cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Postijaam
Euroopa, Eesti, Venemaa
Eesti- ja Liivimaale jõudis Rootsi postijaamade võrgustik 1638. aastal, peatselt pärast Rootsi kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse määrust riikliku postiteenistuse loomise kohta 1636. aastal. Seda arendati edasi ka Vene võimu all, ehkki Eesti- ja Liivimaaga võrreldes oli Vene postijaamade ja postiteede võrk nõrgalt arenenud. 1730. aastail andis keisrinna Anna Ivanovna välja rea postiteenistust puudutavaid ukaase, muuhulgas postijaamade hobustega varustamise kohta. Näiteks keelas ta Liivimaal postijaamade töötajaid sõimata.
1897. aastal oli Vene postisüsteemis 4028 postijaama ja 33 836 hobust, 1903. aastal aga 3973 postijaama ja 29 357 hobust.
Kankanaei keel
Kankanaei keel on austroneesia keel, mida räägivad kankanaeid Filipiinidel Luzoni saare põhjaosas. Seda räägib umbes 167 000 inimest.
Kankanaei keel kuulub Põhja-Filipiini keelte Põhja-Luzoni rühma. Lähim sugulaskeel on bontoki keel. Kankanaei keel on mõningal määral vastastikku arusaadav ka iloko keelega.
Maris Padjus
pisi|Maris Aleksašin (2011) Maris Padjus (sünninimi Maris Aleksašin; sündinud 8. märtsil 1983 Võrus) on Eesti keskkonnaaktivist ja poliitik.
Ta on lõpetanud 2001. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 2001–2006 Tartu Ülikoolis keskkonnatehnoloogia erialal, mille lõpetas tööga "Tartu linna ja linna lähiümbruse uusehitiste keskkonnasõbralikkus".
Ta on toimetanud Laeva valla infolehte Vallakaja. 2008. aasta märtsist töötas Laeva valla majandusnõunikuna. 2009. aastal valiti ta Laeva vallavanemaks. Kandidaadiks esitasid ta Laeva vallavolikogu reformierakondlastest liikmed. Ta oli Laeva vallavanem aastatel 2009–2012.
Alates 20. oktoobrist 2006 kuni 10. veebruarini 2012 oli ta Erakonna Eestimaa Rohelised liige. Ta on kuulunud erakonna volikokku ja noortekogu Noored Rohelised juhatusse. Alates 10. veebruarist 2012 on ta Eesti Reformierakonna liige. Sama aasta mais avaldas Laeva vallavolikogu talle umbusaldust.
Ta on olnud Eesti Rohelise Liikumise juhatuse liige.
Isiklikku
Maris Padjus harrastab jalgrattasporti ja rogaini.
EPMÜ Agrobiokeskus
EPMÜ Agrobiokeskus (lühend: EABK) oli aastal 1987 asutatud riiklik teadus- ja arendusasutus, mis tegeles biotehnoloogiaga.
Asutus loodi 1987. aastal nime all Eesti Põllumajandusliku Biotehnoloogia Keskus. Aastal 1996 nimetati asutus ümber Eesti Agrobiokeskuseks. Aastal 2001 liideti asutus Eesti Põllumajandusülikooliga (EPMÜ) ja nimeks sai EPMÜ Agrobiokeskus. Aastal 2004 lõpetas asutus tegevuse ja selle teadusliku töö jätkaja on EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.
Gustavo Adolfo Bécquer
pisi| Saja[[Hispaania peseeta|peseetane rahatäht (1965) GA Bécqueri pildiga]] Gustavo Adolfo Dominguez Bastida Claudio (17. veebruar 1836 Sevilla – 22. detsember 1870 Madrid), rohkem tuntud kui Gustavo Adolfo Becquer, oli hispaania romantistlik luuletaja ja proosakirjanik. Olles hiline romantik, on teda seostatud ka postromantilise liikumisega. Kuigi oma eluajal saavutas ta juba teatava kuulsuse, saavutas ta tänapäevase prestiiži alles pärast surma ja kõigi oma kirjutiste avaldamist.
pisi|Jean Laurenti üles võetud [[dagerrotüüpia|dagerrotüüp Gustavo Adolfo Becquerist (umbes 1865)]]
Crati
Crati (ladinakeelne nimi Crathis; kreeka keeles Akyris, Κρᾶθις) on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis.
Crati on Calabria tähtsaim jõgi, olles maakonna jõgedest esikohal keskmise äravoolu hulgalt suudmes (36 m³/s on Lõuna-Itaalia jõgedest Volturno ja Sele järel kolmandal kohal), pikkuselt (91 km) ja valgala suuruselt (2440 km²).
Jõgi suubub Joonia mere Taranto lahte Corigliano Calabro põhjanurgas.
Crati kallastel asuvad Belsito, Bisignano, Castiglione Cosentino, Cerisano, Cosenza, Lappano, Lattarico, Luzzi, Montalto Uffugo, Paterno Calabro, Rende, Rose, Rossano,  Rovito, Spezzano Albanese, Tarsia, Terranova da Sibari, Cassano all'Ionio, Corigliano Calabro ja Torano Castello.
Tim Eicke
Tim Eicke (sündinud 27. juuliil 1966 Hannoveris) on Suurbritannia jurist.
12. septembrist 2016 on ta Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik. 13. oktoobrist 2020 on ta neljanda osakonna asepresident.
Akadeemiline Karjala Selts
pisi|Akadeemilise Karjala Seltsi plakat Akadeemiline Karjala Selts (soome keeles Akateeminen Karjala-Seura, lühend AKS) oli Soome selts, mis eksisteeris 1922-1944. Selts taotles Ida-Karjala ühendamist Soomega ja toetas Suur-Soome ideed. Selts oli kommunismi vastu. Seltsi kuulusid peamiselt entusiastlikud üliõpilased, samuti haritlased.
Bösel
Bösel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Valla pindala on 100,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7725 inimest.
Ajalugu
Böselit on esmamainitud 1080. aastal nime all Borsla (= "Mets lainjal kaldal") Osnabrücki piiskopi iseloomustuses.
Esimene kirjalik dokument Böseli kabelist pärineb aastast 1574, kuid Böselit ei eraldatud selle emakirikust Altenoythes ja tehti 1876. aastani sõltumatu omavalitsusüksus. Täna koosneb Bösel 9 piirkonnast (Bösel-Ort, Edewechterdamm, Glaßdorf, Hülsberg, Osterloh, Ostland, Overlahe, Petersdorf ja Westerloh).
Majandus ja taristu
Bösel on ühenduse Zweckverband Interkommunaler Industriepark Küstenkanal liige ja võtab kohti tööstusalas c-Port.
Geisrite org
thumb|Geisrite org Geisrite org (vene Долина гейзеров) on geisriväli Venemaal Kamtšatka poolsaarel.
See on üks maailma suuremaid geisrivälju ja ainuke Euraasia mandril.
Öræfajökull
pisi|Vaade Öræfajökullile Öræfajökull on jääga kaetud vulkaan Islandi kaguosas Vatnajökulli rahvuspargis. Seda kattev jää on osa Vatnajökullist. Öræfajökull on ka vulkaani katva jäämassi nimi.
Ajaloolisel ajal on Öræfajökullil olnud kaks purset. Aastal 1362 toimunud plahvatuslik purse, mis tekitas palju tefrat, hävitas väikese küla. Ümbruskond, mida hiljem hakati nimetama Öræfi ('tühi maa'), laastus jää sulamisest tingitud üleujutuse ning tefra tõttu ning jäi 40 aastaks inimtühjaks. Tegu on ühe tugevama teadaoleva vulkaanipurskega. Teine purse    1727–1728 oli palju nõrgem, aga seegi tegi laastamistööd.
Saturday (Fall Out Boy singel)
"Saturday" on USA pop-punk bändi Fall Out Boy singel nende 2003. aasta albumilt "Take This to Your Grave". See on ikka veel kaasatud igale nende kontserdile ja peaaegu alati on see viimane esitatav laul. See on ainus Fall Out Boy singel, kus Pete Wentz karjub.
Ida malevkond
Ida malevkond oli Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne malevkond 1926–1940 ja pärast taasiseseisvumist 2004. aastani.
Alates 2008 on Ida malevkonna järglaseks Ida üksik-kompanii.
Saturday (Fall Out Boy singel)
Muusikavideo
Videos on kaasatud kõik bändiliikmed, kuid eriti esimees Patrick Stump ja bassist Pete Wents. Pete tapab teisi bändiliikmeid ning nende sõpru, jättes Ärtu emanda kaardi iga kehaga. Patrick on detektiiv kes jälitab tapjat. Laulu ühes salmis on Pete ja Patrick nähtavad samas positsioonis, istumas voodil mille taga oleval seinal on näha kõik Pete'i ohvrid, oletamas et Pete ja Patrick võivad olla sama inimene. Lõpus Pete tapab Patricku, kuid kuna tuleb välja et nad ongi üks ja sama inimene siis sureb ka Pete. Videosse on põimitud ka klipid bändi esinemiselt. Believers never die DVD kommentaariumis ütlesid nad et pekslev ja agressiivne tants oli Hatebreed'ile mitte neile.
Ida malevkond
Asukoht ja tegevus
Ida kompanii territooriumiks on Lasnamäe linnaosa ja Pirita linnaosa. Kompanii büroo asub Tallinna Maleva staabihoones Narva mnt 81.
Igal sügisel korraldatakse seltskondlikku spordivõistlust Jürka.
Asutamine ja tegevus kuni 1940
Ida malevkond moodustati 1926. aasta veebruaris senise II malevkonna ja III malevkonna põhjal.
27.06.1940 Kaitseliit likvideeriti okupatsioonivõimude käsul välja antud seadusega ja vara anti Eestimaa Kommunistlikule Parteile.
Taasasutamine ja tegevus
2003. aastal otsustati reformide käigus muuta alla 300-liikmelised malevkonnad kompaniideks. Alates 1. jaanuarist 2004 nimetati Ida malevkond Ida kompaniiks ja liideti ühtlasi koos Lõuna ja Põhja kompaniidega uue Ühendmalevkonna koosseisu. Ühendmalevkond ei hakanud aga piisavalt efektiivselt toimima ning lahutati liikmete initsiatiivil üldkoosoleku otsusega 2008. aastal territoriaalseteks üksikkompaniideks. Endise Ida malevkonna alale jäi seega Ida üksik-kompanii.
23. juunil 2011 anti Ida üksik-kompaniile Jüriöö pargis üle lipp, mis on 1928. aasta Ida malevkonna lipu koopia.
Bosnia ja Hertsegoviina raadiojaamade loend
Raadio Bosnia ja Hertsegoviinas sai alguse 1945. aastal, kui esimene raadiojaam alustas oma tööd Sarajevos. 159-st maapealsest (FM & AM) raadiojaamast 88 on kommertslikud, 65 on avalikud (piirkondlikud, kohalikud või munitsipaalomandid) ning on ka 3 jaama, mille kuulamiseks on vaja sõlmida liitumisleping ( Lisaks on veel 6 raadiojaama, mis on saadaval ainult BHRT interneti võrgustiku kaudu).
Allpool on nimekiri Bosnia ja Hertsegoviinas kättesaadavatest raadiojaamadest.
Lassi Juhani Päivärinta
Lassi Juhani Päivärinta (sündinud 23. veebruaril 1954) on soome tehnikateadlane ja professor.
Haridus
Õppis Helsingi Ülikoolis 1973–1980 (B.S Mathematics 1976; M.S 1976; PhD 1980.
Teaduskraad ja kutse
Doktorikraad (Maximal Inequalities and Complex Interpolation, juh. Hans Triebel), Helsingi Ülikool 1980; dotsent 1982; professor 1990.
Teenistus
Friedrich-Schiller-University in Jena, teadur 1978–1979; Helsingi Ülikooli lektor 1980, assistent 1980–1982, dotsent 1982–1990; Outokumpu Oy, konsultant 1982–1983; University of Delaware USA, visiting assistant professor 1987; Aalto University, dotsent 1989-…; University of Delaware USA, külalisprofessor 1990–1996; Helsingi Ülikool, professor 2003–2014; Helsingi Ülikool, Section of applied mathematics at the department of mathematics and statistics, direktor 2004–2014; Helsingi Ülikool, Rolf Nevanlinna Instituut, direktor 2004–2014;
TTÜs 2014–…: TTÜ matemaatika-loodusteaduskond, matemaatikainstituut, külalisprofessor 2014–2016; TTÜ loodusteaduskond, küberneetika instituut, külalisprofessor 2017; TTÜ loodusteaduskond, küberneetika instituut, sihtrahastusega professor 2017-…
Teadustöö põhisuunad
Loodusteadused ja tehnika. Matemaatika: jadad, Fourier’ analüüs, funktsionaalanalüüs; funktsioonid, diferentsiaalvõrrandid. Avaldanud üle 80 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 14 doktoritööd.
Antinoomia
Antinoomia on kahe idee, juriidilise seaduse, kahe väite vm vasturääkivus või nende endi sisemine vastuolu, kuid seda olukorras kus neist kummagi lõplik kinnitamine või kummutamine on põhimõtteliselt võimatu.
Algselt pärineb see termin Immanuel Kanti filosoofilistest uurimustest, edasi leidis see kasutust seaduste kontekstis, tänapäeval aga kahe väite vahelise vasturääkivuse korral.
Antinoomiat samastatakse tihti paradoksiga, kuid see samastamine ei ole päris korrektne – üldjuhul loetakse antinoomiat hoopiski üheks paradokside alamliigiks.
Darius Jasevičius
Darius Jasevičius (sündinud 13. mail 1981 Vilniuse maakonnas) on Leedu endine poksija.
Jasevičius osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale James Moore'ile (Iirimaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Jasevičius sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Bülent Ulusoyle (Türgi) jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Strahlkogel
Strahlkogel kõrgusel 3288 m üle merepinna on kõrgeim tipp Larstigi mägedes (Larstiger Berge) Stubai Alpides Austrias Tirooli liidumaal. Strahlkogel on ka kõrgeim mägi Umhauseni vallas. Selle nimi tuleneb tema suurepärastest valgetest, valgust peegeldavatest kvartskihtidest, mis väidetavalt põhjustavad mäe "kiirgamist" (strahlen). Sellel on hästi proportsionaalse, järsu ja terava püramiidi kuju. Strahlkogelile tõusmine on raske ja seetõttu käiakse tipus seda harva, erinevalt naabruses asuvast 3287 m kõrgusest Breiter Grieskogelist. Esimene mäkketõusja oli 1833. aastal Peter Carl Thurwieser, kuid tema marsruut ja tõusu täpsed asjaolud pole teada. 28. augustil 1887 ronisid mäele Ludwig Purtscheller ja Fritz Drasch Salzburgist. Nende marsruut viis piki lääneharja. Tänapäeval on see tavaline marsruut ja kergeim tee tippu jõudmiseks.
Ala
Strahlkogel asub linnulennult Längenfeldist (Ötztali orus) 5 km kirdes ja Lisentali orus asuvast Lüsensist 7 km lääne-edelas. Mäge ümbritsevad idast ja läänest liustikud. Järsk ja tugevalt lõhestatud Larstigferner idas ulatub kuni 3200 m kõrguseni ning lõunas asub lamedam, kuid laiem Grasstallferner, mis ulatub 3100 m kõrguseni. Selle naabertipud on 3287 m kõrgune Breiter Grießkogel Grasstallferneri ja Grießferneri liustike vahel, Grasstaller Grießkogel (3160 m) silmapaistval Strahlkogeli lääneharjal ja Larstigspitze (3173 m) idas, eraldatud Larstigscharte sälguga (3032 m).
thumb|left|Strahlkogel vaadatuna [[Breiter Grieskogelilt. Lõunapoolsed suured kvartsiribad on selgelt nähtavad.]]
Lähtepunktid ja teed
Praegune tavaline marsruut Strahlkogelile kulgeb piki lääneharja. Alguspunkt tõusuks on Niederthai küla Ötztali orus 1538 m kõrgusel üle merepinna. Siit kulgeb marsruut lõunasse Grasstallsee järveni, siis mägituurina Grasstallferneri liustikul itta (proovida saab ainult õige varustuse ja kogemustega) ja piki lääneharja, mis nõuab tippu ronimiseks lõiguti UIAA järke II–III. Kirjanduse andmetel võtab tõus aega umbes viis tundi. Strahlkogelile võib siiski tõusta ka väga raskete ronimisteede kaudu mööda lõunakülge ja mööda kagupiirkonda. Selle lähenemise alguspunktiks on Winnebachsee hütt (2362 m) Gries im Sulztal kohal.
Sofala provints
Sofala provints on 1. järgu haldusüksus Mosambiigis.
Provintsi pindala on 68 018 km² ja elanike arv 1 676 131 (2006). Provintsi halduskeskus on Beira. Sofala provintsist kirdes asub Zambezia provints, loodes Tete provints, läänes Manica provints, lõunas Gaza provints ja idas India ookean.
Sofala provints jaguneb kaheteistkümneks ringkonnaks:
Vsetín
Vsetín (saksa keeles Wsetin) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas, Vsetíni ringkonna halduskeskus. Vsetín asub Slovakkia piirist 15 km kaugusel, Zlínist umbes 27 km idakirdes.
Vsetínit on esmamainitud 1297. aastal. 15. sajandi keskel rajati Vsetíni asulasse kindlus, mis 17. sajandi alguses ehitati ümber Vsetíni lossiks.
Vsetínis on sündinud Tšehhi poliitik Mirek Topolánek, riigi peaminister aastatel 2006–2009.
Alireza Jahanbakhsh
pisi|Alireza Jahanbakhsh (2019) Alireza Jahanbakhsh Jirandeh (pärsia keeles علیرضا جهانبخش جیرنده‎; sündinud 11. augustil 1993 Jirandehis) on Iraani jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Hollandi kõrgliigaklubis Feyenoord ja Iraani jalgpallikoondises.
Iraani kõrgliigas debüteeris ta 2011. aastal Damash Gilani meeskonnas.
2013. aasta juulis liitus ta Hollandi kõrgliiga klubiga N.E.C.. Hooajal 2014–15 mängis ta klubiga Hollandi esiliigas, kus ta lõi 12 väravat.
2015. aasta augustis sõlmis Jahanbakhsh viieaastase lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga AZ Alkmaar. Hooajal 2016–17 lõi ta Hollandi kõrgliigas kümme väravat. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 21 väravat ja oli sellega Hollandi kõrgliiga hooaja suurim väravakütt. Samal hooajal saavutas AZ-ga Hollandi kõrgliigas kolmanda koha.
2018. aasta juulis siirdus ta Inglismaa Premier League'i klubisse Brighton & Hove Albion. Esimesel hooajal segas ta Inglismaal vigastus ja teise hooaja alguses jättis klubi uus peatreener Graham Potter ta sageli koosseisust välja. Esimese värava õnnestus Jahanbakhsh Inglismaa kõrgliigas lüüa 28. detsembril 2019 mängus Bournemouthi vastu. 1. jaanuaril 2020 lõi ta värava Chelsea vastu ja see värav valiti Inglismaa kõrgliiga kuu parimaks väravaks.
2021. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Feyenoordiga.
Iraani jalgpallikoondises tegi Jahanbakhsh debüüdi 2013. aasta oktoobris mängus Tai vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 15. novembril, kui kohtuti taas Taiga. Ta on kuulunud Iraani koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Lepaste oja
Lepaste oja on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Piirsalu külas. Lähtest umbes 250 m põhja poole jääb Mustjärve raba hoiuala.
Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (15,7 km suudmest).
Lepaste oja keskkonnaregistri kood on VEE1102200.
Kapten (sport)
Kapten on spordimeeskonna liige, kes juhib meeskonda väljakul. Eri spordialadel on kapteni ülesanded erinevad; mõnikord on see pigem aunimetus, tihti aga vastutab kapten meeskonnatöö ja strateegia eest mängu käigus (treener tegeleb sel juhul rohkem strateegia mängueelse kavandamise ning meeskonna treenimisega kui mängu suunamisega). Mõnel spordialal on kapteni ülesanne ka suhelda kohtunikega reeglite rakendamise ja tõlgendamise küsimustes. Kaptenid on kasutusel näiteks jalgpallis, ragbis, pesapallis, kriketis, jäähokis ja curling ' us.
2018. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
2018. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 28. ja 29. juulil 2018 Tallinnas Kadrioru staadionil.
100 m jooks
Eesti rekord: 10,19 Marek Niit, 31. märts 2012 Fayetteville Eesti meistrivõistluste rekord: 10,28 Marek Niit, 18. august 2012 Tallinn Eesti meister 2017: 10,43 Marek Niit <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Eesti rekord: 20,43 Marek Niit, 9. juuni 2011 Des Moines Eesti meistrivõistluste rekord: 20,73 Marek Niit, 2. august 2009 Tallinn Eesti meister 2017: 21,37 Marek Niit <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Eesti rekord: 45,74 Marek Niit, 12. august 2014 Zürich Eesti meistrivõistluste rekord: 46,23 Marek Niit, 27. juuli 2013 Tallinn Eesti meister 2017: 46,42 Rasmus Mägi <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Eesti rekord: 1.45,87 Urmet Uusorg, 10. juuni 1999 Helsingi Eesti meistrivõistluste rekord: 1.48,8 Rein Tölp, 29. august 1965 Pärnu Eesti meister 2017: 1.50,31 Rasmus Kisel <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Eesti rekord: 3.38,59 Tiidrek Nurme, 15. august 2008 Peking Eesti meistrivõistluste rekord: 3.44,16 Tiidrek Nurme, 18. august 2012 Tallinn Eesti meister 2017: 3.55,95 Andi Noot <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Eesti rekord: 13.17,2 Enn Sellik, 28. juuni 1976 Podolsk Eesti meistrivõistluste rekord: 13.56,2 Toomas Turb, 28. august 1984 Tartu Eesti meister 2017: 14.08,33 Tiidrek Nurme <br style="clear:both;" /> Tartu
10 000 m jooks
Finaal: 13. juuli Koht: Tallinn, Kadrioru staadion Eesti rekord: 27.40,61 Enn Sellik, 29. august 1978 Praha Eesti meistrivõistluste rekord: 28.49,0 Toomas Turb, 17. august 1980 Tallinn Eesti meister 2017: 31.23,41 Andi Noot <br style="clear:both;" /> Tallinn
Poolmaraton
Finaal: 9. juuni Koht: Narva Eesti rekord: 1:03.00 Pavel Loskutov, 12. mai 2001 Göteborg Eesti meistrivõistluste rekord: 1:03.23 Pavel Loskutov, 3. september 2000 Tallinn Eesti meister 2017: 1:07.53 Roman Fosti <br style="clear:both;" />
110 m tõkkejooks
Eesti rekord: 13,62 Tarmo Jallai, 13. mai 2006 Xalapa Eesti meistrivõistluste rekord: 13,89 Andres Raja, 1. august 2009 Tallinn Eesti meister 2017: 14,61 Andres Raja <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Eesti rekord: 48,40 Rasmus Mägi, 18. august 2016 Rio de Janeiro Eesti meistrivõistluste rekord: 48,65 Rasmus Mägi, 9. august 2015 Tallinn Eesti meister 2017: 49,38 Jaak-Heinrich Jagor <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Eesti rekord: 2.30 Marko Turban, 5. juuni 1996 Rakvere Eesti meistrivõistluste rekord: 2.24 Marko Aleksejev, 2. august 2004 Tallinn Eesti meister 2017: 2.13 Karl Lumi <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Eesti rekord: 5.86 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1994 Somero Eesti meistrivõistluste rekord: 5.65 Valeri Bukrejev, 3. juuli 1992 Pärnu Eesti meister 2017: 5.10 Janek Õiglane <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Eesti rekord: 8.10 Erki Nool, 27. mai 1995 Götzis Eesti meistrivõistluste rekord: 7.90 Tõnis Sahk, 20. juuli 2008 Tallinn Eesti meister 2017: 7.60 Igor Syunin <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Eesti rekord: 17.35 aak Uudmäe, 25. juuli 1980 Moskva Eesti meistrivõistluste rekord: 16.65 lja Tumorin, 7. juuli 2001 Haapsalu Eesti meister 2017: 16.50 Igor Syunin <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Eesti rekord: 73.38 Gerd Kanter, 4. september 2006 Helsingborg Eesti meistrivõistluste rekord: 69.58 Gerd Kanter, 21. juuli [2006[]] Tallinn Eesti meister 2017: 61.70 Martin Kupper <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Eesti rekord: 84.40 Jüri Tamm, 9. september 1984 Banska Bystrica Eesti meistrivõistluste rekord: 76.78 Jüri Tamm, 17. juuli 1994 Tallinn Eesti meister 2017: 65.32 Genro Paas <br style="clear:both;" />
Odavise
Eesti rekord: 89.75 Magnus Kirt, 13. juuli 2018 Rabat Eesti meistrivõistluste rekord: 87.58 Andrus Värnik, 2. august 2004 Tallinn Eesti meister 2017: 80.04 Magnus Kirt <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 15. - 16. august Koht: Rakvere Eesti rekord: 8815 Erki Nool, 7. august 2001 Edmonton Eesti meistrivõistluste rekord: 8221 Valter Külvet, 23. august 1981 Viimsi Eesti meister 2017: 7561 Taavi Tšernjavski <br style="clear:both;" />
100 m jooks
<br style="clear:both;" />
200 m jooks
<br style="clear:both;" />
400 m jooks
<br style="clear:both;" />
800 m jooks
<br style="clear:both;" />
1500 m jooks
<br style="clear:both;" />
5000 m jooks
<br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 13. juuli Koht: Tallinn, Kadrioru staadion <br style="clear:both;" />
Poolmaraton
Finaal: 9. juuni Koht: Narva <br style="clear:both;" />
100 m tõkkejooks
<br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
<br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
<br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
<br style="clear:both;" />
Teivashüpe
<br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
<br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
<br style="clear:both;" />
Vasaraheide
<br style="clear:both;" />
Odavise
<br style="clear:both;" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 15. - 16. august Koht: Rakvere <br style="clear:both;" />
Hrim-2
Hrіm-2, Grom või OTRK Sapsan (ukraina keeles ОТРК "Сапсан") ka operatiiv-taktikaline raketisüsteem Hrim (ukraina keeles Оперативно-тактичний ракетний комплекс «Грім») on Ukraina lühimaa ballistiliste rakettide süsteem, mida arendavad KB Pivdenne ja PA Pivdenmaš ning mis on loodud kombineerima taktikalise raketisüsteemi ja mitmikraketiheitja omadusi. Ukraina enda tarbeks mõeldud raketi Sapsani algversiooni lennuulatus pidi olema 500 kilomeetrit. Hilisema, ekspordiks välja töötatud versiooni Hrim-2 laskeulatus on piiratud 280 kilomeetriga, et see jääks rakettide ja raketitehnoloogia levikut piirava raketitehnoloogia juhtimisrežiimi kehtestatud 300 kilomeetri piiridesse.
Ajalugu
2006. aastal tunnistas Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu vajadust raketisüsteemi järele, mis oleks parem kui Ukraina vananev Nõukogude Totška-U, mille maksimaalne lennuulatus on 120 km ning mida saaksid remontida ja uuendada vaid Venemaa ettevõtted. KB Pivdenne sai ülesandeks välja töötada uus rakett nimega "Sapsan". Kaitseministeerium ja Pivdenne leppisid operatiivnõuetes kokku 2007. aasta septembris. Projekti rahastamine peatati aastatel 2009–2010 pärast ülemaailmset finantskriisi aastatel 2007–2008, seejärel jätkati 2011. aasta novembris, kuigi väikese summaga, enne lõpetamist aastal 2013.
2011. aastal hakkasid relvamüüjad pakkuma välismaistele klientidele uut raketisüsteemi nimega "Hrim" ja kahe aasta pärast sõlmis üks mitteavaldatud riik Pivdennega lepingu Hrim-2 väljatöötamiseks. 2014. aastal, pärast Vene-Ukraina sõja algust, tegi Pivdenne ettepaneku Sapsani projekti taaskäivitamiseks, kasutades oma kogemusi Hrim-2 arendamisel, eesmärgiga saada Sapsan 2018. aastaks hindamiseks valmis. Valitsus nõustus.
Hrim-2 kallal töötamisest teatati 2014. aastal Kiievis toimunud näitusel "Relvad ja julgeolek". 2016. aastal teatati, et Saudi Araabia eraldas teadus- ja arendustegevuseks 40 miljonit USA dollarit. 2017. aasta mais ilmus foto Hrim-2 transporteri püstitusseadme šassiist; iga sõiduk võis kanda ja välja lasta kaks raketti. 2019. aasta aprillis teatati, et on toodetud kaks Hrim-2 prototüüpi, millest üht katsetab Saudi Araabia ja teist Ukraina relvajõud. Saudi Araabia pidi testima oma testartiklit hiljem 2019. aastal, süsteemi plaaniti kasutusele võtta 2022. aastal. Ukraina valitsuse rahastamise puudumise tõttu külmutati projekt 2019. aastal testimisfaasis. 2020. aasta oktoobris teatati, et Ukraina prototüübi testimise lõpuleviimiseks on vaja 300 miljonit USA dollarit. 2021. aasta veebruaris otsustas valitsus sõlmida lepingu, et rahastada katsepatarei tootmist, mis koosneb kahest transporteri püstitusseadmest, kahest laadimismasinast ja kahest juhtimisseadmest (üks patarei komandörile ja teine jaoülemale). 2021. aasta aprilliks ei olnud leping veel allkirjastatud, kuid kaitseministeerium lootis seda teha 2–3 kuu jooksul.
Plahvatused Sakõ lennubaasis Novofedorivkas
Venemaa okupeeritud Krimmis Novofedorivkas, rindejoonest 220 km kaugusel asuvas Sakõ lennubaasis toimus 9. augustil 2022 mitu suurt plahvatust. Põhjus oli ebaselge, kuid mitmed meediaväljaanded arutasid võimalust, et tegemist oli Hrim-2-ga.
Vene-Ukraina sõda
6. mail 2023 teatasid Venemaa ametiisikud, et Venemaa õhutõrje tulistas Krimmi kohal edukalt alla kaks Ukraina ballistilist raketti "Grom-2". Ohvritest ega kahjudest ei teatatud. TASS-i raport ei esitanud väite kohta mingeid tõendeid, kuid väidetavad foto- ja videomaterjalid postitasid Venemaa blogijad ja laadisid need hiljem üles Twitterisse. Washingtonis asuv mõttekoda Sõjauuringute Instituut väitis, et väidetava rünnaku sihtmärki ei täpsustatud ja et Vene allikad võimendasid kaadreid suurel väljal asuvast kraatrist. Ukraina ei ole seda juhtumit siiani käsitlenud.
Otse tänav
pisi|Otse tänav Otse tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Eramutega hoonestatud Otse tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Otse tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligi 195 meetri pikkune.
Otse tänav sai nime 16. mail 1958. Otse tänav on nime saanud Joone tänava eeskujul.
Lasipuu (tööriist)
Lasipuu (ka: kaevepuu, pusipuu) on ühest otsast teritatud puu (tavaliselt kuusk), mida vanasti kasutati ahetud rukkirehe parte vahelt torkimiseks. Rukkirehte torgiti siis, kui see oli nii kokku vajunud, et soojust sellest läbi enam ei käinud.
Võuküla linnus
Võuküla linnamägi ehk Kindralihaud on muinaslinnus Põlva maakonnas Räpina vallas Võuküla külas.
Mälestise kirjeldus
Linnamägi asetseb Võhandu jõe kõrgel jõe läänekaldal neemikul. Lõuna pool liitub linnuseala muu kaldapealsega ja siit on tulnud seda valliga tugevamini kindlustada. Kolmnurkse põhiplaaniga linnusekoha 45 m pikkuse idakülje moodustab Ahja jõe enam kui 10 m kõrgune kaldajärsak, aga osa platoo idaservast näib olevat jõkke varisenud. Lõunapoolses osas on 2,5 m kõrgune vall. Poolkaarena ümber linnuseõue lõuna-lääne- ja põhjaküljel kulgeva liivavalli kõrgus on 1 m. Linnust piirab kagu-, lõuna- ja lääneosas madal kraav. Linnuseõue pikkus on 30 m, 17 m laiune, pindala on 650–700 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat. Kaitseehituse iseloomu järgi otsustades kuulub linnamägi II aastatuhande algusse.
Goran Hadžić
pisi|Hadžić 1992. aastal Goran Hadžić (serbia Горан Хаџић; 7. september 1958 Vinkovci – 12. juuli 2016 Novi Sad) oli Horvaatia serblaste kindral ja Krajina Serblaste Vabariigi president (1992–1994), keda Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal süüdistas inimsusvastastes kuritegudes.
Serbia võimud vahistasid Hadžići 2011. aasta 20. juulil. Ta oli viimane tribunali poolt tagaotsitav.
Hadžićile esitati süüdistus etnilise puhastuse läbiviimises mitteserblaste väljatõrjumiseks serblastega asustatud Horvaatia aladelt ning horvaatide ja teiste mitteserblaste tagakiusamises ja tapmises Vukovaris ja mujal.
Ta suri ajuvähki.
Funktsionaalsed toitumisrühmad
pisi|Ujurlane (Dytiscidae). a, valmik (Cybister sp.); b, mardika pea ja tundlad (Agabus); c, vastne (Dyticus); d, nukk (Dyticus) Liikide jagamine funktsionaalsetesse toitumisrühmadesse on vahend selleks, et ühitada tulemused, mis on saadud uurides veelistes ökosüsteemides elavaid suurselgroogseid. Sellise rühmitamise eeliseks on võimalus kombineerida veemardikate morfoloogilisi tunnuseid (nt suiste kuju) ja käitumuslikke mehhanisme (toitumisviis). Liigi kuuluvus teatud rühma võib erineda valmiku ja vastse perioodil.
Funktsionaalsete rühmade uurimine
Alguses püütakse uuritavas veekogus kahvaga vees elavaid loomi ja hiljem need sorteeritakse laboris. Selleks, et teada saada, millistesse funktsionaalsetesse rühmadesse isendid kuuluvad, kasutatakse mitut uurimismeetodit. Iga putukas lahatakse eraldi ja uuritakse nende soole sisu. Sellest saab järeldada, mida nad on söönud ja lisaks võib anda ka infot vastava liigi vastse toitumise kohta, kui sellest etapist on jäänud soolde toidujääke. Samuti saab toitumiskäitumist uurida ja funktsionaalset toitumisrühma määrata võrreldes putukate suisete ehitust, sest see näitab, millist toitu nad saavad tarbida.
Brigaadiadmiral
Brigaadiadmiral (bulgaaria keeles бригаден адмирал) oli Bulgaaria mereväes aastatel 2000−2010 kehtinud sõjaväeline auaste. 2010. aastal nimetati see ümber kommodooriks ja 2017. aastal flotilliadmiraliks. Sellest oli kõrgem kontradmirali (контраадмирал) ja madalam 1. järgu kapteni (капитан І ранг) auaste. Maaväes vastas sellele brigaadikindral.
Funktsionaalsed toitumisrühmad
Funktsionaalsed rühmad
Esimese funktsionaalse klassifikatsiooni süsteemi koostas K. W. Cummins aastal 1973 ja seda süsteemi kasutatakse tänapäevani.
Filtreerijad
pisi|Vesimardikas (herbivoor) Filtreerijad (filterers) on saprofaagid ehk toituvad peenest lagunenud orgaanilisest ainest. Neil kuuluvad suiste juurde spetsiaalsed harjased või siidilaadne eritis, mis toimib kui sõel ja eraldab peene aine veest. Filtreerijad on näiteks kihulaste vastsed.
Kogujad
Kogujad (gatherers) on samuti saprofaagid, aga nemad koguvad toitu setetest, näiteks ühepäevikuliste vastsed.
Peenestajad
Peenestajad (shredders) on putukad, kes on herbivoorid ja söövad peamiselt elusaid ja lagunevaid veetaimi ja ka lagunevat puitu. Nad toituvad suurtest orgaanilise aine tükkidest ja nendega kaasnevatest seentest ja bakteritest. Sellega tekitavad nad juurde peeneteralist orgaanilist ainet, mida saavad tarbida filtreerijad ja kogujad. Peenestajad on näiteks ehmestiivaliste vastsed.
Röövtoidulised
Röövtoidulised (predators) on karnivoorid ja toituvad teistest loomadest neid tervelt neelates või kesta läbistades ja imedes kehavedelikke. Kõik ujurid on röövtoidulised.
Užupis
pisi|Märk naabruskonna piiril pisi|Užupise Vabariigi põhiseadus Užupis (jidiš: זארעטשע valgevene: Зарэчча, poola: Zarzecze, vene: Заречье) on umbes ruutkilomeetrisel alal paiknev linnaosa Leedu pealinnas Vilniuses Senamiestise valla territooriumil. Užupis piirneb idas Belmontasega, kirdes Antakalnisega, lõunas üle Vilnia jõe Paupysiga, läänes samamoodi Vilniuse vanalinnaga, loodes üle Nerise jõe Žirmūnaiga.
Užupis jääb osaliselt Vilniuse linnuse kultuurilisse reservaati. Seal asub bernardiinide kalmistu.
Tegemist on ühe vanima Vilniuse eeslinnaga. Selle kohta on esimesed teated XV sajandist. Sealsed alad ei kuulunud toona Vilniuse koosseisu, neid ühendas linnaga esimene üle Vilnia rajatud sild. Užupist läbis toona Połackisse viiv maantee ja on oletatud, et esimesed sealsed tänavad kujunesid juba XIV sajandil.
XVI sajandil kuulus põhjapoolne osa Užupisest kahele õigeusklikule vennale, kes lasid oma maadel elada ka teistel usukaaslastel. Seal asus ka XVI sajandil rajatud ja XVII sajandil hävinud õigeusu kirik. Toona moodustasid suurema osa Uzupise elanikest venelased ja seda nimetati ka Vene linnaks. Lõunapoolsemas osas asus augustiinlastele kuuluv katoliku kirik. Aastal 1644 rajatud ja hiljem mahapõlenud ning taas üles ehitatud puidust kiriku asemele ehitati kivist kirikuhoone aastal 1788. Kościuszko ülestõusu käigus põletati maha ka see. Aastal 1824 kirik taastati kui bernardiinide kiriku abikirik. XVII sajandi järel tekkis Užupisesse ka juudi kogukond, millel oli oma kalmistu. Teise maailmasõja ajal sealsed juudid hukati ja kalmistu ehitati täis.
Česká Skalice
Česká Skalice (saksa keeles Böhmisch Skalitz) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Náchodi ringkonnas. Česká Skalice paikneb Rozkoši veehoidla kaldal, läbi linna voolab Úpa jõgi. Linn asub Náchodist umbes 9 km läänes ja Hradec Královést ligikaudu 25 km kirdes.
Užupis
Üks Užupise vanimaid rajatisi oli aastal 1495 rajatud bernardiinide klooster. Kloostri juurde rajati ka üle Vilnia viiv puidust jalakäijate sild, mis põles maha aastal 1794. Klooster suleti aastal 1864. XVII sajandi alguses asus Užupises apostel Peetrusele pühitsetud kirik, mis põles maha aastal 1610. Hiljem rajati selle asemele kabel, mille juures oli allikas. Kabel põles maha XX sajandi kuuekümnendatel aastatel. Kiriku kohal asub tänapäeval Užupise ingel.
Česká Skalice
Asulat on esmamainitud 1238. aastal.
Česká Skalices kasvas üles tšehhi kirjanik Božena Němcová (1820–1862). Linnas asub Božena Němcová muuseum.
Užupis
Üle Vilnia jõe rajati kolm silda, mis ühendasid eeslinna Vilniusega. Algselt olid silla puust, hiljem asendati need metallist sildadega.
Veemardikad
pisi|[[Ujurlased (Dytiscidae). a, valmik (Cybister sp.); b, mardika pea ja tundlad (Agabus); c, vastne (Dyticus); d, nukk (Dyticus).]] Veemardikas on üldistatud nimetus kõigi mardikaliste (Coleoptera) kohta, kes vähemalt osa oma elutsüklist elavad vees. Nad on esindatud alamseltsides Adephaga, Myxophaga ja Polyphaga.
Užupis
1. aprillil 1998 kuulutas naabruskond end sõltumatuks vabariigiks (Užupise Vabariik).
Veemardikad
Ujurlased (Dytiscidae) ja vesimardiklased (Hydrophilidae) moodustavad suurema osa veemardika liikidest. Osades sugukondades on veemardikad veelise eluviisiga kogu elutsükli jooksul, aga teistes võib vees elada ainult vastne või valmik. Oma veekogus on nad väga oluline osa ökosüsteemist, sest paljud mardikad on röövtoidulised. Samuti on suure tähtsusega taimtoidulised liigid, kes võivad näiteks riisipõlde kahjustada.
Užupis
Suurem osa Užupisest on muinsuskaitse all olev piirkond. Muinsuskaitse all on kolm üle Vilnia viivat silda, Vilniuse linnamägi, Kolme Risti mälestusmärk, veetorn, Užupise kirik ja bernardiinide kloostri hoonetekompleks, bernardiinide kalmistu koos paljude haudadega, lisaks veel arvukalt Užupise maju.
Veemardikad
Elupaigad
Enamik veemardikaid suudab elada ainult mageveekogudes, erandiks on vähesed mereliigid, kes elavad loodete- või litoraalvööndis. Mageveekogud jaotatakse enamasti voolu- ja seisuveekogudeks, kus elavad erinevate kohastumustega veemardikad. Paljud veemardikad on väga head lendajad ja saavad siirduda ühest veekogust teise. Mardikate võime lennata määrab tihti temperatuur. Paljudel on vaja soojust, et lennulihased tööle saada. Kõige ohustatumad on mardikad, kes ei oska lennata või lendavad ainult siis, kui on ebatavaliselt soe. Kui nende elupaik ei ole enam eluks sobilik, ei ole neil võimalik sealt lahkuda.
Mõned mardikaliigid on väga head veekogude kvaliteedi bioindikaatorid.
Elutsükkel
pisi|Vesimardiklase (Hydrophilidae) vastne, valmik ja emane munadekookoniga Vastne
Vastsed on erineva kujuga ja suurus varieerub 2–60 mm. Pea on selgelt eristatav. Kõikidel liikidel pole rindmikujalgu. Tagakeha koosneb kaheksast kuni kümnest segmendist. Tihti on vastsetel vees hingamiseks lõpused.
Nukk
See etapp ei toimu tavaliselt vees. Nukustaadium järgneb vastsele ja eelneb valmikule. Sellel ajal toimuvad muutused putuka füsioloogias ja morfoloogias, mis valmistavad teda ette valmiku eluks. Näiteks taandarenevad lõpused ja tekivad spiraaklid, millega õhuhapnikku hingata.
Kohastumus eluks vees
pisi|Ujuri valmik (Dytiscidae)
Välisehitus
Mardikate kehakuju on arenenud voolujooneliseks, et saaks vees kergemini liikuda ja ujuda. Veeputukate jalad on tavaliselt kohastunud vees ‘sõudmiseks', ning on seetõttu mõlajad või kamjad. Putukatest peetakse kõige paremateks ujujateks ujureid (Dytiscidae). Nende kere on hästi kohanenud veevooluga ja nad saavad ujudes tugeva tõukejõu sünkroonselt tõugates oma tagajalgadega, millel on lisaks kaks rida harjaseid.
Hingamine
pisi|Vesimardiklase (Hydrophilidae) sugukonna esindajad Veemardikatel on erilised kohastumised eluks vees. Nad tarbivad õhuhapnikku nagu kõik putukad ja seetõttu on neil arenenud erinevad strateegiad õhu kaasas kandmiseks. Ujurlased panevad õhutagavara kattetiibade ja keha vahele, aga vesimardikalised varuvad ainult osa õhust kattetiibade alla, ülejäänu asub tagakeha alaküljel karvakeste vahel. Hapnik omastatakse tagakehal olevate hingeavade kaudu.
Liikumine
Veemardikaid võivad olla vees liikuvad või paigalpüsivad. Paljud veemardikad on seotud vees liikudes substraadiga, aga ujurlased on võimelised väga hästi vabalt ujuma. Vees liikumise strateegiad on sukeldumine, kus aeg ajalt käiakse veepeal hingamas, ja ujumine, kus pinnale ei tõusta. Paigal püsimise võimalusi on rohkem: ronijad kõnnivad mööda taimi, rippujad kinnitavad end pindadele kiirevoolulistes veekogudes ning kaevujad elavad põhjasetetes.
Toitumine
Veemardikad võivad olla karnivoorid, herbivoorid ja ka saprofaagid, olenevalt sellest, mida nad söövad. Lisaks jagatakse nad toitumisviiside alusel erinevatesse rühmadesse, mida kutsutakse funktsionaalseteks toitumisrühmadeks. Need on filtreerijad, kogujad, kraapijad, peenestajad ja röövtoidulised mardikad. Kõigil on tekkinud erineva kuju ja funktsiooniga suuosad, millega omale vastavat toitu omastada.
Sigimine
Veemardikad paarituvad ja munevad vees. Osad vesimardiklased kasutavad kutsung signaale, et leida omale vees kaaslane. Isendid paarituvad tihti rohkem kui korra. Vahel on jalad kohastunud emase putuka kinnihoidmiseks paaritumise ajal, heaks näiteks on mitmed ujurlased. Nende veemardika liikide puhul, kelle valmikud ei ela vees, tulevad emased ikkagi vette munema. Munad paigutatakse veetaimedele, vetikatele või muudele pindadele. Mõnedel vesimardiklaste liikidel jäävad munad kinnitatuna emase kõhu alla. Paljude liikide munad kooruvad mõne nädalaga.
Sugukonnad
Järgnevalt on loetletud kõik need sugukonnad, milles leidub veelise eluviisiga mardikaliike.
Adephaga (röövmardikalised):
Myxophaga (vetiktoidumardikalised):
Polyphaga (segatoidumardikalised):
GRAFCET
GRAFCET (GRAphe Fonctionnel de Commande des Étapes et Transitions) on graafiline protsessikirjelduskeel.
Keele graafilised tähised on tuletatud Petri kahendvõrgul (Level 1 boolean Petri net) tähistest.
Kasutatakse automaatikarakendustes standardis IEC 61131-3 mainitud programmeeritavate loogikakontrollerite SFC-keeles (sequential function chart).
Mihhail Lobov
Mihhail Lobov (sündinud 1. veebruaril 1971 Tšeljabinskis) on Venemaa jurist.
Uldis Krasts
Uldis Krasts (sünninimi Uldis Krišjānis, 26. märts 1943 – 25. detsember 2022) oli liivi rahvusest Läti ajakirjanik, tõlkija, luuletaja ja proosakirjanik. Kirjutas läti keeles.
Ta sündis Ventspilsis liivi kalamehe perekonnas. Töötas ehitaja, saeveski ja raamatukogu töötajana, ajakirjaniku ja kooliteatri näitejuhina. Kirjutanud humoreske, näidendeid ja luuletusi.
Mihhail Lobov
Pärast Venemaa lahkumist Euroopa Nõukogust lõppesid ka Lobovi volitused Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuna.
Uldis Krasts
Eesti keeles on tema luuletusi ilmunud liivi luuleantoloogias "Ma akūb sīnda vizzõ, tūrska! Ma võtan su õnge, tursk" (2011).
Mihkel Kunnus
pisi|Mihkel Kunnus kirjandusfestivalil [[HeadRead Foto: Ave Maria Mõistlik, 31. mai 2012 ]] pisi|Mihkel Kunnus [[Oa tänava ehitusafääri vastasel meeleavaldusel 2013. aastal]] Mihkel Kunnus (sündinud 23. veebruaril 1982) on eesti semiootik ja kirjanduskriitik.
Elulugu
Ta lõpetas 2000. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 2010. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal.
Ta on oma erialaseid teadmisi realiseerinud nii esseisti kui ka muudes žanrides kirjutava publitsistina. Osales mitmes Eesti Televisiooni telesaates sarjast Jüri Üdi klubi.
2013. aasta kevadel avalikustas Kunnus oma blogis Tartus Supilinnas Oa tänaval ehitustegevuse käigus toimunud rikkumised, millest alguse saanud skandaali tagajärjel ehitusluba peatati ning Tartu linnavalitsus vahetas välja arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja.
Soome-Ugri Selts
Soome-Ugri Selts (soome keeles Suomalais-Ugrilainen Seura, prantsuse keeles Société Finno-Ougrienne) on Soomes tegutsev teaduslik selts, mille eesmärk on edendada soome-ugri keelte ja altai keelte uurimist, samuti neid keeli kõnelevate rahvaste ja nende kultuuride uurimist.
Mihkel Kunnus
Elulugu
2016. aasta algul avaldas Mihkel Kunnus avalikus kirjas prokuratuurile toetust seoses kohtuasjaga Kaur Kenderi teose "Untitled-12" asjus, vastandudes arvukatele kultuuritegelastele, kes olid võtnud sõna pigem Kenderi toetuseks.
Soome-Ugri Selts
Soome-Ugri Selts asutati aastal 1883 Helsingis professor Otto Donneri algatusel.
Mihkel Kunnus
Õigusrikkumine
21. detsembril 2016 mõistis Tartu maakohus Mihkel Kunnuse süüdi perevägivallas. Kohus määras kokkuleppemenetluse tulemusel Kunnusele karistuseks 11 kuu pikkuse tingimisi vangistuse üheaastase katseajaga. Juhtunust andis ta koos elukaaslasega usutluse Õhtulehele, mille kärpimata versioon ilmus ta blogis. Samuti reflekteeris pärast seda lähisuhtevägivalla teemal kultuurilehes Sirp.
Soome-Ugri Selts
Aasta 2006 lõpul oli Soome-Ugri Seltsil ligikaudu 800 liiget. Liikmed jagunevad tegevliikmeteks, auliikmeteks, välisliikmeteks ja annetajaliikmeteks.
Selts peab iga kuu kolmandal reedel Helsingis ettekandekoosoleku, kus arutatakse ka üldisi asju. Soome-Ugri Selts annab igal aastal välja kaks teaduslikku stipendiumi. Aastakoosolekut peab selts M. A. Castréni sünniaastapäeval 2. detsembril.
Mihkel Kunnus
Liikmesus
Kunnus on Eesti Kirjanike Liidu liige (2012).
Soome-Ugri Selts
Kirjastamistegevus
Tänapäeval on Soome-Ugri Seltsi kõige olulisem tegevusvaldkond kirjastamine. Selts annab välja mitut teaduslikku väljaandesarja, millest olulisemad on 1890. aastast ilmuv Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia (prantsuskeelse pealkirjaga Mémoires de la Société Finno-Ougrienne, 2019. aasta lõpuks oli ilmunud 274 köidet), sõnaraamatusari Lexica Societatis Fenno-Ugricae, aastast 1901 ilmuv jätkväljaanne Finnisch-Ugrische Forschungen (2019. aasta lõpuks oli ilmunud 64 köidet), ja Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja (prantsuskeelse nimega Journal de la Société Finno-Ougrienne, 2019. aasta lõpuks oli ilmunud 97 köidet.)
Mihkel Kunnus
Sport
Ta on tegelenud võitlusspordiga. Näiteks on ta tulnud aastal 2005 Eesti üliõpilasmeistriks poksis (91 kg+) ja Eesti meistrivõistlustel kikkpoksis tuli ta 2016. aastal üliraskekaalus hõbemedalile.
Soome-Ugri Selts
Kirjastamistegevus
Lisaks avaldab Soome-Ugri Selts soome-ugri keelte õppevahendeid (sari Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelua varten ehk Hilfsmittel für das Studium der Finnisch-Ugrischen Sprachen) ja etnograafiliste teadustööde sarja Kansatieteellisiä julkaisuja (prantsuse keeles Travaux ethnographiques de la Société Finno-Ougrienne). Selts avaldab ligikaudu kümme teaduslikku teost aastas.
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Suomalais-Ugrilainen Seura seisuga 20.07.2011.
Kivimäe tänav
Kivimäe tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Aasta lind (Luksemburg)
Luksemburgis valitakse aasta lindu alates 1978. aastast. Aasta linnu valimist korraldab natur&ëmwelt (kuni 2012. aastani Lëtzebuerger Natur- a Vulleschutzliga).
Caudry kanton
Caudry kanton on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Caudry.
Tallinna Börsiselts
Tallinna Börsiselts oli 1872. aastal asutatud Tallinna ja Eestimaa majandustegelasi ühendanud organisatsioon.
Caudry kanton
See koosneb järgmistest valdadest:
Tallinna Börsiselts
Põhikirja kohaselt oli börs "vastastikkuse läbikäimise, kõigi kaubanduses ja tööstuses ettetulevate tehingute sõlmimise ja tarviliste teadete saamise koht". thumb|Parun Arthur Girard de Soucanton
Börsiseltsi asutamine
Börsiselts asutati Tallinna rae Tallinna majanduskomisjoni (Revaler Handelskomission)i esimehe Wilhelm Mayeri ettepanekul pärast Venemaa keisri poolt seltsi statuudi kinnitamist 17. märtsil 1872.
Börs avati Tallinnas 3. jaanuaril 1873. See asus Tallinna vanalinnas Suurgildi hoone kõrvalhoones Börsi käigu kohal asuvates ruumides.
Börsiseltsi Börsikomitee osales ka Börsi juhtimise kõrval muude majanduselu arendavates ürituses ja ettevõtmistes:
Börsiseltsi algatusel loodi ka mitu suure tähtsusega majandusorganisatsiooni:
Alglaadimine
Alglaadimine (slängis buutimine) on protsess, mis leiab, laeb ja käivitab arvuti sisselülitamisel arvutis oleva operatsioonisüsteemi.
Alates 1950. aastate keskpaigast kuni tänapäevani on buutimist (edaspidi alglaadimist) kasutatud operatsioonisüsteemi laadimiseks arvuti põhimälusse.
Sõna "boot" (ingl. k. saabas) ise tuleb sõnast "bootstrap", mis tähendab saapasääre tagaserva külge kinnitatud aasa, mis aitab saabast hõlpsasti jalga tõmmata. See mõiste viitab paradoksile, et arvuti ei suuda käivituda ilma alglaadimistarkvarata, kuigi peab töötama enne, kui tarkvara saab laaditud.
Ajalugu
1950. aastate arvutites hakkas alglaadimisnupu vajutamisel spetsiaalne programm lugema alglaadimistoiminguid perfokaardilt, magnetlindilt, magnetmälust või magnetkõvakettalt. Pärast info sisselugemist või töötlemist käivitati alglaadimisprogramm, mille abil laaditi järgmised suuremad programmide süsteemid vastavatelt meediumitelt mällu ilma operaatori sekkumiseta.