cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaitseseisukord
Kaitseseisukord aastatel 1918–1934
18. jaanuaril 1921 nõudsid Riigikogu Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei rühma liikmed Hans Kruus, Karl Freiberg ja Martin Bleimann sõjaseaduse kaotamist: "Endiselt kestab edasi sõjaseadus, endiselt töötavad sõjavälja- ja sõjaväeringkonna kohtud, mõistes peaasjalikult töölisi surma ja sunnitööle tsaariaegse korra järele, endiselt tarvitatakse erakordseid volitusi väljakuulutatud vabaduste kägistamiseks, endiselt vangistatakse Vabariigi kodanikka ja toimetatakse läbiotsimisi poliitilistel põhjustel ilma kohtu otsuseta, mis on 21. detsembril 1920. a. maksmahakanud põhiseaduse jäme rikkumine." Samasisulise ettepanekuga esinesid samal päeval ka kommunistide rühma liikmed Johannes Allikso, Jaan Reinberg, Johannes Soans, Jaan Santa ja Johannes Vanja.
Pärast Vabadussõda kaotas Konstantin Pätsi esimene valitsus järk-järgult sõjaseaduse kehtivuse eri maakondades. Siiski jäi see kuni 1940. aastani katkematult jõusse järgmistel maa-aladel:
Sõjaseaduse edasikehtimise põhjuseks oli 1920. aastate algul Eestis aktiivselt tegutsev illegaalne Eestimaa Kommunistlik Partei.
Uuesti kuulutati sõjaseadus kogu riigis välja Friedrich Akeli valitsuse poolt seoses 1. detsembri riigipöördekatsega 1. detsembril 1924 (RT 1924, 145), mille II Riigikogu samal päeval ka kinnitas (samas). Johan Laidoner nimetati kaitsevägede ülemjuhatajaks, kuid seda nimetamist Riigikogu ei kinnitanud.
Johan Laidoneri nimetamist kaitsevägede ülemjuhatajaks rahuajal on peetud ebaseaduslikuks. Siiski on see otsus sisuliselt kooskõlas siis kehtinud Venemaa seadustega, mille järgi võis rahu ajal määrata kindralkubernere ülemjuhataja õigustega. Vabariigi Valitsuse otsusega 7. jaanuarist 1925 pandi kindralkuberneri kohuste täitmine Siseministri peale.
18. juunil 1926 (RT 1926, 54) kitsendati sõjaseisukorra kehtivus enne 1. detsembrit 1924 kehtinud piiridesse. Seni oli sõjaseisukord määratud tähtaega nimetamata. Kui Riigikohus tähelepanu sellele juhtis, muutis Jaan Teemanti teine valitsus 17. novembril 1926 (RT 1926, 89) sõjaseisukorra lõpptähtajaks 1. jaanuari 1928 ja seda pikendati regulaarselt igal aastal, kuigi sotsialistid selle vastu hääletasid. 21. oktoobril 1930 väitis Aleksander Jõeäär, et kaitseseisukorra kehtestamise otsus tuleb seaduse järgi Riigikogule esitada viivitamatult, aga valitsus on selle Riigikogule esitanud alles pooleteise kuu pärast; üleüldse ei olevat sõjaseadus vajalik, sest sõda pole karta ja sisemised õõnestajad pole hädaohtlikud.
Aja jooksul muutus riigi poliitilise eliidi ja avalikkuse silmis enesestmõistetavaks, et suurel osal riigi maa-alast (sealhulgas pealinnas) kehtib pidevalt kaitseseisukord, mis oma iseloomult peaks olema erandlik. Sellega võeti ühtlasi omaks, et põhiseaduses lubatud korralised vahendid on riigi vaenlaste vastu võitlemisel ebaefektiivsed. Kaitseseisukorraga harjuti ära ja ühtlasi peeti loomulikuks, et selles olukorras teostab valitsus demokraatlikke põhimõtteid täies ulatuses, millist praktikat järgisid ka valitsus ja kohtud oma tegevuses. Konstantin Trakmann märkis sel puhul 1931. aastal, et tõeliselt erakorralise ohu puhul tuleks seadusliku riigivõimu kaitseks rakendada mingeid veel erakorralisemaid abinõusid, mis ei ole seadusega ette nähtud.
Otsus kaitseseisukorra väljakuulutamiseks ja pikendamiseks oli enam poliitilist kui juriidilist laadi, kuna seadus kui üldakt ei saa piisava täpsusega ette näha kõiki mõeldavaid olukordi. (Kliimann 1935, lk 99).
10. juulil 1930 võttis IV Riigikogu vastu Kaitseseisukorra seaduse.
25. märtsil 1931 kaotas Vabariigi Valitsus kaitseseisukorra kehtivuse kitsaroopaliste raudteede piirkonnas.
2. juunil 1933 kehtestas Jaan Tõnissoni neljas valitsus kaitseseisukorra Eesti territoriaalvetes ja riigi piiriga poolitatud sisevetes (RT 1933, 2, 18). 11. augustil 1933 kuulutas Jaan Tõnissoni valitsus kogu riigis välja kaitseseisukorra (RT 1933, 69, 531). Kuna augustis ei olnud Riigikogu koos, ei kinnitanud Riigikogu Vabariigi Valitsuse otsust, ka mitte tagantjärele. 24. augustil 1933 esitasid Artur Sirk, Johannes Holland ja Arnold Jaks Riigikogu juhatusele rahvaalgatuse korras Kaitseseisukorra seaduse muutmise seaduse, mille järgi kaitseseisukorda oleks võidud välja kuulutada ainult sõja korral ja sõja hädaohu puhul. Riigikogu korraline istungjärk algas 1933. aasta oktoobris. Pärast kaotust rahvahääletusel tühistas valitsus 19. oktoobril 1933 kaitseseisukorra kehtivuse kogu riigis (RT 1933, 83, 610), mille järel kaitseseisukord jäi kehtima enne 11. augustit 1933 kehtinud piirides:
Kaitseseisukord aastatel 1934–1940
12. märtsil 1934 kuulutas riigivanem Konstantin Päts oma otsusega nr 173 kuueks kuuks välja kaitseseisukorra kogu riigis, mille V Riigikogu ka kinnitas. Uus kaitseseisukord oli suunatud esmajärjekorras vabadussõjalaste liikumise vastu, kuid tõi kaasa laiema demokraatlike vabaduste piiramise. Kaitseseisukorra väljakuulutamise järel suleti Eesti Vabadussõjalaste Liit, sellega seotud organisatsioonid ja ajalehed, keelati poliitiliste koosolekute pidamine, peatati erakondade tegevus ja piirati ajakirjandusvabadust. See üleriigiline kaitseseisukord jäi kehtima kuni 1940. aastani, kuigi mõningaid algselt sellega kaasnenud piiranguid aja jooksul leevendati.
Eesti taasiseseisvumisajal on pidevalt esile kerkinud küsimus, kas just märtsis 1934 kehtestatud kaitseseisukord oli seaduslik. 1930. aastail pidasid kohtud, sealhulgas riigikohus, ja suur osa avalikkust kaitseseisukorda seaduslikuks valitsemisabinõuks. Toonaseid ametlikke seisukohti illustreerib jurist Artur-Tõeleid Kliimanni tõlgendus 1935. aastast: "Riigivanem on see, kes faktiliste andmete hinnangul ohu olemasolu ja suuruse määratleb. Järelikult juriidiliselt oht on siis olemas, kui Riigivanem isiklikul vääritlusel on leidnud selle olevat, olgugi et oht faktiliselt täiesti puudub." Tänapäeval nimetatakse kaitseseisukorra kehtivuspiirkonna laiendamist 12. märtsil 1934 üldiselt riigipöördeks, mis peab näitama selle akti ebaseaduslikkust.
Kaitseseisukorra iga-aastane pikendamine aastatel 1934–1937 – vastavalt 1930. aasta kaitseseisukorra seadusele sai kaitseseisukorra kehtestada korraga ainult kuni üheks aastaks – oli aga igal juhul juriidiliselt küsitav, sest lisaks riigivanemale pidi selle pikendamise kinnitama ka Riigikogu. Kuna Riigikogu sellel perioodil istungeid ei pidanud, olles nn "vaikivas olekus", ei saanud Riigikogu ka kaitseseisukorra kehtivust pikendada. Riigivanem Konstantin Päts saatis küll iga aasta septembris oma otsuse Riigikogule kinnitamiseks ja sai sellele Riigikogu esimehe Rudolf Penno heakskiidu, kuid otsust arutama pidanud Riigikogu riigikaitsekomisjon ja üldkoosseis kokku ei tulnud.
11. aprillil 1938 andis Riigihoidja dekreedina uue kaitseseisukorra seaduse (RT 1938, 40, 365). Selle alusel pikendati kaitseseisukorda edasi, viimati Vabariigi Presidendi otsusega 12. septembrist 1939 nr 188 (RT 1939, 74, 586).
4. aprillil 1939 esitas Vabariigi Valitsus Riigikogule riigi julgeoleku ja avaliku korra seaduse eelnõu, mille vastuvõtmine oleks andnud Vabariigi Valitsusele senisest avaramad varuvolitused riigi sisemise korra alalhoiuks, muutes kaitseseisukorra ainult erakorralisel ajal kehtestatavaks erakorraliseks vahendiks.
Kaitseseisukorra kehtimist riigis ja kaitseseisukorra seadust kasutas mitmesuguste piirangute kehtestamise juriidilise alusena ära juunipöörde järel võimule tulnud Johannes Varese valitsus ning selle poolt ametisse määratud sisekaitseülem Maksim Unt, samuti tema ametijärglased Harald Haberman ja Paul Vihalem. Sellel juriidilisel alusel suleti võimule ebasoovitavaid organisatsioone ja vahetati jõuga välja organisatsioonide juhatusi, näiteks Eesti Loomakaitse Seltsis ja Noorte Meeste Kristlikus Ühingus. Seda kasutati ka alusena uue võimu suhtes kriitiliste isikute jälgimisel ning mitmesuguste poliitiliste arvamusavalduste eest karistamisel.
Kaitseseisukorra kehtivus aegus septembris 1940 ja mingit teadet selle pikendamise kohta toonase Eesti NSV võimud enam ei avaldanud.
Palo mõis
Palo mõis, Pallamõis (saksa keeles Gut Pallamois) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal, mis oli kolme mõisasüdame (Leevi, Palo, Vastse-Koiola) üks osa.
Plafoon
pisi|[[Esna mõisa maalitud taladega lagi]] pisi|[[Camera degli Sposi plafoonmaalig]] Plafoon (prantsuse keeles plafond 'lagi') on lame-või peegelvõlvlagi, mis on sageli dekoreeritud maaliga (plafoonmaal) või stukkdekooriga.
Esimesed plafoonid maaliti Itaalias renessansi ajal, väga tavaliseks muutus plafoon barokkarhitektuuris. Plafooni leidub nii sakraalarhitektuuris kui ka profaanarhitektuuris.
Eestis on plafoonmaali kasutatud avalike hoonete, nagu Kuressaare raekoda, ja elumajade, näiteks Tallinnas Kuninga 1, Kuninga 6, Pikk 7, või mõisahoonete lagede kaunistamiseks.
Goertzeli algoritm
Goertzeli algoritm analüüsib üksikut sageduskomponenti digitaalsignaalist, kuid erinevalt tavalisest DFT arvutusest, rakendab Goertzeli algoritm igal iteratsioonil üht reaalarvulist koefitsienti, kasutades reaalarvulistel sisenditel reaalarvulist aritmeetikat. Goertzeli algoritmi saab kasutada ka tagurpidi (sinusoidi sünteesimiseks), kusjuures iga sämpli arvutamiseks tuleb teha üks korrutus- ning üks lahutamistehe. Lisaks ei pea Goertzeli algoritmis kasutatav akna suurus olema arvu 2 aste (erinevalt DFT-st) ning algoritm ei vaja nii palju mälu, kui DFT. Kuigi Goertzeli algoritm on kiirem, kui DFT, ei ole selle arvutamine oluliselt keerulisem ning tulemuse saamiseks on vaja teha vaid mõned arvutustehted. Samas ei ole Goertzeli algoritmi tulemus keerulisemate signaalide puhul nii täpne, kui DFT-l, seega tuleks mõnedel juhtudel (kui täpsus on olulisem kui kiirus) eelistada siiski DFT-d.
Algoritm
Goertzeli algoritmi rakendamiseks on vaja kaht hulka: sisendandmete hulk X ning tulemuste hulk Y. Iga elemendi arvutamiseks tuleb kasutada kaht eelnevat tulemust ning üht eelnevalt välja arvutatud koosinust. Algoritmi üldine matemaatiline kuju:
, kus Y on tulemuste hulk, z on vaadeldava sageduse indeks, z^{-1} on eelmine element ning z^{-2 } üle-eelmine element hulgas Y. Ülejäänud muutujad on täpsemalt kirjeldatud allpool.
Enne Goertzeli algoritmi kasutamist tuleb teha järgnevad sammud:
Diskreetimissagedus määratakse enamasti rakenduse järgi (näiteks helisignaali puhul kasutatakse tavaliselt 44,1 kHz sagedust ehk diskreeditakse signaali 44100 korda sekundis ), kuid seda saab leida ka näiteks Nyquisti teoreemi abil, mille alusel peab diskreetimissagedus olema vähemalt kaks korda suurem sisendsignaali suurimast sagedusest. Ploki suuruse valimisel tuleb arvestada, et mida suurem on N, seda suurem on sageduse resolutsioon, kuid seda pikem on algoritmi tööks kuluv aeg.
, kus f on otsitav sagedus (inglise keeles target frequency)
Seejärel saab rakendada Goertzeli algoritmi, kasutades sisendandmete hulka X ning väljundandmete hulka Y (n-ndal kohal asuv element vastavalt x[n] või y[n]). Esimese kahe väärtuse arvutamiseks tuleb y[n-1] ja y[n-2] väärtustada nulliga.
Iga sämpli peal tuleb teostada järgnevad tehted:
, kus x[n] on vaadeldav sämpel
y[n-1]=y[n]
Selleks et leida magnituudi väärtust, võtame ruutjuure reaalosa ja imaginaarosa ruutude summast:
Optimiseeritud Goertzeli algoritm
Optimiseeritud Goertzeli algoritm erineb tavalisest Goertzeli algoritmist vaid selle poolest, et algoritmi viimases faasis ei arvutata välja magnituudi reaal- ja imaginaarosa, vaid leitakse magnituud järgneva valemi abil:
Ristija Johannese kirik (Newport)
Ristija Johannese kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newportis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.
Avižieniai
pisi|left|Avižieniai küla Avižieniai on küla Leedus Lazdijai rajoonis, Šlavantai valla halduskeskus. Külas on postkontor, kultuurimaja, raamatukogu ja Seirijai kooli filiaal.
Star Wars: Osa I – Nähtamatu oht
"Star Wars: Osa I – Nähtamatu oht" on 1999. aastal linastunud film George Lucase "Star Warsi" filmisarjast. Selle järg oli 2002. aastal linastunud "Star Wars: Osa II – Kloonide rünnak".
Hübriidtelevisioon
pisi|HbbTV logo
Hübriidtelevisioon (lühend HbbTV inglise k sõnadest Hybrid Broadcast Broadband TV) on avatud rahvusvaheline standard, mis ühendab televisiooni-ringhäälingu (brodcast) ja Interneti (broadband) võimalusi.
HbbTV-spetsifikatsiooni versiooni 1.0 avaldas Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI) 2010. aastal, ühtlasi loodi HbbTV konsortsium, hiljem HbbTV assotsiatsioon.
Projekt
Projekt (ladinakeelsest sõnast projicere 'ettepoole paiskama') on ühekordne, tihti valdkondade piire ületav, selgelt piiritletud ressurssidega ja ajalistes raamides toimuv tegevuste kogum ühe või mitme eesmärgi saavutamiseks.
Valimisringkond nr 12
pisi|Valimisringkond nr 12 Valimisringkond nr 12 on Riigikogu valimiste ringkond, mis moodustati esimest korda 2003. aasta Riigikogu valimisteks ja hõlmab Pärnu maakonda. Enne seda hõlmas Pärnu maakonda valimisringkond nr 11.
Projekt
Sõna "projekt" kasutati esimest korda umbes 16. sajandil.
Valimisringkond nr 12
2011. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 69 110, neist käis valimas 40 659 ehk 58,83%. E-hääli anti 8985.
Projekt
Projekti tunnusteks on:
Valimisringkond nr 12
2011. aasta Riigikogu valimised
Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Rein Lang ja Väino Linde (RE), Kadri Simson (KE), Marianne Mikko (SDE) ja Annely Akkermann (IRL).
Projekt
Mõiste
Sõna "projekt" kasutatakse tihti valesti. Iga ühekordne tegevus ei ole veel projekt. Projekt võib-olla ajutine sotsiaalsüsteem nagu töösüsteemid, mille moodustavad meeskonnad organisatsioonides või nende vahel, et täita konkreetseid ülesandeid kindla aja piires.
Projekt tuleb ladinakeelsest sõnast projectus, mis tähendab etteheiteid, esile paisatud. Projektide iseloomu peegeldab see sõna päris täpselt. Kutsuvad ju kõik projektid mingil kujul esile muutusi, täiustusi või edasiarendusi ja samas on nad kõik suunatud ettepoole – tulevikku. Seega võib öelda, et kõik projektid on suuremal või vähemal määral arendusliku iseloomuga. Läbi projektide käivitamise püütakse leida lahendusi probleemidele või arenguvajadustele.
Projekti tunnused
Projekti iseloomustavad:
Projekti etapid ja liigid
Projekti igal etapil on omad eesmärgid, tegevused, abivahendid ja oskused. Projekt koosneb üldiselt neljast selgesti eristuvast etapist : Lähtuvalt käivitusfaasi pikkusest ja seal esilekerkivatest probleemidest võib projektid jaotada arendus- ja teostusprojektideks. Kõik projektid, millega me kokku puutume, on klassifitseeritud ühte või teise liiki.
Arendusprojekt
Arendusprojekti eesmärgid ei ole alati konkreetsed, vaid sageli hoopis nägemuslikud. Selle korral ei ole tavaliselt ka eesmärkide saavutamiseks vajaminevad tegevused alati teada. Väga keeruline on selliste projektide puhul määrata ühe või teise tegevuse kestust. Kõige kriitilisem on arendusprojektide korral lõppeesmärgi määratlemine ja selle saavutamine. Sellele järgnevad tulemuse saavutamise aeg ja kulu. Arendusprojektid on tihti firmasisesed ning nende käivitusfaas on reeglina pikk.
Arendusprojektide liigid: Samas võib kõiki nimetatud projekte liigitada kas teostus- või arendusprojektide alla. Jaotamine arendus- ja teostusprojektideks on tinglik ning sõltub sellest, kelle poolt projekti vaadata. pisi|350px|Projektide liigitusProjektide liigitus:
Arendusprojektid:
Teostusprojektid
Teostusprojektid: Kõik projektid on arendusprojektid, kui nad realiseeruvad või viiakse ellu teostusprojektide kaudu. Projekte võib liigitada ka selle järgi, kas projekti läbiviija on üksikisik, riik või ettevõte. Vastavalt läbiviijale võime siis rääkida isiklikest, riiklikest, ettevõtte projektidest.
Isiklikud projektid
Oma elu jooksul viib inimene ellu hulgaliselt mitmesuguseid projekte. Näiteks väljaõpe, korteri remont, majaehitus, töökoha vahetus, puhkusereis jms. Isiklikud projektid organisatsioonis on suurepärased vahendid alluvate kaasamiseks. Isiklikud projektid võimaldavad töötajatel tunda, et nad toovad ettevõttele kasu ning neid ei juhendata. See annab neile võimaluse mõelda suuremalt, kuidas aidata ettevõte edukale toimimisele kaasa, ning lisaboonusena tunneb töötaja ennast kasulikuna.
Riiklikud projektid
Tüüpilised riiklike projektide näited on maanteede või riikliku haigla ehitus, rahvaloendus, riigiettevõtte erastamine jms. Riiklikud projektid peavad kohanema praeguse hetkega, need projektid on peamiselt ühiskondlikud teenused. Riiklikud projektid teevad läbi pideva muutuse aja jooksul ja on dünaamilised sotsiaalsete struktuuri tõttu.
Ettevõtte projektid
Peaaegu iga organisatsioon on oma tegutsemise jooksul teostanud mõne projekti. Vastavalt ressursivajadusele võib ettevõtetes läbiviidavad projektid jagada suur- ja väikeprojektideks.
Suurprojektid jagunevad omakorda veel: Väikeprojektid – nõuavad suurprojektidega võrreldes oluliselt vähem ressursse. Tüüpilised väikeprojektid on:
Projekti vorm ja käivitamine
Väga sageli muudetakse projekti vormi ajas. Vormi muutus ajas toimub ainult sellisel juhul, kui tegemist on projektiga, mis aja jooksul kasvad ning mille ulatust ja tähtsust ei osata alguses täpselt määratleda. Kõige sagedamini teevad sellise muutuse läbi arendusprojektid.
Projekt tuleb käivitada järk-järgult ja lõpuks tuleb projekt järk-järgult välja töötada. See tähendab ka seda, et projekti määratlust täpsustatakse igal sammul ja lõpuks on edu eesmärk sõnastatud. See tähendab, et esmalt määratletakse projekt, seejärel vaadatakse määratlus uuesti läbi.
Projekti eelarve ja tellija
Projektil on kindel elukäik, algus ja lõpp mida nimetatakse dünaamiliseks süsteemiks, projektil on finantseerimises eelarve. Et kindlustada projekti lõpetamine õigeaegselt ja eelarve piires, on vaja organisatsiooni ja projekti korraldamist, igast projektist peab maha jääma dokumentatsioon. Projekti plaani põhjal eraldatakse tavaliselt igale projektile oma eelarve. Tavaliselt ei ole see eelarve lihtsalt prognoos, vaid väga rangelt paika pandud algtingimus. Seetõttu soovitatakse projekti eelarvet koostades kulu alati lahti kirjutada projekti ülesannete ja kuluartiklite lõikes.
Igal projektil on tellija, kelleks võib olla oma ettevõte juhtkond, osakonna või valdkonna juht. Neid nimetatakse ettevõttesisesteks tellijateks ja tavaliselt on siis tegemist ettevõtte arendusprojektidega. Teise võimalusena võib projekti tellijaks olla kas üksikisik või ettevõte väljastpoolt firmat. Tellija peaks suutma määratleda, mis on konkreetse projekti juures kõige olulisem. Kas selleks on aeg, kulud, kvaliteet, keskkonnasõbralik lahendus jms.
Valimisringkond nr 12
2015. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 65 646, neist käis valimas 39 459 ehk 60,6%. E-hääli anti 10 913.
Projekt
Projekti kaart
Igale projektile tuleb koostada projekti lühikirjeldus või kaart. Projektikirjeldus ei saa kunagi asendada projektiplaani. Projektikirjeldus on täpne ülevaade projekti eesmärgist ja kõige olulisematest etappidest, mis tuleb läbida eesmärgini jõudmisel. Projektikaart peab andma esimese ja kiire ülevaate kogu projektist. See on esimene abivahend, mis aitab projekti ideed konkretiseerida, seetõttu alustatakse projekti kaardi täitmisega käivitusetapi algul, mitte pärast otsust projekti käivitamise kohta. Projektide kaartidest on abi ka siis, kui ettevõttes on vaja otsustada, milline paljudest projektidest käivitatakse. Nende abil saab luua projektide pingerea.
Projekti kaart sisaldab järgmist:
Projekti kulud
Projekti kulud on kõik rahalised vahendid, mida vajatakse projekti läbiviimiseks. Selleks, et alustada projekti kulude plaanimist, peab olema tehtud ülesannete, personali, tähtaegade ja vahendite planeerimine. Projektide korral on peaaegu alati võimalik eristada projekti läbiviimise kulusid ja uue rakendatava süsteemi kulusid. Projekti läbiviimise kuludeks on projekti käigus tekkivad töötajate ühekordsed palgakulud. Süsteemi kulud on ettevõttes projekti tulemusena loodud uue süsteemi rakendamisel tekkivad kulud. Neid võib jaotada püsikuludeks ja ühekordseteks kuludeks. Projektikulud on mõttekas jagada vähemalt neljaks kululiigiks:
Valimisringkond nr 12
2015. aasta Riigikogu valimised
Isikumandaadi sai Toomas Kivimägi (RE; 7603 häält), Mart Helme (EKRE; 6714 häält) ja Kadri Simson (KE; 5726 häält). Ringkonnamandaadi said Andres Metsoja (IRL), Indrek Saar (SDE) ja Jüri Jaanson (RE).
2019. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.
Isikumandaadi sai Mart Helme (EKRE) 9170 häälega. Ringkonnamandaadi said Kadri Simson (KE) 5741 häälega, Toomas Kivimägi (RE) 5202 häälega, Annely Akkermann (RE) 2397 häälega, Andres Metsoja (IE) 2228 häälega ja Alar Laneman (EKRE) 673 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Jüri Jaanson (RE) 1139 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 71 003, neist käis valimas 44 113 ehk 62,1%. E-hääli anti 19 384.
Bent Viscaal
Bent Viscaal (sündinud septembril 1999 Overijsseli provintsis) on Hollandi võidusõitja, ta sõitis aastatel 2019–2020 FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel, 2021. aastal läks üle Vormel 2-le. 2022. aastal läks üle kestvussõidule.
Väiksemad valemid
2017. aastal osales ta MP Motorsport meeskonnaga SMP Vormel 4 Meistrivõistlustel ja Hispaania Vormel 4 Meistrivõistlustel koos Tristan Charpentieri, Christian Lundgaardi, Lukas Dunneri, John Petersi, Nazim Azmani ja Marta Garcíaga, mõlemal võistlusel saavutas ta lõpparvestuses teise koha. . 2018. aastal siirdus ta Teo Martín Motorspordi meeskonda, kellega võistles koos Moritz Müller-Creponi ja Leonard Hoogenboomiga Euroformula Openil, kus saavutas lõpparvestuses teise koha ja uustulnukatele mõeldud edetabelis esimese.
Vormel 3
2019. aastal osaleb Viscaal 2019. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel koos Saksamaa meeskonnaga HWA Racelab koos Jake Hughesi ja Keyvan Andresega. Tema esimene aasta selles kategoorias suuri õnnestumisi ei too ja lõpetab hooaja poodiumile jõudmata ning parima tulemusena Paul Ricardi viienda kohaga, lõpetades lõpparvestuses viieteistkümnendana.
Vormel 2
1. märtsil 2021 teatab Trident Motorsport, et Viscaal sõidab Bahreinis FIA Vormel 2 Meistrivõistlustel esimesed võidusõidud. Pärast häid tulemusi esimesel kolmel sõidul ja viimasel päeval parima aja sõitnud Montmeló katsetel kinnitas Trident koos Marino Satoga hollandlasest sõitja kogu vormel 2 hooajaks.
Teisel Bakuu sprindisõidul õnnestub tal esimest korda punkte koguda, suurepärase neljanda kohaga. Monza teises sõidus saavutas ta oma esimese poodiumi selles kategoorias, lõpetades teisena India sõitja Jehan Daruvala ees. See kordub Jeddas, kes võitis Oscar Piastri järel teise koha. Ta lõpetab hooaja edetabelis 36 punktiga 14. kohal. 2022. aastal meeskond teda ei kinnita ja ei leia sarjas teist kohta ning lülitub Endurance võidusõidule.
Endurance
2022. aastal lülitub Viscaal kestvussõidule, valitakse koos Sophia Flörschiga Portugali meeskonna Algarve Pro Racing poolt. Hooaja esimesel võistlusel, 4 Hours of Le Castellet, saavutas duo Prema Racing meeskonna järel teise koha.
Samal aastal osaleb ta koos Tijmen van der Helmi ja Miroslav Konôpkaga ARC Bratislava meeskonnaga FIA World Endurance Championship kehtival 6 Hours of Spa-Francorchamps võistlusel.
Manuel António Marreiros
Manuel António Marreiros (surnud 5. juulil 1833) oli Portugali mereväelane, admiral.
Miguelistide sõdades oli Marreiros absolutismi pooldavate miguelistide laevastiku peamine juht. Sõja suurimas merelahingus, 5. juulil 1833 toimunud São Vicente neeme lahingus sai miguelistide ülekaalukas laevastik konstitutsionalistide laevastikult (šotlase Charles John Napieri juhtimise all) hävitavalt lüüa, admiral Marreiros hukkus aga lahingus.
János Bud
pisi|János Bud János Bud (30. mai 1880 Dragomirești – 7. august 1950 Budapest) oli Ungari poliitik ja statistik. Aastatel 1924–1928 Ungari rahandusminister ja 1929–1931 kaubandusminister.
Pärast õigusteaduse õpinguid Budapesti ülikoolis töötas ta riiklikus statistikaametis. Aastal 1910 sai tast kaubandusministeeriumi abisekretär ja järgmisel aastal Budapesti ülikooli statistikaõppejõud.
15. novembrist 1924 kuni 5. septembrini 1928 oli ta rahandusminister István Bethleni valitsuses, 31. augustist 1929 kuni 24. augustini 1931 oli ta samas kabinetis kaubandusminister.
Kahar nurmikas
Kahar nurmikas (Poa remota) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.
János Bud
Pärast poliitilise karjääri lõppu asus ta aastast 1931 tööle ülikooli õppejõuna.
Kahar nurmikas
Kirjeldus
Kahara nurmika pööris on laiuv, 12–30 cm pikk, pikkade karedate harudega. Pähikud on 3–4,5 mm pikkused. Välissõklal on paljas. Keeleke on kuni 3 mm pikk, teritunud tipuga. Lehed on tipus paadikujuliselt ahenenud, 5–15 mm laiad. Alumised lehetuped on kaherealiselt lapikud, kuni 1 cm laiad ja karedad. Taimed on 60–100 cm kõrgused ja pika roomava risoomiga, õitsevad juunis–juulis.
János Bud
Isiklikku
Ta oli abielus Mária Földváryga.
Ta oli kreekakatoliiklane.
Kahar nurmikas
Levik
Eestis paiguti.
Välislingid
Kahar nurmikas e-taimemäärajas
Jacksoni maakond (Georgia)
pisi|Jacksoni maakonna kohtumaja Jeffersonis Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Jefferson.
Maakonna pindala on 888 km², millest 2 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 60 485. Aastal 2000 oli elanikke 41 589.
Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 11. veebruaril 1796 Franklini maakonna osast 22. Georgia maakonnana. Maakond on nime saanud senaator James Jacksoni järgi.
La Samaritaine
La Samaritaine on Pariisi I ringkonnas asuv luksuskaupade kaubamaja. Selles on üle 20 000 ruutmeetrit põrandapinda ja seal müüakse ligi 600 maailma eksklusiivsemat kaubamärki. Kaubamärkide hulgas on ka omanikule Bernard Arnault'le kuuluvad Louis Vuittoni, Guerlaini ja Moët & Chandoni luksusbrändid.
Hoones asub ka 72 toaga luksushotell.
Antonín Panenka
pisi|Antonín Panenka (2019) Antonín Panenka (sündinud 2. detsembril 1948 Prahas) on endine Tšehhoslovakkia jalgpallikoondise jalgpallur.
Aita Põldma
Aita Põldma (aastani 1972 Aita Kree; sündinud 21. jaanuaril 1949 Tallinnas) on eesti tennisist ja treener.
Antonín Panenka
Klubikarjäär
Ründava poolkaitsjana oli Panenka tuntud söötude ja pettelöökide poolest. Ta mängis enamiku karjäärist Bohemians 1905-s, liitudes klubiga juba 1959. aastal. 1981. aastal siirdus Panenka Austria klubisse SK Rapid Wien, kellega võitis kaks Bundesliga tiitlit ja ÖFB-Cupi. 1985. aastal jõudis Rapid UEFA karikavõitjate karikavõistlustel finaali, kus tuli võtta vastu 3:1 kaotus Evertonilt. Panenka osales finaalis vahetusmängijana. Järgmisel aastal liitus Panenka kaheks hooajaks VSE St. Pölteniga, misjärel suundus Austria madalamatesse liigadesse (1987–1989 Slovan Vienna, 1989–1991 ASV Hohenau ja 1991–1993 Kleinwiesendorf).
Aita Põldma
Ta lõpetas aastal 1967 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1971 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Antonín Panenka
Rahvusvaheline karjäär
Panenkast sai rahvusvaheliselt tuntud mängija, kui ta mängis Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises 1976. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus Tšehhoslovakkia kohtus finaalis Lääne-Saksamaaga. Pärast lisaaega jäi seisuks 2:2 ja esimest korda Euroopa meistrivõistluste finaalide ajaloos hakati penalteid lööma. Esimesed seitse lööki löödi sisse, kuni Saksamaa neljas penaltilööja Uli Hoeneß lõi palli üle lati. Seisul 4:3 läks Panenka lööma tohutu surve all. Saksa väravavaht Sepp Maier hüppas vasakule, aga Panenka lõi palli väikse kaarega võrgu keskele. Tema võiduvärav on üks jalgpalliajaloo kuulsaimaid. Sellesarnaseid penaltilööke hakati nimetama panenkateks.
Aita Põldma
Ta hakkas 1955 käima iluuisutamistreeningutel Vaike Paduri juures. Aastal 1959 alustas isa juhendamisel tennisetreeninguid.
Antonín Panenka
Rahvusvaheline karjäär
Lisaks aitas Panenka Tšehhoslovakkial tulla 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel kolmandaks. 1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi Panenka sisse kaks penaltit, kuid need olid ka Tšehhoslovakkia ainukesed väravad ja võistkond ei pääsenud alagrupist edasi.
Tahveltelefon
pisi|175px|[[Tahvelarvuti ja tahveltelefon]]
Hinnimäe rändrahn
Hinnimäe rändrahn on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Rõuge vallas Soolätte külas Hinnimäel.
Boreaali meri
Boreaali meri oli Mesosoikumi-aegne meretee Tethyse ookeanis, mis asus pikki Lauraasia põhjapiiri.
Aita Põldma
Ta töötas aastatel 1982–1998 tennisetreenerina Dünamos, spordiseltsis Põhjakotkas ja Pirita spordiklubis. Aastast 1998 on ta tenniseklubi "Evald Kree Spordimaailm" juhatuse esimees ja peatreener.
Isiklikku
Tema isa Evald Kree oli eesti tennisist ja jäähokimängija ning treener ja sporditegelane. Tema poeg on tennisist Jaak Põldma, õepoeg on jalgrattur Raido Kodanipork.
Tahveltelefon
Tahveltelefon (inglise k phablet sõnadest phone + tablet) on suure ekraaniga nutitelefon ehk nutitelefoni võimekusega väike tahvelarvuti.
Tahveltelefoni ekraani diagonaal jääb 2019. aasta seadmetel enamasti vahemikku 5,5–7 tolli (u 140–177 mm).
Kõrghoone kuningas
"Kõrghoone kuningas" on Eesti trepijooksuvõistlus, mida peetakse alates 1999. aastast Päästeameti korraldusel.
Võistlusel joostakse osalise päästjavarustusega (umbes 22 kg) kõrghoone tippu. Võistluse võidab osaleja, kes suudab raja kõige kiiremini läbida. Et tegemist on suure füüsilise pingutusega, julgestavad võistlust ka kiirabiarstid.
Hinnimäe rändrahn
Kivi on põhiplaanilt ristkülikukujuline. Kivi on tugevasti sammaldunud. Kivi maksimaalne kõrgus on 1,7 m, keskmine kõrgus 1,5 m, pikkus 5,6 m ja laius 4,1 m.
Garda Síochána
An Garda Síochána (‘rahu valvur/kaitsja’), enam tuntud kui Gardaí (‘valvurid/kaitsjad’) või inglise keeles "Guards" (‘valvurid’) on Iirimaa riiklik politseiamet, mille juhi (Garda Commissioner) nimetab ametisse Iiri valitsus; ameti peakorter asub Dublinis.
Lotte World Tower
pisi|Lotte World Tower Lotte World Tower (korea keeles: 롯데월드타워) on 123-korruseline, 554,5 meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Lõuna-Koreas Soulis.
Pilvelõhkuja avati avalikkusele 3. aprillil 2017 ning on seni Lõuna-Korea kõrgeim hoone ja kõrguselt kuues hoone maailmas.
Aleksandar Trajkovski
pisi|Aleksandar Trajkovski (2014) Aleksandar Trajkovski (makedoonia keeles Александар Трајковски; sündinud 5. septembril 1992 Skopjes) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, kes mängib ründajana Taani kõrgliiga klubis AaB ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises. Ta võib mängida ka äärepoolkaitsja või ründava poolkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri Põhja-Makedoonia klubis FK Cementarnica 55. 2010. aastal liitus ta Horvaatia kõrgliiga klubiga Zaprešići NK Inter. Aasta hiljem liitus ta Belgia kõrgliiga klubiga Zulte Waregem, mille ridadesse kuulus ta kuni 2015. aastal. Hooajal 2013–14 mängis ta Zulte Waregemist laenul teises Belgia kõrgliiga klubis, Mechelen.
Sergei Mozjakin
Sergei Valerjevitš Mozjakin (vene keeles Серге́й Вале́рьевич Мозя́кин; sündinud 30. märtsil 1981 Jaroslavlis) on endine Venemaa jäähokimängija (ääreründaja).
Aleksandar Trajkovski
Aastatel 2015–2019 mängis Trajkovski Itaalia klubis Palermo. Kahel esimesel hooajal mängis ta klubiga Itaalia kõrgliigas.
Sergei Mozjakin
Mozjakin alustas profikarjääri 2000. aastal Venemaa kõrgliiga klubis Moskva CSKA. 2002. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft'is 236. valikuna, kuid NHL-is ei mänginud ta kunagi.
Aleksandar Trajkovski
2019. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hispaania kõrgliigasse kuuluva Mallorcaga. 2021. aasta augustis läks ta laenule Taani kõrgliiga klubisse AaB.
Sergei Mozjakin
Hooajal 2005–06 oli ta Venemaa kõrgliiga põhihooajal 20 väravaga liiga paremuselt kolmas väravakütt ja 52 punktiga liiga parim.
Hooajast 2006–07 mängis ta Himikis (hilisem Atlant). Venemaa kõrgliiga viimasel hooajal oli ta liiga põhihooajal 37 väravaga ja 64 punktiga liiga parim.
Aleksandar Trajkovski
Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises debüteeris Trajkovski 2011. aasta augustis sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Bulgaaria vastu. Ta kuulus Põhja-Makedoonia koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Sergei Mozjakin
Alates hooajast 2011–12 mängis ta Magnitogorski Metallurgis. Aastatel 2014 ja 2016 võitis ta klubiga Gagarini karika. Hooaegadel 2013, 2014 ja 2016 valiti KHL-i põhihooaja väärtuslikumaks mängijaks. Hooaegadel 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2016 valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Mozjakin on nii põhihooajal kui ka väljalangemismängudes enim väravaid löönud ja punkte kogunud mängija KHL-i ajaloos. Hooaja 2016–17 põhihooajal lõi ta 48 väravat ja kogus 85 punkti – mõlemad tulemused on samuti liiga rekordid. KHL-i suurim väravakütt on ta olnud hooaegadel 2008–09, 2009–10, 2012–13 ja 2013–14.
Aastatel 2009–2020 valiti Mozjakin KHL-i tähtede mängule kaheteistkümnel aastal järjest.
Mozjakin lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaeg 2020–21.
Gotlupi
Gotlupi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Kalncempji vallas. Gotlupi asub valla lääneosas merepinnast 134 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Kalncempjist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 31 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Sphere Las Vegas
Sphere, mis kuulub kasiinokompleksi The Venetian Resort, on kerakujuline meelelahutushall, mis paikneb Las Vegase lõunapoolses eeslinnas Paradise'is Nevada osariigis Ameerika Ühendriikides. Koroonapandeemia tõttu mitu aastat valmimist ootama pidanud ehitis mahutab pealtvaatamiseks 18 600 istekohta.
Ühtlasi on see pärast valmimist maailma suurim kerajas hoone, mis kubatuurilt ületab Rootsi pealinnas Stockholmis asuvat Avicii Arenat.
Valgusefektid
2/3 kera 81 300 m² välispinnast on varustatud LED-valgustitega, et luua maailma suurim LED-kogemus. Õhtuhämaruses ja ööpimeduses esitatakse üle kera kõikmõeldavaid valgusefektide abil loodud dünaamilisi vaatemängusid.
Avamine
Sphere avatakse U2 kontserdiga 29. septembril 2023.
2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused
2019. aasta autoralli maailmameistrivõistlused olid autoralli maailmameistrivõistluste 47. hooaeg. Maailmameistrivõistlused koosnesid 13 etapist, mis said alguse Monte Carlo ralliga jaanuaris ning pidid lõppema novembris Austraalia ralliga, kuid ulatuslike maastikupõlengute tõttu jäeti 14. etapp ära.
Ott Tänak ja Martin Järveoja kindlustasid maailmameistritiitli eelviimase etapiga, mis jäi viimaseks, ning nad kogusid 263 punkti. Meeskondlikult võitis Hyundai 380 punktiga.
MM-sarja üldjärjestus
Punkte jagati järgneva süsteemi alusel iga ralli lõpus kümnele parimale Sõitjad ja kaardilugejad said lisapunkte iga ralli Power Stage kiiruskatselt. Tootjate arvestuses said rallilt punkte koguda igast meeskonnast maksimaalselt 2 parimat kohta saanud rallipaari.
Tootjad
Tabelis on märgitud igal etapil kogutud punktid.
Richard Teichmann
pisi|Richard Teichmann Richard Teichmann (24. detsember 1868 Lehnitzsch, Tüüringi – 15. juuni 1925 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa maletaja.
Karl August Hermanni tänav (Tallinn)
pisi|Karl August Hermanni tänav Karl August Hermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Juhan Kunderi tänavaga ristudes.
Ajalugu
Karl August Hermanni tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Hermanni tn, Germanovi tn; saksa keeles Hermannstraße, Germanow-Straße; vene keeles Германовская ул.
Bormann
Bormann on perekonnanimi, nime kandjaid:
Cortes (Portugal)
Cortes oli Portugali kõrgeima esinduskogu (hiljem parlamendi) nimetus kuni 1910. aastani.
Traditsiooniline Cortes koosnes kolme seisuse – aadli, linnakodanike ja vaimulike – esindajatest. Eristamaks kolme seisusega esinduskogu väiksematest, ainult aadli ja vaimulike esindajatest koosnevatest esinduskogudest, nimetati seda suurt Cortest ka Cortes-Gerais.
Absoluutse monarhia kehtestamise järel Cortest enam pärast 1689. aastat kokku ei kutsutud. Uuesti moodustati Cortes 1821. aastal pärast liberaalset revolutsiooni, kuid siis enam mitte seisuste esinduse, vaid demokraatlikel alustel moodustatud parlamendina. Vasturevolutsiooni perioodil 1820. aastatel kutsuti mõnel korral veel kokku ka traditsiooniline, seisuste esindajatest koosnev Cortes.
Pärast vabariigi väljakuulutamist 1910. aastal enam parlamenti Corteseks ei nimetatud.
Järve tänav
pisi|Järve tänav 3a hoone
Järve tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis.
Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.
Vögelsen
Vögelsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 8,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2339 inimest.
Laevatüüp
Laevatüüp on ühesuguste ehituslike põhitunnustega laevade rühm.
Põhitunnusteks võidakse valida näiteks:
Hõberebane
Hõberebane on punarebase tumeda karvaga vorm, mis aretati 19. sajandi lõpus.
Karv on punarebase omast tumedam tänu suuremale melaniinisisaldusele. Hõberebaste karvatoon varieerub suuresti: mõni neist on must, välja arvatud valge sabaots, samas leidub sinakashalle ning selliseidki, kelle küljed on tuhkhallid. Ajalooliselt on hõberebased olnud kõige hinnalisemate karusloomade seas ning nende nahku kandis sageli Venemaa ja teiste Euroopa riikide kõrgklass, samuti kanti neid Hiinas.
Metsikud hõberebased ei paljune üksnes sama karvatooni rebastega ning võivad pärineda ühest pesakonnast tavaliste punarebastega. Vangistuses ristatakse naha pärast peetavaid hõberebaseid praktiliselt ainult teiste sama värvi hõberebastega.
Hõberebane kaalub keskmiselt 7–8 kilo, pesakonnas on 3–4 poega. Karusloomadest on hõberebane pikima tootmistsükliga: märtsis-aprillis sündinud loomad nahastatakse alles novembris.
Pütsepä rändrahn
Kivi pikkus on 6,6 m, laius 4,6 m, kõrgus 4,0 m ja ümbermõõt 18,6 m.
Hõberebane
Eestis kasvatatakse hõberebaseid alates 1928. aastast, mil Kanadas Prints Edwardi saarel asuvast Daltoni kasvandusest toodi esimesed hõberebased. Hõberebaste osakaal Eesti karusloomakasvatuses on olnud suur. 1938. aastal oli Eestis 60 karusloomakasvanduses kokku üle 10 000 looma, neist 6500 olid hõbe- ja sinirebased. Nõukogude ajal oli Eestis rebasekasvandusi paarikümne ringis, tänapäeval on neid jäänud alla kümne (Pärnumaal Audrus, Harjumaal Karjakülas, Rakvere lähedal Huljal, Tartumaal jm). 1990. aastal oli hõberebaseid Eestis 38 102, 1995. aastal aga 16 141 – ligi poole vähem.
Ң
See hääldub enamasti velaarse nasaalina [ŋ]. Eesti kirjas vastab sellele täheühend ng.
Arlava piiskopilinnus
Arlava piiskopilinnus (läti keeles Ārlava, saksa keeles Erwahlen) oli keskajal Kuramaa piiskopkonna linnus Lätis, Talsi piirkonnas (Talsu novads), Arlava vallas (Ārlavas pagasts). Linnuse täpset asukohta ei teata, kuid tõenäoliselt asus see Sasmaka järve põhjatipus väikesel soo ja järvekaldaga ümbritsetud künkal, kohas kus Mazroja (Väike-Roja) jõgi järvest välja voolab ja kus praegu asub endine Arlava mõis. Teise võimaliku asukohana tuleks kõne alla ka Popervāle ("papi" ehk "piiskopi Arlava") küla mõisast 2 km loodes, Lube vallas (Lubes pagasts) Mazroja jõe paremal kaldal.
Ajalugu
1497 on ürikus esmamainitud Arlava linnuselääni (borchsokinge).
1537 on linnust mainitud kui kohta, kus "meie majas Arlavas" (in unserem Hause tho Arwallenn) andis Kuramaa piiskop Hermann Ronneberg välja ühe üriku. Selline kirjeldus viitab kindlustatud ehitise olemasolule.
Nutiseade
Nutiseade on enamasti tarbeelektroonika seade, mida saab tarkvaraliselt juhtida ja teiste seadmete või komponentidega ühendada traadita side võrgu (mobiilsidevõrk, Internet, WiFi, Bluetooth, NFC-ühendus) kaudu. Nutiseadme riistvara (protsessor või kontroller koos sensori- ja sideliidestega) paikneb harilikult ühel kiibil.
Arlava piiskopilinnus
Ajalugu
Pärast 1660. aastateni toimunud Poola-Leedu ja Rootsi kuningriikide vaheliste sõdade purustusi Arlava linnust enam ei taastatud.
Nutiseade
Nutiseadme (ingl smart device) mõiste tuli kõigepealt kasutusele koos mobiiltelefoniga siis, kui selle otsesele ülesandele – traadita kõnesuhtluse võimaldamisele – lisandusid 2000. aastatel e-posti ja Interneti kasutamine ja siis personaalarvuti võimekus. Seejärel on täiend "nuti-/nutikas" lisatud ka muude niisuguste seadmete nimetusele, mis lisaks oma esialgsele funktsioonile on sisseehitatud riist- ja tarkvara baasil võimelised mitmesugusteks täiendavateks ja iseseisvateks toiminguteks.
Arlava piiskopilinnus
Ajalugu
Mõis oli hiljem tõenäoliselt pikka aega vana Kuramaa aadliperekonna von Behride valduses.
Adam7 algoritm
Adam7 algoritm (PNG interlacing) on digitaalse pilditöötluse algoritm, mida kasutatakse PNG piltide astmeliseks dekodeerimiseks. Algoritm tükeldab pildi 7 alampildiks vastavalt all toodud 8x8 pikslist korduvale mustrile.
Nutiseade
Nutiseadmed võivad olla
Arlava piiskopilinnus
Ehitus
Linnusteuurija Armin Tuulse on selle liigitanud Kuramaa vabakujunduslike laagerkastellide hulka kuuluvaks.
Praegune seisukord
Arlava mõisa endise härrastemaja juures mingeid jälgi endisest linnusekohast nähtavalt ei leidu. Mõisahoone esisel platsil on üksikuid maakive. Mõisat, kus praegu asub hooldekodu, ümbritsevad enamuses mõned lagunenud majandushooned. Võimalik, et see väikelinnus oli üks neist, mis Liivi sõja ajal poolakate käsul kas maha lammutati või ümber ehitati.
Adam7 algoritm
Adam7 algoritm suurendab küll faili mahtu, aga tänu astmelisele dekodeerimisele muutub pilt kiiremini arusaadavaks kui tavalise jadamisi lahti pakkimise puhul. Andmete lahtipakkimise käigus muutub pilt hägusest järjest detailsemaks.
Tänapäeva andmeedastuse kiiruste puhul ei ole pikslite jadamisi laadimine enam nii aeganõudev. Varasemate kiiruste puhul võimaldas Adam7 pilte mõistlikuma kiirusega kuvada ja pildi vaatajale jäi võimalus valida kui detailset pilti ta soovis alla laadida.
Kasutus
Adam7 algoritmi kasutatakse enamasti veebibrauseris rastergraafika kuvamiseks. Algoritm võimaldab andmete kadudeta pakkimist koos kiire piltide kuvamisega. Adam7 laseb pilte kuvada ilma neid tervenisti alla laadimata. See tähendab kiirelt madala kvaliteediga pildi kuvamist, seni kui osasid piksleid veel alla laaditakse. Mida rohkem piksleid on alla laaditud, seda teravamaks pilt muutub.
Algoritm töötab kahemõõtmeliselt, pakkides pilti nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt. See tagab pildi mõõtmete säilimise, kuna pilti venitatakse maksimaalselt kahekordse faktoriga. Ühemõõtmelised algoritmid moonutavad pilti palju rohkem, nt GIF-i algoritm venitab esimesel pakkimisel pilti 8-kordselt edastades iga 8. horisontaalse rea.
Algoritmi tööpõhimõte
Pildil olevad pikslid jaotatakse 8x8-pikslise mustri järgi alampiltideks 1-7. Jaotamist alustades vasakust ülemisest nurgast ning mustrit korratakse pildi äärteni.
Saadud alampildid tükeldatakse ridade kaupa.
Pilt saadetakse alampiltide kaupa saajale, kus seda järjest lahti pakitakse.
Pildi lahtipakkimisel pikslid interpoleeritakse ehk ennustatakse pikslite vahel puudu olevaid piksleid.
Kõik puuduvad pikslid arvutatakse (n-ö ennustatakse) ja pilt muutub sedamööda järjest selgemaks, mida rohkem piksleid on korrigeeritud (laaditud).
Grēveles
Grēveles on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Grēveles asub valla edelaosas merepinnast 144 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 6, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.
Subproduktid
Subproduktid (ka: rupskid, rupsid; vene Субпродукты) on loomakasvatuse ja jahinduse teisejärgulised tapasaadused, ka toiduained, mida inimesed kasutavad toitude valmistamisel. Põllumajandusloomade ja ulukite puhul on lihaks töötlemise subproduktid nt looma või linnu siseelundid (kopsud, maks, neerud, süda, peaaju jt) pea, saba, jalad, keel, lihalõikmed.
Inglise keeles kasutatakse termineid: offal, pluck, giblets (linnurupskite kohta), organ meats, umbles.
Sõltuvalt lihalooma liigist jagunevad subproduktid kas looma-, lamba-, linnu-, kana-, metssea-, mao-, kala- ja searupskiteks jne.
Toidukõlbulikkus
Tapaloomade liha, elundite ja subproduktide toidukõlbulikkuse hindamisel on oluline osa ka lümfisõlmedel.
Toiteväärtus
Toiteväärtuse, aga ka maitseväärtuse järgi pole erinevate loomaliikide ega ka erinevate isendite subproduktid võrdväärsed. Mõned subproduktid, näiteks keel või maks, ei jää maitseväärtuselt lihale alla, aga vitamiinide ja mikroelementide sisalduse poolest võivad neid isegi ületada. Teiste subproduktide, näiteks kopsude, kõrvade ja trahheede toiteväärtus on väike. Kaubandusvõrgus turustavad subproduktid jagunevad toiteväärtuse ja maitseväärtuste järgi esimese (I) ja teise (II) kategooria subproduktideks.
I kategooria subproduktide hulka kuuluvad keel, maks, neerud, aju, süda, veise udar, diafragma ning veise ja lamba saba. Suurem toiteväärtus on veise ja vasika keelel, lamba ja sea keele, maksa, neerude ning veise ja vasika ajude toiteväärtus on aga väike.
Koosseis
Subproduktide morfoloogia ja biokeemiline koostis sõltuvad subproduktina tarbitava elundi funktsioonidest elusloomadel, loomaliigist, vanusest, tervislikust seisundist, toitumusest, manustatavatest veterinaarravimitest, loomapidamise tingimustest (laudas, karjamaal) ja rammususest.
Subproduktid sisaldavad: 20–80% vett, 12–20% valku, kuni 12% rasvu, mineraalaineid, aga ka vitamiine (A-, D- ja B-vitamiini (sh B3-vitamiini), samuti E- ja K-vitamiine, kusjuures A-vitamiini ja B-rühma vitamiine on rohkesti maksas).
Väärtuslikumate subproduktide valgud ei erine liha koostises olevatest valkudest. Maksa ja kopsude valguline koostis sisaldab kõiki asendamatuid aminohappeid. Enamikus subproduktidest on aga valdavalt väheväärtuslikud valgud. Sellised subproduktid nagu kõrvad, üla- ja alamokk, vatsad ja udar sisaldavad palju kollageeni ja elastiini.
Rasvarikkaimad on rammusate loomade pea lõikumisel saadud lihasaadused (põsed, kärss) ja keel. Rasvataoliste ainete kogus on võrreldavalt suurem pea- ja seljaajus. Need organid sisaldavad samuti erinevaid fosfatiide.