cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ZIL-157
Auto toiteallikaks on kuuesilindriline neljataktiline bensiinimootor (klapimootor). Auto rehvisuurus on 12,00-18" ja rattavalem 6×6. Kütusepaagimaht on 215 liitrit. Auto tippkiirus on 65 km/h. Auto veojõudu võimalik oluliselt parandada, kui alandada rehvirõhku 3,5–0,5 baari. ZIL-157 kandevõime on 2500 kg.
Aastatel 1958–1986 kasutati ZIL-157 lumekoristusel ja selle esiotsa seati selleks lumepuhur D-470.
Taro (mäng)
pisi|Taro mängimine Prantsusmaal Taro ehk tarokk (ka tarot) on kaardimäng tavaliselt neljale mängijale, kuid võimalik ka kolmele või viiele mängijale. Mängimiseks kasutatakse 78 kaardist koosnevat mängukaardipakki. See on ainuke meie aegadeni säilinud laialt levinud kaardimäng, milles kasutatakse täielikku 78-lehelist tarokaardipakki. Mäng on populaarne Prantsusmaal ja Kanada prantsuskeelsetes piirkondades.
Prantsusmaa taro on tuntud alates kaugetest aegadest ja need olid populaarsed mängukaardid vähemalt mitme sajandi jooksul.
Lennuki tänav (Rakvere)
Lennuki tänav on tänav Rakveres.
Taro (mäng)
Ametlikud reeglid
Fédération Française de Tarot' loodud reeglid kehtivad Prantsusmaal nii ametlikel meistrivõistlustel kui ka sõpruspartiide puhul.
Lennuki tänav (Rakvere)
Tänava teenumber on 6630052 ja pikkus 588 meetrit.
Taro (mäng)
Kaardipakk
Tarot mängitakse 78 kaardist koosneva kaardipakiga:
21, Väike ja Vabandus on 3 vääriskaarti, mille ümber kogu taro strateegia keerleb.
Kaartide väärtused
Arvutamise lihtsustamiseks loetakse kaarte kahekaupa, näiteks:
Kokku on kõikide kaartide peale 91 punkti.
Outreau kanton
Outreau kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Koosseis
2015. aasta märtsis jõustunud haldusreformi järel kuulub kantonisse senise 2 valla asemel 11 valda:
Ahsoka Tano
Ahsoka Tano on tegelane George Lucase "Star Warsi" ulmemaailma põhjal loodud sarjas Star Wars: The Clone Wars, kuid teda esineb ka sarjades Star Wars Rebels ja The Mandalorian.
Joshua Cheptegei
Joshua Kiprui Cheptegei (sündinud 12. septembril 1996 Kapsewuis) on Uganda pikamaajooksja. Ta on 5000 ja 10 000 meetri jooksu maailmarekordiomanik.
Cheptegei võitis esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui oli 10 000 meetri jooksus Mo Farahi järel teine. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta 5000 ja 10 000 meetri jooksud.
2019. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel Aarhusis võitis ta kulla nii individuaalselt kui ka Uganda koondisega võistkondlikus arvestuses. Maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta maailmameistriks 10 000 meetri distantsil.
2020. aasta augustis ületas ta Monacos Kenenisa Bekele 16 aastat püsinud 5000 meetri jooksu maailmarekordi, joostes ajaks 12.35,36. Oktoobris alistas ta 2005. aastast Bekelele kuulunud 10 000 meetri jooksu maailmarekordi enam kui 6 sekundiga, joostes Valencias 26.11,00.
Olümpiamängudel Tokyos võitis ta kulla 5000 meetri jooksus ning oli 10 000 meetri jooksus Selemon Barega järel teine.
Cheptegei on võitnud neljal korral maineka Zevenheuvelenloopi jooksu.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Johannes Brasche
Johannes Brasche (21. jaanuar 1877 Paide – 8. mai 1960 Potsdam) oli Eesti vaimulik.
Õppis Paides erakoolis ja aastatel 1890–1894 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1897–1904. Oli prooviaastal Karusel, Tallinnas ja Paides. Ordineeriti õpetajaks 11. juunil 1906 Tallinnas.
Oli aastal 1906 Tallinna Toompea Kaarli koguduse vikaarõpetaja, aastal 1907 oli Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1927 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Jäi 1. mail 1928 emerituuri. Emerituuris olles elas Kloogal.
Põgenes 1939. aastal Saksamaale. Suri 1960. aastal Potsdamis.
Isiklikku
Tema onu Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja, onupoeg Christfried Brasche oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onupoeg Arvid Leopold Brasche oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Äi Immanuel Rinne oli Reigi ja Karuse koguduse õpetaja.
Jerõdag
Jerõdag (lesgi keeles Яру Сув) on mägi Suur-Kaukasuses Peaahelikus.
Halduslikult jääb mägi Dagestani lõunaossa Venemaal, asudes Aserbaidžaani piiri lähedal.
Jerõdagi kõrgus on 3925 m
Alpinism
Jerõdag on mägironijate hulgas populaarne koht. Mäe lääneseina kaudu tõustakse tippu paarikümnel erineval marsruudil, erineva raskuskategooriaga (Venemaa süsteemi järgi 4B kuni 6A). 2001. aastal lisandus 6B raskuskategooriaga nn. Voronini marsruut.
2002. aastal peeti sellel mäel Venemaa meistrivõistlused alpinismis kaljuronimise kategoorias.
Dagestan-2011
Rahvusvahelise alpinismifestivali "Dagestan-2011" raames tõusis 22. juulil 2011 Eesti alpinist Andres Hiiemäe koos kahe Venemaa alpinisti – Ivan Mirošnitšenko (Tšeljabinsk) ja Sergei Zurbulajeviga (Ulan-Ude) Jerõdagi tippu mäe lääneseina kaudu mööda nn. Poljakovi marsruuti (raskuskategooria 5B, esmaläbimine 1980 ). See tõus tunnistati festivali parimaks tõusuks.
Tallinna Tööline
Tallinna Tööline oli 1922 Tallinnas ilmunud Töörahva Ühise Väerinde häälekandja. Lehte andis välja M. Palsa (numbrid 1-11) ja E. Puhtvendt (numbrid 12-26). Lehe vastutav toimetaja oli M. Palsa. Leht ilmus kaks korda nädalas.
Ämari lennuväekalmistu
Ämari lennuväekalmistu on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ämari alevikus Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.
Ämari mõisa kalmistu
Kalmistu jääb Ämari mõisa südamest linnulennult umbes 2,3 km kaugusele lõunakagusse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Tritthofid millalgi 19. sajandil. Arvatavasti paiknes algne kalmistu (või selle süda) praeguse lennuväekalmistu kõrval, sellest pisut kagu pool.
Kalmistule mõisa-ajal maetute üldarv ei ole teada. Kalmistul on olemas kaks arvatavasti varasemast ajast pärit hauatähist, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal või on sinna toodud hiljem.
Lennuväekalmistu
Mõisa kalmistu rüüstati arvatavasti pärast 1945. aastat Suurkülla ja Ämarile lennuväebaasi ja sõjavangilaagri ning selle juurde asula rajamist uute asukate poolt. Samal ajal või pärast seda võeti kalmistu kasutusele uue lennuväeasula kalmistuna. Teadaolevalt esimene matus toimus 1949. aastal.
Võimalik, et algselt kasutati endist mõisakalmistut vangilaagri kalmistuna ning uue asula kalmistu rajati endisest kalmistust loode poole. Kui laager likvideeriti, tasandati ka selle kalmistu ning hiljem rajati sinna elamuid. Kasutusele jäi uus kalmistu (või vana kalmistu uus osa), algse kalmistu hauatähiseid võidi aga kasutada ära uuel kalmistul.
Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid see on üldiselt veel hooldatud.
Kalmistul on lennuõnnetustes hukkunud lendurite haudadele püstitatud lennuki tiivaosadega tähiseid.
Pardikael
Pardikael (keskkonnaregistri kood puudub) on järv Saaremaa vallas Kõruse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 386 m.
Pieter Huistra
Pieter Egge Huistra (sündinud 18. jaanuaril 1967 Wymbritseradielis) on Hollandi endine jalgpallur, ründaja.
Eesti romaanivara
"Eesti romaanivara" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari, milles on alates 1982. aastast ilmunud paljude eesti kirjandusklassikute romaanide kordustrükid.
Tiksikulised
Tiksikulised (Helotiaceae) on seltsi Phacidiales kuuluv seente sugukond.
Lagle puiestee
pisi|Lagle puiestee Lagle puiestee on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Lagle puiestee sai nime 9. aprillil 1946.
Lennart Meri soome-ugri rahvaste filmientsüklopeedia
"Lennart Meri soome-ugri rahvaste filmientsüklopeedia" on 2009 ja uue väljaandena 2015 ilmunud DVDde kogumik, mis sisaldab Lennart Meri tehtud filme soome-ugri rahvastest.
2015 ilmunud DVDde kogumik sisaldab kolme DVDd, millel on kokku seitse filmi. Need filmid on:
Pattu kahetsev Magdaleena (Artemisia Gentileschi)
„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia kunstniku Artemisia Gentileschi (1593 – umbes 1656) maal.
Sevilla katedraalis asuva teose omanik oli aastatel 1626–1637 Fernando Enriquez Afan de Ribera.
Asukohapõhised teenused
Asukohapõhised teenused (location-based service ehk LBS, eestipäraselt APT) on tavalised arvutiprogrammi tasemel teenused, mida kasutatakse, et kaasa haarata teatud asukohakontrolle ja ajalist informatsiooni nagu kontrolljooned arvutiprogrammides. Asukohapõhine teenus kui selline on informatsioon ja sellel on palju variante tänapäeva sotsiaalmeedias kasutamiseks nagu ka meelelahutusäris, mis on kättesaadav mobiilsete vahenditega mobiilse interneti kaudu ning mis kasutab mobiilseadme geograafilise positsioneerimise infot. Selline teenus on saanud üha tähtsamaks koos nutitelefonide ja tahvelarvutite arenguga.
APT-d kasutatakse mitmes kontekstis, nagu tervishoid, objektide otsimine siseruumides, meelelahutus, töö, eraelu jne.
APT kasutab teenuseid, mis aitavad tuvastada inimese või objekti asukoha, nagu näiteks lähima pangaautomaadi leidmine või sõbra, töötaja asukoha leidmine. APT võimaldab postisaadetise teekonna jälgimist ning kaasab ka sõiduki aukoha jälgimise teenused. APT võib sisaldada mobiilset kaubavahetust, kui kasutada kuponge või kui kasutatakse toodete ja teenuste reklaamimist vastavalt potentsiaalse kliendi hetkelisele asukohale. See sisaldab personaalset ilmateate teenust ja isegi asukohapõhiseid mänge. See on näide telekommunikatsiooni sulandumisest.
See üldistus APT-st ei allu standardiseeritud üldistusele reaalajas positsioneerimise süsteemidele ega ole seotud kohalike teenustega.
Ajalugu
Tänapäeva küsimus APT kohta ei ole mitte see, mille hulka see kuulub, vaid pigem, mille aktiivne osa see ei ole. Vastus on, et selliseid valdkondi, mille osaks see ei ole, on väga vähe. Need on virtuaalselt iga kontroll- ja poliisisüsteemi osa, mis töötavad arvutites igapäevaselt. Need on arenenud lihtsatest sünkroonimispõhistest teenusmudelitest autenditud ja kompleksseteks tööriistadeks, et virtuaalselt ühendada ükskõik milline asukohapõhine teenus, mudel või vahend.
Kujutage ette võimalust avada ja sulgeda spetsiifilisi andmestikke, mis põhinevad kasutamise asukohal ja/või ajal (nagu juhtimisseaded ja päästikud) või kui osa komplekssest krüpteeritud või tükeldatud süsteemidest ja andmed, millele nad juurdepääsu lubavad. See on see, mis asukohapõhine teenus on. Asukohapõhised teenused tänapäeval on osa kõigest, alustades juhtsüsteemidest kuni nutikate relvadeni. Neid kasutatakse aktiivselt triljoneid kordi päevas ja võivad olla üks kõige rohkem kasutatud rakendus tänapäeva arvutimaailmas.
Tänapäeva asukohapõhise teenuse eelkäijad on infrapunasüsteem Active Badge (1989–1993), Ericsson-Europolitan GSM APT 1995. aastal valminud proovimudel, mille autor on Jörgen Johansson, ja põhitees, mille kirjutas Nokia töötaja Timo Rantalainen 1994. aastal.
1990. aastal USA California osariigis Los Angeleses asutatud International Teletrac Systems tutvustas maailma esimest dünaamilist varastatud sõiduki leidmise reaalaja teenust. Sellele lähedase teenusena hakkasid nad arendama asukohapõhiseid teenuseid, mis võiksid edasi anda infot asukohapõhiste kaupade ja teenuste kohta klientide jaoks programmeeritud tähti ja numbreid kasutavatel Motorola pageritel. 1996. aastal disainis Todd Glassey esimese digitaalse ajapitseriga serveri e-posti jaoks ja teise rahulolu kinnituse ja lõi esimese juhtumi "Geo-ruumilisest otsingust" – kompleksne krüptograafiline protsess, et kasutada aja ja asukoha andmeid, et pääseda ligi või lahti muukida teatud võtmeteenuseid. Glassey jätkas oma "digitaalse tõestuse süsteemiga", mis põhines asukohal ja digitaalsel objekti kontrollimisel teenuse ja interneti piires. Hiljem samal aastal esitas Ameerika Föderaalne Kommunikatsiooni Nõukogu vaidlusalused küsimused nõudes, et kõik Ameerika mobiilioperaatorid peavad kindlaks tegema hädaabinumbrile helistajate asukohad. See reegel kinnitati kompromissina, tulles vastu mobiilioperaatoritele, kes otsisid hädaabiühiskonna toetust, et saada sama kaitse seaduse poolt nagu maaliiniga ühendatud telefonidel juba oli.
1997. aastal andis Christopher Kingdon Ericssonist asukohateenuse (AT) esimese taseme kirjelduse Euroopa Telekommunikatsiooni Standardimise Instituudi GSM-rühmale ja Ameerika Riiklikule Standardimisinstituudile (ANSI). Selle tulemusena loodi ANSI T1P1.5 nime all AT alltöörühm. See töötas olemasolevate positsioneerimismeetodite kallal ning standardis AT, hiljem tuntakse seda juba asukohapõhise teenuse nime all (APT). Määratletud sõlmpunktid kaasavad Gateway Mobiili Asukoha Keskuse (GMLC), Teeniva Mobiili Asukoha Keskuse (SMLC) ja üldistused nagu Mobiili Päritolu Asukoha Nõue (MO-LR), Võrgu Ärgitatud Asukoha Nõude (NI-LR). Need kasutusmudelid ei olnud selle rakenduse kontekstis kuigi tõhusad ja vajasid rohkem kasutajaliidese juhtimisseadeid, et teha need üldlevinuks. Need juhtimisseaded tulid Glassey arenevatelt mudelitelt, mis laiendasid neid juhtimisseadeid ja tagasid teisejärgulise, robustsema ja väga lihtsa süsteemi kontrollimaks digitaalseid objekte ja otsustusprotsesse, mis põhinesid asukohal ja ajal.
Nende pingutuste tulemusena anti sisse esimene digitaalne asukohapõhise teenuse patent Ameerikas, mis pärast üheksat kontoriläbirääkimist 2002. aasta märtsis ka allkirjastati. Sellel patendil on võtmeväärtus kõikide tänapäeva võrgumudelite üle kõikides süsteemides.
2000. aastal, pärast heakskiidu saamist 12 maailma suurimalt telekommunikatsiooni operaatorilt, moodustasid ja käivitasid Ericsson, Motorola ja Nokia ühiselt Asukoha Määramise Foorumi (LIF). Algselt spetsialiseerus see foorum Mobiili Asukoha Protokollimisele (MLP) – vahefaas telekommunikatsiooni võrgustiku ja APT rakenduste vahel, mis töötavad interneti domeeni serveris. Siis arenes edasi, paljuski juhindudes Vodafone grupist LIF, et täpsustada Asukoha Määramise Võimaldamise Serverit (LES). "Kesktööriist", mis lihtsustab erinevate APT-de integratsiooni operaatorite infrastruktuuridega. 2004. aastal ühendati LIF Avatud Mobiilide Assotsiatsiooniga (OMA). Asukohapõhise teenuse grupp moodustati OMA allüksusena.
Esimene asukohapõhise teenuse kasutamise tarbimiseks võimeline võrguseade oli Palm VII, mis väljastati 1999. aastal. Kaks kaasasolevat rakendust tegid võimalikuks posti sihtnumbri tasemel positsioneerimise ning said esimesteks asukohapõhise teenuse rakendusteks: weather.com rakendus ilmakanalilt ja TrafficTouchi liikluse rakendus Sony-Etakilt.
Esimene asukohapõhise teenuse võttis 2001. aastal Rootsis kasutusele TeliaSonera ja Eestis EMT. TeliaSonera ja EMT teenused põhinesid Ericssoni mobiilse positsioneerimise süsteemil.
Teised varased asukohapõhised teenused kaasavad sõpruskonna, selle algatas swisscom Šveitsis mais 2001, kasutades erinevate aktsiaseltside tehnoloogiat. See teenus sisaldas sõbraotsingut, asukohapõhist kohtamist ja asukohapõhiseid mänge. Sama teenuse avaldasid hiljem Vodafone Saksamaal, Orange Portugalis ja Pelephone Iisraelis, Microsofti traadita side internetil põhinev siseruumides asukoha leidmise süsteem RADA, MITi Cricket projekt, mis kasutab ultraheli lokaliseerimist ja Inteli Place Lab koos laiaulatusliku asukohaga.
Esimene kommertslik asukohapõhine teenus Jaapanis avaldati DoCoMo poolt 2001. aasta juulis, mis põhines triangulatsioonil algsetele GPS-seadmetele ja KDDI poolt esimestele mobiiltelefonidele, mis olid GPSga varustatud 2001. aasta detsembris. Mobiilide tootjad on üritanud võtta "kõrgendatud initsiatiivi" lisada asukohapõhine teenus nende mobiilivarustuse hulka. Originaalis oli asukohapõhine teenus arendatud mobiili tegijate poolt partnerluses mobiilide sisu varustajatega.
Põhiline eelis on see, et mobiilikasutajad ei pea käsitsi sisestama suunakoode või teisi asukoha identifikaatoreid, et asukohapõhist teenust kasutada, kui nad sisenevad teise piirkonda. GPS-jälgimine on suur ja tähtis osa, mis suurendab mobiilivõrgu juurdepääsu.
Kontrolltasemel asukoha määramine
Mõnikord räägitakse sellest kui positsioneerimisest, koos kontrolltasemel asukoha määramisega saab teenuse pakkuja asukoha, mis tuleneb raadiosignaali viivitusest kõige lähemates mobiilimastides, mis võivad olla üsna aeglased, sest see kasutab heli kontrolli kanaleid. Suurbritannias ei kasuta võrgustikud kolmiksüsteemi; asukohapõhised teenused kasutavad ühe jaama süsteemi, koos teatud määramatusega, et määrata telefoni asukohta. See tehnika oli aluseks E-911 mandaadile ja seda kasutatakse tänaseni, et mobiiltelefonide asukohti määrata turvalisuse eesmärgil. Uuematel telefonidel on tavaliselt sisse ehitatud A-GPS-i kiip.
Et kindlustada edukat asukohapõhise teenuse tehnoloogiat, peavad järgnevad tegurid olema täidetud:
Tarbija asukoha määramiseks saab kasutada mitmetest erinevates kategooriatest meetodeid. Standardne ja lihtne lahendus on GPS-põhine asukohapõhine teenus. Sony Ericssoni "NearMe" on üks selle näide. Seda kasutatakse, et säilitada teadmine täpsest asukohast, kuigi võib olla kallis tavakasutajatele, kui nad peavad investeerima GPS-iga varustatud mobiiltelefoni. GPS põhineb kolmesüsteemsel üldistusel, põhiline geomeetriline printsiip, mis lubab leida asukoha, kui teatakse kaugust teistest juba teada asukohtadest.
GSM-lokaliseerimine
GSM-lokaliseerimine on teine võimalus. Mobiilseadme asukoha leidmine suheldes selle mobiilimastiga on teine moodus kuidas objekti või inimese asukohta määrata. See toetub mitmetele signaali multilateratsiooni väärtustele mobiilimastidest, millega mobiiltelefon on ühendatud. Seadme geograafiline asukoht leitakse mitme tehnika abil, näiteks saabumise ajavahe.
Teised
Veel üks näite on Near asukohapõhine teenus, milles kohaliku ulatusega tehnoloogiad nagu Bluetoothi, WLAN-i ja infrapunatehnoloogiat kasutatakse, et sobitada seadmeid lähedalasuvate teenustega. See rakendus lubab inimesel juurdepääsu informatsioonile, mis põhineb neid ümbritseval; eriti sobilik on see kasutamiseks kinnistel aladel, piiratud/piirkondlikel aladel.
Jegor Kreed
Jegor (Egor) Kreed (sündinud 25. juunil 1994 Penzas Venemaal) on vene räppar, laulukirjutaja ja muusik.
Asukohapõhised teenused
Teised
Veel üks alternatiiv on sideettevõttest ja GPS-ist sõltumatu asukohamääramisteenus, mis põhineb süvatasemel juurdepääsul sidevõrkudele. See lahendus annab võimaluse täpseks ja kiireks mobiilinumbrite geograafiliste koordinaatide määratlemiseks hankides sideettevõttest sõltumatut asukoha andmestikku ja töötab ka telefonides millel ei ole GPS-seadet.
Jegor Kreed
Elukäik
Jegor Kreed (kodanikunimega Jegor Bulatkin) sündis vene isa ja vene-eesti ema pojana Penzas.
Asukohapõhised teenused
Teised
Saadaval on veel palju muidu positsioneerimise süsteeme, eriti siseruumides kasutamiseks. GPS ja GSM ei tööta siseruumides eriti hästi, nii et kasutatakse muid tehnoloogiaid, näiteks Co-Pilot Beacon CDMA võrkudele, Bluetooth, UWM, RFID ja Wi-Fi. Aga milline tehnika pakub parimat lahendust spetsiifilisele asukohapõhise teenuse probleemile? Üldine mure selle probleemi lahenduseks on konstrueeritud Nijmegeni Radboudi Ülikoolis.
Jegor Kreed
Elukäik
2011. aastal ilmus internetis tema esimene video "Любовь в сети" (Ljubov v seti 'Armastus võrgus'). 2012. aastal võitis ta lauluvõistluse "Zvezda VKontakte" (Звезда ВКонтакте — Пятый канал) parima hiphopprojekti kategoorias, mille järel ta esines oma lauluga "Вдохновение" ('inspiratsioon') ühes Peterburi peamises meelelahutuskohas – Oktjabrski kontserdisaalis.
Asukohapõhised teenused
Asukohapõhised rakendused
Mõned asukohapõhiste teenuste näited :
Jegor Kreed
Elukäik
2013. aasta aprillis sõlmis Kreed lepingu plaadifirmaga Black Star Inc.
Asukohapõhised teenused
Asukohapõhised rakendused
Ettevõtetele annab asukohapõhiste teenuste kasutamine lisaväärtust, sest nad saavad pakkuda järgmisi teenuseid:
Jegor Kreed
Elukäik
2014. aastal avaldas ta laulu "Samaja samaja" ("Самая самая"); 135 mln vaatamist), mille tema ja teised loomeprotsessis osalenud kirjutasid 15 minutiga. 17. detsembri 2017 seisuga on laulu videot YouTube'is vaadatud veidi üle 120 miljoni korra.
Asukohapõhised teenused
Asukohapõhised rakendused
Ameerika Ühendriikides nõuab FCC, et kõik teenusepakkujad suudavad täita teatud nõudmised seoses asukohapõhiste teenustega (FCC 94–102). Mandaat nõuab, et 95% seadmetel oleks võimalik 300 meetri raadiuse täpsusega internetipõhist jälgimist ja 150 meetri täpsusega mobiilseadmepõhist jälgimist (nt GPS). See on eriti vajalik kui helistatakse hädaabinumbrile, nt 911 Põhja-Ameerikas ja 112 Euroopas – sest siis saab operaator saata välja vajadusel nii kiirabi, politsei kui ka tuletõrjujad õigesse asukohta. CDMA ja IDEN operaatorid on valinud GPS-asukohatehnoloogia, kui on vaja leida hädasolija. See viis kiirelt GPS-tehnoloogia läbimurdeni IDENi ja CDMA seadetes Põhja-Ameerikas ning teistes maailma osades, kus CDMA on laialt kasutusel. Kuigi sellised reeglid pole veel paigas ei Jaapanis ega ka Euroopas, toimub ka seal väga kiire GPS-seadmete GSM/WCDMA mobiiltelefonide mudelite müük. Sõltumatu traadita side analüüsi firma Berg Insight kohaselt on GPS-valmis seadmete osakaal suurenenud 8 protsendilt 2008. aastal 15 protsendile 2009. aastal. Euroopa operaatorid kasutavad enamasti telefoni-ID tellijate asukoha määramiseks. See Euroopas kasutatav meetod on samuti kasutatav varastatud seadmete asukoha määramisel. Ameerika Ühendriikides on ettevõtted nagu Rave Wireless kasutamas GPS- ja triangulatsioonimeetodeid, et näiteks üliõpilased saaksid teatada politseinikele, kui nad on hädas. Rave Wireless ja teised ettevõtted, kes pakuvad asukohapõhiseid teenuseid, kasutavad tegelikult ise paljude firmade teenuseid, nt Skyhook Wireless ja Xtify.
Mobiiltelefonidele mõeldud asukoha määramise rakenduste võrdlus
Praegu on kaks peamist mobiilsete seadmete appi, mis lubavad inimestel oma asukohta teistega jagada – Google Latitude (tõlkes Google'i laiuskraad) ja Apple Find My Friends (Leia minu sõbrad). Mõlematega saavad loaga sõbrad jälgida teiste asukohta reaalajas. Mõlemad töötavad samamoodi, aga erinevate funktsioonide ja võimalustega.
Jegor Kreed
Elukäik
2. aprillil 2015 ilmus Kreedi esimene stuudioalbum "Холостяк/Holostjak". Sellest albumist pärinevad hitid "Невеста/Nevesta" (70 mln vaatamist) ja "Будильник/Budilnik" (150 mln vaatamist). 25. juulil 2015 esines ta festivalil Europa Plus LIVE 2015, mis toimus Moskvas Lužniki spordikompleksis.
Asukohapõhised teenused
Mobiilne sõnumite saatmine
Mobiilsel sõnumite saatmisel on APT juures oluline roll. Sõnumite saatmist, eriti tekstsõnumite (SMS) saatmist on kasutatud koos mitmete APT rakendustega, näiteks asukohal põhinev mobiilne reklaamimine. Tekstsõnum on siiamaani peamine tehnoloogia, mis annab edasi mobiilset reklaami/ turunduse kampaaniaid mobiiltelefonidele. Klassikaline näide APT rakenduste kasutamisest SMS-iga on mobiilikupongide või allahindluste toomine mobiili tarbijatele, kes on reklaamitavate restoranide, kohvikute ja kinode lähedal. Singapuri mobiilioperaator MobileOne tegi 2007. aastal sellise algatuse, mis kaasas paljusid kohalikke turustajaid ning mida peeti suureks eduks tellija nõusoleku piirides.
Jegor Kreed
Elukäik
31. detsembril 2015 esitas ta aastavahetuse telesaadetes laulu "Самая самая" ('Kõige-kõige') ja "Закрой глаза" ('Sule silmad'). 1. jaanuaril 2016 esitas ta telesaates "Uusaasta Goluboi Ogonjok 2016" koos Jossif Kobzoniga laulud "Самая самая" ja "Надежда" ('Lootus').
Asukohapõhised teenused
Privaatsusprobleemid
Can Spam Acti jõustumisega 2005. aastal muutus Ameerika Ühendriikides illegaalseks igasugune sõnumi saatmine lõppkasutajale, ilma lõppkasutaja enda sekkumiseta. See tõi lisaväljakutse APT rakendustele, nii palju kui mobiilside pakkujate kesksed teenused on mõjutatud. Selle tulemusena on fokuseeritud kasutajakesksetele asukohapõhistele teenustele ja rakendustele, mis annavad kasutajale kontrolli, tüüpiliselt kasutades veebi- või mobiilsidepõhist autentimist.
Euroopa Liit pakub samuti andmekaitse raamistikku, mida võib rakendada asukohapõhistele teenustele, ja täpsemalt mitut Euroopa direktiivi, nagu näiteks: (1) Isiklikud andmed: Direktiiv 95/46/EC; (2) Isiklikud andmed elektroonilises suhtluses: Direktiiv 2002/58/EC; (3) Andmete säilitamine: Direktiiv 2006/24/EC. Kuid seaduslike sätete rakendatavus APT eri vormidele on ebaselge.
Jegor Kreed
Elukäik
2016. aasta mais andis Kreed koos Timatiga välja laulu "Где ты, где я" ('Kus oled, kus olen'), mis sai YouTube'is üle 190 miljoni vaatamise. Seejärel avaldas Kreed hitid "Мне нравится" ('Mulle meeldib'), "Мало так мало" ('Vähe siis vähe') ja "Если ты меня не любишь" ('Kui sa mind ei armasta').
Asukohapõhised teenused
Privaatsusprobleemid
Selle tehnoloogia üks implikatsioone oleks see, et info tellija asukoha ja ajalooliste liikumiste kohta on võrguoperaatorite omandis ja kontrolli all. Mobiilse sisu pakkujad ja rakenduste tootjad on kontsernid. Hiljutine MIT uuring näitas, et 4 ligikaudset kohta ja aega on piisavad, et unikaalselt indentifitseerida 95% 1,5 miljonist inimesest mobiilsest andmebaasist. Uuring näitab ka, et need tulemused on saavutatavad ka siis, kui andmeside hulk on madal. Seega, isegi lühikesed ja kehva kvaliteediga andmehulgad annavad väikese anonüümsuse. Dobsoni ja Fisheri artikkel arutab asukoha informatsiooni kuritarvitamise üle.
Jegor Kreed
Elukäik
2018. aastal tõestas Kreed populaarsust selliste hittidega nagu "Gucci" (koos Timatiga) ja "Цвет настроения чёрный" ('Meeleolu on must'; koos Filipp Kirkoroviga).
Asukohapõhised teenused
Privaatsusprobleemid
Peale seaduslike raamide rakendatakse privaatsuse kaitseks tehnilisi lahendusi, kasutades privaatsust suurendavaid tehnoloogiaid (PST). Sellised PST-d varieeruvad lihtsatest lülititest keerukamate anonümiseerimistehnikateni. Tänapäeval on vähesed APT-d, mis pakuvad sellist PST-id, näiteks Google Latitude pakub sisse-/väljalülitamise võimalust ja võimalust määrata oma asukohta vabalt valitavasse paika. Lisaks on lahtine küsimus, kuidas kasutajad suhtuvad erinevatesse PST-desse. Üks teine kogum tehnikaid PST-des on asukoha hägustamise tehnikad, mis muudavad veidi kasutaja asukohta, et varjata nende reaalset asukohta, selle juures olles võimeline andma edasi kasutaja asukohta ning võtma vastu teenuseid APT pakkujalt.
Jegor Kreed
Elukäik
2019. aastal loobus Kreed plaadifirmast Black Star.
Singlid
pisi|
Tālis Linkaits
pisi|Tālis Linkaits (2018) Tālis Linkaits (sündinud 18. augustil 1970 Riias) on Läti ökonomist ja poliitik, ta kuulub Uue Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 transpordiminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Ta on lõpetanud Riia 1. Keskkooli ja Läti Ülikooli majandusteaduskonna.
Isiklikku
Ta on abielus ajakirjanik Baiba Rullega.
Riikidevaheline Lennunduskomitee
Riikidevaheline lennunduskomitee (vene keeles Межгосударственный авиационный комитет, МАК - mježgosudarstvjennõi aviatsionnõi komitet) on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) tsiviillennundust koordineeriv organisatsioon.
Komitee loodi 1991. aastal, kui 12 endist Nõukogude Liidu liiduvabariiki ühinesid riikidevahelise tsiviillennunduse ja õhuruumi kasutamise kokkuleppega, mis kirjutati alla Valgevenes Minskis 25. detsembril 1991. Komitee peakorter asub Moskvas, Jakimanka linnajaos, Bolšaja Ordõnka tn 22/2/1. 2011. aasta seisuga on selle direktor Tatjana Anodina.
Aita Nõrgemat MTÜ
Aita Nõrgemat MTÜ on Eesti heategevusorganisatsioon ja mittetulundusühing, mille missioon on kodutute loomade heaolu eest seismine ning inimeste teadlikkuse suurendamine kodutute loomade olemasolu kohta loomade varjupaikades. MTÜ eesmärk on loomade varjupaikade toetamine ning koduloomi puudutava teavitustöö tegemine Eestis ja Euroopas. Aita Nõrgemat asutasid 2008. aastal Tallinnas Risto Kask ja Priit Parve. .
Riikidevaheline Lennunduskomitee
Riikidevahelise lennunduskomitee liikmed on Aserbaidžaan, Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa. Eestil ja Lätil on olnud MAK-is vaatlejastaatus.
1999. aastal teatas Moldova, et kavatseb loobuda osalusest lennunduskokkuleppes ja seega ka MAK-is. Seni pole Moldova siiski veel MAK-ist lahkunud. MAK-i liikmestaatusest on loobunud Gruusia.
Mõtsu metskond
Mõtsu metskond moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Lihula, Matsalu, Saastna, Mõisaküla, Massu, Iluste, Nehatu, Tuudi, Vatla, Paatsalu, Paadermaa, Mõtsu, Vana-Varbla, Uue-Varbla, Saulepi, Vaiste, Karinõmme, Sipa, Penijõe, Pivarootsi, Voose, Virtsu eramõisa ning Lihula, Karuse, Hanila, Varbla kirikumõisa metsi.
Aita Nõrgemat MTÜ
Ajalugu
2008. aasta detsembris alustas tööd Aita Nõrgemat annetusliin numbril 9001212. Annetusliini eesmärk oli omapoolse panuse andmise lihtsamaks muutmine. Inimesed, kes ei soovi ise varjupaikadesse kohale minna või kelle jaoks on pangaülekannete tegemine tülikas, saavad endapoolse panuse anda ilma suurema vaevata, kasutades laua- või mobiiltelefoni.
Industrioosne revolutsioon
Industrioosne revolutsioon (ing. industrious revolution: töö/töökuse revolutsioon) on ligikaudu 1600–1800 kestnud periood varauusaegses Euroopas, kui majapidamiste produktiivsus ja tarbijate nõudlus suurenes vaatamata sellele, et puudusid hilisemale industriaalse revolutsioonile omased suured tehnoloogilised uuendused.
Termini võttis esimesena kasutusele jaapani ajaloolane Akira Hayami (1976), et kirjeldada Tokugawa aegse (1603–1868) Jaapani majanduslikke muutusi, vastandades neid Euroopa tehnilistel uuendustel põhinevale industriaalsele revolutsioonile. Tema käsitluses oli töörevolutsioon tootmisrevolutsioon, mis toimus Jaapanis maapiirkondades Edo perioodil alates 17. sajandi lõpust. Tegemist oli kapitalisäästliku ja töömahuka tootmisrevolutsiooniga, mille käigus vähendati tööloomade arvu, piirati nende kasvatamisele pühendatud tööjõudu ja võeti üle nende raske töö. Selle eelduseks olid niisutustehnoloogias ja väetamises toimunud arengud, mis tõid juurde haritavat pinda ja muutsid soodsamaks põllumaa käsitsi töötlemise.
Põhjapoolsemas Euroopas ilmnes töörevolutsioon esmalt uues protestantlikus töömoraalis (M. Weber) ja reformatsiooni poolt kalendrist umbes 57 päeval peetavate kirikupühade ärakaotamises. Kui varem oli tööaasta kestnud 250–260 päeva, siis pärast reformatsiooni oli see kuni 307 päeva. „Jumal lüpsab lehma lüpsjapiiga kaudu,“ ütles Luther.
Aita Nõrgemat MTÜ
Ajalugu
Esimesel tegevusaastal toetati põhiliselt MTÜ-d Loomade Hoiupaik, mis pakub loomahoiuteenust Harjumaal Tallinna külje all. Suurema osa antud abist moodustas loomatoit.
2009. aastal ehitas Aita Nõrgemat Loomade Hoiupaigale kolm kvaliteetset koerakuuti, mis paigaldati Tallinnas Viljandi mnt 24d asuva varjupaiga hoovile ning mis on siiani kasutusel.
2009. aastal hakati suuremat tähelepanu pöörama teavituskampaaniatele ning korraldati heategevuskampaania "Võta koduloom loomade hoiupaigast". Kampaania sisaldas üleskutse levitamist televisioonis, raadios ja välimeedias. Selle tulemusena suurenes hoiupaigast loomade võtmine 22%.
Alates 2011. aastast hakkas Aita Nõrgemat keskenduma rohkem koerte heaolu tõstmisele Eesti varjupaikades.
Aita Nõrgemat liikmed on osalenud konkursil "Ajujaht" ideedega, mis puudutavad muuhulgas ka kodutuid loomi.
2010. aastal võeti uus suund individuaalse nõustamise valdkonda ning alustati inimeste nõustamist tänavatel. Aita Nõrgemat korraldas Tallinnas ja Pärnus teabepäevad, kus jagati inimestele infomaterjale varjupaiga loomade kohta.
2012. aastal korraldati üle-eestiline heategevuskampaania "Aita nõrgemat", mille käigus ehitati loomade varjupaikadele 50 uut koerakuuti. Uued koerakuudid said Pärnu, Valga, Viljandi, Virumaa ja Võru varjupaik.
Juhatusse kuuluvad Risto Kask ja Priit Parve.
Uus ajastu koerakuutide ehitamisel
2012. aastal koostas Aita Nõrgemat koostöös ehitusspetsialistidega uued nõuded ja tehnilised tingimused varjupaikades kasutatavatele koerakuutidele. Koerakuutide ehitamisel prooviti järjest enam lähtuda varjupaikade vajadustest, loomade heaolust ja ohutusest ning põhimõttest, et loomal peab olema kuudis hea ja soe olla. Ühtlasi peab koerakuut olema ohutu nii loomale kui ka kuuti hooldavale personalile. Koerakuut peab olema ehitatud nii, et selle eluiga varjupaiga keskkonnas on 10 aastat.
Mõtsu metskond
Metskonna kantselei asus Paatsalu mõisas.
Aita Nõrgemat MTÜ
Uus ajastu koerakuutide ehitamisel
Minimaalsed nõuded sätestati koerakuutide soojusmaterjalidele, sise- ja välisvoodri materjalidele, katusekattematerjalile ja kuutide mahule. Koerakuutide viimistlemisel võeti kasutusele tsinkplekkliistud, millega kaeti kõik koerakuutide kuluvad osad. Sestpeale hangib MTÜ koerakuute vaid eeltoodud nõuetele tuginedes.
Koostöö kohalike omavalitsustega
2009. aastal alustas Aita Nõrgemat koostööd Tallinna Linnavalitsusega. Koostöös Tallinna Keskkonnaametiga korraldati üle Tallinna teavituskampaania „Võta koduloom loomade hoiupaigast“. Tallinna Keskkonnaamet oli kampaania suurtoetaja. Kampaania käigus eksponeeriti välireklaami mitmes Tallinna piirkonnas. Kampaania eesmärk oli Loomade Hoiupaigast loomade koju võtmise aktiivsuse suurendamine ning inimeste teavitamine probleemist, et varjupaikades on loomade üleküllus.
Kampaania tulemusel suurenes loomade kojuvõtmine 20%. Koostööd Tallinna Linnavalitsusega jätkati ning 2010. aastal korrati sama kampaania väiksemas mahus.
2013. aastal alustati koostööd Viljandi Linnavalitsusega seoses täitematerjali hankimisega Viljandi varjupaigale.
Roosa kõrvliudik
Seent on leitud ka Eestist.
Toimumisaega näitav määrus
Toimumisaega näitav määrus on määrus, mis märgib lauses situatsiooni toimumise aega.
= Eesti keel = Sündmuse toimumise aega näitav ehk sündmust ajas piiritlev määrus on
Lokatiivne ajamäärus
Lokatiivsed ajamäärused ehk sündmust ajas piiritlevad määrused on lauses ajamäärsõnad, nimisõnade käändevormid või kaassõnafraasid.
Lokaliseerivad nimisõnad ja nimisõnafraasid
viitavad ajale või mõnele teisele situatsioonile. Grammatiline vorm võib olla väga mitmesugune.
- see märgib eluea etappi: Vanas eas hakkavad luud hõrenema
- see märgib kuud ilma kuupäevata: Lumi sulab tavaliselt märtsis või aprillis
- kui selle peasõnaks on alguses, lõpus, hommikuhämaruses, videvikus, minevikus, tulevikus jne: ''Tunni lõpus esitasime õpetajale küsimusi. Paul Goble: "Vaid minevikus elav riik jääb tulevikuta''.
- mis väljendavad kellaaega: ''Koosolek hakkab kell üksteist. Teater lõpeb veerand kümme.''
Lokaliseerivad kaassõnad
aegu, eel, enne, järel, keskel, paiku, peale, pärast, vahel, jooksul, kestel jne paigutavad sündmuse võrdlusaja suhtes mitmel viisil, näidates nii sama- kui ka eriaegsust: ''Pärast gümnaasiumi lõpetamist tahab Tiit ülikooli minna. Kiri peaks saajani jõudma nelja tööpäeva jooksul. Enne toast lahkumist tuleb elav tuli kustutada.''
Lokatiivne ajamäärus ja tegusõna ajavormid
Tegusõna ajavormid (olevik, lihtminevik, täisminevik jne) annavad sündmusele küll üldise toimumishetke kõne- ja vaatlushetke suhtes, kuid sündmuse ajaline täpsustamine on võimalik ajamääruse abil. Vrd: ''Ma käisin Karmeniga kinos. - Ma käisin eile õhtul Karmeniga kinos. Sõidame perega Hispaaniasse. - Sõidame perega ülejärgmisel kuul Hispaaniasse.''
- kui nad märgivad ajavahemikku, kuid jätavad ebamääraseks sündmuse toimumisaja selle vahemiku piires: ''Me pole viimasel nädalal kordagi kohtunud. Jaanus on täna hommikul sulle mitu korda helistanud;
- kui enne- ja täisminevik on kaudse kõneviisi tähenduses: Meelis on varahommikul tulnukaid näinud ja nendega juttu rääkinud.
- kui enneminevik kannab lihtmineviku tähendust: Viisin raamatukokku raamatu, mille just äsja olin läbi lugenud.
Latiivne ajamäärus
Latiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes piiritletud ning väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega. Latiivne ajamäärus moodustatakse saavas käändes nimisõnast ja samalaadsest määrsõnast: ''Homseks ei jõua ma raamatut läbi lugeda. Kleit õmmeldakse valmis kolmapäeva hommikuks.''
Katja Sambuka
Katja Sambuka (õieti Jekaterina Mihhailova, sündinud 27. augustil 1991) on vene laulja, näitleja, modell ja televisiooni saatejuht. Ta on abielus täiskasvanute filmide lavastaja Bob Jackiga (õieti Sergei Mihhailov) ja ta on üks tegelane tema romaanist «Por-no!».
Galina Prozumenštšikova
Galina Prozumenštšikova (26. november 1948 Sevastopol – 19. juuli 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidu ujuja.
Veiviržėnai
Veiviržėnai (vene keeles vanasti Вевирраны) on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Veiviržėnai valla halduskeskus. Alev asub Veiviržase jõe ääres. Veiviržėnais on gümnaasium. Vaatamisväärsusteks on linnamägi ja aastal 1769 valminud katoliku kirik koos kellatorniga, kalmistu koos aastal 1791 valminud kabeliga.
Katja Sambuka
Elulugu
Katja Sambuka sündis 27. augustil 1991 Peterburis. Õppis poola keele süvaõppega koolis nr 216, pärast üks aasta kulinaarialütseumis. Praktika ajal restoranis Liverpool kohtus ta The Rolling Stonesi vokalisti Mick Jaggeriga, kes kutsus ta endaga kaasa Ameerikasse. 15-aastaselt sai temast laste mänguasja prototüüp: Londonis Katja järgi valmistati nukk Bobby. Pseudonüümi "Sambuka" sai Katja täiskasvanute filmide režissöörilt Bob Jackilt, kellega ta abiellus 16-aastaselt. Paaril sündis tütar Zvana, hotelli Volholvi auks, kus Sambuka abikaasaga abiellus.
Veiviržėnai
Ajalugu
1511. aastal on esmamainitud Veiviržėnai küla, Veiviržėnai mõisa kohta on ülestähendusi juba XV sajandist. Aastal 1639 ehitati sinna esimene kirik.
Katja Sambuka
Elulugu
2011. aastal läks Katja koos abikaasaga suurele tuurile, mille vältel ta viis läbi erootilise sõu oma laulude all house ja trap stiilis rohkem kui 70 linnas Venemaal, Ukrainas, Valgevenes, Eestis, Poolas ja Küproses. Tuuri lõpuks sai Sambuka üheks juhiks show-businessi esindajate keskel top-päringutes "Yandexis" Venemaal ja Ukrainas. Ta oli ajakirjade XXL (Ukraina) ja Qoqo (Eesti, eestikeelse Playboy väljaande järeltulija) kaanepildil.
Veiviržėnai
Ajalugu
Veiviržėnai kanti esimest korda kaardile alevina aastal 1641. Aastal 1754 sai alev õiguse pidada iga nädal turgu, aga aastal 1767 õiguse pidada neli korda aastas laata. Alevis olid ka juutide kool ja sünagoog.
Katja Sambuka
Elulugu
2013. aastal sai temast programmi "Moodne seade" saatejuht kanalil "2x2".
Veiviržėnai
Ajalugu
XX sajandi alguses tegutses alevis mitu veskit ja meierei. Aastal 1937 hävis peaaegu kogu alev tules, vaid üksikud hooned jäid tulest puutumata. Teise maailmasõja ajal pommitati puruks sealne sünagoog, alevi juudid likvideeriti.
Katja Sambuka
Elulugu
2014. aasta augustis Eesti linnas Haapsalus avas Sambuka rehabilitatsioonikeskuse kriitilises olukorras olevate naiste jaoks, mis olid seotud pereprobleemidega (ei ole 2023. aasta seisuga töötava Läänemaa Naiste Tugikeskusega seotud ), ja pakkus abi Evelin Ilvesele, Eesti presidendi abikaasale, keda paparatsod tabasid ühe võõra mehega ühes Tallinna kohvikus ja kahtlustasid petmises.
Veiviržėnai
Ajalugu
Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, aastal 1947 hõivasid nad ka korraks alevi. Nõukogude ajal sai Veiviržėnaist kolhoosikeskus.
Katja Sambuka
Elulugu
Õpib permikomi keelt ja lõi selle keele populariseeriva grupi sotsiaalmeedias (grupp ei ole 2017. aastast aktiivne).
Kohtuprotsess Philipp Pleiniga
2014. aasta sügisel väljastas Saksa disainer Philipp Plein meeste särgid, mis maksid 450 dollarit ja millel oli pilt paljast Katja Sambukast, ilma tema enda loata. Vastuseks Katja ähvardas teda kohtuvaidlustega.
Mälestusmärk merineitsile Haapsalus
2014. aasta detsembris Moskva skulptor Alexander Wroblewski hakkas tegema monumenti väikesest merineitsist Katja Sambuka välimusega. 125 cm pikkune ja 175 kg raskune pronkskuju sooviti paigaldada Haapsalus Šokolaadi Promenaadile Tšaikovski pingi kõrvale.
Filmograafia
2012 – Silikoon – kamee
BRUNO
BRUNO on Eesti Disainerite Liidu välja antav tootedisainiauhind, mis on nimetatud Eesti Kunstiakadeemia disainikateedri rajaja ja pikaajalise juhataja professor Bruno Tombergi järgi.
Auhinda antakse välja iga kahe aasta tagant. Auhinnaga kaasneb Anneliis Aunapuu geomeetriline taies. Esimesed auhinnad jagati Viitna kõrtsis toimunud pidulikul koosviibimisel. Alates 2012. aastast antakse Eesti Disainiauhindu, sh tootedisainiauhinda BRUNO, koos Eesti Disainikeskuse, ADC*Estonia ja Teenusmajanduse Kojaga. Eesti Disainiauhindade andmist korraldab Eesti Disainikeskus ja auhinnagala toimub Disainiööl.
Krüüsli tänav
Krüüsli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Krüüsli tänav sai nime 22. oktoobril 2014.
Mügarliudikulised
Mügarliudikulised (Sclerotiniaceae) on seltsi Phacidiales kuuluv seente sugukond.
Pattu kahetsev Magdaleena (Desiderio da Settignano)
„Pattu kahetsev Magdaleena“ on itaalia skulptori Desiderio da Settignano (umbes 1430 – 1464) puitskulptuur.
Oleksandr Zintšenko
pisi|Oleksandr Zintšenko 2017. aastal [[Manchester City FC|Manchester City särgis]] Oleksandr Zintšenko (ukraina keeles Олександр Зінченко; sündinud 15. detsembril 1996 Radomõšlis) on Ukraina jalgpallur. Ta mängib ründava poolkaitsjana Premier League'i klubis Arsenal ja Ukraina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Venemaa kõrgliiga klubis Ufa, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2014–15.
Premier League'is tegi ta Manchester City meeskonnas debüüdi 13. detsembril 2017 mängus Swansea City vastu. Hooajal 2017–18 Manchester City tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 9. jaanuaril 2019 EFL Cupi poolfinaalis Burton Albioni vastu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks.
2022. aasta juulis siirdus ta Arsenali.
Ukraina jalgpallikoondises tegi Zintšenko debüüdi 12. oktoobril 2015 EM-i valikmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus 29. mail 2016 sõprusmängus Rumeenia vastu. Ta kuulus ta Ukraina koondisse 2016. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Võitluse Lipp
Võitluse Lipp oli 1933 Tallinnas ilmunud ajaleht, mis oli pahempoolsed tööliste ja kehvikute häälekandja. Lehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Priidik Kroos.
Leht ilmus üks kord nädalas. Leht konfiskeeriti 24. novembril 1933, kuna see sisaldas riigivastaseid kirjutusi.
Kukulinnu tänav
pisi|Kukulinnu tänav Kukulinnu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Praeguse nime sai Kukulinnu tänav 17. novembril 2014. Enne seda oli tänava nimi alates 16. augustist 1949 Käo põik.
Mesilasrassid
pisi|[[Kraini mesilane, Baden-Württemberg]] pisi|[[Tapjamesilane|Tapjamesilase pesa Brasiilias Minas Geraisis]] Mesilasrassid on meemesilase mitmesugused osalt kodustatud ja aretusest mõjutatud populatsioonid. Neid kasutatakse mesinduses ja tänapäeval on need levinud üle maailma.
Meemesilaste osalt ikka veel looduslikult tekkinud morfoloogiliselt eristatavaid populatsioone nimetatakse ajaloolistel põhjustel rassideks. Ent nagu "geograafiliste rasside" puhul üldse, on üha enam hakatud kasutama alamliigi mõistet. Sellepärast käsitatakse samu üksusi mõnikord nii rassidena kui ka alamliikidena.
Aretus
Toimetades mesilasperesid mesinduses kasutamiseks kaugele, on inimene algselt vikareeriva levikuga meemesilasealamliikide levikumustrit muutnud ning transportimisest tingitud hübridisatsiooni kaudu, viimastel aastakümnetel ka aretuse tagajärjel, nende iseloomu muutnud. Aretusega muudetakse traditsiooniliselt levinud, metsikute või mesinike poolt koduloomana peetud looduslikke alamliike ja ökotüüpe geneetiliselt, mis mõnel juhul ohustab nende säilimist.
Meemesilase alamliigid on looduslikult tekkinud üksused, mis osalt on mesinduseks erineval määral soodsad. Seetõttu on inimesed mõnesid neist eelistanud ja võtnud kasutusele ka väljaspool nende looduslikku levilat. Alles hiljuti on tekkinud tõud. Mõnikord kehtestatakse tõustandardid ka looduslikele alamliikidele, nagu näiteks kraini mesilane; see ähmastab erinevust rassi ja tõu vahel.
Meemesilaste aretuse eesmärk on tugevdada kunstliku valiku abil soovitud geneetilisi omadusi ning nõrgendada soovimatuid omadusi. Eelkõige tahetakse suurendada mee tootmist ning arendada vähese sülemlemistungiga rahumeelseid mesilasi. Et saada puhtaverelisi järglasi, luuakse puhtad liinid. Sisearetusega suurendatakse geneetilist kaugust metsikvormidest, metsikult elavatest populatsioonidest. Sisearetus vähendab mesilaste elujõudu. Meemesilase puhtad liinid ei jää üldiselt looduses ellu.
Alles uusajal alanud aretus pani alguse liinidele ja tüvedele, mis mõnikord olid teadliku ristamise tulemus. Ristumine toimus ka eri rassidest mesilaste kõrvuti pidamise tõttu (looduslik hübridisatsioon).
Näiteks Buckfasti mesilane on saadud eri alamliikide ristamisel. Karl Kehrke (vend Adam) alustas 1916 tööd benediktlaste Buckfasti kloostri mesinikuabilisena. Hiljem rakendas ta sisearetust, ristamist ja valikut, et tugevdada teatud omadusi (näiteks korjetung ja rahumeelsus) ja vähendada teisi (näiteks sülemlemistung).
Teine näide on tapjamesilane, kes tekkis, kui Lõuna-Ameerikasse toodud rass Apis mellifera scutellata metsistus. Looduslikud hübriidid seal peetud euroopa meemesilase rassidega osutusid looduses eluvõimeliseks.
Et saada ja stabiliseerida soovitud puhtaid liini, kasutati varem põhiliselt puhta liini alasid (Belegstellen). Viimsetel aastakümnetel on lisandunud võimalus mesilasemasid kunstlikult seemendada, mis on aretust lihtsustanud ja võimalusi oluliselt suurendanud. Tõuparanduse survel on Apis mellifera mellifera nüüd ohustatud.
Alamliigid
pisi|Alamliikide algne levila Euroopas ja Ees-Aasias (pärast viimast jääaega) Liiki meemesilane saab jaotada rühmadeks, mida traditsiooniliselt nimetatakse mesilasrassideks ja mida enamasti käsitletakse enamasti alamliikidena :
James S. Sherman
pisi|James S. Sherman James Schoolcraft Sherman (24. oktoober 1855 Utica – 30. oktoober 1912 Utica) oli Ameerika Ühendriikide 27. asepresident. Ta oli ametis aastail 1909–1912.
James S. Sherman oli hariduselt jurist ning töötas advokaadina. 1884 valiti ta Utica linnapeaks. 1886 valiti ta Esindajatekoja liikmeks.
Ta suri veidi enne 1912. aasta presidendivalimisi.
1911 sai ta esimeseks ametis olevaks asepresidendiks, kes lendas lennukiga. Lend toimus New Yorgis ja kestis viis minutit.
thumb|James S. Shermani vapp
Narva metskond
Narva metskond asutati 1920. aastal Narva jõe parema kalda metsadest, mis Tartu rahulepinguga Eesti Vabariigi koosseisu jäid.
Kantselei asus Narva-Jõesuus.
Pühalepa vald (Pühalepa kihelkond)
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid]] Pühalepa vald (kuni 1935. aastani Suuremõisa vald; saksa keeles Grossenhof; kohalikus kõnepruugis lühemalt ka Suurevald) oli vald Pühalepa kihelkonnas.