cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sotsiaalne ettevõtlus
Kui tavaline äriettevõte on keskendunud materiaalse kasumi ja tulu teenimisele ja mõõtmisele, siis sotsiaalne ettevõte on keskendunud ühiskonna- ja/või keskkonnaprobleemi lahendamisele, teenides tulu sarnaselt tavalise äriettevõttega. Kuigi sotsiaalseid ettevõtjaid seostatakse põhiliselt vabatahtliku ja mittetulundusliku sektoriga, ei tähenda see, et sotsiaalne ettevõtlus oleks vastuolus materiaalse kasumiteenimisega. Sotsiaalsed ettevõtted võivad olla erinevates juriidilistes vormides: mittetulundusühing, osaühing, sihtasutus, tulundusühistu, aktsiaselts. Eestis ei ole sotsiaalsetel ettevõtetel seadusega eraldi juriidilist vormi.
Claude-Joseph Rouget de Lisle
Claude-Joseph Rouget de Lisle [klod-žoz'ef ruž'e dö lil] (10. mai 1760 Lons-le-Saunier – 26. juuni 1836) oli Prantsuse sõjaväelane ja helilooja.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalse ettevõtluse olemus ja eesmärk
Sotsiaalse ettevõtluse aluseks on enamasti hästitoimiv ja isemajandav ärimudel. Sotsiaalsetel ettevõtjatel on sageli arenenud majanduslik mõtlemine ning nad tajuvad ärimaailmas toimuvat hästi. Siiski, nende eesmärgiks ei ole mitte kasumiteenimine (mis tavapärases ärisektoris on aeg-ajalt toimunud ka keskkonnareostuse ja inimeste tervise hinnaga), vaid kasu, mida ühiskond tervikuna või konkreetne sihtrühm saab, ning alati pole saadavat kasu võimalik rahas mõõta. Ehkki on näiteid ettevõtetest, mida kaasrahastatakse riigi, kohaliku omavalitsuse või teiste toetusrahaga, teenib enamik sotsiaalseid ettevõtteid oma tegevuse kaudu igapäevakulud tasa ning ülejääva kasumi investeerib tagasi ühiskonda heategevuslikul eesmärgil.
Claude-Joseph Rouget de Lisle
Oma lühikese sõjaväekarjääri jooksul oli ta inseneriväe kapten. 1792. aastal loodud marseljeesi kuulsus päästis ta Suurest Terrorist (1793). Rouget de Lisle kirjutas veel käputäie romansse ja oopereid ning elas tagasitõmbunult Choisy-le-Rois, kus ta 1836. aastal suri. vasakul|pisi|Claude-Joseph Rouget de Lisle
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalsete ettevõtete erinevus kasumile orienteeritud äriettevõtetest
Äriettevõtted loovad ühiskonnale väärtust töökohtade ja maksutulu loomisega. Sõltuvalt tegutsemise valdkonnast ja -viisist võib nende väärtus väljenduda ka elanikkonna heaoluks vajalike toodete (nt tervislikud toidukaubad) ja teenuste (nt telekommunikatsiooni lahendused) pakkumises vastutustundlikul ja jätkusuutlikul moel.
Ühiskondlik eesmärk tähendab, et sotsiaalsed ettevõtted panustavad otseselt riigi arengueesmärkide saavutamisse nii seoses inimeste heaolu suurendamise kui ka keskkonnakaitsega. Edu korral loovad nad lisaks ühiskonda panustamisse oma põhitegevuse abil sama väärtust nagu äriettevõtted (töökohad, maksutulu).
Sotsiaalsete ettevõtete erinevus vastutustundlikest ettevõtetest
Vastutustundlikud äriettevõtted panustavad (tavaliselt väga väikese) osa oma kasumist vabatahtlikult oma töötajate heaolu parandamisse, ühiskondlikesse algatustesse või näiteks tarneahela keskkonnasõbralikumaks muutmisse. Aja jooksul võivad panustamise fookus, eesmärkide selgus, maht ja järjepidevus suurel määral kõikuda.
Sotsiaalsed ettevõtted panustavad kogu oma kasumi ühiskondliku heaolu jaoks, tehes seda sihipäraselt ja järjepidevalt oma põhikirjalise eesmärgi nimel. Näiteks võib mõnu õigusbüroo otsustada mõnel aastal panustada teatud mahus tunde kogukondade nõustamiseks. Keskkonnaõiguste Keskus on sellele eesmärgile pühendunud aga täisajaga.
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Vaikuseminutid pakub alates 2015. aasta augustist praktilisi koolitusi õpetajatele ja lapsevanematele, et laste ja noortega keskendumiseks vajalikke oskusi harjutada. Nimelt kasutavad lapsed üha enam nutiseadmeid, mis süvenemise asemel soodustavad pigem tähelepanu hüplemist. Selleks, et info ülekülluses tegutseda parimal võimalikul viisil, on hea keskendumisoskus hädavajalik.
Ernst Johann von Stackelberg
thumb|Krahv Ernst Johann von Stackelberg ([[1813–1870)]] Ernst Johann von Stackelberg (vene keeles Эрнест Густавович Штакельберг; (21. märts (ukj 2. aprill) 1813 Viin – 30. aprill (ukj 12. mai) 1870 Pariis) oli baltisaksa päritolu Vene diplomaat ja sõjaväelane, krahv.
Malahhiit
Malahhiit on vaske sisaldav karbonaatne rohelist värvi mineraal.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Helpific on avatud veebikeskkond, mis viib kokku abivajajad (erivajadusega inimesed, eakad) ja abipakkujad. Abi võidakse vajada näiteks transpordiga, majapidamistöödes või tegevustes väljaspool kodu, näiteks kultuuriüritustel saatmisel. Abivajajatele endile on abisoovi esitamine sama lihtne ning mugav, kui takso või pitsa tellimine.
Ernst Johann von Stackelberg
Elulugu
Krahv Ernst Johann von Stackelberg pärines Stackelbergi suguvõsa Püssi liinist. Ta sündis diplomaadi ja mõisaomaniku krahv Gustav Ernst von Stackelbergi viienda lapsena. 1832. aastal asus ta teenistusse, olles esialgu suurtükiväes tuletõrjuja. Aastatel 1836–1837 sõdis ta Kaukaasias, kus võitles Šamili juhitud mägilaste vastu, ja sai lahingus rindu haavata. Kaukaasias sõdis ta jälle 1840–1841. Aastaks 1843 oli temast saanud juba polkovnik.
Malahhiit
Malahhiit tekib vasemaagi murenemisel. Esineb tavaliselt koos asuriidiga.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Eesti Pimemassööride Ühingu tegevusvaldkonnaks on nägemispuudega inimeste koolitamine massöörideks ja aitamine avatud tööturule. Koolitatud inimesed pakuvad massaažikeskuses massaažiteenuse müüki. Ühing toetab nägemise kaotanud inimesi massööri elukutse omandamisel ja tööle asumisel. Oma liikmetele korraldavad nad ka massaažieriala täiendkoolitusi, tutvustavad ja vahendavad massaaživahendeid, kohandavad õppematerjale ja pakuvad toetatud töötamise võimalust oma keskuses.
Ernst Johann von Stackelberg
Elulugu
Aastal 1848 nimetati ta Pariisi Venemaa saatkonda Venemaa keisririigi sõjaministeeriumi korrespondendiks, mis tähendas sisuliselt sõjaväeatašeed. Stackelberg oli kuni surmani ametis kõrge diplomaadina. Venemaa sõjaväeatašeena Pariisis ja Viinis (1853) ning diplomaatilises tegevuses Torinos (1856–1864), Madridis (1861–1862), Viinis (1864–1868) ja Pariisis (1866–1870).
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
MTÜ Equilibre ehk Hobukooli Park on asutatud 2007. aastal visiooniga luua Kesk-Eestisse koht, kus arendada sisemist tasakaalu ning enese- ja keskkonnateadlikkust läbi vahetu suhtlemise looduse ja loomadega. Nende Hobukooli park asub Koordi külas, Järvamaal ning see on igale keskkonnasäästlikust elustiilist lugupidavale inimesele külastamist väärt sihtkoht. Peamisteks tegevusaladeks on ratsutamisteraapia, ökoloogilise elukeskkonna rajamine ja loodusehitus, koolitus- ja heategevusprojektid.
Malahhiit
Pigmendina
Malahhiit on sügavrohelise värvusega valguskindel pigment. Pole vastupidav kõrgetele temperatuuridele ja hakkab umbes 200 °C juures lagunema. Nagu kõik karbonaadid, lahustub malahhiit isegi lahjades hapetes, kuid on vastupidav alustele.
McLaren
Aastast 2018 kannab tiim nime McLaren-Renault. McLareni peakontor asub Suurbritannias Wokingis. Alates 2016. aastast on meeskonnajuhiks on Zak Brown.
Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee
pisi|Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee Kärdla linna piiril, vaade Kärdla poolt Luidja poole Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee (registrinumbriga 80) on üks Eesti tugimaanteedest.
Lembit Koik
pisi|Lembit Koik Lembit Koik (3. september 1929 Tartu – 5. jaanuar 2017) oli eesti ajakirjanik, jurist ja sporditegelane.
Lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristina.
Töötas 1952–1966 info- ja sporditoimetajana ning osakonnajuhatajana Eesti Raadios, Õhtulehes ja Spordilehes.
Aastatel 1966–1989 oli ta bülletääni Nõukogude Õigus peatoimetaja ja 1990. aastal asutas ta ajakirja Eesti Jurist, mille peatoimetaja oli ta 1991. aastani.
Aastail 1991–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe Arnold Rüütli nõunik.
Malahhiit
Pigmendina
Malahhiit kannab värvainete indeksis tähiseid PG 39 (Pigment Green 39) ja C.I. 77492.
McLaren
Ajalugu
McLareni meeskonna asutas 1963. aastal Bruce McLaren.
Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee
See saab alguse Heltermaa külas (Heltermaa sadam). Tee pikkus on 50,2 km. Tee lõpeb Luidja külas. Samas lõpeb ka Emmaste–Luidja maantee. Kärdla linna tänavatena kannab nimesid Heltermaa maantee ja Kõrgessaare maantee. Kõrgessaare alevikus kannab nime Kõpu tee.
Lembit Koik
Sportlase ja sporditegelasena
Sportima suunas teda õpetaja Endel Arand. Tuli 1948–1955 veepallis ÜSK ning Tallinna Dünamo meeskonnas 3 korda Eesti meistriks ja karikavõitjaks. 1950 Spartaki üleliiduliste meistrivõistluste pronks. Kuulus 1948–1955 Eesti veepallikoondisse ning 1946–1947 Tartu Kalevi korvpalli- ja jäähokimeeskonda.
McLaren
Ajalugu
Mercedes-Benz oli partneriks aastatel 1995–2014 ning Honda 2015–2017.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Hostel Looming (MTÜ Pohlad) on õdus ja sõbraliku atmosfääriga taaskasutav ja keskkonda väärtustav hostel Tartus. Nende missioon on olla omanäoline, leidlikkust ja keskkonnahoidu väärtustav ning mõnusat äraolemist pakkuv majutusasutus. Huvitav fakt on see, et 99% kogu sisustusest on lahendatud stiilsete vanade asjade uuele elule äratamisega. Taaskasutus ja keskkonnahoid on nende tegevuses peamised märksõnad.
Ernst Johann von Stackelberg
Mõisad
Oma isa surma järel päris Ernst Johann koos vendadega Stackelbergide hiiglaslikud mõisavaldused Virumaal. 1853. aasta pärandikokkulepe kohaselt siirdusid tema valdusse Hirmuse, Purtse, Püssi ja Voorepera mõis. Ta müüs need juba 1854. aastal oma vennale krahv Otto Magnus von Stackelbergile. 1864. aastal ostis ta parun Axel von der Brüggenilt Kuramaal Talsi kreisis Laidze mõisa, mille pärandas oma pojale krahv Gustav Alexander Erik von Stackelbergile (1853–1917).
Lembit Koik
Sportlase ja sporditegelasena
Hiljem tegutses ta spordiajakirjanikuna ja -ajaloolasena. Oli 1960–1965 Veepalliföderatsiooni esimees, 1959–1967 Jalgpalli- ja Jäähokiföderatsiooni presiidiumi liige, 1989–1998 Eesti spordiseaduse eelnõu töörühma juht, 1995 spordiseltsi Põhjakotkas asutajaid, volikogu esimees ja pikka aega juhatuse liige. Tegutses kohtunikuna (veepallis vabakategooria). Kuulus 1985. aastast Rahvusvahelisse Jalgpalliajaloo ja -statistika Föderatsiooni (ISSHS).
Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige (aastast 1958), auliige (1999). Oli Eesti Spordiajaloo Seltsi liige (aastast 1993), auliige (2002). Eesti Jalgpalliliidu kuldmärk (2019, postuumselt). Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu spordiajakirjanike sektsiooni aseesimees ning Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse esimees ja VEKSA ühingu spordisektsiooni esimees.
Poliitiline tegevus
Eesti Ajakirjanike Liidu esindajana oli ta kutsutud 1987. aastal Loominguliste Liitude Kultuurinõukokku. Loomeliitude ühispleenumil 1.-2. aprillil 1988 tegi ta ettepaneku pöörduda ametlikult NSV Liidu peaprokuröri poole, et tunnistada Eestis 1941. aastal ja sõjajärgsetel aastatel aset leidnud massiküüditamised ebaseaduslikuks ning tühistada nende aluseks olnud õigusaktid.
Ernst Johann von Stackelberg
Mõisad
==Sõjaväeline karjäär ==
McLaren
Ajalugu
2006. aasta hooajal kasutas McLareni meeskond Mercedes FO 108S 2.4 V8 mootorit ja Michelini rehve.
Malahhiit
Pigmendina
Malahhiidi kasutus värvipigmendina ulatub väga kaugetesse aegadesse, arvatavasti on see vanim tuntud roheline pigment. Esineb juba maalingutel Vana-Egiptuse haudades alates 4. dünastiast. Lääne-Euroopa maalikunstis kasutati malahhiiti enim 15. ja 16. sajandil. Pigmendi saamiseks peenestati looduslik mineraal ja pesti saadud pulber veega läbi.
Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee
Sillad Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Ernst Johann von Stackelberg
Perekond
Ernst Johann von Stackelberg abiellus 1851. aastal Pariisis Marie Antoinette de Tamisier'ga (1831–1860), kes oli markii Pierre Alfred de Tamisier' ja Charlotte de Lorme´i tütar. Abielust sündisid:
Kuldriisikas
Kuldriisikas (Lactifluus volemus) on pilvikuliste sugukonda perekonda Lactifluus kuuluv seeneliik.
Ernst Johann von Stackelberg
Sugupuu
Viited:
Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee
Asulad Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel
Heltermaa küla, Aruküla küla, Hilleste küla, Valipe küla, Pühalepa küla, Suuremõisa küla, Kerema küla, Tempa küla, Värssu küla, Hellamaa küla, Reikama küla, Kuri küla, Harju küla, Partsi küla, Palade küla, Sakla küla, Lõpe küla, Paluküla küla, Hausma küla, Linnumäe küla, Kärdla linn, Tareste küla, Risti küla, Malvaste küla, Kidaste küla, Sigala küla, Reigi küla, Rootsi küla, Pihla küla, Kõrgessaare alevik, Jõeranna küla, Paope küla, Luidja küla.
Kuldriisikas
Kuldriisikas liigitati varem riisikate perekonda.
McLaren
Saavutused
McLaren on aastast 1966 (debüüt Monaco Grand Prix'il) Vormel 1 karikasarjas tulnud 12 korda maailmameistriks sõitjate arvestuses: Emerson Fittipaldi (1974), James Hunt (1976), Niki Lauda (1984), Alain Prost (1985, 1986, 1989), Ayrton Senna (1988, 1990, 1991), Mika Häkkinen (1998, 1999) ja Lewis Hamilton (2008).
Svenstorpi loss
thumb Svenstorpi loss (rootsi keeles Svenstorps slott) asub Rootsis Skåne läänis Lundi vallas Lundist 8 km põhja pool.
McLaren
Saavutused
Konstruktorite karikas on võidetud kaheksa korda: aastatel 1974, 1984, 1985, 1988–1991 ja 1998.
Svenstorpi loss
Lossi lasi 1596. aastal ehitada Beata Hvitfeldt, kes oli Taani kuninga Christian IV mõjuvõimas õuedaam. Arhitekt oli Hans Steenwinkel. 1676. aasta novembris peatus enne Lundi lahingut lossis Taani kuningas Christian V. Pärast Rootsile võidukalt lõppenud Lundi lahingut magas Rootsi kuningas Karl XI samas toas ja voodis, kus oli maganud Christian V.
Alates 1723. aastast on loss kuulunud Gyllenkrokide suguvõsale ning praegu elavad siin Nils ja Merrill Gyllenkrok koos perega.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Meditech Estonia (Medi) on 2009. aastal asutatud sotsiaalne ettevõte, mille tegevusaladeks on kaasaegse häirenuputeenuse osutamine üle Eesti, eakate ja puuetega inimeste hoolekande koduteenused ja teised iseseisva turvalise elamise lahendused. Pidevalt käeulatuses olev häirenupp võimaldab vajadusel kohe abi kutsuda ja end kodus turvalisemalt tunda. Sotsiaalvalve teenus aitab eelkõige eakaid, aga ka puuetega inimesi, kes ühtpidi soovivad iseseisvat elu, teiselt poolt aga vajavad kindlustunnet, et kui peaks näiteks inimene kukkuma, aga ise püsti ei saa, siis abi on ühe nupuvajutuse kaugusel.
Lembit Koik
Poliitiline tegevus
Ta osales 1988. aasta 13. aprilli telesaates "Mõtleme veel", kus toodi üldsuse ette kava algatada Rahvarinne Perestroika toetuseks. Samast päevast oli ta tegev rahvarinde algatusrühmas ja -keskuses, mille staap asus Tallinnas Mainoris. Nii eesti- kui ka venekeelse Rahvarinde Teataja esimesed numbrid valmisid 1988. aastal ajakirja Nõukogude Õigus toimetuses.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Merimetsa Tugikeskus on sotsiaalne ettevõte, kelle eesmärgiks on parandada psüühiliste erivajadusega inimeste toimetulekut, pakkudes neile toetust töötamisel ja igapäevastes tegevustes. Nende tugikeskuses on 9 erinevat töötuba, mille tegevustes saavad osaleda kõik neile suunatud kliendid. Neil on oma õmblustöökoda, kus erivajadusega inimesed teevad haiglatele operatsiooniriideid, personali riideid, patsientide pidžaamasid, kitleid, hommikumantleid, aluspesu, öösärke ja veel palju erinevaid tekstiilitooteid.
Lembit Koik
Poliitiline tegevus
1988. aasta oktoobris toimunud Eestimaa Rahvarinde asutamiskongressil pidas Lembit Koik avakõne ja ka juhatas kongressi esimest istungit.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
RuaCrew MTÜ on sotsiaalne ettevõte, mis on loodud 2009. aastal, eesmärgiga ennetada sotsiaalseid probleeme ja õigusrikkumisi noorte seas ning aidata nende lahendamisele kaasa. Nende peamiseks töömudeliks on mobiilne noorsootöö – sotsiaalpedagoogiline mudel, mis hõlmab tänavatööd, nii noortegruppide kui ka individuaalselt noortega ning kogukonna- ja võrgustikutööd. Nad pakuvad teenustest nõustamist, tugiisiku teenust, mentorlust ning erinevaid koolitusi ja rühmatöid noortele, lapsevanematele ja laste ja noortega töötavatele spetsialistidele.
Lembit Koik
Poliitiline tegevus
Rahvarinde lühiajaloo ning tema enda osalemise selles võttis ta kokku 2004. aastal ilmunud raamat "Balti kett".
Teosed
Toimetas ja koostas spordiraamatuid, tegi kaastööd kalendritele ja välismaa ajakirjandusväljaannetele.
Sotsiaalne ettevõtlus
Sotsiaalseid ettevõtteid Eestis
Uuskasutuskeskus on üks Eesti suurim sotsiaalne ettevõte, mille eesmärgiks on saata kasutatud asjad ringlusesse ning muuta uuskasutamine lihtsasti kättesaadavaks ja igapäevaseks kõikidele Eesti inimestele. Nad suunavad puhtad ja kasutuskõlblikud asjad uuesti ringlusesse ning otsivad võimalusi, kuidas vanale asja uus elu anda. Uuskasutuskeskus toetab Heateo Sihtasutust ja teeb tihedat koostööd sihtasutust Tallinna Sotsiaaltöö Keskusega, kellega koos on juba mitu korda korraldatud tasuta asjade turge kodu kaotanud inimestele.
SpeakSmarti tegevusvaldkondadeks on argumenteerimisoskuste koolitus ja konsultatsioon ning arutelude disain ja juhtimine. Nad usuvad, et kõige parem kommunikatsioon ja otsustamisprotsess toimub meeskondades, kus kriitiline mõtlemine, üksteise kuulamine ja argumenteerimine on hinnatud ja kasutatavad oskused. Nad on koolitanud üle 15 000 inimese ning disaininud ja juhtinud üle 150 arutelu. Näiteks koolitavad nad ettevõtete juhte ja töötajaid selles, kuidas kriitiliselt ja analüütiliselt mõelda ning kuidas oma seisukohti argumenteeritumalt sõnastada ja olla parem esineja.
Kuala Lumpur
Kuala Lumpur on Malaisia pealinn ja suurim linn. See asub Malaka poolsaare lääneranniku keskosas.
Kuala Lumpur asub 35 km kaugusel rannikust Gombeki ja Klangi jõe ühinemiskohas, linna nimi tähendab otsetõlkes mudast kahe jõe ühinemiskohta.
Kuala Lumpur on suhteliselt noor linn – selle rajasid hiinlased 150 aastat tagasi 1857. aastal. 19. sajandi lõpul ta hakkas arenema tinakaubanduse keskuse ümber ja on kasvanud väikesest tinakaevandajate asulast miljonilinnaks.
thumb|Tunku Abdul Rahman kuulutab Malaisia iseseisvust Aastatel 1880–1978 oli Kuala Lumpur Selangori pealinn. 1946–1957 oli Briti koloonia (1946–1948 Malaia Liit, 1948–1957 Malaia Federatsioon) administratiivkeskus, 31. augustil 1957 kuulutati välja Malaisia iseseisvus.
Petronase kaksiktorn|pisi Kuala Lumpur on tähtis Malaisia kaubandus-, tööstus- ja rahanduskeskus. Linnas ja selle ümbruses töödeldakse kautšukit, toodetakse palmiõli ja teisi toiduaineid, autosid, elektroonikaseadmeid, põllumajandustehnikat ja tekstiile. Kuala Lumpuri lähedal kaevandatakse inglistina ja kivisütt. Kuala Lumpuris asuvad Riigi Keskpank ja teised suured pangad, fondi- (alates 1978. aastast) ja kaubandusbörsid (alates 1980. aastast), riigiasutuste juhatus jne. Linnas on linnaraudtee. Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam (KLIA) asub Sepangis (1998).
Vaatamisväärsused
Malaisia „vabaduse väljak“ – Padang Merdeka väljak, kus kuulutati välja Malaisia iseseisvus. Väljakul seisab maailma kõrgeim lipuvarras ning seal peetakse ka iga-aastast Merdeka päeva.
Samuti on väljakul linna üks kaunimaid hooneid – mauri stiilis ehitatud Sultan Abdul Samadi maja, mis oli projekteeritud Briti arhitektide poolt 19. sajandi lõpul. Ehitisse kuulub 40 jala kõrgune kellatorn ja vasksed kuplid.
Rahvusmuuseum (Muzium Negara), kus on võimalik tutvuda Malaisias elavate rahvusrühmade ajalooga ja Malaisia taimestikku ja loomastikku mitmekülgselt esitava väljapanekuga. Rahvusmošee (Masjid Negara) oma 75 meetri kõrgusele küündiva minaretiga.
Kaasaegne Kuala Lumpuri sümboliks on maailma kõrgeimate hoonete hulka kuuluv rahvusliku naftakompanii Petronase kaksiktorn (Petronas Towers), mis jäljendab pagoodide ehitusstiili. 1996–2003 oli see oma 88 korrusega (451,9 m) maailma kõrgeim ehitis.
Samuti on muljetavaldav teletorn Menara KL, mis on kõrguselt (421 m) maailmas neljandal kohal. Selle sissepääsu kaunistavad arabeskidest pitskujundid.
Koloniaalstiilis ehitatud rongijaama hoone on ehitatud 1900. aastate alguses. Nüüd on see nii jaam kui ka hotell. Selles Põhja-India arhitektuurist inspireeritud hoones on tähelepanuväärsed võlvid, ilusad spiraalid ja seitsmekujulised minaretid.
Sakarias Jaan Leppik
pisi Sakarias Jaan Leppik (sünninimi Jaan Leppik; varem kasutas nime Jaan J. Leppik; õigeusu vaimulikuna Sakarias Leppik; sündinud 24. juunil 1969 Valgas) on õigeusu kiriku preester, muusik, publitsist, laulu- ja luuletekstide autor ning meedia- ja ühiskonnategelane.
1990. aastate esimesel poolel töötas Leppik Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku diakonina ja peapiiskopi sekretärina.
2002. aastal astus Jaan Leppik õigeusku, 29. jaanuaril 2006 pühitses Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Stefanus ta õigeusu preestriks ning määras teenima Hiiumaa õigeusukogudusi. Aastatel 2011–2014 oli ta Värska ja Saatse koguduse preester. Alates 1. septembrist 2014 on ta Tallinna Issanda Muutmise kiriku abipreester.
Jaan Leppik oli IX Riigikogu liige aastatel 1999–2003. Samuti on ta töötanud Tallinna Linnateatris festivalijuhina ja uudisteagentuuris Baltic News Service välismajanduse uudiste toimetajana. Aastatel 2011–2014 oli ta ka Värska Muusikakooli pärimusmuusika õpetaja. Ta juhib Klassikaraadio hommikuprogrammi ja oli paljude aastate vältel Rahvusringhäälingu saadete autor nii televisioonis kui raadios.
Sakarias Leppik on olnud mitme rahvusvahelise filmifestivali žürii liige, aktiivne Pimedate Ööde Filmifestivali kajastamisel ning juudi süvakultuuri festivali Ariel üks kunstilistest juhtidest.
Vanamuusikaansambli Vox Clamantis asutajaliige alates selle loomisest 1996. aastal. Leppik on olnud Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige, Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi, sihtasutuse Hooliv Eesti nõukogu ja mittetulundusühingu Uus Eesti juhatuse liige. Ta on Vanalinna Hariduskolleegiumi ja Püha Miikaeli kooli muusikaõpetaja.
Isiklikku
Sakarias Jaan Leppik on abielus kommunikatsioonijuht Marion Leppikuga. Peres kasvab kaks poega.
Tarawa South
thumb|300px|South Tarawa asukoht pisi|300px|Tarawa South South Tarawa (kiribati ja inglise keeles Teinainano Urban Council või TUC) on ametlik Kiribati Vabariigi pealinn. Linn asub Tarawa atollil. Teinainano tähendab "masti alumine osa", mis viitab atolli purjelaevaga sarnasele kujule. Geograafilised koordinaadid on 1°19' N 172°58' E.
South Tarawa rahvaarv oli 2020. aastal 63 439 (2005. aastal 40 311 inimest).
South Tarawa koosseisu kuulub neli omavalitsust, kus asuvad erinevad riigiasutused ja peamised ettevõtted. Need omavalitsused on: Betio, Bairiki, Bonriki, Bikenibeu (nad kõik asuvad samanimelistel saartel).
Kõige lõunapoolsemas Betio omavalitsuses asub riigi peamine sadam, atolli peamine elektrijaam, mitu riigiasutust, Mereinstituut (The Maritime Training Institute) jm.
Bairiki omavalitsuses asuvad Presidendi residents, Riigikogu (Ambo saarel), mitu ministeeriumi, Kiribati Riigikohus, postkontor ja linnaturg.
Bonriki omavalitsuses asub South Tarawa suurim 60-kohaline hotell, Haridusministeerium, Õpetajate seminar (The Teachers Training College), riiklik haigla.
Bikenibeu omavalitsuses asub lennujaam ja Keskkonnaministeerium.
Mõnikord nimetatakse Kiribati pealinnaks Bairiki, kus varem asusid Presidendi residents ja Riigikogu.
Bairiki
Bairiki on küla ja saar ning nad on praegu South Tarawa osa. Varem oli ta ise Valitsuse asukoht ja niimoodi Kiribati pealinn. Külas asub üks kolmest Kiribati postkontorist.
Bairiki saar on Tarawa Atolli kõige lõunapoolsem saar. Umbes 9 saart Kiribati territooriumil on suuremad kui Bairiki.
Et tu, Brute?
"Et tu, Brute?" (eesti keeles "Ka sina, Brutus?") on legendi järgi Julius Caesari veidi enne tema mõrvamist öeldud repliik oma heale sõbrale Marcus Junius Brutusele, kes reetis Caesari.
Selline sõnastus on saanud tuntuks William Shakespeare'i näidendist "Julius Caesar", kus see on ainuke ladinakeelne fraas.
Leedu linnade loend
''Siin on loetletud Leedu linnad. Leedus on 103 linna.''
500px|right
Heinrich Jannsen
Heinrich Woldemar Amandus Jannsen (tuntud ka kui Harry Jannsen; 1851–1913) oli eesti ajakirjanik ja rahvusliku liikumise tegelane, Johann Voldemar Jannseni poeg.
Riitsinus
Riitsinus (Ricinus communis) on piimalilleliste sugukonda riitsinuse perekonda kuuluv taim. Troopikas ja lähistroopikas on riitsinus kuni 10 m kõrgune puu, põhjapoolkeral kuni 4 m kõrgune rohttaim. Riitsinuse sorte on 17.
Botaaniline iseloomustus
Riitsinus on varieeruva välisehitusega taim. Põhja- ja Kesk-Euroopas on riitsinus üheaastane rohttaim, Vahemere piirkonnas kahe- kuni kolmeaastane põõsas, troopikas mitmeaastane puu. Riitsinuse lehed on sõrmjagused, kuni 60 cm pikkused, punakat tooni, vahel sinakasrohelised. Taim on tuultolmleja, isas- ja emasõied asuvad samal taimel. Õied on rohelist värvi. Emasõied asuvad üleval, isasõied all. Nii emas- kui ka isasõitel puuduvad kroonlehed. Riitsinuse viljaks on kupar, mis sisaldab kolme seemet. Kupar on punast või rohelist värvi ja kaetud ogadega. Seemned võivad olenevalt taimesordist olla erineva suuruse ja värvusega. Seemned on ovaalsed, 8–18 mm pikkused ja 4–12 mm laiused. Seemnekest on väga sile, õhuke ja õrn. Seemned võivad olla hallid, pruunid, mustad või kirjud. pisi|Ricinus communis pisi|Riitsinuse viljad pisi|Riitsinuse seemned
Riikliku julgeoleku peakomissar
Riikliku julgeoleku peakomissar (vene keeles Генеральный комиссар государственной безопасности) oli NKVD ja NKGB kõrgeim auaste aastail 1935–1945. Vastav sõjaväeline auaste oli Nõukogude Liidu marssal. Madalam riikliku julgeoleku auaste oli riikliku julgeoleku 1. järgu komissar.
Riitsinus
Levila
Riitsinus pärineb Aafrikast ja Indiast, taim on levinud kogu troopikas. Seda kasvatatakse peamiselt Hiinas, Indias, Brasiilias jm. Riitsinust kasvatatakse ilutaimena ka Eestis, kuigi Eesti oludes seemned igal aastal ei valmi.
Riikliku julgeoleku peakomissar
Auaste anti kolmele järjestikusele Nõukogude Liidu siseasjade rahvakomissarile, kes üksteist välja vahetasid ja seejärel hukati. Ühtegi neist pole hiljem postuumselt rehabiliteeritud.
Eesti Raudtee ja Sirbi kirjanduspreemia
Eesti Raudtee ja Sirbi kirjanduspreemia oli kirjanduspreemia, mida aastatel 2004–2007 andsid välja Eesti Raudtee ja ajaleht Sirp aasta elusaima originaalkirjandusteose eest.
Riitsinus
Droog
Droogina kasutatakse riitsinuse seemneid (Ricini semen), millest tehakse õli. Seemned kogutakse enne küpsemist, eemaldatakse seemnekest, õli eraldatakse seemnetest külm- või kuumpressimisel. Saadud õli nimetatakse riitsinusõliks ehk kastoorõliks (lad. k. Ricini oleum, ingl. k. castor oil). Riitsinusõli on viskoosne värvitu või kollakas vedelik, hangunult valkjas savitaoline mass. Riitsinusõli on vähese lõhnaga ja nõrgalt happelise maitsega. 90% maailma riitsinusõlist on valmistatud Brasiilias ja Indias.
Keemiline koostis
Riitsinuse seemned sisaldavad 40–60% ulatuses rasvõli. Rasvõli koostises on kõige rohkem ritsinoolhappe triglütseriidi, mida on 85–90%. Lisaks rasvõlile on seemnetes alkaloidid ja lektiinid, eeskätt mürgine ritsiin, mida sisaldub 2–3%. Ritsiini peetakse üheks kõige toksilisemaks looduslikuks aineks maailmas. Riitsinusõli ritsiini ei sisalda, sest ritsiin jääb õli valmistamisel pressimisjääki ja laguneb kuumpressimisel, kuna tegemist on ebapüsiva ühendiga.
Meditsiiniline kasutamine
Riitsinusõli on meditsiinilistel eesmärkidel kasutatud rohkem kui 4000 aastat. Riitsinusõli võib kasutada sees- ja välispidiselt. Seespidiselt tarvitatuna toimib riitsinusõli lahtistina. 3–5 tundi pärast riitsinusõli manustamist intensiivistub sooletegevus. Õli on väga efektiivne, seetõttu kasutatakse seda sageli seedetrakti puhastamiseks mürgistuste korral. Riitsinusõli soodustab ka sünnitustegevust. Välispidiselt kasutatakse seda nahahaiguste korral. Riitsinusõli soodustab haavade ja põletuste paranemist. Seda kasutatakse ka kosmeetilistel eesmärkidel. Indias määritakse riitsinusõli pärast sünnitust rindadele, et soodustada piima eritumist. Hiinas kasutatakse purustatud riitsinuse seemneid näonärvi halvatuse ravis.
Ohud
Riitsinuse seemned on äärmiselt mürgised. Tugevat mürgistust võivad põhjustada juba 3–4 seemet, 8 seemet on surmav kogus. Mürgistusnähud võivad ilmneda juba pärast ühe seemne söömist. Surmava mürgistuse puhuks vastumürki pole. Mürgistuse tunnuseks on äge kõhulahtisus. Kergema mürgistuse korral on esmaabiks aktiivsüsi või mõrusool. Riitsinusõli ei tohi seespidiselt tarvitada rasedad, alla 12-aastased lapsed ja kroonilise kõhukinnisuse või iileuse (jämesoole sulgus) all kannatajad. Kõhukinnisuse ravil ei tohi õli tarvitada rohkem kui üks kord paari nädala jooksul.
Rüü
Rüü on põhitähenduses kehakate, rõivas, ka eriotstarbeline rõivas, ametirüü. Teises tähenduses kiht, kest, sulestik või miski muu kattev ehk ümbritsev.
Eesti etnograafias oli rüü endisaegne valgest villasest või linasest riidest suvine pikk ülerõivas.
Eesti alad
Rüü oli Ida-Euroopas tuntud peamiselt meeste ja naiste töörõivana. Eesti rüüd vastasid lõikelt ja tegumoelt sama piirkonna pikk-kuuele. Viimati kanti rüüd 19. sajandi II poolel Lõuna-Eestis, eriti Mulgimaal. Saartel rüüd ei kantud. Rüü pandi selga teiste riiete kaitseks, sellega käidi ka karjas. Valmistatud olid rüüd enamasti kimpvoltide või ümberringi voltidega.
Setumaa
Lisaks nimetati rüüks setu naiste valget villasest riidest pikka pidulikku pealisrõivast, väljanägemiselt vene sarafani tüüpi. See oli vööst kurguni nööbitava rinnalõhikuga ning pikkade väga kitsaste liigvarrukatega, mis asusid seljal vöö vahel. Käed pisteti välja avadest, mis paiknesid õlgade kohal. Rüü ääred ja allserv olid kanditud punase paelaga. Vööle seoti kirivöö. Sellist valget rüüd kanti 19. sajandi keskpaigani, hiljem levis setude hulgas venelaste mõjul tumesinine või must varrukateta villane pealisrõivas ehk sukman, samuti argipäevane sinine puuvillasest riidest kitasnik. Neid kanti veel 1920. aastail, valge rüü püsis nende kõrval tavapärase pruudi rõivana.
Kristin Davis
Kristin Landen Davis (sündinud 23. veebruaril 1965 Boulderis Colorados) on Kuldgloobusele ja Emmy auhinnale kandideerinud USA näitleja.
Tema tuntumad rollid on Charlotte York komöödiasarjas "Seks ja linn" (1998–2004) ning Brooke Armstrongi telesarjas "Melrose Place" (1995–1996). Samuti mängis ta filmides "Seks ja linn" ja "Seks ja linn 2".
Teos
Teos on üldmõistes loomingulise tegevuse tulemus. Teosel on enamasti autor. Teos võib olla ka ilma konkreetse autorita (näiteks rahvaloominguteos) või selle autor võib olla teadmata (anonüümne autor). Rahvaloominguteos võib esineda mitmetes teisendites ning aja jooksul muutuda. Teos on originaalne, kui see on autori enda intellektuaalse loomingu tulemus. Teos võib olla ka tuletatud (tuletatud teos), näiteks teose tõlge, algse teose adaptsioon ehk kohandus ning arranžeering ehk töötlus.
Teoseks autoriõiguse seaduse tähenduses loetakse mis tahes originaalset tulemust kirjanduse (kirjandusteos), kunsti (kunstiteos), filmi (filmiteos), muusika (heliteos) või teaduse (teadusteos) valdkonnas, mis on väljendatud mingisuguses objektiivses vormis ja on selle vormi kaudu tajutav ning reprodutseeritav kas vahetult või mingi tehnilise vahendi abil.
Autorikaitse all oleva loomingulise tegevuse tulemuste liigid
Teosed, millele tekib autoriõigus, on näiteks:
Kaitse alla kuuluvad ka teose loomise vaheetappide resultaadid (eskiisid, visandid, plaanid, joonised, peatükid, arvutiprogrammi loomise lähtematerjal jms ning teose originaalne pealkiri ehk teose nimetus.
Loomingulise tegevuse tulemuste liigid, mis ei kuulu autorikaitse alla
Kaitstud ei ole ning autoriõiguse seadust ei kohaldata:
Võrtsjärv
pisi|Võrtsjärv pisi|Droonivideo Võrtsjärvest ja Vaibla külast 2022. aasta augustis Võrtsjärv on suurim tervikuna Eesti territooriumil olev järv. Suuruselt jääb see alla Peipsile, millest osa asub Venemaa piirides.
Võrtsjärv piirneb kolme maakonna (Viljandi, Tartu ja Valga) ja kolme vallaga (Viljandi, Elva ja Tõrva vald). Neis valdades elab ligikaudu 21 000 inimest.
Nimi
Paul Ariste hinnangul on Võrtsjärv soomeugrieelne kohanimi. Paul Alvre seostab seda aga murdesõnaga võrrits ("pillirooväli, umbe kasvava järve kõrkjatihnik"), mis tema arvates iseloomustab hästi kõrkjatesse kasvanud kallastega Võrtsjärve. Vananenud nimi on Virtsjärv.
Võrtsjärve esmamainimine pärineb Henriku Liivimaa kroonikast, kus seda nimetatakse Worcegerwe, Worcegerrewe ja võib-olla ka Wordegerwe.
Üldandmed
Võrtsjärv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Võrtsjärve voolab 18 jõge ja oja, suurimad neist on Väike Emajõgi, Õhne ja Tänassilma. Kevaditi voolab Võrtsjärve Järvejõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Emajõgi.
pisi| Võrtsjärv
Võrtsjärv on tekkinud mandrijää tekitatud madalasse lohku. Minevikus läbis Võrtsjärve Pärnu–Viljandi–Tartu–Peipsi veetee, mis on maakerke tagajärjel kadunud.
Suurem osa rannast on madal, niidune, kohati ka liivane või kivine. Kõrgemat randa esineb vaid idas, Vehendi kohal ja Tammel. Võrtsjärve kitsenev lõunaosa on mudane ja taimestikurikas.
Võrtsjärve valglal elab ligi 100 000 inimest.
Kliima
Aasta keskmine õhutemperatuur on 4,9 °C. Sademeid langeb keskmiselt 591 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on Võrtsjärv parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi on Võrtsjärve kliimatüüp Dfb, mida iseloomustab mõõdukalt külm talv ning jahe suvi. Talvel on järv külmunud keskmiselt 135 päeva jooksul.
Elustik
Järves elab 35 (teistel andmetel 27) liiki kalu. Võrtsjärve ääres pesitseb palju linde ning järv on tähtis peatuspaik ka rändlindudele.
Tuntuim Võrtsjärve asukas on angerjas. Angerjas on Võrtsjärve looduslik liik, kuid pärast paisu ehitamist Narva jõele on angerjate loomulik rändetee ära lõigatud. Seetõttu on tänapäevased Võrtsjärve angerjad sinna inimeste poolt sisse lastud.
Probleemid
thumb|2006. aasta madala veeseisu ajal paljandunud järvepõhi [[Valma juures]] Suurimad probleemid on liigtoitelisus ja kalameeste arvates ka veepinna taseme kõikumine. Pärast kuiva suve on järve veetase madal ning talvel tekib hapnikupuudus, mis hukutab suure osa kalu. Viimane suur sügisene madal veeseis oli 2006 aastal, kus järve madalas põhjaosas paljandus järvepõhi kuni paarisaja meetri laiuselt paljude kilomeetrite pikkusel rannaalal. Kuna kalurid lasevad Võrtsjärve angerjamaime, on nad huvitatud oma raha tagasisaamisest täiskasvanud angerjate näol. Kalurite plaan on reguleerida järve veetaset, ehitades selleks tammi Emajõe lähtele. See plaan pole seni teostunud ning järv saab elada ühes rütmis loodusega.
Aastas püütakse Võrtsjärvest ligikaudu 250 tonni kala.
Kaitse
2000. aastal moodustati Võrtsjärve Sihtasutus, mille peaeesmärgiks on Võrtsjärve puhkemajanduse ja kaitse korraldamine.
Järv veeteena
Võrtsjärvel oli XX sajandi algusaastatel kolm suuremat sadamat. Need asusid Oius, Tarvastus ja Jõesuus. Lisaks suubus Võrtsjärve veel vähemaid jõgesid, mil oli ka mõningane tähtsus veeteedena. Järvest väljuva Emajõe kõrval olid laevatatavatena ära toodud veel Tänassilma jõgi, Väike-Emajõgi, Suislepa jõgi ja Tarvastu jõgi. Tarvastu oli sealjuures üksnes laevatatav, puitu sellel ei parvetatud.
Kevin Costner
Kevin Costner (sündinud 18. jaanuaril 1955) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -režissöör.
Tunnustus
On pälvinud ka 6 Kuldvaarikat, neist kolm halvima näitleja kategoorias osatäitmiste eest filmides "Robin Hood: Varaste prints", "Wyatt Earp" ja "Postimees". Kokku on ta kogunud 16 Kuldvaarika nominatsiooni.
Pete Postlethwaite
Filminäitlejana lõi Pete Postlethwaite kaasa ligemale 90 filmis. Ta on mänginud Bryan Singeri filmis "Tavalised kahtlusalused" (1995), Baz Luhrmanni "Romeo + Juliet" (1996), Mark Hermanni "Brassed Off", Steven Spielbergi filmis "Jurassic Park: kadunud maailm" (1997) ja Fernando Meirellese "Ustav aednik" (2005).
Aastal 1994 mängis ta Jim Sheridani filmis "Isa nimel", mille eest kandideeris parima meeskõrvalosa Oscarile.
Aastal 2010 mängis ta muuhulgas Christopher Nolani filmis "Algus" ja Ben Afflecki krimifilmis "Külm linn".
Pittsburgh Steelers
pisi|Steelersi mängijad (nr 7 on [[Ben Roethlisberger)]] pisi|[[Heinz Field]] Pittsburgh Steelers on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Pittsburgh ja kodustaadion Heinz Field.
Steelers mängib konverentsi AFC Põhjadivisjonis koos Baltimore Ravensi, Cleveland Brownsi ja Cincinnati Bengalsiga.
Spordiklubi asutati 1933. aastal Pittsburgh Piratesi nime all. Meeskonna värvid on must, kollane ja valge.
1940. aastal sai klubi oma praeguse nime - Steelers.
1943. aasta hooajal oli klubi sunnitud ühinema Philadelphia Eaglesiga ühiseks klubiks, mida mitteametlikult kutsutakse Steagles, kuna paljud mõlema klubi mängijad olid Teise maailmasõja tõttu kutsutud sõjaväeteenistusse. 1943. aasta hooaja mängijad olidki enamasti kas tervislikel põhjustel (näiteks lampjalgsuse tõttu) või vanuse tõttu teenistuskõlbmatud, või sõjaväelased, kes olid saanud loa mängida. 1944. aasta hooajal pidi klubi mängima ühtses klubis koos Chicago Cardinalsiga (nüüd Arizona Cardinals). Seda ühendklubi kutsuti Card-Pittiks. 1945. aasta hooaeg algas aga pärast sõja lõppu ning Steelers sai jälle iseseisvalt mängida.
Oma konverentsi meistri tiitli on Steelers võitnud aastatel 1974, 1975, 1978, 1979, 1995, 2005, 2008 ja 2010. Oma divisjoni meistriks on meeskond tulnud 20 korda ja väljalangemismängudeni jõudnud 26 korda.
Meeskonna mängujuht (quarterback) on alates 2004. aastast Ben Roethlisberger.
2010. aasta hooajal tuli Steelers oma divisjoni ja konverentsi meistriks. 6. veebruaril 2011 oli ta Super Bowlis vastamisi Green Bay Packersiga ja kaotas 25–31.
Eesti Aleksandrikooli liikumine
Eesti Aleksandrikooli liikumine (ka Aleksandrikooli liikumine) oli eestlaste ärkamisaja olulisemaid rahvaaktsioone, mille eesmärgiks oli rajada eestikeelne kõrgem õppeasutus, mille kursus vastaks ligilähedaselt kreiskoolile.
Aleksandrikooli mõtte algatajaks olid kooliõpetajad Jaan Adamson ja Hans Wühner, kes leidsid, et eestlased pärisorjusest vabastanud keisri Aleksander I mälestust aitaks eestlaste seas kõige paremini jäädvustada temanimeline eestikeelne kõrgem õppeasutus. Aleksandrikooli asutamise mõte tekis esimest korda 1860. aastal Jaan Adamsonil kojusõidul Viljandist Paistus „Mundsu” talu nõmmes lähikonna taluperemeestega rääkides (teistes allikates viidatakse küll Holstre kandile). Sõltumata sellest, kus sündmus täpselt aset leidis on kindel see, et Aleksandrikooli idee algatajad olid sel ajal aktiivselt tegevad just Paistus - Pulleritsu koolmeister ja Paistu kiriku organist Jaan Adamson ja Paistu Kihelkonnakooli esimene juhataja Hans Wühner (hilisem Tarvastu köster).
Mõte tekkis 1860. aastatel, kuid leidis suurema poolehoiu 1870. aastatel, pärast I üldlaulupidu. 6.–7. juulil 1870 moodustati Eesti Aleksandrikooli peakomitee, mis hakkas koordineerima linnades ja kihelkondades asuvaid abikomiteesid. Liikumise keskuseks kujunes Tartu ja selle juhiks, Peakomitee presidendiks, sai Jakob Hurt.
Aleksandrikooli komiteede eesmärgiks oli kooli avamiseks raha kogumine, peakomitee pidi aga hea seisma selle eest, et seda kasutataks sihtotstarbeliselt. Peale selle tegeleti komiteedes ja eriti peakomitees aga ka eesti rahvusküsimuste arutamisega, peakomiteed on nimetatud ka eestlaste esimeseks parlamendiks. Liikumise kõrgajal, 1883. aastal oli üle Eesti moodustatud 139 ning väljaspool Eestit 7 abikomiteed.
Liikumises tekkis lõhe 1883. aastal, kui Johann Köler soovis võtta Aleksandrikooli Peakomiteelt 20 000 – 30 000 rubla laenu Krimmis ostetud mõisa eest tasumiseks. Selleks ajaks oli peakomitee käsutuses juba üle 80 000 rubla ning peakomitee otsustas raha laenata, kuid president Jakob Hurt kartis, et Köleri kätte antud raha enam tagasi ei saada ning keeldus laenu andmast. Köleri pooldajad korraldasid seepeale Hurda tagandamise ja Köleri presidendiks valimise. Hurt keeldus aga presidendi kohalt lahkumast ning pöördus kaebusega Liivimaa kuberneri poole. Tüli lõppes sellega, et valitsus võttis Aleksandrikooli jaoks kogutud raha (enam kui 104 000 rubla) enda hoole alla, peakomitee ja abikomiteed aga saadeti laiali.
1888. aastal avati Eesti Aleksandrikool Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas mitte eesti-, vaid venekeelsena. Võimudepoolseks järeleandmiseks oli vaid see, et eesti keel oli koolis kohustuslikuks õppeaineks. Rahvas hindas ka seda, et koolil oli põllumajanduslik kallak.
Kollane pilvik
Kollane pilvik (Russula claroflava) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seeneliik.
Seen kasvab Eestis koos kasega kaasikutes, kase-segametsades ja rabades. Lõuna-Eestis sagedasem. Levinud juulist oktoobrini.
Seen on noorelt erkkollane, vanemana hallikaskollane. Kübara läbimõõt on 5–10 cm. Kübar on algul kumer, hiljem lame ja nõgus. Jalg on kõva, noorelt valge, mõnikord kollakas.
Kollast pilvikut võib süüa ilma kupatamata. Seent võib külmutada või kuivatada.
FA Community Shield
FA Community Shield (Football Association Community Shield; varem Charity Shield) on iga-aastane jalgpallimatš Premier League'i ja FA Cupi võitjate vahel. Mäng toimub Wembley staadionil ja võitnud jalgpalliklubi saab auhinna üheks aastaks endale; iga jalgpallur saab ka individuaalse medali. Kui hooaja Premier League'i ja FA Cupi võidab sama klubi, on tema vastaseks Community Shieldi mängus liigas teise koha saanud meeskond.
John Stuart Mill
John Stuart Mill (20. mai 1806 London – 8. mai 1873) oli inglise filosoof ja majandusteadlane, üks mõjukamaid 19. sajandi liberaalsetest mõtlejatest.
Milli sotsialismi ja elitarismi käsitlevate vaatepunktide kohta on vastuolulisi hinnanguid. Mill ise pidas end sotsialistiks ning mida vanemaks ta sai, seda enam on ka tema töödes näha kaldumist sotsialismi poole. Näiteks ei pidanud Mill eraomandit lõplikult puutumatuks ja pühaks, vaid pidas sotsiaalse heaolu suurendamise nimel täiesti mõeldavaks selle asendamist mingi muu süsteemiga. Milli ei saa siiski pidada tavapärases mõttes sotsialistiks, vaid "sotsialismi" all tuleb eelkõige näha tema kriitikat kapitalistliku süsteemi pihta ja tema nägemust endast kui reformaatorist, mida paljuski mõjutas 19. sajandi Inglismaa romantism ja utoopiline sotsialism.
Ta tegeles ka teadusfilosoofilise küsimusega falsifikatsiooni tingimustest.
Rock My Life
Lugude nimekiri
Maxi CD singel
John Stuart Mill
Elulugu
pisi|vasakul|John Stuart Mill John Stuart Mill sündis Londonis Pentonville'is James Milli vanema pojana. Ta oli kolmeaastane, kui isa hakkas talle kreeka keelt õpetama. Kaheksaselt oli Mill juba lugenud Platonit, Diogenes Laertiost ja Xenophoni originaalis. 12-aastaselt õpetas John Aristotelese ja Aristophanese lugemise, aritmeetika ja geomeetria harrastamise vahepeal oma õdedele-vendadele ladina keelt. Kuni 1822. aastani oli Mill vaid väga haritud, üksildane ja kinnine nooruk, kuni ta avastas Jeremy Benthami ja utilitarismi.
Rock My Life
Lugude nimekiri
CD singel
John Stuart Mill
Elulugu
1818. aastal tutvus ta oma isa sõprade David Ricardo, Joseph Hume'i ja Jeremy Benthamiga. Järgmisel aastal, olles läbinud poliitökonoomia täies mahus, reisis ta Prantsusmaale, kus kohtus ka Jean-Baptiste Sayga. 1823. aastal asus Mill tööle Briti Ida-India Kompaniisse ja avaldas kolm kirja Wickliffe'i nime all, pärast seda jätkas oma kirjutiste korrapärast avaldamist tuntud väljaannetes.
1826. aastal elas Mill läbi kriisi, mille tagajärjel ta pöördus seni isa ja Benthami tallatud rajalt kõrvale, huvitus hoopis luulest ja kujutlusvõimest. 1830 kirjutas ta 5 esseed teemal "Some Unsettled Questions of Political Economy". 1843 kirjastati tema "System of Logic" ja 1845 kirjutas ta müügiedu ja hulga kordustrükke saavutanud "Poliitilise ökonoomika alused". 1851. aastal abiellus ta Harriet Tayloriga, aga abielu kestis vaid 6 aastat. Pärast Harrieti surma avaldas ta nende koostöös valminud "Vabadusest", selle talle pühendades. 1863 avaldati "Utilitarianism". 1865 valiti Mill parlamenti. Kuni oma surmani aastal 1873 jätkas ta tegutsemist sotsiaalse reformaatorina, avaldades mõtteid surmanuhtlusest, naiste õigustest (1869 "The Subjection of Women"), valitsuse reformist, Iirimaast, orjusest ja representatiivset demokraatiast (1861 "Considerations on Representative Government").
"Vabadusest"
Teos ilmus 1859. aasta alguses.
"Vabadusest" (inglise keeles "On Liberty") muutus peagi pärast ilmumist klassikaks. Milli ajal oli tema nägemus vabaduse piiridest uus ja radikaalne poliitiline, sotsiaalne ja majanduslik doktriin. Essees "Vabadusest" sõnastaski Mill vabaduse piiride põhiprintsiibi – üksikisiku või isikute vabadust piiraku ainult võimalik kahju, mis selle vabaduse kasutamisest võib teis(t)ele inimes(t)ele sündida – ja kirjeldas selle printsiibi konkreetseid rakendusi.
Mill tunnistas, et kooseksisteerimiseks on vaja reegleid ja seadusi, kuid samas arvas, et ühiskond ei tohiks sekkuda asjadesse, mis puudutavad ainult inimest ennast. Vabadus on Milli jaoks üheaegselt hüve iseeneses ja teiste hüvede algallikas. Vabaduse paariline, peaaegu sama tähtis kui vabadus ise, on inimese individuaalsus. Need kaks on Milli arvates nii aineliste kui vaimsete väärtuste algallikad.
Tema positivistlik filosoofia rajaneb väitel, et tunnetuse objektiks saavad olla ainult aistingud; mateeria on püsiv aistingute võimalus. Mill arendas induktiivset loogikat ja sõnastas põhjuslike seoste uurimise meetodid. Milli liberalism tugineb utilitaristlikule põhjale ja vastandub Locke'i klassikalisele loomulike õiguste liberalismile. Kuulus põhimõte, mille Mill oma teoses "Vabadusest" teatavaks tegi, on suunatud indiviidi vabaduse kaitseks tegutseda oma eesmärkide saavutamise nimel:
"Poliitilise ökonoomia alused"
pisi|"Essays on economics and society", 1967 Milli kuulsaim töö oli "Poliitilise ökonoomia alused" ("The Principles of Political Economy"). Mill rajas selles oma teooriad inimeste omakasule. Mill väitis, et
Mill uuendas arusaamu majandusest, samas on tema tulemused väga laialiulatuvad. Teda peetakse viimaseks, kes suutis haarata majandusteaduse kõiki valdkondi, kaasates ka filosoofilised tagamaad.
Leedu jõgede loend
''Siin on loetletud Leedu jõgesid.
Aedmonarda
pisi|Aedmonarda
Aedmonarda (Monarda didyma) on huulõieliste sugukonda monarda perekonda kuuluv püsik.
Monarda perekond sai nime hispaania arsti ja botaaniku Nicolas Bautista Monardese järgi.
Ajalugu
Aedmonarda pärineb Põhja-Ameerikast. Taime avastasid indiaanlased praeguse USA New Yorgi maakonna Otsego (osadel andmetel Oswego) piirkonnast. Indiaanlased keetsid taimest teed kulinaarsetel ning meditsiinilistel põhjustel.
Valged asunikud võtsid piirkonda jõudes taime omaks ja seda hakati kasutama teepõõsalehtede aseainena (oswego tea). Suurema populaarsuse sai see 1773. aastal nn Bostoni teejoomise järel, kui uusasunikud olid India musta tee kõrge hinna protestiks teelastid üle parda visanud.
Kolonistid hindasid ka aedmonarda õite ilu ning kasvatasid seda oma aedades. Taim ületas ookeani 18. sajandi keskel, kui John Bartram saatis seemned Inglismaale, kust omakorda levis taime populaarsus üle Euroopa.
Kirjeldus
Aedmonarda on kasvult 60–70 või kuni 100 cm kõrgune põõsasjas rohttaim. Varred on neljakandilised. Taime lehed on piklikmunajad, karvased, teritunud, tumerohelised, mõnikord punakad. Õiekroon on enamasti sarlakpunane, kuid eri sortidel võib õite värvus olla lillakas, roosa.