cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Schwarza (Leitha)
Majanduslik ja transpordi tähtsus
Kunagistest tähtsatest paberivabrikutest tegutseb täna veel vaid Hirschwangis asuv ettevõte Mayr-Melnhof Karton (MM Karton). Arvukad tehaste sulgemised mõjutasid piirkonna töö- ja seltsielu. Näiteks pärast Schlöglmühlis asuva paberivabriku sulgemist valmis televisiooni dokumentaalfilm Postadresse 2640 Schlöglmühl ("Postiaadress 2640 Schlöglmühl"), mis kajastas endise paberitööstuse allakäiku.
Höllentali tee (B 27) järgib Schwarza orgu kogu jõe pikkuses.
Looduslik piirkond
Schwarza naabruses Kaiserbrunni (kuulub Reichenau an der Raxi) lähedal mindi kalade tavapäraselt asustamiselt üle kalavarude loomuliku varustamise toetamisele. Eelkõige toetavad kodumaise meriforelli varu "kookonitamine" ja "tehispesad". Selle projekti eesmärk on luua looduslik kalavaru, mis on suuteline ennast ise ülal pidama. Eelkõige toetab meriforelli loomulikku varustamist "kunstlike pesade" kasutamine (kudemispeenrad süstitakse otse substraati).
Preding
Preding on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.
pisi|tühi|Predingi panoraamvaade
Kuriteokoosseis
Tahtlus
Subjektiivses koosseisus kirjeldatakse teo toimepanija tahet ja arusaamist teost. Tahtluse all mõistetakse kaudset tahtlust, otsest tahtlust või kavatsetust. Subjektiivse koosseisu täitmiseks piisab kaudsest tahtlusest, kui kuriteokoosseis ei nõua enamat. Näiteks kelmuse koosseisu puhul on nõutav, et isik tegutseks eesmärgiga kannatanut eksitada. Enamik koosseise ei nõua kindlat tahtluse vormi. Nii ei eristata Eesti õiguses näiteks tahtlikku tapmist lihtsalt tapmisest, sest tapmise koosseis nõuab igal juhul vähemalt kaudset tahtlust. Tahtluse puudumisel võib tegu kvalifitseeruda surma põhjustamiseks ettevaatamatusest.
Venusberg
Venusberg võib tähendada järgmist:
Tero Taskila
Tero Taskila (sündinud 9. septembril 1974 ) on Soome päritolu lennundustegelane. Ta oli Eesti riikliku lennufirma Estonian Airi juht 1. juunist 2011 kuni 31. oktoobrini 2012, kui tema juhtimisel saavutas Estonian Air oma ajaloo suurima kahjumi.
Enne Estonian Airis töötamist oli ta 2009–2011 airBalticu kommertsdirektor. Enne seda oli ta töötanud ka Finnairis, Lufthansas ja kolmes Lähis-Ida lennufirmas.
Rohkelt pälvis tähelepanu ka Tero Taskila palk Estonian Airis. Näiteks 2012. aastal teenis ta kümne kuu eest 332 280 eurot ning lisatasudena 99 684 eurot.
Veosekäive
Veosekäivet peetakse kokkuleppeliselt üheks põhiliseks füüsilise transpordi tõhususe indikaatoriks.
Veosekäivet kasutatakse ainult veoettevõtete kohta. Seda ei saa kasutada sadamate töö iseloomustamiseks, selleks kasutatakse sõna kaubakäive.
Veosekäibe arvutamine
Veosekäive arvutamisel võetakse aluseks kaupade hulk (kogus) või veetavate reisijate arv mõõdetud teepikkusel. Kaupade hulga iseloomustamiseks kasutatakse sagedamini kaalu ja ruumala mõõtühikuid (kg, t, m³). Lasti kaalu määramisel jäetakse arvestamata veeremi enda kaal, millega toimub veose transport. Teepikkust väljendatakse aga kilomeetrites (km), meretranspordi puhul miilides (1 meremiil = 1, 852 km). Reisijateveol on veosekäive arvutamise aluseks võetud ühik reisijakilomeeter.
Kõige lihtsustatum valem veosekäibe leidmiseks:
VEOSEKÄIVE = veose hulk × läbitud teepikkus
Kaupade veosekäivet iseloomustavad näitajad :
Reisijate veosekäivet iseloomustavad näitajad :
Sadamas ei ole veosekäivet
Sadamates kaupa ei veeta, vaid lastitakse ja lossitakse ning arvutatakse lastimisoperatsioonidel teisaldatud kaupu lastiliikide kaupa tuhandetes tonnides või eri laevaliinide reisijate sadamakülastuste koguarvu mingil perioodil. Teepikkust sadamates ei arvestata, sest sadama jaoks ei ole vahet, kas kaubatonn lossiti üle Atlandi ookeani või üle Soome lahe tulnud laevalt.
Christoph Harting
Christoph Harting (sündinud 10. aprillil 1990) on Saksamaa kettaheitja.
Ta võitis 2016. aasta olümpiamängudel kettaheites kuldmedali isikliku rekordiga 68,37. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 8. koht.
Tema vanem vend Robert Harting on kettaheitja, kolmekordne maailmameister ja olümpiavõitja.
Salvatore Garau
Salvatore Garau (sündinud 5. novembril 1953 Santa Giustas Oristano provintsis Sardiinias) on itaalia maalikunstnik ja skulptor.
Martinair
pisi|Martinairi [[Boeing 747 kargolennuk]] Martinair, legaalselt Martinair Holland N.V. on Hollandi kargolennufirma, Air France-KLMi tütarettevõte.
Martinairi kodulennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam.
Martinairi asutas 24. mail 1958 Martin Schröder Alates 2011. aastast opereerib Martinair ainult kargolende 20 sihtkohta.
Euroopa Kohtu kohtujurist
Euroopa Kohtu kohtujuristid (inglise keeles Advocates General) on 11 kohtuametnikku, kes tegutsevad Euroopa Kohtus 28 kohtuniku kõrval.
Nagu Euroopa Kohtu kohtunikud, määratakse ka kohtujuristid ametisse liikmesriikide valitsuste kokkuleppel kuueaastaseks ametiajaks, mida võidakse pikendada. Kohtujuristid assisteerivad menetluse käigus kohtunikke, kuid ei osale otsuste langetamisel, nii nagu nad ei hääleta ka kohtupresidendi valimisel.
Iga kohtuasja menetleb üks kohtunik (ettekandja-kohtunik) ja kohtujurist. Avalikul istungil küsitlevad kohtujuristid osapooli koos kohtunikega. Kui kohtu üldkoosolekul peetakse vajalikuks kohtujuristi ettepanekut, esitab kohtujurist selle mõne nädala jooksul pärast istungit. Kohtujuristide ülesanne on esitada kohtuasjade kohta sõltumatud ja erapooletud arvamused. Erinevalt kohtuotsustest on kohtujuristide ettepanekud ühe autori töö ning selle tulemusena üldiselt kergemini loetavad ja üksikasjalikumad. Ettepanekud ei ole kohtule siduvad, kuid enamasti neid siiski järgitakse.
2016. aastal tehtud uuringu järgi langetas Euroopa Kohus 67% juhtudest otsuse, mis langes ühte kohtujuristi ettepanekuga.
Mitmed Euroopa Kohtu kohtunikud on varem töötanud samas kohtujuristina. Erinevalt Euroopa Kohtust Üldkohtus kohtujuriste ei ole.
Linda Soovik
Linda Soovik (28. juuni 1915 – 2. märts 2005) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ja oli aastatel 1953–1969 Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli direktor.
1969–1974 Pärnu Kaugõppekeskkooli direktor.
Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.
Nortoni maakond
Nortoni maakond (Norton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Norton.
Ajalugu
Maakond moodustati 1867. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5671.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Tauno Otto
Tauno Otto (sündinud 4. septembril 1967 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane. Tauno Otto on elektriku ja pedagoogi poeg.
Haridus
Lõpetas 1985 Keila 1. Keskkooli, 1990 TTÜ mehaanikainsenerina, tehnikamagister (2001, TTÜ), väitekiri "Lõikeriistade püsivusaja kriteeriumid, püsivusaja määramise metoodika ja aparatuur", 2001–06 TTÜ doktorant, tehnikadoktor (2006, TTÜ), väitekiri "Models for monitoring technological processes and production systems" (Tallinn, 2006). Täiendas end 1995 De Montforti Ülikoolis ja 2004–05 Helsingi Tehnikaülikoolis.
Teadustöö mujal
De Montforti Ülikooli külalisteadur 1994; Patendibroo Lasvet patendiinsener 1993–2000; Tallinna Masinatehase arendusinsener 2001; Helsingi Tehnikaülikooli külalisteadur 2004–2005.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: tootmissüsteemide monitooringumudelid. Esinenud konverentsidel, olnud mitme rahvusvahelise konverentsi korraldajaid. Euroopa ja Eesti patendivolinik (aastast 2003). Üle 20 teadustrükise.
Teadusorganisatsiooniline ja -administratiivne tegevus
Tehnika, Tootmise ja Töötlemise Kutsenõukogu aseesimees 2019−...; Euroopa tööstuse digitaliseerimise koostöövõrgustiku EDEN (Saksamaa riiklik projekt 01DS19022) ekspertkogu liige 2019−...; Euroopa Komisjoni Tehisintellekti Digiuuenduskeskuste võrgustiku AI DIH Network liige 2019−...; Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) kõrghariduse hindamisnõukogu aseesimees 2018−...; Üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide (IPCEI) strateegilise foorumi liige 2018−...; TTÜ Diginõukoja liige 2017−...; Programmijuht ("Integreeritud tehnoloogiad") 2016−...; Manufuture HLG liige 2016−...; Kosovo Akrediteerumisagentuur; ekspert 2013−...; Eesti Akrediteerimiskeskus, ekspert 2013−...; Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti ekspert 2011−...; DAAAM International teaduskomitee liige 2006−...; INNOMET SA, nõukogu liige 2006−...; Inseneriteaduskonna nõukogu liige 2017−2019; Tehnika, Tootmise ja Töötlemise Kutsenõukogu liige 2016−2018; OSKA programmi ekspert metalli- ja masinatööstuse valdkonnas 2016−2017; OSKA programmi IKT valdkondliku Eksperdikogu liige 2016−2017; Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) kõrghariduse hindamisnõukogu liige 2015−2018; Kasahstani Kõrghariduse Kvaliteediagentuur; ekspert 2015−2017; Ekspert Twinning projektis: Toetus Aserbaidžaani Vabariigi Haridusministeeriumile Aserbaidžaani kõrghariduse süsteemseks lõimimiseks Euroopa kõrgharidusruumiga (AZ-ad-EHEA) 2015−2017; Euroopa masinaehituse strateegiliste uuringute ja innovatsiooni arendamise teekaardi (Road4FAME) ekspertgrupi liige 2014−2015; Euroopa Kõrghariduse ja Teaduse Alalise Komitee (HERSC) liige 2013−2016; Innovatiivsete Masinaehituslike Tootmissüsteemide Tehnoloogia Arenduskeskuse IMECC OÜ, nõukogu liige 2013−2017; Eesti Disainikeskuse nõukogu liige 2013−2017; Masina- ja aparaadiehituse teadus- ja arendusnõukogu; esimees 2012−2015; Leedu Kõrghariduse Hindamisagentuuri ekspert 2012−2012; Masina-, metalli- ja aparaaditööstuse kutsenõukogu kutsekomisjoni esimees 2010−2018; TTÜ õppetegevuse kvaliteedirühma liige 2009−2012; Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri (EKKA) tehnika, tootmise ja tehnoloogia õppekavagrupi hindamiskomisjoni liige 2009−2014; Programmi „Kutsehariduse sisuline arendamine 2008-2013“ tegevuse „Kutseõppeasutuste riikliku tunnustamise süsteemi väljatöötamine ja rakendamine" sisutöörühma liige 2009−2010; TTÜ koordinaator 6RP projektis "Digital Factory for Human.Oriented Production System" DiFac (liitunud projektiga valoriseerimisetapis) 2008−2009; LdV projekti „Nõustamissüsteem masina- ja aparaadiehituse ning elektroonikatööstuse sektori koolitus- ja tööjõuprobleemide lahendamiseks -INNOMET II" TTÜ koordinaator 2005−2007; ESF projekti „INNOMET II - Innovaatiline inimressursside arendussüsteemi rakendamine Eestis” TTÜ koordinaator 2005−2006; Ajakirja "TA Toimetised. Tehnikateadused" külalistoimetaja abi 2004−2004; Innove; ekspert ESF meetme 1.1 projektidele 2004−2006.
Uku (mehenimi)
Uku on eestipärane mehenimi.
Sevilla katedraal
Santa María de la Sede katedraal ehk Sevilla katedraal on katoliku kiriku katedraal Hispaanias Sevillas.
Sevilla katedraal on Euroopa suurim gooti stiilis ehitatud kirik.
Katedraali hakati ehitama 1401. aastal 12. sajandi lõpul ehitatud Almohaadide mošee kohale. Sellest ajast on katedraali kõrval kõrguv ja algul minaretina 1198. aastal valminud kellatorn La Giralda ning kombetalitusõu Patio de los Naranjos, kus on säilinud algupärased veeriituse purskkaevud. Katedraal valmis 1507. aastal.
Sevilla katedraal on põhiplaanilt ristkülikukujuline (pikkus umbes 116 meetrit ja laius 76 meetrit) ja viielööviline. Giralda kellatorni kõrgus on 104 meetrit. Kirikus on kokku 30 kabelit. Keskne kabel on Capilla Mayor, kus asub hiiglaslik peaaltar, mis kujutab katedraali kaitsepühakut Santa María de la Sedet istumas kullakose all. Altariseina kaunistab 44 kullatud reljeeftahvlit, mis valmisid aastail 1482–1564. Altariruumi ümbritsev võre on sepistatud aastail 1518–1532.
Kabelisse Capilla Real (Kuningakabel) on maetud kuningas Fernando III-s. Kogudusekirikuna on kasutusel 17. sajandist pärinev Iglesia del Sagrario kabel.
Katedraali lõunapoolses osas on 1890. aastaist pärinev kaunistatud sarkofaag, kus väidetavalt on Christoph Kolumbuse säilmed. Sarkofaagi kandjad esindavad Kastiilia, Leóni, Aragóni ja Navarra kuningriike.
Katedraalis on samuti hoiul palju Murillo, Francisco de Goya ja teiste hispaania kunstnike maale.
Sevilla katedraal koos Reales Alcázarese kompleksi ja Archivo General de Indiase hoonega kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Marcelo Grohe
Marcelo Grohe (sündinud 13. jaanuaril 1987 Campo Bomis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ittihad.
Ta on suurema osa klubikarjäärist mänginud Brasiilia klubis Grêmio, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2000. aastal. Klubi esindusmeeskonda jõudis ta 2006. aastal. Klubi esiväravavaht oli ta alates 2014. aastast.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi mängus Grohe 5. septembril 2015 mängus Costa Rica vastu.
Ta oli Brasiilia koondise varuväravavaht 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aasta Copa América Centenariol.
Ülar
Ülar on eestipärane mehenimi.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ülar 297 mehel. Ülar on Eestis populaarsuselt 355. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Ülar vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,75, ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,86. Ülar oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).
Kohtupsühholoogia
Kohtupsühholoogia (ingl.k forensic psychology) on kliinilise psühholoogia rakendusvaldkond isikute psüühilise seisundi ning sellega seotud toimetulekutaseme hindamiseks õiguslikus kontekstis.
Ajalooline ülevaade
Psühholoogide kaasamine õiguslikku konteksti sai alguse tunnistajate ütluste uurimisest. James McKeen Cattell korraldas 1893. aastal uurimistöö käigus katse, kus palus Kolumbia ülikooli üliõpilastel vastata mitmesugustele küsimustele, ning hiljem hinnata neil enda enesekindlust vastamisel. Tulemustest nähtus, et enesekindlus ei olnud alati korrelatsioonis õigete vastustega. Tudengid olid vastamisel ka üllatavalt ebatäpsed. Cattelli uuringute tulemused äratasid psühholoogides huvi pealtnägijate ütluste uurimise vastu.
Alfred Binet replikeeris Prantsusmaal 20. sajandi alguses Cattelli uurimusi. Ka Binet' loodud vaimse võimekuse testidel on oluline osa kohtupsühholoogia arengus: nende põhjal töötati välja kohtupsühholoogia valdkonnas kasutatavad mõõdikud.
William Stern tegeles 20. sajandi alguses tunnistajate ütluste eksperimentaalse uurimisega. Ta leidis, et subjektiivne veendumus oma ütluste siiruses ja õigsuses ei garanteeri "objektiivset tõde"; sisendavad küsimused mõjutavad tunnistajate ütlusi nende jälgitud sündmuste kohta; täiskasvanud ja lapsed annavad oluliselt erinevaid ütlusi; nendel sündmustel, mis leiavad aset sündmuse pealtnägemise ja selle kohta ütluste andmise vahel, on suur mõju ütluste täpsusele.
Sigmund Freud soovitas 1906. aasta kõnes Austria kohtunikele kasutada vabade assotsiatsioonide tehnikat kohtus tõe tuvastamisel. Psühhoanalüüsi meetodite kasulikkus oli Freudi hinnangul nii ilmne, et ilma pikema jututa võiks selle meetodiga saadud tulemused kohtuotsuse alusena kasutusele võtta.
Oma panuse kohtupsühholoogia arengusse 20. sajandi teisel poolel ja 21. sajandil on kahtlemata andnud ka Elizabeth Loftus, kes on tuntud tunnistajate ütluste ja valemälestuste uurijana ning olnud kohtus eksperdiks tunnistajate ütluste hindamisel.
Aksel Tiideberg
Aksel Tiideberg (18. märts 1930 Puka vald – 15. märts 2013) oli eesti pedagoog, koolijuht ja koduloolane.
Ta lõpetas 1948. aastal Tõrva Keskkooli. Seejärel töötas õpetajana Pikasilla 7-klassilises Koolis. 1951. aastal kutsuti ta Nõukogude armeesse aega teenima. 1956. aastast oli elu lõpuni taas pedagoog: Valguta algkoolis õpetaja ja direktor ning Rannu 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1957–1964 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kaugõppes ajalugu.
Abja-Paluojaga oli ta seotud aastast 1968, töötades Abja Keskkoolis 43 aastat ajalooõpetaja, õppealajuhataja ja direktorina. Ta võitles Abja Gümnaasiumile välja piirivalve õppesuuna.
Laia silmaringiga õpetajana huvitasid teda ajaloolised paigad, nii kujunes temast tunnustatud ekskursioonijuht ja Looduskaitse Seltsi liige. 1972. aastal rajati tema algatusel Abja kooli muuseum, millest kasvas välja Abja valla muuseum ja mida ta juhatas oma elu lõpuni.
Ta on andnud suure panuse Mulgimaa, kodukandi ja selle ümbruse uurimisse: temalt on ilmunud kuus koduloolist raamatut.
Alalispingemuundur
Alalispingemuundur (ingl DC-to-DC converter) on elektroonikalülitus, mis muundab tema sisendisse juhitava alalispinge kõrgemaks või madalamaks alalispingeks. Alalispingemuunduri eriomane element on tüüritaval elektronlülitil põhinev vaheldi (inverter), mis perioodiliselt sisendpinget katkestades muudab alalisvoolu energia kõrge sagedusega (mõnikümmend kuni mõnisada kilohertsi) vahelduvvoolu energiaks. Elektronlülitis töötab lülitava seadisena CMOS-transistor, suure võimsuse korral IGBT-transistor või GTO-türistor. Nii saadud vahelduvvooluenergia elektrilaengutena läheb vahesalvestisse, mis võib olla mahtuvuslik (kondensaatorid) või induktiivne (induktiivpool, trafo). Mahtuvusliku pingemuunduri eeliseks on odavus ja kompaktsus, sest kondensaatorid on odavamad kui induktiivelemendid ja mahtuvusi saab hõlpsamalt teostada integraallülitusena. Niisugune muundur töötab laengupumbana (ingl charge pump). Suurema väljundvõimsuse vajadusel kasutatakse induktiivseid trafoga pingemuundureid, sest need tagavad ühtlasi galvaanilise eraldatuse. Niisugused muunduslülitused on kasutusel elektri- ja elektroonikaseadmete toiteplokkides ja võrgutoiteadapterides, kus muundavad alaldatud võrgupinget madalamaks väljund-alalispingeks.
Investeerimiskonto
Investeerimiskonto on pangakonto, mille abil on võimalik finantsvaralt teenitava tulu maksustamist edasi lükata. Investeerimiskonto abil saab investeerida finantsvarasse, näiteks avalikult pakutavatesse väärtpaberitesse, investeerimishoiustesse ja investeerimiskindlustusega elukindlustuslepingutesse. Avalikult kaubeldavate väärtpaberite alla kuuluvad börsil kaubeldavad aktsiad, võlakirjad, optsioonid, futuurid ja muud väärtpaberid. Investeeritava finantsvara hulka kuuluvad lisaks eelmainitule “alternatiivturul kaubeldavad aktsiad, võlakirjad ja muud väärtpaberid; investeerimisfondide osakud; väärtpaberid, mille osas on tehtud avalik emissioon; teatud eriliigilised tuletisinstrumendid; rahaturuinstrumendid (lühiajalised võlaväärtpaberid)”. Kui isik soovib Euroopa Liidu või Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni riikide väärtpabereid, siis sellele piirangud puuduvad. Kuid muude riikide väärtpaberite omandamiseks tuleb kasutada EL-i või OECD liikmesriigi panga või investeerimisteenuste pakkuja teenuseid.
Investeerimiskontolt tulumaksu arvestamine
Investeerimiskonto kasutaja peab hakkama tasuma tulumaksu sel ajahetkel, kui tema kontolt tehtavad väljamaksed ületavad sissemakseid. Kui väljamaksed ei ületa sissemakseid, siis tulumaksuvabastus kehtib tingimusel, et finantsvaraga seotud tehingute tegemiseks on kasutatud investeerimiskontot.
Näiteks kui investeerimiskonto sissemakse jääk on 5000 eurot ja väljamaksete suurus on 3000 eurot, siis ei ole konto kasutajal veel tulumaksukohustust tekkinud. Tulumaksukohustus tekib isikul siis, kui investeerimiskonto väljamaksed on suuremad kui 5000 eurot.
Konto valimise põhimõtted
Igapäevast arvelduskontot ei ole soovitatav kasutada investeerimistegevuseks, sest vastasel juhul tuleb kõik sisse- ja väljamaksed deklareerida. Seetõttu on soovitatav omada vähemalt kahte erinevat kontot: investeerimiskontot finantsvaraga seotud tehinguteks ja arvelduskontot igapäevasteks. Investeerimiskonto kaudu ei ole kasulik investeerida pensionifondi ja kogumispensioni lepingutesse, sest neid maksustatakse teistsuguse skeemi alusel. Investeerimiskontot kasutades ei ole samuti soovitatav investeerida noteerimata ettevõtte aktsiatesse ja osadesse, sest siis ei saa tulumaksukohustust edasi lükata. Ühel isikul võib olla mitut investeerimiskontot erinevates pankades, kuid mitmel isikul ei tohi olla üks ühine konto. Kui isikul on avatud erinevates pankades investeerimiskonto, siis peab ta maksuametile kõikide investeerimiskontode kohta eraldi aru andma.
Investeerimiskonto sissemaksed
Investeerimiskonto sissemakseks loetakse igat sinna kontole laekunud kannet, kuid investeerimiskonto sissemakse ei ole :
Lisaks saab sissemakseks arvestada :
Investeerimiskonto väljamaksed
Investeerimiskonto väljamakseks on :
Väljamakseks ei loeta finantsvara omandamist ega ülekannet teisele investeerimiskontole.
Veniamin
Veniamin on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 512. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veniamin 144 mehel.
Implosioon
paremal|pisi|400x400px| [[Plahvatus|Plahvatuse korral (ülamine pilt) kiirgub jõud allikast eemale. Implosiooni korral (alumine pilt) variseb objekt enda peale kokku (tavaliselt purustatakse välise jõu poolt)]]Implosioon on protsess, mille käigus mingi objekt hävitatakse tema iseenda peale kokkusurumise teel. Implosioon on plahvatusele vastupidine protsess. Selle protsessi käigus objekti ruumala väheneb ning objekti aine ja energia kontsentreeruvad. Tõelise implosiooni korral on objekti sisemine rõhk madalam välisest rõhust ehk sissepoole suunatud jõud on väljapoole suunatud jõududest suuremad sel määral, et objekt variseb sissepoole iseendasse või enda poolt hõivatud ruumi. Implosiooni näited on ka vee hüdrostaatilise rõhu poolt allveelaeva purustamine ja massiivse tähe gravitatsiooniline kollaps.
Implosiooni puhul võib materjali paiskuda objektist eemale (näiteks jõust mis tekib sissepoole langeva materjali tagasilöögist või välimise materjali eemale paiskumine sisemise materjal kokkuvarisemise mõjul), Selline eemale paiskumine ei ole implosiooni oluline osa ja see ei esine kõikide implosiooni tüüpide korral. Kui objekt oli varem tahke, siis omandab objekt implosiooni korral tavaliselt tihedama vormi ehk muutub kontsentreeritumaks, tihendatuks, tihedamaks või muundub uueks materjaliks, mis on tihedam kui algne materjal.
Tuumarelvad
Implosiooni tüüpi tuumarelva tööpõhimõtte puhul paigutatakse lõhkeained sfääriliselt plutooniumi, uraani või muu lõhustuva erimaterjali ümber. Lõhkeainete plahvatamise korral väheneb tema keskmes oleva materjali maht ja seetõttu suureneb selle tihedus kaks kuni kolm korda, põhjustades selle kriitilise massi saavutamise ja seeläbi tuumaplahvatuse.
Teatud tüüpi termotuumarelvades kasutatakse selle plahvatuse energiat termotuumasünteesi kütuse kapsli implosiooniks, enne selle süütamist, tekitades termotuumasünteesi reaktsiooni (vt Telleri-Ulami konstruktsioon). Üldiselt tuntakse kiirguse kasutamist millegi implosiooniks, näiteks vesinikupommis või laseriga juhitavas inertsiaalses sulustatud termotuuma sünteesis, kiirguse implosioonina.
Vooliste dünaamika
Kavitatsioon (mullide moodustumine/kollaps voolises) hõlmab implosiooni. Kavitatsiooni mullide tekkimisel vedelikus (näiteks suure kiirusega liikuvpropeller vees), tekkinud mull langeb kiiresti kokku ehk toimub mulli implosioon ümbritseva vedeliku survel.
Astrofüüsika
Implosioonil on võtmeroll massiivsete tähtede gravitatsioonilises kollapsis, mis võib viia supernoovade, neutrontähtede ja mustade aukude tekkimiseni.
Kõige tavalisemal juhul lakkab massiivse tähe sisemine osa (nn tuum) põlemast ning ilma selle soojusallikata pole enam piisavalt tugevat jõudu, mis elektrone ja prootoneid üksteisest lahus hoiab. Tuum variseb iseendasse kiirenevalt ja tähest saab seeläbi neutrontäht või must auk; algse tähe välimised kihid langevad sissepoole ja võivad vastloodud neutrontähest, selle olemasolul tagasi põrkuda, luues supernoova.pisi| [[Elektronkiiretoru|Kineskoobi implosioon pildistatud õhuvahe välguga]]
Elektronkiiretoru ja fluorestsentsvalgustuse lambi implosioon
Kõigis elektronkiiretorude sees on kõrgvaakum. Välimise klaasist kesta kahjustumisel võib seetõttu tekkida ohtlik implosioon, mille võimsuse tõttu võivad klaasitükid ohtlikul kiirusel väljapoole paiskuda. Tänapäevased telerite ja arvutiekraanide elektronkiiretorude esipaneelid on kaetud epoksükihiga või on kasutusel teised meetmed klaasist kesta purunemise vältimiseks. Siiski peab vigastuste vältimiseks seadmetest eemaldatud elektronkiiretorusid käsitlema ettevaatlikult. pisi| Implodeeruv vaakumtoru, pildistatud [[Õhuvahe välk|õhuvahe välguga]]
Steve Yzerman
pisi|Steve Yzerman 2012. aastal Stephen ”Steve” Gregory Yzerman (sündinud 9. mai 1965 Cranbrook, Briti Columbia) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja).
Bioloogiliste andmete visualiseerimine
Bioloogiliste andmete visualiseerimine on bioinformaatika haru, mis on seotud arvutigraafika, teadusliku visualiseerimise ja informatsiooni visualiseerimise kasutamisega erinevates bioloogia harudes. See hõlmab genoomide, järjestuste joonduste, fülogeneeside, makro- ja mikromolekulaarsete struktuuride, süsteemibioloogia, mikroskoopia ning magnetresonantsuuringute andmete visualiseerimist. Bioloogiliste andmete visualiseerimiseks kasutatavate tööriistade hulka kuuluvad nii lihtsad iseseisvad programmid kui ka keerukad integreeritud süsteemid.
Nüüdisaeg ja tulevik
Tänapäeval toimub bioloogiliste andmete mahu ja mitmekesisuse kiire kasv, mis esitab neid andmeid tarbivatele teadlastele üha suuremaid väljakutseid. Nende andmetega tutvumisel ja nende mõistmisel on peamiseks sammuks visualiseerimine. Seega on loogiline, et koos andmemahtude kasvuga käib kaasas ka vastavate visualiseerimissüsteemide arvu kasv.
Kasvav trend on kolmemõõtmeliste struktuurides piiride eristumise visualiseerimine aatomi lahutusvõimega, samuti suuremate komplekside visualiseerimine krüoelektronmikroskoopiaga ning valkude ja komplekside asukohtade visualiseerimine rakkudes ja kudedes.
Teine kuulsust koguv suund on ajaperioodi peale kogutavate andmete kättesaadavuse ja tähtsuse suurenemine süsteemibioloogiast, elektronmikroskoopiast ning rakkude ja kudede kujutamisest. See-eest on trajektooride visualiseerimine juba pikemat aega molekulaarse dünaamika silmapaistvaks osaks.
Tüüpiline protsess hõlmab esialgsete toorandmete töötlemist sellisele kujule, et nende visuaalsel esitamisel eristuksid inimsilmale mõistetavad komponendid mõnes suuremas tervikus.
Suurandmete analüüs
Tänapäeva andmete kogumise tehnikatega saadavad tulemused on mahult sedavõrd suured, et neid on keeruline tavaliste algoritmide abil analüüsida. Seetõttu on hakanud levima analüüsimisel suurandmete analüüsi võtted. Need võtted tulevad kasuks, kuna lisaks mahule, on tihtipeale ka andmete komplekssus suur. Samuti aitavad suurandmete analüüsivõtted olukordades, kus teadlased ei tea täpselt, mida andmetest otsida, rakendades selleks avastavaid meetodeid.
Visualiseerimissüsteemide nimekiri
Bioloogiliste andmete visualiseerimiseks on olemas suur hulk takvarasüsteeme. Allnimetatud lingid viitavad selliste süsteemide nimekirjadele, mis on rühmitatud rakenduspiirkondade kaupa.
Ex nihilo nihil fit
Ex nihilo nihil fit (eimillestki ei saa midagi) ehk ex nihilo nihil (eimillestki eimidagi) ehk nihil ex nihilo (eimiskist ei teki midagi) on põhimõte, mille järgi mitte miski ei saa sündida mittemillestki. Sellest põhimõttest tuleneb maailma igavesus.
Sellises sõnastuses esineb see põhimõte Lucretiuse teoses "De rerum natura" (150–214), kes väljendab epikureismi üldist seisukohta. Esimesena väljendas seda Melissos : olemine ei saa saada algust ega sündida, sest muidu peaks ta tekkima eimillestki, aga kui oleks eimiski, ei saaks ta eimillestki tekkida (DK 30 B, 1). Ta esineb ka Aristotelese "Füüsika" 1. raamatu 4. peatükis.
Kristlikud autorid ei saanud seda printsiipi täiel määral toetada, sest nad pooldasid õpetust loomisest eimillestki. Küll aga võis seda kinnitada loodud asjade kohta. Aquino Thomas ütleb, et ükski loodud olev ei saa absoluutses mõttes tekitada olevat; sellest järeldub, et maailm tervikuna ehk kogu olev tervikuna on loodud. Albert Suur ütles maailma igavesuse kontekstis, et kui jutt on loomulikest asjadest loomulikul moel (loodusteaduse, mitte teoloogia moel), siis võib öelda, et tekkimine ei ole kunagi lakanud ega lakka kunagi.
Enefit Outotec Technology
Enefit Outotec Technology (EOT) on 2009. aastal Enefiti ja Outoteci loodud ühisettevõte.
Ex nihilo nihil fit
Kuni 19. sajandini oli see loodusfilosoofias jäävusseaduste (näiteks massi jäävuse seadus) aluseks.
Enefit Outotec Technology
Enefit Outotec Technology arendab ja litsentsib uue põlvkonna põlevkiviõli tootmise tehnoloogiat Enefit. Enefit Outotec Technology juhatuse esimees on Tarvi Thomberg ja tehnoloogiadirektor Robert A. Mergler. EOT peakontor asub Frankfurdis.
Ex nihilo nihil fit
Sellest printsiibist on tuletatud ka hinge surematust.
Enefit Outotec Technology
Outotec on rahvusvaheline projekteerimisettevõte, kellel on pikk kogemus metallide ja mineraalide töötlemise alal. Enefit Outotec Technology on Enefiti õlitootmistehnoloogia arendaja.
EOT tegeleb ka teadus- ja arendustegevusega. Erinevate põlevkivide testimiseks Enefiti tehnoloogial on Frankfurti rajatud nii Enefiti tehnoloogial katseseade, mis töötleb tunnis ligikaudu 10 kg põlevkivi, kui ka 300 kg/h läbilaskevõimega piloottehas. Neil seadmetel on ettevõte sooritanud teste nii Eesti, USA, Jordaania, Maroko kui ka Hiina põlevkiviga. Nii laboriseadmel kui ka piloottehases on Eesti Energia USA projekti raames testitud Utah' põlevkivi. 2013. aasta sügisel teise etapina piloottehases läbi viidud katsed osutusid edukateks ning Enefit jätkab tehnoloogia edasiarendamist Utah' põlevkivi jaoks.
2014. aasta märtsi teatas rahvusvaheline energiaettevõte San Leon Energy, et tootis Enefiti tehnoloogiat kasutades Frankfurdis Maroko Timahditi maardla põlevkivist õli.
Iraqi Airways
pisi|251x251px|Iraqi Airwaysi logo Iraqi Airways on Iraagi rahvuslik lennukompanii, mille omanikuks on Iraagi valitsus. Lennufirma peakorter asub Bagdadis Iraagis. Lennufirmal on 32 lennukit ja lennuettevõtte opereerib 38 sihtkohta. Lennufirma on Lähis-Ida vanim lennufirma. Lennufirma suurimaks kodulennujaamaks on Baghdadi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma asutati 1945. aastal.
Marzano Appio
Marzano Appio on vald (comune sparso) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub Grottolas.
318 meetri kõrgusel merepinnast asuva Marzano Appio asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Marzano Appio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Conca della Campania, Mignano Monte Lungo, Rocca d'Evandro, Roccamonfina, Sessa Aurunca.
Marzano Appio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Ameglio, Campagnola, Grottola (keskus).
Ādolfs Skulte
Ādolfs Skulte (28. oktoober (15. oktoober vkj) 1909 Kiiev – 20. märts 2000 Riia) oli Läti helilooja ja pedagoog.
Ādolfs Skulte on maetud Riia metsakalmistule.
Üllar
Üllar on eestipärane mehenimi.
2016. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis nimi Üllar 894 mehel (populaarsuselt 183. mehenimi).
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Üllar 855 mehel. Üllar oli populaarsuselt 191. mehenimi.
John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam
John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam on USA rahvusvaheline lennujaam, mis asub New Yorgis Queensi linnaosas, Manhattani saare lõunaosast umbes 19 km kagus. See on kõige suurem rahvusvaheliste lendude sihtpunkt USA-s.
JFK rahvusvahelises lennujaamas tegutseb üle 90 lennundusettevõtte. See lennujaam on JetBlue Airwaysi keskne tegevuskeskus ja see on peamine rahvusvaheline sõlmpunkt American Airlinesile ja Delta Air Linesile. Varem on see olnud sõlmpunkt ka lennufirmadele Ida Air Lines, National Airlines, Pan American World Airways, Trans World Airlines ja United Airlines.
2009. aastal läbis lennujaama 45 912 430 reisijat, mis tegi lennujaama reisijate arvult 12. lennujaamaks maailmas. 2014. aastal läbis lennujaama 53 254 362 reisijat ja selle näitaja poolest on tegu 18. lennujaamaga maailmas.
Lennujaam nimetati 35. USA presidendi John F. Kennedy järgi 1963. aastal. Varem kandis lennujaam nime Idlewild.
Mark Messier
pisi|Mark Messier 2016. aastal Mark John Douglas Messier (sündinud 18. jaanuar 1961 Edmonton, Alberta) on endine Kanada jäähokimängija (keskründaja).
Danilo Fernandes
Danilo Fernandes Batista (sündinud 3. aprillil 1988 Guarulhoses) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia esiliigaklubis Bahia.
Fernandes alustas klubikarjääri Corinthianse noorteakadeemias. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2011. aastal, kuid põhiväravavahiks tal sel ega ka kahel järgmisel hooajal saada ei õnnestunud.
2015. aastal liitus ta teise Brasiilia kõrgliiga klubiga, Sportiga ning oli samal hooajal klubi meeskonna põhiväravavavaht. Järgmisel hooajal suundus ta Internacionali. Alates 2021. aastast on ta mänginud Bahias.
Tüümuse säsi
Tüümuse säsiks (medulla thymi) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse sagarates eristatavat ala, milles on tuvastatavad Hassalli kehad ja väheses koguses ka tümotsüüdid.
Tüümuse säsi on normaalse füsioloogia ja anatoomiaga loomadel nii embrüonaalse, sünnijärgse kui ka täiskasvanud tüümuse osa.
Inimlootel lahknevad alates 8. rasedusnädalast kõrvalkilpnäärmed, tüümuse pooled hakkavad üksteise poole kasvama ja ühinevad südamepaunaga ning moodustuma hakkab säsiosa (alates 9.–11. nädalast).
Tüümuse säsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Tüümuse kortikomedullaarne tsoon
Tüümuse säsi eraldab tüümuse koorest veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon.
Tüümuse kortikomedullaarse tsooni ülemineku kohalt ja tüümuse säsist saavad alguse viima lümfisooned mis kulgevad koos veresoontega ja väljuvad elundist kihnu kaudu.
Arvatakse, et protümotsüüdid sisenevad tsooni tüümuse säsis paiknevate suuremate veenulite kaudu. Ka topeltpositiivsed αβ T-rakud liiguvad tsooni, kus toimub positiivne ja negatiivne selektsioon ning koolitamine T-abistajarakkudeks ja tsütotoksilisteks T-rakkudeks.
Tüümuse perivaskulaarsed ruumid
Mitmete autorite arvates aga paiknevad tüümuse säsis tüümuse perivaskulaarsed ruumid.
Funktsioonid
Arvatakse, et tüümuse säsi funktsioonideks on autoreaktiivsete CD4(+) ja CD8(+) tümotsüütide negatiivne selektsioon.
Tüümuse säsi seotus αβ T-rakkude arengu mitmete aspektidega, sh regulatoorsete T-lümfotsüütide populatsiooni Foxp3(+) natural regulatory T cells (nTreg cells) arengu ja positiivse selektsiooni läbinud αβ T-rakkude küpsemise tagamine on vaidluse all, osade allikate kohaselt on konsensus siiski saabumas.
Histoloogiline koosseis
Tüümuse säsis on tuvastatud:
Tüümuse säsi toekoes on ülekaalus tüümuse säsi epiteelirakud (mTECs), mis edastavad paljunemis-, ellujäämis- ja diferentseerumissignaale.
Inimese normaalne tüümuse säsi sisaldab, peamiselt Hasalli kehade läheduses, varieeruva suurusega populatsiooni (näiteks 33 ± 4,8%) tüümuse B-rakke, kuid nende päritolu ja funktsioonid on ebaselged.
Tüümuse epiteeli retikulaarrakud paiknevad nii säsis kui ka koores ja on aktiivsed neuroendokriinsete funktsioonidega rakud, mis komplekteerivad ja eritavad mitmeid hormoone. Nende funktsiooniks on ka interleukiinide ja kasvufaktorite eritamine ning "sisekontrolli" tagamine – kontrollides T-rakke nii, et ringlema ei pääseks oma antigeenidega reageerivad T-rakud.
Level (lennufirma)
pisi|276x276px|Leveli logo Level on Hispaania odavlennufirma, International Airlines Groupi (IAG) tütarettevõte.
Lende opereeritakse Iberia nime all, kuni saadakse sertifikaat.
Leveli kodulennujaamaks on Barcelona El Prati lennujaam Hispaanias. Lennufirma teiseks kodulennujaamaks on 2. juulist 2018 Pariisi Orly lennujaam.
Urmas Mikk
Hariduskäik
Ta õppis aastatel 1965–1976 Tallinna 46. Keskkoolis ja 1977–1986 Eesti Riikliku Kunstiinstituudis arhitektuuri erialal (õhtuses osakonnas); instituudi lõpetas arhitektina.
Looming
Näitustel hakkas ta esinema pärast keskkooli lõpetamist 1976. aastal, peamiselt vabagraafikasarjadega.
Töötades kunstnikuna Noorsooteatris, hiljem aga Tallinnfilmis, andis ta oma panuse kunstnik-lavastajana filmides "Metskannikesed", "Karge meri" ja "Ringhoov".
Ilukirjandus
Debüteeris raamatus "Noori autoreid '77" (Eesti Raamat. Tallinn 1979), edasi avaldas ta kogumikes ja ajakirjades novelle jms.
Milano Linate lennujaam
Milano Linate on reisijate arvult Lombardias Milano Malpensa lennujaama järel teisel kohal.
Veneetsia karneval
pisi|Karnevalil osalejad (2004) Veneetsia karneval (itaalia keeles Carnevale di Venezia) Itaalias Veneetsias igal aastal veebruaris toimuv maskipidu. Karnevali viimasel päeval toimub vastlapäevaparaad (Mardi gras), mis tähistab saabuva 40-päevase paastu aja algust.
Esimesed teated karnevalist pärinevad 1094. aastast.
Peetruse teine kiri
Peetruse teine kiri on üks Uue Testamendi raamat Piiblis (lühend 2Pt). See on Uue Testamendi kaanonis 22. raamat, millele eelneb Peetruse esimene kiri ja järgneb Johannese esimene kiri. Tekst on algselt kirjutatud koinees. Kardinal Stephen Langton jagas teksti 3 peatükiks. Peetruse teine kiri on üks lühemaid tekste Uue Testamendi kaanonis.
Pealkiri
Peetruse teine kiri polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Peetruse teist kirja kreeka keeles "B' Επιστολή Πέτρου". Vulgatas on kiri pealkirjaga "Epistula II Petri".
Autorlus
Traditsiooni järgi on kirja autor apostel Peetrus. Peetruse autorsuse tõestusena on kirjas mainitud, et tegemist on autori teise kirjaga. Kirjast selgub, et autor on apostel Pauluse kaasaegne.
Teoloog Origenes kahtles esimesena Peetruse autorsuses. Samuti kahtles autorsuses kirikuloolane Eusebios Kaisareast, kuid Hieronymus lisas kirja Uue Testamendi kaanonisse. Tekstianalüüsi alusel on tuvastatud, et kirja keeleline struktuur oleks lihtsa kaluri Peetruse jaoks olnud liiga keeruline, kuid kui autor kasutas ära Peetruse autoriteeti, siis näitab kiri Peetruse autoriteedi tähtsust algkirikus. Tekstianalüüsi alusel sarnaneb kiri Juuda kirjaga. Assüüria kiriku kaanonist kiri puudub.
Stiili ja sisu poolest on tegu hoopis teistsuguse ülesehitusega, kui Peetruse esimeses kirjas. Ei ole kahtlust, et Peetrus tahab lugejatele edastada, et tema näol on tegu apostel Peetrusega. Ta kutsub ennast Jeesuse Kristuse sulaseks ja apostliks. Ta räägib oma kirjas mitmetest sündmustest, sealhulgas näiteks püha mäel Jumala hääle kuulmisest, mis annavad alust arvata, et tegu on tõepoolest apostel Peetrusega.
Tekkelugu
Peetrus oli koos venna Andreasega Jeesus Kristuse esimesed jüngrid, ta kuulus Jeesuse 12 apostli hulka, oli Rooma kristliku koguduse rajaja ja esimene piiskop. Peetruse teine kiri on lähetatud igale kristlasele. Peetruse teist kirja on peetud ka Peetruse testamendiks. Kirja varasem terviklik tekst on säilinud Papüürus 72 manuskriptil 4. sajandist. Koostamise kuupäeva määramine on osutunud väga raskeks. Kommentaarid ning teatmikud on paigutanud Peetruse teise kirja 60. aasta ning 160. aasta vahele. Ajalist orienteerumist parandab teadmine, et Peetrus sai märtriks 68. aastal. Peetrus viitab oma surmale ka oma teises kirjas "teades, et mu telgi mahavõtmine on varsti käes, nagu ka meie Issand Jeesus Kristus on mulle seda teatanud" (1:14).
Ülesehitus
Peetruse teine kiri koosneb 3 peatükist, mis jaguneb 61 salmiks. Teksti jagas peatükkideks 13. sajandil kardinal Stephen Langton ja salmideks Robert Estienne 1551.
Sisu
Kiri algab Jeesus Kristuse sulase ja apostli Siimeon Peetruse pöördumisega. Peetruse teise kirja sisu on Peetruse esimese kirjaga võrreldes üpris teistsuguse näoga. Väidetavalt on kiri kirjutatud vahetult enne Peetruse surma (1:14). Teoloogid on argumenteerinud, et see tekstirida võib olla lisatud kirja peale Peetruse surma ning pole osa originaaltekstist. Kiri sisaldab ühteteist viidet Vanast Testamendist. Peatükis (3:15) on viidatud Pauluse esimene kiri tessalooniklastele. Raamatus on sarnased ka mitmed lõigud Juuda kirjaga, mis annab alust arvata, et ühe kirja kirjutamisel on toetatud suuresti teisele kirjale. Kuna Juuda kiri oli palju lühem kui Peetruse teine kiri, siis peetakse Juuda kirja Peetruse teise kirja allikaks. Peetruse teine kiri hoiatab inimesi valede õpetuste eest, kes moonutavad autentset, apostliku traditsiooni ning ennustab nende jaoks kohtuotsust. Peetrus kirjutab, et Jumal on Kristuse teist tulemist edasi lükanud, et suurem hulk inimesi saaksid kurjuse tagaplaanile jätta ning saada lunastatud. Ta kutsub üles inimesi olema kannatlikud ning toonitab, et oluline on õppida pühakirja. Samuti kutsutakse üles pühale elule, sest jumalik vägi on meile kinkinud kõik, mis eluks vajalik.
Kanoonilisus
Peetruse teise kirja kaanonisse lisamine oli problemaatiline. Esimesed kahtlused kirja autori kohta pärinesid Origenese poolt. Origenes ei põhjendanud oma kahtlusi, kuid siiski asetas ta tõelise autori suure küsimärgi alla. Kuna Origenes ei suutnud oma kahtlusi põhjendada, siis peeti Peetruse teist kirja siiski kaanonlikuks.
Oma kahtlusi väljendas tõsisemalt Eusebius Antilegomenas. See on esimene ametlik kirjutis, mis tõstatab autori probleemi, kuid üldkiriklikult oli Peetruse teist kirja juba tunnustatud, siis peeti seda kanooniliseks.
Kiri eesti keeles
Georg Mülleri jutlustest 17. sajandi algusest on pärit esimesed eestikeelsed teadaolevad kirjakohad Peetruse teisest kirjast.
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Petrise Apostli töine Rahmat kigille kirjotetu". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Peetrusse se Apostli Teine Ramat keigile kirjotud" ja 1739 Piiblis "Apostli Peetrusse teine Ramat Keige usklikkude heaks kirjotud".
Riia–Daugavpilsi raudtee
Riia–Daugavpilsi raudtee (vene keeles Риго-Динабургская железная дорога, Риго-Двинская железная дорога) oli Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu ühendanud 1861. aastal avatud 204 versta pikkune laiarööpmeline raudteeliin, mis paiknes Daugava jõe ääres. Daugavpils kandis nime Dünaburg ja aastatel 1893–1920 nime Dvinsk, mille tulemusena on raudteeliinil eri nimed. pisi|[[Daugava jõgi Lätis]]
Raudteejaamad ja peatused raudteeliinil (1877)
thumb|Riia vaksal Dvinskis
Vitipalu
pisi|Metsatee Vitipalus Vitipalu on piirkond Ketneri külas Nõo vallas, mis paikneb Elva jõe, Laguja oja ja Ilusa oja vahelisel alal. Vitipalu on osa Elva-Vitipalu maastikukaitsealast. Seal asuvad matkarajad, vaatetorn ja liivakarjäär. Alates 1982 kulgeb läbi Vitipalu Tartu maratoni trass.
Uno
Uno on eesti-, soome- ja rootsipärane mehenimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Uno 1129 mehel. Uno oli Eestis populaarsuselt 154. mehenimi. Uno oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Uno 1034 mehel. Uno oli Eestis populaarsuselt 162. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Uno 2017. aastal vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,94 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Uno 34 inimesel.
NUTIKAS programm
NUTIKAS programm ehk pikema nimega „Rakendusuuringute toetamine nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondades“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mis kinnitati haridus- ja teadusministri määrusega 21. augustil 2015. Programmi viis kuni 2020. aastani ellu Sihtasutus Archimedes, seejärel on programmi elluviija Riigi Tugiteenuste Keskus. Programmi eelarve on 26,6 miljonit eurot, mida kaasrahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist. Programm kestab kuni 31. augustini 2022.
Taotlemine
Toetust saavad taotleda Eesti äriregistrisse kantud ettevõtted. Ettevõttele vajaliku rakendusuuringu või tootearenduse tellib taotleja eelistatult Eesti teadus- ja arendusasutuselt. Taotluse temaatika peab olema seotud nutika spetsialiseerumise kasvuvaldkondadega, milleks on „Teadmistepõhine Eesti 2014–2020“ põhjal:
Toetuse määrad
Toetuse suurus on ühe projekti kohta 20 000 eurot kuni 2 miljonit eurot. Toetuse määr sõltub taotleja suurusest ja toetatava tegevuse liigist (rakendusuuring või tootearendus).
Benno Richard Ottow
Benno Richard Ottow (14. mai 1884 Kärdla – 29. mai 1975 Stockholm) oli baltisakslasest Eesti arstiteadlane, günekoloog, meditsiini- ja teadusloolane.
Elulugu
Richard August Eduard Ottowi poeg. Lõpetas 1910 Tartu Ülikooli, 1912–1913 täiendas end Saksamaal, meditsiinidoktor (1920, TÜ), väitekiri "Die Geburt als Komplikation des Status epilepticus, dargestellt auf Grundlage der Nervenphysiologie des gebärenden Uterus". Sõjaväearst Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1919 TÜ Naistekliiniku assistent, aastast 1921 eradotsent günekoloogias ja uroloogias. Lahkus Tartu Ülikoolist 1925, töötas Leipzigi ja Kieli ülikooli naistekliinikutes, oli 1931 Berliini ülikooli günekoloogiaprofessor, 1933–1945 Berliini Brandenburgi naistekliiniku peaarst. Osales hitlerliku Saksamaa (sund)steriliseerimispoliitika elluviimisel. Siirdus 1948 Rootsi, oli aastast 1953 Stockholmi Loodusmuuseumi teadur.
Teadustöö
Uurimusi raseduspatoloogiast, sünnitusabist, võrdlevast anatoomiast ja zooloogiast, embrüoloogiast, eugeenikast, füüsilisest antropoloogiast, arheoloogiast, ornitoloogiast, meditsiini ja teaduse ajaloost. Tõlkinud saksa keelde K. E. v. Baeri uurimuse imetajate munarakust (Über die Bildung des Eies des Säugetiere und des Menschen. Mit einer biographisch-geschichtlichen Einführung in Deutchen Sprache. Leipzig, 1927.) Üle 100 teadustrükise.
Ellen Key
Ellen Karolina Sofia Key (rootsi keeles [ˈkej]; 11. detsember 1849 – 25. aprill 1926) oli rootsi tõlkija, kriitik, pedagoog ja feminist, kes kirjutas palju perekonnaelu, eetika ja hariduse kohta.
Ta oli lapsekeskse hariduse ja vanemliku lähenemise varajane eestkõneleja. Ta on tuntud oma haridusalase raamatu "Barnets århundrade" (1900) poolest, mis tõlgiti inglise keelde ja ilmus 1909. aastal pealkirjaga "The Century of the Child" ("Lapse sajand").
Robert Adamson
Robert Adamson (16. mai 1928 Smolniki, Velikije Luki ringkond, Leningradi oblast, NSV Liit – 10. jaanuar 1995 Loksa) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta sündis aastal 1928 Smolnikis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Plissõ vallas Neveli rajoonis Pihkva oblastis) talupidajate perekonnas. Ta õppis aastatel 1937–1941 Smolniki algkoolis, aastatel 1944–1950 Põltsamaa Keskkoolis, aastatel 1950–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis ja aastatel 1953–1956 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (lõpetades selle ajalooõpetaja kutsega).
Ta töötas aastatel 1947–1950 Põltsamaa Keskkoolis majandusjuhatajana, aastatel 1952–1954 oli Loksa rajooni haridusosakonna juhataja ja aastatel 1954–1991 Loksa Keskkooli direktor.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik.