cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Salvatore Bonanno
Bill Bonanno tegutses aeg-ajalt ka teleprodutsendina, tegeldes peamiselt Bonanno maffiaperekonna minevikku käsitlevate miniseriaalide ja filmidega. Koostöös Gay Talesega valmis samateemaline raamat "Honor Thy Father". Nii Bill kui ka Rosalie Bonanno avaldasid hiljem oma mälestused. Bill Bonanno autobiograafiline raamat "Bound by Honor: A Mafioso's Story" ilmus 1999. Samuti oli ta 1999. aasta telefilmi "Bonanno: A Godfather's Story" kaasstsenarist. Selles filmis mängis teda Tony Nardi.
Bill Bonanno suri 1. jaanuari hommikul 2008 südamerabandusse. Ta maeti oma isa kõrvale kalmistule Holy Hope Cemetery and Mausoleum.
Masinõppimine
Masinõppimine (inglise keeles machine learning) on teadusvaldkond, mille eesmärk on välja töötada empiiriliste andmete põhjal otsuseid ja ennustusi tegevaid algoritme.
Ajalugu
Masinõpe sai alguse 1950. aastatel, kui Arthur Samuel valmistas kabet mängiva programmi. Samuel oli üks esimesi, kes kasutas efektiivselt ära heuristilisi otsingumeetodeid ehk ajalise vahega õppimist. 1959. aastal avaldatud Oliver Selfridge artiklist "Pandemoonium" sai tehisintellekti valdkonnas klassika. Selfridge'i arhitektuur suutis modelleerida inimesega sarnast seaduspärasuste tuvastust. 1960. aastatel loodi esimene kunstlik närvivõrk – pertseptron. See teisendab sisendi x (reaalväärtustega vektor) väljundiks f(x), mis on tavaline binaarväärtus. Pertseptroni korral on tegu lineaarse klassifitseerijaga. 1970. aastatel arendas Ross Quinlan välja ID3 algoritmi, mis genereeris otsustuspuu. ID3 on C4.5 algoritmi eelkäija. Järgmistel aastakümnetel tuli välja selgituspõhine õpe ning uuesti hakkasid populaarsust koguma tehislikud närvivõrgud. Järgmisel kahel aastakümnel arendati andmekaevet, tekstiõppimist, abistatud õpet, induktiivset loogikaprogrammeerimist ja Bayesi võrkude põhjal õppimist. Viimase kümne aasta jooksul on tekkinud tugivektor-masinad, graafilised mudelid ning palju on arendatud masinõppimist robootikas ja masinnägemises.
Formaalne definitsioon
Tom Michael Mitchell on öelnud masinõppimise formaalseks definitsiooniks laialt tsiteeritud lause: "Arvutiprogramm õpib kogemusest E ülesannete klassi T ja tulemuste mõõdu P suhtes, kui selle tulemuslikkus klassi T ülesannetes, nii nagu mõõdetud P kaudu, paraneb kogemusega E."
Üldistus
Õppija põhiline eesmärk on teha üldistusi eelneva kogemustehulga põhjal. Programmi jaoks tulnud treeningandmed on suvalise tõenäosusjaotusega, kuid programm peab nende andmete põhjal eraldama informatsiooni, mis võimaldaks programmil luua kasulikke vastuseid ja teha üldiseid järeldusi.
Masinõppimine, andmebaasidest teadmiste avastamine ja andmekaeve
Neid kolme valdkonda aetakse mõnikord segi, kuna nad kasutavad tihti samu meetodeid ja kattuvad paljuski. Siiski on neil erinevusi:
Andmekaeve kasutab küll masinõppemeetodeid, kuid tihti on nende kasutamisel hoopis teine eesmärk. Samuti kasutatakse õppija täpsuse parandamiseks meetodeid andmekaevest.
Inimese mõju
Mõned masinõppesüsteemid proovivad andmeanalüüsi teha inimese intuitsioonita, kuid teised süsteemid kasutavad rohkem inimese ja masina koostööd. Inimese intuitsiooni pole võimalik täielikult elimineerida, kuna süsteemi disainija peab täpsustama süsteemile esitatavate andmete kuju ja andmete karakteriseerimiseks kasutatavaid mehhanisme.
Algoritmide tüübid
Masinõppe algoritmid jaotatakse oodatava tulemuse põhjal kategooriatesse:
Teooria
Masinõppe algoritmide ja nende jõudluse arvutuslik analüüs on teoreetilise informaatika üks harusid, mida kutsutakse arvutuslikuks õppeteooriaks. Kuna treeninghulgad on lõplikud ja tulevik on määramatu, ei pruugita õppeteooria algoritmide jõudlust alati õigesti kirjeldada. Algoritmide jõudluse kirjeldamiseks kasutatakse tõenäosuslikke piirdeid.
Peale jõudluse piirete kasutavad arvutusliku õppimise teoreetikud algoritmi ajalist keerukust ja õppimise võimalikkust. Arvutuslikus õppeteoorias on arvutus võimalik ainult siis, kui see saavutatakse polünomiaalse ajaga. On olemas kahte liiki ajalise keerukuse tulemusi. Positiivsed tulemused näitavad, et teatud funktsioonide klasse on võimalik ära õppida polünomiaalse ajaga. Negatiivsed tulemused näitavad, et teatud klasse ei saa ära õppida polünomiaalse ajaga.
Otsustuspuu põhjal õppimine
Otsustuspuu põhjal õppimine kasutab ennustava mudelina puu andmestruktuuri, mis ennustab soovitud muutuja väärtuse mitmete sisendparameetrite põhjal.
Tehislikud närvivõrgud
Tehisliku närvivõrgu õppimisalgoritm on algoritm, mis on inspireeritud bioloogiliste närvivõrkude struktuurist ja funktsioonist. Tänapäevased tehislikud närvivõrgustikud on mittelineaarsed statistilised andmemodelleerimise vahendid. Neid kasutatakse keerukate sisendite ja väljundite suhete modelleerimisel, andmetest seaduspärasuste otsimisel või mitmete muutujate ühise tõenäosusjaotuse statistilise struktuuri leidmisel.
Geneetiline programmeerimine
Geneetiline programmeerimine on bioloogilisest evolutsioonist inspireeritud metodoloogia, mille ülesanne on leida kasutaja poolt defineeritud ülesannetele neid lahendavaid programme. See on geneetiliste algoritmide spetsialiseerumine, kus iga osa on eraldi arvutiprogramm. Geneetiline programmeerimine on masinõppe nipp, mida kasutatakse arvutiprogrammide hulga optimeerimiseks nende suutlikkuse järgi etteantud ülesannet täita. Algselt genereeritakse suvaliselt programmide kogum ning aja möödudes jäävad valikulise protsessi toimel järele ainult parimad.
Induktiivse loogika programmeerimine
Induktiivse loogika programmeerimine on üks lähenemine reeglite õppimisele, kasutades loogilise programmeerimise meetodit ühtse esindajana andmetele, taustainfole ja hüpoteesidele. Kui ette on antud loogilise andmebaasina taustainfo ja hulk andmeid, tuletab induktiivse loogika programmeerimise süsteem hüpotiseeritud loogikaprogrammi, milles on kõik positiivsed ja mitte ühtegi negatiivset näidet.
Tugivektor-masinad
Tugivektor-masinad on hulk seotud juhendamisega õppe meetodeid, mida kasutatakse klassifikatsiooniks ja regressiooniks. Kui ette on antud hulk treeningandmeid, kus kõik andmed on eraldi kategooriatesse kuuluvatena märgistatud, siis tugivektor-masina treenimisalgoritm ehitab mudeli, mis ennustab, kuhu kategooriasse uus andmetükk kuulub. Tugivektor-masin loob hüpertasandi või hüpertasandite hulga mitmedimensioonilises ruumis.
Klasterdamine
pisi|Klasteranalüüsi tulemusel kolmeks klastriks eraldatud sisendandmed Klasteranalüüs või klasterdamine on mõõtmiste hulga eraldamine alamhulkadeks ehk klastriteks, nii et ühes klastris oleks kõik mõõtmised kuidagi omavahel seotud. Klasterdamine on üks juhendamata õppe meetoditest ja tavaline statistilise andmeanalüüsi meetod.
Bayesi võrgud
Bayesi võrk ehk suunatud atsükliline graafiline mudel on tõenäosuslik graafiline mudel, mis esindab juhuslike muutujate hulka ja nende tingitud sõltumatust suunatud atsüklilise graafi kaudu. Näiteks suudab Bayesi võrk esindada haiguste ja sümptomite vahelist tõenäosuslikke suhteid. Kui ette on antud sümptomid, siis Bayesi võrk suudab välja arvutada eri haiguste olemasolu tõenäosust.
Abistatud õpe
Abistatud õpe tegeleb sellega, kuidas õppija või agent peaks keskkonnas tegutsema, et maksimeerida pikas perspektiivis tasu. See algoritm üritab leida strateegia, mis teisendab keskkonna olekud nendeks tegudeks, mida agent peaks sooritama. Abistatud õppes, erinevalt juhendamisega õppest, ei anta ette korrektseid sisend- ja väljundpaare ega parandata vähem kui optimaalset käitumist.
Regressioonanalüüs
Regressioonanalüüs sisaldab eri tehnikaid ja meetodeid, et modelleerida muutujatevahelisi seoseid. Kasutatakse lineaarregressiooni ja polünomiaalset regressiooni.
Rakendusvaldkonnad
Masinõpe on kasutusel järgmistes valdkondades :
Tarkvara
RapidMiner, KNIME, Weka, ODM, Shogun Toolbox, Orange, Apache Mahout, scikit-learn ja SVM-Light on näiteid masinõppe tarkvaraplatvormidest.
Internetis on võimalus masinõpet õppida Andrew Ng veebikursusel ml-class.org, mis põhineb Stanfordi ülikool kursusel, mille loengumaterjalid on saadaval tasuta. Kursusel kasutatakse GNU Octave'i platvormi.
Miruts Yifter
Miruts Yifter (amhara keeles ምሩፅ ይፍጠር; 1. jaanuar 1938 või 15. mai 1944 Adigrat – 22. detsember 2016 Toronto, Kanada) oli Etioopia pikamaajooksja, kahekordne olümpiavõitja.
Putu
Putu on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Miruts Yifter
Pärast 1972. aasta olümpiamängudelt naasmist pidi ta Etioopia sõjaväelise riigivõimu ajal vanglas istuma, kuna ta ei olnud olümpiamängudelt võitnud kuldmedalit. Sellest hoolimata jätkas Yifter treenimist ja sai osaleda 1973. aasta alguses toimunud Aafrika mängudel Lagoses, kus võitis kuldmedali 10 000 meetri jooksus, edestades järgmisi üle 40 sekundiga. 5000 m jooksus võitis keenialase Ben Jipcho järel hõbemedali.
Putu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Miruts Yifter
Ta jäi kõrvale 1976. aasta suveolümpiamängudest Montréalis, kuna paljud Aafrika riigid, sh Etioopia, boikoteerisid neid mänge.
Putu
Rahvastik
Putul elas 2012. aasta 1. jaanuaril 36 elanikku. 2007. aastal oli külas 52 elanikku. 2010. aastal vähenes elanikkond 10 inimese võrra ehk 21%.
Miruts Yifter
1979. aasta Aafrika meistrivõistlustel Dakaris võitis ta kuldmedali nii 5000 kui ka 10 000 meetri jooksus.
Aastatel 1977 ja 1979 võidutses ta maailma karikavõistlustel mõlemal korral nii 5000 kui ka 10 000 meetri jooksus.
1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas võitis ta kuldmedali 5000 meetri ja 10 000 meetri jooksus. Mõlemal korral saavutas ta võidu talle omase 300-meetrise lõpuspurdiga.
Putu
Ettevõtlus
Putul tegutsevad talunikud FIE Kaja Noobel ja FIE Kaido Kriisa ning Voore põhikoolile bussiveoteenust osutav FIE Andres Altmäe.
Miruts Yifter
1982. aastal võitis ta krossijooksu maailmameistrivõistlustel kuldmedali meeskondlikus arvestuses.
Putu
Infrastruktuur
Putul on bussipeatus ja toimiv bussiliiklus. Internetiühendus on umbes 70% majapidamistes. Külas on ainult kruusateed, millele on kevaditi seatud liikluspiirangud.
Miruts Yifter
2008. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli Yifter Etioopia lipukandja.
Pärast sportlaskarjääri lõppu tegutses ta treenerina. 1990. aastate lõpus kolis Yifter Kanadasse. Ta suri 2016. aasta 22. detsembril Torontos.
Putu
Haridus
Enamik Putu küla lapsi saab põhihariduse Voore põhikoolis. Gümnaasiumiteed jätkatakse kas linnakoolides (Tartus, Jõgeval, Mustvees) või naabervallas Oskar Lutsu Palamuse gümnaasiumis.
Heavy Metal
"Heavy Metal" on 1981. aastal Kanadas Leonard Mogeli produtseeritud animafilm. Leonard Mogel oli ka samanimelise ajakirja väljaandja.
Miruts Yifter
Haile Gebrselassie on nimetanud Yifteri üheks oma suurimaks eeskujuks.
Yifteri täpne sünniaeg pole aega ja see tekitas küsimusi juba 1980. aasta Moskva olümpiamängude ajal. Rahvusvaheline Kergejõustikuliit (IAAF) märgib tema sünniajaks 15. maid 1944, kuid mõnede teiste andmete järgi oli ta sündinud 1938. aastal.
Heavy Metal
Film valmis mitme joonisfilmistuudio, sealhulgas CineGroupe'i ja Atkinson Film-Artsi koostööna. Film on mitme ulmeloo antoloogia, mis ilmusid ajakirjas Heavy Metal. Eraldi osi ühendab salapärane hõõguv roheline kera Loc-Nar, mis on kogu maailma kurjuse summa. Filmis on taotletud teatavat kultuurselt tasakaalustatud labasust ja popkunstile omast robustsust. Omamoodi võib seda täiel määral pidada friigifilmiks, sest kasutatud on kõige tüüpilisemaid koomiksimotiive nagu Superman või Sin City, aga antud sellele nihestus, mis muudab filmi üldsusele seedimatuks. Nagu ka ajakirjas, on lood hingestatud äärmiselt lopsaka vägivalla, alastistseenide ja seksuaalsusega. Filmis on kasutatud palju rotoskooptehnikat ja kaasatud mitu Kanada kuulsat näitlejat ja modelli. Kuigi filmi valmimisest on möödas mitu aastakümmet, on see endiselt populaarne, mida tõestab selle menu festivalidel ja filmi DVD-de nõudlus. Antud animafilmi taustalood on tõusnud tänapäevaks lausa kultustasandile. Näiteks on oma jõulise panuse andnud Black Sabbath, Nasareth ja Devo.
"Soft landing"
Filmi avab esimene osa "Soft Landing" ("Pehme maandumine"). Maa orbiidil tiirleva kosmoselaeva luuk avaneb ja sealt väljub kuuekümnendate Corvette, mida juhib astronaudiskafandris kosmonaut. Sisenenult Maa atmosfääri hakkab astronaut koju sõitma.
Harry Canyon
Tegevustik toimub aastal 2031 düstoopilises tulevikumaailmas. Loo peategelaseks on küüniline ja sarkastiline taksojuht Harry Canyon. Enesekaitseks on ta paigaldanud tagaistme alla seadeldise, mis lõhustab kurjategija olematuks tolmuks. Ta satub intsidenti kus paks gangster ja tema küborgist abiline tapavad muuseumi trepil arheoloogi. Harry lubab taksosse põgeneva arheoloogi tütre, kes reedab talle saladuse oma isa avastuse kohta. Tehiskeha Loc-Nar, mille nimel inimesed on nõus üksteist tapma. Noormees viib tüdruku enda juurde, kus tüdruk riietab end lahti, ronib voodisse ja nad armatsevad tuliselt terve öö. Kui Harry ärkab, on tüdruk kadunud ja korterisse tungib kari politseinikke, kellele Harry väidab et ei tea juhtunust midagi. Sel päeval on noormehe suurimaks hirmuks paks gangster, kes hirmutas Harryt kui ta ei kavatse koostööd teha. Hiljem võtab tüdruk temaga ühendust ja pakub välja, et nad võiksid Loc-Nari maha müüa ja raha ära jagada. Kui gangster Loc-Nari kätte sai, avas ta laeka ja roheline kera lõhustas ta tükkideks. Kui tüdruk suunab oma relva Harry poole, on sunnitud noormees käiku laskma oma tagaistme alla monteeritud tapamasina ja tüdruku tolmuks pihustama.
Den
Nohikust teismeline Dan leiab ümmarguse rohelise meteoriidi ja paneb selle oma kivikollektsiooni. Paar nädalat hiljem muundab salapärane meteoriit poisi alasti kiilakaks musklimeheks Deniks ja saadab ta maailma nimega Neverwhere. Seal maandub ta hiiglaslikul tootemisambal ja on tunnistajaks noore neiu ohverdamisele kummalise rituaali kaudu. Päästnud tüdruku, räägib neiu, et on pärit Briti kolooniast Gibraltarilt, mis asub samuti planeedil Maa. Tema nimi on Katherine Wells. Tüdruk otsustab meest tänada pakkudes talle seksuaalseid naudinguid. Samal ajal satub neile peale mees nimega Ard, kes soovib Loc-Nari abil maailma valitseda. Mees jäätab neiu kehalised protsessid ja lubab nii tüdruku kui ka kõik ülejäänud maailma inimesed tappa, kui Den talle rituaali läbi viinud kuningannalt Loc-Nari ei varasta. Varastav mees jääb vahele ja võetakse kinni. Kuninganna lubab mehe vastu leebust üles näidata kui ta temaga suguühtesse asub. Denil õnnestub põgeneda ja varastada Loc-Nar. Teda jälitavad nii kuninganna kui ka tema sõdurid. Den päästab tüdruku ja kuninganna ning Ard peavad maha verise lahingu. Den pagendab kuninganna ja Ardi ning loobub Neverwhere'i valitseja kohast.
Captain Sternn
Kosmoselaevas olevat kapten Sternni süüdistatakse kuritegudes. Tunnistaja Hanover Fiste on sunnitud rääkima Sternni tumedate tegude ja soovide tagamaast. Loc-Nari mõjul muutub ta hiiglaslikuks lihamäeks ja hakkab Sternni taga ajama. Kui Sternn on nurka aetud, muutub Fiste taas tavapäraseks ja läbi evakueerumisluugi saadab Fiste kosmoseavarustesse.
B-17
Teise maailmasõjaaegne pommitaja B-17 Pacific Pearl moodustab keerukaid manöövreid. Tagasi baasi jõudes avastab lenduri abi eest surnud meeskonna ja märkab lennuki pooles hõljuvat Loc-Nari. Sisenenud lenduriruumi ja hoiatanud pilooti, äratab roheline kera surnud meeskonnaliikmed zombidena, kes omakorda tapavad lenduri abi. Imevaevu pääsenud piloot avastab end saarelt mil toimivad vaid lendurzombid.
Taarna
Loc-Nar tabab kukkudes vulkaani ja muudab selle ümbruses elava rahva mutanteerunud metslasteks, kes ründavad rahuliku küla elanikke. Külavanemad kutsuvad viimases hädas appi viimased sõdalasrassi esindajad taarakianid. Taarna, kes on noor ja kaunis sõdalasneitsi, jõuab kohale liiga hilja ja avastab, et küla on hävitatud. Ta otsib üles metslaste kindluse, kuid metslased võtavad ta kinni ja peksavad poolsurnuks. Vigastatuna saadab ta siiski vastu astuda metslaste pealikule ja hävitab ta. Viimast jõudu kokku võttes lendab ta Loc-Nari ja hävitab selle.
Aleti järv
Aleti järv (ka Aleti paisjärv) on paisjärv Raplamaal Kehtna vallas. Asub Hirve peakraavil.
Tangentsiaalpinge
Tangentsiaalpinge ehk nihkepinge on lõikepinna sihis mõjuv pingekomponent.
Tangentsiaalpinge on vektoriaalne suurus, tähis \vec{\tau}. Kogupinge avaldub normaalpinge \sigma ja tangentsiaalpinge \tau kaudu valemiga. Kogupinget pole aga otstarbekas kehas mõjuvate pingete hindamiseks kasutada, sest paljud materjalid taluvad normaal- ja tangentsiaalpingeid erinevalt, mistõttu vaadeldakse neid eraldi.
Kui normaalpinged püüavad keha üksikuid osakesi lõikepinna normaali sihis lähendada või eemaldada, siis tangentsiaalpinged püüavad neid osakesi lõikepinnas üksteise suhtes nihutada. Seetõttu nimetatakse tangentsiaalpingeid ka nihkepingeteks.
Nueva Esparta osariik
Halduslikult jaguneb 11 omavalitsusüksuseks.
Vektoriaalne suurus
Vektorsuurusi tähistatakse noolega tähise kohal (\vec v, \vec F) või kasutatakse paksu kirja (\mathbf v, \mathbf F). Kui vektorsuuruse tähis on harilikus kaldkirjas (v, F), siis tähistab see vektori moodulit, s.o suuruse absoluutväärtust (v= |\vec v|, F= |\vec F|).
Vektorsuurust kirjeldatakse sageli ristkoordinaatidega, s.o arvväärtustega, mis määravad vektori suuna ja pikkuse (tasapinnal või ruumis).
Vahtramäe Emil
"Vahtramäe Emil" on rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgren lasteraamat.
Eestikeelses esmatrükis leiduvad aastatel 1963–1970 kirjutatud lood "Vahtramäe Emil", "Vahtramäe Emili uued vembud" ja "Vahtramäe Emil on veel elus".
Sisu
Peategelane Emil Svensson oli siniste silmadega väike ja jonnakas poisiklutt. Ta elas Rootsis, Smålandi maakonnas Vahtramäe külas Kassisalu talus koos isa Antoni, ema Alma, õde Ida, sulase Alfredi ja tüdruk Liinaga. Emil satub ühtelugu pahandustesse. Ta ei ole pahatahtlik, ta lihtsalt ei mõtle oma tegude tagajärgedele. Näiteks kord, kui väike Ida tahtis hästi kaugele näha, oli Emil abivalmis ja tõmbas õe lipuvarda tippu. Teine kord mängisid lapsed, et Emil on arst ja Ida haige, ning et Ida haige moodi välja näeks, värvis Emil tal näo tindiga siniseks.
Alati, kui Emil pahandust tegi, pani isa ta tislerivärkstuppa luku taha. Emilile aga meeldis tisleritöötoas – iga kord, kui ta mõne vembu pärast seal istus, vestis ta endale ümberringi vedelevatest puutükkidest ja lauajuppidest mõne kena pisikese puukuju. Lõpuks oli tal neid puukujusid 369 tükki.
Heidenreich Vincke von Overberg
Vincke pärines Kameni lähedalt Vestfaalist. Ta oli 1427/1430–1432 Lihula komtuur, seejärel kuni 1434 Kuldīga komtuur, seejärel tagandati ta aga kõrgematest orduametitest tõenäoliselt maiskondade konflikti tõttu. 1435–1436 ja 1437–1438 oli ta Võnnu foogt ja valiti seejärel Vestfaali "partei" poolt ordumeistriks.
Vickele vastandus aga Reinimaalaste "partei", kes valis ordumeistriks Järva foogti Heinrich von Notlebeni. Kõrgmeister Paul von Rusdorf toetas viimast, kuid Liivimaa-siseselt kaldus ülekaal peagi Vincke kasuks. 1439. aastal kinnitati ta Liivimaal ordumeistriks, teda toetas ka Saksa meister. Notleben loobus vabatahtlikult ordumeistriks konkureerimast ja sai 1441. või 1442. aastal maamarssaliks. Kõrgmeister kinnitas Vincke küll ametisse alles 1441. aastal, kui selleks sai Konrad von Erlingshausen.
Vincke suri loomulikku surma.
Ta Khmau
Ta Khmau on linn Kambodžas, Kândali provintsi keskus.
Siselinna kalmistu
pisi|Siselinna kalmistu pisi|püsti|Siselinna kalmistu Siselinna kalmistu on Tallinna linna hallatav kalmistute kompleks Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis, kontori aadress Toonela tee 7. Praegu 18 hektari suurune kalmistukompleks paikneb Tallinna lõunaküljel, Tartu maanteest poole kilomeetri võrra läänes, Ülemiste järvest üle Järvevana tee.
Siselinna kalmistu haldab kolme eri aegadel tekkinud kalmistut:
Tihti loetakse kompleksi osaks veel neli lähikonnas asuvat kalmistut, kuid need ei kuulu Tallinna linna hallatava kompleksi koosseisu:
Vana-Kaarli kalmistu
pisi|1883. aastal ehitatud Vana-Kaarli kalmistu väravaehitis-kabel Eestlaste 1864. aastal asutatud Tallinna Kaarli kiriku Kaarli koguduse Vana-Kaarli kalmistu rajati, kuna Kalamaja kalmistu jäi kogudusele kitsaks. Vana-Kaarli kalmistu on kõrvalasuvast Nevski kalmistust (nn vene kalmistust) üheksa aastakümmet noorem.
Sissepääs Vana-Kaarli kalmistule asub Toonela teel ja kulgeb läbi Vana-Kaarli kalmistu väravaehitise-kabeli. Vana-Kaarli ja Aleksander Nevski kalmistuid lahutab kunagine kõrge paekivimüür, mille põhjapoolses osas on lahtine ava, kustkaudu kulgeb avar tee ühelt kalmistult teisele.
1927. aastal loodud kalmutähis (skulptor Ferdi Sannamees) hävis Teise maailmasõja ajal 1944. aastal ning taastati algsel kujul 1970. aastal Sannamehe kipsmudelite järgi. 1990. aastate algul pronksbüst varastati ja asendati graniitbüstiga.
thumb|1944. aasta [[Märtsipommitamine|märtsipommitamise ohvrite mälestusmärk Siselinna kalmistul]]
Kambja vald (Kambja kihelkond)
Vallas oli 293 talundit ja need kasutasid 6667 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Kaatsi küla aladel.
1892 liideti Suure-Kambja vallaga Raanitsa ja Väike-Kambja vald.
Uta Hagen
Uta Thyra Hagen (12. juuni 1919 Göttingen – 14. jaanuar 2004 New York) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja teatripraktik.
Päritolu
pisi|Uta Hagen ja [[Paul Robeson 1943. aastal Theater Guildi lavastuses "Othello"|alt=Uta Hagen]] Uta Hagen on sündinud Göttingenis Saksamaal. Tema ema oli ooperilaulja Thyra Hagen (Leisner) ning isa kunstiajaloolane ja muusik Oskar Hagen. 1924. aastal emigreerusid nad perekonnaga USAsse. 1936. aastal õppis ta ühe semestri Londoni teatriakadeemias RADA (Royal Academy of Dramatic Art). Tema esimene roll kutselise näitlejana oli Ophelia Hamletis. 1937. aastal kolis ta New Yorki.
Näitlemismeetod
Uta Hagen töötas välja näitlemismeetodi, mis suures osas põhineb Konstantin Stanislavski süsteemil. Uta Hageni meetod ei ole Stanislavski läbielamiskunst, vaid asendamiskunst. Näitleja asendab enda kogemused, teadmised ja emotsioonid karakteri omadega, sel viisil näitleja mitte lihtsalt ei näita karakterit ja tema emotsioone, vaid teab ja tunneb neid isiklikult.
Kâmpôt
Kâmpôt on linn Kambodža lõunaosas Teuk Chhou jõe põhjakaldal, Kâmpôti provintsi keskus.
Kâmpôt on pealinna Phnom Penhi ja Sihanoukville'iga ühendatud riikliku maantee ja raudtee kaudu.
Linna ümbruses kasvatatakse peamiselt riisi, banaani, kookospalmi ja harilikku durianipuud. Mägisemad alad on kaetud tiheda metsaga (sealhulgas on esindatud väärispuud: dalbergia ja tiikpuu). Samuti toodetakse seal soola. Kâmpôt on kuulus ka pipratootmise poolest.
Kâmpôt on populaarne sihtkoht nii kohalikele nädalavahetuse veetmiseks kui ka turistidele. Linna juurest saab alguse Bokori rahvuspark koos koloniaalajast pärit varemetega Bokori mäel, samuti on läheduses rannikulinn Kêb ja Teuk Chhou loomaaed.
Vietnami sõja ja Kambodža kodusõja ajal 26. veebruarist kuni 2. aprillini 1974 võitlesid Kâmpôti juures kontrolli pärast linnas Kambodža valitsuse väed ja punased khmeerid. Kâmpôti lahing lõppes valitsusvastaste võiduga. Mõlemad pooled kandsid lahingus raskeid kannatusi.
Frederik (Taani kroonprints)
thumb|Taani kroonprints Frederik (2015) thumb|Taani kroonprints Frederik Taani kroonprints Frederik (Frederik André Henrik Christian; sündinud 26. mail 1968 Kopenhaagenis) on Taani kuninganna Margrethe II ja tema abikaasa, prints Henriku vanem poeg ning Taani troonipärija. Kuningaks saamise korral oleks tema tiitel Taani kuningas Frederik X.
Sünd
1968. aastal sai ta nime oma vanaisa, Frederik IX järgi; Taani kombe kohaselt saavad kõik kuningad nimeks Frederik või Christian. Tema ristivanemad olid Taani prints Georg, parun de Watteville-Berckheim, krahv Etienne de Laborde de Monpezat, Kreeka kuninganna Anne-Marie, Luksemburgi suurhertsoginna Joséphine-Charlotte ja Brigitta Juel Hillingsø.
Haridus ja sõjaväeline teenistus
Kroonprints õppis Krebs' Skole algkoolis aastatel 1974–1981, 1974–1976 oli ta koduõppel, sealt edasi aga käis koos teistega koolis. 1982–1983 oli prints vahetusõpilaseks École des Roches'is Prantsusmaal. 1986 lõpetas kroonprints Øregaardi Gymnasiumi.
1992–1993 õppis prints Frederik Henrikseni nime all Harvardi ülikoolis politoloogiat. Järgmisel aastal viibis ta kolm kuud Taani riigi ÜRO missioonil New Yorgis. Ta sai politoloogias magistrikraadi Aarhusi ülikoolist 1995 ning 1998–1999 töötas kroonprints Pariisi Taani saatkonnas sekretärina.
Prints on läbi teinud ulatuslikud militaarkursused ning sõjaväeteenistuse. 2001–2002 läbis ta täiendkoolituse Taani Kuninglikus Kaitsekolledžis ning on jätkuvalt aktiivteenistuses. Aprillis 2004 sai printsist komandör mereväes, kolonelleitnant (Oberstløjtnant) armees ning kolonelleitnant õhuväes.
Perekond
left|thumb|250px|Kuninglike pulmade puhul Fääri saartel välja antud postmark
Riiginõukogu istungil 8. oktoobril 2003 andis kuninganna Margrethe II oma nõusoleku kroonprintsi ja Mary Elizabeth Donaldsoni, Austraaliast pärit turunduskonsultandi abielule. Laulatus toimus 14. mail 2004 Kopenhaagenis.
25. aprillil 2005 teatas õukond, et paar ootab oma esimest last ning 15. oktoobril 2005 sündis neil poeg, kes sai vana traditsiooni järgides ristimisel nimeks Christian.
26. oktoobril 2006 teatas õukond teise lapse ootusest. 21. aprillil 2007 sündis tütar, esimene Taani printsess alates 1946. aastast. Tüdruk ristiti 1. juulil 2007 ning tema nimeks sai Isabella Henrietta Ingrid Margethe. Enne nime teatavaks tegemist oli Taani press andnud talle hüüdnime Lillepigen, mis tähendab hellitavalt väike tüdruk.
8. jaanuaril 2011 sündisid peres kaksikud, tütar Josephine Sophia Ivalo Mathilda ja poeg Vincent Frederik Minik.
Aaron (täpsustus)
Aaron võib tähendada järgmist:
Kalvi vald
Kalvi vald (saksa keeles Pöddes) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, 1866 –1939. Vallamaja asus Viru-Nigulas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Valla pindala oli 132 km² ja elanikke oli 3949 (1922. aasta seisuga).
Vallas oli 562 talundit ja need kasutasid 8613 ha maad.
Vallas asus Kalvi asundus, Aseri tsemendivabrik.
Kalvi vald moodustati 1866. aastal, kuid sama aasta oktoobris liideti see vald Unukse vallaga ja sama aasta detsembris liitmisotsus ka tühistati. 1891. aastal liideti Kalvi vallaga Unukse, Aseri ja Vasta vald.
1939. aasta vallareformiga moodustati Kalvi, Pada ja Kunda-Malla vallast, Mahu vald.
San Antonio
San Antonio on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Bexari maakonna halduskeskus.
Rahvastik
San Antonio on USA-s suurima elanike arvuga linn, kus ladinaameeriklased on enamuses (2020. aastal moodustasid ladinaameeriklased 63,85% rahvastikust).
Haridus
San Antonios asuvad Texase Ülikool San Antonios ning mitu eraülikooli, sealhulgas University of the Incarnate Word.
Transport
San Antonio kesklinnast 13 km kaugusel põhjas asub San Antonio rahvusvaheline lennujaam.
Turism
Igal aastal külastab San Antoniot 32 miljonit inimest.
Sport
Linnas asub korvpalliklubi San Antonio Spurs. Linna suurim spordihall on Alamodome, kus peetakse võistlusi paljudel erinevatel spordialadel.
Don S. Davis
Don Sinclair Davis (4. august 1942 Aurora, Missouri – 29. juuni 2008) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, näitekunstiprofessor, maalikunstnik ja endine Ameerika Ühendriikide maaväe kapten.
Karjäär
Ta oli paljudele televaatajatele eelkõige tuntud George Hammondi kehastajana ulmesarjas "Tähevärav SG-1" (1997–2007) ja enne seda major Garland Briggsina telesarjas "Twin Peaks" (1990–1991).
Telesarjas "MacGyver" oli ta Dana Elcari dublant ja sarja kahes osas olid tal ka erinevad pisirollid. Kolmanda hooaja jagudes "Plahvatus" ja "Hädaohus" mängis ta vastavalt seguautojuhti ja salakütt Wyatt Porterit.
Ta on ka mänginud Dana Scully isa sarjas "Salatoimikud". Kanada publikule võib Davis olla tuttav tuntud "Heritage Minutes'i" lühifilmidest, kus ta kehastas ülbet Ameerika kullaotsijat, kes sihtis relvaga ratsapolitseinik Sam Steele'i. Ta on veel mänginud Racine Bellesi mänedžeri filmis "Oma liigas".
Ümbrus
pisi|Tasandil on hulk V punkti p ümbruseks parajasti siis, kui V sisaldab mingit ringi keskpunktiga p pisi|Ristkülik tasandil ei ole oma nurkadele ümbruseks Ümbrus on matemaatiline mõiste, mis määratletakse kõige üldisemal kujul topoloogias, kuid mida kasutatakse ka teistes matemaatika harudes, näiteks matemaatilises analüüsis. Ümbrus on matemaatilises analüüsis kasutatava ε-ümbruse mõiste üldistus. Punkti ümbrusest võib mõelda kui niisugusest seda punkti sisaldavast hulgast, kus ükskõik mis suunas saab punktist õige pisut eemalduda ilma sellest hulgast väljumata.
Definitsioon topoloogilises ruumis
Olgu (X; \tau) topoloogiline ruum.
Punkti ümbrus
Olgu p \in X ja V \subset X. Hulka V nimetatakse punkti p ümbruseks, kui V sisaldab mingit lahtist hulka U, millesse kuulub punkt p.
Punkti kõigi ümbruste hulka nimetatakse selle punkti ümbruste süsteemiks. Punkti p ümbruste süsteemi tähistatakse või (kui on selge, missugust topoloogiat vaatleme).
Hulga ümbrus
Olgu S \subset X ja V \subset X. Hulka V nimetatakse hulga S ümbruseks, kui V sisaldab mingit lahtist hulka U, mis sisaldab hulka S.
Seega hulk V on hulga S ümbrus parajasti siis, kui V kõigi hulga S punktide ümbrus.
Lahtine ümbrus
Ümbrus V ei pea ise lahtine olema. Kui V on lahtine hulk, siis nimetatakse teda (punkti p või hulga S) lahtiseks ümbruseks. Mõnedes allikates mõeldaksegi sõna ümbrus all aga lahtist ümbrust.
Punkti ε-ümbrus
Olgu (X; \rho) meetriline ruum, p \in X ja. Punkti p \epsilon-ümbruseks ehk lahtiseks keraks keskpunktiga p ja raadiusega \epsilon nimetatakse siis hulka.
Punkti ümbrus
Iga meetrilist ruumi võime vaadelda topoloogilise ruumina (vt alajaotust Meetriline ruum topoloogilise ruumina artiklis Topoloogiline ruum) ja nii saame meetrilises ruumis kasutada eeltoodud punkti ja hulga ümbruse definitsioone topoloogilises ruumis. Kui aga näiteks punkti ümbruse definitsioon meetrilise ruumi jaoks ilma topoloogia mõistet kasutamata lahti kirjutada, saame järgneva definitsiooni:
Olgu (X; \rho) meetriline ruum, p \in X ja V \subset X. Hulka V nimetatakse punkti p ümbruseks, kui V sisaldab mingit lahtist kera keskpunktiga p.
Lihtne on veenduda, et eeltoodud punkti ümbruse definitsioonis sõnade "lahtine kera" asendamisel sõnadega "kinnine kera" või lihtsalt sõnaga "kera" (s. o. lahtine või kinnine kera) saaksime samaväärse definitsiooni.
Reaalarvu ε-ümbruse ja ümbruse definitsioon
Arvestades, et kõigi reaalarvude hulk \mathbb{R} on meetriline ruum kaugusega, määratletakse reaalteljel punkti ε-ümbrus ja ümbrus järgnevalt:
Olgu ja. Punkti x \epsilon-ümbruseks nimetatakse vahemikku. Punkti x ümbruseks nimetatakse iga reaalarvuhulka, mis sisaldab mingi \epsilon korral punkti x \epsilon-ümbrust.
19
19. aasta pKr
Jelena Kostjukovitš
Jelena Kostjukovitš (Елена Александровна Костюкович; sündinud 1958 Kiievis) on esseist ja ilukirjanduse tõlkija.
Ta on tõlkinud vene keelde Umberto Eco teoseid.
Ta on olnud Tartu kirjandusfestivali Prima Vista aukülaline.
Ta elab Itaalias Milanos.
Saarjärve
Saarjärve ehk Saaremõisa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Külas asub Saare järv ning selle lähedal Saare mõisa kalmistu.
Toomas Toimeta
Toomas Toimeta (esinejanimi Tommy ning ToTo Cantare; sündinud 23. oktoobril 1975 Pärnus) on eesti muusik, luuletaja ja endine sotsiaalpedagoog.
Toomas Toimeta asus 1995. aastal õppima Viljandi Kultuurikolledžis, mille ta lõpetas 1999. aastal laste ja noorte huvi- ja vabahariduspedagoogina.
Samal aastal alustas ta tööd sotsiaalkasvatajana, hiljem sotsiaalpedagoogina Pärnu linnavalitsuse Pereabikeskuses. Pärast selle sulgemist 31. detsembril 2011 jätkas ta MTÜ Pereabikeskuse juhatuse liikmena ning töötas Paikuse Põhikoolis sotsiaalpedagoogi ja klassiõpetajana. Paikuse Põhikoolis töötades õppis ning praktiseeris Nordplusi projekti vahendusel kinesteetikat Lätis, Leedus ja Taanis.
Piimmahl
Piimmahl ehk lateks on teatud taimedes (näiteks piimalillelistel) olev piimjas vedelik (täpsemalt emulsioon), mis õhuga kokkupuutel koaguleerub. See sisaldab mitmesuguseid ühendeid, näiteks valke, alkaloide, tanniine, terpenoide ja suhkruid.
Toomas Toimeta
2012. aastal asutas Toomas Toimeta koos teiste MTÜ Pereabikeskus liikmetega Pereabikeskuse tänapäevani tegutseva lastehoiu Pärnumaal Sauga vallas.
Piimmahl
Teatud taimede piimmahlast saadakse mitmeid tööstuses laialt kasutatavaid ühendeid. Neist tähtsaim on kautšuk, mis pärineb brasiilia heveast ehk brasiilia kautšukipuust.
Toomas Toimeta
Alates 2017. aasta sügisest kuni 2021. aasta juulini oli ta M. Lüdigi nimelise Vändra Muusika- ja Kunstikooli direktor.
Ühiskondlik tegevus
Kuulub Eesti Sotsiaalpedagoogide Ühendusse.
2002. aastast on ta eri rahvaste kultuuri ja muusikat vahendava ning tutvustava MTÜ KS Paabel juhatuse esimees.
Ta juhib enneaegsete laste vanemate toetusgruppi "Väikesed imelapsed" ja peab blogi Puhas Elu, kus räägib tervislikust ja keemiavabast elust, toidust ja elukeskkonnast.
On kirjutanud arvamusartikleid.
Lisaks on osalenud avalike loengutega täiskasvanud õppija nädalal ning pannud oma teadmised ja õla alla kiusamisvastasele projektile "Julgelt vastu".
Muusika
Aastal 1997 lõi ta kaheliikmelise electro-pop 'i grupi Galaxy One, mille suurim etteaste oli esinemine 2001. aastal Depeche Mode'i Exciter World Touri Eesti kontserdi soojendusüritusel Pärnu ööklubis UP, kus lisaks oma nägemusele Depeche Mode'i, Kraftwerki ja Zodiaci lugudest esitleti ka uut singlit "Blind Boy". 2017. aastal tuli projekt Galaxy One uuesti kokku ning tegutseb tänapäevani.
Alates 2004. aastast on ta ansambli Duo Catarsis laulja ning klahv- ja elektrooniliste pillide mängija.
Ta on osalenud ansamblites ja stuudioprojektides Ghana, Dreamers ja Space Boys.
2022. aastal lõi Toomas Toimeta koos Urmas Aruoajaga rertoansambli Cantare. Esimeseks ülesastumiseks oli tuntud Hispaania Duo Baccara soojendamine Küüslaugufestivalil. Esimesed lood ühise projektiga Cantare on Urmas Aruoja sõnadele kirjutatud "Feliz Navidad", "Üks päev, üks öö", "Jõulumeenutus" ning "Andante, Andante"
Teater
Ta on teinud kaasa Viljandi Ugala teatri lavastustes "Ainult unistus" ja "Loojang" ja on mänginud ühte peaosatäitjatest (linnapead) noorte vabaõhumuusikalis "Kivine armastus".
Luule
Ta on välja andnud kaks luulekogu: "Cacaduu mõtisklusi" ja "Kirjakesi Teiselt Poolt, ehk Cacaduu mõtiskleb jälle".
Karksi vald (Karksi kihelkond)
Karksi vald (saksa keeles Karkus) oli vald Pärnumaal Karksi kihelkonnas. Valla pindala oli 147 km² ja elanikke oli 2596 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alale jäi Karksi mõis.
Vanassaare
Vanassaare on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Floeem
Floeem ehk niin on taimede juhtkude, mille kaudu liiguvad vees lahustunud fotosünteesi produktid (suhkrud). Tavaliselt liiguvad vesilahustunud suhkrud lehtedest säilituskudedesse, kuid vahel ka säilituskudedest teistesse kudedesse.
Floeemi moodustavad sõelelemendid, parenhüümirakud ning spetsialiseerunud kaasrakud.
Seišellid
Asend
Seišellid asuvad India ookeanis 1500 kilomeetri kaugusel Aafrika mandri idarannikust, ulatudes 1200 kilomeetri ulatuses kirdest edelasse ja hõlmates kogupindala 388 498 km². Riigist läänes asuvad Keenia, Tansaania ja Sansibar, edelas Komoorid ja Mayotte, lõunas Madagaskar ja Réunion, kagus Mauritius ning kirdes Maldiivid.
Kärsspealised
See on üks neljast roomajate seltsist, milles on tänapäeval elavaid liike (teised on kilpkonnalised, soomuselised ja krokodillilised).
Seišellid
Asend
Riigi rannajoone kogupikkus on 491 kilomeetrit. Pikim vahemaa maismaal on 27 kilomeetrit.
Kärsspealised
Kärsspealiste seltsi kuulub kõigest üks tänapäevane sugukond: tuataaralased (Sphenodontidae). Sellesse kuuluvad üks perekond ja kaks liiki, kes elavad Uus-Meremaal ja selle läheduses asuvatel tillukestel saartel:
Seišellid
Loodus
pisi| Seišellide suurim saar [[Mahé]] Seišellid koosnevad kahest suurest saarterühmast. Kirdeosas asub saarterühm Inner Islands, millest suurema osa moodustavad Graniidisaared, ning edela- ja keskosa hõlmavad Korallisaared ehk Outer Islands.
Kärsspealised
Tänapäeva roomajatest on kärsspealistele kõige lähedasemad soomuselised (maod ja sisalikud), kellega nad ühendatakse soomussisalike alamklassi.
Seišellid
Loodus
Inner Islandsi saarterühmas on kokku 42 saart, neist kaks on korallsaared, ülejäänud graniitsaared. Suuremad saared on Mahé (157,3 km²), Praslin (38,8 km²), Silhouette (20,7 km²), La Digue (10 km²), Félicité. Graniidisaared on tekkelt väga vanad ning asuvad suhteliselt lähestikku. Pinnas on neil viljakam ja elustik liigirohkem kui Korallisaartel.
Kärsspealised
Kärsspealised on omapärane loomarühm selle poolest, et neil on pealael kolmas silm. Pea ülapoolel, silmadest veidi tagapool paikneb naha all kiirusilm. Selle elundi otstarve ei ole täielikult välja selgitatud. See on valgustundlik, kuid nägemiseks ei kõlba, vaid pigem tajub valgustatuse astet.
Seišellid
Loodus
Korallisaared (Lõuna korallisaared, Amirandid, Aldabra saared, Alphonse'i saared ja Farquhari saared) paiknevad üksteisest kaugel ning on madalad (4–8 meetrit), neil domineerivad lubjakivi ja õhukesed kuivad mullad.
Kärsspealised
Evolutsioon
thumb|[[Brachyrhinodon taylori hilistriiasest]]
Esimesed kärsspealised on teada varatriiasest ligi 250 miljonit aastat tagasi. Mõned neist olid tuataarale äärmiselt lähedased.
Seišellid
Loodus
Amirantide hulka kuulub 26 korallsaart, Farquhari saari on 13 ja Aldabra saari 67.
Kärsspealised
Evolutsioon
Kärsspealised põlvnevad soomussisalike kõige primitiivsemast rühmast eellohelistest, mis on tänapäevaks välja surnud. Nad erinevad eellohelistest sarvlõugade olemasolu poolest. Nende hambad on luude külge kasvanud, samal ajal kui eellohelistel kinnituvad need eraldi sompudesse. Selle tunnuse poolest on tänapäeva kärsspealised isegi eellohelistest primitiivsemad ja põlvnevad järelikult selle rühma mingitest seni leidmata vormidest.
Tuataara on kärsspealiste tekkest saadik väga vähe muutunud. Tema ehitus on üsna sarnane oma rohkem kui 200 miljonit aastat tagasi elanud eellaste omaga. Ka teiste soomuseliste esivanemad nägid sel ajal umbes samamoodi välja ja sellepärast on tuataara uurimine ülioluline tänapäeva roomajate põlvnemise seisukohast.
Seišellid
Veestik
Seišellidel asub 146 jõge ja oja.
Taimestik
Aastal 2000 katsid metsad 67% riigi territooriumist, peamiselt suuremate saarte siseosas. Saartel leidub palju endeemseid taime- ja loomaliike.
Levinud on mitmesugused palmid, pandanid, sõnajalgpuud, orhideed, viigipuud. Mahé saarel kasvab muu hulgas väljasuremisohus meduuspuu ja kohalik lihasööjataim.
Loomastik
Roomajaid on saartel 38 ja kahepaikseid 12 liiki. Tuntud on hiidkilpkonnad.
Linnuliike on riigis 274, sealhulgas 17 endeemset ja 16 ohustatud liiki (teiste hulgas seišelli tuuletallaja, sultantait ja seišelli bülbül). Lindude hulgas on veel seišelli sinituvi, malagassi tuvi, seišelli kaeluspapagoi, mitmesugused värvulised, tiirud ja fregattlinnud.
Saartel leidub 25 liiki imetajaid; 6 liiki käsitiivalisi, neist neli liiki on ohustatud.
Detmold
Ajalugu
Detmoldi on esmamainitud 783. aastal (Theotmalli). 1263. aastal sai linnaõigused.
Detmold oli 1918. aastani Lippe vürstiriigi pealinn.
Seišellid
Kliima
Seišellidel valitseb troopiline kliima. Keskmine temperatuur on +26...+28 °C, sademeid keskmiselt 2400, mägedes kuni 4000 mm aastas. Vihmaperiood kestab detsembrist märtsini. Maist oktoobrini on kuivaperiood. Kontrastid aastaaegade vahel on väikesed.
Riigikord
Seišellid on presidentaalne vabariik. Riigipea on viieks aastaks valitav president, kes on ühtlasi ka valitsusjuht. Presidendi nimetatud valitsus peab saama heakskiidu parlamendilt.
Seišellide parlament on ühekojaline 33-liikmeline Rahvuskogu (National Assembly, Assemblée nationale), mille liikmed valitakse viieks aastaks. 25 parlamendiliiget valitakse ühemandaadilistest ringkondadest ja 8 liiget proportsionaalselt vastavalt parteide saadud häältele. Valimisõiguse saavad kodanikud 17-aastaselt.
Riigis tegutsevad vasakpoolne Seišellide Progressiivne Rahvarinne, liberaalne Seišellide Rahvuspartei ja Seišellide Demokraatlik Liit.
2016. aasta parlamendivalimiste järel sai Seišellide Demokraatlik Liit Rahvuskogus 19 ja Rahvuspartei 14 kohta.
Seišellid kuuluvad Briti Rahvaste Ühendusse.
Seišellide põhiseadus kehtib alates aastast 1993. Põhiseaduse vastuvõtmise päev (18. juuni) on Seišellide rahvuspüha. Riigi kõrgemad kohtuorganiteks on ülemkohus ja konstitutsioonikohus.
Haldusjaotus
Seišellid on jagatud 25 ringkonnaks. Mahé saarel on 22 ringkonda, neist 8 pealinna Victoria linnastus. Kaks ringkonda on Praslini ja üks La Digue'i saarel ja selle lähisaartel. Ülejäänud saared (Korallisaared) ei kuulu ühtegi ringkonda.
pisi|350px|Seišellide ringkonnad
Riigikaitse
Seišellide Kaitsejõud koosnevad armeest, eriüksusest ja rannavalvest. Kaitsejõudude tegevväelaste isikkoosseis on 200 isikut, kellele lisaks teenib 450 paramilitaarse üksuse liiget.
Rannavalve koosseisu kuulub 200 isikut, kelle seas on 80 merejalaväelast. Rannavalvele kuulub 3 patrullpaati.
Majandus
Seišellid on maailma väikseim riik, millel on oma raha (Seišelli ruupia).
Riigi tähtsamad majandusharud on turism ja kalapüük, ka pangandus. Aastal 2008 tootsid teenused hinnanguliselt ligi 70% sisemajanduse kogutoodangust; tööstuse osakaal oli umbes 28 ja põllumajanduse osakaal ligi 2%. Turismi alal töötab umbes 30% tööjõust. Tööstusharudest on olulisemad toiduainetetööstus, laevaehitus ja mööblitööstus. Lisaks maitsetaimedele kasvatatakse muu hulgas bataati ja banaani; loomadest kasvatatakse eelkõige kodulinde.
Eksporditakse muu hulgas kala, kaneeli, vanilli, nelki, teed ja koprat. Peamised ekspordipartnerid on Suurbritannia, Prantsusmaa ja Mauritius.
Imporditakse peamiselt masinaid ning kütuseid. Peamised impordipartnerid on Saudi Araabia, Saksamaa ja Prantsusmaa.
Taristu
Maanteid kogupikkus on 526 kilomeetrit, millest 514 kilomeetrit on kattega teid. Seišellidel on vasakpoolne liiklus.
Saartel on 14 lennujaama. Seišellide rahvusvaheline lennujaam asub pealinna Victoria lähedal. Riigi peamine sadam asub Victorias.
Rahvastik
Statistikaameti andmetel oli 2015 Seišellide rahvaarv hinnanguliselt 93 400 inimest, kellest 46 300 olid mehed ja 47 100 naised.
Seišellid on rahvaarvult Aafrika kõige väiksem riik. Saarel puuduvad põliselanikud, rahvastik on pärit peamiselt Aafrikast, Aasiast ja Euroopast. Peaaegu kogu rahvastik elab Graniidisaarte kuuel suuremal saarel.
2015. aasta andmetel moodustavad alla 15-aastased riigi rahvastikust 20,2%, 15–44-aastased 41,8%, 45–64-aastased 23,6% ja vanemad kui 65-aastased 7,8% rahvastikust.
Riigis kõneldakse inglise, prantsuse ja seišelli (prantsuse kreooli) keelt.
92% täiskasvanutest on kirjaoskajad.
87% rahvastikust on katoliiklased.
2015. aastal registreeriti riigis 17 364 kuritegu.
Ajalugu
pisi| [[Küprose peapiiskop Makários III viibis Seišellidel asumisel 1956–1957]] Portugallaste tehtud kaartidel on Seišelle kujutatud 1505. aastal, kuid araablased tundsid saari juba varem. 1502. aastal külastas saari meresõitja Vasco da Gama. Saared olid piraatide valduses 18. sajandini, mil Briti ja Prantsuse väed nad sealt minema ajasid. 21. novembril 1742 maabus Mahé saarel prantsuse ekspeditsioon ja 1756 võtsid prantslased saared enda valdusse. Napoleoni sõdade ajal vallutasid saared britid. 1834 keelustati orjandus. 1862 hukkus maalihke tõttu 70 inimest. 1903 sai Seišellidest Suurbritannia kroonikoloonia ja britid kasutasid saari poliitiliste vangide väljasaatmiskohana. Seišellidel viibis asumisel Küprose peapiiskop Makários III.
1939 moodustati esimese parteina Maksumaksjate Assotsiatsioon ja 1948 toimusid esimesed omavalitsue valimised. Seišellid iseseisvusid 29. juunil 1976. Riigi esimene president James Mancham kukutati 5. juunil 1977 riigipöördega. Uus president France-Albert René kehtestas Seišellide Progressiivne Rahvarinde ainuvõimu. 1981 ja 1982 kukkusid riigipöördekatsed läbi. 29. novembril 1985 tapeti Londonis opositsioonijuht Gérard Hoarau. 1991 lubas president René taas mitmeparteisüsteemi. 2004 sai riigi presidendiks James Michel.
Eesti ja Seišellide suhted
Eesti ja Seišellid sõlmisid diplomaatilised suhted 15. novembril 2006. Veebruaris 2015 leiti pealinna Victoria sadamast Eesti laevakaitsja surnukeha.
Haridus
Seišellide statistikaameti andmetel oli riigis 2015. aastal 28 algkooli, 14 keskkooli ja 9 kutsekooli. Seišellide ülikool asutati 2009 ja polütehnikum 1983.
Hobukaan
Hobukaan ehk püdal (Haemopis sanguisuga) on magevees elav kaan.
Vihk
Vihk on korrapäraselt seotud viljasülem. Pärast lõikust köideti sülem kõrtest keeratud sidemega keskkohast kokku, vihu läbimõõt oli 25–30 cm. Vihk käibis ka rahvapärase viljamõõduna. Eestis seotud vihkudesse põhiliselt rukis, Põhja-Eestis ka sirbiga lõigatud suvivili. Vihud kuivatati kuhilates nagu aun, hakk, naber.
Tähtsaks peeti esimest põllul seotud, tavalisest väiksemat vihku (hiirevihk), mille lõikas peremees vastavate rituaalide saatel. Seda hoiti aidas terasid eraldamata jõuludeni, mil see tuppa toodi. Nii loodeti põldude viljakust ja loomade sigivust hoida. Ka viimase köidetud vihu (pässivihk) lõikamisel peeti silmas viljaõnne endeid. Vilja seoti vihkudesse kuni 20. sajandi keskpaigani, mil tulid kasutusel teraviljakombainid. Esimese ja viimase vihu lõikamisega seotud kombed kadusid tunduvalt varem.
Pärnamäe kalmistu
Pärnamäe kalmistu kasutuselevõtmise ajaks loetakse 27. novembrit 1963, kui kalmistu 1. sektoris viidi läbi esimene matus.
Kalmistu pindala on 109 hektarit ja see on pindalalt Eesti suurim kalmistu.
Veia
Veia on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Hobukaan
Välimus
Hobukaani keha on lihaseline ja usjas, selg must, pruunika varjundiga, vahel tumedate laikudega. Kõht on hall või rohekashall, harva külgedel kollakad vöödid. Keha algab ja lõpeb iminapaga.
Täiskasvanud isendid on keskmiselt 10–12 cm pikkused, vahel isegi suuremad.
Toitumine
Hobukaan ei suuda oma kolmele lõuapaarile vaatamata läbi hammustada inimese nahka, hobuse nahast rääkimata. Hobukaan jahib kõikvõimalikke väheldasi selgrootuid, ka teisi kaane, ning konnakulleseid ja kalamaime. Vahel roomab ta kaldale vihmausse püüdma. Saagi neelab tervelt või mõnikord ka tükkidena.
Paljunemine
Juulis–augustis matab emane kaan oma paarisentimeetrise munakookoni kaldapinnasesse, veidi veepiirist kõrgemale. Kuu aja pärast koorub sellest 15 sõrmeotsapikkust kaanihakatist.