööstuses levinuim pooljuhtplaadi materjal, kasutatakse ka muid materjale. Näiteks galliumarseniid (GaAs), Czochralski meetodiga toodetav III–V pooljuht, on üks selliseid.
Mõdriku-Paasvere oosistik
Mõdriku-Paasvere oosistik on Lääne-Virumaal Vinni vallas paiknev oosistik. See koosneb neljast oosiahelikust ja kulgeb loodest kagusse. Tuntumad Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvad oosid on Mõdriku, Saueaugu, Voore, Veeru, Küti, Kulina ja Roela. Mõdriku ja Saueaugu vahelisel alal külgneb oosidega mõhnastik ning seetõttu ei tule oosid pinnamoes kuigi selgelt esile. Oosiahelik on paremini jälgitav Voorest lõuna pool, sest läände jääb moreentasandik ja itta soostunud orund.
Mõdriku-Paasvere oosistikul asuvate ooside harjakõrgus on 95–107 m. Oosistiku suhteline kõrgus on 10–15 m, Roelast lõuna pool 3–5 m. Ooside eristuvad kõrged tipud paiknevad korrapäraselt üksteisest 40–50 m kaugusel.
Augupüük
Augupüük on kõige arhailisem passiivne püügiviis. Augupüügil kasutati spetsiaalseid maapinda kaevatud ja okste jms kaetud süvendeid: auke. Aukude abil püüti hunte, põtru ja väiksemaid ulukeid.
Paldiski Insenerikomando
Paldiski Insenerikomando (saksa keeles Ingeniör-Kommando zu Baltischport, vene keeles Балтийская инженерная команда) oli Venemaa keisririigi ajal Paldiski sõjaväeobjektide ehitamise ja korrashoiuga tegelev üksus (komando). Komando oli eelkõige seotud Paldiski sõjasadama ehitamisega. Sadamat hakati ehitama 1715.
921. Laskurpolk
921. Laskurpolk oli Teine maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud jalaväeväeosa, mis kuulus 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisu.
249. Eesti Laskurdiviisi 921. Laskurpolgu moodustamist alustati 3. märtsil 1942. aastal Uurali sõjaväeringkonnas.
Kinksi vanad rannamoodustised
Kinksi vanad rannamoodustised on Läänemere staadiumi Antsülusjärve rannamoodustised, halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina.
921. Laskurpolk
Täiendav informatsioon
1942. aasta detsembris alanud Velikije Luki operatsiooni käigus 21. ja 22. detsembril toimus 249. Eesti Laskurdiviisi 921. ja 925. Laskurpolgu sõjameeste suurim vangilangemine või vabatahtlik nõukogude poolelt sakslaste poolele ületulek.
Kinksi vanad rannamoodustised
Kinksi oosi peal on Antsülusjärve rannavall. Oosi pikkus on 1,5 km ja absoluutne kõrgus võib olla pisut üle 25 m.
Smilgas
Smilgas on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Aloja vallas. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, valla keskusest Alojast 2 ning Riiast 118 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Eesti Rahvuslaste Liit
Eesti Rahvuslaste Liit oli Mordva poliitvangilaagris moodustatud noorte salajane vastupanuorganisatsioon, mille liikmed pidid vabadusse pääsedes jätkama võitlust Eesti iseseisvuse eest.
1962. aasta suvel organisatsiooni liikmed arreteeriti. 1. detsembril 1962 mõistis Eesti NSV Ülemkohus H. Uusküla eesistumisel nad süüdi Eesti NSV KrK § 68 lg 2, § 70 ja § 207 järgi ja karistas vangistusega range režiimiga parandusliku töö koloonias. Süüdimõistetud olid Erik Udam, Enn Tarto, Taivo Uibo, Jarmo Kiik, Valdo Reinart ja Priit Silla.
Elise-Eretria koolkond
Elise-Eretria koolkond on vanakreeka filosoofiakoolkond, mille rajas lühikest aega Sokratese tutvusringkonda kuulunud Phaidon Elisest Phaidon on ka Platoni ühe dialoogi nimitegelane, kuid sellest hoolimata ei ole tema ja esialgse Elise koolkonna õpetusest palju teada. Ka Phaidoni õpilase, Elise Pleistanose kohta ei ole teada nimest enamat.
Elise koolkonna tegevust jätkasid Megara koolkonna esindaja Stilponi juures õppinud Menedemos Eretriast ja Asklepiades Phleiusist, kes kolisid kooli Elisest Eretriasse, misjärel hakati Diogenes Laertiose tunnistuse kohaselt varem Elise koolkonnaks nimetatut Eretria koolkonnaks nimetama. Kuna mõlemast koolkonnast on võrdlemisi vähe teada ning ilmselt oli nendel koolidel tugev seos, siis nimetatakse neid tavaliselt koos Elise-Eretria koolkonnana.
Kuna Eretria koolkonna esindajad olid Stilponi õpilased, siis enamasti nähakse tugevat seost nende ja Megara koolkonna õpetuse vahel, mis väljendus usus ühtsesse hüvesuse ideese ning hea ja tõese teatavasse kokkukuuluvusse. Cicero ütleb oma Academicas, et Eretria koolkonna esindajad arvasid hea asupaigaks olevat vaimu (ladina mens) ning seetõttu oli nende jaoks vaimuteravus see, mis tõde mõista ja muust eristada suudab. Diogenes Laertiose väitel arvas koolkonna esindaja Menedemos, et tõde ei saa väljendada eitavate (vanakreeka ἀποφατικὰ) ega ka liidetud (vanakreeka συνημμένα) ning põimitud (vanakreeka συμπεπλεγμένα) väidetega, nõudes selle asemel kinnitavate (vanakreeka ἀποφατικὰ) ja ühetimõistetavate (vanakreeka τὰ οὐχ ἁπλᾶ) väidete kasutamist.
Lähilugemine
Lähilugemine (close reading) on lugemismeetod, mis keskendub üksikute detailide uurimisele tekstis. Nancy Boyles’i sõnul on lähilugemine teksti erinevate kihtide analüüsimine ning just selle kaudu jõuab lugeja teksti sügavama tähenduse mõistmiseni.
Lähilugemisel ei piirduta vaid ühekordse lugemisega. T. Shanahani sõnul oleks vaja teksti lugeda vähemalt kolm korda ning iga kord peaks keskenduma erinevatele aspektidele. Esimesel lugemisel keskendutakse sellele, millest tekst räägib, teisel lugemisel püütakse aru saada teatud sõnade või lõikude olulisusest ning kolmandal korral analüüsitakse ja võrreldakse kirjapandut nt sama autori teiste teostega.
Lähilugemise puhul ei räägita seega mitte teksti narratiivist, vaid vaatluse alla on võetud detailid ning peidetud sõnumi välja lugemine.
Näide: Kui võtta vaatluse alla muinasjutt "Kolm karu", võiks lähilugemisel leida vastused näiteks sellistele küsimustele nagu miks proovis tüdruk järele kõikide karude toolid, toidu ja voodid või miks lõhkus tüdruk ära just karupoja tooli, sõi ära just tema pudru ning läks just pisikese karu voodisse magama. Üheks vastuseks võiks olla see, et tüdruk justkui tahaks suureks kasvada, kuid täiskasvanute asjade kasutamine ei tee temast veel täiskasvanut.
Sunākste
Sunākste on küla (vidējciems) Lätis Aizkraukle piirkonnas Sunākste vallas. Asula asub Lauce jõe kaldal. Aastatel 2009–2021 jäi asula Jaunjelgava piirkonda.
Asulas asub nt vallavalitsus, põhikool, raamatukogu, postkontor.
Viinamärdi järv
Viinamärdi järv (ka Viinamärdi paisjärv) on paisjärv Tartu maakonnas Nõo vallas Luke külas.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.
Koralpe
Koralpe (sloveeni: Golica või Gola planina), mida nimetatakse ka Koralmiks, on mäestik Lõuna-Austrias, mis eraldab Kärnteni liidumaa idaosa Steiermargi liidumaa lõunaosast. Mäestiku lõunaosad ulatuvad Sloveeniasse. Põhjast lõunasse kulgedes kuiveneb see Lavanti jõkke läänes ja Sulmi jõkke idas. Selle kõrgeim tipp (2140 m) on Große Speikkogel, populaarne matkasihtkoht ja ka sõjaväelise radari õhuruumi jälgimise sõlm. Lõunas, Sloveenia territooriumil, külgneb see Poßrucki mäestikuga.
Koralpe koosneb enamasti moondekivimitest, millest mõned osad pakuvad geoloogidele ja poolvääriskivide kogujatele märkimisväärset huvi. Weinebenes ja selle ümbruses (samuti populaarne puhke- ja matkapiirkond) leidub pegmatiite, mis sisaldavad märkimisväärses koguses spodumeeni, muutes selle piirkonna Euroopa suurimaks teadaolevaks liitiumimaardlaks. Kvarts ja päevakivi koos tihedate metsadega andsid varasematel aegadel aluse klaasi- ja portselanitööstusele.
Praegu ehitatav Koralmi raudtee ühendab 2022. aastaks Koralmi tunneli kaudu läbi Koralpe liidumaapealinnad Klagenfurdi ja Grazi.
Aunurk
Aunurk on endisaegse toa lauatagune nurk, kus väikesel kolmnurksel laual või kapil olid teiste seas talu lauluraamat, katekismus, perekonna dokumendid. Aunurgad olid tüüpilised Põhja- ja Ida-Euroopa taluelamutele.
ARU TV
ARU TV on venekeelne veebitelekanal ja uudisteportaal. ARU TV asutas aktivist Pavel Morozov. ARU TV keskus asub Tallinnas. ARU TV loodi eesmärgiga, et võidelda Kremli propaganda vastu, vahendades Venemaal elavatele inimestele ja Valgevenes, Ukrainas ja Baltimaades vene keelt rääkivatele inimestele objektiivset informatsiooni.
Marátha, Santalárise ja Alóda veresaun
Marátha, Santaláris ja Alóda veresaun (türgi keeles: Muratağa, Sandallar ve Atlılar katliamı) toimus 1974. aastal Küprose konflikti ajal EOKA B küprosekreeklaste korraldatuna küprosetürklaste vastu Maráthas, Santalárises ja Alódas (Muratağa, Sandallar ve Atlılar).
2. septembril 1974 leidsid Türgi sõjaväelased Marátha lähedal asuvast massihauast 84 /89 veresauna ohvri surnukeha. Ohvrite arvu kinnitasid ÜRO missiooni Rootsi ohvitserid. Enne rünnakut oli Maráthas 93 elanikku. Üks ellujäänu dateeris rünnaku 14. augustile 1974. Kuna Marátha massihaudade avastamisega samal ajal leiti ka Santalárise (Sandallar) ja Alóda (Atlılar) külade lähedalt massihaudasid (37 hukkunut), nimetatakse neid kolme veresauna ka ühiselt Marátha, Santaláris ja Alóda veresaunaks (126 hukkunut ), mille mälestuspäevaks on Põhja-Küprose Türgi Vabariigis kuulutatud 14. august.
Keres
Keres on perekonnanimi.
Perekonnanime Keres on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal ja Kaagvere mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Keres Eestis 26 mehel ja 38 naisel.
Inés Arrimadas
pisi|Inés Arrimadas (aastal 2016) Inés Arrimadas García (sündinud 3. juulil 1981 Jerez de la Fronteras) on Kataloonia jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Kodanikud.
Aastal 2008 asus ta elama Barcelonasse. Aastast 2010 kuulub ta erakonda Kodanikud.
Isiklikku
Ta on aastast 2016 abielus Xavier Cimaga.
Liiger
pisi|Emane (vasakul) ja isane liiger Liiger on hübriid, mis on saadud isase lõvi ja emase tiigri ristamise teel. Ristamine toimus vangistuses olnud lõvide ja tiigrite vahel. Liigrid on suurimad praegu elavad kaslased. Liiger naudib ujumist.
Isase liigri pikkus on kuni 3,5 meetrit. Isase liigrid võivad kaaluda üle 300 kg; raskeim praegu elav liiger kaalub  400 kg.
Nõmmküla mõis
Nõmmküla mõis (saksa keeles Nömmküll, varem Kluttorp) oli rüütlimõis, hiljem Riguldi kõrvalmõis Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Ajalugu
pisi|120px|Taube suguvõsa vabahärravapp Nõmmküla küla kohta on allikais teateid 1520. aastast (Klotdorp). Mõisa on esimest korda mainitud 1620. aastal (Hof Nömkül). 1627. aastal ostis selle Hans von Fersen (1575−pärast 1641), kelle järeltulijate kätte jäi mõis 1813. aastani. Seejärel omandasid mõisa abielu kaudu Taubed, kellelt see võõrandati 1919. aastal.
Mõisaansambel
Ühekorruseline kivist häärber ehitati ilmselt XVIII ja XIX sajandi vahetusel. Tänapäeval on see mõningal määral ümber ehitatud.
Käsipall 2016. aasta suveolümpiamängudel
Käsipall 2016. aasta suveolümpiamängudel toimus 6.–21. augustini. 2016. aasta Rio de Janeiro suveolümpiamängudel oli käsipall 13. korda olümpiamängude programmis. Peeti nii naiskondade kui ka meeskondade võistlused. Naised osalesid käsipallis olümpiamängudel 11. korda. Nii meeste kui ka naiste turniiril osales 12 võistkonda. Käsipalli turniiri mängud toimusid Futra Arenal Barra olümpiapargis.
Meeste turniiri võitis Taani, kellele see oli esimene olümpiakuld, samas kui naiste turniiri võitis esimest korda Venemaa.
Moodne aeg
"Moodne aeg" on kirjastuse Varrak aastast 2001 väljaantav raamatusari.
Raamatusarja "Moodne aeg" eelkäijaks oli kirjastuse Varrak aastatel 1994–2001 väljaantud raamatusari "Iiris", mis aastal 2001 jagunes kaheks raamatusarjaks: "Moodne aeg" ja "20. sajandi klassika".
Aleksander Kaasik (fotograaf)
thumb|Autoportree Aleksander Kaasik (9. detsember 1941 Tallinn – 26. detsember 2017) oli eesti fotograaf.
Haridus- ja töökäik
Lõpetas 1970. aastal Antsla Sovhoostehnikumi ja 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis, mis jäi lõpetamata. Töötas aastatel 1959–1964 Tallinnas fotograafina. Seejärel töötanud põllutöölise, traktoristi, brigadiri, peaagronoomi, aineõpetajana tehnikumis, publitsisti ja ettevõtjana.
Tegutses pikka aega vabakutselise fotograafina.
Looming
Tema meelisharrastused olid fototurism ja fotokunst. Valmistanud pildivideoid, kirjutanud fotograafiateemalisi artikleid, arvamuslugusid ajalehtedele ja reisikirju. Reisinud aastatel 2007 kuni 2011 korduvalt Musta mere ääres, 2012 Valge mere ääres, 2013 Kaliningradis ning 2014 üle Kertši väina Krimmi.
Liikmesus
Oli Tallinna Fotoklubi liige.
Bulldozer (plaadifirma)
OÜ Bulldozer (ka Bulldozer Records) on Eesti plaadifirma. Firma asutati 2003. Firma omanikud on Hendrik Sal-Saller ja Aarne Valmis.
Firma on tootnud eeskätt Smilersi plaate.
Küttepuu
Küttepuu on kasvava metsa raie-eelsel hindamisel kasutatud madalaim kvaliteediklass (nn tarbeklass), mille kohaselt küttepuuks loetakse jalal seisev või maha langenud puu, mis ebasobivate mõõtmete või halva kvaliteedi tõttu ei kõlba traditsiooniliste tarbesortimentide valmistamiseks, vastates siiski küttepuidule esitatavatele nõuetele.Mõiste on tinglik. Küttepuud märgistati kluppimisel mitmekordse arvestamise vältimiseks ja hilisema kontrolli võimaldamiseks märkenoa või metsakriidi abil puukoorele tehtud X-kujulise ristiga.
Tänapäeval ei ole kasvava metsa raie-eelne hindamine raieks määratud puude kluppimisega ja nende tarbeklassi ettemärkimisega eriti levinud.
Terminoloogia
Kõnekeeles nimetatakse küttepuudeks ka küttepuitu, eriti puuhalge ja puuhalgude valmistamiseks lõigatud metsamaterjali. Samas on suhteliselt sage selle mõiste väärkasutus ka metsandus- ja energeetikaalastes tekstides. Sellise mõiste väärkasutuse tõttu tasub silmas pidada, et küttepuuna klassifitseeritud puu ei ole veel metsamaterjaliks üles töötatud. Kui küttepuu lõigatakse metsamaterjaliks, saab sellest küttepuit.
Tiina Torop
Tiina Torop (1969. aastani Tiina Kampus) (sündinud 21. juunil 1950 Tartus) on eesti kergejõustiklane, treener ja spordipedagoog.
Haridus
Ta lõpetas 1968. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ning 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri.
Sportlaskarjäär
Tiina Torop alustas kergejõustikutreeninguid 1960. aastal. Tema treeneriteks olid eri aegadel Milvi Haljasmaa, Endel Eedla, Hans Torim, Valter Kalam, Fred Kudu ja Arvo Lillestik. Ta tuli viiel korral Eesti meistriks (1971. ja 1973. aastal 100 m jooksus ning 1971., 1974. ja 1980. aastal kaugushüppes), samuti neljakordseks meistriks 4x100 m teatejooksus. Torop on tulnud ka viiekordseks sisekergejõustiku Eesti meistriks (1971., 1973. ja 1979. aastal 60 m jooksus ning 1971. ja 1972. aastal kaugushüppes).
Torop on võistelnud 13 korda Eesti koondises. Tema isiklikud rekordid on 60 m jooks 7,63 sek; 100 m jooks 12,1 sek; kaugushüpe 6,10 cm.
Rituaalne aasta
SIEF-i Rituaalse Aasta töörühm (inglise keeles: SIEF Working Group The Ritual Year) asutati 29. aprillil 2004 SIEF-i kongressi ajal Marseilles. Emily Lyle'i initsiatiivil toimus 11. juulil 2004 asutav konverents Šotimaal Edinburghis keldi ja šoti kultuuri instituudi territooriumil.
Tiina Torop
Treeneri- ja pedagoogitöö
Tiina Torop on töötanud TRÜ Spordiklubi treenerina, on olnud TRÜ kergejõustikukateedri õppejõud ja Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna spordikeskuse õpetaja, hiljem ka Tallinna Ülikooli lektor. Tema õpetatavad ained on peamiselt kiir- ja tõkkejooks, kaugushüpe ning mitmevõistlus. Torop on koostanud rohkesti kergejõustikualaseid õppematerjale ja kirjutanud teadusartikleid, teinud kaastööd ajakirjandusele.
Tiina Torop on olnud Eesti koondise hüppajate vanemtreener ning on Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi treener (kutsenimetus: kergejõustiku meistertreener, 2016. aastast), lisaks on töötanud kergejõustikutreenerina Soomes. 2012. aastal pälvis Torop Euroopa Kergejõustikuliidu (EAA) treeneritöö auhinna.
Rituaalne aasta
Rituaalse Aasta töörühma peamised uurimisteemad on tsiviilrituaalid ja -protsessioonid, kogukonna identiteet, maskeerimine ja draama, karnevalid, omandi- ja vahetussuhted, kalendritavade arvutianalüüs, sport, tants ja muusika rituaalse aasta raames, religioossete nähtuste tänapäevane rahvapärane kasutamine, kosmoloogia, sekulaarse ja religioosse vahekorrad erinevates religioonides, poliitilised rituaalid, agraarkultuuri, aga ka muude majandamisviisidega seotud peotoidud ja sümbolid. Rituaalse tavandi kõrval on olulisel kohal elukaare tavandi vaatlused, samuti paralleelid aastaringi ja elukaare vahel ning teised lähedased teemad.
Tiina Torop
Treeneri- ja pedagoogitöö
Ta on kuulunud Eesti Kergejõustikuföderatsiooni presiidiumi ja Eesti Spordiselts Kalevi treenerite nõukogu eestseisusse, lisaks on olnud 2005.–2009. aastal Kergejõustikuliidu kutsekomisjoni esimees ja 2009.–2017. aastal Eesti Olümpiakomitee kergejõustikutreenerite kutsekomisjoni liige.
Isiklikku
1969. aasta septembris abiellus ta Peeter Toropiga. Neil sündis kaks last, Liisi (1991) ja Kaarel (1992).
Rituaalne aasta
Seltsi juhib auesimees Emily Lyle ning tegevjuhid Irina Sedakova ja Laurent Fournier. Seltsi sekretär on Irina Stahl.
Puuder
pisi Puuder on kosmeetikas kasutatav pulber peamiselt näo kaunistamiseks.
Puudrit võidakse kasutada nii meigi aluskihina kui vastavalt vajadusele korduvaks pealekandmiseks, et vähendada rasuse naha läiget. Puuder on kas poolläbipaistev või dekoratiivse pigmendiga. Puuder ühtlustab näonaha tooni ning võib kaitsta ka päikese mõju eest.