cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mait Pärt
Teenis aega Tallinna lähistel piirivalvekordonis, seejärel töötas viis aastat Tallinna Sanitaartehniliste Tööde Valitsuses meistri ja töödejuhatajana, siis kolm aastat osakonnajuhatajana. Oli Siseministeeriumi konstrueerimisbüroo insener ning kaks aastat tootmiskoondises Mistra juhtiv konstruktor ning siis aasta Kultuurimälestiste RPI juhtiv insener. 1980. aastal kolis Saaremaale, kus algul töötas Kingissepa rajooni Põllumajandusvalitsuses, hiljem 15 aastat AS Saare Ehitusprojektis vaneminsenerina ja tehnoloogiaosakonna peainsenerina. Seejärel töötas Kuressaare veevärgis klienditeeninduse osakonna juhataja ja juhataja asetäitjana.
Kustav Soosild
Ta sai Eesti meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha aastatel 1924 ja 1925.
Mait Pärt
Tema karikatuure on avaldatud ajalehtedes Harju Elu, Kommunismiehitaja ja Meie Maa. Kokku on trükis avaldatud üle 1000 tema karikatuuri.
Kustav Soosild
Ta osales 1926. aastal poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) ühe korra Eesti ja Soome maavõistlusel, kus kaotas oma kohtumise ning ühe korra Eesti ja Läti maavõistlusel, kus kaotas samuti oma kohtumise.
Ta võitles teises maailmasõjas vabatahtlikuna idarindel. Arvatavasti sai ta rindel haavata ning suri 4. veebruaril 1944 Białystokis, mis tol ajal oli kaugel rinde tagalas.
Kogumispension
Kogumispension on perioodilistest sissemaksetest kogunenud summast makstav pension.
Roman Rugin
Roman Prokopjevitš Rugin (Ругин Роман Прокопьевич; 31. jaanuar 1939 Pitljar, Jamali Neenetsi autonoomne ringkond – 9. september 2016 Salehard) oli handi kirjanik ja ajakirjanik, õppejõud.
Kogumispension
Kogumispension jaguneb kohustuslikuks ja vabatahtlikuks ning neid nimetatakse pensionisüsteemi teiseks ja kolmandaks sambaks (esimene on riiklik pension). Kohustusliku kogumispensioni korral määrab seadus, kui palju tuleb pensionikontole maksta, vabatahtlikus kogumispensionis määrab seda maksja ise.
Kuulsuse narrid (film)
"Kuuluse narrid" on mängufilm, mis on filmitud Eduard Bornhöhe samanimelise jutustuse ainetel.
Roman Rugin
Roman Rugin oli nende luuletajate hulgas, kes pärast 1960. aastat mitmekesistuma hakanud handi luules esile kerkis.
Kuulsuse narrid (film)
Algmaterjal
Filmi aluseks on Bornhöhe 1892. aastal ilmunud satiirilise jutukogu "Tallinna narrid ja narrikesed" esimene osa "Kuulsuse narrid", milles kirjeldatakse kahe saamatu, kuid kõrgelennuliste unistustega mehe, leiutaja Jaan Tatika ning luuletaja Saalomon Vesipruuli toimetamisi ja ettevõtmisi 19. sajandi lõpu Tallinnas. Mõlemad peategelased on saanud eesti kultuuris arhetüüpseteks, neid kasutatakse sageli võrdkujudena.
Sisu
Mängufilm viib vaataja aega, kus eestlaste rahvuslik iseteadvus oli alles tärkamas. Komöödiafilmi peategelasteks on mehed, kelles pakitseb soov oma rahvale midagi igavikulist kinkida – olgu selleks siis õhus lendav imemasin või maakeeli kirja pandud väärtkirjandus.
Kolkakülast saabub provintsilinna Saalomon Vesipruul, kes pärast mitmeid põrumisi erinevates ametites, otsustab edu saavutada vabakutselise kirjanikuna. Ta rendib endale väikese toakese. Paraku pole Vesipruuli kirjanduslikud kavatsused määratud teostuma, sest uude ametisse sisse elades tutvub ta oma naabri – looduseuurija ja leiutaja Jaan Tatikaga. Saatuse tahtel ei sünni tutvusest suurt ja südamlikku sõprust, otse vastupidi – tekib vastastikune vihkamine. Olukorda teeb keeruliseks seegi, et Saalomon näeb korteriperenaises oma muusat, kuid ka Jaan Tatikal on Agnesega omad plaanid. Perenaisele on silma visanud ka liiakasuvõtjast Värdi, kellel on kahtlaselt tihti Agnese juurde asja. Agneselgi on omad soovid ja unistused – tuleb leida armastus, kes suudaks olla isaks tema väänkaelast pojale.
Mängufilmi treiler.
Mart Laanemäe
pisi|Mart Laanemäe (2015) William Mart Laanemäe (sündinud 21. juunil 1959 Vancouveris Kanadas) on Eesti diplomaat.
1999–2003 oli ta Eesti suursaadik Austrias, Slovakkias, Ungaris. 2008–2012 ja 2016–2019 oli ta Eesti suursaadik Saksamaal.
2020. aastast on ta Eesti suursaadik Taanis.
Sverre Kjelsberg
Aastail 1963–1967 oli Kjelsberg ansambli The Pussycats laulja ja bassimängija.
Koos Mattis Hættaga esindas lauluga "Sámiid Ædnan" Norrat 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul teenis 15 punktiga 16. koha.
2010. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Juunioride põhja suusaalade 2010. aasta maailmameistrivõistlused olid 34. juunioride suusaalade maailmameistrivõistlused ja viiendad kuni 23-aastaste murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlused''', mis toimusid Saksamaal Hinterzartenis 24.–31. jaanuarini. Võistlustel osalesid 39 riigi sportlased. Algselt pidi osalema 40 riiki, kuid Alžeeria loobus osalemast. Võistlustel toimus 20 võistlust kolmel spordialal: suusahüpped, murdmaasuusatamine ja kahevõistlus. Medalite arvestus oli ületamatult parim Norra (8 kulda, 7 hõbedat, 5 pronksi).
Ḩadīth
Ḩadīth (araabia keeles حديث‎ 'jutustus') on pärimus islami prohveti Muhamedi ütlustest ja tegudest, mida Muhamedi järglased suuliselt edasi andsid ning mitu põlvkonda pärast prohveti surma kokku kogusid ja kirja panid. Iga hadith ' i puhul on leitud ja välja toodud inimesed, kes seda lugu kuulsid ja edasi andsid. Nende allikate järgi määratakse narratiivi usaldusväärsus.
Suuliselt edasi antud ja hadith ' idena kirjapandud islami püha pärimus prohvet Muhammadi tegudest ja ütlustest moodustab islami sunna ehk tava.
Joseph Schacht kirjeldab hadith ' i kui sunna dokumentatsiooni.
Kummolovo
pisi|Küla plaan (1860) Kummolovo (vene Куммолово) oli küla Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis. Tänapäeval on küla elaniketa ja see on kustutatud Venemaa asulate registrist.
Küla on esimest korda mainitud 1500.
1928 elas külas 106 inimest.
Küla hääbus Teise maailmasõja ajal.
Bernd Mützelburg
Bernd Mützelburg (sündinud 17. jaanuaril 1944 Mainzis Saksamaal) on endine Saksamaa diplomaat.
1995–1999 oli ta Saksamaa suursaadik Eestis.
1999 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa suursaadikuna Eestis.
Ninakõrvalurked
thumb| 300px|Ninakõrvalurked: 1. otsmikuurked (Sinus frontalis) 2. sõelluu-urked (Cellulae ethmoidales) 3. kiil- ehk põhiluuurked (Sinus sphenoidalis) 4. ülalõuaurked (Sinus maxillaris)
Ninakõrvalurked (ladina keeles Sinus paranasales) on ninaõõnt ümbritsevates luudes asetsevad limaskestaga kaetud õhuruumid. Ninakõrvalurked osalevad sissehingatava õhu soojendamises ja on ka hääle resonaatoriteks.
Arlene Foster
Arlene Isabel Foster (neiuna Kelly; sündinud 3. juulil 1970 Enniskillenis Fermanaghi krahvkonnas) on Põhja-Iirimaa poliitik, ta kuulub Demokraatliku Unionistliku Partei ridadesse. Ta oli 11. jaanuarist 2016 kuni 9. jaanuarini 2016 Põhja-Iirimaa esimene minister.
Tsütokroom P450 2D6
Tsütokroom P450 2D6 on ensüüm, mis kuulub tsütokroom P450 süsteemi. Inimesel kodeerib tsütokroom P450 2D6 sünteesi geen CYP2D6.
Adamsi maakond (Illinois)
Adamsi maakond (Adams County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Quincy.
Ajalugu
Maakond moodustati 1825. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 67 103.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Viinamonopol
Viinamonopol (harvemini ka alkoholimonopol) on ainuõigus kaubelda alkohoolsete jookide ja piiritusega.
Venemaa keisririigis kehtis viinamonopol aastatel 1894–1914 ja Balti kubermangudes 1900–1914, seejärel kehtestati Esimese maailmasõja ajaks kuiv seadus (5. septembril 1914) ja paljud alkohoolseid jooke tootnud ettevõtted suleti. Eestis kehtis viinamonopol alates 1918. aastast kuni taasiseseisvumiseni.
Viinamonopolist saadud tulu moodustas Venemaa keisririigis 30%, maailmasõdadevahelises Eestis 15% riigitulust.
Lepingust taganemine õiguskaitsevahendina
Lepingust taganemine (inglise keeles withdrawal from a contract) on lepingupoolte lepingueelse olukorra taastamine. Lepingust taganemine on üheks õiguskaitsevahendiks, mis on reguleeritud võlaõigusseaduse üldosa §-s 116. Lepingust taganemise tagajärgi ja formaalseid eeldusi reguleerivad VÕS §-d 188–193.
Lepingust taganemine on sekundaarne õiguskaitsevahend, st üks lepingupool saab lepingust taganeda üksnes juhul, kui võlgnik ei täitnud võlausaldaja esmaseid nõudeid (nt täitmisnõude või kahjunõude mittetäitmine) või kui teine lepingupool rikkus lepingut oluliselt. Lepingust taganemise eesmärgiks on kaitsta lepingupooli olukordades, kui teine pool rikub lepingut sellises ulatuses, et kahjustatud pool kaotab huvi lepingu jätkamise vastu.
Oluline lepingurikkumine
Oluline lepingurikkumine on olukord:
Lepingust taganemise eeldused
Lepingust taganeda on võimalik kehtiva lepingulise suhte korral. Taganeda ei saa kehtetutest lepingutest, sest kehtetutel lepingutel pole õiguslikku toimet juba algusest peale.
Taganemise eelduseks on lisaks veel see, et üks pooltest on lepingut rikkunud. Lepingu rikkumine võib olla kohustuse mitte täitmine või mittetäielik täitmine, hilinenud täitmine või ebakvaliteetne täitmine.
Täiendav tähtaeg
Oluliseks lepingust taganemise eelduseks on, et võlausaldaja on võlgnikule andnud täiendava tähtaja kohustuse täitmiseks. Kui võlgnik ei täida ka täiendava tähtaja jooksul nõutavat kohustust (nt lepingu täitmisnõue või kahjunõue), võib võlausaldaja lepingust taganeda. Selle eesmärgiks on see, et võlgnik saaks viia enda käitumise lepinguga kooskõlla, heastada võlausaldajale rikkumine ja anda kannatanud lepingupoolele kindlus, et lepingut täidetakse ka tulevikus.
Täiendavat tähtaega ei pea määrama olulise lepingurikkumise korral.
Lepingust taganemise formaalseks eelduseks on taganemisavalduse tegemise teisele lepingupoolele.
Lepingust taganemise tagajärjed
Lepingust taganemise korral reguleerivad lepingu tagasitäitmise kohustust VÕS §-d 189, 190 ja 191. Nende sätete eesmärgiks on poolte asetamine olukorda, milles nad olid enne lepingu sõlmimist.
Lepingust taganemise korral saab kumbki pool nõuda lepingu alusel üleantu tagastamist ning sellega seotud kasu või muude viljade tagasi andmist juhul, kui ta ka ise tagastab kõik üleantu (VÕS § 189 lg 1). Taganemisest tulenevad kohustused peavad lepingupooled täitma ühel ajal, millele kohaldatakse kohustuste täitmisest keeldumise regulatsiooni vastastikuse lepingu puhul (VÕS § 111).
VÕS § 189 lg 2 puhul on tegemist sättega, mis reguleerib olukordi, kus lepingu alusel üleantu tagastamine ei ole võimalik ja alternatiivseks tagasitäitmiseks on üleantu väärtuse hüvitamine. Nendeks võivad olla olukorrad, kus:
Juhul, kui üleantud asi on halvenenud ja see ei ole tingitud asja korrapärasest kasutamisest (nt on teine pool lepingueset lohakalt hoidnud), tuleb ka siis hüvitada eseme väärtus sellises ulatuses, mis osas see vähenes.
Hüvitamisele võib kuuluda ka saamata jäänud viljade või muu kasu väärtus (nt saamata jäänud tulu), seda juhul, kui üks lepingupool jäi ilma kasust, mida tal oleks olnud võimalik korrektse kasutamise korral teenida.
Samuti tuleb hüvitada teisele poolele vajalikud kulutused, mida nad asjale tegid. Vajalike kulutustega on tegemist siis, kui need on tarvis asja säilitamiseks või kaitsmiseks osalise või täieliku hävimise eest. Muud kulutused, mis ei ole vajalikud asja säilitamiseks või kaitsmiseks, tuleb korvata teisele poolele alusetu rikastumise sätte alusel (VÕS § 1042) ja seda juhul, kui teine lepingupool on tänu tehtud kulutustele alusetult rikastunud.
Tagasitäitmise välistamine
Juhud, mil lepingupool ei ole kohustatud talle üleantud eset tagastama või selle väärtust hüvitama, on sätestatud VÕS-s § 190. Nendeks olukordadeks on:
Folklore Fellows' Communications
Folklore Fellows' Communications (lühemalt FF Communications või FFC) on folkloristikaväljaanne, mida annab välja Soome Teaduste Akadeemia. Väljaande toimetuskolleegiumisse kuuluvad võrgustiku Folklore Fellows liikmed.
Väljaanne ilmub aastast 1910 Helsingis.
Linnaru mäed
Linnaru mäed on kõrgendikud Kõpu poolsaarel, halduslikult Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kõrgendikud on arvele võetud ürglooduse objektina. Kõrgendikke kaitstakse Kõpu looduskaitseala koosseisus.
Kõrgendikud on geoloogiliselt endisaegsed rannaastangud ja luited.
Peter Reinhold von Sivers
Peter Reinhold von Sivers (13. (ukj 24.) mai 1760 – 9. (ukj 21.) aprill 1835 Heimtali) oli põllumees ja Liivimaa rüütelkonna tegelane.
Elulugu
Ta sündis Õisu mõisniku Friedrich Wilhelm von Siversi (1716−1781) ja tema teise abikaasa Anna von Schulze pojana. 1776. aastal immatrikuleeriti ta Leipzigi ülikooli tudengiks. 1783. aastal sai temast Pärnu kreisikohtu assessor, 1786. aastal Pärnu ja 1789. aastal Viljandi kreisikohtunik. Asehalduskorra ajal oli 1792−1795 Pärnu kreisi aadlimarssal. 1803−1806 oli ta Liivimaa Maakrediidiseltsi eesti distrikti direktsiooni direktor ja 1806−1809 seltsi ülemdirektor. Valiti Pärnumaa kreisisaadikuks. 1818−1833 oli Liivimaa maanõunik. Valiti Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Hiljem oli Pärnu-Viljandi koolikreisi auinspektor. Vastustas pärisorjust.
Perekond
Ta oli kolm korda abielus. 1783. abiellus ta Katharina Louise von Staudeniga (1763−1785), kes suri 1785. aastal sünnitusel. 1788. aastal naitus ta Eva Charlotte von Meyeriga (1763−1827), kuid lahutas temast juba 1795. aastal; sellest liidust sündis kolm last. Viimaks abiellus ta 1802. aastal Katharina Charlotte von Wrangelliga (1777−1848), kellega tal oli kümme last.
Heimtali mõis
1785. aastal võttis ta üle Kurvitsa mõisa juhtimise, mis 1793. aastal nimetati ümber Heimtaliks. 1799. aastal põles ühekorruseline poolkelpkatusega härrastemaja maha.
Kuulo
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kuulo 13 mehel.
Võsu lasteaed
Võsu lasteaed on lasteaed Võsu alevikus Haljala vallas.
Lasteaed töötab Võsu kooli juures ja pakub kuni seitsmeaastastele Võsu ümbruskonna lastele hoidu ja alusharidust.
Zaire provints
Zaire provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas. Provints asub riigi põhjaosas, piirnedes Kongo Demokraatliku Vabariigiga.
Christian Matthias Schlaga
Christian Matthias Schlaga (sündinud 7. novembril 1953 Erfurdis Saksamaal) on Saksamaa diplomaat.
28. septembrist 2011 kuni 2015. aastani oli ta Saksamaa suursaadik Eestis.
2013 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa suursaadikuna Eestis.
Thomas Raggi
pisi|Thomas Raggi on paremalt esimeneThomas Raggi (sündinud 18. jaanuaril 2001 Roomas) on Itaalia kitarrist. Ta mängib kitarri ansamblis Måneskin. Ta on ühtlasi üks ansambli algatajatest. Aastal 2021 võitis ta ansambliga Måneskin Eurovisiooni lauluvõistluse, mis teeb temast esimese 21. sajandil sündinud Eurovisiooni võitja. 2017. aastal Måneskini koosseisus Itaalia X-Factori saates osalemise ajal oli Thomas 14-aastane.
Joonatan Jürgenson
Joonatan Jürgenson (sündinud 24. oktoobril 1991 Tartus) on eesti klassikaline kontsertpianist.
Haridus
Joonatan Jürgenson on pärit Tõraverest. Juba lasteaialapsena võttis ta osa kohalikest lauluvõistlustest. Laulmist õppis Kaie Tohvri lauluansamblis Nõo Reaalgümnaasiumis. Klaveriõpinguid alustas Jürgenson 7-aastaselt Nõo Muusikakoolis Katrin Mägi klaveriklassis ning jätkas Tartus Heino Elleri Muusikakoolis Kadri Leivategija juures. Magistrikraadi cum laude sai Joonatan 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Ivari Ilja klassis. Jürgenson täiendas end 2014-2015 Londonis Guildhalli Muusika- ja Draamakoolis professor Ronan O'Hora juures.
Karjäär
Joonatan Jürgenson on edukalt osalenud konkurssidel ja festivalidel nii soolopianisti kui ka kammermuusikuna. Debüüdi Estonia kontserdisaalis tegi Jürgenson 12-aastaselt 2004. aastal, saavutades Noore Muusiku konkursil ainsa eestlasena I preemia koos Bachi interpretatsiooni eripreemia ja väljapaistva stiili eripreemiaga. Samal aastal esines ta festivali "Helimaastikud. Jaapan" avakontserdil, esitades 12aastaselt Risto Lauri teose "Tüdruk ja Draakon" koos Eller Sümfonieti ja dirigent Lilyan Kaiviga.
Jürgenson on esinenud lisaks Eestile veel ka Lätis, Leedus, Soomes, Poolas, Itaalias, Hispaanias, Portugalis, Inglismaal ja Armeenias. Ta on teinud koostööd näiteks Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri, Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli sümfonieti, Pärnu Linnaorkestri, Terre del Nord Festivali Orkestri ja Läänesaarte Kammerorkestriga ning dirigentide Paul Mägi, Edoardo Narbona, Lilyan Kaivi ja Toomas Vaviloviga.
2015. aastal avas Joonatan Jürgenson Terre del Nord Festivali Torinos Itaalias, esitades põhjamaade soolokava. Ta kutsuti esinema ka 2016. aasta festivali lõppkontserdile, kus koos Terre del Nord Festivali Orkestriga esitati Lars-Erik Larssoni muusikat. Lisaks muusikukarjäärile annab Jürgenson meistrikursusi noortele eesti pianistidele.
Kammermuusika
Lisaks soolokarjäärile on Joonatan ka aktiivne kammermuusik. Ta tegutseb klaveritrios Trio Fantastico, mille koosseisu kuuluvad Mari-Liis Urb (viiul), Kristian Plink (tšello) ja Joonatan Jürgenson (klaver). Aastal 2016 võitis trio Grand Prix’ Gyumri VIII rahvusvahelisel muusikafestivalil Armeenias. Lisaks on nad esinenud Poolas Wilanówi palee Valges Saalis põhjamaade programmiga aastal 2016 ja Itaalias Le Strade d'Europa muusikafestivalil Roomas, L'Aquilas ja Nepis sama aasta detsembris. 2018. aastal kutsuti nad esinema Portugali, Portosse Harmos festivalile, mille raames astusid nad üles kolmel korral.
Ta teeb ka tihedat koostööd saksofonisti Rene Lauriga, kellega ta on esinenud mitmetel festivalidel (Eduard Tamme nim. Võru Puhkpillifestival ; Mürtsub pill ; Festival TubIN  ) ja andnud välja kammermuusika albumi (Pildid lapsepõlvest). 2015. aastal võitsid nad I koha Klaipedas, Leedus (International Competition of Student and Schoolchildren’s Chamber Ensembles and Accompanists) ning 2016. aastal Gyumris, Armeenias omistati neile Grand Prix festival-konkursil "Renaissance". Aastal 2022 esitasid nad Eduard Tubina muusikat Eesti Kontserdi ja Heino Elleri Muusikakooli festivalil TubIN Tartus.
Joonatan Jürgenson on Eesti Interpreetide Liidu ja Eesti Klaveriõpetajate Ühingu liige.
Isiklikku
Joonatan Jürgenson on eesti poliitiku Kalle Jürgensoni ja filoloog Heli Jürgensoni poeg ning tal on kolm venda: ajakirjanik Kristjan Pruul, jalgpallur Markus Jürgenson ja bioloog Martin Jürgenson.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus oli aastatel 1893–1964 eksisteerinud õigeusu kogudus, mis asus Tartumaal Elva vallas Noorma külas. Kogudus tegutses Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kirikus.
Joonatan Jürgenson
Salvestised
Album "Prana" - Baltimaade noorte heliloojate klaverimuuskaga tuli digitaalselt välja 19. mail 2023 ning 1. juunist ka füüsiliselt. Sel kõlab muusikat Eesti, Läti ja Leedu heliloojatelt Katrin Aller, Marina Vidmonte, Edgars Mākens, Jonas Jurkūnas, Mariliis Valkonen, Rūta Vitkauskaitė, Edgars Raginskis, Pärt Uusberg, Maria Kõrvits, Riho Esko Maimets, Leila Röömel ja Rasmus Puur.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus
Rannu õigeusu kogudus tekkis eraldumisel 1848. aastal asutatud Rõngu Issanda Taevaminemise kogudusest. Ametlikult registreeriti uus kogudus 8. novembril (vkj 27. oktoobril) 1893.
Uuel kogudusel puudus algul kirik, kasutati ruume ühes puumajas. Kiriku ja kogudusemaja ehitamiseks saadi maa 1898. aastal, see eraldati Rannu mõisa ja kolme talukoha maadest vastavalt Liivimaa kuberneri korraldusele. Kirik ehitati aastatel 1899–1901 ja pühitseti sisse 21. mail (vkj 8. mail) 1905. Koos kirikuga rajati ka puidust kogudusemaja, kus asusid preestri ja köstri eluruumid.
Joonatan Jürgenson
Salvestised
Oktoobris 2021 andis ta välja uue albumi eesti kammermuusikaga saksofonile ja klaverile koos eesti saksofonisti Rene Lauriga. Albumil kõlab ka tellitud teos eesti-ameerika heliloojalt Jonas Feliks Tarmilt. Lisaks kõlavad Eduard Tubina ja Hillar Kareva saksofoni ja klaveri sonaadid. Esmaesitlus toimus 22. oktoobril 2021.
Märtsis 2020 andis Joonatan Jürgenson välja oma debüüt sooloalbumi. Sellel kõlavad teosed Robert Schumannilt ja Piotr Tšaikovskilt, kes olid mõlemad inspireeritud romantismi ajastu kirjanikust E. T. A. Hoffmannist.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus
Kalmistuna kasutas kogudus 1891. aastal luterliku Rannu Püha Martini koguduse eraldatud maatükki kohalikul luterlikul kalmistul, mille kõrval asus varasem, tõenäoliselt juba enne eraldi koguduse asutamist täis maetud väike õigeusu kalmistu.
Barbizon 63
Aastakümneid kasutati hoonet ainult naistele mõeldud hotellina, kes tulid New Yorki töö pärast, kuid otsisid ikkagi turvalist pelgupaika, mis tunduks perekoduna.
Rannu Issanda Jeruusalemma Minemise kogudus
Kuni 1917. aastani tegutsesid koguduse juures kaks kirikukooli. Rannu õigeusu kihelkonnakool avati 1894. aastal ja see asus samuti Noorma küla maadel, umbes 2 kilomeetri kaugusel kirikust. Valguta õigeusu abikool oli asutatud varem, 1883. aastal ja kuulus algselt Rõngu koguduse juurde, kuid Rannu koguduse loomisel läks see viimase haldusalasse. Abikool asus füüsiliselt Ervu külas.
Rannu õigeusu kogudust teeninud preestreid:
Barbizon 63
Mälestisväärsus
1982. aastal kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places). 2012. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark).
pisi|vasakul|1942. aasta foto, mis kujutab Barbizoni hotelli tuba
Luanda provints
Luanda provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas. Maakond asub riigi lääneosas Atlandi ookeani rannikul.
Gariūnai
275px|pisi Gariūnai (poola keeles Garuny) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna edelaosas Paneriai valla territooriumil. Gariūnai piirneb idas Jankiškėsega, kirdes Jočionysiga, lõunas aga Aukštieji Paneriaiga.
pisi|Elektrijaam
Linnaosas asuvad kruusakarjäär ja osaliselt ka soojuselektrijaam Vilnius-3. Sinna jääb Gariūnai turg, mis on Leedu suurim turg.
Gariūnai jääb osaliselt Paneriai erosiooniküngaste maastikukaitsealale. Seal asuv Gariūnai tsirkusorg on loodusmälestisena kaitse all.
Aastal 1905 oli külas 31 elanikku. Aastal 1931 oli Gariūnais 64 elanikku.
Muinsuskaitse all on Gariūnai linnamägi ja juutide hukkamis- ning matmispaik.
Platsentaarbarjäär
Platsentaarbarjäär eraldab loote vereringet ema vereringest. Platsentaarbarjäär puudub raseduse esimestel nädalatel ja kujuneb lõplikult välja alles esimese trimestri lõpuks (ligikaudu 12.–1.3 rasedusnädal).
Platsentaarbarjääri ülesandeks on kindlustada, et loote veri ei puutuks otseselt kokku ema verega. Sel viisil loote suunas toitaineid läbi kastes kõrvaldab barjäär kahjulikud emapoolsed jääkproduktid. Küll aga läbivad loote ainevahetusejäägid platsentaarbarjääri ja sattununa ema vereringesse, eemaldatakse need ema erituselundite kaudu ümbritsevasse keskkonda.
Platsentaarbarjääri läbivad siiski paljud keemilised ühendid, sealhulgas ravimid. Viimast asjaolu tuleb eriti arvestada, kuna teatud ravimitel võib olla loodet kahjustav toime, näiteks teratogeensus.
Roe
pisi|Inimese roe klosetipotis Roe ehk väljaheide ehk väljaheited ehk ekskrement ehk ekskremendid (ladina keeles faeces) on loomade (sealhulgas inimese) seedekulgla läbinud ja ümbertöötatud toit, mis väljutatakse päraku või kloaagiava kaudu.
Ya'ani maakond
Enne ja pärast seda oli samal territooriumil maakonna õigustega linn Ya'an Shi. Alates 14. juulist 2000 on seal Yuchengi linnarajoon.
Eesti Curlingu Liit
ECL asutati 23. oktoober 2002.
Ya'an (täpsustus)
Ya'an on linn Hiinas Sichuani provintsis Ya'an Shi's Yuchengi linnarajoonis.
Seda nime kannab või on kandnud mitu Hiina haldusüksust:
Valve Lüütsepp-Kaasik
Valve Lüütsepp-Kaasik (kuni aastani 1965 Valve Lüütsepp, 7. mai 1937 Saru vald Võrumaa) on endine eesti korvpallur.
Ta lõpetas 1955. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna farmatseudina. Ta on 182 cm pikk. Algul harrastas ujumist, seejärel alustas korvpallitreeninguid Edgar Naaritsa juures.
Ta kuulus Eesti NSV noortekoondisse ning võitis NSV Liidu noortemeistrivõistlustel 1954. aastal pronksmedali ning 1955. aastal hõbedamedali. 1956. aastal arvati ta NSV Liidu noortekoondisse. Aastatel 1961-1964 kuulus ta NSV Liidu täiskasvanute koondisse, mille koosseisus võitis kuldmedali 1962. aastal Euroopa meistrivõistlustel ja 1964. aastal maailmameistrivõistlustel. 1961. aastal oli Euroopa karikavõistluste poolfinalist.
Valve Lüütsepp-Kaasik mängis 1956-1970 Eesti NSV koondises ja Tartu Riikliku Ülikooli korvpallinaiskonnas. NSV Liidu meistrivõistlustel võitis ta 1957–1960 hõbemedali ning sai 1961. aastal 4. koha. NSV Liidu rahvaste spartakiaadil 1959. aastal saavutas ta hõbemedali ning 1967. aastal 4. koha. NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel 1958. aastal võitis ta kuldmadali.
Hiljem töötas ta Lõuna Kõrgepingevõrkudeses spordimetoodikuna. Ta on olnud tegev Tartu Kalevi naiskomisjonis ning Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu kultuuri- ja spordikomisjonis. Praegu elab Lüütsepp-Kaasik Paidra külas Võrumaal isale kuulunud veskitalus.
Kohasus
Kohasuse täpsemaid määratlusi on väga palju, näiteks: "kohasus on suhtarv, mis näitab, kui edukas on reproduktiivses mõttes olnud isend võrreldes keskmise isendiga populatsioonis tervikuna". Isendi sigimisedu võib võrrelda ka vaadeldava populatsiooni kõige edukama isendiga. Reproduktiivset edu ehk sigimisedu mõõdetakse tavaliselt sigimisikka jõudnud järglaste arvuna. Lihtsustatud teoreetilistes käsitlustes vaadatakse kohasust tihti kui isendite rühma tõenäosust elada paljunemiseni. Ühe isendi puhul vastab sellele kahe võimaliku väärtusega juhuslik suurus : kas isend elab sigimiseani või ei ela.
Kohasus kui alleeli omadus
Kuna järgmisse põlvkonda päranduvad omaette tervikutena ainult alleelid, siis mikroevolutsiooni silmas pidades on hea rääkida kohasusest kui alleelide kohasusest. Isendid surevad või lõpeb nende olemasolu muul moel, näiteks bakteril pooldumisega. Sugulise paljunemise korral segatakse omavahel ära ka genotüübid ja nad ei pärandu järglastele täpselt sellistena, nagu nad vanematel olid: kahe heterosügoodi ristamisel on järglaste hulgas oodata ka homosügoote. Ainult alleelid jäävad püsima.
Teisest küljest, igasugune sigimisedu kujuneb isendi fenotüübi kaudu. Lisaks vaadeldavale alleelile mõjutavad fenotüüpi ka teised alleelid, geenid, keskkond ning nende vastastikused mõjud. Sellest tulenevalt võib erinevatel isenditel, kellel on sama alleel, olla väga erinev kohasus. Olgu geen, millel on alleelid A ja a, kusjuures A on dominantne a suhtes. Genotüüpi Aa kandvate isendite kohasus võib olla väga erinev aa genotüübiga isendite kohasusest, kuigi mõlemal on samasugune retsessiivne alleel.
Kaasuv kohasus
Organismi geneetiline info on suuresti sarnane, kui mitte identne (näiteks ühemunakaksikutel), tema sugulaste geneetilise infoga. Seega satuvad isendi alleelid järglaspõlvkonda ka tänu tema sugulaste sigimisele. Vaadeldav isend võib oma alleelide kohasust suurendada, aidates oma sugulastel sigida. Siin tuleb arvesse võtta ka seda, kui kauge sugulasega on tegemist. Täpsemalt, tuleb hinnata, et kui suur osa geneetilisest infost on ühise päritolu tõttu identne. Seda mõõdetakse suguluskoefitsiendi abil. Inimeste puhul on suguluskoefitsient lapse ja vanema vahel 0,5, sest pool lapse geneetilisest materjalist tuleb ühelt vanemalt ja pool teiselt vanemalt. Nüüd saab rääkida kaasuvast kohasusest (inglise keeles inclusive fitness). Selle moodustab organismi enda sigimisedu koos tema sugulaste sigimisedu tõusuga, mis on tekkinud tänu vaadeldava isendi abile. Sealjuures sugulaste sigimisedud on kaalutud vastavate suguluskoefitsientidega. Kaasuva kohasuse kasutamine üksikisendi enda kohasuse asemel võimaldab paremini seletada mitmeid esmapilgul vastuolulisi olukordi, kus isend täielikult loobub sigimisest kellegi teise teenimiseks (näiteks töömesilased).
Kohasus populatsioonigeneetikas
Klassikaliselt uuritakse kohasust populatsioonigeneetikas ühe autosoomse dialleelse lookuse näitel.
Saab eristada mitmeid kohasuse tüüpe.
Absoluutne ja suhteline kohasus
Absoluutseks kohasuseks nimetatakse arvu, mis saadakse, kui vaadeldava isendite rühma arvukus mingis põlvkonnas jagatakse sellesama rühma arvukusega eelmises põlvkonnas. Vaadeldav isendite rühm võib olla näiteks teatud genotüübiga loomade hulk populatsioonis. Kui põlvkonnad ajaliselt kattuvad, siis võib absoluutse kohasusena kasutada lihtsalt vaadeldava isendite rühma kasvukiirust (täpsemalt populatsiooni lihtsa eksponentsiaalse kasvu võrrandi parameetrit). Suhteline kohasus leitakse uuritava isendite rühma ja teatud võrdlusrühma absoluutsete kohasuste suhtena. Tavaliselt valitakse selleks võrdlusrühmaks kõige edukamalt paljunev isendite rühm. Sellisel juhul on maksimaalseks kohasuse väärtuseks 1 ja minimaalseks 0. Suhtelist kohasust tähistatakse tihti tähega w.
Eesti supermarketite loend
Siin on loetelu Eesti jaekaubandusturu osalistest ehk spetsialiseerimata jaekettidest, mille sortimendis on ülekaalus toidukaubad. Statistikaameti andmeil moodustavad all-loetletud ettevõtted Eesti jaekaubandusturu. 2020. aasta majandusaasta aruannete põhjal oli turuliider Coop Eesti 24,4 protsendiga, teisel kohal Selver 18,3 protsendiga, kolmandal Maxima 17,6 protsendiga, neljandal Rimi 13,4 protsendiga, viiendal Prisma 6 protsendiga, kuuendal Grossi Toidukaubad 6 protsendiga, seitsmendal Meie Toidukaubad 2 protsendiga, kaheksandal Keila Tarbijate Ühistu. Ülejäänud turuosaliste osakaal koguturul jääb alla täisprotsendi.
Viited
__UUEALAOSALINK__
Kohasus
Kohasus ajas ja ruumis
Suur laste arv võib kaasa tuua väikse lastelaste arvu, näiteks siis, kui järglaste hulk ja kvaliteet on tugevalt negatiivselt seotud. Kui käsitleda kohasust otseselt sigimisedukusena ehk arvestada paljuneja panust vahetult järgmisse põlvkonda, siis selline kohasus ei pruugi mikroevolutsioonilisi protsesse hästi kirjeldada juba ülejärgmises põlvkonnas. Seetõttu on mõnikord kohasust otstarbekam määratleda kui (pärilikku) panust mitme põlvkonna tagusesse või lausa määramatusse tulevikku. Üks võimalus selleks on nimetada teatud tüüpi isendite hulga kohasuseks tõenäosust, et selliseid isendeid (nende järglasi) on elus ka väga pika aja järel, näiteks saja miljoni aasta pärast. Taoline käsitlus teeb aga veelgi raskemaks kohasuse reaalse mõõtmise.
Kuna sigimisedu sõltub keskkonnast ja keskkond muutub ajas, siis võib ka kohasus muutuda vastavalt konkreetsele ajahetkele. Samuti ei ole keskkonnatingimused populatsiooni ega ka isendi elupaigas täiesti ühetaolised, nii et isendi kohasus võib sõltuda ka tema täpsest paiknemisest.
Sigimine on põlvkondade lõikes pigem multiplikatiivne protsess. See tähendab, et järgnevate põlvkondade sigimisedukused on tõepärasem korrutada, aga mitte liita. Näiteks kui inimesel on kolm last ja igal lapsel üks lapselaps, siis kahe põlvkonna pärast on tal kolm, aga mitte neli järeltulijat. Sellest tulenevalt on pikaajalise keskmise sigimisedu loomulikumaks mõõduks mitte üksikpõlvkondade sigimisedude aritmeetiline keskmine, vaid geomeetriline keskmine. Seetõttu mõjutab pikaajalist kohasust ka tema varieeruvus: kui kahel alleelil on samasugune (aritmeetiline) keskmine kohasus, aga kohasuste hajuvus on erinev, siis mitme põlvkonna pärast on rohkem seda alleeli, mille kohasusel on väiksem hajuvus.
Kohasus kui soodumus
Juba realiseerunud sigimisedu asemel võib kohasust vaadata ka kui kalduvust või potentsiaali realiseerida teatud sigimisedu; kui oodatavat sigimisedu.
Kohasuse mõõtmine
Kohasuse mõõtmiseks on vaja valida üks konkreetne määratlus, mida oleks võimalik reaalselt rakendada. Alternatiivselt võib valida tunnuse, mis arvatavasti korreleerub hästi tegeliku kohasusega mingis mõttes. Kui uurida genotüüpide kohasusi ühe dialleelse lookuse suhtes, tuleb mõõta genotüüpide sagedused vähemalt kahes järjestikuses põlvkonnas ja siis vaadata genotüüpide sageduste muutumist või uurida igas järglaspõlvkonnas kõrvalekallet Hardy-Weinbergi tasakaalust. Paraku Hardy-Weinbergi tasakaalu kehtimisest ei järeldu genotüüpide võrdne kohasus. Samuti võib isendi kohasust kirjeldada lihtsalt kui tema järglaste arvu, sigimisikka jõudnud järglaste arvu või sigimisealiste järeltulijate arvu mitme põlvkonna pärast. Juhul kui järglaste ülelugemine ei ole võimalik või otstarbekas, võib isendi kohasuse lähendina kasutada mingit tema keha parameetrit või muud omadust. Näiteks võib isendi kohasus olla positiivses seoses tema eluea või kehamassiga.
Kohasuse oluline komponent on tihti ellujäämisvõime. Seda komponenti on lihtsam mõõta: on reaalne üle lugeda iga genotüübi sagedus enne mingit elutsükli etappi ja siis pärast seda ning võrrelda ellujäämust.
Kaspar Colling Nielsen
Kaspar Colling Nielsen (sündinud 9. veebruaril 1974) on taani kirjanik.
Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool
pisi|Ülikooli peahoone (mai, 2012) Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool (vene keeles Национальный государственный университет физической культуры, спорта и здоровья имени П. Ф. Лесгафта) on Venemaal Peterburis asuv avalik-õiguslik ülikool.
Kaspar Colling Nielsen
Ta on lõpetanud bakalaureusena Lõuna-Taani Ülikooli ja 2005. aastal Kopenhaageni Majandusülikooli kraadiga cand.merc.fil. Ta debüteeris 2010. aastal romaaniga "Mount København". Samal aastal pälvis ta Taani Panga debütandiauhinna.
Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool
Kool asutati 24. augustil 1893 nime all Kursused Peterburi bioloogia laboratooriumi juures (vene keeles Курсы при Санкт-Петербургской биологической лаборатории). Hiljem on kool nimetatud Venemaa Keisririigi anatoomi ja bioloogi Pjotr Lesgafti järgi.
Kaspar Colling Nielsen
Ta elab naise ja kahe lapsega Kopenhaagenis.
Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool
Kool on läbi aegade kandnud palju nimesid, nende seas Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut.
Dmitri Furmanov (jõelaev)
Dmitri Furmanov (vene keeles Дмитрий Фурманов) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 esimene seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1983. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud. Laev sai nime nõukogude kirjaniku, Petka ja Vassili Ivanovitši seiklustest rääkiva romaani "Tšapajev" autori Dmitri Furmanovi auks.
Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 378 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Permis asuvale RE Kama Laevakompaniile (ГП Камское речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1983. aastal. Riigiettevõte Kama Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Kama Laevakompanii on kasutanud jõelaeva Dmitri Furmanov pärast moderniseerimist 1995. aastal tänaseni Volgal, Kamal ja Neeval välismaa turistide jaoks. Alates 2012. aastast võtab Dmitri Furmanovi kapten (seisuga 2013) Aleksandr Kozjminõhh pardale Vene passi omanikke.
Diana piirkond
pisi pisi|[[Diana piirkonna vapp]] Diana piirkond on piirkond (1. järgu haldusüksus) Madagaskari põhjatipus Mosambiigi väina ja osalt India ookeani ääres. Diana piirkond piirneb idas Sava piirkonnaga ja lõunas Sofia piirkonnaga.
Piirkonna pindala on 19 266 km². Elanike arv oli 2011. aastal 663 229, rahvastiku tihedus 34,4 in/km². pisi|Antsiranana peatänav Halduskeskus on Antsiranana.
Nimi
Nimi on koostatud piirkonna ringkondade nimede esitähtedest:
Pinnamood
Antsirananast lõunas on 1475 m kõrgune Ambohitra mägi, mis on osa Tsaratanana massiivist, kus asub Madagaskari kõrgeim mägi Maromokotro. Massiiv eraldab suuresti Madagaskari põhjaosa ülejäänud saarest, kuid tänu sellele on Antsirananas sadam.
Yingjingi maakond
pisi|Yingjingi maakonna asend Sichuani provintsis ja Ya'an Shis Yingjingi maakond (荥经县; Yingjing Xian (Yíngjīng Xiàn)) on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Sichuani provintsis ringkonna õigustega linnas Ya'an Shi. Geograafilised koordinaadid on 29° 48' N, 102° 37' E.
Diana piirkond
Pinnamood
Looduslik vaatamisväärsus on Tsingy Rouge.
Yingjingi maakond
Kõrgus merepinnast on umbes 1600 m.
Diana piirkond
Veestik
pisi|[[Antomboka joastik Montagne d'Ambre'i rahvuspargis]] Peamised jõed Diana piirkonnas on:
Kohustuslik kogumispension
Seadus käsitleb kohustuslikku kogumispensioni hüvitisena, mille saamiseks omandatakse isiku eest makstud sotsiaalmaksu ja isiku täiendavate maksete eest pensionifondi osakuid. Kohustusliku kogumispensioni väljamakseid teeb kas pensionifond või kindlustusandja.
Diana piirkond
Kaitsealad
Diana piirkonnas on:
Yingjingi maakond
Keskus on Yandao suurvald, kus asub Yandao asula.
Kohustuslik kogumispension
Kogumispensioniga liitumine on kohustuslik Eesti maksuresidentidele isiku 18-aastaseks saamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kogumispensioniga ei ole lubatud liituda 1982 ja varem sündinud isikutel (KPS § 66), kes ei ole varem liitunud. Maksumäär on 2% brutopalgast, millele riik lisab sotsiaalmaksu laekumiste arvelt 4%. Kogumispension kantakse maksuameti arvele, kes selle igakuiselt kannab üle isiku enda valitud või isikule määratud (kui isik ise on jätnud valiku tegemata) eraõiguslikule pensionifondile. Kogumispensioniga liitunud isik ei saa liitumisest enam loobuda.
Diana piirkond
Keskkonnaprobleemid
Ambohitra mägi on põldude ja karjamaade jaoks suuresti metsadest puhastatud, mis tekitab erosiooni ja muid probleeme, nagu paljudes kohtades mujalgi Madagaskaril.
Yingjingi maakond
Yandao chengzhi (严道城址) Hani dünastia ajast ja Kaishani templi peahall (Kaishan si zhengdian; 开善寺正殿) on 2006. aastast Hiina riiklike ajaloo- ja kultuurimälestiste nimistus.
Karl Kurt
Karl Bengtsson, ka Karl Kurt (rootsi keeles Karl Döve; langes 8. augustil 1220 Lihula all) oli kuningas Johan Sverkerssoni valitsusajal Rootsi jarl 1219–1220.
Gunnar Kirs
Gunnar Kirs (8. juuni 1931 Narva – 27. mai 2020) oli eesti filatelist.
Diana piirkond
Rahvastik
Elanike arv on olnud:
Gunnar Kirs
Ta andis 1992–2001 välja ajalehte "Elva Filatelist".
Diana piirkond
Rahvastik
Rahvastiku tihedus on olnud:
Karl Kurt
Karl Kurt oli Folkungite suguvõsast pärineva Bengt Snivili poeg. Karli vennad olid Magnus Minnesköld ja Birger Brosa.
Diana piirkond
Haldus
pisi|Piirkonnavalitsuse hoone [[Antsirananas]]
Karl Kurt
Sõjakäik Eestisse
1217. aastal olid eestlastest paganad teinud sõjakäigu Rootsi ja rüüstanud Mälardaleni piirkonda. Kuningas Johan Sverkersson korraldas 1220 karisturetke Eestisse. Ta võttis endaga kaasa Karl Kurdi ja oma vennapoja Linköpingi piiskopi Karl Magnussoni. Karl Kurt langes Lihula lahingus 1220 koos piiskopiga.
Teaduse ühtsus
Teaduse ühtsus on hüpoteetiline olukord, milles kõik teadusharud on ühendatud ühise ainega, ühise meetodiga, ühise eesmärgiga või muul viisil, nii et nad moodustavad terviku.
Karl Kurt
Perekond
Karl Bengtssonil oli kaks poega.:
Bondi maakond
Bondi maakond (Bond County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Karl Kurt
Karli pitsat
1990. aastate alguses avastati Karl Kurdi isiklik pitsat. See on Rootsi vanim säilinud pitsat, mille omanik on nimeliselt teada. Reeglina lõhuti pitsatid pärast omaniku surma, et vältida nende väärkasutamist. Rootsi ajaloomuuseum ostis pitsati 2001. aastal 800 000 Rootsi krooni eest.
Bondi maakond
Maakonna halduskeskus on Greenville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1817. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 768.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Diana piirkond
Haldusjaotus
pisi|Diana piirkonna ja Sava piirkonna ringkonnad Piirkond on jagatud 5 ringkonnaks, mis omakorda jagunevad valdadeks:
Halduskeskus
Halduskeskus on Antsiranana.
Arkadi Filippov
Arkadi Filippov (ka Arkadius Filippow; 25. märts 1910 Solotovka, Tambovi kubermang, Venemaa keisririik – 1986 Lääne-Saksamaa) oli Eesti vaimulik.
Elulugu
Ta lõpetas 1929. aastal Kuressaare Saksa Eraühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1931–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Normannia liige.
Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks. Oli aastatel 1937–1938 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja. Määrati 1938. aastal Kiviõli Peetri koguduse organiseerijaks õpetajaks, koguduse avajumalateenistuse pidas ta koos Bruno Edermaga 27. märtsil 1938 Kiviõli rahvamajas. Oli õpetaja kuni 1939. aastani.
Lahkus 1939. aastal sakslaste ümberasumise käigus Saksamaale. Oli 1941–1942 pastor Helas (praegu Hel, Pucki maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1947 oli ta sõjapõgenike vaimulik Flensburgis, 1948–1957 pastor Düsseldorfi Kristuse kirikus. Aastast 1957 oli ta pastor Moylandis (Kleve kreisis, Nordrhein-Westfaleni liidumaal). Emerituuris olles elas ta Sörup-Schwensbys (Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal, Taani piiri ääres).
N. K. Jemisin
N. K. Jemisin (Nora K. Jemisin, sündinud 19. septembril 1972) on ameerika ulmekirjanik ja blogija.
Oma teostes käsitleb ta fantastiliste ja ulmeliste situatsioonide kaudu selliseid sotsiaalseid ja kultuurilisi probleeme nagu kultuurikonfliktid ja ebavõrdsus. 2016. ja 2017. aastal pälvis Jemisin parima romaani kategoorias Hugo auhinna.
Jemisini debüütromaan "The Hundred Thousand Kingdoms" valiti 2010. aastal Nebula auhinna nominendiks ning James Tiptree noorema auhinna lühinimekirja. 2011. aastal valiti teos ühtlasi Hugo auhinna, maailma fantaasiakirjanduse auhinna ja Locuse auhinna nominendiks ning võitis parima esikromaani Locuse auhinna. Lisaks võitis teos 2011. aastal Jaapani feministliku ulmekirjanduse ühingu sootunnetuse auhinna. 2017. aasta augustis teatas telekompanii TNT, et "Lõhutud maa" triloogia alusel on valmimas telesari.
Eesti keeles on ilmunud triloogia "Lõhutud maa" ("Broken Earth") kaks esimest köidet kirjastuselt Tänapäev Sash Uusjärve tõlkes: 2018. aastal "Viies aastaaeg" ja 2019. aastal "Obeliskivärav".
Franklin
Franklin on isikunimi ning mitme koha ja asja nimi:
N. K. Jemisin
"Inheritance'i" sari
2014. aasta detsembris ilmunud "Inheritance'i" koondväljaandega koos ilmus ühtlasi samas universumis toimuva tegevustikuga lühiromaan "The Awakened Kingdom".
Euroopa sotsiaaluuring
Euroopa Sotsiaaluuring (European Social Survey - ESS) on rahvusvaheline hoiakuid, uskumusi ja inimeste käitumisist analüüsiv uuring, mida korraldatakse Euroopa riikides alates 2002. aastast. Eesti osaleb uuringus alates 2004. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi juhtimisel. Andmeid kogutakse iga kahe aasta järel. 2005. aastal pälvis Euroopa Sotsiaaluuring maineka Euroopa Liidu Descartesi teadusauhinna. 2015. aastal sai Euroopa Sotsiaaluuring Eestis teaduse populariseerija peapreemia.
Uuringu andmefailid on kõigile soovijatele tasuta alla laaditavad Euroopa Sotsiaaluuringu rahvusvahelisel kodulehel.
Rihm (Mehaaniline)
pisi|Rihm Mehaaniline rihm on painduvast materjalist silmus, mida kasutatakse kahe või enama pöörleva võlli mehaaniliseks ühendamiseks, enamasti paralleelselt. Rihmasid võib kasutada liikumisallikana, energia edastamiseks või suhtelise liikumise jälgimiseks. Kahe rihmaratta süsteemis saab rihm ajada maha rihmarattaid kas normaalselt ühes suunas (paralleelsete võllide korral) või risti (veetava võlli suund on juhi suhtes vastupidine). Rihmülekande puhul saab ka muuta mehaanilise rihma pöörlemiskiirust, kui kasutatakse erineva suurusega rihmarattaid.
Jõuülekanne
Rihm on odavaim tööriist jõuülekandeks võllide vahel, mis ei pruugi olla telje suunas joondatud. Jõuülekanne saavutatakse sihipäraselt disainitud rihmade ja rihmarataste abil, mille laialdane kasutus on toonud kaasa palju variatsioone. Rihmülekanded töötavad sujuvalt ja vähese müraga ning jõu ja võimsuse muutumisel tagavad löögi summutamise. Rihmülekande miinuseks on see, et see edastab vähem võimsust kui hammasrattad või kettülekanne, aga selle tehnoloogilised täiustused võimaldavad rihmade kasutamist süsteemides, kus varem kasutati ainult kettülekannet või käiku.
Cuenca provints
Cuenca provints on 2. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas.
Rihm (Mehaaniline)
Lahtine rihmülekanne
pisi|Lahtine rihmülekanne (vasakul), kinnine rihmülekanne (keskel), pool kinnine rihmülekanne (paremal) See on kõige lihtsam rihmülekande tüüp, kus kaks või enam rihmaratast on ühendatud nende ümber mähitud rihmaga. Kui veovõllile antakse toidet, pöörab see veoratast. Rihm liigub koos sellega ja pöörab üht või mitut ajamiratast. Lahtist rihmülekannet kasutatakse, kui võllid on paralleelsed ja pöörlevad samas suunas.
Cuenca provints
Kliima
Cuenca provintsi aastane keskmine temperatuur on +12,2 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +22,1 °C.
Rihm (Mehaaniline)
Kinnine rihmülekanne
Seda tüüpi ülekannet kasutatakse siis, kui kaks rihmaratast on paralleelsed ning peavad pöörlema ​​vastassuunas või nõuavad jõuülekandeks suuremat pöördenurka. Kinnise rihmülekande puhul paikneb rihm risti, seega meenutab rihma kuju numbrit 8. Kahe rihmaratta vahel puutub rihm endaga kokku ja hõõrdumine põhjustab rihma kulumise. Seda saab leevendada, asetades rihmarattad maksimaalsele lubatud kaugusele ja käivitades süsteemi aeglasel kiirusel.
Cuenca provints
Kliima
Aastas sajab keskmiselt 561 mm, sealhulgas jaanuaris 52 mm ja augustis 17 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2603 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 330 tundi.
Rihm (Mehaaniline)
Poolkinnine rihmülekanne
Olukordades, kus pöörlevad võllid on õige nurga all, saab kasutada poolkinnist ehk veerandpöördega rihmülekannet. Veerandpöördega rihmülekannete puhul läheb rihm pärast veerandpöörde tegemist ümber kahe risti asetseva võlli. Et rihm paigal püsiks, peab rihmaratta laius olema vähemalt 40% laiem kui rihma ristlõige. Mõnel juhul kasutatakse rihma paremaks jälgimiseks ja mahalibisemise vältimiseks juhirattaid.
Judit Varga
Judit Varga (sündinud 10. septembril 1980 Miskolcis) on Ungari poliitik, alates 12. juulist 2019 justiitsminister.
Tallinna Kunstihoone Fond
SA Tallinna Kunstihoone Fond on Eesti Kunstnike Liidu asutatud sihtasutus, mis tegeleb näituste korraldamisega Tallinna Kunstihoones (Vabaduse väljak 8), Kunstihoone galeriis (Vabaduse väljak 6) ja Tallinna Linnagaleriis (Harju tänav 13) ning Tallinna Kunstihoone Fondi kunstikogu haldamisega. Põhikirjalisteks eesmärkideks on kunsti, kunstiteaduse ja -hariduse vallas loovuse ja initsiatiivi edendamine, Eesti kunsti ja kunstnike tutvustamine välismaal, kunstialase teabe levitamine.
Tallinna Kunstihoone Fondi juhatus võib koosneda ühest või mitmest liikmest. Juhatuse tööd kontrollib sihtasutuse nõukogu, kuhu kuulub üksteist liiget, neist Eesti Kunstnike Liidu volikogu valitud kaheksa liiget, kelle volitused kestavad viis aastat, ja Kultuuriministeeriumi, Kultuurkapitali ja Tallinna Linnavalitsuse esindaja. Nõukogu kui vastutav ja kontrolliv organ kinnitab Tallinna Kunstihoone eelarve, tööplaani ja näituseprogrammid ning valvab juhatuse otsuste, tegevuskava, eelarve täitmise ja aruandluse üle.