cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andres Kollist
Teadustöö
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Eesti NSV Teaduste Akadeemia Eksperimentaalbioloogia Instituuti ja hiljem Keemia Instituuti, kus tegeles peamiselt merebioloogia uurimisega. 1981. aastal kaitses ta väitekirja ja sai keemiateaduste kandidaadi kraadi. Ta on saanud ELKNÜ teaduspreemia (1980. aastal, retsensendid Endel Lippmaa ja Viktor Palm) ja Eesti NSV teaduspreemia (1985. aastal, kollektiivi koosseisus).
Andres Kollist on avaldanud üle 50 teadusartikli, põhiliselt punavetikatest geelistuvate polügalaktaanide eraldamise, uurimise ja kasutamise kohta. Tema juhtimisel loodi Teaduste Akadeemia Keemia Instituudis geelistuvate polügalaktaanide uurimise töörühm, organiseeriti agaroosi katsetootmine ja töötati välja terve rida biosorbente valkude, nukleiinhapete ja polüsahhariidide uurimiseks ning fraktsioneerimiseks.
Ta on olnud Barentsi, Valge, Tšuktši, Ohhoota, Jaapani, Araali, Kaspia ja Musta mere, Läänemere ning Vaikse ookeani äärde teadusekspeditsioonide organiseerijaid. Kollist oli 1980. aastal Tšuktšimaale toimunud VI noorteadlaste kompleksekspeditsiooni ülem. 2000. aastatest alates on Kollist olnud kaasautor geelistuvate polügalaktaanide struktuuri käsitlevatele artiklitele.
Rómulo Gallegose auhind
Rahvusvaheline Rómulo Gallegose romaaniauhind ehk Rómulo Gallegose auhind (hispaania keeles Premio internacional de novela Rómulo Gallegos ehk Premio Rómulo Gallegos) on kirjandusauhind, mille asutas 6. augustil 1964 Venezuela president Raúl Leoni.
Andres Kollist
Teadustöö
Töötab alates 2003. aastast Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu direktorina ning on alates 2011. aastast Eesti teaduse infrastruktuuride teekaardi ühe objekti, Eesti mäluasutuste ühisotsingu portaali E-varamu eestvedaja.
Rómulo Gallegose auhind
Auhind on loodud Venezuela kirjaniku ja poliitiku Rómulo Gallegose auks, kes oli 1948. aastal ka Venezuela president. Auhinda antakse hispaania keeles kirjutatud teostele. Kuni 1987. aastani anti seda välja iga viie aasta järel, seejärel on seda antud üle aasta.
Auhinda annab välja Venezuela valitsus Rómulo Gallegose Ladina-Ameerika Uuringute Keskuse (Fundación Centro de Estudios Latinoamericanos Rómulo Gallegos) vahendusel. See antakse üle 2. augustil, Rómulo Gallegose sünniaastapäeval.
Andres Kollist
Ühiskondlik tegevus
1990. aastatel tegeles rahvastiku ja rände küsimustega.
Rómulo Gallegose auhind
Auhinna summa on 100 000 eurot.
2015. aasta laureaadi Pablo Montoya auhinnasumma väljamaksmine viibis, 2017. aastal auhinda majandusraskuste tõttu välja ei antud.
Andres Kollist
Ühiskondlik tegevus
Ta osales Eestimaa Rahvarinde, selle poliitiliste reformide toimkonna ja poliitilise analüüsi keskuse tegevuses.
1991. aastast kuulub Kollist Eesti Keskerakonda, olles selle asutajaliige. Ta on algatanud 1989. aastal immigratsiooniseaduse väljatöötamise.
Aastatel 1989–1993 oli Kollist esimese vabalt valitud Tallinna Linnavolikogu liige, volikogu migratsioonikomitee esimees ja eestseisuse liige. Aastatel 1990–1994 oli Andres Kollist Migratsiooniameti ning 1995–2000 Kodakondsus- ja Migratsiooniameti peadirektor. Ühtlasi oli ta Eesti Migratsioonifondi esimees. Alates septembrist 2008 on ta taas Tallinna Linnavolikogu liige. Aastatel 2008–2013 juhtis ta volikogu keskkonnakomisjoni, alates 2013. aastast juhib volikogu innovatsioonikomisjoni.
2009. aastast Sihtasutuse Tallinna Televisioon nõukogu liige.
1992. aastal juhtis ta Abhaasia eestlaste päästeoperatsioone. Osales 1990–93 Eesti – Nõukogude Liidu ja Eesti – Vene ning 1997–2000 Eesti – Euroopa Liidu läbirääkimistes. Aastatel 1990–2000 oli Euroopa Liidu Parlamentaarse Assamblee Migratsioonikomitee (CDMG) liige, aastatel 1996–2000 CDMG büroo liige. 1999. aasta lõpul esitas ta siseminister Jüri Mõisale Eesti ID-kaardi kontseptsiooni.
A. Kollist on avaldanud ajakirjanduses artikleid migratsiooni, rahvastikuprobleemide ja eestluse kohta (Postimees, Looming, Õpetajate Leht, Tegelikkuse Keskus, Eesti Päevaleht, Lennuk, Arvutid ja Andmetöötlus, Luup). Samuti avaldanud lühemaid või pikemaid artikleid raamatukogunduse teemadel.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 12 häält ning ei osutunud valituks.
Vastuolu
2001. aastal selgus, et Kollist oli sõlminud ebaseadusliku deposiitlepingu, mille kohaselt oli Migratsioonifondile jäänud laekumata 1,8 miljonit krooni. Ta tunnistas ennast süüdi ja vastavalt Tallinna Linnakohtu otsusele mõisteti talle karistuseks trahv 29 930 krooni.
28. jaanuaril 2002 asendus Mart Laari teine valitsus Siim Kallase valitsusega. Vahetus ka Migratsioonifondi juhtkond. Koostöös fondi uute juhtidega saavutas Andres Kollist kahe kuuga deposiitlepinguga laenatud 1,8 miljoni krooni suuruse laenusumma tagastamise koos intressidega Migratsioonifondile.
Töö raamatukogunduse alal
20. novembril 2003 valiti Andres Kollist Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu direktoriks. 2008. aastal valiti ta teiseks ametiajaks samale ametikohale tagasi. Raamatukogu direktorina kuulub ta Haridus- ja Teadusministeeriumi juures tegutseva Teadusraamatukogude Nõukogu koosseisu ja on selle esimees. 8. septembril 2009 valiti ta nõukogu esimeheks. Samuti kuulub ta raamatukogu direktorina mittetulundusühingu Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET) juhatusse. Tema osavõtul on saavutatud Eesti teadusraamatukogusid edendava meetme "Eesti e-varamu ja kogude säilitamine (esimene etapp)" kandmine Eesti teaduse infrastruktuuride teekaardile. 2016. aastal avati Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu e-teadusraamatukogu ETERA (www.etera.ee) ja Eesti mäluasutuste ühisotsingu portaal E-varamu (www.e-varamu.ee).
Muud töökohad
2000–2001 oli Andres Kollist Audentese Kõrgema Ärikooli rektor, 2001 professor. 2002–2003 oli ta Eesti Informaatikakeskuse direktori asetäitja ja tegeles andmevahetuskihi X-tee arendamisega. 2004. aastast on ta Tallinna Ülikooli senati liige, aastast 2006 senati majanduskomisjoni esimees. 2006. aastal kandideeris ta koos Rein Rauaga Tallinna Ülikooli rektoriks.
Eluloolist
Elektriinsener, õppejõud ja riigiteenistuja Johannes Theodor Kollist on Andres Kollisti isapoolne vanaisa, zooloog ja hüdrobioloog Heinrich Riikoja on tema emapoolne vanaisa, metsateadlane Peeter Kollist isa, biokeemik Hannes Kollist poeg, bioloog Triin Vahisalu tütar ja bioloog Katri Ling õde. Kollisti vanaisad Johannes Theodor Kollist ja Hendrik Riikoja osalesid Vabadussõjas. Kollist on tuntud ka kunstikollektsionäärina.
Dirt 3
"Dirt 3" on võidusõidu rallimäng, mis on välja töötatud ja avaldatud mängu ettevõtte Codemasters poolt. See on kaheksas mäng sarjast "Colin McRae Rally".
2011. aasta septembris lekitas veebileht AMD promo 3 miljon "Dirt 3: Complete Edition" mänguvõtit Steami platvormile.
Mäng
Muude uute funktsioonide hulka kuulub Hardcore mode, mis piirab mängijad ainult näha rooli tagant (tuntud kui "head cam"), sõitja abistavad elemendid puuduvad, kas vihm või lumi sajab. Mängust saadud klippe on võimalik üles laadida otse YouTube'i.
Vastuvõtt
IGN andis mängule hinde 8,5 ja Editor's Choice auhinna, kiites mängu ja selle internetifunktsioone, samal ajal kritiseerides mõningaid mängu tegijate valikuid. GameTrailers andis mängule hinde 9,2, kiites mängu ja mängu esitamist, kuigi nad kritiseerisid mängus olevat YouTube'i funktsionaalsust. GamesRadar andis mängule hinde 9/10 ja kiitis mängu laitmatut olekut, kuid märkis, et mängu esitus oli natuke madalam eelmiste mängudega võrreldes. Official Xbox Magazine andis mängule hinde 8,5/10, kiites mängu autode disaini ja juhitavust, samal ajal kritiseerides dünaamilisuse puudumist pinnavormides ja nõrku sotsiaalseid funktsioone.
11. novembril 2016 esitati Humble Bundle promo, kus oli võimalik saada "DiRT 3: Complete Editioni" mänguvõti tasuta Steami platvormile.
Kurenurme raudteepeatus
pisi|Kurenurme raudteemaja Kurenurme raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Sõmerpalu vallas Kurenurme külas. Pärast kohalike omavalitsuste haldusreformi jääb peatus Võru valda.
Läbi Kurenurme kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Kurenurme pooljaam rajati 1924. aastal, avamise ajal jäi see Vaabina valda. Reisirongid sõitsid läbi Kurenurme (liinil Valga–Veski) kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Kurenurme raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.
Kurenurme raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Vaabina raudteepeatus ja järgnes Sõmerpalu raudteejaam.
Ain Saviauk
Ain Saviauk (sündinud 10. oktoobril 1964 Põltsamaal) on vabakutseline lavastaja ja endine Põltsamaa linnapea.
Ta on lõpetanud Põltsamaa Keskkooli, Tehnikakool nr 2 Tallinnas ja 1992. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse eriala.
Andurisulandus
Andurisulandus (ingl Sensor fusion) on andurite andmete kombineerimine, et parandada nende andmete täpsust, mahtu või õigust.
Ain Saviauk
Ta oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnapea.
Andurisulandus
Kasutus
Andurisulandust kasutatakse tänapäeval paljudes tehnoloogiavaldkondades, kus on tarvis saada täpset infot mingi objekti kohta, kui kasutada on samal ajal mitme eri või sama tüüpi anduri andmed.
Ain Saviauk
2003. aasta Riigikogu valimised
Ta kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel 9. valimisringkonnas (Jõgeva ja Tartu maakond) Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Eesti Leedulaste Ühendus
Eesti Leedulaste Ühendus on Eesti leedulaste organisatsioon. Selts loodi 6. detsembril 1980 Tallinnas nimega Eesti Leedulaste Selts, juriidiliseks isikuks sai selts 6. detsembril 1988.
Andurisulandus
Kasutus
Autonoomsed ehk isejuhtivad sõidukid nagu isesõitev auto või isesõitvad droonid kasutavad andurisulandust suures ulatuses. Erinevalt inimese nägemisest, mis suudab eri oludes kohaneda, on isejuhtivates sõidukites kasutusel andurid teiste masinate, teede ja takistuste identifitseerimiseks. Nende andurite kvaliteet ja hulk sõltub masina kasutuskeskkonnast. Labori tingimustes võib piisata kaamerast ja pöördkooderist, aga isesõitval autol võib teel vaja minna nii lidarit, tavalisi kaameraid, ultraheliandurit ja tehisnärvivõrku. Andurisulandus laseks siis näiteks vihmas toetuda rohkem kaamera andmetele kui lidari andmetele, sest viimase töö on vihmapiiskade tõttu rohkem häiritud.
Eesti Leedulaste Ühendus
10. märtsil 1990 nimetati selts ümber Eesti Leedulaste Ühenduseks (leedu keeles Estijos Lietuvių Bendruomenė).
Andurisulandus
Kasutus
Droon võib kombineerida GPS-i koha paigutuse ta enda inertsiaalanduri paigutuse kaamerapildiga, et oma asukohta mitte kaotada ja teada seda palju täpsemalt, kui ainult GPS-i kasutades.
Eesti Leedulaste Ühendus
1990. aastast on ühendus Ülemaailmse Leedulaste Ühenduse liige (leedu keeles Pasaulio lietuvių bendruomenė).
Yves Rosseel
Yves Rosseel on Belgia Genti Ülikooli psühholoogia ja haridusteaduste teaduskonna andmeanalüüsi osakonna kaasprofessor. Tema peamisteks uurimishuvideks on aju piltdiagnostika andmete analüüs, seotus ja põhjuslikkus, ja struktuurivõrrandite modelleerimine. Ta on loonud ja haldab R-i vabavaralist lisapaketti lavaan, mis võimaldab struktuurivõrrandite modelleerimist. Lavaan on lühendatud versioon sõnadest latent variable analysis.
Eesti Leedulaste Ühendus
Seltsi esimees oli 1995. aastani kunstiteadlane Milda Marija Trinskytė. Seejärel sai seltsi esimeheks tõlkija ja filoloog Cecilija-Rasa Unt. 2017. aastast on ühenduse esimees Vaidas Matulaitis
Andurisulandus
Kasutus
Liikluse olukorda saab ennustada kasutades ainult kaamerat ja mikrofoni. Selline lahendus on lihtne ja kasutades nende kahe andurisulandust saab piisavalt infot, et ennustada liikluse olukorda mitmes ummikufaasis. Selline sulandust kasutav lahendus pakub paremaid tulemusi kui pakuvad üksikandurite põhjal tehtavad otsused.
Yves Rosseel
Seos Eestiga
Aprillis 2015 viis Yves Rosseel käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikooli raames läbi kolmepäevase kursuse struktuurivõrrandite modelleerimist (ingl. k. structural equation modeling ehk SEM) R-i lisapaketti lavaan kasutades.
Andurisulandus
Kasutus
Liikumise ja tervise näitajaid on vaja jälgida mitmesuguste anduritega, näiteks güroskoobi, kiirendusanduri ja magnetomeetriga. Lisaks on südame või pulsi mõõtmiseks vaja mõõta mitut muud näitajat, sest otsene mõõtmine ei pruugi olla alati võimalik.
Andurisulanduse tüübid
Andurisulandust saab liigitada mitmeti. Üks viis on eristada tsentraliseeritud ja mitte tsentraliseeritud sulandust. Tsentraliseeritud viitab sellele kus sulandus toimub, ehk kas andmed saadetakse mujale kokku töötlemiseks või toimub töötlus iga anduri tasemel individuaalselt. Selle lähenemise kasulikud küljed on modulaarsus ja laiendatavus, aga samas kaasneb sellega andmete hulga suurenemine. Tsentraalsel lähenemisel on üks keskne moodul, mille töö on kõikide andurite andmete töötlemine. Nende kahe viisi kombineerimine annab tihtipeale parimaid tulemusi keerulistes süsteemides. Selline hierarhiline lähenemine seisneb keskses planeerijas, mis kontrollib alamate mitte tsentraliseeritud anduritest koosnevate üksuste tööd.
Andurisulandus ei nõua, et andurid oleks sama liiki. Saab eristada kas andureid kasutatakse rivaalitsevalt või komplementaarselt. Rivaalitsevalt saab mitu homogeenset andurit parandada tulemuse täpsust, kindlust, ja andurite liiasus kaitseb rikete korral täieliku andmekadu eest. Komplementaarses seadistuses sulandatakse mitme anduri andmed, et ühtede tugevate külgedega siluda teiste nõrkusi.
Teine liigitus on andurite sisendandmete tüübi järgi. Need andurisulanduse tasemed on arendatud andmesulanduse tasemetest. Esimene selline taseme süsteem pandi paika aastal 1985. Tänapäevased kõige rohkem kasutatud tasemed grupeerivad andurisulanduse tüübid selle järgi mis tüüpi andmeid neile sisendatakse.
Algoritmid
Andurisulanduse eelduseks on sissetulevate andmete sulandamine, ehk ühendamine, ja kooskõlastus. Selleks on mitu meetodit ja rohkesti algoritme. Neist populaarsemad on järgmised:
Kalmani filter
Kalmani filter on keerulisem lahendus kui komplementaarne, aga pakub väiksemat vea määra ja täpsemat tulemust, sest saab kasutada rohkemate muutujatega ja kasutab kõike sisse saavat infot.
Konvolutsiooniline närvivõrk
Sama võib ka öelda inimese aju kohta. Närvivõrk on modelleeritud bioloogilise närvivõrguga sarnaselt. Inimene saab kogu aeg välismaailmast tohutult andmeid, mis tuleb sulandada kokku teadlikuks keskkonna tajumiseks. Näiteks autos raamatut lugedes võib minna süda pahaks, sest sisekõrvas olev andur annab infot, et toimub liikumine, aga silmad näevad paigal olevat teksti. Sel juhul ei suuda aju eri allikatest saadavaid andmeid tasakaalustatult sulandada.
Victoria (Suurbritannia kuninglik printsess)
pisi|Saksa leskkeisrinna Victoria koos oma ema, Ühendkuningriigi kuninganna [[Victoria (Suurbritannia kuninganna)|Victoriaga, kes hoiab käte vahel lahkunud Friedrich III fotot (1889)]] Victoria (Victoria Adelaide Mary Louisa; saksapäraselt Victoria Adelaide Marie Luise; 21. november 1840 Buckinghami palee – 5. august 1901 Friedrichshofi loss) oli abielu tõttu Friedrich III-ga 1888. aastal 99 päeva Saksa keisrinna ja Preisimaa kuninganna – oma kõrivähki põdeva abikaasa troonile asumisest kuni tolle surmani. Naist nimetati laialdaselt hüüdnimega Kaiserin Friedrich.
Põlvnemine
Ta oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna Victoria ja prints Alberti esiklaps, kellele määrati aasta pärast sündi tiitel "kuninglik printsess" (Princess Royal). Peaaegu täielikult on säilinud Victoria kirjavahetus vanematega: katalogiseeritud on 3777 kuninganna Victoria kirja tütrele ja umbes 4000 tütre kirja emale.
Järeltulijad
Ta sünnitas abikaasale Berliini ja Potsdami kuninglikes paleedes 8 last:
Eicēni
Eicēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Eicēni asub valla keskosas. Küla jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.
Anna Rudolf
Anna Rudolf (sündinud 12. novembril 1987 Miskolcis) on ungari maletaja ja malekommentaator, naiste suurmeister (2008).
Rudolf on kolmekordne Ungari malemeister (2008, 2010, 2011). Ta on mänginud Ungari naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2008–2012) ja neljadel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2009–2015).
Ta sai FIDE-lt 2005. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2008. aastal naiste suurmeistri ja 2015. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Fraktuur
Fraktuur on gooti kirjade hulka kuuluv hiline kirjastiil, mis kujunes välja 16. sajandil Saksamaal ja oli trükikirjana kasutusel peamiselt Põhja-Euroopas (sh Eestis ja Lätis), eriti Saksa kultuuripiirkonnas 19.–20. sajandini. Fraktuuri iseloomustavad rombikujulised postiotsad ja ümarvormid, mille kaare üks pool on ümar, teine murtud.
Fultoni maakond
Fultoni maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Fraktuur
Välislingid
[https://www.typolexikon.de/fraktur-schrift/ Fraktur. - Typolexikon 2001]
Pressraud (perekonnanimi)
Pressraud on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pressraud (Presraud) on pandud Sipa mõisavallas Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Lehari, Paas, Paasoja ja Uussalu. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Plaksumais
pisi|Söömiseks küps plaksumais pisi|Lõhkemata maisiterad Plaksumais ehk popkorn ehk paukmais ehk paismais on erilist sorti maisi st (Zea mays var. everta) valmistatav toiduaine.
Maisiteradel on kõva kinnine kest ja tihe tärkliserohke sisu. Kuumutamisel tõuseb kesta sees rõhk, mis paneb selle plahvatama. Sisu paisub pehmeks ja õhuliseks.
Plaksumaisi saab kodus valmistada kaanega potis lahtistest teradest, lisades soovi järgi õli ja maitseaineid, näiteks suhkrut, soola või pipart, või tööstuslikult ette valmistatud kinnises pakendis teradest mikrolaineahjus. Poest saab osta ka valmis ja maitsestatud plaksumaisi.
Plaksumaisi müüakse paljudes kinodes suupisteks filmivaatamise kõrvale.
pisi|left|400px|Maisitera kesta lõhkemine
DeKalbi maakond (Georgia)
pisi|Vana DeKalbi maakonna kohtumaja Decaturis DeKalbi maakond (DeKalb County) on maakond USA-s Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Decatur ja suurim linn Atlanta.
Maakonna pindala on 702 km², millest 7 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 691 893. Aastal 2000 oli elanike arv 665 865.
Ajalugu
DeKalbi maakond moodustati 9. detsembril 1822. aastal Henry, Gwinnetti ja Fayette'i maakonna osadest 56. Georgia maakonnana. Maakond sai nime Saksa sõduri Johann de Kalbi järgi.
Kuld-pruunsamblik
Samblik kasvab ka Eestis.
Aloe succotrina
pisi|Õitsev taim looduslikus kasvukohas Aloe succotrina on aaloe perekonda kuuluv taimeliik, Kaplinna ning Lääne-Kapimaa provintsi edelanurga endeem.
Levik
pisi|[[Lääne-Kapimaa provintsi kaart, kus Aloe succotrina levila on märgitud sinisega]] Taim kasvab pärismaisena Kapi poolsaarel kuni Mossel Bayni idas. See aaloeliik on tavaline poolsaare liivakivi-fynbos'is, kus ta kasvab tavaliselt kõrgel kaljuseintel ja kõrgetel kaljudel, kuhu sesoonsed tulekahjud ei ulatu.
See on aaloede ja nende lähisugulaste seas üks vähestest fynbos'is kasvavatest liikidest (teised on voldiline aaloe ja Aloiampelos commixta Laudmäel) ja üks vähestest Kaplinnas pärismaistest liikidest (teised on Aloiampelos commixta ja seebilill-aaloe).
Nomenklatuur
Liigiepiteet succotrina (naissugu sõnast succotrinus) tähendab 'Sokotraga seonduv' ning on pandud sellepärast, et taime kodumaaks peeti Sokotrat, või siis on see tuletatud sõnadest succus 'mahl' ja citrinus 'sidrunkollane', sest selle lehtede mahl on sidrunkollane.
Liigi autor on Carlo Allioni.
Välimus ja ehitus
pisi|Illustratsioon raamatust "[[Köhler's Medizinalpfanzen"]]
Vegetatiivsed tunnused
Aloe succotrina on tüvega või mõnikord peaaegu tüveta, lihtne või aluselt ja selle kohalt harunev. Püstine või roomav tüvi kasvav kuni 2 m pikkuseks ja selle läbimõõt on 15 cm.
Lantsetjad lehed kasvavad tihedates kodarikes. Surnud lehed jäävad tüve külge.
Lielmaņi
Lielmaņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Küla asub valla keskosas. Lielmaņi põhjaserva jääb muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olev Jaunītese keskaegne kalmistu.
Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.
Hermani külanõukogu
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandi maakonnas Imavere vallas. Külanõukogu keskus asus Hermani asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hermanni külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Hermanni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Imavere külanõukoguga.
Jaki keel
Jaki keel on Mehhikos Sonora osariigis ja vähesel määral ka sellega piirneval alal USAs Arizonas räägitav keel, mis kuulub jutoasteegi keelkonda.
2010. aastal rääkis jaki keelt Mehhikos 17 546 inimest ja USAs umbes 430.
Fonoloogia
Jaki keeles on 5 vokaalfoneemi ja 17 konsonantfoneemi.
Romeo ja Julia
"Romeo ja Julia" (inglise keeles "Romeo and Juliet"; pika pealkirjaga "The Most Excellent and Lamentable Tragedy of Romeo and Juliet") on William Shakespeare'i näidend. Näidendi esimene autorikinnituseta kvartväljaanne ilmus 1597. aastal ning teine autorikinnitusega mahukam kvartväljaanne 1599. aastal. Kolmas trükiversioon teosest ilmus 1632. aastal, kui valmis Shakespeare’i esimene lavateoste kogu foolio näol. "Romeo ja Julia" ehk tragöödia noortest armunutest oli Shakespeare’i kümnes näidend, mis pärineb tema kolme-osalise loominguperioodi esimesest etapist. pisi|1597. aasta väljaande tiiteleht
Näidendi idee
On teada, et Shakespeare laenas "Romeo ja Julia" temaatika ja loo Arthur Brooke’i poeemist  "The Tragical History of Romeus and Juliet", mis oli avaldatud juba kaks aastat enne Shakespeare’i sündi 1562. aastal. Brooke’i poeem põhines omakorda prantsuse kirjaniku Boaistuau’ tõlkel itaalia kirjaniku Bandello jutustusest. "Romeo ja Julia" ei ole teada-olevalt tõestisündinud lugu, kuid siiski elasid 13. sajandil Veronas Montecchide ja Cremonas Capulettide perekond, kelle vahel olid poliitilised tülid, mis kajastus ka Dante "Purgatooriumi" kuuendas laulus. Shakespeare’i-aegsetele kirjanikele oligi aga kombeks laenata ideid ja temaatikat erinevatest tekstidest, kuna tollel ajal autoriõigusi ei eksisteerinud ning kõik oli vabakasutuses. Seega ei olnud Shakespeare "Romeo ja Julia" puhul originaal teema loojaks, kuid siiski kirjutatud tragöödia autoriks. pisi|1599. aasta trükise tiitelleht
Sisukokkuvõte
"Romeo ja Julia" on lugu kahest 16. sajandil Itaalias Veronas elanud perest. Montecchid ja Capulettid olid juba ammu vaenujalal ning iga väiksemgi sõnavahetus isegi perekondade teenrite vahel viis tülini.
Julia nõbu Tybalt võitleb Romeo sõbra Mercutioga, kes hukkub, ning suurest vihast tapab Romeo Tybalti. Tapmise tagajärjena saadetakse Romeo Veronast igaveseks välja. Lorenzo soovitab Romeol veeta öö Juliaga ning siis Veronast lahkuda ja oodata, kuni Julia talle järele saab minna, et koos uut elu alustada.
Capuletti tahab, et Julia võimalikult ruttu abielluks Verona valitseja sugulase Parisega ning tüdrukul ei jää muud üle, kui lavastada oma surm. Julia joob Lorenzo antud rohtu, mis uinutab ta justkui surmaunne, kuid vaid 42 tunniks. Lorenzo saadab Romeole sõnumi, et ta Juliale Capulettide hauakambrisse järele läheks ning temaga Veronast lahkuks. Romeoni jõuab aga ainult sõnum Julia surmast ning noormees ostab mürki, et endalt armastatu laiba kõrval elu võtta. Romeo võitleb hauakambri juures Parisega ning tapab nii oma vastase kui ka Julia kõrval lamades iseenda. Julia ärkab unest ning enda kõrval surnud Romeot nähes, teeb ta pistodaga enesetapu. Kogu traagika tulemusena lepivad Montecchid ja Capulettid ära ning leinavad kadunuid.
Tegelased
Shakespeare’i karakteritele on omane kaasahaaravus, mis tuleneb nende humanistlikust eluvaatest, millega on kerge samastuda, kuid olulist rolli mängivad ka nende mitmetahulisus ja sügavus, mida ilmestavad lavalisus ja väljendusrikas värsikeel.
Romeo kui peategelase põhimotiivideks saab tuua kirgliku armastuse ning ülekeevad tunded, mis olid tema kõigi tegude ajendiks. Noormehe õidepuhkev armastus liidab ta Juliaga ning viha ja meeleheide viivad ta mõrva ning enesetapuni. Romeo karakterit iseloomustab emotsionaalsus, truudus ja poeetilisus.
Julia kui karakteri olulisemaks motiiviks saab tuua tema transformatsiooni tüdrukust naiseks. Olgugi et Julia on 13-aastane, peab ta abielluma ning iseseisvat elu alustama. Neiu küpsust kinnitavad tema julged valikud, nagu abielu Romeoga, kuid samas noormehele pagendusse mittejärgnemine ning tõeline armastus, mille nimel ta ka surma valib.
Capuletti ja Montecchi on küll loo seisukohast üksteisele vastanduvad, kuid karakterite poolest sarnased tegelased. Mõlemad on rikkad perepead, kelle meelekindlus ei luba neil teineteisega ära leppida.
Vend Lorenzo on loo ainuke religioosne tegelane, kelle abi noortele armunutele võimaldab kogu tegevuse. Lorenzo on kujutatud igati abivalimis mentorina, kes väärtustab armastust, kuid on kohati vaimuliku seisukohast vaadatuna ebarealistliku tegutsemisviisiga.
Tybalt on Julia nõbu, kes on Capuletti silmis väga ustav ja üllas. Iseloomu poolest on Tybalt tormakas, kergelt ärrituv, raevukas ning alati võitlusvalmis. Tema varjamatu viha Montecchide vastu põhjustabki võitluse, kus ta tapab Mercutio ning peab ka ise Romeo käe läbi surema.
Julia amm hoolitses Julia eest juba imikust saati ning on ühtlasi ka neiu ainuke sõber. Ta on Julia ainuke usaldusisik, kes on teadlik neiu armastusest Romeo vastu ning aitab seda ka varjata.
Mercutio on Romeo ustav sõber ja kaaslane, kes on iseloomult lõbus ja mänguline, kuid samas tema keerukas sõnakasutus viitab haritusele ja kõrgele päritolule. Romeo armastuse üle nalja visates üritab Mercutio sõpra hullutavast armupimedusest päästa.
Huvitavad faktid
Kogu teose tegevus toimub nelja kuni kuue päeva jooksul ehk väga lühikese aja vältel, millega Shakespeare kujutas paralleeli nooruse ja aja vahel.
Algselt mängisid Juliat mehed, enamasti noored poisid, kuna naistel ei olnud lubatud teatris esineda kuni 17. sajandi teise pooleni. pisi|Julia maja Veronas Veronas asub turistimagnetiks saanud Julia maja, kus väidetavalt loo tegevus toimus. Tegelikult on tegu siiski väljamõeldud looga, millel võib küll olla tõsieluline läte, kuid realistlikku tõetruudust kinnitada siiski ei saa. Sellest hoolimata külastavad paljud inimesed seda maja, kes kleebivad seinale kirju ning katsuvad maja juures seisva Julia kuju paremat rinda, et tagada õnne oma armuelus. Maja küljes on ka rõdu, kus Julia Romeo esimest armastusavaldust kuulis. Kui aga maja ise on pärit 13. sajandist, siis rõdu on selle lisatud alles 20. sajandil, mis kinnitab, et Julia ei ole seal kunagi seisnud.
Surnud 16. oktoobril
Siin loetletakse 16. oktoobril surnud tuntud isikuid.
John Ford
pisi|John Ford (1946) John Ford (1. veebruar 1894 Cape Elizabeth, Maine – 31. august 1973 Palm Desert, California) oli USA filmilavastaja, kelle karjäär kestis aastatel 1913–1971.
Ford sisenes filmitööstusse varsti pärast keskkooli lõpetamist. Selle juures oli talle abiks tema vanem vend Francis Ford, kes oli Universal Studiosi üks juhtivaid lavastajaid. Pärast töötamist näitleja, lavastaja abilise ja dublandina – sageli oma venna heaks – andis Universal 1917. aastal ka Johnile ise lavastajana kätt proovida. Ta tegi alguses lühifilme, kuid üsna ruttu läks ta üle mängufilmidele. Tema esimestes mängufilmides mängis peaosas Harry Carey. 1920. aastal lahkus Ford Universalist ja alustas Fox Film Corporationiga.
Ta lavastas karjääri jooksul vesterne, sealhulgas filmid "Postitõld" ("Stagecoach"; 1939), "Otsijad" ("The Searchers"; 1956) ja "Mees, kes tulistas Liberty Valance'i" ("The Man Who Shot Liberty Valance"; 1962), ning 20. sajandi Ameerika romaanide filmiversioone, sealhulgas "Vihakobarad" ("The Grapes of Wrath"; 1940).
Ta on parima lavastaja kategoorias enim Oscareid võitnud filmilavastaja ajaloos – kokku neli auhinda. Ta võitis Oscari filmidega "Informaator" ("The Informer"; 1935), "Vihakobarad" ("The Grapes of Wrath"; 1940), "Kui roheline oli minu org" ("How Green Was My Valley"; 1941) ja "Vaikne mees" ("The Quiet Man"; 1952).
Paljud on Fordi pidanud oma põlvkonna kõige tähtsamaks ja mõjumaks filmitegijaks. Ingmar Bergman nimetas teda kõigi aegade parimaks filmilavastajaks, samuti hindas Orson Welles teda väga kõrgelt. 1960. aastal sai Ford Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 1973. aastal tunnustati Fordi Presidendi Vabadusmedaliga. Samal aastal sai pälvis ta esimesena Ameerika Filmiinstituudi Elutööauhinna.
Tollipunkt
Tollipunkt on tolli asutus, kus viiakse läbi tollikontrolli. Tollipunkt asub enamasti piiripunkti juures.
Eesti endisi tollipunkte: Ikla tollipunkt.
Täielik mäluvahetus
"Täielik mäluvahetus" (inglise keeles "Total Recall") on mitme teose pealkiri:
Uussalu (perekonnanimi)
Uussalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Uussalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Drong, Husen, Neidov, Nigulas, Podgornõi, Pressraud, Ulman, Usberg, Uuesson, Uusenberg, Uusler, Uusmann ja Uutmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Uussalu Eestis 16 mehel ja 17 naisel.
Hiiekõnnu külanõukogu
Hiiekõnnu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Hiiekõnnu külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Lelle vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu I külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hiiekõnnu külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.
1954 juunis Hiiekõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rapla rajooni Kehtna külanõukoguga.
Toitlusministeerium
Toitlus(tus)ministeerium oli Eesti ministeerium, mis tegutses 1918–1921.
Vabariigi tasemel toitlusolukorra reguleerimiseks rajati kõrgem toitlusasutus toitlusministeeriumi toitlusosakonna näol; kohapeal vastutasid rahva toitmise eest linnade, valdade ja maakondade omavalitsused, mille juurde asutati toitlusosakonnad.
Eesti Ajutise Valitsuse Maanõukogu (Maapäev) 24. novembri 1918. aasta otsusega lahutati Põllutöö- ja Toitlusministeerium Põllutööministeeriumiks ja Toitlusministeeriumiks. Põllutööministriks määrati Otto Strandmann ja toitlusministriks Jaan Raamot. 27. novembril loodud Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuse koosseisus oli eraldatud esimest korda toitlusministeerium põllutööministeeriumist.
Stala & SO.
Stala & SO. on meloodilist rock 'i viljelev Soome ansambel.
Bänd on asutatud 1997. aastal ning selle juhtfiguur on laulja Stala ehk Sampsa Astala, kes laulukirjutaja ja produtsendina on teinud koostööd paljude artistidega. Algselt oli bändi nimeks So., aga kuna bändi laulja Stala plaanis ka omanimelist sooloalbumit, aga muusikat tegev bänd oleks sama olnud, saigi bändi nimeks 2010. aastal Stala & So.
Stala & So. Eurovisionil
2011. aastal osales bänd ka Soome Eurovisiooni eelvoorus "Euroviisut" looga "Pamela". Bänd esines 3. poolfinaalis 28. jaanuaril, kus sai edasi ka 12. veebruaril toimuvale finaali Turu linnas. Sealt aga edasi superfinaali ehk kolme parema sekka ei pääsetud. "Üks meie sõber kuulis lugu ja soovitas osaleda avalikul konkursil. Osalejaid oli kokku 270 ja nende seast pääsesid lood poolfinaali. Üllatuseks olime me üks nendest," ütlesid Sami J. ja Stala bändist. Viimased on koos õppinud ka Orimattilas muusikatehnoloogiat.
Stala & So. (2011–)
2011. aasta veebruaris ilmus bändi esimene album It Is So., mis septembris ja oktoobris ilmus nii Jaapanis, Kagu-Aasias, Saksamaal ja Põhja-Ameerikas. 2011. aasta sügisel ilmus EP "Gimme Five" viie uue looga.
2012. aasta märtsis läks Stala & SO. Euroopa tuurile USA bändiga Vain ning esineti Suurbritannias, Saksamaal, Belgias, Rootsis ja Norras. Pärast Euroopa tuuri algas lugudde kirjutamine uue albumi jaoks ning sai alguse koostöö Ameerika produtsendiga Beau Hill. Uus album "Play Anohter Round" ilmus 2013. aasta veebruaris.
Koosseis
Praegu kuuluvad bändi koosseisu:
Allikad
Sampsa Astala (KitaStala) on Twitter[http://www.karkkilalainen.fi/Uutiset/Paikallisuutiset/Stala-SO.-bandi-euroviisuehdokkaana Stala & SO. -bändi euroviisuehdokkaana][http://www.levykauppax.fi/artist/stala_so/it_is_so/ Stala & So. : It Is So. – Levykauppa Äx]
DeKalbi maakond
DeKalbi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Centurion (tank)
pisi|Centurion tank Centurion oli Suurbritannia lahingutank teise maailmasõja järgsest perioodist.
Selle arendamist alustati 1943 ning tootmine algas 1945. Centurioni on laialdaselt peetud üheks edukaimaks teise maailmasõja järgseks tankiks ning seda toodeti veel 1960-ndatel.
Teine maailmasõda
See tank sai alguse 1943 aastal teises maailmasõjas kui britid tahtsid uut tanki kuna sakslaste 88mm oli väga suur oht, aga britid ei jõudnud Centurioni sõja ajaks valmis. Enne Centurioni ehitasid britid Cometi, mis aitas universaalse lahingutanki mõtet edasi anda.
Külm sõda
Centurion nägi esimest korda lahingut Korea sõjas 1950.aastal. Kui seda tanki olid Britid edasi arendanud hakkasid paljud riigid omale tellima neid tanke ja hakkasid ise tanke modifitseerima oma kasuks.
Tänapäev
Osad riigid ka tänapäeval kasutavad Centurioni modifitseeritud edasiarendusi või siis Centurioni tank kerest disainitud uusi tanke.
Fernando del Paso
Ta õppis Universidad Nacional Autónoma de Méxicos majandust.
Neliteist aastat töötas ta Londonis BBCs, seejärel Pariisis Radio France Internationalei juures. 1989–1992 oli ta Mehhiko peakonsul Pariisis.
1992. aastal naasis del Paso Mehhikosse ning sai Guadalajara Ülikooli Octavio Pazi nimelise Iberoameerika Raamatukogu direktoriks.
Alates 1996. aastast oli ta Mehhiko Colegio Nacionali liige.
Tropidoclonion
Tropidoclonion on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Tropidoclonion klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Neid võib kohata Ameerika Ühendriikides.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tropidoclonion lineatum seisuga 05.02.2014.
Linnar Looris
Linnar Looris (sündinud 21. augustil 1981 Viljandis) on eesti balletilavastaja ja endine balletitantsija.
Looris on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Balletikooli. Ta oli aastatel 2001–2005 Estonia (2003. aastast esitantsija) ja 2006–2007 Birminghami Kuningliku Balleti balletisolist. 2007. aastast on ta töötanud Ameerika Ühendriikides Houstoni Balletis, alates 2008. aastast solistina, 2011. aastast esitantsijana.
Alates 2019. aastast on Looris Eesti Rahvusballeti kunstiline juht.
Talumaja
pisi|[[Saarnaki laid|Saarnaki laiul asuv taluhoone]] Talumaja ehk maamaja on enamasti suur ühe- või kahekorruseline maja, mis asub maal.
Sõna maamaja viitab sellele, et tegemist on majaga, mille esimesel korrusel on elutoad ja lakas üks või mitu magamistuba. Tänapäeval kasutatakse maamaju hubaste suvilatena. Maamajad võivad olla nii ühepere- kui ka ridaelamud. Maamaju ehk suvekodusid tuntakse paljudel rahvastel erinevate nimetustega. Ameerika inglise keeles kasutatakse sõna cottage, samuti ka cabin, chalet ja camp, Soomes mökki, Rootsis stuga, Norras hytte, Slovakkias chalupa ja Venemaal datša.
Üldiselt
XIX sajandi maamajad on enamasti puitmaterjalist. Eestis on enamik talumaju tehtud palgist, mujal maailmas kasutati ka telliseid, vähesed neist ka hiljem kaetud armeeritud krohviga. Vanimatel rehielamutel ei olnud aknaid ega ka korstnaid, mistõttu maja siseseinad olid nõgised ja tahmased ning tuletegemise ajal paksult suitsu täis. Palkmajade nurgad on seotud tappidega, enamasti kalasabatappidega. Vundament maamajadel praktiliselt puudub. Maja seinte alla on paigaldatud suuremad paekivid ja ka maakivid, et maja karp ei oleks otseses kokkupuutes niiske maaga. Kasutati ka kruusa. Põrandad olid tehtud enamasti kivist või savist, paljudel juhtudel ka lihtsalt mullast. Palkide vahed tihendati hoolikalt sambla või takuga, et maja püsiks sooja ja tuulekindlam. Palgid immutati hülgerasvaga või kaeti vahaga. Katuste tegemiseks kasutati roogu või õlgesid, mis vene ajal kaeti eterniidiga. Hiljem lisandusid ka laastukatused. Talumaja on osa suurest majapidamisest. Nendel on reeglina suur õu ja lisaks ka erinevad abihooned, sealhulgas näiteks saun, ait, tall ja väljaehitatud kelder. Taluõuelt ei puudunud ka kaev, milleks oli tavaliselt kooguga kaev.
Ajalugu
Keskajal olid maamajad majapidamistöötajatel ja nende peredel.
Mõiste „maamaja“ tähendab eluruumi maja tiivaosas. Nõnda olid maamajad väiksemad talupoegade elamud (suuremaid majaüksuseid nimetati talunditeks). Selles varajases perioodis maamajade dokumentaalne viide tähendaks seda, et see ei ole eraldiseisev eluruum nagu tänapäeval vaid täiuslik talu ja õueala. Seega keskajal sõna „maamaja“ ei tähistanud mitte ainult eluruumi, vaid sisaldas eluruumi ja aita, lisaks tavaliselt ka tarastatud õueala või maatükki koos väravaga. Näiteid sellest võib leida 15. sajandi mõisahoonetest.
Hiljem sõna „maamaja“ võis tähistada majapidamises olevat ehitist, kõrvalhooneid ja põllumaa toetamist või metsa. Sõna „maamaja“ selles tähenduses võib tüüpiliselt sisaldada paar aakrit töödeldud maad. Alates 18. sajandist areng tööstuses viis kangasmajade ja kaevurite majade arenguni. Inglismaal ja Walesis ametlik tähendus maamajast on väike maja või eluase ilma maatükita, kuid algselt Elizabethi põhikirja alusel pidi maamaja olema ehitatud koos 4 aakri maaga. Traditsiooniliselt maamaja ja väikeettevõte omanik pidi tuntud olema kui maatööline. Aastate jooksul parlamendi tegude järgselt eemaldati maatööliselt õigused omada maa-ala. Vastavalt Hammondsile raamatus “The Village Laborer“ oli enne lisaakti maatööline, kes oli talunik koos maatükiga ja pärast akti oli talunik, kuid ilma maatükita.
Soome
Soome maamajad ehk mökki 'd on elumajad, kus enamasti viibitakse vaheaegadel või vabal ajal. Lõviosa neist on ehitatud palgist, aga tänapäeval kasutatakse ka muid ehitusviise. Majad asuvad enamasti jõe- või järveäärsel alal ning enamikul neist on ka saun. Soomes on tänapäeval umbes 475 000 maamaja.
Rootsi ja Norra
Rootsis on tänapäeval umbes 700 000 maamaja ehk stuga 't. Statistics Swedeni andmetel omab umbes 50% Rootsi elanikest maamaja. Suurem osa majadest asuvad rannikutel ja suurlinnade ümbrustes. Talude hinnad olenevad asukohast. Traditsioonilised Rootsi-Norra talumajad on lihtsad paneelmajad, mis on tehtud puidust. Iseloomulikuks jooneks on punane värv, mida tuntakse ka kui rootsipunane. Enamasti on majas 1–3 magamistuba ja väike vannituba. Ühendatud köögis ja elutoas on ka väike kivist kamin. Tänapäeval on moes väliterrassi juurdeehitus, millel on ümberringi klaasseinad ja õhuke katus.
Hiina
Traditsioonilisi maamaju võib leida Uute Alade rajoonist Hongkongis. Linnaelanikud soetavad endale ja veedavad seal suurema osa oma vaheaegadest ja suvest, et saada vahelduseks linna kärast ja mürast eemale. Enamik neist on 3-korruselised tellishooned, mille ülemistel korrustel on ka väljaehitatud rõdud. Enamasti on nendel majadel avatud katusega ala, kus saab einestada ja lõõgastuda.
Põhja-Ameerika
Põhja-Ameerikas kasutatakse sajandeid vanu talumajasid suvilatena, kus veeta vaheajad ja suveperiood. Maamajade omanikud üürivad tihti neid hooneid välja turistidele, et teenida sellega mingit tulu. Eri piirkondades suhtutakse maamajadesse erinevalt: on neid, kes teenivadki puhtalt tulu selle majaga ja on neid, kes käivad ise põhjas järveäärses suvilas puhkamas. Ida-Kanadas peetakse maamaja all silmas järve-, jõe- või ookeaniäärset hubast suvemaja. Põhjus, miks need on kunagi rajatud veekogude äärde, on lihtne. Nimelt saab seal hõlpsasti kalal käia ja merele minna. Tänapäeval hinnatakse veekogude äärseid paiku just seetõttu, et seal saab talviti uisutada/suusatada ja suvisel perioodil ujuda, purjetada või kanuuga matkata.
Lõuna-Aafrika
Elamud olid esialgselt ehitatud põllumeestele, nende sõpradele ja peredele. Väiksem osa maamajadest ehitati kaluritele lääne- ja lõunarannikul 18.–19. sajandil. Enamik majadest on ühekorruselised 2–4-toalised, millele on sisseehitatud ka pööning kola hoidmiseks. Western Cape'i alas on majadel rookatused ja kivist või savist seinad, mis olid valgendatud. Suurem osa säilinud Lõuna-Aafrika maamajadest on arvatud kultuuripärandiks.
Ulme (perekonnanimi)
Ulme on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ulme on pandud Järlepa mõisavallas Juuru kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ipoly
Ipoly (ungari keeles; slovaki keeles Ipeľ) on jõgi Slovakkias ja Ungaris, Doonau vasakpoolne lisajõgi.
Jõgi saab alguse Slovaki maagimäestikust.
Jõe pikkus on 197 km ja valgala pindala 5108 km². 140 km ulatuses on ta Slovakkia ja Ungari piirijõeks.
Jõe ääres asuvad Poltár, Kalinovo, Boľkovce, Szécsény, Balassagyarmat, Šahy, Pastovce, Salka, Szob jt asulad.
Elektrijaama tee
Elektrijaama tee on tänav Narvas Elektrijaama linnaosas.
Tänav saab alguse kohast, kus Rahu tänav ristub P. Kerese tänavaga, ja suundub esmalt lõunasse, kuid pöörab peatselt edelasse ja seejärel 2,3 km pärast läände. Tänav lõppeb linna piiril ja selle kogupikkus on 8,6 km.
Esimesel lõigul kulgeb tänav pärast Kadastiku tänavaga ristumist Kadastiku järve ja Väike-Kadastiku järve vahelt läbi, kus ristub ka Tiigi tänavaga. Järgmisel lõigul kulgeb tee võrgustikuna Balti soojuselektrijaama hoonete ümber, ületades ka elektrijaama juurdevoolukanali ja soojaveekanali, kuid möödudes Lühikesest kanalist. Viimases lõigus kulgeb tänav pikalt paralleelselt linnapiiriga.
Keine Sorgen Arena
Keine Sorgen Arena on jalgpallistaadion Austrias Ried im Innkreisis.
Põhiseaduse Assamblee
Põhiseaduse Assamblee (esialgse nimega Põhiseaduslik Assamblee ) oli taastatud Eesti Vabariigi uue põhiseaduse koostamiseks moodustatud esinduskogu.
Corki krahvkond
Krahvkonnas on 253 valda.
Põhiseaduse Assamblee
Assamblee koosseis kujundati 20. augustil 1991 vastuvõetud "Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest" alusel delegeerimise teel Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Eesti Kongressi liikmetest.
Corki krahvkond
Krahvkonna keskus ja suurim linn on Cork. Suuremad asulad on veel Carrigaline, Cobh, Mallow ja Midleton.
Põhiseaduse Assamblee
Assamblee koosseisu kujundamisel saavutasid Eesti Komitee ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu kompromissi: mõlemast esinduskogust tuli assamblee koosseisu valida ühepalju liikmeid – kolmkümmend.
Põhiseaduse Assamblee töötas seitse kuud, pidas 30 istungit ning töötas välja uue põhiseaduse ja selle rakendamise seaduse eelnõud. Põhiseaduse erinevate osade väljatöötamiseks moodustati seitse toimkonda, hiljem ka redaktsioonitoimkond ja rakendusseaduse väljatöötamise toimkond. Assamblee tuli esimeseks istungiks kokku 13. septembril 1991, viimane istung peeti 10. aprillil 1992.
Assamblee koostatud põhiseaduse kinnitas Eesti hääleõiguslik kodanikkond 28. juunil 1992 toimunud rahvahääletusel, see jõustus 3. juulil. Pärast ülesande täitmist läks Põhiseaduse Assamblee laiali.
Ajalugu
30. septembriks esitati assambleele neli põhiseaduse eelnõu, mille autorid olid justiitsminister Jüri Raidla juhitud töörühm, Jüri Adams, Ando Leps ja kuningriiklaste hulka kuuluv Kalle Kulbok. 3. oktoobril tegi Eesti Komitee ettepaneku võtta aluseks 1938. aasta põhiseadus. Lepsi projekt oli presidentaalne, tuginedes 1938. aasta põhiseadusele, Kulboki oma toetus 1920. aasta parlamentaarsele põhiseadusele. "Kulboki eelnõu põhiline erinevus oli selles, et riigi nimetust oli muudetud," meenutas Kork. "Eesti Vabariigi asemel oli lihtsalt Eesti, et edaspidi võimaldada ka monarhistlikku riigikorda." Napi häälteenamusega võeti aluseks Jüri Adamsi eelnõu. Lõpptulemust mõjutas suuresti ka Raidla töörühm, kes põhiseaduse koostamisel lõpuni ekspertidena kaasa töötas.
Toomas Korgi kinnitust mööda pakkus assamblee Eesti komitee tiib välja üha uusi sõnastusi eesmärgiga, et toonane Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Arnold Rüütel ei saaks presidendiks.
"Viimasel, 35. istungipäeval, kui sõnastasime ja kiitsime heaks pöördumise Eesti rahva poole, milles soovitati põhiseadus vastu võtta, oli kohal vaid 24 inimest – seega 40% PA-sse valituist," meenutas Toomas Kork.
Liikmed
Põhiseaduse Assamblee liikmed olid :
Siivi keel
Siivi keel on Egiptuses Siwa oaasis kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna berberi keelte idarühma. Kõnelejaid on umbes 20 000.
Siivi keelt on tugevalt mõjutanud Egiptuse araabia keel. See on ainuke säilinud Egiptuse berberite keel ja kõige idapoolsem berberi keel.
Siivi keel on kasutusel vaid kõnekeelena, seda ei kasutata hariduses ja meedias. Peaaegu kõik siivi keelt kõnelevad berberid õpivad varases lapsepõlves ka araabia keelt rääkima.
Rāmuļmuiža
Rāmuļmuiža (ka Rāmuļu muiža või Rāmuļi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Küla asub valla edelaosas Raganiņa ehk Rāmuļi järve põhjakaldal. Asula on tekkinud endise Rāmuļi mõisa keskuse juurde. Looduskaitse all on seal kasvavad Rāmuļi tammed.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Slaņķi
Slaņķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vaive vallas.
Kurd-kõrvsamblik
Kurd-kõrvsamblik  (Umbilicaria proboscidea) on samblikuliik.
Slaņķi
Küla asub valla lääneosas. Sellest läände jäävad Slaņķi tiigid. Sinna jääb Slaņķi bussipeatus.
Kurd-kõrvsamblik
Samblik kasvab ka Eestis.
Slaņķi
Aastal 2007 oli külas 38 elanikku.
Nikolajevsk Amuuri ääres
Nikolajevsk Amuuri ääres (vene keeles Николаевск-на-Амуре, kuni 1926. aastani Nikolajevsk) on linn Venemaal Habarovski krais, Nikolajevski rajooni halduskeskus. Linn asub Amuuri vasakul kaldal.
Linnas asub kaubasadam.
Asutati sõjalise tugipunktina 1850. aastal. 1856. aastal sai linnaõigused ja uueks nimeks Nikolajevsk. Praeguse nime sai Nikolajevsk Amuuri ääres 1926. aastal.
Kestust näitav määrus
Kestust näitav määrus on ajamäärus, mis näitab tegevusele kuluvat aega.
Eesti keel
Kestust näitavad määrused on lauses tegusõna vabad laiendid.
Kestust näitava määruse liigid
Kestust näitavaid määrusi on kolme liiki.
Sündmuse kestust näitav määrus
Sündmuse kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kaua?.
Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus
Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus vastab küsimusele kui pika ajaga?, kui pika aja vältel?.
Liisi sai kirjandi kolme tunniga valmis. Poole päevaga saime lilled istutatud. Mart jõudis Tartust kahe tunniga Tallinnasse. Esimese semestriga elab värske tudeng ülikooliellu sisse.
Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus
Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kauaks?.