cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Waterloo lahing
Prantsuse armee lagunemine ja Napoleoni alistumine
Pärast Plancenoit' langemist oli lahing läbi. Välja arvatud mõned jalaväepataljonid ja ratsaväerügemendid oli enamus prantslastest loobunud. Ka oli kellaaeg niikaugel, et lahinguväljale saabus pimedus, mis omakorda suurendas põgenikevoolu. Lahinguväljalt lahkusid ka allesjäänud Napoleoni reservid, 3 pataljoni Vana Kaardiväge ning samuti keisri tõld.
Kell 21 kohtusid marssal Blücher ja lord Wellington, õnnitledes teineteist lahingu võidu puhul. pisi|180px|"Napoléon abdiquant à Fontainebleau" (Napoleon Fontaineblaus troonist loobumas). Autor [[Paul Delaroche. 1845]]
Kella 23 ajal leidsid tagaajajad keisri mahajäetud tõlla kuhu oli kiiruga jäetud ka kõik juveelid.
Waterloo oli läinud Wellingtonile maksma 15 000 meest ja Blücherile 7000 meest. Napoleon kaotas 25 000 meest ja 8000 prantslast langes vangi. Kümne kilomeetri laiusel ja paari kilomeetri sügavusel maalapil lebasid umbes kaheksa tunni jooksul surma saanud 40 000 mehe surnukehad, lisaks veel suur hulk haavatuid. Pilt oli küll kohutav, kuid see ei olnud suurim hukkunute arv ühes Napoleoni osalusega lahingus. Waterloo lahingus sai surma umbes 80 meest minutis.
Wellington ja Blücher leppisid kokku, et prantslasi jälitavad esialgu preislased. Olgugi et prantslastel oli veel arvestatav kogus vägesid alles (Grouchy armeekorpus näiteks jne), oli Waterloo siiski kogu kampaania saatuse otsustanud. Wellington, Blücher ja ka teised koalitsiooniväed liikusid Pariisi peale ning Napoleon loobus teist korda troonist '''24. juunil 1815'''. Napoleoni sõdade lõppvaatuseks sai 3. juuli 1815, kui Blücher purustas marssal Davout' väed Issy lahingus. Napoleon püüdis põgeneda Ameerikasse, kuid Kuninglik Merevägi blokeeris Prantsusmaa sadamad, ennetamaks sellist käiku. Napoleon ise alistus lõpuks HMS Bellerophoni kapten Frederick Maitlandile 15. juulil. Pariisi alistumisele kirjutati allkirjad 20. novembril 1815. Louis XVIII võim taastati ning Napoleon saadeti eksiili Saint Helena saarele, kus ta suri 1821. aastal.
Kokkuvõte
Napoleoni taktika oli väga rohmakas. Ta tegi massilise frontaalrünnaku nagu Borodino lahingus, lootes toore jõuga vastase kaitse kõikuma lüüa. Muidugi oli sellise taktika kasutamine seotud ka ajapuudusega, asusid preislased ju ohtlikult lähedal. Frontaalrünnak oli aga ülepeakaela tehtud. Prantslaste kunagisest, lahingu ajal sujuvast ümbergrupeerumisest ja paindlikkusest, polnud jälgegi.
D'Erloni korpus moodustas neli hiiglaslikku diviisikolonni, kus pataljonid olid üksteise taga reas nii nagu marsiksid lihtsalt mööda teed, mitte rünnakule. Sellises asetuses oli tegu küll väga suure massiga kuid esiteks ei saanud tagumised read niimoodi tulistada ja isegi mitte vaenlast näha ja teiseks oli selline formatsioon magus suutäis brittide äärmiselt hästi positsioneeritud suurtükiväele. Nii suure massi tulistamisel ei oma sihtimine enam isegi tähtsust.
Kirjelduste erinevusest
Ettevaatlik tuleb olla ka Waterloo lahingu ajalooliste kirjeldustega, eriti siis kui ajaloolise ülevaate autoriks on Briti ajaloolased. Britid nimelt ei tunnista preislaste saabumise tähtsust ja peavad nende tulekut pigem kõrvaliseks etapiks lahingust. Britid loevad lahingu võitjaks Wellingtoni, mitte Blücherit. Nii näiteks Plancenoit' ründamisest paljudes käsitlustes ei räägita. Ka paljudel lahingut kirjeldavatel kodulehtedel, mis netis saadaval, jäetakse see osa välja. Põhjus on ääretult lihtne – nad ei kavatse nõustuda ülejäänud maailma ajalookäsitlusega, et ilma preislaste appijõudmiseta oleks Wellington kaotanud. Nii nimetavad nad preislaste saabumist "Prantsuse jäänuste korjamiseks lahinguväljalt". Sarnast suhtumist võib leida paljudest ingliskeelsetest tõsiseltvõetavatest raamatutestki, mis selle lahingu kohta on kirjutatud. Nendes ei mainita mõnikord üldse tsentri ründamise tähtsust ning La Haye Sainte'i kaotusest tingitud Wellingtoni kaotust Napoleonile. On rida dokumentaalfilme lahingust, kus puudub näiteks Plancenoit ning preislaste saabumist mainitakse vaid põgusalt, justkui poleks preislased lahingust üldse osa võtnud, mis on muidugi vale.
Brittide väitel purustasid britid tsentrist ründavad Kaardiväe üksused, lüües sellega Napoleoni taganema. Tõepoolest – nii oligi kui mitte arvestada seda, et enamus Napoleoni jalaväe reservidest oli saadetud võitlusse preislastega.
Kuid enamik maailma ajaloolasi on siiski üsna ühesel seisukohal – ilma preislaste saabumiseta Wellingtoni (kes preislasi eellahingutes olid mitmeid kordi alt vedanud) tiivale, poleks Wellington iialgi lahingut võitnud.
Järellugu
pisi|vasakul|Stseen lahingu rekonstrueerimiselt lahinguvälja külastajatele tänapäeval Lühike Waterloo sõjakäik (11.–21. juuni 1815) võttis veelkord kokku kogu Napoleoni sõdade strateegilised ja taktikalised omapärad. Lõpuks olid ka Napoleoni vastased võtnud üle oma vaenlase peamise strateegilise põhimõtte – võidelda keskpositsiooni pärast ning kogu strateegiline manööverdamine lahingusse toimus sellel kaalutlusel. Esmakordselt puutus siin Napoleon kokku aga mujal enda armeede vastu võidelnud geniaalsete väejuhtidega, kes oskasid tema nõrkused suurepäraselt ära kasutada.
Kogu Euroopa armeed olid muutunud ühtseks, süstematiseeritud ja hea väljaõppega väeüksusteks. Napoleonil ei oleks, arvestades kasvõi juba vägede arvulist vahet, olnud ka Waterloos võidu korral mitte mingisugust võimalust sõda lõplikult võita. Ainuüksi Vene armeel, mis läheduses lahinguvalmiduses ootas, oli ülisuur ülekaal, rääkimata suurte kogemustega juhtidest. Samuti oleks ka teistel liitlastel olnud vägesid prantslaste vastu panna veel piisavalt.
Arvatakse, et üks põhjus, miks Napoleon lahingu kaotas oli see, et ta oli liiga kindel oma võidus (näiteks keeldus ta Jerome Napoleoni tehtud ettepanekust lahingu alguses, saata väed juba varem ära võtma positsioone, kus preislased võivad end hiljem Wellingtoniga ühendada. Napoleoni arvates polnud preislaste saabumine Waterloosse võimalik).
Lahinguga lõppesid Napoleoni 100 päeva, mis said alguse tema naasmisega pagendusest Elba saarelt.
Waterloo lahing on sõjaajaloo üks tähtsamaid ja kuulsamaid lahinguid, mille mõju on võimatu üle hinnata. Ka lahingu toimumise kohast on saanud omamoodi kultusobjekt. Lahinguvälja hakati külastama juba järgmisel päeval pärast lahingut ning sellest on saanud vaatamisväärsus tänaseni. Peamised hooned on säilinud algsel kujul ja väli on vaadeldav pea samasugusena kui lahingupäeval.
Füüsikute loend
Siin on loetletud füüsikuid.
Erich Wulff
Erich Julius Wulff (25. märts 1887 Peterburi – 11. august 1949 Marburg) oli Eesti arst.
Õppis Königsbergi Ülikoolis ja Freiburgi Ülikoolis, dr. med. 1910 (Königsberg).
Aafrika Rahvuskongress
thumb|Partei lipp
Aafrika Rahvuskongress (inglise African National Congress, lühend ANC) on Lõuna-Aafrika Vabariigi partei (varem rahvuslik vabastusliikumine), riigi suurim ja vanim poliitiline organisatsioon.
Georg Thal
Georg Paul Arnold Thal (10. oktoober 1901 Peterburi – 13. juuni 1978 Simbach) oli Eesti arst.
Aafrika Rahvuskongress
Algne nimi oli South African Native National Congress, praegust nime kannab ta 1923. aastast.
Georg Thal
Arstide Koja nõukogu liige.
Repatrieerus järelümberasujana 1941. aastal Saksamaale.
Aafrika Rahvuskongress
Võitlusvahendid olid alguses mittevägivaldsed. Korraldati rahumeelseid protestiavaldusi, streike ja demonstratsioone. Oma nägemused esitati 1955 dokumendis nimega Freedom Charter.
Et 1950ndateks polnud eesmärke saavutatud ja apartheidisüsteem muutus hoopis rangemaks, otsustas Rahvuskongress pärast 1960. aasta Sharpeville'i veresauna 1960ndate alguses alustada relvastatud vabadusvõitlust.
Aprillist 1960 kuni 1990. aastani oli partei keelatud ning selle juhid olid vangis või eksiilis.
Aastal 1960 sai Rahvuskongressi juht Albert Luthuli Nobeli rahuauhinna.
Aastal 1961 alustas partei relvastatud tiib Umkhonto we Sizwe Nelson Mandela, Govan Mbeki ja Oliver Tambo juhtimisel relvastatud võitlust. Suvel 1963 arreteeriti esimene Rahvuskongressi juht. Partei kogu tippjuhtkonda, sealhulgas Nelson Mandelat, süüdistati riigireetmises ja nad mõisteti eluks ajaks vangi.
Välismaal, eriti Tansaanias ja Angolas, õpetati välja tuhandeid sissisõdalasi, kellest paljud saadeti salaja Lõuna-Aafrika Vabariiki. Nad tegelesid sabotaažiga ja ründasid politseid, sõjalisi objekte ja infrastruktuuri. Eriti aktiivne oli Umkhonto we Sizwe 1980ndatel. Vastuseks sellele ründas Lõuna-Aafrika Vabariik arvatavaid sisside baase naabermaades.
Rahvuskongressi peakorter eksiilis oli Sambias Lusakas.
Et apartheidivastasel võitlusel oli rahvusvaheline toetus, otsustas valitsus Frederik Willem de Klerki juhtimisel 1990 Aafrika Rahvuskongressi keelu alt vabastada. Organisatsiooni peakorter viidi üle Johannesburgi. Relvastatud võitlus lõpetati. Vangistatud juhid vabastati. Rahvuskongressi liikmed, sealhulgas sõdurid, naasid kodumaale ja hakkasid Rahvuskongressi organisatsiooni taas üles ehitama. Vabastatud Nelson Mandela juhtimisel alustas Rahvuskongress valitsusega läbirääkimisi apartheidivabale demokraatiale üleminekuks. Rsahvuskongressist kujunes partei, mis osales esimestel vabadel valimistel 1994.
7. detsembril 1993 kaotati valgete valitsus ja moodustati üleminekunõukogu Transitional Executive Council, mille ülesandeks oli tagada demokraatlikud ja vabad valimised.
Valimiskampaania ajal avaldas Mandela hoolimata suurest toetusest Rahvuskongressile soovi kaasata valitsusse nii palju erinevaid poliitilisi ja rahvusrühmi kui võimalik. Rahvuskongressi keskne valimisteema oli majanduslik ülesehitamine.
1994. aasta valimistel 26.–29. aprillil, kus esimest korda oli kõigil rahvarühmadel hääleõigus, sai partei 62,6% häältest. Riigi presidendiks sai 9. mail 1994 partei juht Nelson Mandela. Teise valimistulemuse saavutas Rahvuslik Partei, kes sai 20,4% häältest.
Pärast valimisvõitu avaldas Mandela soovi moodustada lepituseks lai koalitsioonivalitsus.
Rahvusliku Partei ja Rahvuskongressi ühiselt koostatud põhiseaduseelnõu leidis vastuseisu rahvuslastelt, sealhulgas Gathsa Buthelezi Inkatha Vabaduse Parteilt ja kindral Constand Viljoeni Vabadusrindelt (Vryheidsfront) ning afrikandrite rühmadelt, kes pooldasid relvastatud vastupanu. Suurim väljakutse uuele valitsusele oli apartheidi majanduslikust ja poliitilisest pärandist ülesaamine.
Aastal 1997 astus Mandela Rahvuskongressi juhi kohalt ja 1999 Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi kohalt tagasi. Mõlemad ametikohad läksid üle Thabo Mbekile.
Ka hilisematel valimistel on saadud parlamendis absoluutne enamus. 2004. aasta valimistel saadi 69,7% häältest, mis andis 400 parlamendikohast 279.
Aastal 2007 kaotas Mbeki Rahvuskongessi esimehe koha Jacob Zumale, kes 9. mail 2009 sai ka presidendiks.
2009. aasta valimistel saadi 65,9% häältest.
Mac Wilkins
Mac Wilkins (õieti Malcolm Maurice Wilkins; sündinud 15. novembril 1950 Eugene'is Oregoni osariigis) on USA kergejõustiklane, olümpiavõitja kettaheites (1976).
Olümpiamängudel
1976 olümpiavõitja (67.50) 1984 hõbemedal (66.30)
Saarde (Võru)
Saarde ehk Saartõ on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Külas kasvab Saarniite jalakas.
1977. aastal liideti Saarde külaga Joora.
Maffia
Maffia on sisemise astmestusega organiseeritud kuritegevuslike jõukude ühendus, mille tegevuseks on varalise kasu saamine peamiselt ebaseadusliku äriga, kasutades selle teostamiseks või soodustamiseks korrumpeerunud riigiametnikke.
Maffia liikmeid nimetatakse mafioosodeks.
Päritolu
Sõna "maffia" tekkelugusid on erinevaid. Seni ei ole kellelgi õnnestunud sõna "maffia" päritolu ja tähendust rahuldavalt selgitada. Siiski on dokumentaalselt tõestatud, et 1868. aastal ilmus see esmakordselt itaalia-sitsiilia sõnaraamatusse.
Sitsiilia
Algselt hakati sõnaga "maffia" (itaalia mafia) tähistama Itaalias Sitsiilia saarel 18. sajandi lõpus Sitsiilias tekkinud terroristlikku salaorganisatsiooni, mis tekkis talupoegade omakaitseorganina, kujunedes hiljem organiseeritud kuritegevuse salaühingks.
Kogu maffia võim toetub eelkõige omertale, mille abiga valitsetakse veel tänapäevalgi. Mafiosode silmis polnud midagi hullemat kui rikkuda omerta’d ehk tingimatut vaikimiskohustust. Kirjutamata seadus kõlab: kes suud ei pea, peab surema. Sitsiilias pidid vaikima mitte ainult mafiosod, vaid ka kõik teisedki tsiviilelanikud.
Itaalia maffia Ameerikas
Maffia tegevus suudeti Sitsiilias 1920. aastatel fašistliku režiimiga ajutiselt vaigistada, ning paljud mafioosod läksid pärast Benito Mussolini poolt suurema osa Sitsiilia maffia vahistamist Itaaliast USA-sse, rakendades seal itaalia emigrantide seas kodumaal juba tuttavat kuritegelikku skeemi ning peagi omandas peamiselt itaallaste juhitav maffia väga suure mõjuvõimu ka kiirelt arenevas suurriigis. Kuid pärast liitlasvägede saabumist Sitsiiliasse Teise maailmasõja lõpupäevil taastas maffia uuesti oma jõu. Ameerikas sai toona alguse pitsarestoranide laine. Neid rajati üle riigi. Peale selle, et sealt sai osta itaallaste maitsvat pizza ' t, oli need pigem loodud jaotuspunktideks. Nende kaudu äritseti narkootikumidega, mis tagasid grupeeringutele suure sissetuleku ning andis võimaluse soetada suurtes kogustes relvi. Seega pizza-restoranide peamine müügiartikkel oli kokaiin. Et seda äri rahus ajada, sõlmiti kokkuleppeid kohalikkude politseinikutega ning maksti neile vaikimise eest. Samal ajal suurenes kokaiinisõltlaste arv meeletu kiirusega ning riik püüdis seda peatada, kuid suhteliselt tulutult. Kokaiini levik suurenes oluliselt tänu "kuivale seadusele", mille riik kehtestas.
Maffia NSV Liidus
Nõukogude Liidus oli maffia, organiseeritud kuritegevus ja varimajandus 1970.–1980. aastatel suureks probleemiks. Maffiavastase võitlusega tegeles peamiselt NSV Liidu Siseministeeriumi ja Eesti NSV-s, Eesti NSV Siseministeeriumi 6. osakond. (Vt ka Vene maffia, Vene kuritegevuse ajalugu, Seaduslik varas.)
Maffia versus organiseeritud kuritegevus
Maffiat eristab tavalisest organiseeritud kuritegevuslikust grupeeringust täpselt paika pandud hierarhia ja nn kirjutamata seadused ja reeglid, mis on aja jooksul välja kujunenud ja mida järgitakse. Peamine reegel, millele maffia võim toetub, on absoluutne vaikimiskohustus ehk nn "omerta", mille võiks kokku võtta sõnadega: kes suud ei pea, peab surema. Siit ka põhjus, miks maffiavastastele kohtuprotsessidele on väga raske leida tunnistajaid.
Maffia versus organiseeritud kuritegevus, määratlus Itaalia seadustes
Itaalia Kriminaalkoodeksi § 416 määratleb organiseeritud grupi mõiste.
Itaalia Kriminaalkoodeksi §416-1 formuleerib mafioose grupi tunnused.
Itaalia organiseeritud kuritegelik organisatsioon ja organisatsiooni liikmed
pisi|400px|Maffia perekonna ametiredel ning selle süsteemi ülesehitus
Itaalia-tüüpi maffiaperekonna eesotsas on don, keda nõustab nõunik (it. Consigliere). Don määrab omale kas ühe või mitu abilist (en. Underboss), kes teda vajadusel aitaksid ning võtaksid ajutiselt üle ohjad perekonna juhtimiseks, kui doniga peaks midagi juhtuma. Bossi abilistest aste allapoole jäävad kaptenid (en. Caporegime), kelle kamanduses on keskmiselt 10 "tehtud meest (en. Made men)", kellele kapten käske jagab. Perekonna liitlasi (en. Assosiates) on perekonna heaks töötamas tavaliselt 10 korda rohkem kui tehtud mehi. Kuna liitlased ei kuulu perekonda, siis on neil ka keelatud vigastada/tappa kedagi kes kuuluks perekonda. Näiteks tehtud mehe löömine võib halvimal juhul lõppeda liitlasest lööjale surmaga.
Itaalias eristatakse nelja suurimat kuritegelikku maffiaorganisatsiooni: Sitsiilia Cosa Nostra, Napoli ja Campania Camorra, Calabria Ndrangheta ning Apuulia Sacra Corona Unita.
Päidla
Päidla on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Küla piirneb põhjas Laguja ja Ketneri, idas Nõuni, Neeruti ja Vana-Otepää, lõunas Kastolatsi ja Räbi ning läänes Hellenurme külaga.
Suurem osa külast jääb Otepää looduspargi territooriumile.
Küla ümber paikneb kaarekujuliselt Päidla järvestik, kuhu kuulub 12 järve. Neist suurimad on Nõuni järv, Mõrtsuka järv ja Päidla Mõisajärv.
Maastik järvede ümber on künklik, kõrgemate tippudena eristuvad teistest moreenküngastest Kalmemägi ja Põrgumägi.
Ajalugu
Päidla küla alal on asustusest jälgi juba alates viikingiajast. Arheoloogiamälestistest asuvad Päidlas Kalmejärve kaldal I aastatuhande kivikalme ja varauusaegne, pärimuse järgi Rootsi sõdurite matmispaik. Kolmas, II aastatuhandest pärinev matmispaik asub Mõrtsuka järve lähedal Laari talu maadel. Küla keskuses Mõisajärve ümbruses paikneb lisaks kolm asulakohta.
Küla vanimate talude hulka kuuluvad Väärsi, Orava, Järve ja Kilgi talu.
Päidla mõisa on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1522. aastal Krowelshofi nime all. Hiljem kutsuti seda ka Samhofiks. Mõisa juures asunud küla kohta on teateid alates 1582. aastast (Paidel). 19. sajandil kuulus Päidla mõis Alexander Theodor von Middendorffile.
Mõisa hooned on 20. sajandil hävinud. Alles on ainult mõisa peahooneni viinud saarepuiestee.
Alates 1819. aastast oli küla ka Päidla valla keskus. Vald liideti 1939. aastal Otepää ja Veski vallaga.
1930ndatel oli Päidlas eraldi Kaitseliidu kompanii. Selle pealik Rudolf Andrei moodustas Suvesõja ajal Päidla metsavendade salga, mis allus Karl Talpaku grupile, osales Tartu ülestõusus ja tegi kaasa lahingutee Tallinna vallutamiseni.
Päidlas on elanud kirjanik August Kitzberg, ornitoloog Mihkel Härms ja sõjaväelane Eduard Värsi.
Aleksei Petuhhov
pisi|Aleksei Petuhhov (2009) Aleksei Petuhhov (sündinud 28. juunil 1983 Klintsõs) on Venemaa murdmaasuusataja, kes sõidab põhiliselt sprindidistantse.
Petuhhov sai juunioride MM-võistlustel 2003. aastal Sollefteås 30 km ühisstardiga vabasõidus hõbemedali. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis oli ta 1,6 km sprindi vabasõidus üheksas.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Nikolai Moriloviga pronksmedali. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes tuli ta samal alal Nikita Krjukoviga maailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitsid nad sprinditeates hõbemedali.
Petuhhov osales maailma karikavõistlustel esimest korda 2003. aasta märtsis Lahtis, kus ta sai 15 km vabasõidus 56. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2009. aasta jaanuaris Rõbinskis, kui sai 1,3 km sprindi vabasõidus teise koha. Hooaja lõpus oli ta sprindikarika arvestuses kuues. 2009. aasta detsembris Düsseldorfi MK-etapil sai Petuhhov 1 km sprindi vabasõidus esikoha.
Maailmakarikavõistlustel
Aleksei Petuhhov on individuaalselt osalenud 72 maailmakarika etapil ( <FONT COlOR=PURPLE>seisuga 22. veebruar 2015 ) ja jõudnud poodiumile 17 korral, millest kolm kord kõige kõrgemale astmele.
Hargla
Külas asub Hargla kirik ja selle juures tegutseb Hargla kogudus.
Harglas tegutsevad Hargla raamatukogu ja Hargla Kool.
Seal asub Hargla kalmistu.
Külas asub ohvrimänd.
Asulat läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Varem kulges sealt läbi ka Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee; külas asus Hargla raudteepeatus.
Külast voolab läbi Mustjõgi. Jõeäärne ala kuulub Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisu. Küla kohal suubub Mustjõkke Hargla oja.
Elundkond
Elundkonnaks ehk elundisüsteemiks ehk organisüsteemiks (inglise keeles organ system) nimetatakse paljudel kõrgematel organismidel sarnase päritolu ja samu funktsioone täitvate elundite (organite) kogumit ehk terviklikku süsteemi.
Kõik elundkonnad on omavahel talitluslikult ja ehituslikult seotud ning moodustavad ühtse terviku – organismi.
Elundkonna kõrval tarvitatakse ka mõistet "aparaat", näiteks hõlmab kuse-suguaparaat kuse- ja suguelundeid.
Madudel
Madude elundkondi on vähe uuritud, kuid erialakirjanduses eristatakse neil järgmisi elundisüsteeme: skeletisüsteem, lihaste süsteem, hingamiselundkond, seedeelundkond, urogenitaalsüsteem, sisesekretsioonisüsteem, meeleelundid, närvisüsteem ning lümfisüsteem ja mürkmadudel mürgiaparaat.
Inimese elundkonnad
Inimese elundkonnad on
M. Roosalu liigitus (2010)
M. Roosalu liigitab inimese elundkonnad järgmiselt: tugi- ja liikumiselundkond, seedeelundkond, hingamiselundkond, kuse-suguelundkond, sisesekretoorsed näärmed, südame-veresoonkond, närvisüsteem, meeleelundid.
Ferdinand I (Austria)
right|200px|thumbnail|Austria keiser Ferdinand I Ferdinand I (Ferdinand Karl Leopold Joseph Franz Marchlin; 19. aprill 1793 Viin – 29. juuni 1875 Praha) oli 1835–1848 Austria keiser. Ta kuulus Habsburgide-Lotringite dünastiasse.
Shannoni esimene teoreem
Telekommunikatsioonis kasutatakse andmete kodeerimist ehk krüpteerimist, mille eesmärk on muuta andmeedastus paremaks või turvalisemaks. Mingi signaaliallika genereeritavad andmed kodeeritakse mingi algoritmi järgi, mida nimetatakse allika kodeerimiseks. Seade, mis kodeerib allikast tulevat signaali, nimetatakse koodriks. Et kooder toimiks efektiivselt, on oluline teada allika väljundsümbolite statistikat (näiteks Morse koodis on enim kasutatavad tähestiku tähtede kodeeritud kuju lühem kui harva kasutatavate tähtede kodeeritud kuju).
Ferdinand I (Austria)
Ferdinand sündis keiser Franz I ja tema teise naise Marie Therese vanima pojana. Lapsepõlvest peale oli ta haiglane, kannatades nii vesipäisuse kui ka langetõve käes. Samuti puudusid tal riigi juhtimiseks vajalikud vaimsed võimed ja arstid kinnitasid, et Ferdinand ei ole võimeline saama järeltulijaid. Kõigi nende puuduste tõttu ei peetud teda tõenäoliseks troonipärijaks ja arvati, et Franz I surma järel läheb troon Ferdinandi vennale Franz Karlile.
Shannoni esimene teoreem
Shannoni 1. teoreem:
Ferdinand I (Austria)
Vaatamata sellele otsustas keiser Franz I koos oma mõjuka kantsleri Klemens Wenzel von Metternichiga vanima poja kasuks. 1830 tõusis Ferdinand Ungari troonile ja 1831 abiellus ta Sardiinia printsessi Maria Annaga. Nii nagu arstid hoiatasid, lapsi sellest abielust kunagi ei sündinud. 1832 tabas teda raske langetõvehoog, millest toibumist peeti väikeseks imeks. Küll süvenesid selle hoo tulemusel tema kõne- ja kuulmishäired.
Shannoni esimene teoreem
Diskreetsest mäluta allikast (allikast, kus järgmisena tulev sümbol ei sõltu eelmisest sümbolist) tuleva koodisõna pikkus L saab olla võrdse pikkusega kodeeritud kujul, kuid ei saa olla koodisõnast lühem. Seega määrab entroopia (korrapäratu signaal) põhimõttelise piiri diskreetse mäluta allika sümboli koodisõna keskmise pikkuse. Ehk siis lühemaks kui entroopia ei saa koodisõna muuta.
Entroopia – tähestikuga diskreetse mäluta allika keskmine informatsiooni hulk allika sümboli kohta.
Ferdinand I (Austria)
Franz I surma järel 2. märtsil 1835 krooniti Ferdinand Austria keisriks. Austria keisrina oli ta ühtlasi Ungari, Böömimaa ja Lombardia-Venezia kuningas. Kuigi Ferdinandi ei tunnistatud teovõimetuks, valitses riiki siiski regendinõukogu, kuhu kuulusid teised Habsburgide perekonna liikmed ja kantsler Metternich.
Mikrokanooniline ansambel
Mikrokanooniline ansambel on statistiline ansambel, mis on moodustatud samasuguse ruumala, energia ja osakeste arvuga isoleeritud tasakaalulistest termodünaamilistest süsteemidest.
Ferdinand I (Austria)
Keiser Franz I nõuanne oma pojale surivoodil oli olnud: valitse ja ära midagi muuda. Riigi tegelik valitseja Metternich jätkaski vana keisri jäika ja konservatiivset poliitikat, mis oli osaliselt 1848. aasta revolutsiooni põhjuseks. Rahutuste laienedes astus Metternich 13. märtsil 1848 mässajate nõudel ametist tagasi ja põgenes välismaale. Keiser lahkus õukonnaga Viinist Innsbrucki.
Mikrokanooniline ansambel
Üheks fundamentaalseks eelduseks termodünaamikas on, et süsteemi kõik mikroolekud on sama tõenäolised. Kui süsteemi võimalike mikroolekute arv on Ω, siis tõenäosus, et süsteem on antud mikroolekus, on 1/Ω.
Ferdinand I (Austria)
Keiser Ferdinand oli vaatamata oma puudustele rahva hulgas populaarne ja suhtus ka ise rahvasse heatahtlikult. 1848. aasta revolutsiooni ajal ei olnud ta nõus rahva vastu relvi kasutama ja leidis, et võimaluse piires tuleb inimeste soovidele vastu tulla. Kui konservatiivid kehtestasid oktoobris 1848 Viinis sõjaseisukorra ja taastasid keskvõimu, kerkis päevakorda keisri väljavahetamine. Metternichi kaitseta ei olnud Ferdinandil võimalust trooni säilitada ja 2. detsembril 1848 loobus ta võimust oma 18-aastase vennapoja Franz Josephi kasuks.
Mikrokanooniline ansambel
Mikrokanoonilise ansambli entroopia on S = k ln(Ω), kus k on Boltzmanni konstant.
Ferdinand I (Austria)
Pärast troonist loobumist kolis ta koos abikaasaga Böömimaale, mida ta väga armastas, ja veetis kogu oma ülejäänud elu Praha kindluses, kus ta tegeles botaanika, muusika ning heraldikaga. Ka tšehhid tundsid keisri vastu sümpaatiat ja andsid talle hüüdnime Ferdinand Hea.
Oma varanduse pärandas ta samuti keiser Franz Josephile. Ferdinand on maetud Viini kaputsiinide kirikus asuvasse keiserlikku krüpti.
Inger Kraav
Inger Kraav (neiuna Inger Koemets; sündinud 21. juunil 1941) on eesti kasvatusteadlane.
1964. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala. 1965–1970 õppis TRÜ pedagoogika eriala aspirantuuris. 1984. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Особенности состава учащихся и их личностных взаимоотношений в классах с углубленным изучением отдельных предметов" (juhendaja Heino Liimets).
Aastatel 1963–1965 töötas ta Nõo Keskkoolis õpetajana. 1966-1970 TRÜ aspirantuur, 1970-1972 TRÜ nooremteadur. Aastatel 1973–1984 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli pedagoogika osakonna vanemõpetaja, 1985–2011 dotsent, 2011. aastast emeriitdotsent.
Ta on olnud ka Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi isiksuse arengu sektsiooni juhataja ja hiljem ÜPUI nõukogu esimees.
Isiklikku
Tema isa oli kasvatusteadlane Enn Koemets (1911–1973) ja ema rahvaluuleteadlane Aino Koemets (Luiga) (1912-2004), vanaisa Georg Eduard Luiga oli ajakirjanik ja Päevalehe peatoimetaja. Abikaasa Endel Kraav õpetaja (Nõo RG). Lapsed: Mihkel Kraav on ajaloolane ja andmesidespetsialist, Siiri-Liisi Kraav on kasvatusteadlane (TÜ) ja PhD (Kuopio Ülikool, Soome), Ester Jääskeläinen (Kraav) on arst, onko-günekoloog. Õde Mai-Mirjam Alla oli sünnitusabiarst (Tallinna Keskhaigla) (1937-2006) ja õemees Madis Alla (1941–1989) füüsik, õepoeg Hendrik Alla on ajakirjanik.
Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff
Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff (17. veebruar 1699 – 16. september 1753) oli Preisi sõjaväelane, kunstnik ja arhitekt.
Luule
pisi|[[Maude Goodman, "Luuletus" (1895)]]
Luule ehk poeesia on värss- ehk seotud kõne, kirjanduse osa, mida sidumata kõnele ehk proosale vastandab teksti eriline liigendus, rütmil rajanev struktuur; sõna "poeesia" kasutatakse ka lüürika tähenduses.
Tšetšeeni Vabariigi riigipeade loend
Tšetšeeni Vabariigi presidentide loend loetleb Venemaa Tšetšeenia riigipead alates 1999. aastast.
Vaga Kosmas
Kosmas oli pärit Jeruusalemmast. Ta jäi orvuks ja teda kasvatasid Damaskuse Johannese vanemad. Koos Johannesega sai ta suurepärase hariduse.
Kui Kosmas sai täisealiseks, läks ta ühte Palestiina kloostrisse, kus ta paistis silma usuvägitegudega.
Ta astus koos Johannesega välja ikonoklasmi vastu ja ikoonide kaitseks.
Kosmas kirjutas palju kaanoneid kirikupühadeks ning kolmlaule vaikseks nädalaks. Nad kirjutasid palju ikonoklasmivastaseid kirjutisi.
743. aastal sai Kosmas Maiuma piiskopiks.
Ta suri kõrges vanuses 787. aasta paiku. Vaga Kosmase mälestuspäev on 12. oktoober.
PSV Eindhoven
PSV Eindhoven on jalgpalliklubi, mis mängib Hollandi kõrgliigas. Kõrvuti Amsterdami Ajaxi ja Feyenoordiga on PSV olnud aastakümnete jooksul üks edukamaid klubisid Hollandi tippliigas.
Klubi baseerub Eindhovenis.
Friedrich Simon
Friedrich Simon (1. veebruar 1866 – 8. september 1937) oli aastail 1893–1935 Tartu Ülikooli peahoone uksehoidja, oma eluajal Tartus tuntuim ülikooli teenistuses seisnud isik.
101
101. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - 100. aastad - 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad
Aastad: 96 97 98 99 100 - 101 - 102 103 104 105 106
1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 6. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 18. märtsil 1961 Cannes'is Prantsusmaal. Selle võitis Luksemburg.
Finaali tulemused
pisi|tühi|400px|{{legend|#22b14c|Osalenud riigid}}
Prefikskood
Prefikskood on kood, milles ükski koodisõna ei ole ühegi teise koodisõna prefiksiks (kõik dekodeeritavad koodid ei ole prefikskoodid). Selleks, et allika väljundsignaali kujutav allika kood leiaks praktilist rakendamist, peab see olema üheselt dekodeeritav. See kitsendus tagab,et igale allika poolt genereeritavale lõplikule sümbolite järjestusele vastav koodisõnade järjestus on erinev mingile teisele allika poolt genereeritavale sümbolite järjestusele vastavast koodisõnade järjestusest. Koodisõna algusosa iga järjestust nimetatakse koodisõna prefiksiks ehk eesliiteks.
Koodisõna on dekodeeritav kohe kui ta on tervenisti vastu võetud.
Voldemar Juss
Voldemar Juss (22. september 1889 Tallinn – 13. november 1949 Tallinn) oli eesti arst.
Lõpetas 1918 Tartu Ülikooli. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ta osales Vabadussõjas.
Ta oli röntgenoloog ja Arstide Koja nõukogu liige.
André Le Nôtre
thumb|[[Carlo Maratta. André Le Nôtre'i portree (1678)]] André Le Nôtre (12. märts 1613 – 15. september 1700) oli maastikuarhitekt ja Versailles' lossi aednik, Louis XIV aednik.
André Le Nôtre rajas Versailles' lossi pargi ning oli 1645–1700 selle aednik.
Tema isa Jean Le Nôtre oli Louis XIII aednik, kes töötas Tuileries' aias. Pierre Le Nôtre, kes samuti Tuileries' aias töötas, võis olla tema vanaisa.
Enne seda, kui André Le Nôtre Versailles's tööle hakkas, töötas ta koos Louis Le Vau ja Charles Le Bruniga Vaux-le-Vicomte'i pargis. Tema ülejäänud tööde hulka kuuluvad Château lossi, Fontainebleau lossi, Saint-Cloud' lossi ja Saint-Germaini lossiaia kujundus.
Märkimist väärib tema panus linnaplaneerimisse: Tuileries's pikendas ta lääne poole suunduvat teed, mis hiljem sai Champs-Élysées' avenüüks.
Juba 1635 nimetati ta kuninga venna, Orleansi hertsogi Gastoni aednikuks. 26. juunil 1637 võttis ta oma isalt üle Tuileries' peaaedniku koha. Tema vastutusalasse kuulusid eriti lossile kõige lähemad alad. 1645–1646 töötas ta Fontainebleu lossi uuendamisega. Hiljem ülendati ta kõigi kuninglike aedade eest vastutajaks Prantsusmaal ja 1657 kuninglike ehitiste peakontrolöriks.
Kuninglikes dokumentides on Le Nôtre'i mainitud üsna harva ja ta ise ei pannud samuti oma ideid üldjuhul kirja: ta väljendas ennast eelkõige aedade kaudu. Ta sai Louis XIV nõunikuks ja 1675 tõstis Louis ta aadliseisusse. Le Nôtre ja Le Brun kuulusid kuninga õukonda isegi Cambrai piiramise ajal 1677.
1640 abiellus Le Nôtre Françoise Langloisiga. Neil sündis 3 last, kellest ükski täiskasvanuks ei saanud.
Villamaa
Villamaa on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime lähtekohaks sõna vill. Leo Tiik arvas, et kohanimi lähtub isikunimest Villem (Wilhelm)+maa. Marja Kallasmaa eeldas, et kohanimi võis pärineda, kui Harjumaalt Vilama külast pärit asunik siirdus Hiiumaale. Kohanime on 1564 mainitud kui Welhelma ja 1576 Willam.
Talud
Villamaa ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Villamaa kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. 1564 elas Kõpu vakuses vabadik Jurgen Welhelma. 1835 kuulus ala Lauka mõisa alla ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Murrow, Pumester, Samuel, Tursk, Vilt (Wilt) ja Vähi (Wähhi).
Taristu
Villamaad läbib lõunast põhja Emmaste–Luidja maantee, kust itta suunduvad Villamaa–Kopa ja Villamaa–Puski tee ning edelasse Tammistu külatee. Villamaa piirneb lõunas Puski–Kõpu–Ristna tee ja Puski karjääri teega.
Kultuur
Villamaal asub Puski piirikivi.
Ettevõtlus
Villamaal asus kolhoosi "Uus Elu" keskus kuni ühendamiseni kolhoosiga "Esimene Mai". Liitmisel tekkinud uus kolhoos sai nimeks Kõrgessaare kolhoos. Kolhoosi "Uus Elu" jaoks ehitatud töökoda-garaaži ja teraviljakuivati hoonetes on tegutsenud Villamaa Kivitöökoda ning ehitatud paate.
Külas asub praegu puhkekeskus Villamaa puhkeküla.
Artur Meerits
Artur Mihkel Meerits (15. november 1901 Vao vald, Virumaa – 10. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti arst ja sõjaväelane (leitnant, 1932).
Lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli, oli üliõpilasseltsi Concordia vilistlaskogu esimees.
1932. aastast oli Tallinna Ühendatud Haigekassa Haigla peaarst. Kirurg, Arstide Koja nõukogu liige.
Hukati kommunistlikus meelsuses süüdistatuna Saksa okupatsioonivõimude poolt.
Alžeeria
pisi|Alžeeria rahvastikupüramiid Alžeeria on riik, mis asub Aafrika põhjaosas, Vahemerest lõuna pool. Naaberriigid on Maroko, Mauritaania, Lääne-Sahara, Mali, Nigeeria, Liibüa ja Tuneesia. Pealinn on Alžiir, kus elab 2011. aasta andmetel 3 415 811 inimest. Alžeerias räägitakse araabia ja tamasitki keelt. Rahaühik on dinaar (DZD).
Lipp
Riigi lipp on roheline-valge. Selle keskel on punane poolkuu, millel on keskel punane täht. Roheline värv tähistab religiooni ja valge värv kodanike puhast mõtlemist. Poolkuu ja täht tähistavad islami usku.
Vapp
Vapi taustal on mäe tagant tõusev päike, mis tähistab tõusu. Vapi allosas on punane poolkuu koos tähega, vasakul aga tehased, mis tähistavad riigi arengut. Vapp võeti kasutusele siis, kui iseseisvuti Prantsusmaa mõju alt.pisi|Alžeeria
Loodus
pisi|Alžeeria pinnamood
Rannajoon
Alžeeria rannajoone pikkus on 998 km.
Rahvastik
2017. aasta andmetel elab Alžeerias 41 318 142 inimest.
Laste arv sünnituseas naise kohta on Alžeerias 2,59 last, imikusuremus on 17,6‰.
Oodatav eluiga sünnihetkel on Alžeerias 77,5 eluaastat.
Sündimuskordaja oli 2015. aastal 23,67 promilli ja suremuskordaja 4,31 promilli.
Keskmine eluiga on 72,3 aastat. Meestel on see 70,9 ja naistel 73,7 aastat.
Alžeeria rahvastikupüramiidilt on näha, et noorte osakaal on suur ja lapsi sünnib palju. Saab järeldada, et riik on rahvastikuarengu 1. etapis. Vanu inimesi on Alžeerias vähe. 20–30-aastaseid on vähem, sest Alžeerias peeti 1990-ndatel kodusõda.
On prognoositud, et edaspidi sündimus langeb ja iive väheneb.
Linnastumine
Linnastumise tase oli 2015. aastal 70,7%. On ennustatud, et 2025. aastaks on linnastumise tase 74,6%.
Rahvastiku paiknemine
Slummides elavate inimeste osatähtsus on 11,9%.
Asustustihedus oli 2015. aastal 17,3 in/km².
Tihedamini on asustatud Alžeeria Vahemere-äärne põhjaosa. Kõrbealad on hõredalt asustatud.
Majandus
Tööjõu suurus oli 2014. aastal 12,19 miljonit inimest. 2006. aastal elas 23% elanikkonnast allpool vaesuspiiri.
Töö
Tööealistest töötas 2017. aastal 13,3% põllumajandus-, 39,3% tööstus- ja 47,4% teenindussektoris.
Töötuse poolest on Alžeeria maailmas 155. kohal.
Turism
Riik on külastatavuselt Aafrikas neljas, maailmas aga 80 enim külastatava riigi hulgas.
Punktmass
Punktmass ehk masspunkt ehk materiaalne punkt on füüsikalise keha mudel, mille puhul keha mass loetakse koondatuks ühte ruumipunkti. Tegu on idealiseeritud objektiga.
Alžeeria
Turism
Külastatuimad kohad on Sahara kõrb, Beni Hammadi kindlus ja muistne Djémila linn.
Punktmass
Keha võib vaadelda punktmassina, kui selle mõõtmed on antud ülesande kontekstis tühiselt väikesed (näiteks kui keha mõõtmed on hulga väiksemad võrreldes kaugusega teistest kehadest ning keha lõpliku suuruse arvestamine ei tooks tulemustes kaasa märgatavaid muutusi). Sellise olukorra tüüpnäide on planeetide liikumine ümber Päikese.
Alžeeria
Turism
Turism moodustas 2018. aastal 10,3% sisemajanduse kogutoodangust.
Audevälja
Audevälja küla (ka Audewälja ja Haudewälja) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Punktmass
Kui keha kõik osad liiguvad ühtemoodi (igal hetkel on kõigil keha osadel ühesugune kiirusvektor), siis sellist liikumist nimetatakse kulgliikumiseks. Kulgliikumise puhul võib keha liikumist vaadelda materiaalse punkti liikumisena, sest liikumise iseloom ei olene sellest, keha millise osa liikumist vaadeldakse.
Kalliküla
Kalliküla on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Punktmass
Punktmassi kasutatakse arvutuste lihtsustamise eesmärgil, kui tulemustes olulist erinevust ei ole, ning mõnikord ka füüsikaülesannete lahendamisel, kui tulemusel ei ole praktilist tähtsust.
Audevälja
Küla kuulus Padise mõisale. 1798. aastal on Mellini kaardil Haudewälja küla ja kõrts.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 79 elanikku.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.
Nohipalu järved
Nohipalu järved (ka Nohipalo järved) on järvestik Põlvamaal Räpina vallas. Need on Valgjärv ja Mustjärv.
Alžeeria
Väliskaubandus
Alžeeria suurimad ekspordiartiklid on nafta, toorõli ja maagaas. Tähtsaimad ekspordipartnerid olid 2013. aastal Hispaania (20,6%), Prantsusmaa (9,3%), USA 8,1%, Holland (6,9%), Kanada 6%, Brasiilia (5,6%).
Straight Outta Compton
Straight Outta Compton on ansambli N.W.A teine album. Album ilmus 1988. aastal.
Nohipalu järved
Mustjärv on huumustoiteline ja väikese läbipaistvusega, Valgjärv aga oligotroofne ja Eesti üks läbipaistvaimaid. Viimases leidub ka mitmeid taimharuldusi, näiteks järv-lahnarohtu.
Järved jäävad Meenikunno maastikukaitseala territooriumile.
Patrick Sériot
pisi|Patrick Seriot loengul Tartus 2009 Patrick Sériot (sündinud 14. veebruaril 1949, Vincennes, Prantsusmaa) on prantsuse lingvist ja ideedeajaloolane.
Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks on keeleteaduse ajalugu. Ta on Praha lingvistilise ringi, Roman Jakobsoni ja Nikolai Trubetzkoy tööde tunnustatud uurija.
Vaated
Üks Seriot järeldusi on, et "diskursuseanalüüsi pole võimalik rakendada tõlgitud tekstidele, kuna kõik tõlked on topelterinevusega: on hulk algteksti märke, millel pole ekvivalente teises keeles, ning hulk obligatoorseid tähiseid teises keeles, millel puudub viidatav objekt lähtekeeles".
Seriot arendatud ja rakendatud kontseptsioon air du temps on vaadeldav kui Zeitgeist'i sotsioloogiline tahk: teaduslikud mõisted võivad olla sarnased mitte üksnes seepärast, et nende sõnastajad mõjustasid teineteist, vaid seepärast, et need kujunesid samas intellektuaalses keskkonnas (Sériot 1999: 38). Intellektuaalide võrgustiku liikmed jagavad hulka domineerivaid teaduslikke ideid, kujutlusi, metafoore ja eelistusi, mida nad kasutavad omaenda arutelu luues, ilma endale täielikult teadvustamata selliste allikate rolli enda loodavais teooriais. Mingi perioodi air du temps ületab erialasid eraldavaid piire.
Elund
Elund ehk organ (kreeka organon 'tööriist') on hulkraksete organismide kindlaid funktsioone täitev kudedest koosnev talitlusüksus (näiteks leht taimedel või süda loomadel).
Kalliküla
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Elund
Elundite tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja asendid ning suunad võivad erinevate hulkraksete organismides erineda nii eluvormiti, liigiti kui ka indiviiditi.
Elundid
Elundite loetelu:
Üksikud elundid moodustavad omakorda funktsionaalseid elundkondi ehk lühidalt "elundeid" (mitmuses):
1481
1481. aasta
Alžeeria
Väliskaubandus
Alžeeria suurimad impordiartiklid on toidu- ja tarbekaubad. Tähtsaimad impordipartnerid olid 2013. aastal Prantsusmaa (15,1%), Hiina (11,6%), Itaalia (10,8%), Hispaania (9,9%) ja Saksamaa (4,6%).
Haldusjaotus
Alžeeria on jaotatud 48 provintsiks, 553 ringkonnaks ja 1541 vallaks.
Kalliküla
Kultuurimälestiseks arvatud Taheva mõisa metsniku elamus tegutseb Hargla hooldekodu. Hooldekodule kuulub ka mitu lähedal paiknevat tähelepanuväärset hoonet: Taheva mõisa metsniku abihoone, Kalli postijaama ait ja Kalli postijaama tall-tõllakuur.
Süsihappegaas
pisi|Süsinikdioksiid pisi|Süsinikdioksiid Süsihappegaas ehk süsinikdioksiid (CO2) on süsiniku stabiilseim oksiid, mille molekul koosneb ühest süsiniku ja kahest hapniku aatomist, mis on kovalentselt seotud süsiniku aatomiga.
Süsihappegaas tekib süsiniku ja selle mitmesuguste ühendite kuumutamisel piisava hulga hapnikuga, samuti hingamisel.
Taimed, vetikad ja tsüanobakterid seovad süsihappegaasi ja vett ning kasutavad valguse neeldumisel vabanevat energiat fotosünteesi käigus, et toota süsivesikuid, mille keemiline energia on suurem, kui CO2 molekulil. Selle protsessi kõrvalsaadusena eraldub molekulaarne hapnik. Pimedas fotosünteesi ei toimu, sellepärast kasutavad taimed pimedas vähe süsihappegaasi.
Süsihappegaas on põlemise kõrvalsaadus, mis eraldub näiteks vulkaanipursetel ja kuumaveeallikatest ehk geisritest. Süsihappegaasi eraldub ka karbonaatsete kivimite lõhustumisel.
Sarkis Kasjan
pisi|Sarkis Kasjan Sarkis Kasjan, tegelikult Sarkis Qosjan (vene keeles Саркис Оганесович Касьян (Тер-Каспарян); 1876–1937) oli Armeenia NSV poliitik.
Süsihappegaas
Süsihappegaas lahustub vees mõõdukal määral. Lahused on happelised süsihappe sisalduse tõttu, mis tekib süsihappegaasi ja vee reaktsioonil:
Sarkis Kasjan
Ta oli Venemaa K(b)P Armeenia komitee esimees (1920), 1927–1931 Taga-Kaukaasia SFNV Kesktäitevkomitee esimees ja ühtlasi Armeenia NSV Kesktäitevkomitee esimees 1928–1930 (Armeenia NSV riigipea). 1931–1934 oli ta Taga-Kaukaasia ülemkohtu esimees.
Süsihappegaas
Süsihappegaasi leidub ka õhus. Maa atmosfääris on seda 0,039%.
Suures kontsentratsioonis on süsihappegaas inimestele mürgine. Õhk, mille koostises on 1% süsihappegaasi, teeb mõned inimesed uimaseks, 7–10% kontsentratsioon põhjustab peapööritust, peavalu, nägemis- ja kuulmishäireid ning mõne minuti või tunni jooksul teadvusekaotust.
Sarkis Kasjan
Sarkis Kasjan represseeriti. pisi|vasakul
Süsihappegaas
Süsihappegaas on kasvuhoonegaas, sest laseb läbi nähtavat valgust, aga neelab infrapunakiirgust.
1060. aastad
1060. aastad
Süsihappegaas
Keemilised ja füüsikalised omadused
Süsihappegaas on värvitu, madala kontsentratsiooni korral ka lõhnatu gaas. Suure kontsentratsiooni korral on süsinikdioksiidil terav happeline lõhn. CO2 võib põhjustada lämbumist ja ärritust. Suure süsihappegaasisisaldusega õhu sissehingamine võib tekitada hapukat maitset suus ning torkivat tunnet ninas ja kurgus. Selline aisting võib tekkida ka röhitise tagasihoidmisel ja pärast karboniseeritud joogi joomist.
1060. aastad
1060. aastad on aastad 1060–1069 pKr.
Süsihappegaas
Keemilised ja füüsikalised omadused
pisi|Süsinikdioksiidi rõhu-temperatuuri [[faasidiagramm, millel on märgitud kolmikpunkt (ingl triple point) ja kriitiline punkt (ingl critical point)]] Standardrõhul ja -temperatuuril on süsihappegaasi tihedus 1,98 kg/m³, mis on 1,5 korda suurem õhu tihedusest. Süsinikdioksiidi molekulis on kaks kaksiksidet ja on lineaarse kujuga. See molekul ei sisalda elektridipoole ja on täielikult oksüdeeritud. Süsihappegaas on mõõdukalt aktiivne, kuid mitte süttiv, kuigi soodustab metallide põlemist.
1060. aastad
Kümnendid: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad
Aastad: 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069
Süsihappegaas
Keemilised ja füüsikalised omadused
Temperatuuril üle −78,51 °C sublimeerub süsihappegaas tahkest olekust gaasilisse, madalamal temperatuuril muutub tahkeks. Tahket süsinikdioksiidi nimetatakse kuivjääks (ka süsihappelumeks).
Vedel süsinikdioksiid moodustub vaid rõhkudel, mis on suuremad kui 5,1 atm. Süsihappegaasi kolmikpunkt on umbes 518 kPa ja −56,6 °C ja kriitiline punkt on 7,83 MPa ja 31,3 °C juures.
Ajalugu
pisi|Kuivjää kristallstruktuur Süsihappegaas oli üks esimesi gaase, mida kirjeldati õhust erineva ainena. 17. sajandil täheldas flaami keemik Jan Baptist van Helmont, et puusöe põletamisel kinnises anumas on järelejääva tuha mass väiksem kui algse söe mass. Tema tõlgendus oli, et ülejäänud süsi muutus nähtamatuks aineks või gaasiks.
Süsinikdioksiidi omadusi uuris põhjalikumalt 1750. aastatel šoti füüsik Joseph Black. Ta leidis, et lubjakivi (kaltsiumkarbonaadi) kuumutamisel ja hapetega töötlemisel saab toota süsihappegaasi. Ta leidis, et see gaas on õhust tihedam ning ei soodusta põlemist ega hingamist. Black avastas ka, et kui lasta süsihappegaasi läbi lubja (kaltsiumhüdroksiidi) vesilahuse, sadestub selle tulemusena kaltsiumkarbonaat. Katseliselt näitas ta, et süsihappegaas vallandub hingamisel ja mikroobsel kääritamisel.
Esimest korda viisid süsinikdioksiidi vedelasse olekusse (kõrgendatud rõhul) 1832. aastal Humphry Davy ja Michael Faraday.
Herman Rossmann
Herman Paul Rossmann (13. detsember 1896 Vändra, Pärnumaa – 28. september 1968 Sparreholm) oli eesti arst.
Palki väin
Palki väin on mereala, mis eraldab Sri Lankat (väina kaguosas) Indiast (loodes) ja on loodes ühenduses Bengali lahega. Edelas piirab Palki väina Aadama Sild.
Herman Rossmann
Võitles Vabadussõjas. Lõpetas 1923 Tartu Ülikooli cum laude, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Palki väin
Palki väina pikkus on umbes 140 km ja laius 60 kuni 140 km. Väin on madal, seal on mitmeid saari.
Herman Rossmann
Kirurg Tallinnas, Arstide Koja nõukogu liige. 1944 põgenes Rootsi.
Süsihappegaas
Ajalugu
Esimesena kirjeldas tahket süsihappegaasi Charles Thilorier, kes 1834. aastal avas rõhu all hoitud süsihappegaasi mahuti ja leidis, et kiire aurustumise tõttu toimunud jahutamisel oli tekkinud CO2 lumi. pisi|[[Eunice Newton Foote'i artikkel "Päikesekiirte soojust mõjutavad tingimused" (Circumstances affecting the heat of the sun's rays) 1856. aastal]] Esimesena seostas süsihappegaasi atmosfääris osakaalu suurenemise ja planeedi soojenemise Eunice Newton Foote 1856. aastal.
Maks Tiitso
Maks Tiitso (9. oktoober 1900 Tartu – 2. oktoober 1944 Stockholm) oli eesti arst ja arstiteadlane.
Süsihappegaas
Eraldamine ja tootmine
Süsihappegaasi saab toota õhu destilleerimisel, kuigi see meetod pole eriti tõhus. Tuntakse mitut keemilist reaktsiooni, mille tulemusena on võimalik saada süsinikdioksiidi. Sellised on reaktsioonid enamiku hapete ja metallide karbonaatide vahel. Näiteks soolhappe ja kaltsiumkarbonaadi vahel toimub järgmine reaktsioon:
Maks Tiitso
Keskhariduse omandas Tartu Reaalkoolis.
Süsihappegaas
Eraldamine ja tootmine
Süsihape laguneb edasi veeks ja CO2-ks. Sellised reaktsioonid kaasnevad vahutamise või mullitamisega. Tööstuses on taolised reaktsioonid laialt levinud, nendega saab neutraliseerida jääkhappe vooge.
Voki
Voki on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Süsihappegaas
Eraldamine ja tootmine
Kustutamata lubja tootmine lubjakivist kuumutamisel 850 °C-ni toodab ka CO2:
Maks Tiitso
Osales Vabadussõjas.
Roosna-Alliku külmaallikate ala
Roosna-Alliku külmaallikate ala (ka Eipre allikad) paikneb Järva maakonnas Paide linnas Pandivere kõrgustiku lääneosas.