cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Raman Pratasievič
Elukäik ja tegevus
6. juulil 2011 vahistati Lukašenka-vastasel nn vaikival meeleavaldusel. Selle tulemusena heideti ta välja BNTU lütseumist (jätkas õpinguid Minski 94. keskkoolis) ja ajutiselt ka oma vanematekodust. Pärast seda liitus valitsusvastase Valgevene Noorterindega. 2011–2012 opositsioonilise sotsiaalvõrgustiku administraator Vkontakte keskkonnas, mille eest 30. augustil 2012 vahistati. Süüks pandi valgevene punkbändi Ljapis Trubetskoi tasuta kontserdi korraldamist Minskis.
Astus Valgevene Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonda, kuid visati peatselt poliitilistel põhjustel välja. Sõjas Donbassis töötas ukraina vabatahtlikest koosneva pataljoni Azov pressiteenistuses. 2015 asutas koos Stepan Putiloga Youtube'i kanali Nexta.
2017 sai süüdistuse registreerimata miitingu korraldamises Minski lähedal Kurapatõs, kuid mõisteti siiski kohtus õigeks (tal õnnestus kohut veenda, et viibis siis ülikoolis eksamil).
Pratasievič töötas Euroradio ajakirjanikuna septembrist 2018 kuni novembrini 2019. 2019. aasta novembris põgenes Poola seoses Łukašenka-vastase ajakirjaniku Vladimir Tšudentsovi vahistamisega 21. novembril 2019. 2020. aasta jaanuaris esitas ta varjupaigataotluse Poola riigile, kuid Poola keeldus asüüli andmast.
Ta oli Telegrami kanali Nexta peatoimetaja 2020 märtsist septembrini.
2020. aasta novembris esitasid Valgevene uurimisorganid talle süüdistuse kriminaalkoodeksi kolme paragrahvi alusel: massirahutuste organiseerimises, tegevuste organiseerimises, mis rikuvad raskelt ühiskondlikku korda, ning sotsiaalse vaenu õhutamises ametitegevuse käigus.
2020. aasta novembris lisas Valgevene KGB Pratasieviči terroristide nimekirja.
4. mail 2021 võttis Łukašenka P. isalt Dzmitry Pratasievičilt ohvitseri aukraadi.
Vahistamine ja vabastamine
23. mail 2021 lendas ta koos elukaaslase Sofia Sapegaga Ryanairi liinilennul 4978 Ateenast Vilniusesse. Valgevene õhuruumis viibides sunniti lennuk Valgevene võimude poolt väidetava pommiähvarduse tõttu maanduma Minski lennujaamas, kus Pratasievič ja Sapega vahistati. Euroopa Liit nimetas toimunut lennukikaaperdamiseks. 19. juulil 2022 nimetas Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) toimunut Valgevene võimude poolt toime pandud pettuseks ja illegaalseks tegevuseks.
2021. aasta juunis avalikustasid Valgevene võimud video, kus Pratasievič tunnistas end täielikult süüdi ja eitas, nagu oleks teda tunnistust andma survestatud või vanglas väärkoheldud. 25. juunil 2021 viidi ta koos elukaaslase Sofia Sapegaga vanglast üle koduaresti. Sestpeale on ta end Valgevene opositsioonist distantseerinud.
2022. aasta mais mõistis Valgevene kohus Sofia Sapegale kuus aastat vangistust vaenu õhutamise ning riigi julgeolekujõudude ja ametnike isikuandmetega ebaseadusliku ringkäimise eest. 2022. aasta suvel esitas Sapega Valgevene diktaatorile Lukašenkale armuandmispalve, kuid see lükati tagasi.
3. mail 2023 mõistis Minski ringkonnakohus Raman Pratasievičile kaheksa-aastase vabadusekaotuse. Kohus tunnistas ta süüdi võimuhaaramise kavandamises. 21. mail 2023 andis Valgevene president talle armu ja ta vabastati vahi alt. "Sõna otseses mõttes kirjutasin ma lihtsalt alla kõikidele asjakohastele dokumentidele, et mulle anti armu", ütles Raman Pratasievič.
Revalsche Wöchentliche Nachrichten
Reval(i)sche Wöchentliche Nachrichten oli ajaleht, mis ilmus 1772–1852 Tallinnas.
Ajalehte andis algul välja Johann Jacob Illig, seejärel 1786–1807 Ferdinand Ludwig Hörschelmann, 1807–1852 Dietrich Martin Luther. Ajalehe ilmumise viimastel kümnenditel trükiti seda trükikojas Lindforsi pärijad.
Ajaleht ilmus üks kord nädalas.
Betty Curtis
Betty Curtis (õieti Roberta Corti; 22. märts 1936 Milano – 15. juuni 2006 Lecco) oli Itaalia laulja.
1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "Addio, addio", mis kogus 12 punkti ja saavutas 5. koha.
Helmi Neetar
Elulugu
Helmi Neetar oli talupidaja tütar.
Helmi Neetar lõpetas 1953. aastal Paide Keskkooli, 1958 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna soome-ugri keelte erialal ja oli seejärel oli 1960–63 Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirant. 1966. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Aluse ja öeldise ühildumine eesti murretes" ning 1994. aastal Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Deverbaalne nominaaltuletus eesti murretes" (Tallinn, 1990).
Neetar oli 1958–1960 Märjamaa Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1963–1974 KKI murdesektori bibliograaf ja nooremteadur, 1974–1993 vanemteadur, 1993–1998 juhtivteadur. 1998–2007 oli ta Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja 2008–2010 vanemleksikograaf. Ta on lugenud ka Tallinna Pedagoogikaülikoolis tunnitasu alusel ja 1993–1994 dotsendina dialektoloogiat ja sotsiolingvistikat.
Teadustöö
Helmi Neetari peamised uurimisvaldkonnad on eesti murrete süntaks ja derivatsioon, kuid ta on kirjutanud töid ka keelegeograafiast. Ta on kogunud ja helilindistanud murret Saare- ja Hiiumaal, Karusel jm. Neetar oli "Eesti murrete sõnaraamatu" I ja III osa (1994–2003) üks koostajaid ja toimetajaid, samuti on ta toimetanud eesti murdeainest "Euroopa keeleatlase" (ALE) ja läänemeresoome keelte atlase jaoks. Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise, sh 1 monograafia.
Ta oli 1976–1991 ALE NSV Liidu komitee liige on 1977. aastast ALE Eesti komitee esimees ning 1992. aastast Eesti esindaja ALE toimetuskolleegiumis. Ta oli Emakeele Seltsi väljaannete ("Kodumurre", Emakeele Seltsi aastaraamat, Oma Keel) toimetuskolleegiumi liige. Neetar oli Emakeele Seltsi liige ja 2000. aastast auliige, samuti Soome Kirjanduse Seltsi liige.
Gaasitamisauto
pisi|300x300px| Põlenud [[Magirus|Magirus-Deutzi mööbliveoauto Chełmno surmalaagri lähedal. Seda tüüpi sõidukeid kasutati ohvrite lämmatamiseks. Heitgaasid suunati suletud kambrisse, kuhu hukatavad olid lukustatud. Konkreetset mööbliveoautot ei olnud gaasitamiseks kohaldatud, kuid see annab protsessist hea ettekujutuse]]
Gaasitamisauto, ka gaasikamberauto (saksa keeles Gaswagen) oli liikuv gaasikamber. Sõidukil oli hukatavate jaoks õhukindel ruum, kuhu väljutati mootori töötamisel tekkivad heitgaasid. Ohvreid gaasitati vingugaasiga (süsinikmonooksiidiga) ning nad surid vingumürgistuse ja lämbumise tõttu. Gaasitamisautosid kasutas teadaolevalt esimesena 1930. aastatel Nõukogude salapolitsei. Teise maailmasõja ajal kasutas natsionaalsotsialistlik Saksamaa gaasitamisautosid laialdaselt hävitamismeetodina, et mõrvata okupeeritud Poolas, Valgevenes ja Jugoslaavias vaimuhaiglate patsiente, mustlasi, juute ja vange.
Augustis 1941 osales SS-Reichsführer Heinrich Himmler Minskis Arthur Nebe juhtimisel toimunud juutide massilisel demonstratsioonhukkamisel, mis ajas ta oksendama. Himmler otsustas, et tuleb leida alternatiivseid hukkamisviise. Ta pöördus Nebe poole, et too leiaks "mugavamaid", vähem stressi tekitavaid meetodeid. Nebe otsustas esialgu katsetada vaimuhaigete mõrvamist lõhkeainetega Minskis ja seejärel autode heitgaasidega Mogilevis. Nebe eksperimendid viisid liikuvate gaasikambrite kasutuselevõtmiseni. Taolisi sõidukeid oli juba 1940. aastal kasutatud Ida-Preisimaa ja Pommeri vaimuhaiglate patsientide gaasitamiseks Soldau koonduslaagris. Teine allikas kinnitab, et gaasitamisautosid testiti esimest korda Sachsenhausenis Nõukogude vangidega.
Gaasitamisautosid kasutati eelkõige Chełmno hävituslaagris, kuni töötati välja kiiremat ja massilisemat tapmist võimaldavad statsionaarsed gaasikambrid. Idaaladel tegutsenud operatiivgrupi A kasutuses olid kahte tüüpi sõidukid: Opel-Blitz, kaaluga 3,5 tonni, ja suurem Saurerwagen, kaaluga 7 tonni. Serbia aladel oli gaasitamisauto tuntud kui "dušegupka/душегупка" ja NSV Liidu aladel kui "душегубка" (dušegubka, '(nais)mõrtsukas'). SS kasutas nende masinate kohta eufemisme Sonderwagen, Spezialwagen või S-wagen ('erisõiduk').
Gaasitamisautode kasutamisel oli kaks peamist puudust:
1942. aasta juuniks oli gaasitamisautode peamine tootja Gaubschat Fahrzeugwerke tarninud kokku 20 autot kahes mudelis. Kokku oli neilt selleks ajaks tellitud 30 autot. Pärast sõda polnud neist alles ühtegi. Gaasitamisautode olemasolu tuli esmakordselt välja 1943. aastal, kui Krasnodaris toimus 6700 tsiviilisiku gaasitamine. Gaasitamisautode abil hukatute koguarv on teadmata.
Striptiis
pisi|[[Burlesque]] pisi|[[Chippendalesi trupi meesstripparid]] Striptiis (inglise keeles tähendavad sõnad strip paljaks koorimist ja tease kiusatusse viimist) on erootilise või eksootilise esitusega tants, mille käigus esineja paljastab järk-järgult kehavõlud. Lahtiriietumine toimub osaliselt või täielikult, võrgutavalt või seksuaalsete vihjetena. Isikut, kes esitab striptiisi, kutsutakse üldjuhul striptiisitegijaks (kõnekeeles strippar) või eksootiliseks tantsijaks.
Preisi Riigiarhiiv
Preisi Riigiarhiiv (saksa keeles Preußisches Staatsarchiv Königsberg) oli Preisimaal Königsbergis asunud arhiiv.
Arhiivis säilitati arhivaale muu hulgas Saksa ordu, Preisimaa hertsogite ja Ida-Preisimaa kohta. Endise arhiivi arhivaalid on aastast 1979 leitavad Berliinis asuvas arhiivis Geheimes Staatsarchiv Preußischer Kulturbesitz.
Manabu Saitō
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2014 5 mängu ja lõi 1 värava.
Michel Barnier
pisi|Michel Barnier Michel Barnier (sündinud 9. jaanuaril 1951 La Tronche'is (Isère, Prantsusmaa) on Prantsusmaa poliitik. Ta on alates 1. oktoobrist 2016 Euroopa Liidu Brexiti-pealäbirääkija Ühendkuningriigiga.
Ta oli Euroopa komisjoni Prantsusmaalt nimetatud regionaalpoliitika volinik (1999–2004) ja siseturu ning teenuste volinik (2010–2014) Barroso teises komisjonis. Enne seda oli ta Prantsusmaal erinevates ministriametites, sealhulgas põllumajandusminister (2007–2009), välisminister (2004–2005), Euroopa asjade minister (1995–1997) ja keskkonnaminister (1993–1995). 2010. kuni 2015. aastani oli ta Euroopa rahvapartei asepresident.
Karl Fischeri tiitrimine
Karl Fischeri tiitrimise leiutas 1935. aastal saksa keemik Karl Fischer. Ta avastas, et lisades Bunseni reaktsioonile suures ülehulgas vääveldioksiidi, on võimalik määrata vee sisaldust mittevesilahustes. Sellel reaktsioonil põhinedes on välja töötatud erinevaid süsteeme, näiteks kulonomeetrilised süsteemid. Aja jooksul on kasutatavaid reagente ja seadmeid täiustatud. Tänu täiendustele on tänaseks tegu laialt levinud meetodiga veesisalduse määramiseks toiduainetes, polümeerides, lahustites ja muudes ainetes.
Karl Fischeri reaktsioon
Meetod põhineb Karl Fischeri reaktsiooni rangel korrapäral. Ühe mooli joodiga (I2) reageerib üks mool vett. Esimeses etapis reageerivad vääveldioksiid (SO2) ja alus (ROH) andes alküülsulfiidi soola ([R*NH]SO3R). Teises etapis oksüdeerib jood alküülsulfiidi soola alküülsulfaadi soolaks ([R*NH]SO4R), milleks kulub vett. Karl Fischeri reaktsiooni stöhhiomeetriat mõjutab mõõtelahuse veesisaldus. Kui veesisaldus on suurem kui 1 mol/dm3, on eelistatud Bunseni reaktsioon. Sel juhul reageerib ühe joodiga kaks vee molekuli.
Bunseni reaktsioon: 2H2O+SO2+I2→H2SO4+2HI
Karl Fischeri reaktsioonile on iseloomulik optimaalne pH vahemik. Selle tagamiseks sisaldavad reagendid aluseid. Reaktsiooni tasakaalukonstant K on konstantne vaid pH vahemikus 5,5–8. Kui pH on alla viie, kasvab K lineaarselt pH-ga. Kui pH on üle kaheksa, kasvab K kõrvalreaktsioonide tõttu. Lisaks mõjutab reaktsiooni kiirust ka jodiidioonide kontsentratsioon. Jood reageerib jodiidioonidega moodustades trijodiidioone, mis mõjutab Karl Fischeri reaktsiooni tasakaalu.
Mahtanalüütiline Karl Fischeri tiitrimine
Mahtanalüütilisel Karl Fischeri tiitrimisel lisatakse büretiga joodi sisaldav reagent lahusesse. Tänapäevased büretid suudavad reagente doseerida täpsusega kuni 0,25 μl. Mahtanalüütilist tiitrimist sobib kõige enam kasutada vee sisalduste vahemikus 100 ppm kuni 100%. Võimalik on analüüsida pastasid ja tahkeid aineid, asetades nad otse mõõterakku. Mahtanalüütilis tiitrimise korral arvutatakse proovi veesisaldus kulunud titrandi ruumala järgi. Selle meetodi puuduseks on reagentide ebastabiilsus, mille tõttu on vajalik reagendi reaktsioonivõimet tihti määrata.
Mahtanalüütilisel Karl Fischeri tiitrimisel kasutatakse kahte tüüpi titrante: ühe- ja kahekomponentsed. Ühekomponentse tiitrimise puhul on kõik tiitrimiseks vajalikud reagendid ühes lahuses. Mõõterakku valatakse tavaliselt metanool. Mõõterakuks nimetatakse kinnist anumat, kus toimub uuritav reaktsioon. See peab olema võimalikult hästi suletud, et vähendada väliskeskkonna mõjutusi. Taolise süsteemi kasutamine on lihtsam ning reagendid on üldiselt odavamad.
Kahekomponentse tiitrimise puhul on titrandis ainult jood ja alkohol. Ülejäänud reagendid on lahuses, mis valatakse mõõterakku, kuhu lisatakse ka proov. Kahekomponentsed reagendid on võrreldes ühekomponentsetega kallimad. Samas on kahekomponentsed reagendid stabiilsemad.
Kulonomeetriline Karl Fischeri tiitrimine
Kulonomeetriline tiitrimise korral saadakse tiitrimiseks vajalik reaktiiv elektrolüüsil. Tiitrimise käigus tekkinud reaktiivi hulk mõõdetakse elektrihulgast ehk kulonomeetriliselt. Kulonomeetrilise Karl Fischeri tiitrimise korral genereeritakse reaktsiooniks vajalik jood otse mõõterakus. Selleks kasutatakse elektrilist büretti. Kulonomeetrilised süsteemid sobivad vee sisalduste määramiseks vahemikus 1 ppm kuni 5%. Tiitritud vee kogus arvutatakse Faraday elektrolüüsi seaduse alusel :
m=(Q/F)*(M/z) [[Pilt:Karl Fischer rakk diafragmaga.jpg|pisi|paremal|Karl Fischeri kulonomeetrilise titraatori mõõterakk diafragmata generaatorelektroodiga 1 – generaatorelektrood, 2 – indikaatorelektrood, 3 – septum otsesisestusteks, 4 – magnetsegaja pulk, 5 – generaatorelektroodi katood 6 – generaatorelektroodi anood 7 – mõõtelahus.
]] Kus
Kulonomeetrilise tiitrimisel on mitmed eeldused:
Kulonomeetrilisi Karl Fischeri titraatoreid on kahte tüüpi: diafragmata generaatorelektroodiga ja diafragmaga generaatorelektroodiga süsteemid.
pisi|paremal|Karl Fischeri kulonomeetrilise titraatori mõõterakk diafragmaga generaatorelektroodiga 1 – generaatorelektrood, 2 – indikaatorelektrood, 3 – septum otsesisestusteks, 4 – magnetsegaja pulk, 5 – generaatorelektroodi katood 6 – generaatorelektroodi anood 7 – diafragma, 8 – katolüüdi lahus,  9 – anolüüdi lahus. Diafragmata generaatorelektrood: mõõterakus on vaid üks reagent, mis muudab süsteemi kasutamise lihtsamaks. Diafragmata süsteem saavutab kiiremini tööseisundi, lühendades seeläbi analüüsidele kuluvat aega. Generaatorelektroodi katoodi- ja anoodiruumid ei ole füüsiliselt eraldatud. Diafragma ülesannet täidab joodi genereerimise ajal katoodile tekkiv gaasilise vesiniku kiht. Tootjate sõnul välistab elektroodide spetsiaalne kuju joodi tagasi redutseerumise jodiidiks katoodil. Katseliselt on kindlaks tehtud, et absoluutset kaitset joodi tagasi redutseerumise eest selline lahendus ei paku. Katseliselt on leitud, et diafragmata generaatorelektroodiga saab mõne protsendi võrra kõrgendatud tulemuse.
Diafragmaga generaatorelektrood: mõõterakus ja generaatorelektroodi katoodiruumis on erinevad reagendid. Generaatorelektroodi anood ja katood on füüsiliselt eraldatud diafragmaga. Diafragma on poorne keraamiline vahetükk, mis takistab lahuste segunemist võimaldades samal ajal ioonidel liikuda ühest lahusest teise. Kui süsteem on pikemat aega seisnud, kulub tööseisundi saavutamiseks mitmeid tunde. See on põhjustatud diafragmasse adsorbeerunud niiskusest. Süsteemi puhastamine on aeganõudev. Kuna anood ja katood on üksteisest eraldatud, on välistatud joodi tagasi redutseerumine. Kasutades sobivaid reagente on võimalik analüüsida ketoone ja aldehüüde sisaldavaid lahuseid.
Proovi sisestamise meetodid
Proovi sisestamiseks mõõterakku on kaks meetodit: otsesisestus ja kuumutusmeetod.
Otsesisestus on kõige levinumaks proovi sisestamise viisiks. Proov süstitakse otse mõõterakku. Seda meetodit on lihtne kasutada, samas on see ka odav, kuna spetsiaalseid seadmeid vaja ei ole. Kogenud kasutaja suudab sellisel viisil saavutada väga hea korduvuse katsete vahel. Miinuseks on proovi lahustamise vajadus. Lahusti peab suutma lahustada proovi ning samaaegselt lahustuma ka mõõteraku töölahuses. Mõnikord pole proovi võimalik lahustada, siis tuleb proov sisestada tahkel kujul otse mõõterakku. Taoline meetod on ajakulukas ning korduvused ei ole kõige paremad. Kuna mõõtelahusesse viiakse aine, mis seal ei lahustu, ei saa sama lahust hiljem enam kasutada. Varem ei olnud seda probleemi võimalik vältida, kuid tänaseks on välja töötatud kuumutusmeetod. Gaaside analüüsimiseks juhitakse nad otse mõõterakku. Selleks on võimalik osta spetsiaalne seade.
Kuumutusmeetod on välja töötatud, et lahendada mõned otsesisestusel tekkivad probleemid. Otsesisestuse korral viiakse mõõterakku kogu proov, mis toob kaasa kõrvalreaktsioonide toimumise võimaluse. See on eriti problemaatiline ravimitööstuses, kus analüüsitakse väga keerulisi ühendeid. Selle vältimiseks on välja töötatud kuumutusmeetod. Proov asetatakse viaali, mis suletakse. Seejärel pannakse viaal ahju, mille temperatuur on piisav, et vabastada vesi proovist. Vabanenud vesi kantakse gaasi (näiteks N2) vooluga mõõterakku. Taoline meetod lubab uurida tahkeid aineid ilma neid lahustamata. Kuna mõõterakku juhitakse vaid kandegaas koos proovist lendunud komponentidega, on võimalik ühe koguse reagendiga teha rohkem analüüse, vähendades seeläbi süsteemi ülalpidamiskulusid. Samas tuleb kontrollida, et kasutatav gaas oleks võimalikult kuiv. Selle jaoks võivad kuumutussüsteemis olla molekulaarsõelad. Juhul kui neid kasutatakse, tuleb neid optimaalse tulemuse saamiseks regulaarselt vahetada. Täielikult ei saa välistada kõrvalreaktsioonide toimumist. Lisaks peab olema ettevaatlik kuumutamisega, kuna proov võib laguneda, mis nõuab omakorda optimeerimist. Kasutatava kandegaasi liigne veesisaldus võib kaasa tuua probleeme, näiteks kordusmõõtmiste suur erinevus, reagendi kiire ammendumine. Tänapäeval on turul mitmeid kuumutussüsteemidega Karl Fischeri titraatoreid. Mõned seadmed on manuaalseks kasutamiseks, kuhu saab korraga panna vaid ühe proovi. Teistel seadmetel on proovisisestussüsteemid, kuhu saab paigutada üle saja viaali. Viimased neist võimaldavad tiitrimise automatiseerimist.
Reagendid
Kuna analüüsitakse paljusid erinevaid proove, on vajadus ka erinevate reagentide jaoks. Diafragmaga süsteemidele on spetsiaalsed katolüüdid. Samas võib mõnel juhul kasutada diafragmaga süsteemi anolüüdilahust ka diafragmata süsteemiga. Lisaks on tehtud edusamme reagentide ohutumaks muutmiseks. Välja on töötatud reagendid, kus metanool on asendatud etanooli või mõne muu alkoholiga. Pikema süsinikahelaga alkohole kasutades ei ole reaktsiooni stühhomeetria enam üks ühele. See tuleneb alkoholide erinevast reageerimisvõimest. Laialdaselt kasutatakse Karl Fischeri tiitrimist naftasaaduste veesisalduse määramiseks. Selleks, et mittepolaarsed komponendid lahustuksid, lisatakse mõõtelahusesse kloroformi või mõnda muud ühendit. Spetsiaalsed reagendid on välja töötatud ketoone ja aldehüüde sisaldavate lahuste analüüsiks. Võimalike kõrvalreaktsioonide tõttu on antud reagentide kasutamine piiratud vaid diafragmaga süsteemidele.
Margaret Lyngdoh
Margaret Lyngdoh (sündinud 2. veebruaril 1983) on eesti-india folklorist, Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudi folkloristika teadur.
Šotlased
Šotlased (gaeli keeles Albannaich) on Šotimaa põlisrahvas, kes on ajalooliselt kujunenud piktide, gaelide ja brittide ning germaani rahvaste, sealhulgas inglaste ja norralaste segunemisel.
Šotimaal elab 4 459 071 šoti päritolu inimest, kuid rohkem elab neid väljaspool Šotimaad. Rohkem kui 9,2 miljonit Ameerika Ühendriikide elanikku väidab end olevat vähemalt osaliselt šoti päritolu. Šoti päritolu kanadalasi on Kanada rahvaloenduse andmeil 4,7 miljonit. Viiendik Uus-Meremaale asunud inimestest pärineb Šotimaalt.
Vaata ka
Escoto
Claudio Villa
Claudio Villa (1. jaanuar 1926 Rooma – 7. veebruar 1987 Padova) oli Itaalia laulja.
1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaalia lauluga "Addio, addio".
Haren
Haren (,, mõnikord prantsuse kirjapildis ka Haeren) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Brüsseli kirdeosas asuv Haren ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal.
Harenis asuvad NATO, Eurocontroli ja mitmete suurte rahvusvaheliste ettevõtete peakorterid.
1914. aastast 1950ndate alguseni asus Harenis Brüsseli esimene lennuväli.
DTM (ööklubi)
pisi|Kliendid vaatavad [[2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus|Eurovisiooni lauluvõistlust DTM's 2006. aastal]] DTM ("Don't Tell Mama", mis tähendab eesti keeles "Ära ütle emale") on seksuaalvähemuste kohvik ja ööklubi Helsingis Soomes. See avati 1984. aastal. See oli Soome esimene seksuaalvähemuste ööklubi.
Klubi asub aadressil Mannerheimintie 6.
Liblikapüüdja
Liblikapüüdja on Jõgeva Põhikooli kooliteater, mille asutas Lianne Saage-Vahur.
Liblikapüüdja alustas 1990. aasta sügisel. Kooliteatrist on kasvanud välja näiteks Martin Algus, Tiit Sukk, Ingrit Vaher, Hele Kõrve, Alo Kõrve, Marju Männik, Heigo Teder, Mihkel Kabel, Martin Kõiv, Meelis Põdersoo ja Maarius Pärn.
Kaerasori
Kaerasori (Gryllotalpa gryllotalpa) on kaerasorilaste sugukonda kuuluv võrdlemisi suur sihktiivaline putukas.
Kaerasorid elavad maa sees, kaevandades pikki ja üsna sügavaid käike.
Kaerasori laulab öösiti. Laul on tugev sirin.
Charles Babbage'i Instituut
Charles Babbage'i Instituut (inglise Charles Babbage Institute) on USAs Minnesota Ülikooli juures tegutsev uurimiskeskus, mis on keskendunud infotehnoloogia ajaloole, eriti digitaaltehnoloogiale, programmeerimisele ja arvutivõrkudele.
Asutuses säilitatakse muu hulgas teemakohaseid käsikirju, infotehnoloogiaettevõtete arhiive, erialateavikuid, fotosid, filme.
Asutus asutati 1978 Californias Palo Altos nimega International Charles Babbage Society.
Zagrebi etnograafiamuuseum
Zagrebi etnograafiamuuseum on etnograafiamuuseum Horvaatias Zagrebis.
Muuseum asutati 1919.
Muuseumis on üle 85 000 eseme, millest enamik pärineb Horvaatiast.
Muuseumi direktor on Damodar Frlan.
Lauri Aav
pisi|Lauri Aav 2022. aastal Lauri Aav (sündinud 26. veebruaril 1967) on eesti koorijuht ja muusikaprodutsent.
Ta õppis Tallinna Muusikakeskkoolis klarnetit ning lõpetas 1992 muusikapedagoogika alal Tallinna Konservatooriumi.
Ta juhatas 1989–1991 Eesti Poistekoori stuudiokoore, oli 1992–1998 oli segakoori Sõprus peadirigent ja on alates 1998. aastast Vanalinna Segakoori peadirigent.
Ta on olnud Eesti Kontserdi produtsent, turundusjuht ning pressi- ja kommunikatsioonijuht ning Rakvere Teatri reklaamijuht, aastast 2017 Eesti Kontserdi peaprodutsent.
Isiklikku
Tema vanemad on Irja ja Tõnu Aav.
Johann Voldemar Jannseni tänav (Pärnu)
pisi|Johann Voldemar Jannseni tänav 1996. aasta mais. Pildile jääb [[Silla ülemine tulepaak ]] Johann Voldemar Jannseni tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas. Tänav on nimetatud eesti ärkamisliikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks.
Tänav algab Tallinna maantee ja Rääma tänava ristmikult ja lõpeb Siimu sillal. Siimu sillast edasi kulgeb Haapsalu maantee. Tänav ristub veel Uus-Sauga (vasakult), Havi (vasakult), Jaani (vasakult), Loode (vasakult), Vana-Sauga (vasakult) ja Sauga-Jõekalda (vasakult) tänavaga.
Tänav on 859 meetri pikkune.
Nimi
Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1924. aastal, kui Ülejõe koolimaja seinale kinnitati Johann Voldemar Jannseni ja tema tütre Lydia Koidula mälestuseks memoriaaltahvel, ristiti tänav Jannseni tänavaks. 1952. aastal sai Jannseni tänavast Silla tänav. Jannseni nimi taastati 1982. aastal.
Grandi maakond (Utah)
pisi|[[Delicate Arch Archesi rahvuspargis]]
Grandi maakond (Grand County) on maakond USA-s Utah' osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Moab, kus 2020. aasta seisuga elas 5366 inimest ehk üle poole maakonna rahvastikust. Teine linn umbes 350 elanikuga Castle Valley.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 9,669. Aastal 2010 oli elanikke ja 9225 ja 2000. aastal 8485.
Ajalugu
Maakond moodustati 1890. aastal. Maakond on nime saanud Colorado jõe järgi, mis oli varem tuntud kui Grandi jõgi.
2000. aasta rahvaloenduse andmed
Rahvastiku tihedus oli 1 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 4062 (keskmine tihedus 0/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,55%.
3434 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,06 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 37 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 96,30 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 387 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 095 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 000 dollarit, naistel 21 769 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 356 dollarit.
14,80% elanikkonnast ja 10,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 21,20% alla 18-aastasi ja 8,40% üle 65-aastasi.
Graafi paljuaspektilisus
Graafe kasutas Leonhard Euler kõmulise Königsbergi sildade probleemi lahendamiseks 1736 aastal. Seda peetakse ka graafiteooria alustuseks. Neid on korduvalt erinevate nimede all taasavastatud teid, vooge ja tsükleid puudutavate praktiliste ülesannete lahendamise käigus. See on jätnud graafiteooriale tugeva jälje.
Paraku on graafide struktuurne aspekt unarusse jäetud. Järgnevas on esitatud lühiülevaade graafide struktuurisemiootilise käsitlemise käigus ilmsiks tulnud atribuutidest.
Graaf ja selle struktuur
Struktuur on diskreetse süsteemi elementidevahelist organiseeritust iseloomustav atribuut. Struktuur ise on kujutatav graafina.
Graafi struktuur on tuvastatav selle tippudevaheliste binaarsuhete süvaidentifitseerimise teel saadud struktuurimudeli SM või graafi seosmaatriksi korrutise (astme) E^n_{ord} näol. Isomorfsetel graafidel on ühesugune struktuur ning selle esitis isomorfsete graafide täielik invariant.
Struktuur ja selle sümmeetria
Täiesti sümmeetrilised on vaid täisgraafid ja nende täiendid tühigraafide näol, omades vaid üht tipu ja binaarsuhete orbiiti. Tippudest sümmeetrilisi ehk transitiivseid graafe millel on rohkem kui üks binaarorbiit on juba rohkem. Binaarorbiiti kuuluvad elemendid moodustavad orbiitgraafe. Mitmete tipu- ja binaarorbiitidega graafide ehk ositi sümmeetriliste esinemissagedus on kõige suurem. Graafe, mille iga binaarsuhe kujutab endast omaette orbiiti on nimetatud 0-sümmeetrilisteks. Nende esinemissagedus suureneb graafi tippude arvu suurenemisel.
Seega avalduvad graafi sümmeetriaomadused tema orbiitide baasil. Sümmeetria väärtus on Shannoni infomahu valemi baasil 0 ja 1 vahel mõõdetav suurus, mida korrapärasuseks nimetatakse. .
Sümmeetriaomadused ja naaberstruktuurid
Graafi G^{init} binaarorbiidist serva e_{ij} eemaldamisel saadud suurimad alamgraafid  \simeq  \simeq \ldots on isomorfsed ning kujutavad endast graafi suurimat alam-naaberstruktuuri.
Castle Valley
Castle Valley on linn Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Grandi maakonna kaguosas.
Graafi paljuaspektilisus
Sümmeetriaomadused ja naaberstruktuurid
Graafi G^{init} binaarorbiiti serva e_{ij} lisamisel saadud väikseimad ülemgraafid  G\cup e_{1} \simeq G\cup e_{2} \simeq \ldots on isomorfsed ja kujutavad endast graafi väikseimat ülem-naaberstruktuuri. Graafi naaberstruktuuride arv võrdub binaarorbiitide arvuga. Üleminekut lähtestruktuurilt G^{init} naaberstruktuurile nimetame morfismiks .'' Morfism on reversiivne: lähtestruktuuri GS^{init} igas naaberstruktuuris eksisteerib reversiivne orbiit millele rakendatud reversiivne morfism  rekonstrueerib (taastab) lähtestruktuuri  GS^{init}.
Castle Valley
Castle Valleys elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 319 inimest. Aastal 2000 oli elanikke 349.
Graafi paljuaspektilisus
Graafide kogum ja naaberstruktuuride süsteem
On käsitletud ja esitatud n-tipuliste graafide hulki jaotatult alamhulkadeks nende servade arvu järgi. Esimesena esitas 3- kuni 6-tipulisi kogumaid Frank Harary 1969 aastal. Tänaseks on Graafiatlases selliselt esitatud kõik kolme kuni seitsmetipuliste graafide hulgad. Näiteks, kuuetipuliste graafide hulk koosneb 156 graafist. Siin on õigem öelda, koosneb 156 mitteisomorfsest graafist ehk struktuurist. Graafide süsteemi moodustamiseks on vaja fikseerida morfismid naaberstruktuuride vahel. Igal struktuuril on oma väikseimad ülemstruktuurid ja suurimad alamstruktuurid, st struktuuride (graafide) vahel eksisteerivad kindlad seosed. Struktuurimudelite baasil on need morfismid paika pandavad ning on genereeritud n-tipuliste struktuuride süsteeme koos vastavate struktuursete ja tõenäosuslike parameetritega.
Castle Valley
Castle Valley asub Moabi ja Archesi rahvuspargi lähedal.
pisi|tühi|300px|Castle Valley lähedal asuv Castle Rock
Graafi paljuaspektilisus
Graafide kogum ja naaberstruktuuride süsteem
Graafide süsteeme tippude arvu n, struktuuride (mitteisomorfsete graafide) arvu p, nivoode arvu  m,  ja morfismide arvu q järgi:
Graafide süsteemide olemasolu kinnitab Ulami hüpoteesi kehtivust.
AbC-19 antikehade kiirtest
AbC-19 antikehade kiirtest on Suurbritannia kiirtestide konsortsiumis välja töötatud ja Abingdon Health'is toodetud immunoloogiline test COVID-19 haigust põhjustava SARS-CoV-2 viirusega kokkupuute tuvastamiseks. See kasutab külgvoolutesti, et teha kindlaks, kas inimesel on IgG antikehad SARS-CoV-2 viiruse vastu. Test kasutab ühte tilka verd, mis on saadud sõrmeotsaga ja annab tulemuse 20 minutiga.
Oksaalatsetaat
Oksaalatsetaat on orgaaniline ühend keemilise valemiga C4H4O5 ehk HOOC-(C=O)-(CH2)-COOH. pisi|Oksaalatsetaat Oksaalatsetaat on lähteühendiks mitmetele metaboolsetele radadele, nagu näiteks glükoneogenees ja glüoksulaadi tsükkel.
Kaerasorilased
Kaerasorilased ehk sorilased (Gryllotalpidae) on putukate sugukond sihktiivaliste seltsis.
Yorkshire'i muuseum
Yorkshire'i muuseum (inglise Yorkshire Museum) on muuseum Suurbritannias Yorkis. Muuseumis on neli suurt kogu: bioloogia, geoloogia, arheoloogia ja astronoomia. Muuseumi direktor on Janet Barnes.
Muuseum asutati 1830. Muuseumi haldab York Museums Trust.
Kaerasorilased
Sugukonnas on 8 retsentset perekonda, kokku umbes 100 liigiga.
Yorkshire'i muuseum
Näiteks 2013 külastas muuseumi 122 780 inimest.
Kaerasorilased
Eestis elab sellest sugukonnast üks liik – kaerasori (Gryllotalpa gryllotalpa).
Juhan Liivi tänav (Viljandi)
Juhan Liivi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav asub Posti ja Carl Robert Jakobsoni tänava vahel. Tänava ääres asub Sõbrapark. Tänava pikkus on 87 m.
Tänav sai nime 1987 (tollal eesnimeta, see tähendab Liivi tänav) ja koos eesnimega 28. augustil 2004.
Glasgow' kliimakonverents
pisi|263x263px|2021 ÜRO kliimamuutuste konverents logo Glasgow' kliimakonverents (Glasgow climate conference) on 2021. aastal toimunud ÜRO kliimamuutuste konverents (COP26). Konverents toimus Suurbritannias Glasgow's 31. oktoobrist 13. novembrini. Konverents, mis pidanuks toimuma 2020. aastal, lükati koroonapandeemia tõttu aasta aega edasi. Konverentsi president oli Suurbritannia minister Alok Sharma.
Osalejad
pisi|Vasakult paremale: [[Bangladeshi peaminister Sheikh Hasina, Eesti peaminister Kaja Kallas, Tansaania president Samia Suluhu ja Šotimaa esiminister Nicola Sturgeon Glasgow' kliimakonverentsil]] Konverentsil osales 120 riigipead. Kohal olid ÜRO peasekretär António Guterres, Ameerika president Joe Biden, Kanada peaminister Justin Trudeau, Hollandi peaminister Mark Rutte, Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen, Prantsusmaa president Emmanuel Macron, Saksamaa kantsler Angela Merkel, Iisraeli peaminister Naftali Bennett, Jaapani peaminister Fumio Kishida, Nigeeria president Muhammadu Buhari, Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi jpt.
Tippkohtumisel võttis sõna BBC loodusfilmide autor David Attenborough, kes nimetati COP26 rahva eestkõnelejaks.
Eestit esindas peaminister Kaja Kallas.
Eesmärgid
Konverentsi peamiseks eesmärgiks oli kokku leppida Pariisi kliimakokkuleppe ja ÜRO kliimamuutuste alusleppe elluviimist kiirendavates sammudes.
Eesmärgiks on saavutada sajandi keskpaigaks rahvusvaheline süsinikuneutraalsus ja hoida keskmise temperatuuri tõus alla 1,5 °C.
Vahendid eesmärkide täitmiseks:
Tulemused
Vaatamata Glasgow' kliimakokkuleppele tuleb lähiaastatel siiski teha täiendavaid jõupingutusi, et saavutada 1,5 °C eesmärk.
Transport
Kommentaatorid ja kriitikud süüdistasid osalenud ärijuhte ja poliitikuid, kaasa arvatud Jeff Bezost, prints Charlesi, Boris Johnsonit, Joe Bidenit ja Angela Merkelit, kes saabusid konverentsile eralennukitega, silmakirjalikkuses, kuna konverentsi korraldajad rõhutasid, et konverents on süsinikuneutraalne. Küll aga saabus Glasgow'sse ligi 400 eralennukit.
Korraldus
Üks osalejatest, Iisraeli energiaminister Karine Elharrar, pidi 1. novembril kodumaale tagasi pöörduma peale korduvaid katseid konverentsile siseneda, kuna hoone polnud ratastooliga ligipääsetav.
Samuti kritiseeriti COP26 pakutud suure süsiniku jalajäljega toiduvalikut. Korraldajate kommentaaridest selgub tõsiasi, et 58% pakutud toitudest oli loomset päritolu, millest 41% oli loomaliha või kala ning 17% piimatooted. Ülejäänud 42% oli täielikult taimne. Küll aga on konverentsidelt elimineeritud kõik ühekordselt kasutatavad toidunõud ja muu plastik.
Protestid
1. novembril kogunesid kliimaaktivistid organisatsioonist Fridays for Future, eesotsas Greta Thunbergiga Glasgow's, kus Thunberg ütles: "See COP26 on nagu kõik eelnevad COPid ning need ei ole viinud meid mitte kuhugi. Need ei ole viinud meid mitte kuhugi."
6. novembril, mida tähistatakse ülemaailmse kliimamuutuste meetmete päevana, kogunes üle 100 000 inimese protestiks Glasgow's. Need protestid on suurimad, mis linnas toimunud alates Iraagi sõja vastastest protestidest 2003. aastal. Londoni protest meelitas ligi 10 000 inimest kohaliku politsei andmetel ning 20 000 inimest organiseerijate sõnul. Kohalik ajakirjandus The Times sõnas, et eeldatavasti oli protestil osalejaid kokku üle kahe miljoni. The Guardian kirjutas, et lisaks toimus Suurbritannias veel 100 protesti ning ligi 300 protesti rohkem kui 100 riigis.
Seotud konverentsid
Konverentsi eelmine, 25. istung (COP25), toimus 2. detsembril 2019 Hispaanias Madridis. 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents (COP27) toimub 6.–18. novembrini Egiptuses Sharm El Sheikhis.
Põdrakasvataja
"Põdrakasvataja" (Ikka viin, viin, viin...) on ansambli PS Troika 1987. aastal avaldatud laul.
Laulu autor (meloodia + tekst) ning esitaja (vokaal ja kitarrid) on Allan Sarri.
Salvestatud Heliloojate Maja helistuudios 1986. aastal. Helirežissöör Alar Kotkas, kes mängis linti ka bassipartii. Klahvpillid ja rütmimasin - Jaak Jürisson. alt=Kaader "Põdrakasvataja" videost 1987|pisi|Kaader "Põdrakasvataja" videost 1987. Vasakult: Allan Sarri, Imre Luur, Jaak Jürisson.
"Põdrakasvataja" sai tuntuks populaarses saates "Noortestuudio pärastlõuna", mida juhtis Ivar Vigla. alt=Kaader "Põdrakasvataja" videost 1987, Allan Sarri.|pisi|Kaader "Põdrakasvataja" videost 1987, Allan Sarri. Laulu tekst on allegooriline, seotud Gorbatšovi uutmispoliitika (perestroika) alkoholikeeldude ja eestlaste ning teiste soome-ugri hõimude (vennasrahvaste) saatusega NSVL rüpes.
Sõnad
1.Minu vend on põdrakasvataja kaugel põhjas, mis ma talle küll sünnipäevaks viin? 2x
R1: Ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin 2x
2.Minu õde korjab põhjas potradele sammalt, mis ma talle küll sünnipäevaks viin? 2x
R2:Ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin 2x
3.Minu onu paneb liipreid maha kaugel põhjas, mis ma talle küll sünnipäevaks viin? 2x
R3: Ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin, ikka viin, viin, viin 2x
4. Minu isa teine vend on miljonär Alaskal, mis ta mulle küll sünnipäevaks toob? 2x
R5: Ikka joon, joon, joon, ikka joon, joon, joon,ikka joon, joon, joon, ikka joon, joon, joon 2x
Hai-joo, hai-joo, hai-joo, hai-joo... 4x
Bloemenwerf
Bloemenwerf (prantsuse keeles maison Bloemenwerf, hollandi keeles Bloemenwerf Huis) on villa Belgias Brüsseli piirkonnas Uccle'is.
Villa ja ümbritsev park on arhitektuurimälestisena kaitse all alates 1983. aasta augustist.
UNESCO maailmapärand Gröönimaal
Gröönimaa alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kolm objekti. Kuna Gröönimaa pole iseseisev riik, käsitletakse neid objekte maailmapärandi Taani loetelus.
Nimistusse on kantud:
Isad ja pojad
"Isad ja pojad" (vene keeles "Отцы и дети") on vene kirjaniku Ivan Turgenevi romaan, mida on nimetatud ka esimeseks vene nüüdisromaaniks. Romaani kirjutas Turgenev aastatel 1860-61 ning see ilmus 1862. aastal.
Ajastu taust
Romaani tegevus algab pool aastat enne seda, mil Londonis ilmus Charles Darwini evolutsiooniõpetuse teos “Liikide tekkimine”. Kaks aastat varem oli Aleksander II loonud töörühma, mis valmistas ette pärisorjuse kaotamist Venemaal. Romaani “Isad ja pojad” käsikiri valmis 1861. aasta kesksuvel, mil keisri manifesti teatavakstegemisest oli möödunud umbes neli kuud. Samal ajal kirjutas Turgenev oma sõbrale Pavel Annenkovile, kuidas talupojad saavad kogu asjast aru vaid niipalju, et ihunuhtlust enam pole.
Romaani tegelaste, kahe eakaaslase murdeiga jääb 1848. aasta uue Kolmanda Prantsuse revolutsiooni aegadesse, nende ülikooliõpingud aga perioodi, mil Venemaa väljus Nikolai I süngest seitseaastakust (1848–1855).
Sisu
Romaani peategelased on meditsiinitudeng Jevgeni Bazarov oma sõbra, äsja Peterburi ülikooli lõpetanud Arkadi Kirsanoviga. Kirsanov usaldab Bazarovi arvamusi ning oma nägemust oludest otseselt ei avalda. Uuendusmeelsetele noortele ehk poegadele vastandub ortodoksne vanem põlvkond ehk isad, keda esindavad mõisnik Nikolai Kirsanov ja tema vend Pavel ning jumalale ja pojale pühendunud erruläinud sõjaväekirurg, orjapidajast mõisnik Vassili Bazarov.
Etenduse juht
Etenduse juht ehk inspitsient on etenduse tehniline juht. Ta vastutab teatris etenduse õigeaegse toimumise ja läbiviimise ning proovide käigus omandatud tehnilise ja kunstilise taseme eest.
Raivo Laast
Raivo Laast (sündinud 31. augustil 1964 Väike-Maarjas) on eesti käsipallur ja käsipallitreener.
Isad ja pojad
Sisu
Jevgeni Bazarov kohtub kuberneri ballil Anna Odintsovaga, kellesse armub, aga ei leia neiu poolehoidu. Bazarov ja Kirsanov sõidavad poega igatsevate vanemate juurde Bazarovite mõisa, kuid ei suuda seal leppida nende iganenud ja vananenud mõtteviisidega. Noored kohtuvad seejärel Kirsanovite mõisas Arkadi vanematega ning Bazarov satub nendega konflikti. Jevgeni Bazarov kohtub Anna Odintsovaga ja vabandab oma varasema tunnete avaldamise pärast. Anna võtab vabandused vastu. Jevgeni lahkub lõplikult Arkadist ning jääb oma vanemate juurde. Ta aitab oma kirurgist isa haigete ravimisel, kuid nakatub tüüfusesse surnud isiku lahkamisel ning sureb veremürgitusse. Enne surma kutsub ta Anna enda juurde, kelles ärkab inimsus ja julgus tunnistada oma tundeid, olgugi, et nüüdseks juba hilja.
Raivo Laast
Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna 3. Keskkooli ja aastal 1988 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Isad ja pojad
Sisu
Kui romaan algab rõõmsa, kuid samas nukra ootusega, kus vanemad ootavad oma armastatud poega, siis lõpeb see südantlõhestava stseeniga, kus kaks vanainimest tulevad poja hauale.
Etenduse juht
Etenduse juht on tihedas koostöös nii kunstilise (lavastaja, kunstnik, näitlejad) kui tehnilise personaliga (lavatöölised, rekvisiitorid, riietajad, õmblejad, butafoorid jt). Etenduse juht allub trupijuhile ja kuulub teatri loomingulisse kollektiivi. Etenduse juhi korraldustele alluvad töö käigus kõik, kes on antud lavastusega seotud – näitlejad ja etendust teenindav personal otseselt, etendust ettevalmistav personal alajuhtide kaudu.
Ajalugu
Kõige vanem ja kõige kauem kestnud teatritegemise süsteem on selline, et lavastust organiseerib inimene, kes on selles ise osaline. Üks esimesi kordi, kui mainiti inimest, kelle ülesandeks on etenduse valmimist organiseerida, pärineb 16. sajandist. Vastavad ülesanded võttis tihti enda peale lavastuse esinäitleja.
Kui lavaefektide ja tehniliste lahenduste koordineerimine muutus keerulisemaks, tekkis vajadus neutraalse kõrvalseisja järele, kes suudaks kõiki lavastuse aspekte koordineerida. Selleks sai etenduse juht.
19. sajandi lõpupoole hakkas etenduse juhi töö kujunema selliseks, nagu see on praegu. Inspitsiendi tööülesannetest kadus lõplike otsuste tegemine kunstilistes küsimustes, mis kandus üle lavastajale ning suurenes vastutus etenduse läbiviimise eest.
Prooviperioodil
Iga konkreetse lavastuse käekäigu eest, alates selle repertuaarivõtmisest kuni mahakandmiseni, vastutab antud lavastuse juurde kinnitatud etenduse juht. Etenduse juht on lavastaja otsene abiline kõiges, mis puudutab uuslavastuse väljatoomist, proovide käiku ning etenduste edaspidist läbiviimist. Etenduse juhi ülesandeks on luua kõik temast olenevad eeltingimused nii lavastuse proovide kui ka etenduste läbiviimiseks. Etenduse juht osaleb kõigil temale kinnitatud ja lavastusega seotud töökoosolekutel ning osaleb esimesest lugemisproovist alates lavastuse väljatoomise protsessis. Etenduse juht peab tagama proovide toimumiseks kõik vajaliku vastavalt lavastaja nõudmistele. Iga proovi lõpus kooskõlastab etenduse juht lavastajaga edasise tööplaani. Koostöös produtsendi, lavastaja ja trupijuhiga koostab etenduse juht esietenduseni toimuvate proovide täpse ajagraafiku, kus peavad olema näidatud proovide algus, lavaproovide algus, valgus- ja muud tehnilised proovid, kontrolletendused jm olulised etapid. Samuti kooskõlastab etenduse juht juhtkonna ja töörühma vahel vajalikud muudatused proovide graafikus ja teatri tööplaanis.
Enne etendust
Enne etenduse algust kontrollib laval dekoratsioonide ja rekvisiitide nõuetekohast paigutust ning valvelauas olevast registreerimisraamatust näitlejate ja etendust teenindava personali kohalolekut. Võtab enne etenduse algust ühendust näitlejatega ning annab korralduse publiku märkideks.
Etenduse ajal
Alates etenduse algushetkest kuni selle lõpuni allub kogu tegevus teatrimajas etenduse juhile. Sel ajal peavad kõik teatrimajas viibijad tema korraldusi täitma ja veelgi enam ilma inspitsiendi korralduseta ei tohi enamik teatrimajas (ja eriti laval) tehtavaid tegevusi aset leida. Täpsed etenduseaegsed kohustused varieeruvad etenduseti. Etenduse juht koordineerib vastavalt tekstiraamatule ja täpsele ajagraafikule etenduse käiku olenevalt etenduse spetsiifikast. Ta annab ja vahendab märguandeid heli-, valgus-, lavatehnikute ja teiste vahel.
Järve tänav (Viljandi)
Järve tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas, tänav kulgeb Tartu tänavalt Viljandi järve äärde. Linnaplaanidel on tänavat näidatud alates 1866. aastast.
Tänava pikkus on 695 m. Tänav sai nime 1915.
PON-2
Lennuki kiirus oli kuni 170 km/h.
Lianne Saage-Vahur
Lianne Saage-Vahur (sündinud 11. jaanuaril 1965) on eesti õpetaja.
Ta õppis Reola 8-klassilises koolis ja Tartu 8. Keskkoolis. Tema kirjandusõpetajad olid Karmen Aso ja Vello Saage.
Ta on emakeele ja kirjanduse õpetaja ning kooliteater Liblikapüüdja looja, juht ning lavastaja. Teater loodi 1990. aastal.
Ta on Betti Alveri luulepäevade Tähetund idee autor ja korraldaja, esimesed luulepäevad toimusid 1993. aastal.
Isiklikku
Tema isa oli kirjandusõpetaja Vello Saage.
Nikola Madžirov
pisi|Nikola Madžirov (2014) Nikola Madžirov (Никола Маџиров; sündinud 27. mail 1973) on makedoonia luuletaja, esseist ja luuletõlkija.
Madžirovi luulet on tõlgitud enam kui kolmekümnesse keelde.
Eluloolist
Madžirov on sündinud Strumicas Makedoonias pagulasperekonnas, kes oli sinna liikunud XX sajandi alguses Balkani sõdade eest. Ta alustas kirjutamist 1999. aastal ja võitis esimese luulekoguga debüüdipreemia "Studentski zbor". Ka hilisemad luuleraamatud on võitnud auhindu, sh Miladinov-Brothers Prize ja Hubert Burda fondi kirjanduspreemia.
Ta on osalenud kirjanike residentuuri programmides: International Writing Program Iowa Ülikoolis, LiteraturRaum Berliinis, KulturKontakt Viinis, Literatur Haus NÖ Kremsis, Villa Waldberta Münchenis.
Töötab luuletoimetajana Makedoonia e-ajakirjas Blesok ja on rahvusvahelise luuleveebi lyrikline.org Makedoonia-poolne korraldaja. Elab Makedoonias.
Teosed
Eesti keeles on ilmunud Madžirovi valikkogu "Valgus ja tolm" (2017, kirjastus Kaksikhammas, tõlkija Carolina Pihelgas), mis annab edasi sõjapagulusejärgset õhustikku "mahedalt, musikaalselt ja täpselt". Autor ja tõlkija esitlesid raamatut Prima Vista kirjandusfestivalil 2017. aasta mais.
Jaama vald
Valla alal asus Jaama mõis.
Mellunmäki metroojaam
Mellunmäki metroojaam (soome keeles Mellunmäen metroasema; rootsi keeles Mellungsbacka metrostation) on metroojaam Helsingi idaosas Vantaa linna piiri lähedal. Asub Kontula jaama pärast ning on põhjaharu lõppjaam. See on ka maailma põhjapoolseim metroojaam.
See avati 1. septembril 1989.
Vaivara külanõukogu
Vaivara külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.