cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Edwin van der Sar
Koondisekarjäär
Oma 37. sünnipäeval ütles Van der Sar intervjuus, et plaanib lõpetada oma karjääri pärast 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi. 9. juunil 2008 Hollandi 3 : 0 võidumängus Itaalia üle ja 13. juunil 2008 Hollandi 4 : 1 võidumängus Prantsusmaa üle kandis ta Hollandi koondise kaptenipaela. Pärast 3 : 1 kaotust Venemaale 21. juunil arvati, et see jäi Van der Sari viimaseks mänguks koondises. 3. oktoobril nõustus ta aga koondise peatreeneri Bert van Marwijki palvel osalema kvalifikatsioonimängudes Islandi ja Norra vastu, kuna väravavahid Maarten Stekelenburg ja Henk Timmer olid vigastatud. Van der Sar hoidis oma värava mõlemas mängus puutumatuna ning Holland võitis mängud 2 : 0 ja 1 : 0. Van der Sar on esindanud Hollandit 130 korral, mis teeb temast riiki enim esindanud mängija.
Isiklikku
Van der Sar abiellus Annemarie van Kestereniga 20. mail 2006. Neil on poeg Joe ja tütar Lynn.
Kromaatiline kannel
Kromaatiline kannel (täpsemalt kromaatiline kontsertkannel) on keelpill.
Surju valla lipp
pisi|Surju valla lipp Surju valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla lipp.
Kromaatiline kannel
See on klassikaliste muusikainstrumentide kõrval uustulnukas. Praeguse kuju sai eesti kromaatiline kannel 1952. aastal kandlemeister Väino Maala käe all.
Kromaatilisus võimaldab mängida piiranguteta kõigis helistikes ja annab rikkalikke võimalusi eri ajastute muusika ettekandmiseks. Kromaatilise kandle keeled on lõikuvad, see tähendab, et diatoonilised keeled suunduvad kõlalaua kohal paremalt ülalt vasakule alla ja altereeritud keeled vasakult ülalt paremale alla. Seda võib võrrelda klahvide paigutusega klaveri klaviatuuril (mustad ja valged klahvid).
Surju valla lipp
Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996.
Kromaatiline kannel
Kromaatilisi kandleid valmistas Tallinna Klaverivabrik 1950.–1990. aastatel. Need kandled on 46 keelega. Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid Eesti kandlemeistrilt Rait Pihlapilt, kes valmistab 46–58 keelega kandleid.
Surju valla lipp
Lipu autor on Priit Herodes.
Kromaatiline kannel
Kromaatilisele kandlele on kirjutanud muusikat Anti Marguste, Ants Sõber, Gennadi Taniel, Lembit Veevo, Aarne Männik, Mirjam Tally, Lauri Jõeleht, Märt-Matis Lill, Tatjana Kozlova, Kristjan Kõrver jt.
Eestis on kromaatilist kannelt võimalik erialana õppida mitmes lastemuusikakoolis, Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, Heino Elleri Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Surju valla lipp
Lipu kirjeldus
Surju valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mis koosneb kahest rohelisest ja ühest kollasest vaheldumisi asetsevast võrdsest vertikaalsest laiust. Rohelise laiu ülaosas asub kollane ja kollase laiu ülaosas roheline kuusk.
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.
Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisatakse:
Kui valla lipp heisatakse koos:
Valla lipp ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid ning kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Tom DeLonge
Ta on üks ansamblite blink-182, Box Car Racer ja Angels and Airwaves asutajaid ning mänginud seal kitarri ja laulnud.
blink-182
Vokaal ja kitarr kõikidel albumitel.
Box Car Racer
Vokaal ja kitarr tervel albumil.
Angels and Airwaves
Vokaal ja kitarr tervel albumil.
Maastikurajoon
Maastikurajoon ehk loodusgeograafiline rajoon on maastikuvaldkonna osa, mis tavaliselt hõlmab üht pinnavormi (näiteks madalik, kõrgustik, lavamaa) või loodusobjekti (näiteks saar).
Eesti maastikurajoonid:
DVD Forum
DVD Forum on rahvusvaheline organisatsioon, mis aitab standardeid luua, nt optiliste andmekandjatele, sealhulgas ka DVD omi.
DVD Forum loodi 1995. aastal nimega DVD Consortium. Praegune nimekuju võeti kasutusele 1997. aastal.
Organisatsiooni peakorter asub Tokios.
Asutajad
DVD Forumi asutas 10 ettevõtet (ja 220 eraisikut):
Praegused liikmed
Praegu kuulub DVD Forumisse 94 firmat :'''
Michael Reiziger
Michael Reiziger (sündinud 3. mail 1973 Amstelveenis) on Hollandi endine jalgpallur, kaitsja.
Klubikarjäär
Oma klubikarjääri jooksul mängis Reiziger sellistes klubides nagu Ajax, AC Milan, Barcelona, Middlesbrough ja PSV.
Barcelona meeskonnas mängis ta Hispaania kõrgliigas 173 mängu.
Koondisekarjäär
Hollandi rahvuskoondises mängis Reiziger aastatel 1994–2004 72 mängu ja lõi ühe värava. Debüüt koondises oli 12. oktoobril 1994, kui mängiti Norraga ja mäng lõppes viigiga 1:1.
Isiklikku
Michael Reiziger 178 cm pikk ja kaalub 75 kg.
Mailis Reps
pisi|Mailis Reps 2011. aastal Mailis Reps (kuni abiellumiseni Mailis Rand, sündinud 13. jaanuaril 1975 Tallinnas) on Eesti poliitik, pikaaegne Eesti Keskerakonna aseesimees ja juhatuse liige. Ta on olnud ka X, XI, XII, XIII ja XIV Riigikogu liige ja mitu korda Eesti haridus- ja teadusminister.
Töökäik
Mailis Reps kandideeris 2016. aasta Eesti presidendivalimistel Keskerakonna kandidaadina, kelleks ta sai erakonna volikogus Edgar Savisaart võites. Ta pääses Riigikogu kolmandast hääletusvoorust automaatselt valimiskogu kandidaatide hulka. Valimiskogus sai ta esimeses voorus kolmanda tulemuse (79 häält).
Kriminaalasi
Mailis Repsi vastu on algatatud kriminaalasi.
Isiklikku
Mailis Reps on lahutatud. Abielust lätlase Agris Repšsiga, kes töötab Riias vandeadvokaadina, on tal kuus last: poeg Richard (sündinud 2004), tütar Elizabeth (sündinud 2006), poeg Karl Robert (sündinud 2007), poeg Henry Roger (sündinud 2011), poeg Frederick (sündinud 2014) ja tütar Charlotte (sündinud 2017).
2023. aasta veebruaris sündisid Mailis Repsil kaksikud.
Blagovari rajoon
Blagovari rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Jazõkovo.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 576. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,8% baškiirid, 28,3% tatarlased, 21,8% venelased ja 2,8% ukrainlased.
1190. aastad
1190. aastad oli ajavahemik 1190. aasta algusest kuni 1199. aasta lõpuni. See oli 12. sajandi viimane aastakümme.
1943
1943. aasta (MCMXLIII) oli 20. sajandi 43. aasta.
Ülle Jaakma
pisi|Ülle Jaakma 2022. aasta suvel Ülle Jaakma (varem Ülle Lahke; sündinud 1. oktoobril 1957) on eesti põllumajandusteadlane, alates 1. jaanuarist 2023 Eesti Maaülikooli rektor.
Ta lõpetas aastal 1975 Orissaare Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Tema kitsam eriala on veterinaaria.
Jaakma töötab Maaülikoolis alates 1995. aastast. 2005–2013 oli ta EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi professor ja vanemteadur.
Alates 1. jaanuarist 2013 on ta olnud ülikooli teadusprorektor.
Eraelu
Jaakma kasvas üles Muhu saarel, tema ema oli loomaarst.
ReactOS
pisi|ReactOS 0.4.7 ReactOS on projekt, mis püüab luua avatud lähtekoodiga vabatarkvaralist Windows NT ja Windows 2000 draiverite ja programmidega ühilduvat operatsioonisüsteemi.
Poleemika
17. jaanuaril 2006 süüdistas Hartmut Birr, et osa ReactOS-i koodist on saadud Microsoft Windowsi dekompileerimisest. Süüdistuste tõttu otsustasid projekti arendajad katkestada süsteemi juurdepääsu mittearendajatele.
Ehkki Hartmut Birri süüdistust pole tõestatud, otsustas ReactOS-i arenduskogukond panna ise peale auditi sellele lähtekoodile, mis teeb selle ühilduvaks Windowsi tarkvaraga.
Muuhulgas otsustati teha laialdasem läbivaatus, et leida sellist koodi, mis ei olnud "puhta toa" pöördprojekteerimine (inglise keeles reverse engineering). See läbivaatusprotsess eeldab projekti aeglustumist mõjutatud lähtekoodi ümberkirjutamise pärast ning kontroll viiakse läbi "mittepuhta" koodi lukustamisega seni kuni selle audit möödas on.
Seisuga 27. aprill 2006 oli audit 83,6% ulatuses valmis ning oli järjekindlal lõpuleviimise suunal. Kui 90% auditist on teostatud, aeglustub läbivaatus märgatavalt.
Sündinud 24. novembril
''Siin loetletakse 24. novembril sündinud tuntud inimesi.
Uno Siitan
Uno Siitan (sündinud 11. augustil 1944 Valgas) on eesti entomoloog. Ta on uurinud Eesti kiletiivalisi.
Ta lõpetas 1962. aastal Viljandi 2. Keskkooli. 1974. aastal sai ta Tartu Riiklikust Ülikoolist bioloogiakandidaadi kraadi tööga "Eesti käguvaablaste (Hymenoptera, Ichneumonidae) faunast".
1654
1654. aasta (MDCLIV) oli 17. sajandi 54. aasta.
Uno Siitan
Ta on töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis ning Eesti Põllumajandusülikoolis, aastatel 1992–1996 juhatas seal taimekaitse instituuti.
Uno Siitan oli aastatel 1995–2001 ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja. Tema ja Kalle Mälberg, sama ajakirja eksjuht, mõisteti 29. detsembril 2004 suurriisumise süüdistuses õigeks.
Süsi
thumb|Puuhalgude põlemisel tekkinud söed Süsi on süsiniku aatomitest koosnev lihtaine, mis moodustab looduses mitmeid modifikatsioone. Need on antratsiit, kivisüsi ja pruunsüsi. Süsi tekib ka puidu põlemisel ja põletamisel, pürolüüsi käigus tekib puusüsi.
Kunstnikud nimetavad söeks söemassist pulgakest, mida nad kasutavad joonistamiseks.
Vaata ka
Ikatz fa:زغال‌سنگ Houille Carbone (minerale) Уголь Вугілля 煤炭
Maastikupaikkond
Maastikupaikkond ehk paigastik on maastikuüksus, mis hõlmab maastikurajooni osa ühtlaste loodustingimuste ja ühesuguse arengukäiguga mesoreljeefi vormistiku (küngastikku, orustikku, ulatuslikumal tasandikku).
Mariann Saar
Mariann Saar (sündinud 15. oktoober 1988) on eesti poplaulja.
Ta oli telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja finalist ning saavutas 8. koha, langedes välja teisena.
Salavati rajoon
Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 60 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 24 451. 2010. aasta seisuga olid elanikest 66,6% baškiirid, 22,4% tatarlased ja 10% venelased.
Barbeau
Barbeau (inglise Barbeau Peak) on mägi Qikiqtaaluki maakonnas Nunavutis Kanadas, Nunavuti ja Kanada Arktika saarestiku kõrgeim tipp. Asub Ellesmere'i saarel Quttinirpaaqi rahvuspargis. Sai nime Kanada etnograafi ja folkloristi Charles Marius Barbeau auks.
VPN
Lühend VPN võib tähendada:
Järk
"Järk" on mitme mõiste nimetus.
Gunde Svan
Anders Gunde Svan (sündinud 12. jaanuaril 1962 Vansbros) on endine Rootsi murdmaasuusataja, neljakordne olümpiavõitja (1984 ja 1988) ja seitsmekordne maailmameister (1985, 1987, 1989 ja 1991).
Ta oli üks esimesi, kes hakkas suurvõistlustel sõitma vabatehnikas ehk nn uisustiilis. 1985. aasta maailmameistrivõistlustel tõmbas ta tähelepanu sellega, et sõitis treeningul ühe 230 cm pikkuse suusakepiga. Pärast seda kehtestati vabatehnikas suusakeppide pikkuseks 170–200 cm.
Maailmakarikavõistluste üldkarika võitis Svan viis korda: hooaegadel 1983–1984, 1984–1985, 1985–1986, 1987–1988 ja 1988–1989
Suusakarjääri järel hakkas Svan sõitma rallikrossi EM-sarjas, ning 1995. aastal sai ta tootjate sarjas pronksmedali. Hiljem töötas ta televisioonis, juhtides rootslaste versiooni sarjadest "Ameerika gladiaatorid" (American Gladiators), "Seikluste kindlus" (Fort Boyard) ja "Bingolotto". 2007. aasta sügisest valiti Svan Rootsi murdmaasuusatajate koondise peatreeneriks, selles ametis oli ta kuni 2009. aastal.
Garantiivastutus
Garantiivastutus ehk objektiivne vastutus ehk riskivastutus on õigusteaduses isiku mittesüüline vastutus ehk vastutus tagajärgede eest, mida ta ise ei pruukinud tahta põhjustada.
Priit Pullerits
pisi|Priit Pullerits 2020. aastal Priit Pullerits (sündinud 30. juulil 1965) on eesti ajakirjanik.
Hariduskäik
Ta lõpetas 1983. aastal Tartu 2. Keskkooli.
Aastal 1990 lõpetas ta Tartu Ülikooli ajakirjanikuna (kiitusega) ja 1995. aastal sai magistrikraadi.
1990. aasta sügissemestril õppis Columbia ülikooli ajakirjanduskoolis New Yorgis. Aastail 1997–1998 veetis kuus kuud Fulbrighti stipendiaadina USAs Marylandi ülikooli (College Park) ajakirjanduskolledžis.
Karl Henriksson Horn
Aastal 1583 osales ta Pljussa vaherahu sõlmimisel ja määrati pärast seda Turu asevalitsejaks. 1588 asus ta Narva ja Jaanilinna asevalitsejaks. Venelaste sõjakäigu ajal oli ta sunnitud loobuma Jamburgist, Koporjest ja Jaanilinnast. Kuningas Johan III lasi Horni ja tema kaks venda vangistada ja ta mõisteti surma. Alles hukkamiskohal muudeti surmanuhtlus prints Sigismundi ja hertsog Karli palvel vangistuseks. Vangist vabanes ta alles pärast kuninga surma. Ta osales Sigismundi ja Karli vahelises võitluses ning tuli tagasi Eestimaale, kus elas oma mõisates.
Priit Pullerits
Töökäik
pisipilt|250px|Priit Pullerits intervjueerimas [[Kadri Adamsoni 2004. aastal]] Aastast 1991 töötab Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudi õppejõuna. Õpetab uudise sotsioloogia ja reporteritöö kursust.
Karl Henriksson Horn
Aastal 1600 määrati ta uuesti Eestimaa asehalduriks ning kui hertsog Karl sama aasta sügisel alanud Poola-Rootsi sõja tõttu Liivimaale saabus, võttis Horn osa Pärnu vallutamisest. Aastal 1601 vallutas ta Piebalga linnuse, kuid langes samal aastal Burtnieki linnuses võitluses poolakate vastu.
Priit Pullerits
Töökäik
Ta oli ajakirja Favoriit asutaja 1993 ja selle peatoimetaja aastani 1998.
Karl Henriksson Horn
Perekond
Karl Horn abiellus Agnes von Delwigiga (maetud 1611), kes oli Harjumaa meeskohtuniku, Tuhala ja Rõngu mõisniku Ewert von Delwigi ning Valgu mõisast pärit Magdalena Fahrensbachi tütar. Agnese isa hukkus 2. juunil 1560 Kose-Uuemõisa mõisa lähedal Saula sillal toimunud lahingus venelaste vastu. Karl Horni ja Agnes von Delwigi abielust sündisid:
Priit Pullerits
Töökäik
Aastast 1998 töötab Postimehe vanemtoimetajana.
Aastal 1995 töötas uudisteajakirja Newsweek Washingtoni toimetuses reporterina (Alfred Friendly Press Fellow).
Tsitaadid
"Ma imetlen teda. Tema persoon on toonud muidu hallile spordimaastikule värvi ja vürtsi. Ma olen väga õnnelik selle üle, et just praegu on meil olemas Priit Pullerits, ja ma olen väga õnnelik, et ta just suusatamisest huvitub." – Mati Alaveri arvamus Priit Pullerits kohta.
"Kui asjadesse rohkem süüvida, ilmneb, et Detroidi hävingu põhjused tulenevad peamiselt kahest tegurist: esiteks, rassilise tasakaalu muutumisest selgelt mustanahaliste kasuks, ja teiseks vasakpoolsest poliitikast linna juhtimisel." – 23. juuli 2013, Postimees
"Kuidas vältida rattasõidus kahtlasi neegreid?" – 9. märts, Pulleritsu blogi suusk.blogspot.com
Isiklikku
Ta on Heivi ja Rein Pulleritsu poeg ning Teet Pulleritsu vend.
2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad
2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhinnad (Kuldne Plaat 2010) oli 11. auhinnatseremoonia, kus Eesti Autorite Ühing, Eesti Esitajate Liit ja NCB Eesti jagasid iga-aastasi Eesti popmuusika aastaauhindu. Kuldsed Plaadid said need Eesti muusikud, kelle loomingut on 2009. aasta jooksul enam müüdud, raadios mängitud või internetist legaalselt allalaaditud. Üritus toimus 6. aprillil 2010 Eesti Vabaõhumuuseumis Kolu kõrtsis.
Auhinnad andis üle Eesti Koolimiss 2010 – Tallinna Inglise Kolledži õpilane Helen Savason.
Kolu kõrtsi kogunenud külalistele pakuti sooja rukkileiba munavõiga, suitsuräimekaraskit, täidetud mune ja ühepajatoitu (sealiha köögiviljadega). Joogiks pakuti köömneteed.
Auhinnad
pisi|[[Kolu kõrts]]
Jaap Stam
Jaap Stam (kodanikunimi Jakob Stam; sündinud 17. juulil 1972 Kampenis) on Hollandi jalgpallikoondise endine kaitsja.
Hollandi rahvuskoondises mängis Stam 1996–2004 67 mängu ja lõi 3 väravat. Debüüt koondises toimus 24. aprillil 1996, kui mängiti Saksamaaga ja kaotati 0:1.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2016–2018 oli ta Inglismaa esiliiga klubi Readingu peatreener. Alates 2018. aastast on ta Hollandi kõrgliiga klubi FC Zwolle peatreener.
Isiklikku
Jaap Stam on 191 cm pikk ja kaalub 90 kg.
Tensori järk
Tensori järk on tensori esitamiseks vajaliku massiivi mõõde.
Skalaar on 0-järku tensor, sest tema suurus on ainus komponent, nii et teda saab esitada 0-mõõtmelise massiivina.
Vektor on esimest järku tensor, sest teda saab koordinaatide abil esitada komponentide ühemõõtmelise massiivina.
Maatriks on teist järku tensor, sest teda saab esitada kahemõõtmelise massiivina. Ja nii edasi: k-järku tensor on esitatav komponentide k-mõõtmelise massiivina.
Tensori järk on tema komponendi spetsifitseerimiseks vajalike indeksite arv.
Kušnarenkovo rajoon
Kušnarenkovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Kušnarenkovo.
Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 27 157. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,5% tatarlased, 32,7% baškiirid ja 14,7% venelased.
Ainja
Ainja (ka: Aine) on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas). Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Ainja järv. Külas asuvad Ainja maastikukaitseala, Ainja Sinejärv ja Ainja kalmistu.
Ekeheiria
Ekeheiria oli antiikolümpiamängude ajal kehtinud "püha rahu".
1992. aastal elustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee olümpiarahu tava, kutsudes kõiki riike ja rahvaid üles mängude ajal rahu pidama. 1993. aastal innustas ÜRO oma resolutsiooniga kõiki oma liikmesriike pidama olümpiarahu alates seitsmendast päevast enne olümpiamänge kuni seitsmenda päevani pärast mänge.
Belaja jõgi (Kama)
Belaja (vene Белая, baškiiri Ағиҙел (Agizel), tatari Ağıydel, udmurdi Тӧдьы Кам (Tödjõ Kam)) on jõgi Euroopas.
Algab Uuralist. Ülemjooksul voolab mägijõena Uurali ahelike vahel valdavalt lõunasse ja edelasse, seejärel pöördub läände ja murrab läbi Uurali ahelike. Uurali läänejalamil pöördub põhja ja voolab pikalt läbi eelmäestiku mägedega paralleelselt. Alamjooksul pöördub loodesse ja läände.
Suubub vasakult Kamasse (täpsemalt Alam-Kama veehoidlasse).
Jõe pikkus on 1430 km, valgala 142000 km².
Belaja jõe ääres asuvad Ufa, Sterlitamak, Salavat, Išimbai, Agidel, Beloretsk, Birsk jt.
Ave Maria Mõistlik
thumb Ave Maria Mõistlik (sündinud 5. juulil 1980 Valjala vallas) on eesti aktivist ja ajakirjanik.
Ta lõpetas 1995 Valjala Põhikooli ja 1999 Kuressaare Gümnaasiumi. Ta õppis Kuressaare Ametikoolis ärikorraldust 2005–2007.
Ta kuulus Avjoska nime all kirjanduslikku rühmitusse TNT!.
2006. aastal võitis ta üleriigilise sekretäride kutsevõistluse ning pälvis auhinna "Tippsekretär 2006".
2006. aastal valis Eesti Leonardo keskus projektikajastuste konkursi "Leonardoga Euroopasse ja tagasi" võitjaks kutsekooli õpilaste kategoorias tema kirjutise oma praktikast Dublinis sügisel 2006 "Praktikal värviliste uste linnas Dublinis".
Ta oli Eesti Õpilasesinduste Liidu aktivist (2006–2007) ja kuulus õpilaslehe toimetusse (septembrist 2006 – maini 2007).
Isiklikku
Ta on Aive Mõistliku tütar.
Katari emiir
Katari emiir on Katari riigipea ja absoluutne monarh.
Katari emiirid
Katari valitsejate loend alates Katari Riigi loomisest 1868. aastal.
C-hepatiit
C-hepatiit on C-hepatiidiviiruse põhjustatud nakkushaigus, mis akuutses faasis on enamasti (90%) asümptomaatiline, umbes 80% HCV-st põhjustatud hepatiidijuhtumeid läheb üle krooniliseks. Inkubatsiooniperiood kestab umbes 2 nädalat – pool aastat. Koos HBVga oluline maksarakulise vähi (HCC) riskitegur.
30% juhtudest pole tagantjärele nakatumise allikat võimalik kindlaks teha. Levinumad nakatumise viisid on intravenoossete narkootikumide (nt heroiin) süstimine, tätoveerimine ja naha augustamine.
Krooniline faas 1/3 juhtudest aktiivse kuluga ning ebasoodsa prognoosiga. Vaid vähem kui 2% juhtudest esineb iseeneslik täielik paranemine.
Põhiline ravi interferoonravi. Selle edukus on umbes 30%, sõltuvalt viiruse tüübist. Efektiivsete vaktsiinide väljatöötamine on raskendatud viiruse suure varieeruvuse tõttu.
Robert Filmer
pisi|Robert Filmer Robert Filmer (1588 East Sutton, Kent – 26. mai 1653) oli inglise poliitiline filosoof.
Paide piiramine (1572–1573)
Paide piiramine leidis aset 1572. aasta detsembrist kuni 1. jaanuarini 1573 Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed vallutasid Rootsile kuulunud Paide linnuse.
Robert Filmer
Filmer oli äärmiselt innukas Charles I toetaja ning uskus, et monarhi võim tuleneb jumalikust õigusest. Tema seisukoha järgi, mida ta väljendas oma peateoses "Patriarcha", said kuningad oma võimu Jumalalt, kes andis absoluutse valitsusõiguse Aadamale, kelle järglastele anti see samasugusel kujul edasi. Lisaks sellele omavad monarhid ka absoluutset omandiõigust, sest seegi õigus oli Aadamal. Nende võimu põhjendab ka see, et nad on teistest inimestest loomult kõrgemad, nagu isa lastest, peremees pereliikmetest, mees naisest ja vanemad noorematest. Inimkond on proovinud küll ka teisi valitsusvorme, nagu vabariik või aristokraatia, ent need pole Filmeri järgi legitiimsed, sest ei vasta jumalikule tahtele, milleks saab olla vaid absoluutne monarhia. Filmeri äärmiselt tugev monarhismi õigustav raamat valmis küll juba Inglise kodusõja ajal, kuid trükiti alles 1680. aastal. Tema seisukohtadele toetusid paljud radikaalsed monarhistid, kes toetasid James II võimulepääsu ja parlamendi otsuste eiramist. Filmeri seisukohtade vastu polemiseeris ägedalt John Locke, kes pühendas sellele oma "Esimese traktaadi valitsemisest".
Paide piiramine (1572–1573)
Eellugu
16. detsembril 1572 suundusid Rootsi väed Claes Åkesson Totti juhtimisel Tallinnast ringiga läbi Märjamaa ja Viljandi Põltsamaad piirama. Kaks kartauni koos püssirohuga otsustati saata otse läbi Paide. Sinna nad küll ei jõudnud, saabudes alles jõulupühadeks Uuemõisa.
Samal ajal oli Liivimaale saabunud Ivan IV koos oma kahe poja ja suure sõjaväega. Tallinnas ja Paides paiknenud Rootsi väed seda ei teadnud. Rootslased olid veendunud, et tsaari väed ei julge maale tulla, kuna Liivimaal viibis parasjagu ka suur Rootsi kuninga vägi, mistõttu ei pandud rõhku maakuulamisele ega valvele.
Peagi oli Ivan IV oma vägedega Rakvere all, kuid sellest ei teadnud midagi nii Claes Åkesson Tott ega ka tallinlased. Paides teati moskoviidi kohalolekust, kuid arvati, et tegu on mõne väiksema salgaga, kes ilmselt Uuemõisa suurtükke endale tahab saada. Paide linnuse asevalitseja Hans Boije otsustas seetõttu saata suurema osa linnuse garnisonist suurtükkidele vastu, jättes linnusesse umbes 50 sõjameest, kellele olid lisaks ka linnusesse pagenud talupojad.
Vahepeal oli aga Claes Åkesson Tott saatnud oma väest 500 mõisameest Paidesse suurtükkidele vastu. Paide alla jõudnud mõisamehed soovisid pääseda linnusesse, kuid asevalitseja Boije ei lubanud neil seda teha. Boije, kes oli suurema osa oma garnisonist ära saatnud, kartis, et nood hõivavad linnuse, nagu Klaus Kursell oli hõivanud Tallinna linnuse.
Uuemõisa jõudnud mõisamehi ründas moskoviidi väesalk (vt Uuemõisa lahing).
Piiramine
1. jaanuaril 1573, kell kaks pärast lõunat, vallutasid Moskva väed tormijooksuga Paide linnuse.
Linnuse vallutamisele eelnes tugev kahurituli. Põltsamaa all viibinud Rootsi sõjamehed arvasid Paide suunast kahuripauke kuuldes, et paidelased lasevad saluuti Tallinnast saabunud suurtükkide auks.
Paide piiramisel hukkus üks opritšnina juhte Maljuta Skuratov, kes oli tuntud oma julmuse poolest. Skuratov juhtis isiklikult rünnakut, ronis ühena esimestest linnusemüürile ja sai surma musketikuuli tõttu.
Tagajärjed
Vallutanud Paide, tapsid venelased kõik linnuses viibinud isikud. Pääsesid üksnes mõned end linnuse vangikeldrisse peitnud talupojad, kes valetasid, et nad on vangistatud hertsog Magnuse alamad Põltsamaalt. Hans Boije viidi koos mitmete teistega Ivan IV ette, kes nad orade külge lasi siduda ja elusalt praadida.
Oma soosiku Skuratovi surmast masendunud Ivan IV katkestas sõjakäigu ja läks kiiresti Novgorodi tagasi.
Vallutatud Paide asehalduriks ja vojevoodiks määrati Mihhail Andrejevitš Beznin.
1886. aastal lasi Mäo mõisnik Olaf von Stackelberg Mäo mõisa rajada mälestusmärgi Paide piiramisel hukkunud vene sõjameeste mälestuseks.
Avalikkus Vägivalla Vastu
Liikumine tekkis sametrevolutsiooni ajal 17. novembril või 20. novembril 1989 (kaks tundi pärast Kodanike Foorumi asutamist Tšehhis) ning oli tollane peamine opositsioonijõud. Selle algatajate seas olid Milan Kňažko, Ján Budaj, Fedor Gál ja Jozef Kučerák.
Märtsis 1991 tekkis liikumise raames Vladimír Mečiari juhtimisel platvorm "Demokraatliku Slovakkia eest" (Za demokratické Slovensko, VPN-ZDS), mis varsti eraldus omaette organisatsiooniks Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest (Hnutie za demokratické Slovensko). Eraldumine vormistati partei kongressil 27. aprillil 1991.
Partei ülejäänud mõju jäi aina väiksemaks ning enamik liikmeid moodustas Kodanike Demokraatliku Liidu  (Občianska demokratická únia, lühend VPN (ODÚ-VPN), aastast 1992  lihtsalt ODÚ). Novembris 1992 pärast kaotust parlamendivalimistel (valimised võitis Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest) läks see laiali.
Ebe Müntel
Ebe Müntel (sündinud 14. märtsil 1976) on eesti pianist.
Omandas magistrikraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Ivari Ilja ja Tanel Joametsa klaveriklassis.
Ta on esinenud solistina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri ja Tartu H. Elleri nimelise Muusikakooli sümfooniaorkestri ees. Solisti ja kammermuusikuna on ta esinenud Eestis, Soomes, Rootsis, Tšehhis, Saksamaal ja Itaalias. 21. juulil 2000 esitas ta Kappide muusikapäevadel Eesti Muusikaakadeemia sümfooniaorkestriga Schumanni klaverikontserdi e-moll. Festivalil improvizz '01 esines ta Eesti Muusikaakadeemia üliõpilaste kontserdil duos saksofonist Eve Susloviga. Anu Haamer kirjutas, et nende esinemisel "maad võtnud rahu lasi enesekaitse asemel kuulajal kaasa minna. Selle nauditav interaktsioon ja pehmus paitasid sisemust..." Detsembris 2002 esines ta Eesti Muusikaakadeemia improvisatsioonikontserdil trios viiuldaja Marilys-Mirjam Kure ja tšellist Lembi Metsaga. Anu Sõõrole jäi trio meelde "tervikliku joone taotlemisega".
Koos Jorma Tootsiga osaleb ta klaveriduo Ebe Müntel ja Jorma Toots tegevuses.
Konkursil improvizz '00 sai Ebe Müntel teise koha. Ta osales konkursil Con brio 2000, esitades Schuberti sonaadi G-duur. Tiia Tederi sõnul oli ta "hoolikalt kõlavarjunditeks valmistunud". VI üleriigilisel pianistide konkursil paistis Ebe Müntel I voorus arvustaja Tanel Joametsale silma nii kohustusliku Bachi prelüüdi ja fuugaga kui ka valitud sonaadiga. Ia Remmel hindas tema esitatud Beethoveni sonaati kauniks ja selgejooneliseks ning Skrjabini etüüdile omistas ta harvakuuldavalt läbipaistva faktuuri. Konkursi II voorus esitatust hindas Ia Remmel heaks Bergi sonaadi esituse, kuid mitte nii õnnestunuks Chopini sonaadi nr 3 esituse. Konkursil Con brio 2000 osales ta duos tšellist Andre Perega, esitades Schuberti "Arpeggione". "Nauditava kergusega mänginud ansambli esitus õnnestus igati" (Aare Tammetalu).
Ebe Müntel on Leipzigi rahvusvahelise improvisatsioonikonkursi II preemia laureaat.
Valga VII pianistide suvekoolis 22.–25. augustil 2000 juhendas Ebe Müntel koos Anto Peti ja Tanel Joametsaga improviseerimist. Praegu on Ebe Müntel Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas instrumentaalmuusika lektor.
Orange'i maakond (California)
Orange'i maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub Vaikse ookeani rannikul.
Maakonna pindala on 2460 km². See on Lõuna-California kõige väiksem maakond.
Maakond eraldus Los Angelese maakonnast 1. augustil 1889. Lootuses maakonda migratsiooni soodustada, sai maakond nime apelsini järgi (inglise keeles orange).
Algselt põhineski maakonna majandus tsitrusviljade ja avokaadode kasvatamisel, kuid põllumajandus hakkas peale teise maailmasõja lõppu alla käima. Kuid just siis algas maakonna tõeline kasv, 1954. aastal Interstate 5 avamisega sai maakonnast nn magalarajoon inimestele, kes kolisid Lõuna-Californiasse, et töötada sealsetes lennundus- ja kosmosetööstusettevõtetes. Ka Disneylandi avamine 1955. aastal aitas kaasa majanduskasvule. 1940. aastal elas maakonnas 130 760 inimest, kuid 1960. aastal juba 703 925, 1970. aastal 1 420 386, 1980. aastatel kasvas maakonna elanike arv kahe ja 2010. aastaks kolme miljonini. Asustustiheduselt on see San Francisco maakonna järel osariigis teisel kohal.
Maakond oli varem kuulus ühe Ameerika kõige konservatiivseima maakonnana – nii California seadusandlikus kogus kui ka Kongressis on maakonda esindanud peaaegu alati vabariiklased. Alates maakonna loomisest 1889. aastal ei ole maakond presidendivalimistel Vabariikliku partei poolt hääletanud vaid neljal korral. 1948.–1988. aastal sai maakonnas Vabariikliku partei kandidaat alati vähemalt 60% häältest, välja arvatud 1964. aasta, kui ultrakonservatiivne Barry Goldwater sai 55,9% häältest.
1990.–2000. aastatel hakkas maakonnas (nagu California osariigis üldse) tugevnema Demokraatlik Partei. Nii 2008. kui ka 2012. aasta valimistel sai Barack Obama maakonnas vastavalt 47,6% ja 45,6% häältest. 2016. aastal võitis maakonnas presidendivalimised Hillary Clinton esimese demokraadina 80 aasta järel. 2018. aasta vahevalimistel võtsid demokraadid kontrolli maakonna kõigi kuue Esindajatekoja ringkonna üle. Ka 2018. aasta California kubernerivalimised olid pärast 1978. aastat esimesed, kus maakonnas võitis Demokraatliku partei kandidaat (Gavin Newsom).
Moussa Dadis Camara
pisi|Moussa Dadis Camara (2009) Moussa Dadis Camara (sündinud 1964) on Guinea sõjaväelane. Ta oli 24. detsembrist 2008 kuni 3. detsembrini 2009 Guinea riigipea.
Ta on õppinud Conakry ülikoolis õigus- ja majandusteadust. 1990. aastal astus ta Guinea armeesse. Ta on teeninud muu hulgas Sierra Leones ÜRO rahuvalvejõudude koosseisus ning osalenud sõjaväelises väljaõppes Saksamaal.
3. detsembril 2009 sai ta tapmiskatse käigus vigastada; kaks inimest tema kaaskonnast sai surma. 15. jaanuaril 2010 loovutas ta võimu kuni tervenemiseni oma asetäitjale kindral Sékouba Konatéle.
Toomas Napa
Toomas Napa (sündinud 5. detsembril 1953 Tartus) on endine eesti autosportlane.
Võidusõidukarjäär
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1981
1982
1985
1986
1988
1989
1990
Põhja Politseiprefektuur
Pärast 2010. aastal toimunud Eesti sisejulgeolekuasutuste reorganiseerimist muudeti senine Põhja Politseiprefektuur, koos liidetud piirivalve ja kodakondsus ning migratsiooniosakonnaga Põhja Prefektuuriks.
Politseiosakonnad
Põhja Politseiprefektuur jagunes territoriaalselt viieks politseiosakonnaks, millest kolm asusid Tallinnas ja kaks Harju maakonnas.
Kesklinna politseiosakond
Haldusterritoorium oli Kesklinna linnaosa (v.a see osa haldusterritooriumist, mis kuulus Ida politseiosakonna tööpiirkonda) ja Põhja-Tallinna linnaosa, samuti Tallinna lennujaama territoorium. Politseiosakond asus aadressil Kolde puiestee 65. Osakonda juhtis vanemkomissar Valter Pärn.
Konstaablijaoskonnad: Vanalinna, Kadrioru-Tõnismäe, Sitsi ja Pelgulinna (Kolde puiestee 65).
2009. aastal jõustus Põhja Politseiprefektuuril uus põhimäärus, millega liideti Kesklinna ja Põhja politseiosakond ja seoses muudatustega hakkas Haabersti linnaosa teenindama Lõuna politseiosakond. Põhja politseiprefektuuris on uue struktuuri kohaselt jäi senise kuue asemel viis territoriaalset politseiosakonda: Ida, Lõuna ja Kesklinna politseiosakond Tallinnas ning ülejäänud Harjumaa jaguneb Lääne-Harju ja Ida-Harju politseiosakonna vahel.
Ida politseiosakond
Haldusterritoorium oli Viimsi vald ning Lasnamäe ja Pirita linnaosa. Kesklinna linnaosa Mõigu asumi territoorium ning osa Kadrioru ja Lauluväljaku piirkonnast. Politseiosakond asus aadressil Vikerlase tänav 14. Osakonda juhtis ülemkomissar Tarvo Ingerainen.
Konstaablijaoskonnad: Lasnamäe I (Killustiku 16), Lasnamäe II ja III (Vikerlase 14) ning Pirita-Viimsi (Nelgi 1, Viimsi).
Lõuna politseiosakond
Haldusterritoorium oli Kristiine, Nõmme, Mustamäe linnaosa ja Haabersti. Politseiosakond asus aadressil Rahumäe tee 6. Osakonda juhtis ülemkomissar Indrek Link.
Konstaablijaoskonnad: Mustamäe, Nõmme ja Kristiine (Rahumäe tee 6) ning Haabersti (Ehitajate tee 109a).
Lääne-Harju politseiosakond
Konstaablijaoskonnad: Keila (Keskväljak 13, Keila) ja Saue (Tammemäe, Saku).
Ida-Harju politseiosakond
Haldusterritoorium oli Loksa, Maardu, Anija vald, Jõelähtme vald, Kose vald, Kuusalu vald, Kõue vald, Loksa vald, Raasiku vald ja Rae vald. Politseiosakond asus aadressil Maardu, Karjääri 11. Osakonda juhtis vanemkomissar Veiko Randlaline.
Võru kirjakeel
thumb|Üks esimesi võru kirjakeeles õpiraamatuid on [[:fiu-vro:ABC kiräoppus ja lugõmik|võrukeelne aabits (1998).]] thumb|[[Võru-eesti sõnaraamat (2002) on esimene väljaanne, kus võru kirjakeele vorm (nii standardkirjaviis kui sõnamuutmine), põhimõtted ja sõnavara täpsemalt paika on pandud.]]
1944
1944. aasta (MCMXLIV) oli 20. sajandi 44. aasta.
Võru kirjakeel
Võru kirjakeel on peamiselt Kagu-Eestis pruugitava regionaalkeele, võru keele kirjalik, standardiseeritud vorm.
Hanid
thumb|Hani naised Hanid (omanimetus Haqniq) on rahvas Hiinas ja Vietnamis. Nad räägivad lolo-birma keelte hulka kuuluvat hani keelt. Hanide koguarv on umbes 1,5 miljonit. Hiinas elavad nad valdavalt Yunnani provintsis Mekongi ja Hồng Hà vahelisel alal. Vietnamis elavad nad peamiselt Lai Chau ja Lào Cai provintsides.
Võru kirjakeel
Ajalugu
Vastukaaluks väikese kõnelejaskonnaga keelte hävimisele ja suurte võidukäigule on paljudes maailma maades tunnetatud väikekeelte säilitamise ja arendamise vajalikkust. Viimastel aastakümnetel on hoogustunud ka väikeste läänemeresoome keelte edendamine. Võru kirjakeele loomise mõte öeldi esimest korda avalikult välja 1988. aastal vastasutatud Võru Keele ja Kultuuri Fondi tegevusprogrammis. See idee kindlustus pärast esimest võrukeelset suveülikooli Kaikal 1989. aastal. Tõsisemalt hakati võru keelestandardi loomise ja korraldamisega tegelema pärast Võru Instituudi asutamist 1995. aastal. On avaldatud kirjaviisi ja keelestandardi põhimõtteid ja illustreeritud neid konkreetsete sõnaloenditega. Võru keele erinevaid tasandeid on kirjeldatud püramiidina, mille põhjaks on väga vanad lõunaeesti keele murded ja tipuks uus võru standardkeel. Nende vahele jäävad kohalikud kõnekeeled ning linnade ja sotsiaalsete rühmade kõnepruugid.
Hanid
Hanid on üks Hiina 56 ametlikult tunnustatud vähemusrahvusest ja üks Vietnami 54 ametlikult tunnustatud vähemusrahvusest.
Võru kirjakeel
Kirjaviis ja õigekirjutus
Ladina alustähestikku ja eesti tähestikku võru keele vajadustele kohandades on saadud võru tähestik, mis on Võru-eesti sõnaraamatus esitatud järgmisel kujul
Aa  Bb   (Cc)   Dd   Ee   Ff   Gg   Hh   Ii    Jj   Kk   Ll    Mm   Nn   Oo   Pp   Qq Rr   Ss   (Šš)   Tt   Uu   Vv   (Ww)   Õõ   Ää   Öö   Üü   (Xx)   Yy   (Zz)   (Žž)   ´
Sulgudes on antud tuntumad võõrtähed. Võõrtähti kasutatakse ainult võõrkeelsete sõnade ja võõrkeelsete või vanapärases kirjaviisis nimede kirjutamiseks. Tähte c pruugitakse kuigivõrd ka luules ja ilukirjanduses. Tähte f kasutatakse ainult võõrsõnades.
Võru standardkirjaviisis on ilmunud Võru Instituudi väljaanded ja suurem osa muudest võrukeelsetest väljaannetest. Võru keele õpetus koolides tugineb standardkirjaviisis materjalidele.
Võru keelestandard
Keele ühtlustamist on peetud oluliseks eelkõige õppematerjalide, tõlgete ja saatetekstide, samuti ametlike tekstide puhul. Hoolikalt ühtlustatud on näiteks võrukeelse lugemiku, aabitsa ja enamasti ka teadustekstide või nende võrukeelsete tõlgete või kokkuvõtete keel.
Võru keelestandardi küsimuses on vastakaid arvamusi. Ühelt poolt tahetakse, et see põhineks võimalikult vanal, puhtal ja eesti kirjakeelest erineval võru keele variandil. On aga ka väljendatud vastupidist seisukohta ja soovitatud standardkeele loomisel lähtuda nivelleerunumast Lõuna-Eesti keskmisest keelekujust, mis oleks lähem kunagisele Tartu kirjakeelele või vähemalt arvestaks rohkem vanas lõunaeesti kirjakeeles välja kujunenud traditsioonidega.
Üksikute teravaid probleeme tekitavate keelejoonte vahel kompromissi leidmise kõrval on võru keele standardiseerimise peamiseks ülesandeks ja põhimõtteks olnud tasakaalu saavutamine maksimaalselt ennistatud kontsentreeritult võruliku ja n-ö Lõuna-Eesti keskmise vahel. Seda põhimõtet on enim järgitud Võru Instituudis välja antud õppematerjalide keele puhul, sest taotletakse küll, et lapsed õpiksid korralikku ja nivelleerumata võru keelt, kuid kuna õpetus toimub võru keeleala väga erinevatel murdealadel, siis on õppematerjalides proovitud väga teravaid murdeerinevusi siluda, et keel oleks kõigile piirkondadele võimalikult võrdselt vastuvõetav.
Võru kirjakeele moderniseerimine
Võru kirjakeele moderniseerimiseks on proovitud luua uusi sõnu liitmise ja tuletamisega, nt alossäädüs ‘põhimõte’, pääjuht´ ‘direktor’; teedüstü ‘fail’, hüvvütämä ‘rikastama’. Olemasolevatele sõnadele on antud uusi kõrvaltähendusi, nt helü ‘hääl’; uus tähendus – häälik; kelmeq ‘(looduslik) kile, kest; kelme’; uus tähendus: (polüetüleen- vm tehis)kile. On laenatud ka eesti ja soome keelest, kuid võru sõnavara omapära säilitamiseks on üle võetud võimalikult vähe selliseid sõnu, mille kohta on võru keeles oma sõna olemas. Võõrsõnade tarvitamise juures on peetud kõige tähtsamaks nende korralikku mugandamist ja võru keelesüsteemi sobitamist, mis peaks toimuma selgete, lihtsate reeglite järgi.
Hirmuse mõis
Hirmuse mõisa on esimest korda mainitud 1465. aastal Maidla ja Hirmuse mõisa vahel pikalt kestnud piiritüli lahendamise kokkuleppes. Hirmuse mõis oli üle 400 aasta kuulunud von Stackelbergide valdustesse. Mõisale annab ajalooliselt erilise väärtuse tõsiasi, et selle omanik oli noorem Otto Magnus von Stackelberg, kes Katariina II lähedase tuttavana sai 1772. aastal Poola suursaadikuks, korraldas Poola esimese jagamise ja hiljem oli Venemaa suursaadik Rootsis.
Jämepea
Jämepea ehk kirju pakslaup (Hypophthalmichthys nobilis) on karpkalalaste sugukonda pakslauba perekonda kuuluv kala.
Jämepea on mageveekala, asustades järvi, jõgesid, veehoidlaid jt. Kala looduslik levila on Aasia. Jämepead on harva püütud ka Eesti rannikuvetest.
Jämepea on tähtis töönduslik kala.
Välimus
Kala on hõlpus eristada suurte kehamõõtmete ja soomusteta pea järgi.
Jämepea kehavärvus võib varieeruda tumerohelisest päris mustade toonideni, kala küljed on hallikad. Kala kõhualune on valkjas, uimed ja saba on kollakate toonidega. Tema pea on soomusteta. Jämepea suu on ülaseisune. Kala keskmine kehapikkus on umbes 60 cm, maksimaalselt 146 cm, suurim dokumenteeritud kaal on 40,0 kg.
Eluviis
Jämepead on zooplanktontoidulised.
Jämepea töönduskalana
Ülikiire kasvukiiruse pärast on jämepea tähtis tööndus- ja kalakasvatuskala.
1383
1383. aasta
Kurjategija
Õigusriigis omaks võetud põhimõtte kohaselt rakendatakse kõigi inimeste suhtes süütuse presumptsiooni, mis on üks tähtsamaid inimõigusi. Selline säte on ka Eesti Põhiseaduses.
See säte kaitseb kodanikke omakohtu ja valesüüdistuste eest ning annab üksnes kohtule õiguse kedagi süüdi mõista.
1383
Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad
Kurjategija
Süütuse presumptsioonist ei tulene, et isik muutub kurjategijaks alles pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist. Kohtuotsus üksnes kinnitab, et tegemist oli kuriteoga ning antud isikut saab käsitleda kurjategijana juba alates tema teo sooritamise hetkest.
1383
Aastad: 1378 1379 1380 1381 1382 - 1383 - 1384 1385 1386 1387 1388
Kurjategija
Õigussüsteemid näevad ette ka juba jõustunud kohtuotsuste ümbervaatamise menetlemist. Põhimõtteliselt on võimalik uue kohtuotsusega isik rehabiliteerida. Sellisel juhul hüvitatakse talle kõik kahjud, mis varasema kohtuotsuse täitmisel talle on tekitatud ning taastatakse kõik tema õigused.
Ajaloos on korduvalt esinenud taolisi juhtumeid, ehkki need on haruldased. Üks kõige märkimisväärsemaid oli Jeanne d'Arci süüdimõistmine, hilisem osaline rehabiliteerimine ning mitu sajandit hiljem koguni pühakuks kuulutamine. Enamasti on taolised juhtumid seotud õigussüsteemi ja õigusteadvuse muutustega.
Erinevates õigusruumides võib samuti esineda vastukäivaid käsitlusi. Tüüpiliseks näiteks on poliitilised kurjategijad, kes ühes riigis võivad olla süüdi mõistetud, kuid teises riigis samal ajal rahvuskangelased.
Varja mõis
Varja mõis (saksa keeles Warjel) oli Aa mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis.
Anna-Liisa Supp
pisi|Anna-Liisa Supp heategevuskontserdil "Pinta-Pänta kevadjämm" (2009) Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik ]] Anna-Liisa Supp (sündinud 3. veebruaril 1987) on eesti poplaulja.
Ta oli 2007. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja finalist ning saavutas finaalis kuuenda koha.
Anna-Liisa Supp ja Fredi Kaasik osalesid duetina Aphro Tito 2006. aasta Eurolaulul lauluga "Sweet Separation", mis saavutas üheksanda koha. Anna-Liisa on osalenud ka saates "Kaks takti ette".
2007. aasta augusti lõpus läks Supp koos DJ Widenskiga house-muusika turneele ja ongi sellele muusikastiilile truuks jäänud. Sama aasta lõpus ilmus talt reklaamsingel «Bigger than Everything».
Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī
pisi|Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī ja [[George W. Bush]] Šeik Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī (araabia keeles الشيخ حمد بن خليفة آل ثاني; sündinud 1. jaanuaril 1952 Dohas) on endine Katari emiir.
Tema valitsusaeg algas 27. juunil 1995.
25. juunil 2013 loobus ta troonist oma poja Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī kasuks.
Perekond
Ta on abielus Mūzah bint Nāşir al-Misnidiga ja neil on seitse last:
Kiudained
Kiudained on kiududena esinevad ained. Kiudained jaotatakse looduslikeks kiudaineteks (esinevad looduses, näiteks vill) ja keemilisteks kiudaineteks (saadakse looduslikke polümeere, nt tselluloosi keemiliselt muundades või siis sünteesitakse keemiliselt polümeeridest või muudest lähteainetest). Kiudaineid kasutatakse peamiselt paberi- ja tekstiilitööstuses.
Maailma Merendusülikool
Maailma Merendusülikool (World Maritime University) on rahvusvaheline kõrgkool, mis loodi 1983. aastal Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) ja Rootsi valitsuse heakskiidul. Merendusülikool asub Rootsis Malmös.
Õppetöö toimub sealses ülikoolis inglise keeles.
Osorno vulkaan
thumb Osorno on vulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. Asub Tšiili lõunaosas Llanquihue järve ääres. Kõrgus 2652 meetrit.
Värvus
Värvus ehk värv on valguskiirguse omadus, mis avaldub erisuguse spektraalkoostise ja intensiivsusega kiirguste silmaga eristatavuses.
Värvus on määratletav kui
Värvust samastatakse mõnikord värviga, mis on laiem mõiste ja võib hõlmata ka värvust. Eriti liitsõnades on sageli 'värvus-' asemel 'värvi-', näiteks värviesitus, värvisügavus, värvitemperatuur, värvipimedus.
Värvusest tuleb eristada värvsust, sest viimase määramisel on tähtis vaid kiirguse spektraaljaotus, kuid mitte intensiivsus.
Looduses esinev valgus (teisisõnu kiirgus) on alati erineva lainepikkusega valguslainete ehk värvide segu; mitte ükski värvus, mis esineb kindla lainepikkusega, pole oma olemuselt loomulik. Sellel on kaks põhjust: esemete mittehomogeensus ja valgusallikate mittehomogeensus.
Teisisõnu pinnalt peegeldumisel või valguslaine kiirgamisel ei teki kindla lainepikkuse, sageduse ega intensiivsuse ehk energiatasemega valguslaineid. Kindla lainepikkusega valguse saamiseks kasutatakse lasereid. Omadust, mis eristab laseritest väljuvat ja looduses esinevat valgust, nimetatakse koherentsuseks.
Ajalugu
Värvus on olnud pika osa inimkonna ajaloost valdavalt interpreteeritav ja subjektiivne nähtus, millel puudus teaduslik alus. Esimene värvusi käsitlev teooria loodi ligi 2300 aastat tagasi Antiik-Kreekas kuulsa filosoofi ja matemaatiku Aristotelese poolt. Aristoteles arvas, et kõik värvid on moodustunud 4 põhivärvi/elemendi baasilt: maa (must), tuli (valge), õhk (punane) ja vesi (kollane). Tema, kui autoriteetse ning tunnustatud isiku õpetust järgisid ja pidasid tõeseks väga paljud inimesed, kuni Inglismaa teadlane Isaac Newton tõestas teaduslikult vastupidist.
1666. aastal avastas Newton juhuslikult, et teatud nurga all lahutab prisma talle peale langeva valge valguse 7 eri värviks: violetseks, indigoks, siniseks, roheliseks, kollaseks, oranžiks ja punaseks. Tänapäeval nimetatakse neid värvusi kromaatilisteks värvusteks ehk värvilisteks värvusteks. Värvituid värvusi ehk valget, halli ja musta nimetatakse akromaatilisteks värvusteks. Newton järeldas oma eksperimendi tulemustest, et kõik värvused, mis pole kaetud valguse spektriga, on moodustunud nende värvuste põhjal. Osaliselt oli tal ka õigus. Põhivärve (sinine, punane ja kollane) segades on võimalik saada kõiki teisi värve; teiste värvide segamisel põhivärve saada pole võimalik.
Newtoni avastuse tähtsus seisnes ka selles, et ta mõistis värvuse eripära – inimene ise tõlgendab teatud omadustega valguskiiri mingi värvusena ehk värvus pole absoluutne suurus (nt valguse kiirus c) kindlate omadustega valguskiirtel.
Tänapäeval tegeleb valguse värvusega seotud omaduste uurimisega nähtava valguse piirkonnas peamiselt optika alamvaldkond kolorimeetria.
Värvuste füüsikaline kirjeldamine
Segadust tekitas pikka aega veel eri värvustega valguskiirte mõistmisel analoogia puudumine heliga, mida kirjeldab samuti laineteooria. Kahe eri värvusega valguskiire värvust detekteerib silm üheainsa värvusega valguskiirena, samas kui kahte erinevat muusikapala võime üksteisest väga lihtsasti eristada. Rohkem kui ühe tooniga muusika ei saa kunagi kõlada korraga mängituna ühe toonina, värvus võib olla aga ühe või mitme nähtava valguse piirkonda kuuluvate lainepikkuste summa.
Värvuse/värvi karakteristikud erinevates värviteooriates
Värvi karakteristikute hulka kuulub veel värvuse toonikvaliteet ehk tajutava heleduse ja küllastuse summa – tavakeeles iseloomustatakse omadussõnadega: kahvatu, hele, särav, erk, murtud, tume, sügav, tuhm, hallikas jne.
Milwaukee
Milwaukee on linn USA-s, Wisconsini osariigi suurim linn. See on Milwaukee maakonna halduskeskus. Asub Michigani järve edelakaldal.
Ajalugu
Milwaukee alal elasid enne eurooplaste saabumist algonkini keeli rääkivad indiaani hõimud.
Majandus
Linnas asutati tootmisettevõte A. O. Smith ja seal asub ka selle peakorter.
Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī
Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī (araabia keeles خليفة بن حمد آل ثاني; 17. september 1932 – 23. oktoober 2016 Doha) oli Katari emiir 22. veebruarist 1972 kuni 27. juunini 1995.
Juunis 1995, kui emiir viibis Šveitsis, haaras tema poeg Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī riigis võimu. Seejärel jäi Khalīfah ibn Ḩamad Āl Thānī elama Prantsusmaale ning naasis Katari alles 2004. aastal.