cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Osvald Käpp
1927
Voldemar Väli (sulgkaal) võitis, Eduard Pütsep (kärbeskaal) ja Albert Kusnets (keskkaal) said hõbeda ning Osvald Käpp (kergekaal) ja Rudolf Loo (poolraskekaal) pronksi. Kuna raskekaalus Eestil meest väljas polnud, olid kõik meie sportlased medali saanud! Mitteametlikus paremusjärjestuses jagasid Eesti ja Ungari 9 punktiga Rootsi ees esikohta, kuid 2 kulda asetasid Ungari ettepoole.
1928
Käpp tuli Eesti meistriks vabamaadluse kergekeskkaalus.
Eesti võitis Riias Läti 4:2.
Absoluutne idealism
Absoluutne idealism on filosoofiline positsioon, mille kohaselt on olemas ainult ideed.
Osvald Käpp
1928
Amsterdami olümpiamängudel tuli Osvald Käpp esimeseks Eesti olümpiavõitjaks vabamaadluses. Et Eesti vabamaadluses maavõistlusi ei pidanud ega osalenud Euroopa meistrivõistlustel, siis edu ei loodetud. Ometi võitis Käpp kergekaalus punktidega järjest Carlo Jørgenseni Taanist, Clarence Berrymani USA-st, Charles Pacôme'i Prantsusmaalt ja Birger Nilseni Norrast.
Kreeka-Rooma maadluses läks Käpp teist kulda püüdma. Avaringis seljatas ta Piero Postini Itaaliast, teises Harald Petterssoni vastu oli suures ülekaalus, kuid väänas jala. Läbi valu tegi ta matši lõpuni ja sai punktivõidu, kuid ei suutnud turniiri jätkata. Temast võinuks saada esimene Eesti kahekordne olümpiavõitja. Ta saavutas 9.–12. koha.
Absoluutne idealism
Religioon
Absoluutne idealism on sageli olnud religioossete mõtlejate positsioon. Seda võib leida nii kristlikel müstikutel (Meister Eckhart) kui ka ida usundites (hinduismis advaita, budismis zen, maadhjamika, joogatšaara, mõned Puhta Maa õpetused).
Osvald Käpp
1928
Käpa kullale lisandus Voldemar Väli kuld Kreeka-Rooma maadluse sulgkaalus ja Albert Kusnetsi pronks Kreeka-Rooma maadluse keskkaalus. Mitteametlik paremusjärjestus: 1. Soome 18, 2. Rootsi 11, 3. Saksamaa 8, 4. Eesti 7, 5. Šveits 6, 6. Ungari 5, 7. USA 5, 8. Prantsusmaa 4, 9. Kanada 4 jne.
Absoluutne idealism
Kriitika
Absoluutse idealismi kriitikud apelleerivad põhiliselt sellele, et absoluutse idealismi väited ei ole põhjendatud.
Osvald Käpp
1929
Käpp võitis tugeva turniiri Göteborgis nagu ka Albert Kusnets, kuid Euroopa meistrivõistlustele Saksamaale Dortmundi ei saadetud kedagi.
Ameerikas
1929 emigreerus Osvald Käpp Ameerika Ühendriikidesse, kus sai tööd pagarina. 1929 ja 1930 tuli ta USA meistriks Kreeka-Rooma maadluse kergekeskkaalus. Kaks korda tuli ta nii New Yorgi kui ka USA meistriks vabamaadluses.
Absoluutne idealism
Schopenhauer
Arthur Schopenhauer juhtis tähelepanu sellele, et Hegel rajas oma absoluutse idealismi pärast seda, kui Kant oli diskrediteerinud kõik jumalatõestused. Absoluut on Jumala mitteisikuline aseaine: ta on üks subjekt, mis tajub universumit ühe objektina. Indiviidid osalevad selles tajus. Et Hegelil on universum idee Absoluudi vaimus, siis Hegel jäljendab spinoza panteismi, milles kõik on Jumalas ehk Looduses.
Osvald Käpp
Ameerikas
Käpp tuli kolmel korral Põhja-Ameerika meistriks: 1929 Kreeka-Rooma ning 1930 ja 1931 vabamaadluses.
1932
Rahvusvaheline majanduskriis pani Eesti spordi väga raskesse olukorda. Los Angelese olümpiamängudest jäigi Eesti kõrvale. Olulise tõuke selleks otsuseks andis asjaolu, et oma põhialal, Kreeka-Rooma maadluses jäi Eesti Stockholmis Rootsi-Saksamaa-Ungari-Eesti maavõistlusel viimaseks. Osvald Käpp Eesti kodanikuna esindas Eestit oma käe peal, kandes ise kõik kulud.
Olümpiamängude avatseremoonial kandis Käpp Eesti lippu.
Vabamaadluses osales Käpp kergekaalus. Kuna ta kaalus 70 kg, polnud kaalu mahavõtmisega 66 kiloni probleeme. Sellegipoolest võis see mõjuda võistlusvormile, sest nii Pacôme'ile kui ka Károly Kárpátile Ungarist kaotas ta punktidega ja langes välja. Pacôme'i oli ta Amsterdamis võitnud. Ta sai 6. koha. Pacôme tuli Kárpáti ees olümpiavõitjaks.
Kreeka-Rooma maadluses ei hakanud ta kaalu mahavõtmisega jantima ja tegi kaasa kergekeskkaalus. I ringis võitis ta Ercole Gallegati Itaaliast ja teises Børge Jenseni Taanist punktidega, kuid kolmandas kaotas peatsele olümpiavõitjale Ivar Johanssonile Rootsist seljaga ja langes välja. Ta sai 4. koha. Gallegati sai pronksmedali.
46
46. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned:0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad - 40. aastad - 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad
Aastad: 41 42 43 44 45 - 46 - 47 48 49 50 51
Hellideni loss
Hellideni loss on loss Rootsis Västergötlandi läänis Tidaholmi vallas Hellidsbergeti läänenõlval, kust avaneb vaade Tidaholmi linnale.
Lossi lasi 1858. aastal härrastemajana ehitada Hans Henrik von Essen ja hiljem ehitas selle ümber ta poeg Alfred von Essen. Teiste ajalooliste isikute hulgas on lossi külastanud Oskar II, Gustav V ja mitmed teised kuningad.
9 (Tallinna trolliliin)
9. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis liikus marsruudil Keskuse tänava lõppjaam – Kopli tänava lõppjaam. Liin avati 1987. aastal. Enne liini sulgemist olid lõpp-peatused Mustamäe linnaosas Keskuse tänaval (Männipargi naabruses) ja Põhja-Tallinna linnaosas Kopli tänaval, asudes Süsta pargi ja Tallinna Tehnikaülikooli hoone naabruses.
Liin suleti 2. mail 2017 seoses Kopli trammitaristu rekonstrueerimisega, selle asemel hakkas liini teenindama bussiliin 72.
Marsruut
Liin läbis järgmisi linnaosi: Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulges mööda järgmisi tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Sõle tänav, Pelguranna tänav, Kopli tänav.
Keskuse–Kopli
Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Sõle, Ädala, Kolde puiestee, Nisu, Ehte, Madala, Lõime, Maleva, Sirbi, Marati, Sepa, Kopli
Kopli–Keskuse
Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Lõime, Madala, Ehte, Nisu, Kolde puiestee, Ädala, Ülase, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse
Trolliliini ajalugu
Koos Keskuse tänava uue lõppjaamaga sai 1987. aastal valmis (avati 18. detsembril) ka trolliliin mööda K. Marxi puiesteed (tänapäeval Sõle tänav) Koplisse.
Trolliliini ajaloolised marsruudid
1987–1992 sõitis liinil Keskuse–Kopli troll marsruudil Keskuse tänav, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, K. Marxi puiestee (tänapäeval Sõle tänav), Kalinini tänav (tänapäeval Kopli tänav).
Kuni 1992. aastani sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänaval Sõpruse puiesteelt pärast Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulgeb liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat.
Tadžiki NSV
Tadžiki NSV oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus. Tadžiki NSV asus Kesk-Aasias, piirnedes NSV Liidu välispiiril Afganistaniga lõunas ja Hiinaga idas, sellele lisaks piirnes TNSV põhjas Usbeki NSV-ga ning Kirgiisi NSV-ga. Moodustati 5. detsembril 1929 seni Usbeki NSV-sse kuulunud Tadžiki ANSV eraldamisel omaette liiduvabariigiks. Tadžiki NSV-sse kuulus Mägi-Badahšani autonoomne oblast.
Rahvastik
Sündivus oli Tadžiki NSV-s kõrgeim kogu Nõukogude Liidus ning tadžikkide arvu kasv kiire. Kui 1940. aastal oli Tadžiki NSV-s 1,4 miljonit elanikku, siis 1989. aastaks oli elanikke juba üle 5 miljoni.
Aerjalalised
Aerjalalised ehk kopepoodid (Copepoda) on lülijalgsete hõimkonda kuuluva aerjalgsete klassi alamklass (võidakse vaadelda ka seltsina aerjalgsete alamklassis).
Tadžiki NSV
Kultuur
Nõukogude ajal tõusis märgatavalt tadžikkide kirjaoskus. Kui 1917. aastal oli kirjaoskajaid umbes 0,5%, siis 1970. aastateks oli Tadžiki NSV-s kirjaoskamatus enam-vähem kadunud. Pamiiris oli iga 1000 elaniku kohta keskmiselt 500 kesk- ja kõrgharidusega inimest. Tadžiki NSV kõrgkoolides sai õppida 70 erialal. Nõukogude Liidu suurim uurimise keskus Maavärinakindla Ehituse ja Seismoloogia Instituut asus Tadžiki NSV-s.
Aerjalalised
thumb|Aerjalalisi [[Ernst Haeckeli joonistatuna]]
Tadžiki NSV
Kultuur
Tadžikid väitsid, et sellised silmapaistvad inimesed nagu Avicenna, Rudaki, Firdausi, Umar Hajjam olid tadžiki taustaga.
Aerjalalised
Aerjalalisi leidub meres ja enamikus mageveeveekogudes. Paljud aerjalalised on planktilise eluviisiga, osa on bentilised. Esineb ka parasiitseid liike.
Tadžiki NSV
Loodus
Tadžikistan on mägine, asetsedes Pamiiri mäestikualas. Nõukogude Liidu kõrgeimad mäetipud Kommunismi mäetipp (7495 m, aastani 1962 Stalini mäetipp) ja Lenini mäetipp (7134 m) asusid Tadžiki NSV-s. Mäed vahelduvad orgudega, mida kasutati vahtra, papli, puuvilja ja viinamarja kasvatamisel.
Ülle Kukk
Ülle Kukk (sündinud 18. novembril 1937 Tartus) on eesti botaanik ja looduskaitsja; bioloogiakandidaat (1973).
Tadžiki NSV
Loodus
Tähtsamad Tadžikistani jõed on Vahš, lõunas Amudarja ja põhjas Sõrdarja, mis moodustavad sügavad orud, kus kasvatati riisi. Mitmed jõed olid läbi lõigatud niisutuskanalitega.
Majandus
Tadžiki NSV majanduse peamine haru oli põllumajandus. Põlluharimine käis märkimisväärselt kõrgel: riisi kasvatati 1000 meetri kõrgusel merepinnast, viinamarja 1800 meetri, aprikoose 2100 ja hernest 2500 meetri kõrgusel. Madalamatel aladel viljeleti troopilisi taimi nagu õlipuu, datlipalm, suhkrupilliroog. Tadžiki NSV oli ka esimesel kohal haruldaste metallide kui ka kulla varude poolest Nõukogude Liidus. Palju oli liiduvabariigis ka kivisoola varusid.
1929. aastal ühendati Tadžikistan ülejäänud Nõukogude Liiduga raudteed mööda. Alustati mägijõgedele elektrijaamade ehitamist, puuvilla külvipinna laiendamist. Üheks selliseks suurprojektiks oli Vahši jõel valminud Nureki hüdroelektrijaama tamm, mille kõrgus on üle 300 meetri. Jaama ametlik võimsus on 2 700 000 kilovatti ja see võimaldas voolu kogu Lõuna-Tadžikistani territoriaalsele tootmiskompleksile.
Tööstuse arendamises keskenduti puuvilla puhastamise, siidikerimise, tekstiili-, naha- ja toiduainete vabrikute ehitamisele. Suure panuse majanduse arendamisse andsid ka mäe-, söe-, nafta-, masina- ja metallitööstus. Tadžikistan oli NSV Liidus peenekiulise puuvilla peamine kasvataja.
Ülle Kukk
Elu- ja töökäik
Aastal 1960 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1960–1962 töötas sealsamas ning ühtlasi ka ENSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis.
Aastatel 1965–1975 oli ENSV TA Tallinna Botaanikaaia teadustöötaja. Pärast seda oli 1976–1996 Eesti Metsainstituudis. Aastast 1996 EPMÜ Keskkonnakaitse Instituudis.
Teadustegevus
Oma teadustöös on ta põhjalikult käsitlenud Eesti kaitsealuseid taimi ja pärismaiseid ilutaimi, ning tegelenud haruldaste ja kaitstavate taimede leviku, bioloogia, seire ja kaitsega.
Željko Šturanović
Željko Šturanović (serbia kirillitsas Жељко Штурановић; 31. jaanuar 1960 Nikšić – 30. juuni 2014 Pariis) oli Montenegro poliitik. Ta oli aastatel 2006–2008 Montenegro peaminister.
Ülle Kukk
Teadustegevus
Ta on Eesti Orhideekaitse Klubi asutajaid ja ühtlasi ka juhatuse liige.
Željko Šturanović
Ta lõpetas aastal 1983 Montenegro Ülikooli õigusteaduskonna. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ühes Montenegro raadiojaamas justiitsteenistuse juhina. Aastal 1993 valiti ta Montenegro Sotsialistide Demokraatliku Partei nimekirjas Serbia ja Montenegro parlamenti. Ta on juhtinud Serbia ja Montenegro parlamendis oma erakonna fraktsiooni. Aastal 2001 sai tast Montenegro justiitsminister. Pärast Milo Đukanovići tagasiastumist sai tast 10. novembril 2006 Montenegro peaminister; parlamendis anti tema peaministriks saamise poolt 42 häält, vastuhääli oli 28. Tema peaministriks oleku ajal allkirjastas ta lepingu alustada stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi Euroopa Liiduga.
Ülle Kukk
Teadustegevus
Ta kuulub Berni konventsiooni taimestiku kaitse ekspertrühma.
Aerjalalised
Planktilised aerjalalised on zooplanktoni oluline rühm, nad on toiduks kaladele, vaaladele, merelindudele ning teistele lülijalgsetele. Aerjalalised on tähtsad globaalökoloogias ja süsinikuringes. Mõnede allikate kohaselt on aerjalaliste biomass kõige suurem loomne biomass.
Iseloomustus
Aerjalalised on mikroskoopilised, nende pikkus on alla 1 mm kuni 5 mm. Kehaehituses eristub pea, rindmik ja tagakeha. Pea on kokku kasvanud rindmiku esimese segmendiga. Pea eesotsas asub allapoole kaldus nokis ehk rostrum.
Tavaliselt on aerjalaliselt pea eesosas paaritu liitsilm ja lihtsilmana talitlev naupliussilm.
Nende eestundlad (antennid) on suhteliselt pikad ja osalevad ujumisel ja hõljumisel. Aerjalaliste liikumine pole sujuv, vaid tõukeline.
Enamik aerjalalised toituvad vee filtreerimisest (filtrijad), vähem on parasiite.
Sigimine ja areng
Aerjalalised on lahksugulised. Munadest kooruvat vastset nimetatakse vähikvastseks ehk naupliuseks. Elu jooksul kestuvad nad mitu korda.
Aerjalaliste süstemaatika
Aerjalaliste alamklassi kuuluvad seltsid:
Ülle Kukk
Teadustegevus
Ta on 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" kaasautoreid.
Isiklikku
Tema abikaasa oli algoloog Erich Kukk.
Željko Šturanović
Ta astus 31. jaanuaril 2008. aastal tervislikel põhjustel (kuna tema kopsust leiti kasvaja) ametist tagasi; 29. veebruaril 2008 kinnitas Montenegro parlament (skupština). Željko Šturanović suri 30. juunil 2014 Pariisis 54-aastaselt.
Isiklikku
Željko Šturanović oli abielus ja tal on kaks last.
Põima
Põima on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Põima on Ridaküla tütarküla.
Põimal hakati piima tootma ja töötlema juba 20. sajandi alguses, kui 1912. aastal hakkas Põima külast peremees Juhan Terts ehitama Kadrinasse uut piimatööstuse hoonet. 1910. aastast tegutses ka Valgejõe Piimaühing, mis kandis algselt Põima nime. 1930. aastail, kui piimatööstuse tegevus oli laienenud Tapani ja Piimaühingusse oli koondunud umbes 240 piimatootjat, omandas Põima piimaühing 1936. aastal Tapale ehituskrundi, kuhu ehitati moodne kahekorruseline meiereihoone.
Põimal asus kuni 1957. aastani Põima külanõukogu keskus, mil see viidi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadluse alusel Pakitu külla.
1977. aastal liideti Põima külaga Kääbaste küla.
Põima sõjaväelinnak
pisi|left|Endine sõjaväelinnak Põimal Põimal asus Nõukogude armee Eestis asuvate NSV Liidu õhukaitsevägede Põima rtb (s/o 12540) ja 656. Tapa hävituslennuväepolgu (s/o 31522) komandopunkt, hävituslennuväe suunamispunkt (12540-A) ning 2311. raadiotehniline pataljoni (s/o 12540) kasarmu- ja elamislinnak.
Põimal asus Euroopa Liidu hollandlasest põllumajandusnõuniku, Allard Andela ja Wim Joosteni Põima Farm OÜ karjakasvatusfarm , mille loomad 2007. aastal omanike tegevusetuse tagajärjel nälgisid ning mille omandas riigivanem Jaan Tõnissoni lähim sugulane Eestis Hilja Valk.
Hohburgi vald
Hohburg on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi. 2012. aastal läks vald uue Lossatali valla koosseisu.
Gibelliinid
Gibelliinid olid keisri toetajad gvelfide ja gibelliinide vahelises võitluses 13. sajandi Itaalias.
Fakt
Fakt (ladina keele sõnast factum "tehtud") on tegelikkuses kindlakstehtav asjaolu, mille väljenduseks on tõene väide. Eristatakse lihtsaid fakte, mis on kindlaks tehtavad vahetu vaatluse teel või kogemuse kaudu, ja tuletatud fakte, mille kindlakstegemine eeldab seletusi, teoreetilist raamistikku või sihipärast eksperimenteerivat tegevust.
Kõige lihtsamas tähenduses on fakt tegelikult aset leidnud sündmus või tegelikkuses eksisteeriv seos asjade vahel.
Faktide väljenduseks on faktiväited, mille eripära on, et nad väljendavad midagi tegelikkuse kohta. Faktiväidetest eristatakse väärtusväited, mis väljendavad hoiakuid või arvamusi. Faktiväide väljendab uskumust, millel on tegelikkuses objektiivne vaste. Tegelikkuse kohta käiva tõese väite sisu nimetatakse faktiks või tõsiasjaks, vahel ka tõigaks.
Kindlakstehtud fakte võetakse teatavaks ja neid edastatakse lausetena teadaolevate tõsiasjade kohta, sealjuures teadmisi faktidest eristatakse teoreetilistest teadmistest. Faktid ei ole autoriõiguse kaitse all, sj ei kohaldata autoriõigust päevauudistele kui ühiskonnaelu vaatenurgast olulisi fakte väljendavatele kirjutistele.
Spetsiifika eesti keeles
"Tõsiasi" on saksa keeles faktiga sünonüümse Tatsache (moodustatud sõnadest Tat 'tegu' ja Sache 'asi') tavapärane tõlkevaste eesti keeles. "Tõik" on 1920. aastatel välja pakutud tehistüvi, mis on moodustatud tüvede tõsi ja seik koondamisel.
Semiootik Mihhail Lotmani väitel on eesti keel "poolfaktiivne", st pole samal määral faktiivne nagu inglise, vene või saksa keel, eesti keeles on Lotmani arvates küll aga faktiivsed eitavad laused.
Faktid eri valdkondades
Teaduslikud faktid on kindlakstehtavad teadusvaldkonnas kehtivate teooriate raames teadusliku uurimistöö käigus ja nende kindlakstegemisel mängib olulist rolli teadlaste vastastikune kriitika. Erinevalt lihtsatest faktidest on teaduslikud faktid teooriast laetud ja faktidel võib olla konstrueeritud, sh sotsiaalselt konstrueeritud iseloom. Teadusteooriate eesmärgiks on fakte seletada ja tuvastada tegelikkuses uusi fakte. Konkureerivate teooriate raames võib tuvastada eri fakte, ka võivad eri teooriad pakkuda faktidele erinevaid seletusi. Teaduse edenemise mõõdupuuks võib pidada eri valdkondlike faktitüüpide vähenemist ja fakte tuvastavate teooriate ühtlustumist.
Õigusteaduses peetakse faktiks tõendatud asjaolu. Eristatakse õiguslikke väiteid, mis käivad õigusaktide ja nende tõlgenduste kohta, ja sündmuste või asjaolude kohta käivaid faktiväiteid, mida toetavad tõendid ja seletused. Õigus- ja faktiväidete vahele selget piiri siiski ei tõmmata, õiguslikuks faktiks peetakse tõendatud asjaolu, millel on juriidiline tähendus kehtivas õigusruumis.
Ajakirjanduse uudiseloo žanr tugineb faktidel, mida ajakirjanikud teevad kindlaks ja vahendavad erialase tegevuse raames kutsereeglitele vastavalt. Uudiselugudes kajastatavate faktide eripäraks on nende kiire aegumine väljaannete omavahelise konkurentsi tingimustes, mistõttu pakuvad ajakirjanduslikud faktid tegelikkusest sageli osalist pilti ning omavad tähendust kontekstis, st uudiselugude järgnevuses.
Ajakirjandust peetakse ühiskonnas oluliseks faktiteenuse pakkujaks, mistõttu püütakse seda allutada faktikontrollile, eri ajakirjanduse žanrite nagu uuriv ajakirjandus või andmeajakirjandus puhul püütakse leida täiendavaid viise lugude faktitruuduse tagamiseks.
Jalgpallistaadion
Maailma suurimad jalgpallistaadionid
thumb|290px|Wembley staadion (2007)
Fakt
Fakti olemus
Fakti olemuse küsimus on filosoofiline küsimus, mida arutatakse teaduse metodoloogia, epistemoloogia ja tõeteooriate vaatepunktist.
Kuigi faktide roll ja iseloom eri inimtegevuse valdkondades on erinev, eri käsitlustes võidakse fakte pidada vähem või rohkem seotuks vaimsete, tunnetuslike ja sotsiaalsete protsessidega, omistatakse faktidele isegi kõige relativistlikemas käsitlustes teatud iseseisvat olemasolu ja kandepinda tegelikkuses. Abstraktses tähenduses võib pidada faktiks kõike, mida on piisavalt hea põhjus uskuda.
Faktilisus filosoofias
Uuskantiaanluse raames sai tavaks vastandada fakte ja norme. Fakt osutab selle järgi eelkõige millegi tegelikkusele ehk sellele, et miski on, aga ei ütle, mis see iseendast on. Faktilisus pole seega piisav inimese elu puudutavate otsuste tegemiseks, sh ühiskonna asjade otsustamiseks, ajaloolise tegelikkuse mõtestamiseks ja faktiteaduste metoodika ei kõlba selliste väärtusi puudutavate valdkondade käsitlemiseks. Nende valdkondade puhul kerkibki fakti asemel põhimõisteks väärtus.
Loogilise positivismi raames seati eesmärgiks kirjeldada tegelikkust protokollilausete abil, mille terviklik kogum võiks pakkuda tegelikkusest faktiliselt korrektse pildi. Sarnaselt Ernst Machi ja veel varem Francis Baconi filosoofiliste ambitsioonidega sooviti eristada filosoofiline spekulatsioon teadmistest ja faktidest tegelikkuse kohta. Kuigi positivistide maksimumprogramm pole teostunud, on neil oluline panus teaduse metodoloogia arengusse.
Metanool
Metanool ehk metüülalkohol ehk karbinool (triviaalnimetusega puupiiritus) keemiline ühend valemiga CH3OH. See on lihtsaim alkohol.
H    | H — C — O — H    | H
Huulhein
Huulhein (Drosera L.) on liikide arvult teine putuktoiduliste taimede perekond. Perekond kuulub huulheinaliste sugukonda.
Metanool
Füüsikalistelt omadustelt on metanool kergesti lenduv värvitu tuleohtlik mürgine nõrga alkoholilõhnaga vedelik. Metanool põleb praktiliselt nähtamatu leegiga: 2CH3OH+2O2=2CO2+2H2O
Huulhein
Huulheinade liike on üle 170. Euroopas (sealhulgas Eestis) kasvab kolm liiki: ümaralehine huulhein (Drosera rotundifolia), pikalehine huulhein (Drosera anglica) ja vahelmine huulhein (Drosera intermedia). Ümaralehise ja pikalehise huulheina hübriid on värd-huulhein (Drosera anglica x Drosera rotundifolia).
Nimetus
Teadusliku nime Drosera andis perekonnale 1753. aastal Karl Linné. Nimetus on tuletatud vanakreeka sõnast δρόσος 'kaste, kastepiisk', seda seepärast, et taime kleepnõre tilgad tentaaklite otsas meenutavad kastepiisku.
Metanool
Metanool on kasutusel antifriisi, lahusti ja kütusena. Samuti lisatakse teda etanoolile selle denatureerimiseks.
Huulhein
Tunnused
pisi|left|Huulheinad [[Ohepalu soos]] Huulheinaliigid on harva üheaastased, enamasti mitmeaastased rohttaimed, rosette moodustavate lehtedega püstised või ronitaimed. Olenevalt liigist kasvavad nad 1...100 cm kõrguseks; ronitaimed võivad kasvada tunduvalt pikemaks (Drosera erythrogyna puhul on teateid üle 3 meetri pikkustest isenditest). Nad võivad elada üle 50 aasta.
Metanool
Metanool tekib looduses mõningate anaeroobsete bakterite ainevahetuse tulemusena, päikesevalguse toimel oksüdeerub see aja jooksul taas süsihappegaasiks ja veeks.
Huulhein
Tunnused
Perekond on nii kitsalt spetsialiseerunud lämmastiku omastamisele putukaid seedides, et selle liikidel (vähemalt kääbusliikidel) puudub täielikult ensüüm nitraatreduktaas, mida taimed üldjuhul mullast nitraatide omastamiseks vajavad.
Metanool
Mürgisus
Et metanool sarnaneb lõhnalt ja maitselt etüülalkoholi ehk etanooliga, tuleb tihti ette metanoolimürgistusi.
Huulhein
Tunnused
Vegetatiivne paljunemine toimub maapealsete võsunditega (stoolonid, lisapungad) või (olenevalt kasvuvormist) mugulate või sigipungade abil.
Metanool
Mürgisus
Ensüüm alkoholi dehüdrogenaas lagundab metanooli mürgiseks sipelghappeks ja formaldehüüdiks, mis kahjustavad nägemisnärvi; tagajärjeks võib olla pimedaks jäämine.
Huulhein
Kasvuvormid
Perekonda saab jaotada parasvöötme- ja lähistroopika vormideks. thumb|230px|right| [[Drosera zonaria võsusid ajav mugul]]
Metanool
Mürgisus
Teine oluline kahjustus tekib neerudes.
Huulhein
Parasvöötmevormid
Nende hulka kuuluvad kõik Euroopas leiduvad liigid.
Talvitumiseks moodustub neil talvituspung ehk hibernaakel, millest nad kevadel uuesti üles kasvavad (selliseid taimi nimetatakse hemikrüptofüütideks). Mõnel sellisel liigil (pikalehine huulhein, vahelmine huulhein) on ka lähistroopikas või troopikas kasvavad vormid, mis talvituma ei pea ning talvituspungi ei moodusta.
Metanool
Mürgisus
Kolmas toime, peamine surmapõhjus, on kesknärvisüsteemi depressioon mürgiste metaboliitide tõttu.
Huulhein
Lähistroopikavormid
Neil taimedel on aasta läbi enam-vähem ühesugused ilmastikutingimused.
Metanool
Mürgisus
Surmavaks annuseks loetakse koguseid alates ~100 ml (rottidele suukaudsel manustamisel LD50 = 5,6 g/kg).
Mürgistuse piiramiseks kasutatakse etanooli, mis toimib maksaensüümidele konkureeriva inhibiitorina, suurema afiinsuse tõttu jääb metanool lagundamata ning eritatakse neerude kaudu.
Huulhein
Queenslandi huulheinad
Queenslandi huulheinad ei ole rangelt võttes kasvuvorm. Sellesse rühma kuulub kolm Austraalia huulheinaliiki Drosera schizandra, Drosera prolifera ja Drosera adelae, mis kasvavad vihmametsades eriti niiskes õhus ja vähese valguse käes.
thumb|230px|right|[[Drosera lasiantha tugijuured]]
Juured
Enamikul huulheinaliikidel on juurestik vähearenenud. Juurte funktsiooniks on peamiselt taime kinnihoidmine ja vee hankimine. Toitainete hankimise seisukohast pole juurtel peaaegu mingit tähtsust. Mõned Lõuna-Aafrika liigid säilitavad juures vett ja toitaineid. Mõnel Austraalia liigil on säilituselunditeks mugulad, mis võimaldavad taimel suvise põuaaja üle elada. Kääbushuulheinade sammasjuur on sageli suhteliselt pikk (kuni 15 cm).
Lehed
pisi|left|Huulheina leht (Drosera capensis) Huulheinaliikidele on iseloomulikud lehtedel paiknevad kleepnõredega täidetud näärmekarvad ehk tentaaklid. Eristatakse pikavarrelisi tentaakleid, mis eritavad magusat ja kleepuvat nõret, mis saaki ligi tõmbab, püüab ja ensüümide abil lagundab, ning teiselt poolt istuvaid näärmeid, mille ülesanne on toitaineid vastu võtta ja mis mõnel liigil (näiteks Drosera erythrorhiza) ka puuduvad.
Väikesed loomad, enamasti putukad, keda suhkrut sisaldav nõre ligi meelitab, jäävad seda puudutades kinni, sest kleepuv lima ei võimalda neil edasi liikuda. Nad kas surevad kurnatusse või lämbuvad püdela nõre kätte, mis nõrgub õhusoontesse ja need ummistab. Samal ajal eritab taim ensüüme (näiteks esteraas, peroksidaas, fosfataas ja proteaas), mis saaklooma aeglaselt lagundavad ja temas sisalduvaid toitaineid vabastavad. Istuvad näärmed resorbeerivad need toitained ning kasutavad neid taime kasvamiseks.
Püügilehe liikuvus on liigiti erinev. Drosera capensis saab lehte 180° võrra pöörata ja saaklooma peaaegu täielikult lehega ümbritseda. Drosera burmannii on üks huulheinaliikidest, mille ääretentaaklid võivad sekunditega pöörduda, et saaklooma püügilehel fikseerida. Seevastu liigil Drosera filiformis on liikumatud püügilehed. Kõige "kiiremaks" huulheinaliigiks peeti pikka aega Drosera burmannii'd, viimasel ajal on aga leitud üha enam liike, mis on varustatud nn kiirtentaaklitega, mis optimaalsetes kliimatingimustes võivad saagi haarata ühe sekundi jooksul (näiteks Drosera glanduligera). See kiirus on võrreldav samuti huulheinaliste sugukonda kuuluva kärbsepüünise omaga.
Huulheina perekonna liikidel esineb arvukalt lehekujusid, mis võivad olla väga erinevad. Lehed võivad olla leherootsuga või ilma. Kõige ebatavalisem, väga haruline kuju on Drosera binata lehel.
thumb|230px| Drosera kenneallyi õis
Õied, viljad ja seemned
Huulheina õied asetsevad nagu peaaegu kõikidel putuktoidulistel taimedel väga pikkades õisikutes taime kohal, et lehed võimalikke tolmeldajaid putukaid kinni ei püüaks. Õied avanevad ükshaaval. Õitsemise aeg on enamasti lühike. Õie avanemise määrab eelkõige päikesekiirguse intensiivsus. Õisikud on heliotroopsed: nad pöörduvad päikese suunas.
Radiaalsümmeetrilised õied on alati lihtsad, mõlemasoolised ja viietised. Erandiks on ainult neljatise õiega Drosera pygmaea ning 8...12-tine Drosera heterophylla. Reeglina on õied valged või roosad. Mõnevõrra suurem värvide mitmekesisus on Austraalia liikidel: seal tuleb ette ka oranže (Drosera callistos), punaseid (Drosera cistiflora), kollaseid (Drosera zigzagia) ja metalselt violetseid (Drosera microphylla) õisi.
Sigimikud on ülemised. Moodustuvad kuprad paljude väikeste seemnetega. Paljud huulheinaliigid on isetolmlevad. Seemned on mustad, tolmpeened ja vajavad idanemiseks valgust. Nad kaotavad kiiresti idanevuse. Parasvöötmeliikide seemned idanevad pärast külmaperioodi.
Uku küla
Uku on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Külas asub Uku Sillaotsa ohvrikivi.
Macherni vald
Kuni 2008. aastani kuulus vald Muldentali kreisi.
Undla
Undla on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Wilhelmshaven
Külgnev Alam-Saksi Wattenmeeri rahvuspark (Wattenmeer on UNESCO maailmapärandi nimistus) on suure turismitööstuse aluseks piirkonnas.
Ajalugu
Wilhelmshaveni piirkonda asustasid friisid. Siebethsburgi loss, ehitatud enne 1383. aastat, tegutses piraatide kantsina; Hansa Liit purustas selle 1433. aastal. Neli sajandit hiljem kavandas Preisi kuningriik sõjalaevastikku ja sadamat Põhjamerele. 1853. aastal korraldas Preisi prints Adalbert, Preisi kuninga Friedrich Wilhelm IV nõbu, Jade lepingu (Jade-Vertrag) Oldenburgi suurhertsogkonnaga, millega Preisimaa ja suurhertsogkond sõlmisid lepingu, millega Oldenburg loovutas Preisimaale 3,13 km² oma territooriumist Jade abajas. 1869. aastal asutas Preisi kuningas (hiljem ka Saksa keiser) Wilhelm I linna Hannoveri provintsi eksklaavina ja mereväe baasi arenevale Preisi sõjalaevastikule. Linna tagamaa jäi Oldenburgi suurhertsogkonna osaks. 1873. aastal osteti 109 hektarit juurde ja samal aastal sai asula linnaõigused. 1918. aastal toimunud madruste ülestõusust sai alguse novembrirevolutsioon.
Wilhelmshavenis arendati välja laevatehas Kaiserliche Werft Wilhelmshaven (Wilhelmshaveni keiserlik laevatehas). 30. juunil 1934 lasti Wilhelmshavenis vette nn taskulahingulaev Admiral Graf Spee.
1937. aastal liideti Wilhelmshaven ja Rüstringen ning ühendlinn nimega Wilhelmshaven sai Oldenburgi Vaba Riigi osaks.
Teine maailmasõda
Teises maailmasõjas (1939–1945) hävitasid liitlaste pommirünnakud 2/3 linna hoonetest, kuigi peamine sihtmärk Wilhelmshaveni mereväelaevatehas jäi vaatamata tõsistele purustustele tegutsema. 28. aprillil 1945 vallutas Kanada 1. armee Emdeni ja Wilhelmshaveni ning võttis vastu kogu garnisoni alistumise, sealhulgas umbes 200 Kriegsmarine laeva. Poolakad jäid liitlaste okupatsiooniväe osana 1947. aastani. Teise maailmasõja ajal tegutses Alter Banter Weg Neuengamme koonduslaagri alamlaagrina.
Alates 1945. aastast
1947. aastal otsustas linnavolikogu otsida linnale uus embleem. Pärast mitme disaini tagasilükkamist brittide poolt valis Wilhelmshaven friisi sõdalase (Rüstringer Friese) kujutise, mis oli loodud Esimese maailmasõja ajal sõjaannetuste kogumiseks linnas püstitatud kuju järgi.
Aastatel 1947–1972 asus Wilhelmshavenis PRINCE RUPERT SCHOOL, laiaulatuslik internaatkool Briti Armee ja RAF teenistujate lastele. Kool kolis 1972. aastal Rintelni. Pärast Teist maailmasõda desarmeeriti laevatehas Briti ülemjuhataja juhtimisel täielikult ja loomulikult olid paljud sõjaväehooned kahjustatud või tühjad. Kuigi oli keelatud arendada mistahes sõjandusega seotud ettevõtet, kasutas Wilhelmshaven võimalust luua Olympia Werke jaoks mugav asukoht, millest sai üks populaarsemaid ja kvaliteetsemaid kirjutusmasinate tehased maailmas. 1953. aastal töötas 7000 töölist.
Suurimad välismaiste elanike rühmad (31.12.2018)
Tänapäev
thumb|Wilhelmshaven ja selle linnaosad
Wilhelmshaven on Saksamaa ainus süvasadam ja selle suurim mereväebaas. 2011. aastal kujunenud Bundeswehri uute kavade osas on see muutunud ka Saksamaa suurimaks sõjaväebaasiks. Sügava laevakanali eeliseid tunnistati juba 1950. aastate lõpus esimese naftasadama ehitamisega. Alates sellest ajast on Wilhelmshaven olnud kõige olulisem nafta imporditerminal. Sealt lähtuvad torujuhtmed varustavad Reini-Ruhri piirkonna ja Hamburgi rafineerimistehaseid. Järgnesid ka teised suuremad äritegevused ning ehitati nafta ja naftatoodete, kivisöe ja keemiatoodete sadam.
Üks peamisi tööstusharusid Wilhelmshavenis on sadamatööstus oma kaubakaide, sadamateenuste osutajate, teenusepakkujate ja remonditööstusega, ümberlaadimise osutajate ning esindustega jne. "JadeWeserPort" – Container Terminal Wilhelmshaven (CTW), mis töötab alates 2012. aastast, ja naabruses asuva kaubaveoküla arendamine pakub väljavaateid tööhõivele sellistes valdkondades nagu logistika ja levitamine. 2016. aastal suurendas Eurogate ümberlaadimise mahtu kuni 480 000 konteinerini (TEU). Ja kuna Volkswagen on huvitatud süvaveerajatiste kasutamisest, siis eeldatakse, et töötajate arv kasvab 400-lt 600-le.
Veel üks "Wilhelmshaveni energiajaoturi" programmi element on keemiatööstus (rafineerimistehas, PVC ja kloorgaasi tootmine), samuti energiatootmine (kaks kivisöeküttel töötavat elektrijaama, tuuleenergia).
Saksamaa kaitsevägi (Saksa merevägi, mereväe arsenal, logistikakeskus) koos avaliku sektoriga on kohaliku tööturu peamised tugisambad.
Vaatamisväärsused
thumb|right|200px|[[Jadestadion, SV Wilhelmshaveni staadion]]
Igal aastal juuli alguses meelitab suur "Jade nädalavahetus" sadu tuhandeid külastajaid suurde sadamasse, lõunapoolsesse randa ja mereväe arsenali. Veel üks suur sündmus toimub purjetamishooaja lõpul oktoobri alguses, kui kaks tosinat suurt purjelaeva silduvad Wilhelmshavenis osana "JadeWeserPort karikast".
Udriku
Udriku on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus nimega Vtric.
Sarik-linnupiim
Sarik-linnupiim (Ornithogalum umbellatum) on hüatsindiliste sugukonda kuuluv rohttaim.
Ta on püsik, millel on maa-alused mugulad pikkusega 15–25 mm ja läbimõõduga 18–32 mm. Õied paiknevad 8–20 kaupa sarikates. Kuus kroonlehte on valged, välisküljelt kergelt rohekad või rohelise triibuga, 15–22 mm pikad ja 4–8 mm laiad. Taim õitseb juuni algusest alates.
Udriku
Külas asub Udriku mõis ja selle kalmistu.
Külas on olnud Udriku raudteejaam.
Sarik-linnupiim
Algselt pärineb Vahemere maadest. Kasvatatakse aedades ilutaimena ja on Eestis kohati naturaliseerunud, sest paljuneb vegetatiivselt kiiresti.
Laholmi vald
Laholmi vald on 2. järgu haldusüksus (vald) Rootsis Hallandi läänis.
Valla keskus on Lagani jõe suudmes asuv Laholm. Teised suuremad asulad on Mellbystrand, Veinge, Knäred ja Våxtorp.
Jehoova tunnistajad
Jehoova tunnistajad on 19. sajandil Ameerika Ühendriikidest alguse saanud ülemaailmne kristliku taustaga uususund, millel oli 2021. aasta seisuga maailmas üle 8,6 miljoni aktiivse liikme. Lisaks on palju inimesi, kes käivad nende kogunemistel, kuid ei kuulu kogudusse. Kord aastas toimuval mälestusõhtul, kus mälestatakse Jeesuse surma, on viimastel aastatel olnud ühtekokku umbes 20 miljonit inimest.
Organisatsiooni nimi "Jehoova tunnistajad" põhineb Piibli kirjakohal "Teie olete minu tunnistajad, ütleb Jehoova" (Jesaja 43:10) ja võeti kasutusele 1931. aastal. Organisatsiooni juhib tänapäeval (2022) kaheksast liikmest koosnev vanemate kogu, mida nimetatakse juhtivaks koguks.
Jehoova tunnistajad annavad välja ajakirju Vahitorn (Watchtower, ilmub enam kui 414 keeles) ja Ärgake! (Awake!, ilmub rohkem kui 224 keeles), mõlemad ilmuvad ka eesti keeles.
Uskumused
Piiblit peetakse kõige aluseks. Jehoova tunnistajad usuvad kõikväelisse Jumalasse, kelle nimi on Jehoova, taeva ja maa loojasse, ning tunnistavad tema loodud poega Jeesus Kristust. Nad eitavad kolmainsust, põrgutuld ja surematut hinge, pidades neid õpetusi algkristlikule õpetusele hiljem lisandunuks ja seda moonutavaks. Jehoova tunnistajad on teinud paljudes keeltes piiblitõlkeid, mille sõnastuses on mõningaid õpetuslikke erinevusi teistest tõlgetest.
Jehoova tunnistajad usuvad, et praegune maailm on Saatana võimuses ja et tema võim lõppeb peagi. Samuti on Jehoova tunnistajad veendunud, et nad on pöördunud tagasi puhta algkristluse juurde. Neil on antitrinitaarsed seisukohad ehk nad ei pea õigeks kolmainsuse doktriini. Oma õpetuste alustekstiks peavad Jehoova tunnistajad Piiblit. Kasutatakse nii enam levinud piiblitõlkeid kui ka oma tehtud tõlget (Piibel. Uue maailma tõlge).
Kuulutustöö
Jehoova tunnistajad on tuntud püüdluste poolest levitada avalikult oma uskumusi. Nad külastavad inimesi majast majja või seisavad avalikes kohtades stendidega, levitades ajakirju "Vahitorn" ja "Ärgake" ning muud piibliteemalist kirjandust.
Tunnistajad järgivad kuulutustööd tehes Piibli sõnu „tehke jüngriteks inimesi kõigi rahvaste hulgas” (Matteuse 28:19, 20). Samuti on neile oluline teadmine, et pärast Jeesuse surma jätkasid esimese sajandi kristlased oma sõnumi kuulutamist „avalikult ja majast majja” (Apostlite teod 5:42; 20:20).
Moraalsus
Jehoova tunnistajate jaoks on seksuaalsuhted väljaspool abielu välistatud;  homoseksuaalset tegevust peetakse tõsiseks patuks ja samasooliste abielusid ei esine. Aborti peetakse mõrvaks. Enesetappu peetakse patuks Jumala vastu. Hasartmängud, narkootikumide ja tubaka kasutamine on keelatud. Alkohoolsete jookide joomine on mõõdukalt lubatud.
Perekonna struktuur on patriarhaalne. Meest peetakse perekondlike otsuste tegemisel autoriteediks, kuid teda julgustatakse arvestama nii oma naise kui ka laste mõtete ja tunnetega. Abielud peavad olema monogaamsed ja seaduslikult registreeritud.
Jehoova tunnistajad ei suitseta ega luba teha endale vereülekandeid. Igal Jehoova tunnistajal on täidetud tahteavaldus, mis keelab vereülekande. Arusaam tugineb Piibli käsul hoiduda verest (Apostlite teod 15:20, 15:29). Jehoova tunnistajad keelduvad doonoritelt kogutud ja töödeldud täisvere ja/või selle nelja põhikoostisaine punaliblede, valgeliblede, vereliistakute või vereplasma ülekandest. Verefraktsioonide kasutamine on igaühe isklik otsus.
Jehoova tunnistajate kogunemised
pisi|[[Viljandi koguduse kuningriigisaal (juuni 2022)]]
Jehoova tunnistajate iganädalaseid kokkusaamiskohti nimetatakse kuningriigisaalideks. Esimesed kuningriigisaalid ehitati 19. sajandi lõpul. Kaasaegset terminit (inglise keeles Kingdom Hall) kasutas esmakordselt 1935. aastal Joseph Franklin Rutherford, kes oli sel ajal Pennsylvania Vahitorni Piibli ja Traktaatide Ühingu president.
Kuningriigisaalis saavad Jehoova tunnistajad kokku kaks korda nädalas jumalakummardamiseks. Koosolekud algavad ja lõppevad laulu ja palvega. Korjandust ei tehta ning sissepääs on tasuta. Samuti peetakse kuningriigisaalis ka muid kristlikke üritusi, näiteks pulmi või matused.
Kuningriigisaali ülalpidamiskulud kaetakse annetustega. Jehoova tunnistajad saavad kolm korda aastas kokku kokkutulekutel, kui tulevad kokku kogudused ühest riigist või piirkonnast. Suvine kokkutulek kestab kolm päeva ning Eestis toimub see tavaliselt Tallinnas Tondiraba jäähallis või Tartu A. Le Coq. Arenas.
2015. aastal toimus Tallinnas rahvusvaheline kokkutulek. Delegaate kogunes Euroopast ja mujalt maailmast. Kokku oli kuulajaid üle kaheksa tuhande, neist pooled olid rahvusvahelised delegaadid.
2022. üldkokkutuleku teemaks oli "Rahu saladus". Koroonapandeemia tõttu vaadati kokkutuleku programmi eelsalvestatud videoülekandena, mida vaadati kas kodus või kuningriigisaalides, et vähendada nakatanute arvu.
Kriitika
Endised Jehoova tunnistajad on mitmel pool maailmas loonud sekulaarseid vabatahtlike ühendusi ja organisatsioone, mille eesmärk ei ole kuulutada mingit religioosset sõnumit ega toetada ühtegi usuliikumist, vaid esitada endiste liikmete arvamust Vahitorni Ühingu ja Jehoova tunnistajate kohta. Eestis on alates 2013. aasta lõpust tegev endiste ja praeguste liikmete ühendus, mis kajastab Vahitorni Ühingu ning selle ajaloo varjukülge, pakub tuge ja abi lahkunutele ja lahkuda soovijatele ning tõlgib ja avaldab välismaiste endiste Jehoova tunnistajate ühenduste infomaterjale.
Vereülekandest keeldumise tõttu on Jehoova tunnistajatel olnud konflikte arstidega. Eestis ei lubanud 1997. aastal Jehoova tunnistajast ema usulistel põhjustel arstidel teha oma reesuskonfliktiga sündinud tütrele vereülekannet, kolm päeva hiljem vastsündinu suri. Puhkes skandaal ja algatati kriminaalasi. Kohus aga vanemate ja arstide käitumises süüd ei leidnud ja nad mõisteti õigeks. 2010. aastal muudeti Eesti õigusakte nii, et kui lapsele on vaja elu päästmiseks teha vereülekanne, aga vanemad seda mingil põhjusel ei luba, on nüüd arstidel võimalik vanemate keeldumist eirata.
Kuna Jehoova tunnistajad keelduvad sõjaväeteenistusest ja riigilippudele auandmisest, on see tekitanud mitmes riigis konflikte ametnikega. Neid on taga kiusatud, nende tegevust on piiratud ja keelustatud. Samas on tänu neile mitmes riigis muudetud inimõiguste seadusi.
Jehoova tunnistajad Eestis
pisi|Jehoova tunnistajate kuningriigisaal Harju maakonnas [[Kosel]]15. juunil 1933 registreeriti Vahi-Torni Piibli ja Traktaatide Selts, mille tegevus lõpetati 18. juulil 1935. Seltsi süüdistati poliitilise propaganda levitamises (sh solvangud riigipea, kirikupeade ning Rahvaste Ühenduse aadressil) ja ärevuse tekitamises kuulutustega tulevasest sõjast. Seltsi juhtkonda süüdistati juhtnööride andmises keelatud kirjanduse peitmiseks, samuti selles, et seltsi välisriigi kodanikust töötaja oli solvanud riigipead, kaitseväe ülemjuhatajat ja luterliku kiriku piiskoppi, käskides muu hulgas põletada nende fotosid. Leiti, et selline tegevus on vastuolus rahvuslike ja rahvusvaheliste huvidega ja avaliku korraga ning et selts on kaldunud kõrvale oma põhikirjast.
Pühapäeviti toimusid raadios Jehoova tunnistajate kõned eesti, vene, soome ja rootsi keeles. Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Sternfeldt protesteeris selle vastu Riigikogu rahaasjanduse komisjonis, väites, et liikumine on kiriku- ja riigivastane. Teedeministri abi Karl Jürgenson ütles, et ta pole neis jutlustes leidnud muud, kui mõttetust ja absurdsust, kuid ringhääling saab nende eest 800 000 senti aastas. Ka teised komisjoni liikmed leidsid üksmeelselt, et need jutlused on tõesti mõttetud ja rumalad ja ringhäälingul ei sobiks neid edasi anda isegi raha eest.
2018. aastal tegi Kanal 2 dokumentaali Jehoova tunnistajate kohta. Saadet juhtis Roald Johannson ning sai mõne tunnistajaga silmast silma tuttavaks.
Maria Schicklgruber
Maria Anna Schicklgruber (15. aprill 1795 Strones, Waldviertel, Austria ertshertsogkond – 7. jaanuar 1847) oli Adolf Hitleri isapoolne vanaema.
Maria sündis taluniku üheteistkümnelapselises peres, kus ainult 6 last elasid üle lapsepõlve. Maria oli katoliiklane ning põhiline osa andmeid tema kohta pärineb kirikumärkmetest. 1821. aastal, kui Maria oli 26-aastane, suri tema ema ning Maria sai pärandusena 74,25 kuldnat, mille paigutas orbude fondi. 1838. aastaks oli summa rohkem kui kahekordistunud 165 kuldnale. Sel ajal maksis siga 4 ja lehm 10-12 kuldnat. Ajaloolane Werner Maser on kirjeldanud Mariat kui kokkuhoidlikku ja arukat maanaist. Päranduse investeerimine näitab, et ta ei kannatanud sellel eluperioodil puudust, kuid kuni 40. eluaastateni pole Maria elust peale selle palju rohkem teada.
1837. aastal, olles endiselt vallaline, sünnitas Maria 42-aastaselt oma esimese ja ainsa lapse. Maria keeldus ütlemast lapse isa nime ning poeg ristiti Aloys Schicklgruberiks. Sel ajal elas Maria Trummelschlagerite juures, kes olid ka Aloysi ristivanemad. Varsti asus Maria koos pojaga elama oma isa juurde. Mõne aja pärast liitus nendega möldrisell Johann Georg Hiedler. 10. mail 1842, viis aastat pärast Aloysi sündi abiellus Maria Hiedleriga lähedalasuvas Döllersheimi kirikus.
Maria vallaspoeg Aloys Schicklgruber tunnistas Johann Georg Hiedleri 6. jaanuaril 1877 oma isaks ning muutis oma nime tema järgi Alois Hitleriks.
Maria suri 52-aastaselt tuberkuloosi ning ta maeti Döllersheimi. Pärast Austria anšlussi 1938. aastal ei suudetud Maria hauda leida ning talle püstitati kirikuseina kõrvale sümboolne hauatähis. Hiljem muudeti piirkond militaaralaks ning elanikud asustati ümber. Külad muutusid varemeteks. Nüüd Döllersheimi kirikut taastatakse ja kalmistut hooldatakse, kuid Maria Schicklgruberi hauda pole tähistatud.
Vaiatu
Vaiatu on mitme koha nimi:
Vaiatu (Kadrina)
1977. aastal liideti Vaiatuga Kolu küla, mis on 2018. aastast taas eraldi küla.
Konrad I (Saksa kuningas)
Konrad I (umbes 890 – 23. detsember 918) oli Ida-Frangi (Saksa) kuningas alates 911. aastast ja Frangimaa hertsog alates 906. aastast. Konrad oli esimene Ida-Frangi riigi valitseja, kes ei kuulunud Karolingide dünastiasse. Seetõttu loetakse teda mõnikord esimeseks Saksa kuningaks, mõnikord viimaseks Ida-Frangi kuningaks. thumb|left|[[Kesk-Euroopa kaart aastatel 919 - 1125, William Robert Shepherdi järgi. Hõimuhertsogkonnad on: Saksimaa (kollane), Frangimaa (sinine), Baieri (roheline), Švaabimaa (heleoranž), Alam-Lotring (tumeroosa), Ülem-Lotring (heleroosa) ja Tüüringi (tumeoranž).]] thumb|220px|left|Euroopa 900. aasta paiku. Ta püüdis riiki stabiliseerida ja ühendada ning viikingite ja ungarlaste röövretked lõpetada, kuid ei saavutanud erilist edu. Seetõttu käskis ta surres oma vennal Eberhardil pakkuda kuningakrooni Saksimaa hertsogile Heinrich Linnupüüdjale, sest too oli tugevaim Saksa (Ida-Frangi) vürst, kes oleks ainsana võinud reaalselt vastu seista ungarlaste röövretkedele.
Mäeküla
Mäeküla on mitme Eesti koha nimi:
Porfüüriline struktuur
pisi|Porfüürilise struktuuri skeem Porfüüriline struktuur on tardkivimi struktuur, mille korral sisalduvad kivimi peenemas põhimassis suuremad fenokristallid.
Tekkimine
Porfüürilise struktuuriga kivimid on reeglina vulkaanilised. Nende põhimass on afaniitne või peeneteraline. Selles sisalduvad suuremad ja silmale nähtavad fenokristallid, mis erinevalt maapinnal või selle läheduses kiirelt tardunud põhimassile on sügavamal maakoores kauem kasvada jõudnud. Seega on porfüürilise struktuuriga kivimid moodustunud reeglina laavast, mis sisaldas juba moodustunud kristalle.
Porfüürilademed tekivad kerkiva magma sambas ja jahtuvad kahes astmes. Esimeses astmes jahtub magma aeglaselt sügaval maakoores ja selle käigus tekivad suureteralised kristallid, mille läbimõõt on vähemalt 2 mm. Teises astmes jahtub magma kiiresti maapinna lähedal või koguni maapinnal, kui ta vulkaanist välja voolab, ja selle käigus tekivad väikeseteralised kristallid, mis ei ole palja silmaga eristatavad.
Kivimid
Juhul kui põhimassi moodustavad mineraaliterad on silmale eristamatud, nimetatakse kivimit porfüüriliseks, kui aga põhimass on faneriitne, siis porfüürilaadseks.
Vastavalt kivimi keemilisele koostisele jagatakse kivimid porfüürideks ja porfüriitideks. Porfüürid on happelise, porfüriidid aga aluselise koostisega. Kui porfüürilise struktuuri moodustavad päevakivid, siis on porfüürides ülekaalus leelispäevakivid, porfüriitides aga plagioklassid. "Porfüür" või "porfüriit" on enamasti järelliide, mis lisatakse mineraali nimele, mis porfüürilise struktuuri moodustab (näiteks kvartsporfüür) või porfüürilise struktuuriga kivimi põhinimele, näiteks diabaasporfüriit.
Saaremaa läänerannikult võib leida punaseid kive, mis sisaldavad väikseid kvartsikristalle. Seda kivimit, mis rahvusvaheliselt tunnustatud terminoloogia kohaselt on rüoliit, nimetatakse tavaliselt Läänemere punaseks kvartsporfüüriks.
Sisenõrenäärmed
Sisenõrenäärmed ehk sisesekretoorsed näärmed (ladina glandulae endocrinae; glandula sine ductu) on peamiselt selgrootute ja selgroogsete loomade endokriinsüsteemi kuuluvad juhata näärmed. Sisenõrenäärmete ülesandeks on eritada verre teiste elundite talitlust olulisel määral mõjutavaid aineid, näiteks hormoone.
Sisenõrenäärmed ja nende produtseeritavad hormoonid moodustavad endokriinsüsteemi.
Inimkeha suurimaks endokriinelundiks on vere- ja lümfisoonte ja südame sisepinda kattev endoteel. Tuntuimad sisenõrenäärmed on hüpofüüs, pankreas, sugunäärmed munasarjad (naistel) ja munandid (meestel), kilpnääre jt.
Sisenõrenäärmetega seotud haigusi uurib meditsiini haru endokrinoloogia.
Termin
Sisenõrenäärmete sünonüümidena kasutatakse erialakirjanduses ka termineid endokriinnäärmed, sisesekretsiooninäärmed, sisenõristusnäärmed ja endokriinorganid.
Endokriinnääre on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
Hayden Panettiere
Hayden Lesley Panettiere [pænɪtiˈɛr] (sündinud 21. augustil 1989 Palisadesis New Yorgi osariigis) on USA näitleja ja laulja.