Tartu_ajalugu
Nõukogude okupatsioon 1940-1941
Sõjategevuses Eestis 1941. aastal jõudnud Pärnu-Emajõe joonele, peatasid sakslased pealetungi, et oodata järele Peipsi järvest ida pool liikuvaid väeosi. Taganev Punaarmee jättis Lõuna-Eesti maha ilma tõsisema vastupanuta, sakslaste edasitung peatati alles Emajõe – Matsalu lahe joonel ja juulis 1941 oli Tartu kaks nädalat rindelinn. 2. juulil pommitas Saksa lennuvägi esimest korda Raadi lennuvälja. Enne Saksa vägede pealetungi teostati kindlustustöid ja 3. juulil alustati tankitõrjekraavi ehk Jalaka liini rajamist Riia maantee ääres Räni aleviku lähedal, 4 kilomeetri kaugusel Tartust. Teise maailmasõja ajal rüüstasid Tartut taganevate Nõukogude vägede hävituspataljonid, Tartu vanglas tapeti 193 inimest, laibad visati kaevu. 7. juulil jõudsid Tartusse taanduvad Punaarmee väeosad, läbisid Tartu ja asusid kaitsele Emajõe põhjapoolsel kaldal. 9. juulil õhiti Tartu Kivisild, Ropka mõisas relva- ja laskemoonalaod, Riia tänava raudteesild ja Jänese raudteesild. Linnas algasid 10. juulil kokkupõrked partisanide ja miilitsate vahel, eestlased vabastasid Tartu lõunaosa ja Punaarmee 11. laskurkorpuse üksused jäid positsioonidele Emajõe põhjakaldal. Sõjategevuse käigus sai Tartu linn süütepommide ja tulekahjude läbi suuri purustusi. 10. juulil jõudis Võrust Tartusse sakslaste luuresalk, kes aga lahkus linnast sama päeva õhtul. 10. juulil õhiti Punaarmee poolt ka kahte linna jõekallast ühendanud Vabadussild ning õhtul avasid Punaarmee suurtükipatareid Tartu lõunapoolsele osale süüte- ja kildmürskudega tule ja linnas puhkesid esimesed tulekahjud. Punaarmee suurtükitule all ning puhkenud tulekahjus hävis kolmandik linnast, sh paljud arhitektuuriväärtused, nagu Maarja kirik, Tartu kaubahoov, klassitsistlikke eluhooneid, põlesid Ülikooli ja Lossi tänaval kümmekond hoonet, nende hulgas kohvik Ateen, kino Central. jne. 11. juulil süttis Riia tänava alguses, Kaluri ja Riia tänava nurgal villavabrik Estonia. Ülikooli ja Vallikraavi tänava nurgal põles kaks sõjaväeringkonna hoonet. Üheks Punaarmee patareide märklauaks oli ka Eksporttapamaja. ja süütemürskudest puhkes tulekahju A. Le Coq-i õllevabrikus Tähtvere tänaval, tuleroaks langes ka õllevabriku limonaaditehas. 12. juulil süttis süütemürskudest kalurikontor Emajõe ääres ja põles maani maha. Mürsud tabasid ka Aia tänav 46 Ülikooli instituutide hoone õuel paiknenud maja, Mellini erahaiglat Aia 36 (Aia ja Pepleri tänava nurgal), Kaitseliidu Tartu maleva maja ja selle kõrvalhooneid ning süütemürsk tabas Tartu Maarja kirikut. pisi|vasakul|[[Tartu Maarja kiriku varemed, 1941]] Puhkes tulekahju Tähe tänaval ja tuli levis sealt kiiresti edasi majadele Tähe, Lootuse, Pargi, Koidu ja Päeva tänavatele. Süütemürsud tabasid ka Eesti Lihaekspordi Eksporttapamaja. Tiigi tänava 43 juures tabas süütemürsk Whishawi linavabriku hooneid tuli levis edasi Tartu vaksali ja Tartu Maarja kiriku suunas ning peagi põlesid Kindral Põdra, Tiigi, J. Kuperjanovi, Veski ja Kastani tänavatele. Kokku põles Tartus korraga mitusada hoonet, mõned tänavad hävisid täielikult. Esimesed Saksa Wehrmachti rindeüksused jõudsid linna 12. juuli hommikul. 13. juulil jätkus Tartu lõunaosa pommitamine: Pandimaja, Eksporttapamaja, Tartu lauatehas, südalinnas tekkisid tulekahjud Ülikooli ja Kauba tänava nurgal, Õnne tänaval, Kalevi tänaval ja õhtul sai tabamuse Tartu Ülikooli võimla. 14. juulil kanti suurtükituli üle Toomemäele, ülikooli kliinikute piirkonda. Saksa suurtükitulest vastutulest tekkisid põlengud Tartu Pärmivabriku taga Pärna tänaval. 15. juulil tabas süütemürsk Tartu Turuhoonet, pärast tulekahjut jäid hoonest järele vaid seinad, põles Aedviljaühisuse veinitehas Puu tänaval ja tulekahjud tekkisid 3. linnajaos Ülejõel. Kõigepealt süttisid Majanduse Ühisuse laod Holmi tänaval, sealt kandus tuli edasi Põllutööriistade ja masinavabriku A-S. „Tegur" hoonetele. Põles kogu Holmi, Raekoja, Narva ja Kalaturu vaheline kvartal ning edasi kandus tuli Raekoja, Kalda ja Narva tänava vahelisele alale. 16. juulil tekkis tulekahju Soola ja Kaluri tänava ümbruses ning hävines Tartu linna elektrijaam Emajõe sadamas. 17. juulil jätkusid tulekahjud sadama piirkonnas ja maha põlesid Peipsi Jõelaevanduse hoone, Riigi metsatööstuse puuhoovi kontor jt. 18. juulil pommitati Tartu kesklinna, süütemürsust algas tulekahju Kauba tänaval majast nr 9, kust tuli levis sealt edasi Turu ja Aleksandri tänava poole. Suurtükitulest süttisid mitmed majad Uueturu tänaval ning tules oli kogu Turu, Uueturu, Aleksandri ja Riia tänava vaheline ala, samuti Uueturu, Kauba ja Aleksandri tänava vaheline ala. 20. juulil jätkusid linnas eelmisel õhtul alanud tulekahjud: süttis mürskudest Tartu Kaubahoov ja hoone põles täielikult maha. Põleng kandus Võidu tänavalt edasi Jaani ja Kitsa tänava piirkonda, põles Aia ja Kitsa tänava vaheline ala ning tuli kandus ka üle Aleksandri tänava, maha põlesid Tartu Maavalitsuse hoone ja Brunhofi apteek. Samuti süttis Suurturg 12 asunud a/s Kauba Pank maja. 25. juuli keskööst algas Punaarmee aktiivne suurtükituli Tartule, see kestis kuni koiduni, pärast mida Punaarmee väeosad taandusid rindejoonelt ning Saksa üksused ületasid mitmes kohas Emajõe.