cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Manivald Heinam
Põgenes Saksamaale 1944. aastal, teenis DP laagrites ja oli Lübeckis laagri kooli usuõpetaja. Läks 1950. aastal Kanadasse, oli Vancouveri ja Victoria eesti koguduse asutaja õpetaja 1950–1963. Lisaks pidas ta aastal 1953 teenistusi Dunsani ja Victoria koguduses saksa keeles ning Nanaimo koguduses inglise keeles.
Russian Roulette
Russian Roulette (inglise keeles vene rulett) on mitmete teoste pealkiri:
Voitsbergi ringkond
Voitsbergi ringkond (Bezirk Voitsberg) on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.
Carles Aleñá
pisi|Carles Aleñá 2017. aastal [[FC Barcelona reservmeeskonnas]] Carles Aleñá Castillo (sündinud 5. jaanuaril 1998 Matarós) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Getafe.
Voitsbergi ringkond
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Carles Aleñá
2005. aastal liitus ta Barcelona noorteakadeemiaga. Hooajal 2015/16 debüteeris ta Barcelona reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Barcelona põhimeeskonnas debüteeris Aleñá 30. novembril 2016 Hispaania karikamängus Hérculese vastu ja lõi selles mängus ka värava. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 2. aprillil 2017 mängus Granada vastu. Hooajal 2017/18 mängis ta põhiliselt vaid Barcelona reservmeeskonnas ning lõi Hispaania esiliigas 38 mänguga 11 väravat. Hooajal 2018/19 sai ta oluliselt enam mänguaega Barcelona põhimeeskonnas. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 2. detsembril 2018 mängus Villarreali vastu ja teise 23. aprillil 2019 mängus Deportivo Alavési vastu. Hooajal 2018/19 tuli ta Barcelonaga ka Hispaania meistriks. Järgmistel hooaegadel pääses Aleñá Barcelona põhikoosseisu, aga sai vähem mänguaega. Hooaja 2019/20 teises pooles oli ta Barcelonast laenul Real Betises.
2021. aasta jaanuaris läks ta Barcelonast hooaja lõpuni laenule Getafesse. Sama aasta juulis sõlmis ta Getafega püsiva lepingu viieks aastaks.
Aastatel 2012–2020 mängis Aleñá Hispaania noortekoondistes.
Gunnar Sukles
Gunnar Sukles (24. juuli 1929 Kodila – 22. märts 1999) oli eesti arst.
1942. aastal lõpetas ta Kodila 6-klassilise kooli ja 1947. aastal Rapla Keskkooli.
1960. aastate alguses töötas ta Harju rajooni Kose Jaoskonnahaigla juhatajana.
Aastatel 1964–1983 oli ta Rapla haigla peaarst.
Hiljem oli ta Eesti NSV Punase Risti Seltsi Keskkomitee aseesimees.
Ta on maetud Rapla kalmistule.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid  21.–30. märtsil Riias.
Tulemused
Võistkonnad: 1. Kalev 25 769 2. AVLAMÜ 21 739 3. Sõja-merejõud 19 926
2018. aasta Venemaa presidendivalimised
pisi|Venemaa presidendi standart pisi|Valimiste võitja Vladimir Putin '''Venemaa presidendivalimised 2018. aastal''' (vene keeles Президентские выборы в России 2018 года) olid Venemaa Föderatsiooni presidendi valimised 18. märtsil 2018 ametiajaks 2018–2024. Valimised võitis Vladimir Putin.
Kandidaatide registreerimine
25 päeva jooksul pärast valimiste väljakuulutamist esitab presidendikandidaadi valijagrupp (vähemalt 500-liikmeline) Venemaa Föderatsiooni Keskvalimiskomisjonile (KVK) kandidaadi registreerimise taotluse. Need kandidaadid, kelle valijagrupp registreeritakse KVK-s, peavad lühikese ajavahemiku jooksul (mitte varem kui 80 päeva ja mitte hiljem kui 45 päeva enne valimisi) esitama KVK-le 300 000 toetusallkirja. Sõltuvalt toetusallkirjalehtede kontrolli tulemustest kandidaat kas registreeritakse või jäetakse registreerimata.
Kui taotluse kandidaadi registreerimiseks esitab poliitiline partei, mis on KVK poolt esitamisõigust omavate parteide nimekirja kantud, siis valijagrupi registreerimise nõuet ei ole ja piisab KVK-le 100 000 toetusallkirja esitamisest. Kui aga partei on esindatud Riigiduumas (Ühtne Venemaa, Venemaa Föderatsiooni Kommunistlik Partei, Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei ja Õiglane Venemaa), siis ka toetusallkirjade esitamise nõuet ei ole.
Vastavalt Venemaa Föderatsiooni Konstitutsioonile valitakse riigipea otsestel ja salajastel valimistel kuueaastaseks ametiajaks. President peab olema vähemalt 35-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik (võrdluseks: Eesti presidendi valimistel 40-aastaselt). President võib olla ametis kuni kaks ametiaega järjest. Viimastel presidendivalimistel (4. märtsil 2012) võitis Vladimir Putin.
Aleksei Navalnõi kandideerimine
2016. aasta detsembris enda kandideerimise kavatsusest teatanud opositsiooniliider Aleksei Navalnõi, kes on üle Venemaa loonud 84 eel-valimisstaapi ja kogunud 600 000 eel-toetusallkirja, alustas 2017. aasta septembris eel-valimistuuri mööda Venemaa regioone. Ta on esitanud Euroopa Inimõiguste Kohtule taotluse talle Venemaa kohtusüsteemi poolt määratud süüdimõistva kohtuotsuse tühistamiseks.
pisi|left|522px|[[Aleksei Navalnõi kohtumine tulevaste valijatega 2017. aasta septembris Jekaterinburgis]] 2017. aasta juunis teatas Venemaa Föderatsiooni Keskvalimiskomisjoni esimees Ella Pamfilova telekanalil Dožd Ksenija Sobtšakile antud intervjuus, et kohtu poolt karistatud Aleksei Navalnõil puuduvad šansid saada registreerituks presidendivalimistel. 17. oktoobril 2017 teatas Pamfilova, et Navalnõi saab kandideerida mitte enne kui 2028. aastal. 18. oktoobril kommenteeris Venemaa presidendi pressisekretär Dmitri Peskov, et "Keskvalimiskomisjoni seisukoht, mille esitas Ella Pamfilova, on teada ja arutada pole siin enam midagi".
Presidendikandidaadiks ametlik ülesseadmine
24. detsembril 2017 Serebrjannõi Boris Moskvas toimus Aleksei Navalnõi pooldajate initsiatiivgrupi (valijagrupi) koosolek, kus 742 osavõtjat andsid oma hääle Navalnõi presidendikandidaadiks ülesseadmise poolt. Vastuhääli ei olnud. Pärast hääletust astus Navalnõi koos perega lavale, kus esines kõnega. Samal päeval esitati koosoleku protokoll koos kõigi osavõtjate allkirjadega Venemaa Föderatsiooni Keskvalimiskomisjonile. KVK on kohustatud viie päeva jooksul esitatud dokumendid kontrollima ja teatama oma otsusest Aleksei Navalnõi valijagrupi registreerimisest või registreerimata jätmisest.
Navalnõi valimisstaabi kava kohaselt toimusid samal päeval sarnased valijagruppide koosolekud veel 20 Venemaa suuremas linnas.
Keskvalimiskomisjon langetas otsuse järgmisel päeval
Keskvalimiskomisjon võttis 25. detsembril vastu otsuse jätta Aleksei Navalnõi valijagrupp registreerimata, kuna kandidaadil on kehtiv kohtulik karistus. 28. detsembril kaebas Navalnõi Venemaa KVK otsuse edasi Venemaa Föderatsiooni Ülemkohtusse.
Mihhail Hodorkovski 2018. aasta Venemaa presidendivalimistest
Londonis elav vene opositsioonipoliitik Mihhail Hodorkovski teatas 2017. aasta detsembri alguses, et 2018. aasta Venemaa presidendivalimiste eel näeb tema võimalike kandidaatide seas kahte poliitikut, kes jagavad demokraatlikke euroopalikke väärtusi – need on Aleksei Navalnõi ja Ksenija Sobtšak – kuid lisas, et sellegipoolest, kui Keskvalimiskomisjonis registreeritakse Navalnõi ja Sobtšak kandidaatideks, jäävad need valimised pseudovalimisteks, sest valimistel saavad valijad võimu vahetada, pseudovalimistel aga sellist võimalust ei ole.
25. detsembril 2017 saatis Hodorkovski KVK esimehele Ella Pamfilovale kirja, milles kutsus üles jätta Vladimir Putin kandidaadiks registreerimata, kuna Hodorkovski arvates oleks uus presidendi ametiaeg Putini jaoks juba viies, sest kolmandal ametiajal (2008–2012) presidenditoolis istunud Dmitri Medvedev polnud ühtki päeva oma ametiaja jooksul riigi iseseisvalt tegutsev juht.
Ametlikud presidendikandidaadid
Venemaa Föderatsiooni Keskvalimiskomisjon (KVK) registreeris 25. detsembril kandidaatide Boriss Titovi, Grigori Javlinski ja Maksim Suraikini ning 26. detsembril Ksenija Sobtšaki volitatud esindajad. See tähendab, et need kandidaadid said õiguse ametlikult alustada toetusallkirjade korjamist.
29. detsembril 2017 registreeris Venemaa KVK ametlikult esimese presidendikandidaadi. Selleks sai Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei kandidaat Vladimir Žirinovski (Venemaa LDP volitatud esindajad registreeriti juba 22. detsembril ). Vladimir Putin, kes loobus võimalusest Ühtse Venemaa kandidaadiks saamisest, peab koguma enne registreerimist 300 000 toetusallkirja.
Erwan Rauwel
Erwan Yann Rauwel (sündinud 28. mail 1974) on prantsuse materjaliteadlane ja eesti õppejõud.
Haridus
Bachelor in Chemistry, University of Caen (Prantsusmaa) 1996; M.S. in Materials Science (DEA), University of Caen 1999; Ph.D in Chemistry of Materials, University of Caen, CRISMAT Laboratory (Prantsusmaa) 2003; järeldoktoriõpe (postdoc fellow), University of Aveiro, Portugal, CICECO  2008–2009; habilitatsioon, University of Caen, CRISMAT Laboratory (Prantsusmaa) 2012. Magistrikraad (M.S. in Materials Science), (L’élaboration de films minces et de superréseaux à base de manganites ayant la propriété particulière de magnétorésistance colossale par la méthode de dépôt par ablation laser pulsé. Pulsed laser deposition of manganite superlattices thin films presenting colossal magnetoresistance, juh. Dr. Anne Marie Haghiri-Gosnet), CRISMAT Laboratory, University of Caen (Prantsusmaa) 1999; doktorikraad (Ph.D in Chemistry of Materials) (Elaborations et caractérisations de films minces d’oxydes de manganèse Ln0.5Ca0.5MnO3 (Ln = Pr, Nd, Sm), présentant une mise en ordre de charges, déposés par ablation laser pulsé. Synthesis and characterization of charge ordered manganite thin films Ln0.5Ca0.5MnO3 (Ln = Pr, Nd, Sm), grown by pulsed laser deposition, juh. Prof. Bernard Mercey), University of Caen, CRISMAT Laboratory (Prantsusmaa) 2003; habilitatsioon, University of Caen,, CRISMAT Laboratory (Prantsusmaa), (Oxide thin films deposition and nanoparticles synthesis for microelectronics, sensors, catalysis and optical applications) 2012; erakorraline dotsent 2013; professor 2013.
Valeri Pork
Valeri Pork (sündinud 8. juulil 1941 Kalininis, nüüdses Tveris) on Vene vastuluuraja, jurist ja keskkonnakaitsja.
Erwan Rauwel
Töökäik
Institut National Polytechnique de Grenoble (INPG), Laboratoire des Matériaux et du Génie Physique (LMGP), Postdoctoral position, collaboration with STMicroelectronics 2004–2006; University of Aveiro, Associate Laboratory CICECO, Dpt. of Chemistry, Marie Curie Intra European Fellowship 2006–2008; University of Aveiro, Associate Laboratory CICECO, Dpt. of Physics, FCT posdoctoral grant 2008–2009; teadlane-uurija, University of Oslo, Department of Chemistry 2009–2012; Eesti Maaülikool, tehnikainstituudi professor 2018–…; TTÜs 2013– 2018; TTÜ Tartu Kolledž, säästva tehnoloogia õppetooli erakorraline dotsent 2013, professor 2013–2016; TTÜ inseneriteaduskonna Tartu kolledži professor 2017–[[2018].
Valeri Pork
Pork oli Nõukogude Vastuluure töötaja. Selles ametis kontrollis ta välismaa ajakirjanikke ning tegeles Saksamaa LV Moskva esinduse operatiivteenindamisega.
Erwan Rauwel
Teadustöö põhisuunad
Loodusteadused ja tehnika; keemia ja keemiatehnika; keemiatehnoloogia ja -masinaehitus; täpsustus: Metal oxide nanoparticles synthesis, Metal nanoparticles synthesis, Sol-gel process. Loodusteadused ja tehnika; protsessitehnoloogia ja materjaliteadus; materjalitehnoloogia; täpsustus: Pulsed laser deposition, RF-sputtering, Thin films deposition; pinded ja pinnatehnoloogia; täpsustus: Thin films deposition, MOCVD, Atomic Layer Deposition. täpsustus: High dielectric materials (transistor technology), Multiferroic compounds, Photoluminescence (nanoparticles).
Valeri Pork
Rahvusvahelise õiguse jurist, ajakirjanik, professor. Julgeoleku-, riigikaitse- ning korrakaitseprobleemide akadeemia asepresident. Fondi Rahvusvaheline Ökoloogiline Ohutus president.
Erwan Rauwel
Teadustöö põhisuunad
Avaldanud 130 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistritööd. 5 patentse leiutise kaasautor.
Galilei termomeeter
thumb|Galileo termomeeter Galileo termomeeter on läbipaistva vedelikuga täidetud silinder, milles on erineva ujuvusega klaaskuulid. Temperatuuri muutudes muutub põhjavajunud ja pinnale kerkinud kuulide arv. Temperatuuri näidu teadasaamiseks on kuulide küljes temperatuurinäiduga sildikesed.
Valeri Pork
Pork kirjutas 2004. aastal ajalehes Vojenno-promõšlennõi Kurjer, kuidas Vene piirivalve alampolkovnik töötas Eesti luure heaks.
Erwan Rauwel
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
Member of The Electrochemical Society, alates 2005; Member of the American Chemical Society, alates 2010; Elsevier, Reviewer for 3 journals 2011-…; Dove Press, Reviewer for 2 journals 2013-…; Editorial Board Member, Journal of Coating Science and Technology, Lifescience Global 2013-…; külalistoimetaja Hindawi Publishing Corporation ‘Silver nanoparticles : Synthesis, Properties and Applications’ appearing in ‘Advances in Materials Science and Engineering’2013–2014; IOP, Reviewer for 2 journals 2015-…; toimetaja nõustamine The International Journal of Nanomedicine, Dove Press 2015-…; Expert Reviewer for European Commission, FP7 projects  2017-…; MDPI, Reviewer (Nanomaterials, Materials, Coatings, Micororganisms) 2018-…; külalistoimetaja MDPI in "Materials", Special Issue "Metal Oxide Thin Film: Synthesis, Characterization and Application" 2019; Külalistoimetaja MDPI in "nanomaterials": for Special issue ‘Application and Behavior of Nanomaterials in Water Treatment’ MDPI  2018–2019; rahvusvaheliste konverentside organiseerimis- ja programmikomitee liige 2016–2019.
Valeri Pork
Isiklikku
Valeri Pork on Arnold Porgi kaksikvend ja August Porgi poeg.
Galilei termomeeter
Galileo termomeetri leiutas grupp Itaalia akadeemikuid ja tehnikuid, kelle hulgas oli ka Galileo Galilei õpilasi. Selle termomeetri kirjeldus avaldati 1666. aastal, 14 aastat pärast Galilei surma. Leiutajad nimetasid termomeetri oma õpetaja auks, sest termomeetri töö põhineb Galilei avastatud vedeliku soojuspaisumisel ja Archimedese seadusel. Temperatuuri tõustes vedeliku ruumala kasvab, s.t tema tihedus väheneb. Kui mingi termomeetri ujuki kaal on ühel temperatuuril täpselt võrdne selle ujuki poolt välja tõrjutud vedeliku kaaluga, siis temperatuuri langedes sama ruumalaga vedelikuhulga kaal suureneb, ujuki ujuvus paraneb ning ujuk tõuseb pinnale. Temperatuuri tõustes sama ruumalaga vedelikuhulga kaal väheneb, ujuki ujuvus halveneb ning ujuk vajub põhja.
Ujukid valitakse termomeetris kaalu järgi nii, et nende ujuvus vastab vedeliku temperatuuri mõnekraadilistele erinevustele. Näiteks võivad viie ujukiga Galileo termomeetri ujukite ujuvused vastata temperatuuridele 18°, 20°, 22°, 24°, 26° ja 28 °C. Kui sellel termomeetril on kaks ujukit põhjas ja kolm pinnal, siis on termomeetri temperatuur vahemikus 20–22 °C.
Panoraamvideo
Panoraamvideo ehk 360° video ehk sfääriline video on videosalvestus, mille valmistamisel salvestatakse kujutis samal ajal igast suunast. Salvestise taasesitusel on vaatajal võimalus juhtida vaatenurka.
Hans Kaarna
Hans Kaarna (6. detsember 1934 Sangaste – 4. juuli 2017) oli eesti põllumajandustegelane.
1962. aastal lõpetas ta kaugõppes Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi tehnik-mehaanikuna. 1967. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Aastatel 1991–1992 oli ta Põlva Maavalitsuse põllumajandusosakonna juhataja, 1992–2000 Põlva Maavalitsuse põllumajandustalituse juhataja.
Mart Kivimäe
Mart Kivimäe (sündinud 28. jaanuaril 1951) on eesti ajaloofilosoof.
Friemersheim
Friemersheim on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Mossel Bay vallas.
Mart Kivimäe
Ta lõpetas aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.
Friemersheim
Friemersheim on saanud alguse 19. sajandi algupoolel rajatud saksa misjonijaamast. Kirik ja kool ehitati Friemersheimi 1869. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Friemersheimi elanikest värvilisi 94,33%, valgeid 2,43%, mustanahalisi aafriklasi 0,65%, India või Aasia päritolu inimesi 0,40% ja teisi 2,19%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,73% inimesi, inglise keelt 0,73%, venda keelt 0,49% ja koosa keelt 0,40%.
Mart Kivimäe
Pere
Tema vend on ajaloolane Jüri Kivimäe.
Abikaasa on Juta Kivimäe
Jaan Gutmann
Jaan Gutmann (17. juuni 1909 Valga – 22. märts 1993 Võru) oli Eesti võrkpallitreener.
Ta lõpetas 1927. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi ja 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna. Harrastas uisutamist, jalg-, korv- ja võrkpalli, kergejõustikku ning tennist. Töötas aastatel 1950–1977 Võru rajooni laste ja noorte spordikoolis võrkpallitreenerina ning Võru Tööstustehnikumis ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelises Võru 1. Keskkoolis tunniandjana. 1968. aastal anti talle Eesti NSV teenelise treeneri aunimetus.
Tema õpilaste seas on Marianne Karnesk, Marina Kasch, Anu Kärsin, Peeter Kais jt.
Tegutsenud kohtunikuna. Kuulus Eesti võrkpalli alaliidu juhatusse. Spordiseltsi Kalevi auliige (1966).
Mälestuse jäädvustamine
1994. aastast kannab Eesti üks pikima ajalooga võrkpalliturniir tema nime.
Isiklikku
Jaan Gutmanni abikaasa oli kergejõustikutreener Viiu Gutmann.
Vana-Sonda
Vana-Sonda on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sonda valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 15 inimest. Kõik olid eestlased.
Küla eraldati 2010. aastal Varinurme külast.
Enne vihma
"Enne vihma" on 1994. aastal valminud film, mille lavastas Milčo Mančevski. Peaosi mängivad Katrin Cartlidge ja Rade Šerbedžija.
Lännik
Lännik (põhjaeesti murretes: pütt; Saaremaal: pang; rannikumurdes pütik) on rahvapärane laudnõu, mis on ümara põhjaga ülalt laienev, väikeste kõrvade, kaane ja kandesangaga kaane küljes. Selle maht on kuni 10 toopi (u 12 liitrit). Lännikut kasutati näiteks hapu- ja kohupiima, või, silkude, liha jt toiduainete kaasavõtmiseks ja hoidmiseks. Lännikuid kasutati veel 20. sajandi algupoolel.
Turul müüdi varem võid väikese, kuid hästi töödeldud lännikuga, mida Põhja-Eestis nimetati vitsik,  lõunaeesti murretes vakkene , mujal napp. Vitsikud olid tihedate vitstega ning sageli kaunistatud põletuskirjadega, nende mahtuvus oli 1–5 naela ehk kuni 2 kg.
Lõuna-Eestis kasutati piima, supi jm toidu põllule või metsa viimiseks väikest lännikut (2–4 toopi ehk u 2,5–5 liitrit), mida nimetati nurmik.
Valter Mattisson
Valter Mattisson (26. veebruar 1905 Väimela – 24. märts 1968 Koeru) oli Eesti luterlik vaimulik.
Ta töötas aastatel 1930–1932 Tartus kinode tekstinäitajana, aastatel 1933–1940 Põlva koguduse organist-asjaajajana, samuti oli ta Tartu pildiraamitööstuse tööline, aastatel 1940–1942 töötas ta keelte ja klaveriõpetajana, aastatel 1948–1950 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse organist, aastal 1950 Koeru koguduses jutlustajana ja aastatel 1950–1967 Koeru Maarja-Magdaleena koguduses aseõpetaja ja õpetajana.
Isiklikku
Valter Mattisson oli aastast 1955 abielus, abielu oli lasteta; tema kälimees oli pastor Aleksander Eller. Rahvuselt oli ta rootslane.
Aleksandra Ševoldajeva
Aleksandra Ševoldajeva (sündinud 16. aprillil 1987 Tallinnas) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Haridus
Aleksandra Ševoldajeva on lõpetanud Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumi. 2006.–2010. aastal õppis Ševoldajeva Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, omandades kehalise kasvatuse ja spordi õppekaval bakalaureusekraadi. Ševoldajeval on UEFA PRO kvalifikatsioon. See teeb temast alates 2017. aastast Eestis teise naissoost jalgpallitreeneri, kellel on Euroopa kõrgeim treenerikvalifikatsioon.
Spordikarjäär
Juba 15-aastaselt ehk alates 2002. aastast hakkas Ševoldajeva mängima Tallinnas TKSK Visa naiskonnas. Hiljem kandis sama naiskond FC Levadia naiskonna nime. Kolinud 2006. aastal Tartusse, siirdus Ševoldajeva 2007. aastal Maag Tammeka, hilisema Tartu JK Tammeka naiskonna ridadesse, kus mängis esindusvõistkonnas ja duubelvõistkonnas II liigas mängijana viimati 2015. aastal. Keskpoolkaitsjana kuulus ta Eesti naiste koondisse 2010. aastal. .
Treeneritööd alustas Ševoldajeva 2008. aastal Tartu JK Tammeka tüdrukute grupiga. 2011. aastast oli ta Tammeka naiste esindusvõistkonna peatreeners. Alates 2016. aasta 1. detsembrist juhendab Ševoldajeva FC Flora naiskonda.
Marina Kasch
Marina Kasch (sündinud 26. juulil 1960 Võrus) on Eesti võrkpallur. Võrkpallitreeninguid alustas 1973. aastal Võru Spordikoolis, Eda Kölleri, Jaan Gutmanni ja Raivo Jeenase juhendamisel. Kuulus 1977–79 NSVLi noortekoondisse, tuli 1979 Euroopa juunioride meistriks. Lõ­petas 1979. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli. Mängis 1977–89 ja 1992. aastal Eesti koondises. Tulnud neljal korral Eesti meistriks. Eesti parim naisvõrkpallur 1978–82. Pälvis 1980. aastal NSVLi meistersportlase tiitli. 1989. aastast elab Soomes, mänginud 1989–2001 Karhula Veikoti naiskonnas. Pälvis 2020. aastal Eesti Võrkpalliliidu teenetemedali.
Aleksandra Ševoldajeva
Spordikarjäär
13. oktoobril 2018 tuli FC Flora naiskond Ševoldajeva juhendamisel esmakordselt naiste meistriliiga meistriks. . Enne seda oli kaheksal aastal järjest meistriks tulnud Pärnu JK naiskond.
Minnes oma teed
"Minnes oma teed" ("Going My Way") on 1944. aasta Ameerika Ühendriikide muusikalfilm ja draamakomöödia, mille lavastas ja produtseeris Leo McCarey. Film põhineb McCarey kirjutatud lool, millest lõid stsenaariumi Frank Butler ja Frank Cavett. Peaosades mängivad Bing Crosby, Barry Fitzgerald, Frank McHugh, James Brown, Jean Heather, Gene Lockhart, Porter Hall, Fortunio Bonanova ja Risë Stevens. Film räägib noorest preestrist, kes võtab üle kihelkonna vanalt veteranilt. Crosby laulab viis lugu ja metsosopran Stevens ning Robert Mitchelli poistekoor ülejäänud. 1945. aasta "The Bells of St. Mary's" on järg antud filmile.
Tegemist on 1944. aastal enim piletitulu teeninud filmiga. Teos nomineeriti kümnele Oscari auhinnale, millest pälvis seitse, k.a parima filmi Oscari. McCarey võitis parima lavastaja, Crosby parima meespeaosatäitja ja Fitzgerald parima meeskõrvalosatäitja Oscari. Crosby ja McCarey kinkisid pärast teist maailmasõda filmi koopia paavst Pius XIIle Vatikanis. 2004. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu Riiklikku Filmiregistrisse.
Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor
Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor on ETV Lasteekraani Muusikastuudio juures tegutsev lastekoor.
Koor kasvas välja Lasteekraani Muusikastuudio mudilasrühmast, mis asutati 1993.
Praegu laulab kooris 30 tüdrukut vanuses 13-17 aastat.
Kooril on ka oma viiuldajate ansambel ja rahvapilliorkester.
Juliane Hund
pisi|Juliane Hund (1957) pisi|Juliane Hundi haud [[Bergisch Neukirchenis]]
Juliane Hund (sünninimi Juliane Meyer; 23. september 1928 Darmstadt – 9. detsember 1999 Leverkusen) oli saksa maletaja, kirimale rahvusvaheline meister (1980).
Hund mängis korduvalt klassikalises males Lääne-Saksamaa naiste meistrivõistlustel, kus võitis kuldmedali (1989) ja kolm hõbemedalit (1959, 1975, 1981).
Hund võitis esimestel Euroopa kirimale naiste meistrivõistlustel (1995–1998) kuldmedali.
ICCF-ilt sai ta 1975. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri ja 1980. aastal kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse.
Tema tütred Barbara Hund ja Isabel Hund on samuti maletajad ja mõlemad on tulnud Saksamaa naiste malemeistriks.
Žuldiņas
Žuldiņas on küla (mazciems) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Küla asub Eesti piiri ääres, valla keskusest Lugažist 14,9, piirkonna keskusest Valkast 11,7 ja Riiast 168,6 kilomeetri kaugusel.
Külas on Žuldiņase bussipeatus.
Martin Hallik
pisi|Martin Hallik 2016. aasta teaduskommunikatsiooni konverentsil. Martin Hallik (sündinud 5. septembril 1975 Pärnus) on eesti ajaloolane, haridusjuht ja raamatukogutegelane.
Haridus
Hallik lõpetas 1993. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi hõbemedaliga ning 1997. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal (cum laude). 1999. aastal kaitses ta ajaloo erialal magistrikraadi (cum laude) tööga "Poliitilise koostöö probleeme Kagu-Aasias 1945–1976" ning 2001. aastal doktorikraadi tööga "Tartu Ülikooli õppejõudude ja kasvandike osast humanitaarorientalistikas (1802–1940)".
Töökäik
1995–1996 oli Hallik Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna esimees, 1997–1998 Tartu linnapea Roman Muguri abi.
Alates 1999. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis, seejuures 1999–2000 Aasia maade lähiajaloo assistendina, 2000–2002 lektorina, 2002–2005 dotsendina. Veebruarist 2000 kuni septembrini 2004 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan.
Alates 2005. aastast oli Martin Hallik Tartu Ülikooli raamatukogu direktor. 2010–2015 oli tema tööleping sel kohal peatatud, kuna ta töötas Tartu Ülikooli õppeprorektorina.
Alates jaanuarist 2018 on Hallik aktsiaseltsi Eesti Keskkonnateenused Põhja regiooni juht.
Süüdistus ebaväärikas käitumises
Raamatukogu juhina asus ta taas tööle 2016. aasta juunis. 29. augustil 2018 lõpetas Tartu Ülikool Halliku töölepingu ühepoolselt usalduse kaotuse tõttu, mille põhjuseks toodi Halliku ebaväärikas käitumine. Meedias liikusid teated, et endised alluvad süüdistavad Hallikut seksuaalses ahistamises.
Märtsis 2020 karistas Tartu maakohtus Hallikut 1,5-aastase tingimisi vabadusekaotusega, mõistes ta süüdi seksuaalkuriteos.
Tartu ringkonnakohus tühistas 3. septembril Tartu maakohtu 18. märtsi otsuse ning mõistis Martin Halliku õigeks. Otsus jõustus lõplikult 1. detsembril 2020.
Uno Meikas
Uno Meikas (9. märts 1931 Rakvere – 19. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti poksija, arst ja tervishoiutegelane.
Poksijana
Ta tuli 1949. aastal poksi kergekaalus (kuni 62 kg) Eesti NSV koolinoorte (17–18-aastaste) meistriks.
Hariduskäik
Ta lõpetas 1950. aastal Rakvere Eesti Keskkooli. Ta lõpetas 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna dermatoloogina.
Gertrude Schoißwohl
Gertrude Schoißwohl (5. mail 1920 – 11. jaanuar 1997 Innsbruck) oli Austria maletaja, kirimale naiste suurmeister (1997).
Schoißwohl võitis Austria naiste meistrivõistlustel 1960. aastal Innsbruckis hõbemedali ja 1974. aastal Gloggnitzis kuldmedali.
Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1972. aastal 1. kirimale naiste maailmameistrivõistlustel (1968–1972) Olga Rubtsova järel teise koha.
ICCF-ilt sai ta 1991. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal ICCF-i kongressil võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta üks kaheksast kirimaletajaist, kes vastas nimetuse saamiseks vajalikele nõuetele (tulnud MM-il esikolmikusse). Nimetuse andmine kinnitatakse ICCF-i kongressil. Need aga toimuvad sagedusega kord aastas. Esmakordselt jagati naiste suurmeistri nimetusi septembris 1997 Buenos Aireses toimunud ICCF-i kongressil. Teiste seas sai nimetuse ka jaanuaris 1997 surnud Schoißwohl, kes sai selle postuumselt.
Tiktaalik roseae
pisi|Nobu Tamura (http://spinops.blogspot.com) rekonstrueeritud Tiktaalik roseae isend Tiktaalik roseae on monospetsiifiline väljasurnud liik eelajalooliste luukalade perekonnast (kõndiv kala). Ta elas hilisel Devoni ajastu perioodil, umbes 375 miljonit aastat tagasi. Ta võis olla üks neljajalgsete loomade eelkäijatest.
Tiktaalik 'u fossiilide järgi võib tema kohta öelda põhimõtteliselt kala, sest tal on kalalik kehakuju ja lõpused, aga ka krokodilliga sarnane pea ning ebatavalised uimedega jäsemete moodi moodustised. Tiktaalik 'u uimedel on liigutamiseks kiired nagu kaladel, kuid ta algelistes jäsemetes on olemas ka tugiluud, millega ta sai oma keha maapinnast kõrgemale kergitada. Nende teadmiste põhjal võib järeldada, et Tiktaalik oli kalade ja neljajalgsete loomade vahepealne vorm, kel võis olla neljajalgsete loomade (kahepaiksed, roomajad, linnud, imetajad) evolutsioonilises arengus tähtis osa.
Kirjeldus
Tiktaalik 'ut vaadeldes saab ülevaate, millised võisid välja näha neljajalgsete esivanemad. Erinevalt teistest neljajalgsete eellaste fossiilidest on Tiktaalik 'u jäsemetel randmeluud, mistõttu meenutavad uimekiired sõrmi.
Lisaks on tähelepanuväärne see, et Tiktaalik 'u pealael asetsesid õhukanalid, millest võib järeldada, et tal olid algelised kopsud, millega ta sai veest väljas õhku hingata. Need võisid toimida hästi siis, kui madalates veekogudes oli kõrge veetemperatuuri tõttu vähe hapnikku ja loom pidi õhku saama väliskeskkonnast. Erinevalt enamikust kaladest olid Tiktaalik 'ul lõpuste piirkonnas luust plaadid, mille abil sai ta pead pöörata. See teeb temast esimese teadaoleva kala, kellel tekkis kael. Tänu sellele olid tal paremad võimalused jahtida saaki nii maal kui ka vees.
Evolutsioon
Tiktaalik roseae on ainuke liik oma perekonnas. Ta elas umbkaudu 375 miljonit aastat tagasi.
Tiktaalik võib olla üleminekuvorm päris kalade ja päris neljajalgsete vahel (näiteks linnud ja dinosaurused). Samas on ka võimalik, et Tiktaalik ei olnud ühegi elava looma esivanem, vaid lihtsalt üks liik kunagi elanud algelistest selgroogsetest.
Maismaal eduka liikumise võimekuse välja arenemiseks kulus aga vaatamata T. roseae arengutasemele veel ligikaudu kümme miljonit aastat. Esimesed tõelised neljajalgsed meenutasid ilmselt salamandreid, kes on küll endiselt veega tihedalt seotud, kuid suudavad vajaduse korral hakkama saada ka gravitatsiooni avaldatava survega ning atmosfääri kuivusega.
Avastamine
Tiktaalik 'u fossiil avastati 2004. aastal Põhja-Kanadast Ellesmere saarelt. Fossiili hinnanguline vanus on 375–383 miljonit aastat. Ellesmere saar oli kunagi osa Lauraasia mandrist, mis asus ekvaatori keskel ja oli sooja kliimaga. Avastuse tegid Edward B. Daeschler, Neil H. Shubin ja professor Farish A. Jenkins Jr.
Nimeosa "Tiktaalik" märgib leiu asukohta, sõna pärineb inuktituti keelest ja tähendab suurt mageveekala.
Vatitekk
pisi pisi|Lapitekk Vatitekk ehk vateeritud tekk on tekk, mis koosneb tavaliselt kolmest kihist: vatist, vatiinist või muust materjalist täidisest ja tekstiilist ümbrisest. Kihid on ühendatud õmblustega (tepingutega).
Vatitekiga sarnanevad lapitekk, mille ümbris on kokku õmmeldud eri värvusega tekstiilitükkidest, mis moodustavad mustri, ning sulgtekk, mille täidiseks on suled.
Inglise filoloogia
Inglise filoloogia on humanitaarteaduse haru, mis uurib inglise keele struktuuri, ajalugu, suhet teiste keeltega ja ingliskeelsete maade kultuuri. Filoloogia valdkonnaga tegelevat isikut nimetatakse filoloogiks. Inglise filoloogiat õppides tegeletakse lingvistikaga, sotsiolingvistikaga, ingliskeelse kirjandusega (sh ingliskeelsete tekstide kriitiline analüüs, kirjandusteooria), inglise keele ja seda kõnelevate maade ja kultuuriga ning keelereeglitega, sh grammatika õppimisega.
Sõna filoloogia tuleneb kreekakeelsetest sõnadest fílos (φίλος), mis tähendab 'armastus või kiindumus' ning lógos (λόγος) mis tähendab 'sõna või põhjus'. Seega otsetõlkes tähendab filoloogia, kreeka keeles filología (φιλολογία) 'armastust sõnade vastu'. Kaudsemalt tähendusi analüüsides saab seda sobivamalt tõlkida ka 'armastus kirjanduse õppimise vastu'. Ladinakeelne sõna philologia vastab rohkem filoloogia tänapäevasele tähendusele. Kreeka ja ladina kirjandusest jõudis filoloogia mõiste inglise keelde prantsuse keelest: umbes 16. sajandil prantsuskeelsest terminist philologie mis tähendab 'armastus kirjanduse vastu'.
Eestis saab inglise filoloogiat õppida Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnas maailma keelte ja kultuuride kolledžis erialana inglise keel ja kirjandus. Samuti saab inglise filoloogiat õppida Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis inglise keele ja kultuuri erialana.
Ajalugu
Algul nimetati filoloogiaks vaid keele ajaloo ja ajalooliste tekstide uurimist, filoloogi ülesanne oli uurida selles keeles kirja pandud vanu tekste, dokumente, rahvajutte ja kirjandust ning neid analüüsida interdistsiplinaarseid teadmisi rakendades. Tänapäeval uurib filoloog keele ajalugu pigem spetsiifilisemalt keele arengu uurimiseks. Nüüdisaegsed inglise filoloogid võivad uurida inglise keele ajalugu, olemust, suulist ja kirjalikku struktuuri, ingliskeelsete maade kultuuri ja ajalugu, inglise keele suhet teiste keeltega ja palju muud ka rohkem filoloogia kui mõiste määratletud piiridest väljaspool.
Võrdlev filoloogia
Võrdlev filoloogia või võrdlev keeleteadus on filoloogia haru, mis uurib keelte omavahelisi suhteid. Inglise filoloogia puhul uurib võrdleva filoloogia haru spetsiifiliselt inglise keele suhteid ja seoseid teiste keeltega. Võrreldakse inglise keele ajalugu teiste keelte ajalooga. Uuritakse ühiseid keeli, millest inglise keel ja teised võrreldavad keeled alguse said või olid mõjutatud, ning sealt tulenevaid grammatikareegleid tänapäevases inglise keeles.
Kognitiivne filoloogia
Kognitiivne filoloogia on suulist ja kirja pandud keelt analüüsiv filoloogia haru. Kognitiivses filoloogias uuritakse kirjalike tekstide uurimise tulemusel loodud dokumente ja võrreldakse neid eri uuringute tulemustega, täpsemalt uuringutega kognitiivsest filosoofiast.
Tekstoloogia
Inglise filoloogias uuritakse tekstoloogia harus vanu ingliskeelseid tekste ja nende ajalugu, tegeledes kriitilise tekstianalüüsiga ning tekstide algsete kujude kindlaksmääramisega.
Etnobotaanika
Etnobotaanika on etnobioloogia alldistsipliin, mis tegeleb taimede rahvapärase kasutamise uurimisega.
Eestis kasutatakse etnobotaanikas antropoloogia, lingvistika, botaanika, etnograafia ja folkloristika uurimismeetodeid.
Ajalugu
Rahvapäraste taimenimetuste kogumise ja uurimise algust Eestis saab lugeda aega, mil esimestel sõnaraamatute koostajatel tekkis vajadus teada saada, millist botaanilist liiki ühe või teise rahvapärase nimetusega kutsutakse. Botaaniline liiginimi märgiti kas saksa või ladina keeles. Tähtsamad varasemate sõnaraamatute autorid olid pastor Anton Thor Helle ("Kurtzgefasste Anweisung zur Ehstnischen Sprache", 1732) ja akadeemik Ferdinand Johann Wiedemann ("Ehstnisch-deutsches Wörterbuch", 1869)
Üldrahvaliku vanavara kogumise raames, mille algatas pastor ja folklorist Jakob Hurt 1888. aastal ning mõni aeg hiljem ka Matthias Johann Eisen, hakati muu pärimuse hulgas koguma ka taimepärimust. Hiljem kogusid rahvalike üleskutsetega taimepärimust veel arst Mihkel Ostrov ja proviisor Rudolf Wallner.
1920. aastate lõpust alates hakkasid ka Eesti Rahva Muuseum ja Eesti Rahvaluule Arhiiv tegelema üleüldise pärimuse kogumisega. Taimekasutusele keskendunud küsitluskavasid hakkasid need asutused avaldama juba 1930. aastatel.
20. sajandi tähtsaima ja suurima temaatilise kogu omanikuks võib lugeda esimest eestlasest etnobotaanikut Gustav Vilbastet, kes alustas kogumist juba EÜSile ja jätkas kuni oma elu lõpuni. Kogu on praegu hoiul Eesti Kirjandusmuuseumis. Vilbaste kõige tähtsamaks panuseks Eesti etnobotaanika arengusse on tema monograafia "Eesti taimenimetused", mis ilmus 1993. aastal.
Rahvapärasest taimekasutusest on avaldanud raamatuid ja artikleid veel etnograaf Ants Viires, toidukultuuri uurija Aliise Moora, metsamees ja ajakirjanik Hendrik Relve ja folklorist Mall Hiiemäe.
Tänapäev
Alates 21. sajandist on Eestis etnobotaanika tähtsaimaks uurimisasutuseks kujunenud Eesti Kirjandusmuuseum. Uurimisrühma liikmed, kultuuriuurija Renata Sõukand ja botaanik Raivo Kalle on avaldanud kümneid teadus- ja populaarteaduslikke artikleid, millega on teinud Eesti kohaliku taimekasutuse rahvusvaheliselt tuntuks. Lisaks on nad koostanud etnobotaanilise andmebaasi HERBA
On The Way To Wonderland
"On the Way to Wonderland" on Soome rokkbändi Sunrise Avenue debüütalbum.
Yūko Shimizu
Yūko Shimizu (清水 侑子 Shimizu Yūko) (sündinud 1. novembril 1946) on Jaapani disainer, kes on tuntud Hello Kitty loojana.
Ta on sündinud Chiba prefektuuris ja on lõpetanud Musashino Kunstiülikooli. Ta lõi Hello Kitty Sanrio heaks töötades 1974. aastal. Shimizu lahkus Sanriost 1976. aastal, et abielluda. Sellest ajast alates on töötanud vabakutselise disainerina. Kunstnik ise ei ole Hello Kitty eest kunagi palju raha teeninud.
Lisaks Hello Kittyle on disainer loonud ka teisi tegelasi nagu Angel Cat Sugar ja Rebecca Bonbon. Lisaks on ta avaldanud pildiraamatuid.
Järumetsa mõis
Järumetsa mõis (ka Järumetza mõis; saksa keeles Jerwemetz) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal. .
Badass Yuki
Badass Yuki on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2008. aasta kevadel Luksemburgis.
Debüütalbum "Black Apple Trip" oli nomineeritud Eesti Muusikaauhinnad 2012 valimisel aasta alternatiivalbumite kategoorias. Samuti oli see Eesti Ekspressi Areeni 2011 aasta albumite edetabelis 10. kohal.
Teine täispikk album "Open Your Eyes To The Landmass" sai nominatsiooni Eesti Muusikaauhinnad 2015 valimisel aasta elektroonikaalbumite kategoorias. Eesti Ekspressi aasta albumite edetabelis jõudis see 3. kohale.
Etihad Airways
Etihad Airways (araabia keeles: شركة الاتحاد للطيران sharikat alittiḥād liṭṭayarān) on suuruselt teine lennufirma Araabia Ühendemiraatides peale Emirates Airline.
Sihtkohad
Pikemalt artiklis Etihad Airwaysi sihtkohad.
Werner Krolikowski
pisi|Werner Krolikowski (1985) thumb|Werner Krolikowski (vasakul) kohtumas põllumajandustöötajatega, 14. juuni 1989 Werner Krolikowski (12. märts 1928 Oels, Sileesia (tänapäeval Olesnica, Poola) – 27. november 2016 ) oli Saksa DV partei- ja riigitegelane.
Mathew Leckie
Mathew Allan Leckie (sündinud 4. veebruaril 1991 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne City ja Austraalia jalgpallikoondises. Ta mängib põhiliselt vasaku äärepoolkaitsja kohal, kuid võib mängida ka ründajana.
Werner Krolikowski
Sõja järel töötas ta 1945. aasta maist oktoobrini kodukohas Oelsis töölisena. 1945. aastal asustati ta Poolale läinud Sileesiast ümber Mecklenburgi Darguni, kus ta töötas esialgu töölisena. 1946. aasta oktoobris astus Werner Krolikowski Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1946–1950 töötas ta Malchinis haldusteenistujana. 1950–1952 töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Mecklenburgi liidumaa juhatuses. 1952. aasta juulist kuni detsembrini oli ta Ribnitz-Damgarteni piirkonna Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1952. aasta detsembris vabastati ta sellelt ametikohalt ning ta sai parteidistsipliini rikkumise eest noomituse.
1953. aasta jaanuarist töötas ta Greifswaldi ringkonna SSÜP allorganisatsiooni agitatsiooni- ja propagandasekretärina, oktoobrist detsembrini teise sekretärina ja 1953. aasta detsembrist kuni 1958. aasta juunini esimese sekretärina. 1958. aasta juunist kuni 1960. aastani märtsini oli ta Rostocki piirkonna SSÜP allorganisatsiooni agitatsiooni- ja propagandasekretär ning seejärel 1960. aasta märtsist maini teine sekretär.
Mathew Leckie
Aastatel 2011–2021 mängis Leckie Saksamaa klubides: 2011–12 Mönchengladbachi Borussias, 2012–2014 FSV Frankfurtis, 2014–2017 FC Ingolstadtis ja 2017–2021 Hertha BSC-s.
Werner Krolikowski
1960. aasta maist kuni 1973. aasta oktoobrini oli Werner Krolikowski Dresdeni ringkonna SSÜP allorganisatsiooni esimene sekretär. Alates 1963. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja Rahvakoja (parlamendi) liige. 1971. aasta juunis sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1973. aasta oktoobrist kuni 1976. aasta oktoobrini oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretär ja 1976–1989 Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo majanduskomisjoni liige. 1976. aasta novembrist kuni 1988. aasta novembrini oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimene aseesimees. 1988. aasta septembris sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee põllumajandussekretäriks. 1988. aastast kuni 1989. aasta novembrini oli ta ka Saksa DV Riiginõukogu liige.
Mathew Leckie
2021. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Melbourne Cityga.
Austraalia jalgpallikoondises debüteeris Leckie 2012. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. oktoobril 2013 sõprusmängus Kanada vastu. 2015. aastal tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Ta on kuulunud Austraalia koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Werner Krolikowski
1989. aasta novembris astus Werner Krolikowski kõigilt oma ametikohtadelt tagasi ja heideti 3. detsembril 1989 Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja. 7. detsembrist 1989 kuni 12. märtsini 1990 oli ta süüdistatuna riigi raha kuritarvitamises eeluurimisvangistuses, kuid vabastati vahi alt tervislikel põhjustel ning kohtuprotsess jäeti ära.
Eelotsusemenetlus ELTL artikli 267 alusel
Eelotsusemenetlus on Euroopa Liidu õiguse põhimehhanism. Eelotsusemenetluses saab liikmesriigi kohus esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse, kui siseriiklikus kohtumenetluses tekib küsimus seoses Euroopa Liidu õiguse tõlgendamisega. Eelotsusemenetluse eesmärgiks on Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane ja õige kohaldamine liikmesriikide kohtute poolt. Euroopa Kohtu vastust liikmesriigi kohtule nimetatakse eelotsuseks.
Eelotsusetaotluse esitamise tingimused on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 3 punktis b ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artiklis 267. ELTL artikkel 267 näeb ette, et Euroopa Kohus on pädev tegema eelotsuseid, mis hõlmavad aluslepingute tõlgendamist ja liidu institutsioonide, organite või õigusaktide kehtivust ja tõlgendamist.
Esitaja
Eelotsusetaotluse saab esitada organ, mis on kohus või tribunal ELTL Artikkel 267 järgi. Kui Euroopa Kohus hindab, kas eelotsusetaotluse on esitanud kohus, võtab ta arvesse järgmisi asjaolusid:
Oluline on ka organi seotus liiduga ning organ peab olema hõlmatav mõistega "liikmesriigi kohus".
Ese ja ulatus
Eelotsusetaotluse esitamise eesmärgiks ei tohiks olla liikmesriigi enda õigusnormide tõlgendamine või põhikohtuasjas esile kerkinud faktiküsimuste selgitamine, vaid Euroopa Liidu õiguse tõlgendamine. Lisaks võib Euroopa Kohus teha eelotsusetaotluse suhtes otsuse vaid siis, kui liidu õigus on põhjukohtuasjas kohaldatav.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab eelotsusetaotluses välja tooma kõik asjassepuutuvad faktid ja õiguslikud asjaolud, mille tõttu on alust väita, et liidu õigusnormid võivad olla kohaldatavad.
Kui küsimuse all on Euroopa Liidu põhiõiguste hartat puudutav eelotsusetaotlus, siis peab taotluses selgelt nähtuma, et kohaldatav on mõni muu õigusnorm peale harta sätete, sest vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 on harta sätted kohaldatavad üksnes koos liidu õiguse kohaldamisega.
Taotluse esitamise aeg
Liikmesriigi kohus võib eelotsusetaotluse esitada kohe, kui ta leiab, et kohtuotsuse tegemiseks on vajalik Euroopa Liidu õiguse tõlgendamist või kehtivust puudutav otsus. Kohus ise on pädevaim organ otsustamaks, missuguses menetluse staadiumis eelotsust küsida tuleb. Selleks, et Euroopa Kohtul oleksid parimad võimalused eelotsusetaotluse hindamiseks, on eelotsusetaotlus vaja esitada staadiumis, kus liikmesriigi kohus suudab piisavalt täpselt määratleda kohtuasja faktilised ja õiguslikud asjaolud ning lahendamist vajavad õigusküsimused.
Soovi korral saab liikmesriigi kohus taotleda ka kiirendatud menetlust, misläbi saab kiiresti lahendada sellised vaidlused, mida võiks lugeda kiireloomulisteks.
Sisu
Nõuded eelotsusetaotluse sisule on ette nähtud Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 94. Vastavalt artiklile 94 tuleb eelotsusetaotlusse märkida järgmist:
Kui üks või mitu nimetatud elementidest eelotsusetaotlusest puudub, siis võib Euroopa Kohus leida, et ei ole pädev eelotsusetaotluse küsimuste lahendamiseks või tunnistama eelotsusetaotluse vastuvõetamatuks.
Vorm
Eelotsusetaotluses peavad olema täpsed viited põhikohtuasja asjaolude suhtes kohaldatavatele siseriiklikele normidele ning liidu õiguse sätetele. Taotluses võib sisalduda ka lühikokkuvõte kohtuasja poolte argumentidest. Siseriiklik kohus võib eelotsusetaotlusesse lisaks kirjutada ka enda eelnevad seisukohad. Euroopa kohtule esitatud küsimused peavad olema esitatud selgesti määratletud eraldiseisvas osas, eelistatult alguses või lõpus. Küsimused peavad olema iseseisvalt arusaadavad ka ilma eelotsusetaotluse põhjendavale osale viitamata.
Eelotsusetaotlus tuleb lugemise hõlbustamiseks esitada trükitult. Eelotsusetaotluses peab olema kuupäev ning allkiri ja see tuleb esitada Euroopa Kohtu kantseleile elektrooniliselt. Taotlusele peavad olema lisatud kõik asjakohased dokumendid, eelkõige kohtuasja poolte täpsed kontaktandmed ning kohtuasja toimik või selle koopia. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab taotluses muutma anonüümseks nende füüsiliste isikute nimed, kes on taotluses nimetatud või kes on põhikohtuasjaga seotud. Kohus peab ka peitma kõik need andmed, mis võimaldaks neid isikuid tuvastada. See on vajalik isikuandmete kaitseks.
Millal peab eelotsust taotlema?
Eelotsuse taotlemise kohustus tekib liikmesriigi kohtul siis, kui küsimuse all on Euroopa Liidu aluslepingute tõlgendamine või liidu institutsioonide, organite või asutuste õigusaktide kehtivus ja tõlgendamine. Kui selline küsimus kerkib liikmesriigi kohtu menetluses ning kohtuotsuse tegemiseks on vajalik küsimus lahendada, siis peab liikmesriigi kohus taotlema Euroopa Kohtult eelotsust.
Eelotsust ei pea taotlema kahel erandjuhul:
Kellele on eelotsus siduv?
Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on Euroopa Kohtu tehtud eelotsus liikmesriigi kohtule põhikohtuasja lahendamisel siduv. ELTL artikkel 267 nõuab, et eelotsusetaotluse esitanud kohus tagaks Euroopa Kohtu antud liidu õiguse tõlgenduse täieliku õigusmõju. Lisaks on Euroopa Kohtu praktikas alati kinnitatud ka liidu õigusnormide kehtetuks tunnistamise siduvust.
Sama siduvuse loogika kehtib kõikides menetluse astmetes. Näiteks kui Euroopa Kohtult taotles eelotsust esimese astme kohus, siis on Euroopa Kohtu poolt antud otsused siduvad ka apellatsioonikohtule või kõrgeima astme kohtule.
Kui eelotsuses on kirjas, et liikmesriik peab kohtus läbi viima teatavat liiki hindamise, siis tuleb seda ka teha, et tagada eelotsuse korrektne rakendamine ning sellest tulenevalt ka liidu õiguse õige kohaldamine. Kindlasti tuleb seda teha siis, kui Euroopa Kohus on eelotsuses sõnaselgelt öelnud, et eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima teatud asjaolusid, et tuvastada liikmesriigi õiguse kooskõla liidu õigusega.