cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
California
Rahvastik
pisi|[[Los Angeles]] pisi|[[San Diego]] pisi|[[San Jose]] Elanike arv on 2016. aasta seisuga arvestuslikult 39 250 017. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Californias 37 253 956 inimest.
2010. aasta rahvaloenduse järgi moodustasid 57,6% elanikest valged, 13,0% aasialased, 6,2% mustanahalised ja 1,0% põlisameeriklased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) on 37,6%.
Keskmine asustustihedus on 95 in/km².
Suurimad linnad
Kokku on Californias 2011. aasta seisuga 482 linna. Seal asub ka kaheksa USA 50 kõige suurema elanike arvuga linnast.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 58 maakonnaks. Pindalalt on suurim San Bernardino maakond, rahvaarvult Los Angelese maakond.
Majandus
20. sajandi alguse võtmearengud olid Los Angelese esiletõus Ameerika meelelahutustööstuse keskusena ning suure, kogu osariiki katva turismisektori areng. 20. sajandi teisel poolel arenesid tehnoloogia- ja IT-sektor, tipnedes Silicon Valley kasvuga.
Lisaks õitsvale põllumajandusele on California majanduses olulised ka lennuki- ja kosmosetööstus, haridus ning tootmine. Kui California oleks iseseisev, oleks selle majandus suuruselt maailmas kaheksas, rahvaarvult 35. ja pindalalt 59. riik.
2009. aastal oli California SKP 1,88 triljonit USA dollarit, mis moodustas 13% USA 2009. aasta SKP-st.
2016. aasta detsembris oli Californias töötus 5,2%.
Transport
Los Angeleses ja San Franciscos asuvad maailma ühed suurimad rahvusvahelised lennujaamad. Samuti on nad mandrit läbivate raudteeliinide lõppjaamad. Tähtsamad meresadamad on Los Angeles, Long Beach, San Francisco, Oakland ja San Diego.
Santa Monicas asus maantee Route 66 lõpp-punkt.
Sport
pisi|[[Los Angeles Memorial Coliseum, staadion, millel on kaks korda peetud suveolümpiamängud]] California osariik on ainus USA osariikidest, kus toimusid nii suve- kui ka taliolümpiamängud. 1932. ja 1984. aasta suveolümpiamängud toimusid Los Angeleses. Squaw Valleys peeti 1960. aasta taliolümpiamängud. Osa 1994. aasta jalgpalli MM-i mänge toimus Californias. Staadionil Rose Bowl Los Angeleses mängiti 8 mängu, seehulgas ka finaalmäng. San Joses asuval Stanford Stadiumil toimus kuus mängu. NFL-i Super Bowli mängu peeti Californias 11 korda neljal eri staadionil.
Californias tegutseb 18 klubi, mis mängivad USA kõrgeimates liigades (NFL, NBA, NHL, MLB, MLS).
Californias peetakse ka erinevaid motospordi võistlusti. Long Beachis toimuvad IndyCar Series ja American Le Mans Series etapid ja varem peeti seal ka Vormel 1 etappi. Auto Club Speedwayl Fontanas toimuvad NASCAR Sprint Cup Seriesi ja CART Indycari etapid.
Tabelis on toodud Californinas baseeruvad klubid.
Sümboolika
pisi|püsti|Teetähis pisi|püsti|[[Veeranddollarine]]
Juhan Habicht
thumb|Juhan Habicht esinemas Tallinna Kirjandusfestivalil [[HeadRead 7. mail 2010]] Juhan Habicht (sündinud 24. jaanuaril 1954 Tallinnas) on eesti tõlkija ja kirjanik.
Virginia
Virginia (inglise keeles Commonwealth of Virginia) on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik. Põhjas piirneb Marylandiga, lõunas Põhja-Carolinaga, läänes Lääne-Virginia ja Kentuckyga ning edelas Tennesseega. Kuulub lõunaosariikide hulka.
Juhan Habicht
Töökäik
Ta on töötanud programmeerijana (peamiselt Tallinna Polütehnilise Instituudi juurde kuuluvas Turbiinidetailide Automaatprojekteerimise Tööstusharu Laboratooriumis) ja tehnikaajakirjanikuna.
Virginia
Nime Commonwealth kannab ta ühena neljast Ameerika Ühendriikide osariigist.
Juhan Habicht
Töökäik
Praegu on ta vabakutseline kirjanik ja tõlkija.
Originaallooming
Tema loomingut on tõlgitud ja avaldatud ka vene keeles, sealhulgas Iževski ajakirjas Lutš.
Tõlked
Juhan Habicht on tõlkinud 2022. aasta seisuga üle saja ilukirjandus- ja aimeteose.
Isiklikku
Tema vanemad olid õppejõud. Tema poeg on rahvaterviseteadlane Jarno Habicht.
Virginia
Ajalugu
Virginia oli esimene edukas Inglise koloonia. Varasemad asunduste rajamise katsed Ameerikas ebaõnnestusid: 1585. aastal rajatud Roanoke'i koloonia tänapäeva Põhja-Carolinas Roanoke'i saarel leiti 18. augustil 1590. aastal hüljatuna; 1602. aastal rajas kapten Bartholomew Gosnold tänapäeva Massachussettsis Cuttyhunki saarel kindluse-kaubanduspunkti, kuid juba kuu aja pärast seilasid kolonistid Inglismaale tagasi.
Kapten Christopher Newporti juhtimisel maabusid kolonistid tänapäevases Virginia Beachi linnas 26. aprillil 1607. aastal, mille nad Inglise toonase kuninga James I vanima poja Henry järgi nimetasid Henry neemeks (Cape Henry). Virginia koloonia rajati ametlikult 4. mail 1607. aastal, kui kolonistid rajasid Jamestowni saarele (nimetatud kuningas James I järgi) kindluse, mis hiljem kasvas Virginia koloonia pealinnaks Jamestowniks. Jamestown oli koloonia pealinn kuni 1698. aastani, kui koloonia haldushoone teist korda pärast 1676. aastat maha põles. Jamestown hüljati ja koloonia seadusandlik kogu kogunes "keskmises istanduses", Williami ja Mary ülikooli hoones, mis sai kuningas William III-lt 1693. aastal kuningliku harta. See tegi Williami ja Mary ülikoolist Ameerika Ühendriikide vanuselt teise ning vanima avaliku ülikooli. Kuningas Williami järgi nimetati linn Williamsburgiks.
Williamsburg oli koloonia pealinn 1699.–1780. aastal. Iseseisvussõja ajal koliti pealinn kuberner Thomas Jeffersoni soovil sisemaale Richmondisse, kuna Jefferson arvas, et Richmond suudab brittide rünnakutele paremini vastu panna kui mereäärne Williamsburg.
Virginia on üks algsest 13 Ameerika Ühendriikide osariigist, mis Ameerika revolutsiooni käigus tõstsid mässu Briti võimu vastu.
Rahvastik
2020. aasta seisuga elab Virginias 8,6 miljonit inimest.
Põhja suusaalad 1988. aasta taliolümpiamängudel
right|200px|Olümpiasümbol Põhja suusaalade 1988. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Kanadas Calgarys 12 alal: murdmaasuusatamises oli meestel kavas 15 km, 30 km, 50 km ja 4×10 km teatesõit ning naistel 5 km, 10 km, 20 km ja 4x5 km teatesõit, kahevõistluses individuaalvõistlus ja meeskonnavõistlus ning suusahüpetes normaalmägi, suur mägi ja meeskonnavõistlus suurel mäel.
Virginia
Linnad
Virginia suurim linn on Virginia Beach.
Põhja suusaalad 1988. aasta taliolümpiamängudel
15 km (klassika)
Kuupäev: 19. veebruar Canmore Osavõtjaid: 92 <br style="clear:both" />
30 km (klassika)
Kuupäev: 15. veebruar Canmore Osavõtjaid: 91 <br style="clear:both" />
50 km (vaba)
Kuupäev: 27. veebruar Canmore Osavõtjaid: 74 <br style="clear:both" />
4×10 km teatesõit
Kuupäev: 22. veebruar Canmore Osavõtjaid: 16 meeskonda <br style="clear:both" />
5 km (klassika)
Kuupäev: 17. veebruar Canmore Osavõtjaid: 56 <br style="clear:both" />
10 km (klassika)
Kuupäev: 14. veebruar Canmore Osavõtjaid: 53 <br style="clear:both" />
20 km (vaba)
Kuupäev: 25. veebruar Canmore Osavõtjaid: 55 <br style="clear:both" />
4×5 km teatesõit
Kuupäev: [[21. veebruar] Canmore Osavõtjaid: 12 naiskonda <br style="clear:both" />
Normaalmägi + 15 km
Kuupäev: 28. veebruar Canada Olympic Park ja Canmore Osavõtjaid: 43 <br style="clear:both" />
Normaalmägi
Kuupäev: 14. veebruar Canada Olympic Park Osavõtjaid: 58 <br style="clear:both" />
Suur mägi
Kuupäev: 23. veebruar Canada Olympic Park Osavõtjaid: 58 <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus
Kuupäev: 23. ja 24. veebruar Canada Olympic Park Osavõtjaid: 11 meeskonda <br style="clear:both" />
Veebruar 2005
Veebruar 2005, kroonika
27. veebruar
2005
Ford
Ford on ingliskeelne sõna, mis märgib koolmekohta või ka nire.
Ford on Ford Motor Company lühendatud nimi.
Lateriit
pisi|[[Amfiboliit (keskel) ja temast murenemise teel tekkinud lateriit]]
Lateriit on rauast ning alumiiniumist rikastunud kivimite murenemise jääk.
Etümoloogia
Esimest korda kasutas terminit "lateriit" 1807. aastal šoti arst ja loodusteadlane Francis Buchanan-Hamilton. Nii nimetas ta Lõuna-Indias asuvat punakaspruuni basaldi murenemisprodukti. Aja jooksul sai "lateriidist" üldine termin, mida hakati kasutama kõikjal maailmas paiknevate sarnase tekkega kivimite kohta.
Koostis ja omadused
Rauarikas lateriit koosneb peamiselt hematiidist ja götiidist ning võib mõnikord sisaldada kaevandamisväärses kontsentratsioonis niklit (kaevandused Kuubal ja Uus-Kaledoonias). Alumiiniumirikas lateriit koosneb peamiselt gibsiidist ja bömiidist. Mõlemal juhul kaasneb savimineraal kaoliniit. Lateriit esineb pehmest ja pudedast kuni tiheda ja kõva kivimini. Lateriidis on sageli mitmesuguse suuruse ja kujuga konkretsioone. Lateriidi värvus sõltub eelkõige raua oksiidide sisaldusest, ulatudes valgest tumepruunini.
Teke
Lateriit tekib piirkondades, kus on palju sademeid ning kõrged õhutemperatuurid. Mõõdukama kliimaga piirkondades tekivad lateriidi asemel peamiselt savimineraalid. Kui seal lateriiti siiski esineb, on ta tekkinud geoloogilises minevikus, mil antud piirkonna kliima oli praegusest oluliselt erinev. Lateriidi tekke jaoks on oluline ka kuiva aastaaja olemasolu ning reljeef, mis tagab piisava põhjavee liikuvuse. Sademeist pärit põhjavesi lahustab ja viib kivimite koosseisust eelistatult minema naatriumi, kaaliumi, kaltsiumi, magneesiumi ja räni ning jätab maha halvemini lahustuvad raua ning alumiiniumi. Lateriidist on kadunud peaaegu kõik algset kivimit moodustanud silikaatsed mineraalid, peamiseks erandiks on keemilisele murenemisele väga vastupidav kvarts.
Lateriit võib moodustuda paljudest erinevaist kivimeist, kuid kõige tüüpilisemal juhul on lähtekivimiks basalt. Vähem rauda ja rohkem alumiiniumi sisaldavast lähtekivimist tekib lateriidistumise teel tavalisest boksiit, mis on peamiseks alumiiniumimaagiks. Näiteks graniidist moodustub lateriidistumise tagajärjel tavaliselt heledavärviline boksiit. Samas ei ole kõik boksiidi liigid lateriidistumise teel tekkinud.
Kasutus
Peamiseks lateriidil esinevaks bioomiks on savannid. Vihmametsi lateriidile ei teki. Nende jaoks on vaja peamiselt savil põhinevat mulda ning kuiva aastaaja puudumist.
Adolf (Saksa kuningas)
thumb|Adolf (Saksa kuningas) Adolf Nassaust (umbes 1255 – 2. juuli 1298 Göllheim) oli Saksa kuningas 5. maist 1292 – 23. juunini 1298. Ta on ainus Saksa kuningas, kes on ametist tagandatud, kui arvestamata jätta need, kes hulluks läksid või kelle paavst kirikuvande alla pani.
Adolf rääkis saksa, prantsuse ja ladina keelt – viimane ei olnud tollal kuigi levinud. pisi|left|Nassau krahvkond aastal 1547
Adolf pärines mõjutust väikeaadlisuguvõsast ja tal endalgi oli väga vähe võimu. Kuurvürstid valisid ta seetõttu, et saada riigile võimalikult nõrka valitsejat, samal põhjusel, miks omal ajal oli valitud Rudolf von Habsburg, ja seekord ei pidanud nad pettuma. Adolf ei suutnud tõepoolest Saksa kuningana eriti midagi saavutada, kaasa arvatud Saksa-Rooma riigi keisriks kroonimist. Lõpuks valisid Saksa vürstid endale uue kuninga: Albrecht von Habsburgi. Adolf ei nõustunud sellega, kuid langes Göllheimi lahingus Albrechti vastu, nii et viimane võis Saksa troonile asuda. Albrecht olevat Adolfi sealjures isiklikult hobuse seljast maha lükanud ja seejärel noaga tapnud.
Adolf abiellus 1270 Limburgi krahvi tütre Imagina von Isenburg-Limburgiga. Abielust sündis 8 last, kellest 4 said täiskasvanuks: Adolfi järeltulijad Nassau krahvkonna juhtidena Gerlach I ja Walram III, Klarenthali kloostri abtiss Adelheid ja Mechthilde (Mechthildis), kes abiellus Baieri hertsogi Rudolf I Lobisejaga.
Serbia keel
Serbia keel (srpski jezik, српски језик) on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest peamiselt Serbias, Montenegros, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias.
Tähestik
Serbia kirillitsa tähed ladinakirjaliste vastetega.
А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш A B V G D Đ E Ž Z I J K L LJ M N NJ O P R S T Ć U F H C Č DŽ Š
Tähtede järjekord on kummaski tähestikus erinev:
Tõnu Trubetsky
pisi|Tõnu Trubetsky esinemas Vantaas ansambliga The Flowers of Romance (10. 2. 2006). Tõnu Trubetsky (esinejanimi ka Tony Blackplait; sündinud 24. aprillil 1963 Tallinnas) on eesti muusik, kirjanik ja filmilavastaja.
1981. aastal lõpetas ta Tallinna 32. Keskkooli.
1980. aastatel oli Trubetsky üks Eesti punkliikumise eestvedajaid. Ta on olnud Punkbändide The Flowers of Romance, Vennaskond, The Flowers of the Universe, Vürst Trubetsky & J. M. K. E., The Un Concern, Felis Ultramarinus jne. vokalist ja Operatsioon Õ kitarrist.
Kirjandusse tuli Trubetsky aastal 1989 luulekoguga "Pogo", mis ilmus luulekassetis "Kassett '88" koos Karl Martin Sinijärve, Ringo Ringvee ja Märt Väljatagaga. Hiljem on ta avaldanud peamiselt proosat, samuti ülevaatlikke aimeteoseid anarhismi ja pungi ajaloost.
Tõnu Trubetsky on Trubetskoide vürstisuguvõsa järeltulija.
Poliitiline tegevus
Poliitilistelt vaadetelt on Trubetsky individualistlik anarhist.
Ta kandideeris Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel ja sama erakonna nimekirjas 2009. aasta Euroopa parlamendi valimistel. Ta oli erakonna liige 2010. aasta alguseni.
3. augustil 2010 astus ta Eesti Keskerakonda. 20. novembril 2010 teatati, et Trubetsky astus erakonnast välja, tuues põhjenduseks liitumisele järgnenud tagakiusamise ja vaimse terrori.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Tõnu Trubetsky Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme linnaosa). Ta kogus 347 häält, kuid ei osutunud valituks.
Segiajamisi
On arvatud, et ta on seotud Valgevene punkrock–ska–reggae ansambli Ljapis Trubetskoi (Ляпіс Трубяцкі) nimitegelasega.
Isiklikku
Tal on kokku viis last: Tõnu Trubetsky Jr, Madeleine Angelique Trubetsky, Edyta Ingrida Trubetsky, Tom Claude Trubetsky ja tütar Reginleif Trubetsky (fotograaf).
François I
thumb François I [franssu'aa esimene] (12. september 1494 Charente, Cognac – 31. märts 1547 Rambouillet) oli Prantsusmaa kuningas 1515. aastast surmani. Kuningas kuulus Valois' dünastia Angoulême'i harusse. Ta oli väga võimekas ja väga ambitsioonikas valitseja, kes soovis Prantsusmaa kuningriigist teha Euroopa võimsaima riigi.
Perekond ja tõus troonile
François de Valois' sündis Angoulême'i krahvi Charlesi pojana. Ta ema oli Louise, kelle vennast Philibert II-st (1480–1504) sai hiljem Savoia hertsogkonna valitseja (Savoia hertsog, 1497–1504). François'l oli vanem õde Marguerite (1492–1549), kelle tütar Jeanne sai hiljem Navarra kuningannaks 1555–1572, kelle pojast Navarra Henrist sai üks kuulsamaid ja edukamaid Prantsusmaa monarhe (1589–1610) Henri IV. thumbnail|[[Savoia hertsogkond, Milano hertsogiriik ja Itaalia 1494. aastal.]] François' sünni ajal oli Valois'de Angoulême'i haru suhteliselt vähetähtis, sest Prantsusmaa kuningaks oli noor Valois'd Charles VIII, kes oli äsja abiellunud Bretagne'i Anne'iga. Kuid 1498 suri kuningas Charles VIII ootamatult ja pärijateta. Seetõttu läks troon tema sugulasele, Valois' dünastia Orléansi liini kuuluvale Louis XII-le. Too abiellus kuninga lesega, kuid ei saanud temalt poegi, vaid kaks tütart. Nii sai François'st ootamatult troonipärija. Ta pandi 1514 paari kuninga tütre ja Bretagne'i pärijanna Claude'iga. Järgmisel aastal (1515) vana kuningas Louis XII suri ning François pääseski Prantsusmaa troonile.
Esimesed aastad kuningana
François' valitsusaeg algas üliedukalt. Ta tungis juba oma esimesel valitsusaastal Milano hertsogiriiki ning võitis seal Marignano lahingus šveitslasi, kes ei olnud enne seda sajandeid kellelegi üheski lahingus kaotanud. Nii pani ta piiri ka Šveitsi Konföderatsiooni kantonite laienemise lõunasse ning ajendas šveitslaste tänini kestva neutraliteedipoliitika.
Pärast lahingut vallutas ta 1515. aastal Milano ning naasis seejärel võidukalt Prantsusmaale. 1516. aastal sõlmis ta paavstiga Bologna konkordaadi, millega võim kirikuasjade üle Prantsusmaal läks täielikult kuninga kätte. Peale selle teostas ta muud tsentraliseerimispoliitikat.
Võitlus keisritrooni pärast ja sõjad Karl V-ga
thumb|250px|[[Habsburgide impeerium enne 1526. aastat. Lilla (Kastiilia), punase (Aragón) ja tumekollasega (Burgundia) on tähistatud Saksa-Rooma keiser (1520/1530–1556) Karl V võimuala, kollasega tema venna Austria ertshertsogi (1521–1564) Saksa kuninga (1531–1564) ning Böömi ja Ungari kuninga (1526–1564) Ferdinand I valdused.]] Saksa-Rooma keiser (1508–1519) Maximiliani surma järel soovis François ise Rooma keisriks valitud saada ning esialgu toetas teda isegi paavst. Kuid tema kavatsusel seisis ees Karl V, kes oli juba Kastiilia, Aragóni (mõlemas Carlos I) ja Lõuna-Itaalia valitseja. François'ga võisteldes sai ta 1519 ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks (Karl V) ning nõudis Prantsusmaalt tagasi Burgundia alasid.
Aastal 1526 vabanes François vangistusest, kuid pidi Karl V kätte pantvangi jätma oma pojad. 1526. aasta Madridi rahulepinguga lubas François Karl V-le Burgundia hertsogkonna täiemahulist taastamist ning teisigi suuri järeleandmisi, kuid Prantsusmaale tagasi jõudes ütles ta nendest kohustustest lahti, sest nad olid Prantsusmaa kui suurriigi vaatevinklist võimatud, ning alustas 1527 uut sõda Karliga. See lõppes 1529 Cambrai rahu ehk Daamiderahuga (selle taga olid Prantsusmaa kuninga ema Louise ja Karl V tädi, Madalmaade asehaldur Margarete), millega mõlemad valitsejad tegid kompromissi. Karl V loobus nõudmisest Burgundia täiemahulisele taastamisele, François aga Milanost ning mitmest piiriäärsest valdusest Madalmaade juures. Samuti sai François tagasi oma pojad (François ja Henri) ning abiellus Karl V õe Eleonorega. Sellest abielust ei sündinud lapsi. Prantsuse kuningannana polnud tal mingit poliitilist mõju, kuid ta oli Prantsusmaa ja Saksa-Rooma riigi vaheline kontaktisik. , Cognaci liiga sõda 1526–1530
Kuninga valitsusaja teine pool
Aastal 1532 tegi François lõpu Prantsusmaa killustatusele, ühendades Bretagne'i hertsogkonna ametlikult Prantsusmaaga. Vastuolud keisri ja kuninga vahel kasvasid seejärel aga taas ning 1534 puhkes juba kolmas nendevaheline sõda. Seegi ei toonud Prantsusmaale erilist edu, peale selle suri ootamatult troonipärija François (noorem). 1538. aastal sõlmiti Nizza rahu, millega Prantsusmaa sai endale ajutiselt Savoia hertsogkonna, kuid oli selge, et asi nii ei jää, sest Karl soovis Savoiat tagasi oma mõjusfääri ning François unistas endiselt Milano hertsogiriigist. Siiski korraldati 1539 midagi enneolematut: keiser Karl sõitis läbi Prantsusmaa Hispaaniast Madalmaadesse. Selles nähti kahe igavese rivaali leppimist, ent tegelikult jäi kumbki pool ikkagi oma nõudmistele kindlaks.
1542. aastal puhkeski taas sõda. Seekord sõlmis François liidu Osmanite riigi sultani Suleiman Toredaga, Karl V ja katoliku kiriku tolleaegse ohtlikema vaenlasega. Karl V sai enda liitlaseks aga "ketserist" Inglismaa kuninga Henry VIII. 1544. aastal sõlmiti taas rahu, sest Karl V ei suutnud jõuda Pariisini, Prantsuse väed aga liikuda Itaaliasse. Henryga sõdis François kuni 1546. aastani, mil sõlmiti Inglismaale suhteliselt soodne rahu (Henry sai suure summa raha, ent ei saanud mandril juurde ühtki valdust).
Tähtsus järeltulijate jaoks
François pani oma valitsusajal aluse hilisemale Prantsuse absolutismile ning toetas heldekäeliselt kunsti, eriti arhitektuuri, ja ka haridust (tema toetusel rajati Collège de France).
Tema usupoliitika oli heitlik, kuid kaldus pragmaatilistel põhjustel lõpuks ikkagi katoliiklaste poolele. Algasid esimesed kalvinistide ja teiste protestantide vastased pogrommid, mis täie ulatuse saavutasid küll alles tema järglaste ajal.
Isiklikku ja järglased
François abiellus Bretagne'i hertsoginna ja Bretagne'i hertsogkonna pärijanna Claude'iga, kellega sai järglased:
1530. aastal abiellus François I Saksa-Rooma keisri Karl V õe Eleonorega. Sellest abielust lapse ei sündinud.
Üleilmne roheliste harta
Üleilmne roheliste harta on dokument, mille võtsid 2001. aasta aprillis Austraalias Canberras vastu 800 roheliste erakondade esindajat 70 riigist.
Üleilmsele roheliste hartale alla kirjutanud erakonnad ja poliitilised liikumised tõotavad üleilmselt vastastikust koostööd ja truudust kuuele põhimõttele. Need põhimõtted on:
Harta kirjeldab neid põhimõtteid ja nimetab kümme võtmevaldkonda, mis neist tulenevad.
Kuus põhimõtet on tuletatud Euroopa roheliste erakondade ideoloogia neljast sambast ja Ameerika Ühendriikide Rohelise Erakonna kümnest põhimõttest.
Carnarvon
Carnarvon on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigi India ookeani ääres. Asub ligikaudu Perthist 900 kilomeetri kaugusel põhjas.
Linn asutati 1883. aastal.
Carrabin
Carrabin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
2006. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
2006. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 8. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 5.–9. aprillini Shanghais Hiinas.
Eestlaste osalemine
Eestlastest osalesid MM-il Jane Trepp ja Martti Aljand.
Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit
Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit (lühend EEVL) on mittetulunduslik usuline ühendus (koguduste liit), mis koondab kristlikke täisevangeelseid ja vabakogudusi Eestis. Ta esindab, nõustab ja abistab liikmeskogudusi ning koordineerib nende tööd.
EEVL õpetuslikuks aluseks on Piibli kui Jumala Sõna autoriteedi tingimusteta tunnistamine. EEVL tunnistab Apostellikku usutunnistust ja Nikaia usutunnistust.
Organisatsioon asutati 24. aprillil 1995.
EEVL juhatus asub Tallinnas aadressil Raua 32. Juhatuse esimees on Heigo Ausmees, esimehe asetäitja Mart Metsala.
10. septembril 2004 võttis üldkogu Rapla vallas Laane talus vastu EEVL usutunnistuse.
Kogudused
Seisuga 19. mai 2005 kuulus liitu kuus kogudust:
Eesti Evangeelne Allianss
EEVL osaleb Eesti Evangeelse Alliansi töös. Janek Pallase kuulub selle organisatsiooni eestseisusse.
Glehni pargi allikad
pisi|Rõõmuallika väljavool Glehni pargis pisi|Rõõmuallikas Glehni pargi allikad (ka: Nõmme-Mustamäe astangu allikad) on rühm allikaid, mis asuvad Glehni pargis Vana-Mustamäe asumis Tallinna Nõmme linnaosas. Allikad on koos pargiga looduskaitse all, kuuludes Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala koosseisu.
Loodus
Allikate vesi pärineb Nõmme liivikutest. Seetõttu oleneb vee kvaliteet sellest, kui palju imbub Nõmmel heitvett liiva. Kevadel avaneb kuni 24 allikat (neist suurim Rõõmuallikas), millest suvel tegutseb 10–12. Allikate vooluhulk on 1–3 l/s, suurimal – Rõõmuallikal kuni 10 l/s. Ojakesed suubuvad valdavalt Mustamäe basseini. Läänepoolsema vesi neeldub Mäepealse tänava lähistel Kivinuka karstialal. Osa jõuab ka Harku järve
Elukeskkond
Allikalisel alal kasvab 50–80-aastane must lepp ja kask.
Ajalugu
Ajalooliselt olid allikad Iisaku (nimetatud ka Kadaka, Kadakaküla ja Soone) oja lätteks, mis 150–200 aastat tagasi läbis praeguse Vana-Mustamäe piirkonnas asunud suvilate piirkonda ning võttis seal järsu suuna Kadaka küla vana (tänane Kadaka tee piirkond) tuumiku suunas.
20. sajandi algul rajas Nikolai von Glehn Iisaku lätete kohale tiigid, ühendas need kanalitega ning piiras sügava kanaliga ka perekonna matmispaiga.
Glehni pargi allikate vett kasutati Nõmmel joogiks veel 1994. aastal.
Looduskaitseobjekt
Glehni pargi allikad on looduskaitseobjekt, mis on kaitse alla võetud Tallinna Linnavalitsuse määrusega nr 238 27. novembrist 1992. Keskkonnaministri 22. märtsi 2002. aasta määrusega nr 15 määrati Glehni pargi allikate ja sh Rõõmuallika kaitsetsooniks 35 m.
Belgorod
pisi|Vaade linnale Harkovi mäelt|258x258px Belgorod (vene keeles Белгород, 'valge linn') on linn Venemaal, Belgorodi oblasti keskus. Asub Ukraina piiri lähedal, 50 km Harkivist põhjas, Donetsi jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 50°36'N, 36°36'E.
Belgorod on 1954. aastast oblasti haldus-, tööstus- ja kultuurikeskus. Linnas paiknevad ehitustööstuse, energeetika-, metallitöötlemise ja raadioelektroonika ettevõtted. Linna suuremad haridusasutused on Belgorodi Riiklik Ülikool ja Belgorodi Tehnikaülikool.
Belgorod oli esimene linn Venemaal, mis sai 2007. aastal Venemaa Riigiduuma seaduse alusel Sõjalise kuulsuse linna aunimetuse.
Lihula-Lavassaare soostik
pisi|Soostiku koosseisu kuulub ka Avaste soo. Lihula-Lavassaare soostik on soomassiiv Lääne-Eesti madalikul. Soostiku pindala on 37 810 hektarit.
Belgorod
Rahvastik
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.) Valdav enamus Belgorodi elanikest on venelased (94,1%), arvult teisel kohal on ukrainlased (3,4%). Lisaks on linnas väikesed vähemusgrupid: armeenlased (0,5%), valgevenelased (0,3%) ja tatarlased (0,2%).
Lihula-Lavassaare soostik
Soostiku moodustavad Lavassaare soostik, Lihula raba ja Avaste soo. Neist kaks viimast on melioratsioonitööde käigus soostikust eraldunud. Selles soos pole looduslike vaatamis väärsusi.
Belgorod
Loodus
Belgorod asub mustmullavööndis. Linna piires paiknevad okas- ja lehtpuumetsad kogupindalaga 1495 hektarit.
Kliima
Belgorodis on mandriline paraskliima jaheda või külma talve ja palava suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –6,3 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 21,8 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 7,7 °C.
Mineraalid
Praegu on Belgorodi linna territooriumil teada kriidiajastust pärit kaks kriidi ladestut: Zelionaia Poljana (Зелёная Поляна) ja Streletskoje (Стрелецкое). Streletskoje kriidimaardla asub Belgorodi linna lääneosas. Ladestute kasuliku kihi paksus jääb vahemikku 17,6–26,0 m.
Lavassaare soostik
Lavassaare soostik on Lihula-Lavassaare soostiku osa.
Lavassaare soostik moodustus Litoriinamerest eraldunud laguunist, mis hiljem soostus.
Telia Company
Telia Company AB (kuni 13. aprillini 2016 TeliaSonera AB) on domineeriv mobiilsideoperaator Rootsis, Soomes ja Eestis. Ettevõte tegutseb Põhja-, Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Hispaanias, kus on kokku 150 miljonit mobiiltelefoniklienti (2010). Firma peakorter asub Stockholmis ja aktsiatega kaubeldakse Stockholmi börsil ja Helsingi börsil.
Ettevõtted, mille osanik on Telia :
Kaugseire
pisi|[[Satelliidipilt Eestist (2004)]] Kaugseire on eemal asuvate objektide kohta informatsiooni hankimine mittekontaktsete meetoditega. Infot saadakse peegeldunud või emiteeritud (kiiratud) elektromagnetkiirguse jälgimise, salvestamise, teisendamise, analüüsi ja info kasutamise abil. Kõige sagedamini nimetatakse kaugseireks lennukitelt või satelliitidelt tehtavaid elektromagnetkiirguse mõõtmisi, kusjuures mõõdetavad objektid asuvad Maal. Kaugseire on näiteks aerofotode tegemine. Kaugseire on ka sonariga mõõtmine. Astronoomilisi vaatlusi tavaliselt kaugseireks ei nimetata, kuigi ka nende puhul kasutatakse palju maapinna kaugseires kasutatavaid meetodeid.
Maa jälgimise vajaduse olulisuse võime jagada kolmeks: maa kohta käiva informatsiooni avalikustamine ja levitamine, keskkonnaga seotud poliitika toetamine nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, teadusliku mõtlemise arendamine.
Kaugseire jaguneb passiivseks ja aktiivseks kaugseireks. Passiivsed andurid püüavad looduslikku kiirgust, mis on kiirgunud või peegeldunud uuritavatelt objektidelt või nende lähiümbrusest. Peegeldunud päikesekiirgus ja maapinna (veepinna) soojuskiirgus on kõige tavalisemad passiivsete anduritega mõõdetavad kiirgusliigid. Passiivsed andurid on kasutusel näiteks fotograafias, infrapunakiirguse mõõtmiseks, CCD ja radiomeetrid. Aktiivse kaugseire korral sondeeritakse objekti mõõduriistast (skannerist) välja kiiratava energiaga. Andur tuvastab ja mõõdab kiirgust, mis on uuritavalt objektilt tagasi peegeldunud või hajunud. Radar ja LIDAR on näited aktiivsetest kaugseire meetoditest, kus mõõdetakse aega kiirgusimpulsi väljasaatmise ja objektil hajunud kiirguse tagasijõudmise vahel, võimaldades teavet objekti asukoha, liikumiskiiruse ja suuna kohta.
Pildistamissüsteem
Kaugseires on põhiliseks protsessiks uuritava objekti omaduste ja pealelangeva kiirguse seaduspärasuste uurimisel. Selle protsessi näitlikustamiseks kasutatakse pildistamissüsteemi, mis koosneb seitsmest komponendist:
1) Energiaallikas või valgusti (A) – kaugseire esmane tingimus on, et meil oleks energiaallikas, millest lähtuv elektromagnetiline kiirgus satub meid huvitavale objektile.
2) Kiirguslevi atmosfääris (B) – peaaegu alati peab energiaallikast objektini liikuv kiirgus läbima atmosfääri. Lisaks tuleb atmosfääri mõjusid arvestada ka kiirgusenergia liikumisel objektilt sensorini.
3) Vaadeldava objekti (C) mõju kiirgusele – peale atmosfääri läbimist sõltub objekti mõju kiirgusele nii objektist enesest kui ka kiirguse omadustest.
4) Sensor (D) kiirgusenergia salvestamiseks – süsteem peab sisaldama sensorit (mis ei ole objektiga kontaktis), millega saab registreerida ja salvestada objektilt peegeldunud või objekti poolt kiiratud elektromagnetilist kiirgust.
5) Andmeside, vastuvõtt ja esmane töötlus (E) – sensori poolt salvestatud energia tuleb vahendada edasiseks töötlemiseks ja andmekandjatele salvestamiseks vastuvõtujaama. Andmeside toimub enamasti digitaalselt.
6) Info tõlgendamine ja analüüs (F) – uuritava objekti analüüsiks ja info pärimiseks kasutatakse visuaalseid, elektroonilisi või digitaalseid meetodeid.
7) Rakendused (G) – Viimaseks osaks kaugseire protsessis on analüüsi ja saadud info kasutamine objekti paremaks tundmaõppimiseks ning otsustuste tegemise protsessis.
Andmekogumistehnikad
Radar seondub tavaliselt õhuliikluse juhtimisega, eelhoiatamisega ja meteoroloogiliste andmetega. Doppleri radarit kasutab politsei selleks, et mõõta sõidukite kiirust, ning ilmajaamad tuule suuna ja kiiruse mõõtmiseks. Teised aktiivse seire tüübid kasutavad ionosfääris olevat plasmat. Interferomeetrilist radarit kasutatakse kõrguse täpse digitaalse mõõtmise jaoks suurtel maa-aladel.
Laserikiirt kasutatakse keemiliste ainete kontsentratsiooni mõõtmiseks atmosfääris. Laserkaugusmõõdikuga (lidariga) mõõdetakse kaugust eemalasuva objektini. Lennukitel ja satelliitidel kasutatakse laserskannerit, mis on loomult kiirestitöötav kaugusmõõtja, millega skaneeritakse mingit vaatesuundade piirkonda. Lennuki-laserskannerite üks põhilisi rakendusi on taimestiku kaugseire. Laser- ja radarkõrgusmõõturid satelliitidel on andnud suurel hulgal andmeid. Gravitatsiooni põhjustatud kühmusid mõõtes kaardistatakse merepõhjas olevaid pinnakonarusi 1,7-kilomeetrise lahutusvõimega.
Multispektraalne analüüs tähendab, et uuritavaid alasid vaadeldakse samal ajal mitmes spektripiirkonnas. Kaugseiresatelliitide multispektraalsed skannerid registreerivad maapinnalt peegeldunud kiirgust mitmes kitsasribafiltritega eraldatud lainepikkuste vahemikus samaaegselt. Mitme korraga töötava spektraalkanaliga satelliidid on olnud kasutusel juba alates 1970-ndatest. Nad teevad pilte elektromagnetkiirguse eri lainepikkustel ja on kasutusel maa vaatlemiseks, sealhulgas Landsati ja IKONOSe programmis ja ESA Maa seire programmis Copernicus. Maa pinnakattetüüpide ja maakasutuse kaartide põhjal saab teha teemakaardid, mis näitavad näiteks mineraalide kasutamisvõimalust, võimaldavad uurida ja jälgida raiet, taimestikku ja saaki, sealhulgas põllumajandusalasid ja metsi.
Hüperspektraalne analüüs on multispektraalse analüüsi erijuht, kui spektraalkanalite arv on suur (mitukümmend kuni mõnisada) ja katab ühtlaselt kogu vaadeldava spektripiirkonna. Hüperspektraalset kujutamist kasutatakse mineraloogias, bioloogias, riigikaitses ja keskkonna uuringutes.
pisi|Aerofoto Tallinna vanalinnast Stereofotograafiat ja aerofotosid kasutatakse topograafiliste kaartide tegemiseks. Kujutlusvõimet rakendades ja maastikku analüüsides otsustab maanteeamet võimalikud rajatavate teede asukohad.
Sonar võib olla nii aktiivne kui passiivne. Passiivne sonar on teiste objektide (vaala, laeva jms) tekitatud helide kuulamiseks. Aktiivne sonar saadab ise helisignaali välja ja registreerib kaja. Aktiivset sonarit kasutatakse veealuste objektide avastamiseks ja maastiku mõõdistamiseks.
Eri kohtadest saadud seismogrammid annavad teavet maavärinate toimumiskoha ja võimsuse kohta pärast toimumist, kui võrrelda nende suhtelist võimsust ja ajastust.
Koordineerides suuremat uurimissüsteemi, sõltub suurem osa seiresüsteeme järgmistest teguritest: platvormi asukoht, kellaaeg ja anduri vaatesuuna muutmise võimalus. Tänapäevased instrumendid kasutavad navigeerimissüsteemi abil positsioneerimist. Elektroonilised kompassid määravad pöörlemise ja suuna sageli kraadi või paari täpsusega. Kompassid mõõdavad asimuuti, aga ka kõrgust (kraade üle horisondi), kuna magnetväli kaardub Maa sisemusse eri kõrgustel eri nurkade alt. Täpsemad suunamised vajavad güroskoobi abi, neid kohandatakse regulaarselt eri meetoditega, sealhulgas navigeerimisel tähtede ja muude orientiiride järgi.
Radarseire
Tehisava-radar on kaugseire instrument, millega saab mõõta uuritavate objektide struktuure ja elektrilisi omadusi. Selliseid mõõtmisi tehakse tavaliselt satelliidilt või lennukilt ning tehisava-radarid on leidnud kasutust nii sõjalises luures kui ka mitmetes tsiviilrakendustes.
Andmetöötlus
pisi|Kuigi [[tehisavaradareid loetakse ilmast sõltumatuteks, siis vahel harva võib tugevate äikesetormide ajal ilma mõju siiski radaripildil näha olla. Pilt: Sentinel-1 satelliit, töötlus Kaupo Voormansik (Tartu Observatoorium)]] Kaugseire töötab pööratud probleemi põhimõttel. Kui huvipakkuvat objekti või nähtust ei saa otse mõõta, on sageli võimalik mõõta mingeid muid sellega seotud objekte ja nähtusi ning huvipakkuva objekti kohta andmeid saada mõõdetud andmeid töödeldes. Tavaline analoog on looma äratundmine tema jalajälgede põhjal. Näiteks kuni pole võimalik otse mõõta ülemiste atmosfäärikihtide temperatuuri, saab seda teha, mõõtes spektraalset emissiooni tuntud aines (näiteks süsihappegaasis) selles piirkonnas. Emissiooni sageduse saab siis seostada temperatuuriga selles piirkonnas termodünaamiliste suhete kaudu.
Kaugseire lahutusvõime mõjutab andmete kogumist. Väiksema lahutusvõimega saame vähem detaile ja suurema katvuse, suurema lahutusvõimega rohkem detaile ja väiksema katvuse. Kogutud andmete oskusliku haldamise korral on võimalik mõne valdkonna hinnapoliitikat tõhustada. Kuid vältida tuleb niisuguseid olukordi, kus suure lahutusvõimega uuringute andmed kipuvad ülekande- ja mäluseadmeid ummistama. Kaugseire andmete kvaliteet sõltub ruumilisest, spektraalsest, radiomeetrilisest ja ajalisest lahutusvõimest.
Ruumiline lahutus on piksli suurus, mis on salvestatud rasterpilti. Tüüpiliselt võivad pikslid vastata ruudule, mille küljepikkus on 1–1000 meetrit.
Radiomeetriline lahutus näitab, kui mitut signaalitaset suudab andur eristada. Tavaliselt jääb see 8–14 biti vahele, millele vastavad 256 kuni 16 384 intensiivsuse taset igas spektriribas. Radiomeetriline lahutus oleneb ka instrumendi müratasemest.
Anduripõhiste kaartide loomiseks ekstrapoleerib enamik kaugseiresüsteeme andmeid mingi etalonpunkti suhtes, võttes arvesse maapinnal teadaolevate punktide omavahelisi kaugusi. See oleneb kasutatava anduri liigist. Näiteks tavalises fotograafias on kaugused pildi tsentris täpsed, mõõdete moonutused suurenevad pildi ääre suunas. Filmi pinna kõverdumine on veel üks asjaolu, mis põhjustab vigu fotodelt kauguste mõõtmisel. See probleem lahendatakse georeferentsiga, mis hõlmab punktide sobitamist arvuti abil (tavaliselt 30 või rohkem punkti pildi kohta), mis ekstrapoleeritakse orientiiri suhtes, "koolutades" pilti nii, et saadakse täpne ruumiline andmestik. Alates 1990. aastatest on müüdavad satelliidipildid täielikult geograafiliselt seotud. Lisaks võivad pildid vajada radiomeetrilist ja atmosfääri-korrektsiooni.
Radiomeetriline korrektsioon annab pikslite väärtuste skaala, nt monokromaatiline skaala 0–255 teisendatakse kiirguse energeetilistesse väärtustesse.
Atmosfäärikorrektsioon tähendab seda, et atmosfääri panus registreeritud signaali elimineeritakse. Atmosfääri mõju kaugseiresignaali on kahetine. Atmosfääris sensori suunas hajunud kiirgus lisandub objektil hajunud kiirgusele. Osa objektil hajunud kiirgusest kas neeldub või hajub atmosfääris ning ei jõua sensorisse.
Tõlgendamine on oluline osa andmete mõistmisest. Piltide analüüs on visuaalne ning üha suuremas ulatuses arvutite abil automaatne.
Maapinna ja atmosfääri seire
Kaugseire võimaldab ohtlikest ja ligipääsmatutest kohtadest ning suurtelt aladelt andmeid koguda. Muu hulgas saab teavet metsaraie kohta Amasoonias, jääliustike liikumisest ja ookeanide sügavusest. Sõjaliste konfliktide korral kasutatakse kaugseiret vaenlase territooriumi kohta andmete saamiseks. Kaugseire asendab kallid ja aeglased andmekogumissüsteemid maapinnal, tagades piirkonna puutumatuse.
Orbiidil olevad platvormid koguvad ja edastavad andmeid elektromagnetkiirguse spektri eri osadest. See annab teadlastele võimaluse uurida suuremaid süsteeme, nagu El Niño ja hoovused ookeanides, pilvesüsteemid ja keerised atmosfääris jms. Lisaks eelnimetatud valdkondadele kasutatakse kaugseiret ka mujal maateadustes, põllumajanduses maakasutusel.
Satelliitide, lennukite, kosmoselaevade, poide, laevade ja helikopterite abil kogutakse andmeid ja tehakse pilte, mille abil saab analüüsida ja lihtsalt võrrelda vegetatsiooni, erosiooni, saastatust, metsastumist, ilma ja maakasutust. Kõike seda saab kaardistada ja edaspidigi jälgida. Kaugseire on kasulik ka linnaplaneerimisel, arheoloogilistel kaevamistel, sõjalistel vaatlustel ja geomorfoloogilistel mõõdistustel.
Võitluses kõrbestumise vastu annab kaugseire võimaluse jälgida riskipiirkondi pikas perspektiivis, et teha kindlaks kõrbestumise tegurid, toetada otsustajaid asjakohase teabega keskkonnajuhtimises ja hinnata nende tegurite mõju.
Veekogude kaugseire
Veekogude seire hõlmab kaugseire meetodite edasiarendamist, mis hõlmab nii füüsikaliste aluste uurimist, satelliidimõõtmisi kui ka maapealseid väli- ja laborimõõtmisi. Kuigi kaugseires kasutatakse elektromagnetkiirguse kogu spektrit, on veekogude uuringutes kasutusel valdavalt spektri nähtav osa.
Rannikumere kaugseire on riikliku seireprogrammi osa ning selle eesmärk on välja töötada ja rakendada meetodid vee omaduste määramiseks, põhjataimestiku katvuse ja liigilise koosseisu hindamiseks ning sinivetikate õitsengute tuvastamiseks. Veepoliitika raamdirektiivi eesmärk on luua ühtne siseveekogude seisundi hindamise süsteem kogu Euroopa Liidus, et tagada veekogude kvaliteedi tõus.
Tartu Observatoorium kogub selle tulemuse saavutamiseks regulaarselt välitööde andmeid Eesti järvedelt ja rannikumerest ning koostöös välispartneritega ka teiste riikide vetest. Nende andmete põhjal luuakse algoritme, mis võimaldavad satelliitidelt, õhu- ja veesõidukitelt saadava info töötlemist vajalikule kujule. Seega aitab veekogude seire erinevate uurimismeetodite rakendamine kaasa veekogude seisundi hindamisele ning veekvaliteedi tõstmisele.
Geodeesia
Kaugseiret kasutatakse õhust allveelaevade avastamiseks ja gravitatsiooniliste andmete lisamiseks sõjaväe kaartidele. Need andmed paljastasid mitu hälvet Maa gravitatsiooniväljas. Neid hälbeid kasutatakse Maa massi jaotumise muutuste kindlakstegemiseks, mis annab teavet geoloogiliste uurimuste tarvis.
Ajalugu
Kaugseire vanimaks vormiks saab pidada aerofotograafiat, mis sai alguse kaamera leiutamisega. Esimesed edukad fotod valmistas 1800. aastate alguses prantslane Nicéphore Niépce. 28. juulil 1858 jäädvustas esimese aerofoto prantslane Gaspard-Félix Tournachon (pseudonüümiga Nadar). Ta pildistas Pariisi taevalaotusse tõusva kuumaõhupalli Le Géant korvist. Foto ei ole säilinud. Vanima säilinud aerofoto tegi 1860. aastal Bostonis James Wallace Black. Nadari varaseim säilinud õhupilt tehti õhupallilt Pariisi kohal 1866. aastal. 20. sajandi alguses jäädvustati kaugseirega pilte tuulelohede ja tuvidele paigaldatud kaameratega. Euroopas kasutati postituvisid juba sõjalises suhtluses ja õhuluures. Lindude külge kinnitati väikesed kerged kaamerad ja fotod tehti automaatselt ajastusmehhanismi abil. 1906. aastal kasutas fotograaf George Lawrence tuulelohesid, et tõsta 49-naelane kaamera 1000 jala kõrgusele õhku, jäädvustades San Francisco maavärina laastamistööd. Terasest tuulelohe nöör kandis katiku kaugkäivitamiseks elektrivoolu. Esimesed lennukist tehtud aerofotod tegi Wilbur Wright 1909. aastal.
Süstemaatiline aerofotograafia ja kaugseireprogrammide algatus tuli sõjandusfäärist seire ja luure eesmärgil ning jõudis haripunkti külma sõja ajal. Sõjalised luurelennud Esimeses ja veelgi enam Teises maailmasõjas edendasid märgatavalt aerofotograafia tehnoloogiat ning saadud kaugseirepiltide kasutamise oskust. 1960. aasta aprillis, 2,5 aastat pärast esimese Maa tehiskaaslase orbiidile saatmist alustas USA oma esimest keskkonnaseire satelliidiprogrammi TIROS (Television InfraRed Observation Satellite), läkitades orbiidile satelliidi TIROS -1. Tekkis Maa pilveväljade pildistamise võimalus ning antud satelliit oli ühtlasi esimene meteoroloogiasatelliit. Praeguse maismaa ja merepinna kaugseire ajastu alguseks võib pidada satelliidisarja Landsat esimese skanneri Landsat Multispectral Scanner (MSS) orbiidile saatmist 1972. aastal. Kaugseirepilte tehti neljas spektripiirkonnas, mille valikul arvestati värvifotograafiast saadud kogemusi. Tolleaegse mõõdupuu järgi olid pildid küllaltki suure ruumilise lahutusvõimega (80 m) ning katsid suure ala (185*185 km maapinnal). Maapinnal asuvate samade paikade korduspildistamine toimus iga 18 päeva tagant.
Kaugseire mõiste võeti kasutusele 1960. aastatel. Kaugseire ajaloo võib jagada kaheks perioodiks: kosmose-ajastule eelnev aeg (kuni aastani 1960) ning sellele järgnev periood. Neid kahte periood on võrrelnud Robert N. Colwell, kes tõi välja mitmeid erinevusi. Kosmoseajastule eelneval ajal domineerisid ühte tüüpi ning ühekordselt pildistatud aerofotod, mis olid põhiliselt lennukitelt pildistatud. Alates 1960ndatest toimus tehnika areng ning võeti aina enam kasutusele mitut tüüpi ning erinevatel aegadel korduspildistatud kaugseireandmeid. Kosmoseajastule eelneval ajal kaugseires oli põhiliseks analüüsi viisiks pildi visuaalne interpreteerimine ning fotointerpreteerimise võtteid kasutati sagedasti. Tänaseks on valdav pildi programne analüüs ning fotointerpreteerimise võtteid kasutatakse harvem. Üheks erinevuseks mõlema perioodi vahel on ka suhted militaar- ja tsiviilkaugseire omavahelistes suhetes, mis algselt olid suhteliselt head ning pärast 1960ndaid muutusid keerulisemaks.
Kaugseire Eestis
Eestis on kaugseire seatud kosmosevaldkonna arendamisel üheks prioriteediks nii kosmosepoliitika töögrupi kui ka kosmoseasjade nõukogu heakskiidul.
Kata-Riina Luide
pisi|Kata-Riina Luide esinemas Kärdla kohvikute päeva Hipikohvikus Foto: Ave Maria Mõistlik, 1. august 2015 thumb|Kata-Riina Luide 20. märtsil "[[Objekt nr 2011|Objektis nr 2011"]] Kata-Riina Luide (sündinud 3. aprillil 1973) on eesti näitleja.
Kaugseire
Kaugseire Eestis
Kaugseire arendamisega on tegelenud Tartu Observatooriumi taimkatte töörühm ja Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituut. Selle käigus on täiendatud taimkatte kaugseire metoodikat ja töötatud välja tarkvara, mis võimaldab hinnata vabalt valitud satelliidipildi elemendi takseertunnuseid statistiliseks metsainventeerimiseks (kNN-meetod). Andmetena kasutatakse seejuures nii kontaktmõõtmisi kui ka mitmesuguste satelliitsensorite pilte. Samuti arendatakse edasi aastail 1996–2002 läbi viidud keskmisemõõtkavaliste satelliitpiltide põhjal teostatud maastike kaugseire metoodikat.
Kata-Riina Luide
Ta lõpetas 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 2. lennus.
Kaugseire
Kaugseire Eestis
Rannikumere kaugseire on riikliku seireprogrammi osa alates 2005. aastast ja seda teostab Tartu Ülikooli Eesti mereinstituut. Programmi põhieesmärgid on välja töötada ja rakendada meetodid Läänemere ning suurte järvede vee omaduste määramiseks, põhjataimestiku katvuse ja liigilise koosseisu hindamiseks ning sinivetikate õitsengute tuvastamiseks.
Kata-Riina Luide
Ta töötas aastatel 1999–2001 Kuressaare Linnateatris. 2001. aastast on ta Ugala teatri näitleja.
Kaugseire
Kaugseire Eestis
Kaugseirega tegelevad Eestis:
Kata-Riina Luide
Isiklikku
Tema ema oli luuletaja Ave Alavainu.
Kaugseire
Kaugseirepäevad
Eesti kaugseirepäevi on korraldanud TÜ Tartu observatoorium koostöös Eesti Maaülikooli, Keskkonnaagentuuri ja TÜ füüsika instituudiga. Seni on toimunud viis Eesti kaugseirepäeva aastatel 2008, 2014, 2016, 2018 ja 2020. Kaugseirepäevade ettekanded käsitlevad valdkonna olulisi küsimusi ja neid saab kasutada õppematerjalina.
2018. aastal toetas kaugseirepäeva korraldamist Interregi Läänemere maade programmi BalticSatAppsi projekt.
2020. aastal toetas kaugseirepäeva korraldamist Eesti Teadusagentuuri algatatud valdkondliku teadus-arendustegevuse toetamise programmi RITA projekt RITA Kaugseire.
Copernicuse programm
11. detsembril 2012 teatas Euroopa Komisjoni asepresident Antonio Tajani GMES (keskkonna ja turvalisuse seire) programmi ümbernimetamisest programmiks Copernicus, ootustega olulisele majanduslikule kasvule.
Copernicus koosneb mitmest süsteemist, mis koguvad keskkonna andmeid Maa jälgimise satelliitidelt ning in situ sensoritelt – mõõtmisel õhust, merelt ja maalt. Kogutud andmed töödeldakse ning tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks läbi temaatiliste keskkonna ja turvalisuse teenuste.
Teenused on temaatilised ja neid on kokku kuus: maa, merendus, atmosfäär, kliimamuutused, kriisikorraldus ning turvalisus. Kombineeritult toetavad teenused mitmete eesmärkide saavutamist, sealhulgas keskkonnakaitse, linnaalade planeerimine ja haldamine, regionaalne ning kohalik planeerimine, põllumajandus, metsandus, kalakasvatus, tervishoid, transport, kliimamuutused, jätkusuutlik areng, turvalisus ja turism.
Copernicuse andmete põhikasutajaks on avalik sektor, kellel on vaja informatsiooni keskkonnaalase seadusandluse ja poliitika täiustamiseks või reageerimisotsuste vastuvõtmiseks kriisiolukorra korral, näiteks looduskatastroofi või humanitaarkriisi puhul. Copernicuse teenustel baseeruvad lisaväärtusega teenuseid on võimalik arendada spetsiifilise avalikku või kommertslikku vajaduse katmiseks. See võimaldab uute ärivõimaluste teket ning omab majandusanalüüside järeldusena väga suurt potentsiaali uute töökohtade loomisel, innovatsiooni ja kasvu soodustamisel.
PT-76
PT-76 (vene keeles ПТ-76, плавающий танк 'ujuvtank') oli Nõukogude Liidus toodetud amfiibtank.
Number 76 tähendab tanki relvaks olevat 76,2 mm kahurit.