cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hillar Nahkmann
Hillar Nahkmann (27. juuli 1964 Tallinn – 22. detsember 2008) oli eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas 1982. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.
Aastatel 1982–1993 oli ta Keila 1. Keskkoolis ajalooõpetaja.
Suvel 1991 asus ta tööle Eesti Raadiosse väliskommentaatorina; seejärel oli Eesti Raadio uudistediktor. Alates 2003. aastast oli ta Vikerraadio vastutav toimetaja. Oma sõnul eelistas ta esineda otse-eetris. Ta alustas raadiotööd uudistelugeja ja väliskommentaatorina. Hiljem tegi ta muu hulgas saateid "Maailm täna", "Päevasüda" ja "6pakk".
Ta oli muuhulgas ka edukas mälumängur. Ta võitis individuaalmängijana TV3 "Kuldvillaku", meeskondlikus arvestuses "Maakilva" (kevad 2001), Harju meistrivõistlused “Mnemofriik” (sügis 2001), ning Eesti meistrivõistlustel pronksmedali (kevad 1994). 10. klassi õpilasena ETV võistlussaate “Turniir” meeskondlik esikoht kevadel 1981.
Suri ootamatult 22. detsembril 2008. Maetud Keila lähedal asuvale Karjaküla kalmistule.
Kaku (Rõuge)
Kaku on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge jõe ääres.
Küla jääb Võru–Mõniste–Valga maanteelt põhja.
Küla läbiv jõelõik jääb Rõuge jõe hoiuala koosseisu.
Endise Kaku vesiveski kohal on jõge paisutatud.
1984. aasta sõprusmängud
1984. aasta sõprusmängud (ka Дружбa-84) olid 1984. toimunud spordimängud, mida peeti üheksas riigis (Poolas, Saksa DV-s, Põhja-Koreas, Bulgaarias, Ungaris, Tšehhoslovakkias, NSV Liidus, Kuubas, Mongoolias). Selle moto oli "Спорт – дружба – миp" (Sport – sõprus – rahu).
Ürituse korraldasid 1984. aasta Los Angelese olümpiamänge boikoteerinud riigid (samas osales ka palju 1984. aasta mängudel osalenud riike, nt Saksamaa LV ja Prantsusmaa). Osalejaid oli ligikaudu 2300 umbes 50 riigist. Mängude avatseremoonia toimus Moskvas Lužniki staadionil, kui katlas süüdati olümpiatuli.
Kaku
Kaku on mitme koha nimi:
Xunhua
Xunhua on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Qinghai provintsis Haidongi ringkonnas.
Maakond piirneb idas Gansu provintsiga ning lõunas ja läänes Huangnani Tiibeti autonoomse ringkonnaga.
Rahvastiku etniline jaotus (2000)
2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Xunhuas 104 452 elaniku. Rahvastiku tihedus oli 49,74 inimest km² kohta.
Leonid Markelov
Leonid Igorevitš Markelov (vene keeles Леонид Игоревич Маркелов; sündinud 25. mail 1963 Moskvas) on Venemaa endine poliitik. Ta oli aastatel 2001–2017 Mari Eli Vabariigi riigipea.
Alfred Luts
Alfred Luts (10. august 1899 Helme, Viljandimaa – 6. august 1991 Como, Panola maakond, Mississippi osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), viimane Eesti Vabariigi Sõjavägede Staabi operatiivosakonna ülem (1939-1940).
Leonid Markelov
Markelov on olnud NLKP ja hiljem Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei liige. 2007. aastal astus ta parteisse Ühtne Venemaa.
Alfred Luts
Teenistuskäik
Läks koolipoisina vabatahtlikult Vabadussõtta.
1930. aastal lõpetas Tallinnas Kõrgemas Sõjakooli, kus jätkas ka teenistust majori auastmes kuulipildurite kompanii ülemana 1933. aastani.
Leonid Markelov
Ta on venelane ja mari keelt ei oska. Ta on astunud samme maride allasurumiseks.
Alfred Luts
Teenistuskäik
1934. aastal oli ta 10. Üksiku jalaväepataljoni ülem. Alates 1934. aastast ta töötas käsundusohvitserina ja hiljem kuni 1938. aastani operatiivosakonna ülema abina Kaitsevägede Staabis.
1938–1939 oli ta Sõjavägede Staabi VI osakonna ülem.
1. maist 1939–1940 Sõjavägede Staabi I osakonna (operatiivosakonna) ülem.
Leonid Markelov
2000. aastal määrati ta kindlustusettevõtte Rosgosstrahh asepresidendiks.
Alfred Luts
Teenistuskäik
Pärast Eesti okupeerimist NSV Liidu poolt, 1940. aasta juunipööret ning Eesti kaitseväe liitmist NSV Liidu Punaarmeega määrati ta 182. Eesti Laskurdiviis luurejaoskonna ülemaks.
Teise maailmasõjas Nõukogude-Saksa sõja puhkemisest alates saadeti ta koos diviisiga Pihkvamaale, kus ta läks lahingutes Porhovi all koos paljude eesti sõduritega üle Saksa poolele.
Algul viibis ta vangistuses Pärnu sõjavangilaagris, pärast aga vangidest moodustatud Saksa armee tõlkide grupis Wi-Kdo “Görlitz”, kust 12. juulil 1941 vabastati vangistusest.
Leonid Markelov
1996. aasta Mari Eli presidendivalimistel jäi ta alla Vjatšeslav Kislitsõnile. Markelov võitis 2000. aasta Mari Eli presidendivalimised ning 2004. aasta Mari Eli presidendivalimised.
Markelovi valitsusajal on Marimaa eelarvedefitsiit tohutult suurenenud. 2000. aastal, mil ta ametisse astus, oli see 36,2 miljonit rubla, aga 2008. aastal küündis juba miljardi rublani. Oponendid süüdistavad Markelovit vääras rahanduspoliitikas ja raha mittesihipärases kasutamises.
Alfred Luts
Teenistuskäik
Tuli Eestisse ja määrati Tallinna linna saksa komandandi kindralleitnant Raitz von Frentzi poolt 1941. aasta septembri esimestel päevadel Tallinna prefekti abiks ning vastvallutatud Tallinna-Nõmme Omakaitse juhiks. 1941. aasta lõpus töötas politseiprefektina Pihkvas. 1942. aasta augustist oli ta Saaremaa politseiprefekt (Kuressaares).
Leonid Markelov
2003 keelati erinevatel ettekäänetel Markelovi suhtes kriitiliste ajakirjandusväljaannete trükkimine Marimaal. Nad olid sunnitud kasutama väljaspool Marimaad asuvaid trükikodasid. 2005 lõpetati võimude suhtes kriitiliste veebisaitide peamise teenusepakkuja tegevus.
Alfred Luts
Teenistuskäik
Alates 1. veebruarist 1944 määrati ta kindralinspektuuri staabiülemaks.
Alfred Luts põgenes 1944. aasta sügisel koos perega Rootsi.
Leonid Markelov
Marimaa ametlikus ajalehes Mariiskaja Pravda on korduvalt avaldatud antisemiitlikke ning (maride, venelaste ja tatarlaste vahel) rahvastevahelist vaenu õhutavaid materjale. Marimaa prokuratuur ja FSB on ajalehte selle eest ametlikult hoiatanud.
Samal 2005. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni "Inimõiguste rikkumisest ja demokraatiast Venemaa Föderatsiooni kuuluvas Mari Eli Vabariigis".
2015. aasta septembris toimunud Marimaa Vabariigi juhi valimistel osutus ta valituks 50,78%-ga häältest. Valimas käis 47,09% hääleõiguslikest kodanikest.
6. aprillil 2017 vabastas Venemaa president Vladimir Putin Leonid Markelovi ametist. Väidetavalt oli Markelov ise esitanud tagasiastumispalve. .
13. aprillil 2017 ta vahistati süüdistatuna altkäemaksu võtmises. Tema aresti on korduvalt pikendatud.
24. veebruaril 2021 mõisteti talle 13 aastat vangistust range režiimiga koloonias ja trahv 235 miljoni rubla ulatuses altkäemaksu võtmise eest. Lisaks konfiskeeriti Markelovilt 2,7 miljardi rubla väärtuses kinnis- ja vallasvara.
Üleandmise leping
Üleandmise leping oli Eesti esimene välisleping, mis sõlmiti 19. novembril 1918 Riias Saksa valitsuse esindaja August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esindajate vahel.
Üleandmise leping.
RT 1918, 1.
Baltimaade jaoks määratud Saksa riigi peavoliniku hra August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate hrade teedeministri Petersoni, Dr. Koniku, vann. adv. Birki, kaupm. Puhki ja Heinrich Luhti vahel:
1. Ülemat riigivõimu Eesti etnografilises piirkonnas käsitab Eesti ministerium Ajutise Valitsuse kujul, kes Eesti Maapäeva ees vastutav.
2. Kogu valitsemine selles piirkonnas läheb, niivõrd kui see juba sündinud ei ole, 21. novembrist saadik Eesti Valitsuse asutuste kätte. Ühtlasi võetakse üle kõik bürood, laduruumid, inventar, tagavarad ja kassaseisud, niivõrd kui palju nad mitte sõjaväe omandus ei ole. Idapanka ja teistesse rahaasutustesse mahutatud avalikud (riigi ja kogukonna asutuste) rahad lähevad Eesti Valitsuse omandusesse üle.
3. Kuni sõjaväed maale jäävad, pole neil mingit õigust valitsuse ja administratiiv-asjadesse segada. Maavalitsus muretseb, sõjaväelaste teenistuse kohtadega käsikäes käies ja ladudes olevaid tagavarasid kaasa tarvitades, sõjaväelaste korterite ja söögi eest. Eesti Valitsus saab vägede väljaviimise sammude üle alatasa informeritud. Väljaviimise juures tulevad üle anda sõjavägee poolt tarvitatud sisseseaded, niivõrd kui nad maal eest olid leitud.
4. Postiühenduse võtab Eesti Valitsus üle. Telegrahv ja telefon jäävad ajutiselt kuni edaspidise kokkuleppimiseni sõjaväevalitsuse alla. Elanikud võivad olevaid sisseseadeid piiramatalt tarvitada; Eesti Valitsus võib võrgu ülesehitamist ja uute sisseseadete ehitamist viibimata alustada.
5. Raudtee asjanduse ülevõtmiseni saadab Eesti Valitsus oma komissarid Sõjaväe-Raudtee-Direktsioni (M. E. D.) selle alam-asutuste ja jaamade juure, et niihästi sõjaväelise, kui ka kodanlise läbikäimise tarvidust täita. Raudtee tööliste ja teenijate töötingimised saavad kohe läbi katsutud ja parandatud.
6. Väljavedu seatakse Eesti Valitsuse asutuste kontrolli alla, kes seda niivõrd, kui see mitte sõjaväe varandusse ei puutu, takistada võivad. Esialgu lahtiseks jääb kokkulepe maal kokkuostetud tooresainete kohta.
7. Eesti etnografiline piirkond lahkub Ülem-ida tollipiirist välja. Sissevõetud tollimaksud käivad üleüldisesse lõpuarvesse.
8. Tartu ülikool läheb kõige hiljem praeguse semestri lõpul Eesti Valitsuse kätte üle.
August Winnig. F. Peterson.
V. Puhk.
Dr. Konik.
H. Luht.
A. Birk.
Tõlge alguskirjast õige:
E. A. V. asjade valitseja: Ed. Laaman.
Mittesilindrilisus
Mittesilindrilisus on reaalse pinna punktide maksimaalne kaugus piirdesilindrist. Mittesilindrilisus on kujuhälvete erijuht. Mittesilindrilidus on kompleksnäitaja, mis haarab mitteringjoonelisust ja pikilõike profiili hälvet.
Sturefors
Elanike arv oli 2000. aasta andmetel 2241.
Mõni kilomeeter asulast ida pool on Stureforsi loss.
Kaku (Võru)
Kaku on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Mitteringjoonelisus
Mitteringjoonelisus on reaalse profiili punktide maksimaalne kaugus piirderingjoonest. Mitteringjoonelisus on kujuhälvete erijuht. Mitteringjoonelisus iseloomustab silindrilise pinna ristlõike kõiki kujuhälbeid. Erijuhtudeks on ristlõike ovaalsus ja kandilisus.
Pseudo-Dionysios Areopagita
Pseudo-Dionysios Areopagita (ka Dionysios Pseudo-Areopagita) on nimi, mille õpetlased on andnud kristlikule teoloogile ja filosoofile, kes elas 5. ja 6. sajandi vahetusel.
On oletatud, et seda varjunime kasutas Peetrus Ibeeriast, umbes aastatel 411–491 elanud Gruusia pühak.
Ta on oma teosed omistanud Areopaagi liikmele Dionüüsiosele, keda mainitakse Apostlite tegude raamatus (Ap 17, 37).
Kirjutas arvukalt teoseid, mida tähistatakse koondnimega Corpus Areopagiticum. Kirjutades esitas ennast algupärase Dionysiosena. Väitis, et tunneb Piiblis mainituid inimesi, mistõttu arvati pikka aega, et tegemist on ühe ja sama inimesega. Tundub, et autor valetab ka teistes kohtades, väites näiteks, justkui ta oleks kirjutanud arvukalt teisi raamatuid ja tsiteerides neid.
Pseudo-Dionysios üritas leida kompromissi monofüsiitluse ja ortodoksse õpetuse vahele. Ta on mõjutatud ka uusplatonismist, eriti Proklose poolt, mis tõestab, et ta tegutses 5. sajandil või hiljem. Mõjusid on veel Aleksandria Kleemensilt, Kapadookia kirikuisadelt, Origeneselt ja teistelt.
Tema kirjutised tulid avalikkuse ette esimest korda 5. sajandil, mil monofüsiidid kasutasid neid oma argumentide kaitseks. Vähehaaval võtsid need omaks ka teised teoloogid. Keskajal olid ta teosed väga populaarsed. Renessansiajal hakati ta teoste autentsuses kahtlema.
Eesti keeles ilmus Pseudo-Dionysios Areopagita teos "Müstilisest teoloogiast Timotheosele" ("De mystica theologia") 1994. aastal ajakirjas Akadeemia Marju Lepajõe tõlkes.
Teoseid
Kreeka keeles:
Rachel Carson
Elulugu
Rachel sündis farmipidaja kolmelapselises peres noorimana. Juba lapsena huvitus ta loodusest: uuris tiike, viljapõlde ja metsi peamiselt ema juhendamisel. Esialgu kavatses ta koolis süveneda inglise keele ja kirjanduse õppele, kuid hiljem tekkis tal suurem huvi merebioloogia vastu. Aastal 1929 lõpetas ta Pennsylvania Tütarlaste Kolledži (tänapäeval Chathami Kolledž) cum laude.
Vaatamata finantsraskustele jätkas ta zooloogia- ja geneetikaõpinguid Johns Hopkinsi Ülikoolis, mille lõpetas 1932. aastal magistrikraadiga zooloogias.
Aastal 1932 suri tema isa, kes tütart oli rahaliselt toetanud, seetõttu ei olnud Rachelil võimalik alustada doktorikraadi õpet.
Pärast kooli alustas ta osakohaga tööd USA Kalanduse Büroos, kus ta kirjutas ja toimetas raadiokäsikirju. Tema tööd olid hinnatud kõrge kirjutamiskvaliteedi poolest.
Aastal 1937 suri Racheli õde ning ta pidi hoolitsema töö kõrvalt ka kahe õetütre eest.
Rachel tegi Kalanduse Büroos edukat karjääri ning 1949 ülendati ta asutuse peatoimetajaks.
Aastal 1952 loobus Rachel ametikohtadest ning pühendus üksnes kirjutamisele. Aastail 1956–1957 töötas ta mitme projekti kallal ja kirjutas populaarteaduslikele ajakirjadele artikleid.
1940. aastate keskel keskendus ta äsjaavastatud pestitsiidide, eriti DDT, ja nende loodusele avaldatava mõju uurimisele. Tema raamat "Hääletu kevad" räägibki suures osas keskkonnast, rõhutatud on pestitsiidide hukutavat mõju ökosüsteemidele.
Rachel suri 14. aprillil 1964 rinnavähki.
Kristjan Saar
Kristjan Saar (17. august (vkj)/ 29. august 1894 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 17. juuli 1972 Tallinn, Eesti) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1938).
Kaitseliidu Harju Maleva pealik aastatel 1934–1940.
Nõukogude kolmanda okupatsiooni alguses elas illegaalselt. Arreteeriti NKVD poolt 1948. aastal. Viibis vangistuses Taišetlagi vangilaagris Irkutski oblastis, kust vabastati 1956. aastal.
TOP 09
TOP 09 on tugevuselt teine parempoolne erakond Tšehhi Vabariigis. Selle nimetus koosneb sõnade Tradice, Odpovědnost, Prosperita (tšehhi keeles 'traditsioonid, vastutus, jõukus') esitähtedest. Erakonna lõi varasem Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei liige ja rahandusminister Miroslav Kaloušek.
TOP 09 tähtsaimad väärtused on demokraatia ja konservatism ning see mõistab hukka populismi. Nii ei lubanud erakond oma esimeste, 2009. aasta tühistatud ennetähtaegsete parlamendivalimiste kampaania käigus maksude alandamist ega uusi sotsiaalseid tagatisi. Oma programmis peab partei oluliseks kvaliteetse tervishoiu säilitamist, haridusreformi, mis põhineb suuremal vastutusel, tõhususel ja motivatsioonil, ning teadust.
Erakonna logo kujutab endast punast ja sinist ristkülikut valge tekstiga "TOP 09" ning selle all olevat teksti S podporou Starostů ('omavalitsuste vanemate toetusega'). Logol on Tšehhi riigi traditsioonilised värvid, all olev tekst viitab koostööle omavalitsuste vanemate ja sõltumatute kandidaatide liikumisega, numbrid 09 tähistavad partei asutamise aastat.
2010. aasta alguses oli valijate toetus erakonnale umbes 10%.
Tallinna JK Piraaja
JK Piraaja on 1998. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Sportland Arenal.
Liigavõitjate mängud
2014. aastal võitis JK Piraaja III liiga liigavõtjate mängudes poolfinaalis Kuusalu Rada 2:1 ja finaalis JK Tõrva 2:1.
Paatsjoki
thumb| Paatsjoki (soome keeles Paatsjoki, koltasaami keeles Paaččjokk, põhjasaami keeles Báhčaveaijohka, norra keeles: Pasvikelva, rootsi keeles: Pasvik älv, vene keeles: Паз või Патсойоки) on jõgi Lapimaal, mis saab alguse Inari järvest Soomes, voolab läbi Norra ja Venemaa ning suubub Varangeri fjordi Kirkenesi lähedal.
Jõe pikkus on 145 km ja valgala pindala on 18 404 km². Jõele on rajatud mitu hüdroelektrijaama, tuntuimad neist on Paatsjoki hüdroelektrijaamad.
Aastast 1944 kulgeb jõge mööda osa Norra-Venemaa piiri.
Jõgi on kalarikas (lõhe).
Peter Englund
pisi|Peter Englund (2013)
Norra kuningas
pisi|[[Norra kuninga lipp ]] pisi|Kuningakoja vapi kujutis 1905. aasta maalil Norra kuningas on Norra riigipea.
Peter Englund
Peter Mikael Englund (sündinud 4. aprillil 1957 Bodenis Norrbotteni läänis) on rootsi ajaloolane ja kirjanik, Rootsi Akadeemia liige aastast 2002.
Englund õppis arheoloogiat, ajalugu ja teoreetilist filosoofiat Uppsala ülikoolis ja sai sealt kandidaadikraadi (bakalaureusekraadi) 1983. aastal. Doktoriväitekirja kaitses ta 1989. aastal, see kandis pealkirja "Det hotade huset" ('Ohustatud/ähvardatud maja') ning see käsitles 17. sajandi rootsi aadli maailmapilti.
Norra kuningas
Norra kuningakoda kuulub Oldenburgi dünastiasse. Täpsemalt selle Taani-Saksa harusse, mis on tuntud kui Glücksburgi dünastia.
Peter Englund
Seejärel avaldas ta teoseid Rootsi suurvõimu ajastust ning 1996. aastal ilmus tema ajalooliste esseede kogumik "Brev från nollpunkten" ("Kirjad nullpunktist"). Raamat koosnes kuuest kirjutisest, mis käsitlesid 20. sajandi hämaramaid tahke: Esimest maailmasõda, Stalini terrorit, arhitektuuri Nõukogude Liidus ning Saksamaal, Hitleri terrorit, Saksamaa linnade pommitamist ja tuumapommide heitmist Jaapanile (ja lisaks Natsi-Saksamaa sõja-aegset tuumaprogrammi).
Norra kuningas
Kuigi Norra põhiseadus annab kuningale täidesaatva võimu, siis viib seda reeglina kuninga nimel ellu Riiginõukogu (Statsrådet), mis koosneb peaministri valitud kõige kõrgematest valitsuse ministritest.
Kuninglikul perekonnal on mitmeid ametlikke residentse üle riigi. Nende seas on Oslo kuningaloss, Gamlehaugeni loss Bergenis, Stiftsgården Trondheimis ja Ledaali mõis Stavangeris, Bygdøyi kuninglik mõis Oslos ja Kuninglik villa Holmenkollenis. Neist mitmed on osaliselt avatud ka avalikkusele.
Norra vapp kuulub Euroopa vanemate sekka ning oli algselt kuningakoja vapp. Kuninglikku vappi kasutatakse küll pigem harva ja selle asemel on põhiliselt kasutusel kuninga monogramm.
Ottawa
Ottawa (haldusüksusena inglise City of Ottawa, prantsuse Ville d'Ottawa – 'Ottawa linn') on Kanada pealinn. Linn asub Ontario provintsi idaosas Ottawa jõe kaldal.
Ottawa kohal elasid algonkini hõimud, kuni 1800. aastal rajas Philemon Wright sinna inglaste asunduse.
Ottawast sai Kanada pealinn 31. detsembril 1857, kui kuninganna Victoria valis selle pealinnaks.
Friedrich II
Friedrich II-nimelisi valitsejaid on olnud mitu:
Tojāti
Tojāti on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla kaguosas.
Küla asub paigas, kus Tojāti oja Abava jõkke suubub. Tojāti asub valla endisest keskusest Valgalest 9,5, piirkonna keskusest Talsist 27 ja Riiast 105 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Tojāti karjamõisa keskuse juurde. Tojātis asuvad SIA ABAVAS DĀRZI viinamäed.
Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Tojāti asulakoht ja muinaskalmed on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. pisi|tühi|Tojāti asulakoht
Richard Veermaa
Richard Veermaa oli aastatel 1935–1938 Politseivalitsuse direktor ja aastatel 1938–1939 Kaarel Eenpalu teises valitsuses siseminister.
1940. aastal oli ta Eesti Mehaanilise Puutööstuse Aktsia Seltsi "A. M. Luther" riigi usaldusmees.
Richard Veermaa arreteeriti NKVD poolt 18. septembril 1940 Tallinnas. Suri nõukogude vangilaagris.
Chloris
Chloris oli Teeba printsess, Amphioni ja Niobe tütar.
Niobel oli 7 poega ja 7 tütart ning ta kiitles nendega, pidades end paremaks jumalanna Letost, kel oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Leto lapsed Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed; Apollon tappis pojad ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tappis Artemis ka tema; sel juhul räägib see artikkel kahest samanimelisest naisest. Tema isa tappis end seejärel ise, kuid mõne autori järgi tappis Apollon ka tema. Ema Niobe sõitis seepeale sünnikoju Früügiasse, kus muutus südamevalust Sipylose mäeks, millest voolab välja allikas.
Tüdruk, kelle nimi oli seni olnud Meliboia, oli sellest niivõrd vapustatud, et sai uueks nimeks Chloris, mis kreeka keeles tähendab 'kahvatu'.
Chloris abiellus Messeenia kuninga Neleusega. Nad elasid Pylose linnas ning neil oli 13 poega ja 1 tütar. Chlorist tabas ema saatus, kuigi ei tema ega ta mees ei kiidelnud oma lastega.
Vadstena
Linna pindala on 333 hektarit ja elanike arv 5651 (2000. aasta lõpu andmed).
Lambrecht von Merkenich
Lambrecht von Merkenich oli 15. sajandil tegutsenud Liivi ordu ametnik.
Alaska mäeliustik
Alaska mäed on peamine vaatamisväärsus nii külastajatele, fotograafidele, teadlastele kui ka seiklejatele. Piiride piires on ilmatu 14 mäestikku, mis põhimõtteliselt katavad riiki ülalt alla. Kolm suurimat on Denali, Mount Saint Elias ja Mount Foraker. pisi|Mäeliustik
Kirjeldus
Alaska mäeahelikud annavad nende osariigile kogu selle laiuses tugeva ja kauni maastiku. Nende hulka kuulub Põhja-Ameerika kõrgeim tipp ning neid iseloomustavad liustikud, maavärinad ja jätkuv vulkaaniline tegevus. Struktuurselt ulatuvad vahemikud Põhja-Ameerika Kivimägede ja Vaikse ookeani mägisüsteemi jätkuvast loodest. Alaska mäed, mis on ulatuslike lõikude jaoks veel vähe uuritud, sisaldavad suures osas kasutamata maavarasid või asuvad nende läheduses.
Mäeliustik
Mägedes tekivad mäeliustikud, mille jää- ja lumemass valgub mööda mäenõlvu alla. Mäeliustike kuju ja liikumistee määrab ära mäestiku reljeef – jää voolab seal mööda orge. Seepärast kutsutakse neid ka jääjõgedeks. Mingil hetkel liigub voolava liustiku serv üle lumepiiri. Siis saab eristada liustiku toitumisala ühel ja sulamisala teisel pool lumepiiri. Serva asend sõltub sademete ja sulamise tasakaalust: külmal, sademerohkel ajal tungib liustiku serv toitealast järjest kaugemale, soojematel perioodidel taandub aga toitumisala poole. Tavaliselt voolab mäeliustik aastas edasi u 10–50 m. Lumepiirist allapoole jõudnud jää hakkab sulama. Jää paksus mäeliustikes on maksimaalselt paarsada meetrit.
Mandriliustik
Kui toitumisalal sajab lund oluliselt rohkem, kui servas jõuab jääd ära sulada, kasvab liustik paksemaks ja hakkab kujunema mandriliustik. Need võivad tekkida nii mäestikes kui ka ulatuslikel tasasematel aladel, mis asuvad lumepiirist kõrgemal või pooluse pool. Mandriliustik hakkab liikuma siis, kui see on kasvanud 60–70 m paksuseks (mäenõlvadel ka õhemana). Aluspinna reljeef ei mõjuta oluliselt mandriliustiku pealispinna kuju ega jää liikumist: liustiku pinnamood on suhteliselt tasane ja liustik liigub toiteala keskmest radiaalselt igas suunas. Väiksemaid mandriliustikke kutsutakse jäämütsideks, suuremaid – pindalaga vähemalt 50 000 km2 – aga jääkilpideks. Praegu on Maal kaks jääkilpi: Gröönimaal ja Antarktikas. Jää paksus jääkilbis on tavaliselt paar kilomeetrit. Kõige paksem jää – 4785 m – on mõõdetud Antarktika jääkilbil.
Denali
pisi|Denali mägi Denali, mida kunagi nimetati McKinley mäeks, on Põhja-Ameerika kõrgeim mägi. Alaska keskosas lõunas paiknev mäetipp on 20 310 jalga (6 190 meetrit) merepinnast kõrgem, mis teeb sellest ka maailma kõrguselt kolmandaks mäeks – Mount Everesti Nepalis ja Argentinas asuva Aconcagua järel.
Mount Saint Elias
Mount Saint Elias on tohutu ilus püramiid, mis asub merest vaid 35 miili kaugusel. See on Ameerika Ühendriikide kõrgeim tipp, McKinley mäe taga (20 322 jalga). See oli esimene avastatud hiiglaslikust Alaska mäest ja esimene, kuhu roniti (pärast kaheksat katset), ning pikka aega usuti, et see on Põhja-Ameerika kõrgeim mägi. Tegelikult on see ligi 2000 jalga väiksem kui põhjapoolse naabri lähedal Yukoni Logani mägi (19 550 jalga), ja on ka väiksema kasvuga. Lõunast vaadatuna on Mount Saint Elias aga tõeliselt tähelepanuväärne mägi, millel on fantastiline vertikaalne reljeef. See toodab ka Alaska suurimat üksikut jäävälja. Jää levib mäelt selle merepoolsel alusel üle 1500 ruutmiili ja lõpuks voolab Alaska lahte.
Mount Foraker
Mount Foraker, mida nimetatakse ka Sultanaks, on Ameerika Ühendriikide kõrgeim mägi (Denali ja Saint Eliase mäe järel) ning Põhja-Ameerika kuues kõrgeim mägi. Forakeri mägi on 7220 jala (229 meetrit) silmapaistva kõrgusega tipp, mis teeb sellest Alaska suuruselt kolmanda mäe.
Malai saarestik
Malai saarestik on saarestik Aasia ja Austraalia ning Vaikse ja India ookeani vahel.
Malai saared on pindalalt maailma suurim saarestik. Saarte arvult (üle 25 000) on ta maailma neljas saarestik.
Bahia Honda
thumb Bahia Honda on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest.
Safonovo
Safonovo on linn Venemaal Smolenski oblastis, Safonovo rajooni keskus. Asub Vopetsi jõe ääres, 100 km kaugusel Smolenskist kirdes. Linna läbib Moskva–Smolenski–Minski raudtee.
Bahia Honda
Pindala 210 ha. Saar on madal.
Tyresö vald
Tyresö vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. See asub Stockholmist kagus. Suurem osa vallast on osa Stockholmi asulast
Bahia Honda
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Safonovo
Moskva-Smolenski maantee lähedal asunud Safonovo küla on mainitud 1859. aastal. Küla arengutõukeks sai Moskva-Bresti raudtee ehitus. Esimene rong läbis Safonovot 1870. aastal. 1929 sai Safonovo rajoonikeskuseks. 1930ndatel hakati asula lähedal pruunsütt kaevandama. 1938 nimetati aleviks. Linnaõigused sai 1952. aastal.
Tyresö vald
Valda jääb osa Tyresta rahvuspargist.
Malai saarestik
Nii pindalalt kui rahvaarvult on Malai saarestiku suurimad saared Uus-Guinea, Kalimantan, Sumatra, Sulawesi, Jaava, Luzon ja Mindanao. Kõik nad kuuluvad nii pindalalt kui rahvaarvult 20 esimese hulka maailmas.
Halduslikult jaguneb saarestik Indoneesia, Filipiinide, Paapua Uus-Guinea, Malaisia, Ida-Timori, Brunei ja Singapuri vahel. Peale selle kuuluvad Malai saarestikku Spratly saared, mida nõudlevad lisaks Filipiinidele ja Malaisiale Hiina ja Vietnam.
Safonovo
Linnas on suur ehitusmaterjalide tehas, lihakombinaat, elektrimootorite tehas ja mitmeid teisi tööstusettevõtteid.
Malai saarestik
Nii saarestiku pindalast kui rahvaarvust asub enamik Indoneesias ja Indoneesia omakorda asub tervenisti Malai saarestikus. Indoneesia ulatus idast läände on 5400 km. Kui Indoneesia kaart panna samas mõõtkavas Euraasia kaardile, siis ulatuks Indoneesia Ida-Prantsusmaalt Lääne-Hiinasse, aga kui Indoneesia kaart panna samas mõõtkavas USA kaardile, siis Lääne-Californiast Bermudale.
Vulkaaniliselt on Malai saarestik väga aktiivne. Tektooniline kerge on tekitanud saarestikku hulganiselt mitme kilomeetri kõrgusi mägesid. Kõige kõrgemad mäed on Uus-Guinea (5030 m kõrgune Puncak Jaya) ja Kalimantan (4101 m kõrgune Kinabalu).
Ekvaator läbib Malai saarestikku umbes keskelt. Enamik saarestikust kuulub ekvatoriaalsesse kliimavöötmesse.
Malai saarestik on tihedalt asustatud. Ka enamik selle pisisaari on asustatud. Saarestikus elab üle 300 miljoni inimese, sellest Indoneesias ligi 240 miljonit. Kõige suurema elanike arvuga on Jaava saar.
Saarestiku põliselanikud harrastasid mitmesuguseid animismi vorme. Rohkem kui tuhat aastat tagasi jõudsid piirkonda budism ja hinduism. 14. sajandil hakkas saarestikus levima islam, eurooplastest kolonisaatorid tõid kaasa kristluse. Kõik nimetatud religioonid on tänapäeval Malai saarestikus olulised.
Esimesena kasutas terminit "Malai saarestik" 19. sajandi loodusteadlane William Wallace oma mõjuka samanimelise raamatu pealkirjana. Raamat käsitles tema uuringuid selles piirkonnas. Wallace arvas sellesse piirkonda ka Saalomoni saared ja Malai poolsaare sealse looduse sarnasuse tõttu. Tänapäeval seda ei tehta kasvõi juba sellepärast, et Malai poolsaar ei asu saarel.
Wallace ei arvanud Uus-Guinead Malai saarestikku. Kõigepealt on Paapua Uus-Guinea kultuurilises mõttes muust Malai saarestikust üsna erinev. Teiseks ei kuulu ta ka geoloogilises mõttes ühtekokku muude Malai saarte, vaid hoopis Austraaliaga, millega tal geoloogilises mõttes mitte kuigi ammu oli ka maismaaühendus. Tänapäevalgi ei ole Uus-Guinea kuulumine Malai saarestikku üldtunnustatud.
Koloniaalajal nimetati seda saarestikku Ida-Indiaks, aga Ida-India on mõnevõrra laiem, hõlmates kogu Kagu-Aasia, sealhulgas Indohiina.
Wallace kirjeldas esimesena Wallace'i joont, mis eraldab Aasia ja Austraalia taimestikku ja loomastikku. See kulgeb läbi Lomboki väina Bali ja Lomboki saare vahelt ning läbi Makassari väina Kalimantani ja Sulawesi vahelt, pöördub siis kirdesse, läbib Sulawesi mere ja möödub Mindanaost lõuna poolt.
Eesti ettevõtjate loend
Siin on loetletud Eesti ettevõtjaid.
Tartu JK Rock & Roll
Tartu JK Rock & Roll on 2005. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Kaagvere staadionil.
Alfred Pontak
№ Alfred Pontak VR II/3 (30. detsember 1899 Svirsk, Kiievi kubermang – 4. juuli 1941 Tallinn) oli eesti sõjaväelane (kaptenmajor). Ta oli esimese Eesti allveelaeva "Kalev" komandör.
Arreteeriti 23. juunil 1941 ja seejärel hukati. Andmeid ja fotosid temast on vähe säilinud. Tema õde, kes imekombel naasis Siberist, tunnistas, et KGB käis lähedaste kodudes väga tihti puistamas ning kui oleks leitud Alfredi fotod, dokumendid, isiklikke tarbeesemed, oleks järgnenud väga pikk vanglakaristus.
Mensenkampff
Mensenkampff (vene keeles Мензенкампф) on Lippe krahvkonnast Lemgo linnast pärit baltisaksa aadlisuguvõsa.
Ajalugu
Mensenkampffide suguvõsa kohta on esimesi teateid aastast 1569, mil nimetatakse hansalinn Lemgo kodanikku Hermann Mensenkampi (u 1515−pärast 1586). Viimane oli ametilt rätsepmeister, seega kuulus perekond algselt käsitööliste seisuse hulka. Hermanni poeg Jodokus Mensenkampist (suri 1612) sai pärast ülikoolistuudiumi lõpetamist vaimulik. XVII sajandi alguseks oli perekond asunud elama Alam-Saksimaale Hamelnisse. Seal sündinud Justus Mensenkampff (1628−pärast 1693) omandas juristihariduse ja siirdus 1650. aastate paiku Kuramaale Tukumsisse; tema on perekonna Liivimaa haru esiisa. Saksamaale Hamelnisse jäänud liin kustus XVII sajandil.
26. detsembril 1725 tõsteti Justus von Mensenkampff (1675−1732) senati ukaasiga päriliku aadliku seisusse. Tema pojapojad Gottlieb Johann Justus von Mensenkampff (1762−1835) ja Jakob Heinrich Justus von Mensenkampff (1779−1825) võeti maapäeval 17. juulil 1806. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa Venemaa liinid kanti Harkovi (1834, 1869, 1876 ja 1879) ja Kiievi kubermangu (1874) aadliraamatusse.
Mensenkampffi suguvõsa vapp
Suguvõsa vapp võeti kasutusele 1774. aastal. Selle kilbil on kujutatud kolme tähte, mis tähistavad Johann Justus von Mensenkampffile (1718−1783) antud kindralmajori auastet.
Eduard Metstak
Eduard Metstak (18. veebruar 1896 Uusküla, Harjumaa – 24. aprill 1942 Sverdlovsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Õppis Kõrgemas Sõjakoolis ja lõpetas juhtimise ja staabiteenistuse alal III lennus (1924–1927).
Pioneerpataljonist läks leitnant Eduard Metstak 1927. aastal kindralstaabi (Kaitsejõudude peastaabi) teenistusse (allikas: Pipatüli pk nr 164 29.08.1927, ERA 636.1.87, l. 167).
Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas Nõmmel. Hukati.
Man
Man on saar Iiri meres, mis moodustab Briti krooni sõltkonna.
Saare kaugus Šotimaa rannikust on 29 km, Inglismaa rannikust 48 km ja Iirimaa rannikust 52 km. Saare ulatus on edelast kirdesse on 52 km ja loodest kagusse on 22 km. Mani ranniku lähedal on väikseid laidusid, millest suurima, Calf of Mani, pindala on 250 ha.
Loodus
Saar on mägine, kõrgeim tipp on Snaefell (621 meetrit).
Kliima on mereline.
Poliitika
Mani riigipea on Suurbritannia kuningas Charles III, kelle tiitel on Lord of Mann. Seadusandlik organ on kahekojaline parlament Tynwald (mänksi Tinvaal), mis tegutseb vähemalt 979. aastast alates ja on vanim järjepidevalt tegutsev seadusandlik kogu maailmas. Alamkoda House of Keys valitakse üldistel otsevalimistel. Ülemkoda Legislative Council (Seadusandlik Nõukogu) koosneb kaudselt valitud ja ex-officio liikmetest. Täidesaatvat võimu teostab Tynwaldi liikmetest koosnev ministrite nõukogu, mida juhib peaminister (Chief Minister), kelleks 2006. aastast on Tony Brown.
Välissuhted
Man ei ole Suurbritannia osa. Man ei kuulu ka Euroopa Liitu, kuid saarel on vabakaubandusleping Euroopa Liiduga. Saare kaitse- ja välispoliitika eest vastutab Suurbritannia, kes esindab saart rahvusvahelistes organisatsioonides.
Rahvastik ja keel
Mani elanikkond koosneb keldi hõimu mänkside järeltulijatest. Saarel räägitakse inglise keelt. Keldi keelte hulka kuuluv mänksi keel hakkas hääbuma 19. sajandil. Selle viimane kõneleja Ned Maddrell suri 1974. aastal, kuid keelt on hiljem püütud elustada. Alates 1993. aastast õpetatakse saare koolides mänksi keelt. Saarel on ka paarkümmend last, kelle emakeel on mänksi keel. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oskas saare 76 315 elanikust 1689 ehk 2,2% mänksi keelt.
Suuremad asulad on Douglas (Doolish) 25 000 elanikuga, Onchan (Kione Droghad) ja Ramsey (Rhumsaa).
Majandus
Peamised majandusharud on turism ja rahandus. Saarel on oma raha – Mani naelsterling, mis on 1:1 seotud Suurbritannia naelsterlingiga.
Saarel on umbes 800 km maanteid, 68,5 km raudteid ja rahvusvaheline lennujaam. Douglase rannapromenaadil tegutseb tänini ajalooline hobutramm.
Kaubabörs
Kaubabörs on börs, millel kaubeldakse vahetatavate kaupadega, näiteks toorainete, põllumajandusaaduste või toiduainetega. Tavaliselt on tegu põllumajanduse või tööstuse toorainetega, mineraalide jm loodussaadustega, mitte tööstustoodetega.
Esimesed börsid olidki kaubabörsid. Need tekkisid suurtest laatadest. Kaubabörsid on väärtpaberibörsidest mitu sajandit vanemad. Esimene börs asutati 1409 Brugges; sealt pärineb ka sõna "börs". Aastal 1611 alustas tööd Amsterdami börs, mis oli 17. sajandil tähtsaim kaubabörs Euroopas.
Olulisemate kaubabörside hulka kuuluvad Chicago kaubabörs, kus kaubeldakse põllumajandussaaduste tulevikutehingutega, New Yorgi kaubabörs, kus kaubeldakse metallide ja energiatoodete tuletistehingutega (sealhulgas naftafutuuridega) ja Londoni metallibörs.
Elektri tuletistehingutega kaubeldakse NASDAQ OMX Commodities Europe börsil. Füüsilise elektriga kaubeldakse Eestis ja Põhjamaades Nord Pool Spoti elektribörsil, kus saab osta ja müüa elektrit päev-ette oksjonitel.
Rait Keerles
Rait Keerles (sündinud 22. novembril 1980 Paides) on eesti endine elukutseline korvpallur.
Kuuekordseks Eesti meistriks tulnud Keerles mängis karjääri jooksul ka Saksamaa ja Rumeenia klubides ning kuulus Eesti korvpallikoondisse.
Haridus
Keerles lõpetas 1998. aastal Eesti spordigümnaasiumi ja 2004. aastal rahvusvahelise ärijuhtimise alal Eesti-Ameerika Ärikolledži.
Korvpallitreeninguid alustas Enn Lehtpuu eestvedamisel. Keskkooliõpingute ajal kuulus aastatel 1997–1998 USA-s Logani keskkooli meeskonda.
Klubikarjäär
Keerles on mänginud Kalevi, Ehitustööriista, Kalev/Cramo, Rakvere Tarvase ja TYCO Rapla meeskonnas. Keerles on tulnud aastatel 1998, 2005, 2006, 2009, 2011 ja 2013 Eesti meistriks, saanud meistrivõistlustel 2007. ja 2008. aastal hõbeda ning 2010. ja 2015. aastal pronksi. Aastatel 2005–2008 Eesti karika võitnud Keerles saavutas 2013. aastal Balti liigas 3. koha.
Keerles on hooajal 2011/12 mänginud Saksamaa 2. Bundesliga meeskonnas Gloria Giants Düsseldorf ja 2014. aastal Rumeenia meeskonnas Rovinari Energia, kellega võitis 2014. aastal ka karika.
Statistikat
Hooajal 2007/2008 olid Keerlese keskmised näitajad Eesti Korvpalli Meistriliigas 10,5 punkti, Balti liigas 5,4 punkti ja ULEB Cupil 7 punkti mängus.
Hooajal 2010/2011 olid tema keskmised näitajad Korvpalli Meistriliigas 20,8 minutit, 10,1 punkti ja 5,6 lauapalli mängus.
Koondisekarjäär
Keerles kuulus 2009. ja 2011. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes Eesti korvpallikoondisse.
Jevgeni Pissarev
Jevgeni Pissarev (sündinud 16. jaanuaril 1953 Tallinnas) oli Nõukogude sõjaväelendur, on Eesti päästeametnik, Eesti Piirivalve helikopterite eskadrilli ülem.
Jaan Hünerson
Jaan Hünerson (4. veebruar 1882 Karksi vald, Pärnumaa – 5. juuni 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti agronoom ja poliitik. Ta arreteeriti Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1941. aastal ning lasti maha vangilaagris.
Läti linnade loend
Läti linnade loend loetleb Läti linnad.
Linnad on paigutatud tähestiku järjekorda lätikeelsete nimede järgi. Linkide sees on sulgudes toodud linnade praegu kasutatavad eestikeelsed nimed. Väljaspool linke on sulgudes toodud ajaloolised eestikeelsed nimed.
Richard Rees
Sir Richard Lodowick Edward Montagu Rees, teine baronet (4. aprill 1900 – 24. juuli 1970) oli Briti diplomaat, kirjanik ja kunstnik.
Konrad von Uexküll (1569–1638)
Konrad von Uexküll (1569–1638) oli sõjaväelane (ooberst) ning Eestimaa ja Liivimaa mõisnik.
Isiklikku
Ta oli abielus vabapreili Elisabet Christiernsdotter Oxenstierna af Eka och Lindöga (umbes 1584–1648). Abielust sündis Beata von Yxkull. Hiljem oli Konrad abielus Anna von Ungerniga. Abielust sündis Sophia von Uexküll.
Kaido Reivelt
pisi|Kaido Reivelt 2015. aastal [[Kannel (kultuurimaja)|Võru kultuurimajas Kannel valmistumas Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambli kontserdiks]] Kaido Reivelt (sündinud 29. oktoobril 1970) on Eesti füüsik ja teaduse populariseerija ning Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi õppedirektor ja endine sõudja.
Sport
Alustas sõudetreeninguid 1985 Viljandi SK-s Arne Graumanni juhendamisel. Võitis 1991 NL-i juunioride mv-tel roolijata kahepaadil pronksi.
Teadustöö
Kaido Reivelt tegutseb laineoptika alal leviinvariantsete laineväljadega (X-wave). Kaido kaitses väitekirja akadeemik Peeter Saari juhendamisel.
Ühiskondlik tegevus
Kaido Reivelt on keskkonnaprogrammi GLOBE Eesti koordinaator.
Ferdinand Schmiedehelm
Ferdinand Adolf Schmiedehelm (19. august 1899 Paldiski – 10. mai 1942 Ussollag, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
Oli aastatel 1936–1940 allveelaeva Lembit komandör.
Arreteeriti NKVD poolt 1. juulil 1941. Hukati Nõukogude vangilaagris.
Flux Of Pink Indians
Flux Of Pink Indians oli Inglismaa anarho-punki ansambel.
Eduard Putmaker
Eduard Putmaker (23. veebruar 1888 Loksa, Vao vald, Virumaa – 4. jaanuar 1943 Norillag, Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Putmaker määrati pärast Vabadussõja algust 21. novembril 1918 Nõmme suurtükiväe ja lõhkeaine ladude komandandi kohale. Ta viidi 1. jaanuaril 1919 üle Kaitseliidu Nõmme osakonna ülemaks (ühtlasi täitis ta Nõmme komandandi kohuseid).
5. märtsil 1919 määrati Eduard Putmaker Harju maleva Linnaümbruse malevkonna ülemaks. Kui olukord oli pärast Vabadussõja lõppu stabiliseerunud, viidi Putmaker 5. juulil 1920 üle teenima Varustusvalitsusse.
Enno Sinivee
Enno Sinivee VR I/3 (kuni 1935 Rudolf Gildemann; 11. oktoober 1894 Paldiski – 5. jaanuar 1954 Cardiff) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant).
Sigatüügas
Sigatüügas (inglise keeles Hogwarts) on briti kirjaniku J. K. Rowlingu "Harry Potteri" romaanisarjas kujutatud Nõiduste ja Võlukunsti kool. Seal käivad nõiad ja võlurid vanusevahemikus üksteist kuni seitseteist. Seitsmest raamatust kuue sisu toimub põhiliselt koolis; iga raamat kestab ühe kooliaasta. Kuid seitsmendas raamatus, "Harry Potter ja surma vägised", enamus raamatust toimub väljaspool kooli, sest peategelased Harry Potter, Hermione Granger ja Ron Weasley ei lähe viimaseks aastaks kooli. Selle raamatu ja ka kogu sarja haripunkt, lahing, toimub siiski Sigatüüka koolis ja selle territooriumil.
Ajalugu
Kool asutati umbes tuhat aastat tagasi. Asutajateks oli neli sõpra: Godric Gryffindor, Helga Hufflepuff, Rowena Ravenclaw ja Salazar Slytherin. Algul õppisid kõik kooli õpilased üheskoos, kuid siis leidis Salazar Slytherin, et koolis õppimist väärivad vaid Puhtaverelised õpilased. Teised asutajaliikmed polnud temaga nõus, neil tekkisid kõigil õpilaste suhtes oma isiklikud eelistused. Nii otsustati Sigatüüka õpilasi majadesse jagama hakata. Gryffindori majja hakati võtma julgeid ja vapraid, Hufflepuffi lojaalseid ja õiglasi, Ravenclaw'sse tarku ja erilise intellektiga hiilgavaid ning Slytherini ambitsioonikaid.
Salazar Slytherin aga ei jätnud jonni, ta uskus siiralt, et segaverelised ja muguverelised ega sopaverelised ei vääri kohta Sigatüüka koolis. Lõpuks oli ta oma ideede rigiidsuse tõttu sunnitud koolist lahkuma, kuid enne veel seadis ta siis Saladuste Kambri, mille võiks tulevikus avada vaid tema Viimane Järeltulija, ning kus elav tohutu koletis võiks Järeltulijal aidata kooli seal õppimist mitteväärivatest õpilastest puhastada.
Uuesti avati kamber 50 aastat hiljem, kui Harry Potter oli koolis 2. aasta õpilane. Siis tuli välja, et juba 50 aasta eest oli kambri avanud tulevane Lord Voldemort, kes oli avajaks ka seekord.
Kooli pika ajaloo jooksul on direktoriteks olnud väga palju võlureid ja nõidu, kes hoolitsevad kooli eest ka pärast surma, elades oma portreedes edasi.
Godric Gryffindor
Godric Gryffindoron üks neljast Sigatüüka võlukunstikooli asutajaliikmest. Tema hindas oma õpilastes julgust ja vaprust. Tema järgi sai nime üks sigatüüka majadest – Gryffindor. Godric Griffindor on sündinud Godric's Hollow' külas, nagu ka Harry Potter ja Albus Dumbledore.
74
74. aasta
Sigatüügas
Rowena Ravenclaw
Rowena Ravenclaw on üks Sigatüüka kooli neljast asutajast.
Salazar Slytherin
Salazar Slytherin asustas saladuste kambri.
Majad
Sigatüügas on jaotatud neljaks majaks, igaüks kandes ühe kooli asutaja perenime: Gryffindor, Slytherin, Ravenclaw ja Hufflepuff. Majad võistlevad iga aasta Majakarika nimel, teenides ja kaotades punkte erinevate sündmuste tõttu (näiteks õigesti vastamine klassis võib anda viis või kümme punkti, tundi hilinemine võib võtta kümme punkti). Igal majal on oma lendluudpalli võistkond, kes võistlevad Lendluudpalli karika nimel. Sigatüüka majad on õpilastele elamise ja õppimise kohaks. Igal majal on üks professorist juht. Neid kutsutakse majavanemateks ning nende ülesanded on lisaks veel paljudele oma õpilastele tähtsa informatsiooni edastamine, karistuste väljamõtlemine ja majade hädaolukordadele reageerimine. Magamistoad ja puhketuba on, kui mõned üksikud eriuhtumid välja arvata, teiste majade õpilastele juurdepääsmatud, kaitstuna
Sigatüüka algusaastatel valisid neli asutajat ise õpilasi oma majadesse. Kui hakkasid kooli asutajad muretsema, kes jagab õpilasi majadesse pärast nende surma, võttis Godric Gryffindor oma kübara peast ja igaüks neist andis sellele oma teadmised-tarkused, lubades sõõlamiskübaral (Sorting Hat) valida õpilasi nende omaduste järgi kõige sobivamasse majja. Õpilase enda tahtmine võib otsust mõjutada: kõige selgem näide sellest on hetk, kui sõõlamiskübar ütleb Harryle, et ta saaks Slytherinis väga hästi hakkama, aga paneb ta siiski Gryffindori, kui Harry talle ütleb, et ei taha Slytherini minna.
Gryffindor
Gryffindoris on oluline julgus, vaprus, lojaalsus, meelekindlus ja rüütellikus. Maja maskotiks on lõvi ja maja värvid on punane ning kuldne. Majavanemaks on muundamise professor Minerva McGonagall ja maja vaim on Sir Nicholas de Mimsy-Porpington, keda tuntakse Peaaegu Peata Nicki all.
Gryffindori puhketuba asub ühes lossi kõige kõrgemas tornis, selle sissepääs asub seitsmendal korrusel idatiivas ja ust valvab Paksu Naise maal. Ta lubab õpilase sisse ainult pärast õige parooli ütlemist.
Peaaegu Peata Nick
Peaaegu Peata Nick suri 31. oktoobril 1492. Filmides kehastab teda John Cleese.
Hufflepuff
Hufflepuffis on oluline tolerants, ausus, lojaalsus ja raske töö tegemise oskus. Maja maskotiks on mäger ning maja värvid on kollane ja must. Majavanemaks on taimeteaduse õpetaja Pomona Sprout ja maja vaim on Paks Kloostrivend.
Hufflepuffi puhketuba ja magamistoad asuvad kuskil keldrikorrusel. Sissepääs on köögi lähedal maali taga, sissepääsuks peab teadma õiget parooli. Hufflepuffi puhketuba on täidetud kollaste drapeeringutega ja pehmete tugitoolidega ning seal on pisikesed maa-alused tunnelid magamistubadeni, millel on kõigil ümmargused uksed (meenutades nii väga mägraurgu).
Ravenclaw
Ravenclawis on oluline tarkus, loovus, õpihimu ja nutikus. Maja maskotiks on kotkas ja maja värvid on sinine ja pronks (filmides sinine ja hall). Majavanemaks on nõiasõnade professor Filius Flitwick ja maja vaim on Hall Daam.
Magamistoad on Ravenclawi tornis kooli lääneosas. Puhketuba on täidetud siniste drapeeringute ja pehmete tugitoolidega, sellel on kuplikujuline lagi, millele on joonistatud tähed. Et pääseda Ravenclawi puhketuppa, pead lahendama mõistatuse, mis näitab, et intelligentsemad teiste majade õpilased saaksid ka nende puhketuppa siseneda.
Slytherin
Slytherinis on oluline ambitsioon, leidlikus, juhtimisoskus, kavalus ja eelkõige puhas võluri veri. Slytherinlased on enamjaolt puhtaverelised või segaverelised, kes peavad puhtaverelisust ülemaks. Slytherini maskotiks on madu ja värvideks roheline ja hõbedane. Esimeses kuni kuuendas raamatus on majavanemaks Severus Snape, seitsmendas tuleb pensionilt tagasi endine majavanem Horace Slughorn, kes siis endale taas majavanema koha saab. Maja vaim on Verine Parun. Slytherini puhketuppa saab siseneda läbi seina vangikoobastes. Puhketuba on madal, pikk, vangikoopa-stiilis ruum, mis asub Sigatüüka järve all. Ruumil on rohekas kuma.
Nõiajoogid (Potions)
See on keeruline ja täpsust nõudev aine. Esimeses viies raamatus õpetab seda ainet neile Severus Snape, kuuendas ja seitsmendas aga professor Slughorn. Snape oli ise kooliajal nõiajookides väga osav ning tegi oma kasutada olevasse õpikusse palju täiendavaid ääremärkusi.
Keelatud mets
Keelatud mets asub Sigatüüka kooli territooriumil, õpilastel on keelatud metsa siseneda (sellest ka see nimi).
71
71. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad - 70. aastad - 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad
Aastad: 66 67 68 69 70 - 71 - 72 73 74 75 76
Oskar Särev
Oskar Särev (15. september 1891 Heimtali vald, Viljandimaa – 21. august 1971 Pärnu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Oli Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik aastast 1934 alates.
Autasustati 20. veebruaril 1935 Kotkaristi III klassi teenetemärgiga.
72
72. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 20. aastad 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad - 70. aastad - 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad
Aastad: 67 68 69 70 71 - 72 - 73 74 75 76 77
75
75. aasta
Mobb Deep
Mobb Deep oli Ameerika Ühendriikide hiphopansambel, mille liikmed olid räpparid Havoc ja Prodigy. Enne lahkuminekut avaldasid nad lugusid plaadifirma G-Unit Records kaudu.
Elulugu
Havoc ja Prodigy hakkasid räppima 1980. aastate lõpul, kui nad kohtusid New Yorgis keskkoolis õppides. Prodigy hakkas räppima ja Havoc võttis enda peale produtseerimise ja DJ töö. Algul oli ansambli nimi Poetical Profits, hiljem muutsid nad selle Mobb Deepiks. Mõlemad liikmed olid alles 17, kui andsid välja oma esimese albumi "Juvenile Hell". Albumit müüa aga ei õnnestunud.
Edasine tegevus
Mehed jätkasid räppimist ja tõusid varsti ka muusikaedetabelitesse. Ansambli lood kirjeldasid enamasti elu tänaval või kuritegevust. Esimeseks suureks läbilöögihitiks sai lugu "Shook Ones Pt. II". Nende kolmas album "Hell on Earth", mis tuli välja 1996. aastal, jõudis Billboardi edetabelis kuuendale kohale. Albumil tegid kaasa ka teised tuntud räppansamblid ja räpparid.