cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Antipoodid
Antipoodid on inimesed, kes elavad Maa vastasküljel, jalad vastupidi.
Püha Augustinus sätestas, et antipoodide olemasolu uskuda on iseenesest ketserlus. Sellest hoolimata paljud inimesed mitte ainult ei usu antipoodide olemasolu, vaid on ka ise antipoodideks hakanud.
Surnud 1973
''Siin on loetletud 1973. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Komm (sädemetepüüdja)
Komm oli talu paargus või sepikojas tulekolde kohal kasutatav murdpaest sädemetepüüdja.
Amfibrahh
Amfibrahh on värsijalg, milles kahe rõhuta või lühikese silbi vahel on üks rõhuline või pikk silp.
Tekiila
Tekiila (hisp tequila) on kange (38–50%) ja kergelt kibe alkohoolne jook, mida valmistatakse Mehhiko lääneosas asuva Tequila ümbruses. Tekiilat valmistatakse tekiila-agaavist.
Linn on nime ja jook nimetuse saanud tequili suguharult, kes asustasid neid paiku enne asteekide vallutusi.
Kokku valmistatakse 35 marki tekiilat, arv on täpselt teada, sest tekiila tootmine Mehhikos on range riikliku kontrolli all.
Didžeriduu
Didžeriduu ehk didgeridoo on vana Austraalia aborigeenide instrument, mida on mängitud juba aastatuhandeid.
Didžeriduu on termiitide poolt õõnsaks söödud puust või bambusest valmistatud kuni 2 meetri pikkune puhkpill, millese puhutakse huuli vibreerima pannes. Põhiheli on madal jorin, millele lisatakse linnu- ja loomahääli ning rütmilisi huikeid. Heli saab muuta suuõõne ja huuleasendi muutmisega.
Wujingqishu
Seitse Sõjakaanoni raamatut ( traditsiooniline Hiina : 武經七書; lihtsustatud hiina : 武经七书; pinyin : Wǔjīngqīshū; Wade-Giles : Wu Ching ch'i shu) on Vana Hiina seitse tähtsat sõjalist klassikalist teksti. Nende seas ka Sunzi Sõjakunst. Tekstid kanoniseeriti selle nime alla 11. sajandil pKr ja alates Songi dünastia ajast kuulusid need enamusse sõjalistesse entsüklopeediatesse. Nii nagu kõikidel bürokraatidel tuli õppida ja teada Konfutsiuse töid, oli impeeriumi ohvitseridele kohustuslik, kas mõnede või kõikide nende tööde lugemine ja tundmine.
Aquificae
Aquificae on bakterite hõimkond, kes elavad ekstreemsetes keskkonnatingimustes (termofiilid) nagu kuumaveeallikad, väävlilombid ja kuumad ookeanilõhed. Näiteks perekonna Aquifex bakterid suudavad paljuneda ka vees, mille temperatuur on 85–95 °C.
Arvatakse, et fülogeneetiliselt on nad eubakteritest (pärisbakteritest) kõige vanemad.
Ei Aquificae hõimkonna ega selle alltaksonite osas pole jõutud üksmeelele.
Gripholmen
Seal asub Gripi kaluriküla. Kalurikülast lõuna pool asub peasadam, mida kaitseb lainete eest kaks muuli. Vanem ja põhjapoolsem sadam on väiksem ja vähem kaitstud. Teised muulid kaitsevad kaluriküla suurte ookeanilainete eest. Kõrgeim koht saarel on ainult 10 m kõrgusel merepinnast.
Contemporary European History
Contemporary European History on rahvusvaheline ajalooajakiri, mida 1992. aastast annab välja Cambridge University Press. Selles käsitletakse ajalugu 1918. aastast.
Ajakirja toimetajad on (2012. aasta aprilli seisuga) Holger Nehring, N. Piers Ludlow, Josie McLellan ja Amir Weiner.
Kihnu valla lipp
thumb|Kihnu valla lipp Kihnu valla lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kihnu valla lipp.
Lipp on kinnitatud 7. novembril 1995.
Lipu kirjeldus
Kihnu valla lipp on ruudukujuline, mille valgel kangal on sinine kaheksaharuline täht.
Lipu normaalsuurus on 105x105 cm.
Ussuuri sõstar
Ussuuri sõstar (Ribes ussuriense) kuulub sõstraliste sugukonda kuuluvasse perekonda sõstar.
Morfoloogia
Lehed siledad. Õied valkjad, kellukjad, 5-9-õielistes kobarates. Viljad mustad.
Levik
Levinud Mandžuuriast Koreani. Kultuuris 1904. aastast.
Eesti muinasjutud
Eesti muinasjuttude varamus on esindatud loomamuinasjutud, imemuinasjutud, legendilaadsed muinasjutud, novellilaadsed muinasjutud ja muinasjutud vanapaganast.
Eesti muinasjuturepertuaar sarnaneb üldjoontes teiste Euroopa rahvaste muinasjuturepertuaariga. Muinasjuttude populaarsemad tegelased on abivalmis vaeslaps, tige võõrasema, tõrjutud noorem vend, mets- ja koduloomad.
Eestis hakati muinasjutte sihipäraselt koguma 19. sajandi teisel poolel Jakob Hurda innustusel. Üks Eesti tuntumaid muinasjutu-uurijaid oli Uku Masing.
Reet (laev, 1978)
Reet pardanumbriga PVL-201 on endine Eesti Piirivalve reostustõrjelaev.
Eesti Piirivalve sai laeva enda käsutusse 2000. aastal Keskkonnainspektsioonilt koos teise reostustõrjelaevaga Triin (pardanumber PVL-200), kuna Vabariigi Valitsus andis merereostuse avastamise ja likvideerimise korraldamise kohustuse Piirivalveametile.
Keskkonnainspektsiooni eelkäija Mereinspektsioon oli laeva omakorda saanud 1995. aastal, kui likvideeriti Eesti Rannavalve. Veeteede Amet oli 1992. aasta algul ostnud eraettevõtjalt kalalaeva Salme, millest sai rannavalvelaev EVA 003, hiljem EVA 200.
2006. aastal kanti mõlemad laevad maha.
Kohtla-Nõmme lipp
pisi|Kohtla-Nõmme valla lipp
Kohtla-Nõmme lipp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla lipp.
Lipp kinnitati 16. aprillil 1997.
Lipu kavandi autor on Viktor Roosipuu.
Lipu kirjeldus
Ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaalsest võrdsest laiust. Lipu vardapoolne 4/11 pikkune osa koosneb kollasest, rohelisest, kollasest laiust. Lipu lehviva poole 7/11 pikkune osa koosneb rohelisest, kollasest, rohelisest laiust.
Kollane sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi, roheline aga looduse rohelust.
Arvutiprogramm
Arvutiprogramm (tavaliselt lihtsalt "programm" või "tarkvararakendus") on arvutile arusaadavate käskude kogum. Arvutiprogramm on kirjutatud kindlas programmeerimiskeeles, madala taseme keelte puhul ka kindlale arvutiarhitektuurile. Enamasti kompileeritakse programmid arvutile arusaadavasse vormingusse. Programme, mida ei kompileerita, nimetatakse tihti skriptideks.
Kohtla-Nõmme lipp
Lipu kirjeldus
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm.
Arvutiprogramm
Eristatakse süsteemiprogramme, mis peavad tagama operatsioonisüsteemi töö, ja rakendusprogramme, mis on mõeldud arvuti kasutajale kasulike asjade tegemiseks (tekstitöötlus, veebilehitsemine jne). Arvutiprogrammide kogumit nimetatakse tarkvaraks.
Alleel
Alleel (inglise allele) on geeniteisend, geeni esinemisvorm ehk üks kahest või mitmest alternatiivsest geenivariandist, mis asuvad populatsiooni isendite homoloogiliste kromosoomide samas lookuses ja toimivad sama tunnuse kujunemisele, tekitades selle eri vorme või avaldumisastmeid.
Tänapäeval kasutatakse alleelide mõistet sageli laiemas tähenduses: mis tahes genoomse lookuse (nt restriktsioonisaidi, minisatelliidi) alternatiivne vorm.
Geneetikas kasutatakse ka mõistet uluk- ehk metsalleel (inglise wild allele), mis on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel, vastandatuna harvadele mutantalleelidele.
Šumen
Šumen on linn Bulgaaria kirdeosas, Šumeni piirkonna keskus.
1950–1965 kandis nime Kolarovgrad.
Tähtsaim vaatamisväärsus on Bulgaaria suurim, 1745. aastal valminud Tombuli mošee.
Toomas Takkis
Toomas Takkis (sündinud 17. juulil 1958) on eesti pedagoog ja munitsipaalpoliitik.
Ta lõpetas 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal.
Ta sai 2001. aastal Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas koolikorralduse magistri kraadi.
Ta oli 1987–2022 Kuressaare Nooruse kooli direktor. Samas koolis on ta olnud ka klassijuhataja, geograafiõpetaja ja organisatsioonikäitumise õpetaja.
Poliitiline tegevus
Ta kuulub Isamaaliitu.
Pärast 16. oktoobril 2005 toimunud 2005. aasta kohalikke valimisi sai ta Kuressaare linnavolikogu esimeheks.
Awashi jõgi
Awash on jõgi Aafrikas Etioopias.
Jõgi algab Etioopia mägismaalt, ülemjooksul voolab itta. Laskunud Ida-Aafrika riftiorgu, voolab valdavalt põhja ja kirdesse. Awashi jõgi suubub Abhe järve.
Kihnu vald
Kihnu vald on vald Pärnumaal. See hõlmab Kihnu saare ja selle lähedased laiud ning paikneb Liivi lahes.
Awashi jõgi
Awashi jõe alamjooksu jõeorg kuulub 1980. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Cali Maxamed Geeddi
Cali Maxamed Geeddi (inglispärane nimekuju Ali Muhammad Ghedi; sündinud 1952 Muqdishos) on Somaalia poliitik. Aastatel 2004–2007 oli ta Somaalia peaminister.
Kihnu vald
Kihnu vallavanem on Egon Vohu.
Cali Maxamed Geeddi
Ta kuulub Hawiye klanni. Hariduselt veterinaar.
Awashi jõgi
Awashi jõe ääres asuvad Metehara, Awash, Asaita ja Gewane. Awashi linna lähedale on loodud Awashi rahvuspark (1966).
Kihnu vald
Külad
Lemsi, Linaküla, Rootsiküla ja Sääre.
Cali Maxamed Geeddi
Peaministriks määras ta president Cabdulaahi Yuusuf Axmed 3. novembril 2004. Oma tagasiastumisest teatas Geeddi 29. oktoobril 2007 toimunud parlamendiistungil.
Kihnu vald
Ajalugu
21. mai 1992 – Kihnu külanõukogu muudeti Kihnu vallaks.
Staadionijooks
Staadionijooks ehk dromos või stadiodromos oli esimeste antiikolümpiamängude ainuke spordiala. Ainsaks alaks oli see aastatel 776–728 eKr ehk kuni XIV antiikajalümpiamängudeni. Aastal 724 eKr lisandus kahe staadioni jooks (diaulos). Staadionijooksu pikkus oli 192,27 m (mõnedel andmetel 192,28 meetrit). Esimeste antiikolümpiamängude staadionijooksu võitis Elisest pärit kokk Koroibos.
Teise spordialana oli staadionijooks üks pentatloni ehk viievõistluse ala.
Ruth Bettina Birn
Ruth Bettina Birn (sündinud 1952. aastal Stuttgardis Lääne-Saksamaal) on juudi päritolu saksa ajaloolane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on Saksamaa natsionaalsotsialismiaegsed julgeolekuasutused ja holokaust.
1985. aastal promoveeriti ta Stuttgardi Ülikoolis filosoofiadoktoriks dissertatsiooni Die höheren SS- und Polizeiführer : Himmlers Vertreter im Reich und in den besetzten Gebieten (Kõrgemad SSi ja politsei juhid, Himmleri esindajad Saksamaal ja okupeeritud aladel) eest, mis avaldati 1986. aastal Düsseldorfis ka raamatuna. 1991–2005 oli ta Kanada justiitsministeeriumi sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude osakonna peaajaloolane.
Jaan Pärn
Jaan Pärn on mitme tuntud isiku nimi.
Toitumine
Toitumine ka toiduahel on organismide üldine eluavaldus, ka energia hankimise protsess, mille käigus toimub toidu hankimine, ära söömine, metabolism (oksüdatsioon jpm) ja seedimine koos toitainete omastamise ja väljutamisega. Eksogeensetest looduslikest allikatest saadavate toitainete biomolekulid tuleb organismil energia, ja teiste essentsiaalsete protsesside töös hoidmiseks, töödelda ja omastada. Toitumisprotsesside normaalne kulgemine organismides on aluseks kasvamisele, arenemisele ja tervise säilitamisele ning paljunemisele.
Toitumistüübid
Üldbioloogias ja ökoloogias jaotatakse toitumistüüpe kolme üldise toidu komponendi (energiaallika, elektronidoonori ja süsinikuallika) päritolu järgi. Niisuguses klassifikatsioonis kasutatakse troofia tüüpide tähistamisel kuut eesliidet.
Kui energiaallikaks on:
Kui elektroni andjaks (doonoriks) on:
Välislingid
Ravitsemustiede
Jussi S. Jauhiainen
Jussi Sakari Jauhiainen (sündinud 13. oktoobril 1963 Helsingis) on soome geograaf, Turu Ülikooli geograafiaprofessor ning Tartu Ülikooli linnageograafia dotsent.
Jauhiainen on olnud professor Oulu Ülikoolis (geograafia ja regionaalplaneerimine, 2002–2009) ja Helsingi Ülikoolis (1999–2002, linnageograafia) ning dotsent Tartu Ülikoolis (1995–2000, inimgeograafia). Samuti ta on olnud mitme ülikooli külalisteadur, viimati (2008) University of Namibias ja Universidad de Buenos Aireses.
Tema peamised uurimishuvid on linn, regionaalne areng, regionaalpoliitika, innovatsioonipoliitika ning inimgeograafia teooria, samuti regionaal- ja linnaplaneerimise poliitikad ja areng, urbanistika, Euroopa Liidu regionaalpoliitika, Euroopa, Läänemere piirkond, Balti riigid, Eesti, Soome.
Koos Are Kontiga on ta kooliõpiku "Loodus- ja inimgeograafia põhikoolile III osa" autor.
Kodumajutus
thumb|Tuba kodumajutuses Kodumajutus on hommikusöögi või köögi kasutamise võimalusega, füüsilise isiku talus, majas või korteris paiknev majutusettevõte.
Eestis kehtestatud nõuded
Kodumajutuses peab olema:
Ülemaailmne majanduskriis
Aastatel 1929–1933 suurenes tööpuudus Ameerika Ühendriikides 3 protsendilt 25-ni. Paljud kaotasid oma töö- ja elukoha. pisi|Suure depressiooni ajal New Yorgis kail külitav mees 1929. aasta 24. oktoober sai tuntuks musta neljapäevana. Tol päeval kukkus New Yorgi aktsiabörs 11,7%. Majandusajaloolased on otsinud suure depressiooni põhjusi, kuid ühest vastust ei ole leitud. Palju olulisem on küsimus: mis võimendas majandusliku languse katastroofini. Kõik rahaga tegelevad institutsioonid tõotasid ometi majanduslikku kasvu pikas perspektiivis.
Lethe
Lethe oli kreeka mütoloogias allilma unustustejõgi, millest surnuteriiki jõudnud pidid jooma, et unustada endine elu.
See oli üks viiest allilma jõest.
Anton Weiss-Wendt
Anton Weiss-Wendt (sündinud 27. mail 1973 Narvas) on juudi päritolu Norra ajaloolane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on holokaust.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1997. aastal. 2009. aasta juulis ilmus temalt Eestis toimunud holokaustile keskenduv monograafia "Murder without Hatred: Estonians and the Holocaust" ("Mõrv ilma vihata: eestlased ja holokaust"). Autor väidab oma teoses, et valdavalt osalesid eestlased natside korraldatud inimsusvastastes kuritegudes vabatahtlikult.
Inimsusvastaste kuritegude uurija Meelis Maripuu arvas, et raamat on "igal juhul tänuväärne, kuna paneb aluse teaduslikule diskussioonile holokausti põhjustest Eestis". Samuti juhib see tähelepanu sellele, "et Saksa okupatsiooni ajal pandi Eestis toime terve hulk inimsusvastaseid kuritegusid, mis ei piirdunud ainult juutide hukkamisega".
Kaevuvinn
pisi|Vinnkaev [[Eesti Vabaõhumuuseumis]] Kaevuvinn (eesti murretes jung, ling, roog, vibu, valdas) on vinnkaevust vee tõstmiseks kangi põhimõttel liigutatav pikk palk, mis on oma keskosas või ühe otsa lähedal kinnitatud kaevusamba külge. Samas kaevusambapoolses otsas võib olla vastukaal. Vinn on kaevusamba külge kinnitatud nii, et tavaliselt on ta nii maapinna kui kaevusamba suhtes kaldu ja tema teine ots ulatub kõrgele kaevu kohale. Selles otsas ripub vertikaalselt kaevukook. Kaevuvinna saab vähese jõuga, harilikult kaevukoogust tõmmates või vastukaalu suurust muutes, liigutada nii, et kaevukook koos selle otsa riputatud ämbriga laskub kaevu, ja pärast tõuseb koos vett täis ämbriga kaevust välja.
Arkaadia (Stoppard)
"Arkaadia" (originaalpealkiri "Arcadia") on Tom Stoppardi näidend aastast 1993.
Näidendi pealkiri on allusioon fraasile et in Arcadia ego.
Tegevus
Tegevus toimub kahel ajatasandil: ajavahemikus 1809–1812 ning 20. sajandi lõpus (1989).
20. sajandil püüavad ajaloolased Hannah ja Bernard rekonstrueerida sündmusi, mis leidsid aset 19. sajandil Derbyshire'i maamajas Sidley Parkis.
19. sajandil õpetab Septimus Hodge geeniusest 13-aastast tütarlast Thomasinat. Õppetunni katkestab luuletaja Ezra Chater, kelle naisega on Septimus seksuaalvahekorras olnud. Chater kutsub Septimuse duellile, kuid Septimus vingerdab asjast osavalt välja.
Näidend koosneb seitsmest pildist. Tegevuspaik on tuba suure aiaga maamajas. Dekoratsioone ei vahetata.
Tegelased
19. sajand
20. sajand
Retseptsioon
Näidendi maailmaesietendus oli 13. aprillil 1993 Londonis Royal National Theatre'is. Seda on lavastatud paljudes teatrites.
Kriitika on pidanud näidendit meistriteoseks.
Aastal 1993 pälvis näidend parima näidendi Olivier' auhinna ja 1995 New Yorgi draamakriitikute auhinna.
Külalistemaja
thumb|Külalistemaja Valge Kroon [[Otepääl]] Külalistemaja on hotellist madalama teenindustasemega majutusettevõte.
Eestis kehtestatud nõuded
Külalistemajas peab olema:
SHAPE America
SHAPE America (Society of Health and Physical Educators) on USA ülemaaline organisatsioon, mis ühendab tervisliku eluviisi edendamisega tegelevaid inimesi.
Kuni 2013. aastani oli organisatsiooni nimi AAHPERD (American Alliance for Health, Physical Education, Recreation and Dance 'Ameerika Tervise, Kehalise Kasvatuse, Rekreatsiooni ja Tantsu Liit').
AAHPERD-il on 26 000 liiget. Organisatsiooni peakorter asub Virginia osariigis Restonis.
Organisatsioon sai alguse 27. novembril 1885, kui William Gilbert Anderson kutsus kokku võimlemisõpetajad oma töö üle arutama.
Trompetist
Trompetist ehk trompetimängija on instrumentalist, kelle mängitavaks pilliks on trompet.
Iminõges
Iminõges (Lamium) on rohttaimede perekond huulõieliste sugukonnast.
Trompetist
Maailmas
thumb|[[Louis Armstrong]] thumb|[[Dizzy Gillespie]]
Iminõges
Levik
Perekonda kuulub umbes 50 liiki, mis kasvavad pärismaisena Euroopas, Aasias ja Põhja-Aafrikas, kuid on laialt naturaliseerunud ka näiteks Põhja-Ameerikas. Osa liike on invasiivsed.
Valge iminõges on Eestis väga sage ja verev iminõges sage. Koldnõges kasvab Eestis oma levila põhjapiiril ning mandril on tavaline, saartel haruldane. Täpiline iminõges on Eestis haruldase liigina kantud punasesse raamatusse. Eestis kasvavad ka hõlmine iminõges ja hambune iminõges.
Iminõgesed ei ole pinnase suhtes nõudlikud ning tavaliselt taluvad hästi ka külma.
Kirjeldus
Iminõgeste hulgas on nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid liike. Osa iminõgeseid paljuneb üksnes seemnetega, osa aga ka vegetatiivselt.
Iminõgestel on neljakandilise ristlõikega vars ning vastakuti kinnituvad südamekujulised pehmete karvadega kaetud lehed. Õied on huuljad, kiivrikujulise ülahuulega. Õied võivad olla väga dekoratiivsed; neid on nii valgeid, kollaseid kui ka eri tooni roosasid ja purpurseid.
Kasutamine
Kauniõielisi liike kasutatakse haljastuses, neist on aretatud ka kultuursorte.
Paljusid liike kasutatakse ravimtaimedena.
Sentrum
thumb|Sentrumi [[aerofoto. Esiplaanil Operaen.]] Sentrum on Oslo kesklinn.
Halduslikult jääb ta väljapoole linnaosasid ning allub otse linnavalitsusele.
Sentrumi elanikele osutab tervise- ja sotsiaalteenuseid St. Hanshaugeni linnaosa.
Piirid
Oslo valla detsentraliseerimisest 1. juulil 2008 kuni 2004. aasta Oslo linnaosareformini kulges piir piki mereäärt Kongenist mööda Frognerstrandat, Munkedamsveienit, Cort Adelers gatet, Ruseløkkveienit, Løkkeveienit, Arbins gatet, Drammensveienit, Parkveienit, Wergelandsveienit, Holbergs gatet, Pilestredetit, St. Olavs gatet, Ullevålsveienit, Schandorffs gatet, Kristparkenit, Bernt Ankers gatet, Brugatat ja Nylandsveienit Bjørvikutstikkerenit.
Sisemine sadamabassein kuulus Sentrumisse nii enne kui ka pärast 2004. aasta reformi.
RHK-10 ptk V: Psüühika- ja käitumishäired
Psüühika- ja käitumishäired on RHK-10 alajaotus. Selles alajaotuses on klassifitseeritud psüühilise talitluse häired.
Mõiste "häire" on kasutusele võetud selleks, et vältida mõisteid "haigus" või "tõbi". Loobumine psüühilise haiguse mõiste kasutamisest tähendab seda, et on loobutud nosoloogilisest printsiibist, kuna teadmiste tase ei võimalda üheselt määratleda psüühikahäirete bioloogilist põhjust.
Aastal 2008 tuleb nentida tõsiasja, et ei ole ühtegi psüühikahäiret, mille etioloogia ja patogenees oleks üheselt välja selgitatud. Kui mõnede psüühikahäirete põhjus on selge (narkomaania, traumajärgse ajukahjustuse sündroom), siis nende häirete arengu seaduspärasused on selgusetud:
Osade psüühikahäirete puhul on selgusetud nii tekkepõhjused kui ka arengu seaduspärasused. Nende hulka kuulub üks tõsisemaid psüühikahäireid – skisofreenia.
Pihlakared
Pihlakared on väikesaared Hiiumaa lähedal Soonlepa lahes. Kuuluvad Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu.
RHK-10 ptk V: Psüühika- ja käitumishäired
Klassifikatsioon
Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni RHK-10 järgi liigitatakse häired järgmiselt:
Pihlakared
Pihlakaredeks nimetatakse Suurt Pihlakare, Väikest Pihlakare ja veel mõnda väiksemat saarekest, mis nende ümber asuvad.
Sankt Moritzi olümpiamängud
Sankt Moritzis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Cabdulaahi Yuusuf Axmed
thumb|right|Cabdulaahi Yuusuf Axmed Cabdullaahi Yuusuf Axmed (15. detsember 1934 – 23. märts 2012) oli Somaalia poliitik. Ta oli 14. oktoobrist 2004 kuni 29. detsembrini 2008 Somaalia president.
Augustis 1994 valiti ta Puntlandi iseseisvuse eest võitleva Somaalia Päästmise Demokraatliku Rinde juhiks. (Ka kindral Mohamed Abshir Musa väidab, et valiti samal kongressil SPDR juhiks, ent tema jäi eksiili ega võtnud Puntlandi valitsemisest vahetult osa.)
Et Puntland ei taotlenud eraldumist Somaaliast, siis oli Cabdulaahi Yuusuf Axmed sobiv kandidaat Somaalia presidendi kohale. Ta valiti presidendiks 10. oktoobril 2004 Keenia pealinnas Nairobis (poliitilise ebastabiilsuse tõttu ei valitud presidenti Somaalias) ja andis ametivande 14. oktoobril.
Presidendina seadis ta oma eesmärgiks keskvõimu piiride laiendamisele kaugemale pealinna Muqdisho lähiümbrusest.
29. detsembril 2008 astus Cabdulaahi Yuusuf Axmed presidendi ametist tagasi, põhjendades seda oma suutmatusega tagada riigis rahu, stabiilsust ja demokraatiat.
Lake Placidi olümpiamängud
Lake Placidis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Fatalism
Fatalism on usk saatuse kõikemääravasse jõusse ning see on omane paljudele usunditele ja idealistlikele filosoofilistele vooludele. Fatalism toetub peamiselt järgmistele ideedele:
1. Vaba tahe puudub, mistõttu ajalugu on edasi liikunud ainuvõimalikul viisil. See uskumus sarnaneb väga determinismiga.
2. Kuigi teod on vabad, liiguvad need paratamatule lõpule. Sarnaneb ettemääratusega.
3. Heakskiit on sobilikum kui vastuhakk paratamatusele. Sarnasus defeatismiga.
Determinism, fatalism ja ettemääratus
Deterministid usuvad, et inimese teod mõjutavad tulevikku, kuigi tulevik on ettekirjutatud. Rõhutatakse saatusele "alistumist". Teisiti öeldes deterministid usuvad, et tulevik on tegude ja põhjuslikkuse tõttu kinnitatud, samas kui fatalistid ja ettemääratlejad on veendumusel, et tulevik on möödapääsmatu põhjuslikkusest hoolimata.
Seetõttu determinismi puhul, kui minevik oleks teistsugune, erineksid ka olevik ja tulevik. Fatalistide jaoks on see aga ebaoluline, kuna minevik, olevik ega tulevik ei eksisteeriks üldse, kui poleks praegust.
Aldaani sõstar
Aldaani sõstar (Ribes dikuscha) on sõstraliste sugukonda sõstra perekonda kuuluv põõsaliik.
Fatalism
Loogikaargument
Fatalismi argumendid, olgugi et need ei ole laialdaselt heaks kiidetud, omavad siiski kandepinda tõe loomuse kohta. Fatalismi loogikaargument: kui homme oleks merelahing ja keegi ütleb:"Homme toimub merelahing", siis see lause on õige juba enne vastava sündmuse asetleidmist. Lause õigsust arvestades välistab see igasuguse võimaluse lahingu ärajäämise kohta.
Jõudeargument (seisakuargument)
Iidne fatalismi argument, mille ideed on järgmised:
Aldaani sõstar
Morfoloogia
Põõsas on kuni 1,5 kõrge ja püstine. Lehed on sageli väga suured, ümarad, kolme- või viiehõlmased. Õied on valkjad, 8–13-kaupa üles suunduvates kobarates. Viljad on enamasti keskmise suurusega, peaaegu ümarad või elliptilised, sinakasmustad, vahakirmega kaetud, mahlakad, hapud, spetsiifilise aroomita.
Proteobakterid
Proteobakterid (Proteobacteria) on suurim, mitmekesiseim ja üks tähtsamaid rühmi (käsitletud tavaliselt hõimkonna tasemel) baktereid.
Aldaani sõstar
Levik
Taim on levinud Ida-Siberis ja Kaug-Idas.
Proteobakterid
Proteobakterid on niivõrd mitmekesised, et nad on nimetatud vanakreeka mütoloogia tegelase, merejumala Proteuse järgi, kes võis oma kuju soovi järgi muuta ja paljudeks loomadeks moonduda.
Innsbrucki olümpiamängud
Innsbruckis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Alatri
Alatri on omavalitsusega asula Põhja-Itaalias Lazio maakonnas Frosinone provintsis.
Proteobakterid
Siia rühma kuulub suur hulk patogeene ja teisi tähtsaid rühmi. Paljud neist on vabaltelavad ja mitmed osalevad lämmastiku fikseerimises.
Alatri
Linn on turismi- ja talispordikeskus.
Proteobakterid
Proteobakterid on seltsideks jaotatud 16S rRNA nukleotiidide järjestamise alusel. Nii eristatakse kuut klassi, mis on nime saanud kreeka tähestiku kuue esimese tähe järgi: alfa-, beeta-, gamma-, delta-, epsilon- ja dzeetaproteobakterid.
Alatri
pisi|tühi|Alatri
Proteobakterid
Proteobakterite väliskest koosneb peamiselt lipopolüsahhariididest.
Garmisch-Partenkircheni olümpiamängud
Garmisch-Partenkirchenis on taliolümpiamängud toimunud kahel korral:
Proteobakterid
Paljud neist liiguvad viburite abil, aga mõned on liikumatud või kasutavad bakterite libisemist – seda liikumisviisi ei osata veel seletada.
Proteobakterite metabolism on samuti väga mitmekesine. Paljud neist võivad olla või peavad olema anaeroobsed, kemoautotroofsed ja heterotroofsed, aga leidub arvukalt erandeid. Hulk liike, kes pole üldse üksteisega lähedalt seotud, muundavad valgust energiaks fotosünteesi abil. Nende ühine nimetus on punabakterid – see nimi viitab nende põhiliselt punakale värvumisele.
Ordukäsknik
Ordukäsknik ehk käsknik (saksa keeles (Ordens)gebietiger) oli Saksa ordu kõrgem ametnik, kes allus otseselt ordumeistrile (vastavalt piirkonnale kas kõrg- või maameistrile). Tavaliselt oli ta ordu valitsusüksuse (Gebieti) valitseja, kas komtuur või foogt.
Saksa ordu Preisimaa ja Liivimaa harudes (Liivimaa ordus) eristati ka suurkäsknikke (Großgebietiger), kes olid ordumeistri lähima nõukogu (siseringi) liikmed. Kõrgmeistri lähikonnas olevad suurkäsknikud kandsid ka erilisi ametinimetusi: suurkomtuur (Großkomtur), kõrgeim marssal (Oberster Marschall), kõrgeim hospidaliülem (Oberster Spittler), riietusülem (Trappier), peakassahoidja (Treßler) ja kõrgeim kaubandusülem (Großschäffer). Liivimaa ordus kuulusid suurkäsknike hulka aga Liivi ordu maamarssal ning viis kõige olulisemat komtuuri ja foogti.
Kompilaator
Kompilaator ehk translaator on arvutiprogramm, mis tõlgib (kompileerib) ühes arvutikeeles (lähtekeel) kirjutatud lähtekoodi teise arvutikeelde (sihtkeel, tihti binaarne objektikood). Sagedasim põhjus selliseks lähtekoodi teisenduseks on käivitatava programmi loomine.
Nime "kompilaator" kasutatakse harilikult programmide kohta, mis tõlgivad kõrgtaseme programmeerimiskeelest madalama taseme keelde (näiteks assemblerkeelde või masinkoodi). Madaltaseme keelest kõrgema taseme keelde tõlkivat programmi nimetatakse dekompilaatoriks. Ühest kõrgtaseme keelest teise tõlkivat programmi nimetatakse translaatoriks. Programmeerimiskeele elementide erinevate vormide vahel ilma keelt vahetamata tõlkivat programmi nimetatakse keele ümberkirjutajaks. Ühest kõrgest keelest vahepealsesse, edasist töötlust nõudvasse keelde tõlkivaid kompilaatoreid tuntakse kaskaadijatena.
Madala taseme assemblerkeele kompilaatorit nimetatakse harilikult assembleriks ja dekompilaatorit disassembleriks.
Kompilaator teostab oma töö käigus tavaliselt järgmised operatsioonid: leksiline analüüs, eelprotsessimine, parsimine, semantiline analüüs, koodi genereerimine ja koodi optimeerimine.
Terminit kompilaatori-kompilaator kasutatakse parseri generaatorite kohta.
Kompileeritavad ja interpreteeritavad keeled
Alternatiivne meetod programmi käivitamiseks ilma kompileerimata on programmikoodi käivitamine interpretaatoriga.
Kõrgemaid programmeerimiskeeli jaotatakse sageli kompileeritavateks ja interpreteeritavateks keelteks. Teoreetiliselt võib kompilaatori ja interpretaatori luua iga keele jaoks ning praktikas on paljude keelte jaoks olemas mõlemad. Selline kategoriseerimine viitab harilikult programmeerimiskeele levinuimatele implementatsioonidele. Näiteks viidatakse harilikult BASICule kui interpreteeritavale ja C-le kui kompileeritavale keelele, kuigi leidub ka BASICu kompilaatoreid ja C interpretaatoreid.
Los Angelese olümpiamängud
Los Angeleses on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kahel korral: Los Angeleses peetakse ka
Pariisi olümpiamängud
Pariisis on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kahel korral: samuti on Pariisis plaanis pidada:
Londoni olümpiamängud
Londonis on kaasaegsed suveolümpiamängud toimunud kolmel korral:
Posvoli leping
Posvoli leping ehk Pozwoli leping (ka Pozvoli, Poswoli või Pasvalysi leping), ka Posvoli rahu sõlmiti Vana-Liivimaa (eestkätt Liivi ordu) ja Poola-Leedu vahel 14. septembril 1557. Lepinguga lõpetati koadjuutorivaenus ja sõlmiti salajane sõjaline kaitseliit Venemaa vastu.
Eellugu
Lepingule eelnenud aastatel oli Poola kuninga Sigismund II Augusti vasall, Preisimaa hertsog Albrecht koos oma Riia peapiiskopist venna Wilhelmi ja Mecklenburgi hertsogi Johann Albrecht I-ga püüdnud ellu viia oma plaani, mida ajalookirjanduses on nimetatud koadjuutoriplaaniks. Selle käigus tehti Johann Albrechti vennast Christophist peapiiskop Wilhelmi koadjuutor ja tõenäoliselt püüti saavutada ka vähemalt Riia peapiiskopkonna, võimalik ka, et kogu Liivimaa sekulariseerimist. Ent Liivi ordu astus nendele plaanidele vastu ja nõnda puhkeski koadjuutorivaenus. Wilhelm ja Christoph vangistati selle käigus, kuid neid otsustas jõuliselt toetada Sigismund August, kes nõudis nende vabastamist ja kõigi õiguste taastamist, ähvardades vastasel korral sõjaga. 1557. aasta hilissuvel koondusidki Poola-Leedu sõjajõud kuninga juhtimisel Liivimaa piiri lähedale Pasvalysisse (Posvolisse, Pozwolisse) sõjalaagrisse. Liivi ordu otsustas aga sõjalist konflikti vältida ning alustas Saksa-Rooma riigi ja Taani saadikute vahendusel kuningaga läbirääkimisi.
Lepingu sõlmimine
Kuni Posvoli läbirääkimisteni oli Sigismund August toetanud oma läänimehe Albrechti poliitikat, kuid lepingu sõlmimine näitas, et lõppeesmärkide osas läks tema poliitika hertsogi omast selgelt lahku. Selle asemel, et peapiiskop Wilhelmi vabastamise järel koos temaga orduvastast poliitikat edasi ajada, sõlmis kuningas hoopis liidu orduga, mis oli Liivimaa ainus reaalne sõjaline võim ning keda Sigismund August lootis hilisemastes Vene-vastastes sõdades liitlasena ära kasutada. Seetõttu sõlmitigi lisaks avalikule lepingule Wilhelmi ja Christophi vabastamiseks ning nende õiguste taastamiseks veel ka salajane sõjaline liit, mida mõnikord ka Posvoli liiduks on nimetatud. Selle kohaselt pidi kumbki pool Vene-poolse rünnaku korral teisele appi tulema ja ühises sõjas ei tohtinud ükski neist separaatrahu sõlmida. Salajase lepingu muutis küllaltki ebaefektiivseks aga sellega kaasas käiv mööndus, et vastastikust abi pidid Liivimaa ja Poola-Leedu teineteisele hakkama osutama alles siis, kui mõlemal oli vaherahu Venega lõppenud. Moskva ja Leedu vaherahu pidi Posvoli lepingu sõlmimise ajal kestma veel viis ja Liivimaa-poolne koguni 15 aastat.
Lepingu kinnitasid ühelt poolt Liivi ordu maameister Wilhelm Fürstenberg ja teiselt poolt Sigismund August, kes ka omavahel kohtusid. Ehkki sel puhul on räägitud ordu Poola-Leedu sõltlaseks muutmisest, ei vasta see tegelikult tõele, sest Liivi sõja alguses tegutses ordu välispoliitiliselt täiesti iseseisvalt ja püüdis eestkätt Taaniga liidusuhetesse astuda.
Seetõttu lepingu sõlmimine peagi alanud Liivi sõja puhul reaalseid tagajärgi ei toonud, välja arvatud ehk see, et tänu lepingujärgselt tihenenud suhetele Poola ja ordu vahel kasvas viimases Poola-meelsete hulk. On küll oletatud, et Ivan IV sai sõlmitud salaliidust teada ja alustas just seepärast Liivimaa-vastast sõda, kuid kindlaid tõendeid selle kohta ei ole seni leitud. Ka viimastel sõjaeelsetel läbirääkimistel ei süüdistanud tsaar liivimaalasi Poolaga reeturliku liidu sõlmimises, vaid heitis ette Tartu maksu tasumatajätmist, Vene kaupmeeste õiguste piiramist ja muid juba vanu probleeme.
Cortina d'Ampezzo olümpiamängud
Cortina d'Ampezzo olümpiamängud võib tähendada kahte asja.
Valeri Karpin
thumb|Valeri Karpin 2022. aastal Valeri Karpin (vene keeles Валерий Георгиевич Карпин; sündinud 2. veebruaril 1969 Narvas) on endine Venemaa jalgpallur (poolkaitsja), treener ja praegune jalgpallitegelane.
Suvest 2008 on ta Moskva Spartaki peadirektor ja 2009–2012 sama klubi peatreener. Seni on Karpin ainuke Eesti Vabariigi kodanik, kes pääsenud jalgpalli suurklubi juhtima.
Valeri Karpin on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik, 2003. aastal võttis ta ka Eesti Vabariigi passi. Karpinite perekond pärineb Peipsi põhjakaldalt Iisaku ja Alajõe vallast, algselt kandis perekond nime Karp. Karpinil on ka Hispaania kodakondsus.
Lapsepõlves mängis Karpin jalgpalli Narva spordikoolis, Kopli Dünamos, hiljem Tallinna jalgpalliklubis FK Sport (1986–1987), Venemaa klubides Moskva CSKA (1988), Voroneži Fakel (1989), Moskva Spartak (1990–1994) ja Hispaania kõrgliiga klubides.
Venemaa koondises mängis Karpin 72 mängu ja lõi 17 väravat. Mänginud ühe mängu SRÜ koondises (29. septembril 1992, kui mängiti Inglismaaga viiki 2:2). On olnud mitu korda koondise kapten.
Aastail 2005–2008 elas Hispaanias Vigos, kus tegutses ärimehena.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Aastatel 2017–2021 ja uuesti alates 10. märtsist 2022 on ta Venemaa kõrgliiga klubi Rostovi peatreener ning on alates 26. juulist 2021 ühtlasi ka Venemaa jalgpallikoondise peatreener.
Suur Pihlakare
Suur Pihlakare (ka Pärnlaid, Suur-Pihlalaid, Suur-Pihla) on 0,43 hektari suurune saar (laid) Hiiumaa laidude maastikukaitsealal Soonlepa lahes. Saar kuulub halduslikult Hiiu maakonda Hiiumaa valla Salinõmme külale. Saare rannajoone pikkus on 312 meetrit.
Asukoht
Saarest umbes 1 kilomeetri kaugusel läänes asub Salinõmme poolsaar, 100 meetrit loodes Väike Pihlakare ja 300 meetrit lõunas Öakse.
Loodus
Laiu nimi tuleb sellest, et veel 1980. aastatel kasvas saarel üks suur pihlakas, mille tuul ja jää ära murdsid. Ka tänapäeval kasvab saarel pihlakaid.
Suure Pihlakare ümber on madal meri.
Suurel Pihlakarel kasvab 102 liiki kõrgemaid taimi.
Samblaliike on 2001. aasta seisuga leitud 10.
Inimtegevus
Saarel asub Hiiumaa laidude kaitseala ainus taastatud kalurionn.
Välisskelett
pisi|Tsikaadi välisskelett Välisskelett ehk eksoskelett on lülijalgsete, limuste jt. organismide väline toes, mille peaülesanne on toetada ja kaitsta organismi keha ja siseelundeid.
Välisskelett moodustub hüpodermise sekreedi nõristumise tulemusena. Enamasti on välisskelett mitmekihiline ja tema struktuur on kompleksne.
Välisskeletiks on limuste kojad ja karbid jt organismide kehamoodustised.
Homiel
thumb|left|230px Homiel (transkribeerituna ning venepäraselt Gomel) on elanike arvult teine linn Valgevenes. Ta on Homieli oblasti keskus.
Rahvastik
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Homieli elanikest valgevenelasi 83,42%, venelasi 10,85%, ukrainlasi 3,11% ja juute 0,35%. Valdavalt suheldakse ja aetakse linnas ametlikke asju vene keeles.
Ajakirjandus
pisi|Raadioajakirjaniku töövahendid: mikrofon ja makk. pisi|Eesti Rahvusringhäälingu telereporter Susann Kivi intervjueerib rektorikandidaat Margit Sutropi 2017. aastal Tartu ülikoolis pisi|Tinast valatud trükiplaat Augsburgi MANi tehase muuseumis. pisi|Ajakirjaniku töövahendid 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses. Ajakirjandus ehk press on aktuaalsete sündmuste kohta informatsiooni kogumine, kontrollimine, analüüsimine ja esitamine. Ajakirjandusväljaande loominguline töötaja on ajakirjanik.
Arvatakse, et Prantsuse revolutsioon toimus tänu ajakirjanduse kaudu vaba teabe levitamisele.
Ajakirjandus Eestis
pisi|Trükimasin Augsburgis MANi muuseumis. pisi|Käsitsi vändatav trükimasin Augsburgis MANi muuseumis. Eestikeelse ajakirjanduse alguseks loetakse aastat 1766, mil Põltsamaal hakkas Peter Ernst Wilde väljaandel ilmuma arstiteadusliku sisuga lehekene "Lühhike öppetus, mis sees monned head rohhud teäda antakse...". Järjepideva ajakirjanduse ja lehelugemisharjumuse lõi Johann Voldemar Jannseni 1857. aastal asutatud Perno Postimees, millest mitme nime- ja asukohavahetuse järel kujunes Eesti vanim enam-vähem järjepidevalt ilmunud ajaleht (tänapäevane Postimees).
Kaartkataloog
Kaartkataloog on kataloogikaartidest koosnev andmebaas, mis on loodud andmehulgas orienteerumiseks.
Little Rock
Little Rock on linn USA-s, Arkansase osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. Linn asub Pulaski maakonnas, Arkansase jõe lõunakaldal.
Kaartkataloog
Kaartkataloog võimaldab andmeid otsida, sorteerida ja järjestada kasutajale sobival viisil. Kaartkatalooge kasutatakse raamatukogudes, arhiivides, muuseumides jm.
Little Rock
Linn on tuntud 1957. aasta septembris linna keskkoolis (Little Rock Central High School) toimunud desegregatsiooni järgi, kus valged üritasid takistada 9 mustanahalise õpilase sisenemist kooli ning takistada desegregatsiooni. Arkansase kuberner Orval Faubus kasutas seal ka osariigi rahvuskaardi abi. Linnapea Woodrow Wilson Manni palvel saatis president Dwight Eisenhower 25. septembril linna 101. õhuväediviisi sõdurid ning föderaliseeris osariigi rahvuskaardi. Kui õppeaasta hakkas lõppema, üritas Faubus vältida koolide desegregatsiooni, üritades seda pikendada kuni 1961. aastani. Kui aga riigi ülemkohus sellega ei nõustunud, sulges kuberner 15. septembril 1958 kõik linna neli avalikku keskkooli. 27. septembril korraldatud referendumil, kus valijad hääletasid koolide sulgemise jätkamise poolt, plaanis Faubus avada rassiliselt eraldatud erakoolid, kuid tema ettepanek lükati tagasi referendumiga samal päeval, mis tekitas linnas taas rassikonflikti. Koolid jäid linnas suletuks terveks aastaka, mis sai tuntuks "kadunud aastana" (The Lost Year), ning avati uuesti alles 12. augustil 1959.
Kaartkataloog
Tänapäeval kasutatakse üha laialdasemalt arvuti abil koostatud elektroonilisi andmebaase.
Albany
Albany (varasema hollandi nimega Fort Oranije) on linn Ameerika Ühendriikides, New Yorgi osariigi pealinn. Linn asub Albany maakonnas umbes 220 km kaugusel New Yorgist põhjas Hudsoni jõe keskjooksul.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 99 224. Aastal 2010 oli elanikke 97 856. Albany on elanike arvult osariigi kuues linn. Koos Schenectady, Troy ja Saratoga Springsiga moodustab ta pealinna-ala, kus elab üle miljoni inimese.
Ajalugu
Alates 1797. aastast on Albany New Yorgi osariigi pealinn, jättes New Yorgile võimaluse kujuneda kommertskeskuseks.
Ajattara (ansambel)
Ajattara on black metal 'i ansambel Soomest. Bänd on nime saanud Soome mütoloogilise vaimolendi Ajattara järgi.
Bändi asutas 1996. aastal Pasi Koskinen, kes on endine Amorphise laulja ning tegutseb veel bändides Shape of Despain, Seperate the Flesh from the Bones ja Mannhai.
Aastal 2006. vallandas Koskinen kõik bändiliikmed, kuid juba 2007. aastal andis uuendatud koosseisus Ajattara välja uue albumi "Kalmanto".
2005. aasta Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes
Eesti meistrivõistlused Vene kabes peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 21.–24. aprillini 2005. Nagu viimastel aastatel tavaks, mängiti kahepartiiliste mikromatšidega 8 vooru šveitsi süsteemis. Kuuendat korda tuli Eesti meistriks selles kabeliigis Heinar Jahu.
Partiinäide
Heinar Jahu – Andrus Tull (23. aprill 2005) 1.c3-d4 f6-e5 2.d4xf6 e7xg5 3.a3-b4 f8-e7 4.g3-f4 b6-a5 5.b2-a3 a5xc3 6.d2xb4 a7-b6 7.b4-c5 b6xd4 8.e3xc5 d6xb4 9.a3xc5 g5xe3 10.f2xd4 g7-f6 11.a1-b2 h8-g7 12.b2-a3 h6-g5 13.h2-g3 b8-a7 14.e1-f2 c7-b6 15.g1-h2 b6-a5
16.d4-e5 f6xb6 17.a3-b4 a5xc3 18.c1-d2 c3xe1 19.g3-h4 e1xg3 20.h2xa3 ja mustad alistusid.
Rossøya
thumb|350px|Asend [[Sjuøyane saarestikus]] thumb|Sjuøyane asend [[Kirdemaa suhtes]] Rossøya on saar Svalbardi kirdeosas Vesle Tavleøyast veidi loodes, Sjuøyane saarestiku põhjapoolseim saar. See asub põhjapoolusest 1024,3 km kaugusel, umbes 350 km Longyearbyenist kirdes ja umbes 50 km Kirdemaast põhjas. Geograafilised koordinaadid on 80°49′42...44″ N, 20°20′15...32″ E (80°49,7' N, 20°21,0' E ).
Saar on umbes 400 m pikkune ja 300 m laiune.
Asustus puudub.
Saarel on Svalbardi ja Norra Kuningriigi põhjapoolseim punkt (80°49'44,41" N, 20°20'32,29" E ). Mõnikord nimetatakse seda ka Euroopa põhjapoolsemaks punktiks, kuid siis ei arvestata Euroopa hulka Venemaale kuuluvat Franz Josefi maad, mille osaks oleva Rudolfi saare Fligely neem on põhjalaiusel 81°48′24″.
Jääkatte tõttu on laevaga saare juurde jõuda raske, kuigi Golfi hoovus mõjutab seda piirkonda rohkem kui Svalbardi edelapoolsemaid osi.
Tänu lindude ekskrementidele kasvav taim Cochleraria groenlandica teeb saare pisut rohekaks.
Kõige tavalisem lind on väikealk, tavalised on ka lunn ja põhjatirk. Linnud saabuvad aprillis-mais ja jäävad suveks.
Ainuke imetaja on jääkaru, keda leidub rohkem talvel, kui saarele saab tulla mööda jääd.
Võimalik, et seda saart ja teisi Sjuøyane saari nägi juba 1618 üks Enkhuizeni vaalakütt. Kaardile kanti saar 1663 pärast hollandlase Hendrick Donckeri ekspeditsiooni. Oma kaartidele kandsid selle ka Pieter Goos, Cornelis Giles ja Outger Rep.
Välislingid
Kasutatud on norra-, itaalia-, rootsi-, inglis- ja uusnorrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 17.4.2009 ja "Store Norske Leksikoni" artiklit "Rossøya".
Furka kuru
pisi|Furka kuru, 2004 Furka kuru (saksa Furkapass) on kuru Leponti Alpides. Ühendab Reußi orgu idas ja Rhône'i orgu läänes. Kõrgus 2431 meetrit.
Kurisoo mõis
pisi|Peahoone pisi|Peahoone
Kurisoo mõis (saksa keeles Kurrisal) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Mõisa keskus asub tänapäeval Aravete alevikus.
Ajalugu
Kurisoo mõisa on esmamainitud 1585. aastal, mil see kuulus Brun Drolshagenile.
1792. aastal omandas mõisa Otto Hermann von Mohrenschildt, kes lasi mõisakeskuse esinduslikult välja ehitada.
1873. aastal läks mõis Staalide valdusse, kelle kätte see jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisakompleks
19. sajandi alguses rajati ühekorruseline kelpkatusega kivist härrastemaja. Hoone fassaadi ilmestab nelja sambaga portikus. Hoone interjööri kaunistavad intarsiatehnikas siseuste tahvlid.
1980. aastate keskel korrastati lagunenud mõisahoone ja 1989. aastal asus sinna Aravete külamuuseum.
Koos peahoonega valmis hulk kõrvalhooneid, millest mitmed on ka tänapäeval alles.
Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel
Bobisõit 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Kahebobi
19. ja 20. veebruar 43 meeskonda
Neljabobi
26. ja 27. veebruar 30 meeskonda, kellest lõpetas 29
USA II ei startinud 3. sõidus.
Toitumisviisid
thumb|[[Sääsed on tüüpilised vedelaimejad, kes toituvad ka inimese verest]] Toitumisviisid on loomade toitumismoodused.
Ehkki toitumisviiside rühmitamisel puudub teadlaste hulgas üksmeelne käsitlus, jaotatakse traditsiooniliselt loomaökoloogias loomad toitumisviisi järgi seitsmesse peamisse tüüpi:
1. Pihutoidulised
Pihutoidulised loomad elavad vees, toitudes peaasjalikult detriidist ja planktonist. Neid saab omakorda jagada kolmeks:
2. Geofaagid
Geofaagid on loomad, kes toituvad enamasti oma oleluskeskkonnast (enamasti muld), nende hulka arvatakse ka vees elavad settesööjad.
Vedelaimejad on kohastunud toituma vedelaist aineist, näiteks rakumahlast, verest. Need saab jagada kaheks:
4. Imendajad
Imendajad on sellised loomorganismid, kes oma toidu omastavad oma kehapinna kaudu. Nende hulka kuuluvad paljud (sise)parasiidid, näiteks paeluss.
5. Kugistajad ehk neelajad
Kugistajad on loomad, kes toidu neelavad suurte tükkidena või kogu toiduobjekti korraga. Tüüpilised kugistajad on maod.
6. Peenestajad
Peenestajad erinevalt kugistajatest purustavad enne neelamist oma toiduobjekti väiksematest tükkideks, kasutades hambaid, nokka vm. Ka inimesed on peenestajad.
7. Lahustajad
Lahustajad on loomad, kes toiduobjekti enne seedekulglasse viimist mingil viisil lahustavad, enamasti on see seotud kehavälise seedimisega. Tüüpilised lahustajad on ämblikud.
Viited
Voeding Alimentação
Coalgate
Coalgate on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Coali maakonna halduskeskus.
Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
Meeste ühekelk
33 võistlejat, kellest lõpetas 32
Duncan Kennedy (USA) katkestas 3. sõidus (2 sõidu järel oli ta 4. kohal).
Meeste kahekelk
18. veebruar
20 paari, kellest lõpetas 19
Harald Rolfsen ja Lars Marius Waldal (Norra) diskvalifitseeriti 1. sõidus.
Naiste ühekelk
15. ja 16. veebruar
25 võistlejat, kellest lõpetas 24
Erin Warren (USA) kukkus ja katkestas 1. sõidus.
Sõõlamiskübar
Sõõlamiskübar on Harry Potteri lugudes teravatipuline võlukübar.
See on lapitud, narmendab ja paistab väga võidunud. Tal on üks auk serva lähedal, mis on tema suu. Ta suudab mõelda ja näeb kõike, mis on inimese peas, kui see pähe panna. Sõõlamiskübarat kasutatakse uute õpilaste "sõõlamiseks" eri majadesse (sõõlamine tähendab õpilaste paigutamist Sigatüüka eri majadesse nendes domineerivate omaduste või nende valikute põhjal). Sõõlamiskübar laulab alati erineva laulu enne seda, kui ta hakkab uusi, esimese klassi õpilasi, sõõlama.
Välislingid
Волшебные предметы мира Гарри Поттера
Sotsiaalne sidusus
Sotsiaalne sidusus on ühiskonna suutlikkus kindlustada oma ühtsus ning liikmete võrdsus ja heaolu. Mõistet kasutatakse sotsiaalpoliitikas, sotsioloogias ja politoloogias, kirjeldamaks sidemeid või "liimi", mis toob inimesi ühiskonnas kokku ja hoiab neid ühes. Seda eriti seoses kultuurilise mitmekesisusega.
Sidusus tugineb sotsiaalsele usaldusele, kindlustundele, vastastikusele abistamisele, jagatud väärtustele ja võrdsetele võimalustele. Sellega on seotud sotsioloogilised struktuurse funktsionalismi ja poliitilise konservatismi teooriad.
Linnageograafia
thumb|New York on üks maailma suurimaid linnalisi piirkondi Linnageograafia on inimgeograafia haru, mis uurib linnalisi piirkondi. Nendele piirkondadele on iseloomulikud hoonete ja infrastruktuuriobjektide suur kontsentratsioon, inimesed on hõlmatud peamiselt majanduse sekundaarses ja tertsiaarses sektoris ning rahvastikutihedus on tavaliselt suur.
Linnageograafia areng
Linnageograafia on traditsiooniline geograafia haru. See sai alguse 19. sajandi lõpus. Alguses tegeles linnageograafia peamiselt linnade arengu iseloomu ja struktuuri kirjeldamisega. Lisaks pakkusid varajastel aastatel linnu uurivatele geograafidele huvi asustuse arengu kirjeldus ning linnade paiknemise sõltuvus füüsilisest keskkonnast. Tollal võrdlesid paljud teadlased linna arengut inimese bioloogilise eluga.
Linnageograafia on oluliselt arenenud alates 1950. aastatest. Viimase poole sajandi jooksul on võimalik rääkida neljast linnageograafia lainest. Need on linnageograafia teaduslikustamine (1960. aastatel), ühiskondlikustamine (1970. aastatel), kontekstualiseerimine (1980. aastatel) ja uuendamine (2000. aastatel).
Praegused linnageograafia teoreetilised lähtekohad on mitmekesised ning seotud erinevate filosoofiasuundadega (nt positivism, fenomenoloogia, eksistentsialism, marksism, strukturalism, realism, poststrukturalism, konstruktivism, postmodernism, feminism, postkolonialism).