cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stakliškės
Ajalugu
Aastal 1792 andis Stanisław II asulale linnaõigused, ent see kaotas need pärast Poola jagamist, mil asula läks kindral Muravjovi valdusse. XVIII sajandil avasid Pacid sealse allika juures soolatööstuse. Aastal 1791 uuris selle allika vett professor Stanisław Bonifacy Jundziłł. Aastal 1847 avati allika juures väike kuurort, kus aastal 1853 käis tervist parandamas 200 inimest. See ei suutnud siiski populaarsuselt võistelda Birštonasega ja kui aastal 1857 tulekahjus kuurordi hooned hävisid, siis seda enam ei taastatud.
Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia
pisi|Muusikaakadeemia (mai, 2010) pisi|[[Õed Gnessinid]] Gnessinite-nimeline Venemaa Muusikaakadeemia (vene keeles Российская академия музыки имени Гнесиных) on Venemaal Moskvas asuv riiklik muusikakõrgkool.
Kooli ajalugu ulatub tagasi 15. veebruarini 1895, kui vene muusikud õed Gnessinid (ru:Сёстры Гнесины; kolm vanemat õde) asutasid Moskvas eramuusikakooli.
Kool sai muusikakõrgkooli staatuse 1944. aastal.
Enne 1992. aastat kandis kool nime Gnessinite-nimeline Riiklik Muusikapedagoogika Instituut (Государственный музыкально-педагогический институт имени Гнесиных).
Poolkoks
pisi|[[Kiviõli tuhamäed|Poolkoksimägi Kiviõlis]] Poolkoks on tahkekütuse utmisel saadav tahke jääkaine. Selle omadused ja koostis sõltuvad kütuse tüübist ja utmisprotsessi meetodist. Tavaliselt kasutatakse kütuseks turvast, kivisütt, pruunsütt või põlevkivi.
P53
pisi|Valk p53 p53 ehk valk p53 on paljudel loomadel homoloogilisena esinev aminohapete transkriptsioonifaktor ja kasvaja supressorvalk.
p53-valku on tavaliselt rakkudes vähe, kuid selle sisaldus suureneb drastiliselt rakkude stressivastuse käigus.
Sageli nimetatakse p53 "genoomi kaitsjaks". p53 jälgib DNA seisukorda. Kui esineb liiga suuri hälbeid, juhib ta raku programmeeritud surma (apoptoosi) rajale. Arvatakse, et p53 aktiivne tegutsemine takistab ühe olulise tegurina kasvajate arengut ja selle kadumine mängib olulist rolli kartsinogeneesis. 1999. aastaks oli inimeste kasvajatega seonduvalt tuvastatud rohkem kui 7000 p53 mutatsiooni.
Valk p53 sünonüümid on ka kasvajaantigeen p53, antigeen NY-CO-13, fosfoproteiin p53 ja tuumorsupressor p53.
Franz Dahlem
pisi|Franz Dahlem (1946) Franz Dahlem (14. jaanuar 1892 Rohrbach (tänapäeval Rohrbach-lès-Bitche, Lorraine, Prantsusmaa) – 17. detsember 1981 Ida-Berliin) oli saksa kommunistlik poliitik ja Saksa DV riigitegelane.
P53
Geen
pisi|p53 asub 17. kromosoomi lühikeses õlasInimesel kodeerib valku p53 geen T53, mis asub 17. kromosoomi lühikeses õlas. Geen on 20 kb pikk ja sisaldab 11 eksonit, millest ekson 1 on mittekodeeriv. Esimene intron on 10 kb pikk. Kodeeriv järjestus sisaldab viit konserveerunud domeeni: 2, 5, 6, 7 ja 8. Geeni lokalisatsioon teistes organismides:
Franz Dahlem
1920. aasta detsembris astus Franz Dahlem Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1921–1924 oli ta Preisi Maapäeva liige. 1925. aastal sai ta kommunistliku partei organisatsiooniosakonna juhatajaks. 1927. aastal sai temast Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Liige. 1928–1933 oli Dahlem Riigipäeva liige. 1929. aastal valiti ta Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1930–1932 oli ta Revolutsioonilise Ametiühinguopositsiooni (Revolutionäre Gewerkschaftsopposition) juhataja.
Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Franz Dahlem 1933. aastal Prantsusmaale, kus ta Pariisis juhtis Saksamaa Kommunistliku Partei välismaaorganisatsiooni. 1934. aastal osales põrandaaluses parteitöös Saksamaal, hiljem elas Prahas. 1937–1939 võttis ta osa Hispaania kodusõjast, kus ta kuulus internatsionaalsete brigaadide poliitjuhtkonda.
1939. aastal interneeriti Franz Dahlem Prantsusmaal ja 1942. aastal anti ta Gestapole välja. 1943–1945 peeti teda kinni Mauthauseni koonduslaagris.
P53
Struktuur
Inimese p53 koosneb 393 aminohappejäägist ja sisaldab 7 domeeni. Mutatsioonid, mis deaktiveerivad p53 vähi korral, puudutavad DNA-ga seondumise domeeni. Enamik sellistest mutatsioonidest põhjustab võimetust siduda DNA järjestust, mis omakorda takistab geenide transkriptsiooni aktivatsiooni. Need mutatsioonid on retsessiivsed.
Franz Dahlem
1945. aastal valiti Franz Dahlem Saksamaa Kommunistliku Partei sekretariaati. 1946. aastal etendas ta otsustavat osa kommunistide ja sotsiaaldemokraatide ühendamisel loodud Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei moodustamisel. Alates 1949. aasta jaanuarist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. 1949–1953 oli Dahlem Rahvakoja (parlamendi) liige.
1953. aastal jäi Franz Dahlem parteisiseses võimuvõitluses Walter Ulbrichtile alla ja vabastati kõigilt ametikohtadelt. 1957. aastal ta rehabiliteeriti ja võeti uuesti Keskkomitee liikmeks. 1963–1976 oli ta Rahvakoja liige. Alates 1957. aastast oli ta Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi riigisekretäri asetäitja, 1967–1974 kõrg- ja keskerihariduse ministri asetäitja. 1977. aastal avaldas ta kaheköitelise mälestusteraamatu "Am Vorabend des Zweiten Weltkrieges" ("Teise maailmasõja eelõhtul"). 1982. aastal ilmus postuumselt mälestusteraamat "Jugendjahre. Vom katholischen Arbeiterjungen zum proletarischen Revolutionär." ("Noorusaastad. Katoliiklikust töölisnoorukist proletaarseks revolutsionääriks.").
P53
Funktsioon
Valk p53 osaleb apoptoosis, genoomi stabiilsuse tagamises ja angiogeneesi inhibeerimises. Anti-onkovalguna toimib p53 valk mitme mehhanismi kaudu: Aktiveeritud p53 seob DNAd ja põhjustab mitmete geenide ekspresseerumist, sealhulgas WAF1/CIP1 geenid, mis kodeerivad p21-valku. Valk p21 seostub G1-S/CDK- ja S/CDK-kompleksidega, vähendades nende aktiivsust. Kui p21 on rakus moodustanud kompleksi CDK2ga, siis ei käivitata rakus järgmist jagunemise etappi. Mutantne p53 ei seo DNAd efektiivselt, selle tulemusena ei avalda ka p21 "stoppsignaali" toimet. Rakud hakkavad kontrollimatult jagunema ja tekib kasvaja.
Regulatsioon
Valk p53 aktiveerivad erinevad rakulise stressiga seotud tegurid:
Aktivatsioon algab sellega, et valgu p53 poolestusaeg pikeneb oluliselt, mis omakorda põhjustab valgu kiiret kogunemist stressis olevatesse rakkudesse. Konformatsiooniliste muutuste tulemusena hakkab p53 sellistes rakkudes toimima transkriptsiooni regulaatorina. Kriitiliseks sündmuseks, mis viib valgu aktiveerumiseni, on N-terminaalse domeeni fosforüülimine. N-terminaalne domeen sisaldab mitut fosforüülimise kohta. Need on sihtmärgid proteiinkinaasidele.
Proteiinkinaasid, mis on suunatud transkriptsiooni aktivatsiooni domeenile, jaotatakse kaheks rühmaks. Esimene rühm kulub MAPK perekonda, mis reageerivad oksüdatiivsele ja osmootsele stressile, membraanikahjustusele jne. Teine rühm (ATR, ATM, CHK1 ja CHK2, DNA-PK, CAK) tagab genoomi terviklikkust. Selleks on molekulaarsed kaskaadid, mis käivituvad genotoksilisest stressist tekkinud DNA kahjustuste avastamisel. Onkogeenid stimuleerivad samuti valk p53 aktivatsiooni.
Hüpoteetilised mudelid
On olemas mitu p53 aktivatsiooni kirjeldavat molekulaarset mudelit. Nendest ainult esimene on kinnitust leidnud.
Teine hüpotees oletab, et fosforüülitakse Mdm2-valgu jäägid. Need paiknevad valgu osas, mis vastutab p53 seondumise eest. Tulemuseks on Mdm2:p53 kompleksi dissotsiatsioon.
Kolmanda hüpoteesi järgi fosforüülitakse Mdm2, millega kaasneb E3-ligaasse aktiivsuse pärssimine. Mdm2:p53 kompleks ei lagune, kuid samas ei toimu p53 markeerimist ja lagunemist.
Mdm2 osalemine p53 valgu regulatsioonis
Normaaltingimustel ekspresseeruvad rakus nii p53 kui ka Mdm2. Mdm2 (ingl murine double minute chromosome amplified oncogene) nimi tuleneb sellest, et esialgu määrati valgu funktsioon hiirtel. Homoloogiline geen HDM2 inimestel on samuti onkogeen.
pisi|left|Valk Mdm2
Mdm2-valgu N-terminaalne domeen seob p53 N-terminaalse transaktivatsiooni domeeni. Seondumise korral ei avaldu p53 toimet. Lisaks sellele on Mdm2:p53 kompleks transkriptsiooni inhibiitor.
Valk Mdm2 on E3-grupi ubikvitiin-sõltuva proteolüütilise süsteemi ensüüm, kusjuures Mdm2 on spetsiifiline p53 suhtes. See tähendab seda, et Mdm2 katalüüsib aktiveeritud ubikvitiini ülekannet E2-ensüümilt p53-valgule. Seega käitub Mdm2 kui E3-ligaas. Ubikvitiiniga markeeritud p53 on substraadiks 26S-proteosoomile, mis viib läbi p53-valgu proteolüüsi. Normaaltingimustes moodustub pidevalt Mdm2:p53 kompleks ja toimub p53 proteolüüs. See mehhanism hoiab p53 kontsentratsiooni stressi puudumisel väiksena.
Li-Fraumeni sündroom
Kui TP53-geen on kahjustatud, siis väheneb oluliselt kasvajarakkude allasurumine. Inimestel, kellel on sündides ainult üks TP53-geeni funktsionaalne koopia, areneb suure tõenäosusega varases täiskasvanueas kasvaja. Seda nimetatakse Li-Fraumeni sündroomiks. TP53-geeni kahjustavad ka mutageenid (kemikaalid, radiatsioon või viirused), mis suurendavad tõenäosust, et rakk hakkab kontrollimatult jagunema.
Kasvajad inimestel
Üle 50% inimeste kasvajatest sisaldavad mutatsioone või deletsioone TP53-geenis. Võib tunduda, et p53 hulga suurendamine aitaks kasvajate arenemist pidurdada, kuid seda meetodit ei kasutata, kuna põhjustab enneaegset vananemist.
Kopsuvähk
Benso(a)püreen on mutageen, mida on leitud tubakasuitsust. See aine seondub DNAga, kus võib toimuda guaniini asendumine tümiiniga. Teatud teised keemilised ühendid, mis pärinevad tubakasuitsust, võivad põhjustada tsütosiini asendust adeniiniga. Kui see toimub TP53-geenis, siis võivad mutatsioonid p53-valku kahjustada, mille tulemusena on kasvajate allasurumine takistatud.
Maksavähk
Kaks peamist maksavähi tekkimise riskitegurit on nakatumine B-hepatiidi viirusega ja kokkupuude aflatoksiiniga. Aflatoksiin on mutageen, mida toodavad seened Aspergillus flavus ja Aspergillus negrus. Aflatoksiin, nagu bensopüreen, võib muuta TP53-geeni, takistades sel viisil p53-valgu võimet kasvajaid alla suruda. B-hepatiidi viirus toodab valku, mis p53-ga kokku puutudes takistab selle toimimist.
Nahavähk
UV-kiirgus võib põhjustada DNA kahjustusi. Kui kahjustus on tõsine ja reparatsioonisüsteem on häirunud, siis indutseerib p53 apoptoosi. TP53-geeni mutatsioonid, mis on põhjustatud UV-kiirgusest, võivad muuta valgu inaktiivseks, mistõttu kahjustatud rakk saab edasi jaguneda ja moodustub vähkkasvaja.
Emakakaelavähk
Inimese papilloomiviirus levib sugulisel teel ja võib nakatada emakakaela rakke. Pärast rakku sisenemist toodab viirus valku, mis seondub p53-valguga ja degradeerib seda.
Rinnavähk
Paljudes vähkkasvatajates esineb normaalne p53, kuid on leitud, et mõnedel juhtudel suureneb Mdm2-valgu kontsentratsioon, mis omakorda pärsib p53 valgu aktiivsust.
Ajalugu
1979. aastal avastasid Lionel Crawford, David P. Lane, Arnold Levine ja Lloyd Old transformeeritud rakkudest p53 valgu, mis moodustas kompleksi suure T-antigeeni SV40-ga. Hiljem tehti kindlaks, et p53-valgu sisaldus on kasvajarakkudes oluliselt suurem. p53 leidub ka normaalsetes rakkudes, kuid väheses koguses.
1982. aastal kloonis vene teadlane Peter Tšumakov hiire TP53-geeni. Aasta hiljem kloonis temast sõltumatult TP53-geeni Moshe Oren koostöös David Givoliga. 1984. aastal klooniti inimese TP53-geen. 1984. aastal tõestati, et geeni cDNA võib tugeva promootori või enhanseri mõjul põhjustada hiire kondrotsüütide pidevat, kontrollimatut jagunemist. Sellest lähtudes oletati pikka aega, et geen TP53 on dominantne onkogeen. Alles 1989. aastal lükkas Bert Vogelstein selle teooria ümber.
Warren Maltzman oli esimene, kes demonstreeris, et TP53 reageerib UV-kiirgusest põhjustatud DNA kahjustustele. 1992. aastal tuvastas Walfik El-Deiry, kes töötas koos Bert Vogelsteiniga Johns Hopkinsi ülikoolis, konsensusjärjestuse, millele seondub inimese p53-valk. Järjestus avaldati 1992. aastal esimeses Nature Genetics väljaandes. 1993. aastal teenis p53 ajakirja Science aasta molekuli tiitli. Samal aastal avastas Wafik El-Deiry p21(WAF1), mille ekspressiooni reguleerib p53. Artiklis kirjeldatakse molekulaarset mehhanismi, millega loomsed rakud suruvad kahjustuste korral rakujagunemist alla.
Nimi
Valk sai nime molekulmassi tõttu, nimelt liigub ta SDS-PAAG elektroforeesil 53 kDa juures. Valgu tegelik molekulmass on 43,7 kDa. Ebatäpsus on tingitud sellest, et valk sisaldab hulgaliselt proliinijääke, mis vähendavad valgu liikumise kiirust geelis.
Gruusia 2022. aasta taliolümpiamängudel
Gruusia osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 9 sportlasega kolmel spordialal. See oli kaheksas kord, kui Gruusia taliolümpiamängudest osa võttis.
Ott Reinumäe
Ott Reinumäe (sündinud 20. aprillil 1984 Kehtnas) on endine Eesti jalgpallur.
Reinumäe mängis aastail 2003–2004 Eesti koondises 25 korral.
Laminiinid
Laminiinid (lamina – lad õhuke plaat, kiht) on peamised basaalmembraani valgud, mis kuuluvad heterotrimeersete glükoproteiinide hulka, koosnevad kolmest polüpeptiidahelast (α, β ja γ) ning seovad rakke ja ekstratsellulaarset maatriksit (adhesioonivalk). Laminiinid moodustavad võrgustikke ja seostuvad rakkude pinnal olevate retseptoritega, kinnitades rakke basaalmembraanile. Need on vajalikud paljude füsioloogiliste protsesside toimumiseks ja mängivad suurt rolli varases embrüonaalses arengus ja organogeneesis. Need on vajalikud kudede funktsioneerimiseks ja paranemiseks.
Laminiini struktuur
Laminiinid on multidomeensed heterotrimeersed valgud, mis koosnevad kolmest polüpeptiidahelast – α, β ja γ. Need on suured (400 kuni 900 kDa) risti- või T-kujulised molekulid kolme lühikese ja ühe pika õlaga. Lühikesed õlad moodustavad α, β ja γ ahel eraldi, pikk õlg koosneb kolmest kokku keritud ahelast. Selgroogsetel esineb viis erinevat α-, kolm β- ja kolm γ-ahelat. Iga ahel jaguneb domeenideks. Neid on kahte tüüpi – globulaarsed ja epidermaalse kasvufaktori sarnased, kusjuures viimased paiknevad globulaarsete domeenide vahel. α-ahelad erinevad β- ja γ-ahelaist selle poolest, et nende C-terminaalses otsas paikneb viis homoloogilist globulaarset domeeni. Peale selle on iga ahela C-terminaalse otsa juures spiraalselt keerdunud regioonid, mis moodustavad samuti domeene. pisi|vasakul|Laminiini struktuur
Nomenklatuur
Laminiini tähistamiseks kasutatakse mitut lühendit: LN, Ln, Lm või Lam. Aga kuna LN tähistab ka N-terminaalset domeeni ja Ln on naturaallogaritmi sümbol, siis on LM kõige eelistatum lühend. Esimese nomenklatuuri järgi kasutati laminiini tähistamiseks araabia numbrit vastavalt avastamise järjekorrale ja laminiini nimetus ei sisaldanud mingit informatsiooni molekuli struktuuri kohta. Näiteks kuna LM-1 (uue nomenklatuuri järgi LM111) avastati esimesena, siis LM juurde pandi number 1. Seega avastati LM-15 viieteistkümnendana. Teise nomenklatuuri järgi tähistatakse iga laminiini molekul kolmekohalise arvuga, kus esimene number märgib α-, teine β- ja kolmas γ-ahela tüüpi. Mõnikord pannakse iga numbri ette ka kreeka täht, kuid see ei ole kohustuslik. Laminiinid võivad biosünteesi käigus esineda ajutiselt ka dimeerses vormis. Sel juhul kasutatakse dimeeri nimetuses kreeka tähti (näiteks LM β1γ1-dimeer). Tänapäeval nimetatakse avastatud laminiinid teise nomenklatuuri järgi.
Ahelate domeenid tähistatakse Rooma numbritega, mida β- ja γ-ahelates võib olla kuus (I–VI) ja α-ahelas kolmeteist (I, II, IIIa, IIIb, IVa, IVb, V, VI, G1–5). Kuna domeene on kahte tüüpi, siis tähistatakse laminiini globulaarset domeeni LG ja laminiini epidermaalse kasvufaktori sarnast domeeni LE. LE-domeenid paiknevad LG-domeenide vahel ja vastavalt sellele nimetatakse neid LEa1–5, LEb1–8 või LEc1–3, alustades N-terminaalsest otsast. LG-domeene nimetatakse αIVb – L4a, IVa – L4b, βIV – LF, γIV – L4. Peale selle tähistatakse N-terminaalses otsas paiknevad domeenid LN, kuid C-terminaalses otsas LG1–5.
Domeenide funktsioonid
Globulaarsed domeenid esinevad ainult ahelates α1, -2, -3B ja -5; β1, -2 ja -3 ning γ1 ja -3. Need osalevad molekulide kokkupakkimises ja lihtsustavad laminiinide sisselülitamist basaalmembraani koosseisu. LE-domeenide roll on siiani ebaselge, kuigi γ1 ja -3 LEb3-domeen seob glükoproteiine nidogeen-1 ja -2, mis omakorda seovad laminiine (ka kollageeni molekule) omavahel. Üksikute ahelate spiraalsed domeenid moodustavad omavahel kokkukeerdudes ühe kolmekordse α-helikaalse domeeni. LG-domeenid seonduvad raku pinnal olevate retseptorite ja ekstratsellulaarse maatriksi molekulidega.
Biosüntees
Laminiinide trimeerid ehitatakse intratsellulaarselt (raku sees) kolme astmena: ahelate väljavalimine, kokkupanemine ja stabiliseerimine. Igal ahelal on spetsiifilised järjestused, mis võimaldavad neil üksteist tuvastada ja ühineda. Lisaks järjestustele aitavad ahelaid koos hoida tugevad ioonilised interaktsioonid. Trimeeri kokkupanemine toimub kahes järgus.
Absoluutne kuulmine
Absoluutne kuulmine on inimese võime määrata helikõrgust kuulmise järgi, muusikariista abita.
Laminiinid
Interaktsioonid teiste molekulidega
Et moodustada basaalmembraani, interakteeruvad laminiinid erinevates kohtades teiste ekstratsellulaarse maatriksi valkudega. Nidogeen näiteks seondub laminiini γ1- ja -3-ahelatega, agriin (kuulub heparaansulfaat-proteoglükaanide hulka) aga spiraalse domeeni tsentraalse regiooniga. Peamisteks sidumiskohtadeks on α1 LG 4–5 domeenid. Nendele kinnituvad perlekaanid, fibuliin-1, hepariinid ja sulfatiidid. Eriti tähtis on sulfatiidide seondumine α1 või -2 LG-domeenidega, sest see indutseerib basaalmembraani kokkupakkimist ja retseptorite aktivatsiooni.
Absoluutne kuulmine
Üldiselt hõlmab absoluutne kuulmine osa või kõiki järgmistest võimetest (ilma teadaoleva referentshelikõrguseta):
Laminiinid
Esinemine organismis
Peaaegu kõik koespetsiifilised laminiinid erinevad üksteisest ainult α-ahela poolest. See tähendab, et igas konkreetses koes või kudede kogumis sünteesitakse kindlat tüüpi α-ahelat, kuid kõik β- ja γ-ahelate tüübid esinevad igas koes. α-ahelate geenide ekspresseerumise mehhanismid on siiani ebaselged. Ainuke α-ahel, mille transkriptsiooni regulatsiooni on uuritud, on α1. Selle geeni ekspressiooni parietaalses endodermis reguleerivad transkriptsioonifaktorid Sp1/Sp3, NF-Y, Sox7 ja Sox17 ning ekspressioon toimub nende koostoimel. Parietaalse endodermi embrüoväline basaalmembraan (Reicherti membraan) on väga paks ja selle koostises olev laminiin on LM111. Lisaks Reicherti membraanile ekspresseeritakse α1-ahela geene varases embrüonaalses arengus embrüonaalses basaalmembraanis ja epiteelirakkudes. α2-ahelat sünteesitakse neuromuskulaarsüsteemis (vöötlihasrakkude ja Schwanni rakkude basaalmembraanis). α3-ahelat on leitud peamiselt epidermist, α4 ekspresseeritakse aga endoteeli-, silelihas-, rasva-, Schwanni, vöötlihas- ja luuüdi rakkudes. α5-ahelat leidub samuti mitmes koes: embrüonaalses basaalmembraanis, arenevates ja täiskasvanud epiteelirakkudes, silelihasrakkudes, vöötlihase ja neuroni vahelises sünapsis.
Mutatsioonid
Mutatsioonid α2-ahelas põhjustavad I tüüpi kaasasündinud lihasdüstroofiat, mille sümptomiteks on lihasnõrkus, hüpotoonia, liigeste kõverdumine, aju defektid ja perifeerne neuropaatia. Piersoni sündroom on samuti kaasasündinud haigus, mida põhjustavad mutatsioonid laminiinide β2-ahelas ja millel on varases eas suur suremus. See haigus avaldub neerupäsmakeste defektides ja nägemishäiretes, mis arenevad edasi neerude funktsiooni ja nägemise kaoni. Haiged kannatavad ka lihase- ja neuroloogiliste häirete all. Põiendiline marraskiirdumus (epidermolysis bullosa) on haigus, mida põhjustavad mutatsioonid epidermi basaalmembraanis ekspresseeruvas LM332-geenis. See on pärilik haigus ja avaldub villides, mis tekivad naha pinnale. Selline fenotüüp ei ole iseloomulik mitte ainult põiendilisele marraskiirdumusele, vaid ka antilaminiinsele armilisele villistuslööbele (ingl anti-laminin cicatricial pemphigoid), mis on autoimmuunhaigus ja avaldub autoantikehade seondumises LM332-ga, mistõttu valk hävitatakse. Peale selle on avastatud anti-p200-villistuslööve, mille puhul tekivad samuti villid, kuid autoantigeeniks on laminiini γ1-ahel. Laminiini α4-ahela mutatsioon võib põhjustada kardiomüopaatiat. Ka tuumorite teke on protsess, mis on tugevalt seotud laminiinidega. Näiteks LM332 mängib olulist rolli lamerakulise vähi tekkes.
Sadakazu Fujii
Sadakazu Fujii (jaapani keeles 藤井貞和 Fujii Sadakazu; sündinud 27. aprillil 1942 Tōkyōs) on jaapani kirjandusteadlane ja luuletaja.
Fujii on tuntud kui Genji monogatari uurija. Ta on uurinud ka tänapäeva jaapani luulet, ainu ja Ryūkyū keeli ja kirjandust.
2010. aastal pälvis ta Jun Takami auhinna.
Sügisene madisepäev
Madisepäev on püha eesti rahvakalendris 21. septembril.
See sai nime apostel Matteuse järgi.
Madisepäeva lahing
1217. aastal toimus madisepäeval Sakalas Madisepäeva lahing (ka Pala või Paala lahing), kus 6000-meheline eestlaste malev sai lüüa saksa ristisõdijate käest. Lahingus langesid eesti vanem Lembitu ja liivlaste vanem Kaupo.
Hans Frohwein
pisi|Hans Frohwein 26. veebruaril 1936 Hans Frohwein (8. aprill 1887 – 5. august 1956) oli Saksa diplomaat.
Ta oli aastail 1936 (esitas volitused 9. märtsil 1936) – 1940 Saksa Riigi viimane saadik Eestis.
"Saksa saadik Tallinnas oli tüübiline Saksa välisameti Geheimrat, kelle seljataga oli pikk diplomaatiline teenistus vähe silmapaistvatel kohtadel. Ta keha ülemine pool oli alati kergelt ette nihutatud, mis oli kõikumata viisakuse tõttu jäänud justkui kummardusvalmis asendisse. Ta prillide tagant kõneseltsilisele suunatud pilk oli veidi kuiv, kuid siiski heatahtlik. Ta oleks sobinud kindlasti paremini Wilhelmi keisririiki kui Hitleri poolt ülesehitatavasse kolmandasse riiki.
"Frohwein oli pärit Reinimaalt ja ta pakkus oma külalistele eriti häid reinveini sorte. Ta armastas klassilist muusikat, mida üsna sageli tema juures sai kuulda, ja ta eelistas kolme suurt "B'd": Bachi, Beethovenit ja Brahmsi.". (Oskar Mamers. Häda võidetuile. Kirjastus EMP, Stockholm, 1958, lk 67.)
Oma ametiaja jooksul kujunes Frohweinil teatud määral protežeeriv ja heatahtlik suhtumine Eesti riikija selle juhtkonda ning eestlastesse üldse. Ta nimetas eestlasi töökaks ja tasakaalukaks põhjamaiseks rahvaks, kes pole vastuvõtlik kommunistlikule nakkusele. Siiski tegi Eesti valitsus tema arvates liiga vähe ajakirjanduse ohjeldamiseks, ka polnud ta rahul siseminister Kaarel Eenpalu poliitikaga vähemusrahvuste suhtes.
29. aprillil 1940 kirjutas ta oma telegrammis Saksa välisministeeriumile:
"Seoses kõnesoleva asjaoluga [läbirääkimised Nõukogude Liidu baaside laiendamise asjus] avaldas president mulle oma vaateid Eesti tulevastest suhetest Venemaaga ja Saksamaaga. Ta põhjendas pikemalt, miks Eesti rahvas pole kunagi Vene-Aasia kultuuriregiooni kuulunud ning selle sisemiselt tagasi lükkab; palju enam tunneb ta end olevat seotud Õhtumaa kultuuri ja mõttelaadiga, kusjuures Saksa kultuur kindlalt esiplaanil seisab. Saatuseküsimus on, kas rahu, millega käimasolev sõda ometi kunagi peab lõppema, sellele faktile vastava poliitilise lahenduse leiab. Ta hellitab lootust, et sõdivate riikide riigimehed leiavad võimaluse rahu sõlmimiseks enne, kui Euroopa rahvad on sõjast niivõrd kurnatud, et vene-asiaatlik edasitung Läände alata võiks." (Liivi Uuet ja Erich Kaup. Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat. Tammerraamat, 2011, lk. 243.)
Matilde Camus
Aurora Matilde Gómez Camus (26. september 1919 Santander – 28. aprill 2012 Santander) oli hispaania luuletaja.
Harilik piimohakas
Harilik piimohakas (Sonchus oleraceus) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim on Eestis tavaline.
Younes Ouaqasse
pisi|Younes Ouaqasse Younes Ouaqasse (sündinud 18. novembril 1988 Mannheimis) on Saksamaa poliitik.
2008 kuni 2010 Younes oli Saksamaa Õpilasliidu (CDU ja CSU Õpilasliidule lähedalseisev organisatsioon) esimees. 2011 oli ta ajakirja „Entscheidung“ (”Otsus”) peatoimetaja. Alates jaanuarist 2012 Thüringeni liidumaa CDU ja CSU Üliõpilasliidu (RCDS) esimees. Aastal 2012 valiti Younes Ouaqasse CDU juhatusse.
Elukäik
Younes Ouaqasse sündis Maroko perekonnas Mannheimis. Pärast vanemate lahkuminekut siirdus ta nelja-aastaselt vanaema juurde Marokosse. Kaheksa-aastaselt naasis Saksamaale, kus õppis majandusgümnaasiumis Ludwigshafenis, mille lõpetas mais 2009. Õppis ärijuhtimist Ernst-Abbe kõrgkoolis Jenas.
Poliitika
15-aastaselt tekkis tal huvi poliitika vastu ning ta astus oma kodulinnas Mannheimis Õpilasliitu. 2005. aastal sai temast CDU ja Junge Unioni (Noorte Liidu) liige. Aktiivse töö tulemusena maakonna tasandil valiti Ouaqasse Saksamaa Õpilasliidu juhatusse. 36. üleriigilisel õpilaste kokkutulekul valiti ta Õpilasliidu esimeheks. 28. märtsil 2009 valiti ta teist korda samale kohale.
Younes Ouaqasse on esimene immigrandi taustaga CDU-ühenduse esimees. Tal ei ole probleem esindada moslemina kristlik-demokraatliku noorteorganisatsiooni, kuna CDU on avatud kõikide religioonide esindajatele.
Ouaqasse on moslem, kuid islamiõpetust saksa koolides ei poolda, kuna see takistab Saksamaa moslemite integratsiooni. Ouaqasse on rõhutanud riikliku usuõpetuse rolli sallivuse kujundamisel. Katoliikliku ja evangeelse usuõpetuse kõrval rõhutab ta ka eetikatundide vajadust koolides, et noored tutvuksid erinevate religioonidega ja oleksid suutelised pidama religioonidevahelist dialoogi. Ouaqasse toetab riigikontrolli mošeede üle, et võidelda islami terrorismi vastu ja seda ära hoida.
Hariduspoliitiliselt toetab Ouaqasse Saksamaal kehtivat kolmeastmelist koolisüsteemi, mis koosneb gümnaasiumist, reaal- ja põhikoolist, kuna antud süsteem on ennast tõestanud.
Pärast amokijooksu ühes Saksamaa koolis aastal 2010 pooldab Ouaqasse tugevaid julgeolekumeetmeid koolides. Ta nõuab etteteatamata politseireide koolihoovidesse. Ka eraturvafirmad võiksid ohu korral koolihoove turvata.
Thüringeni RCDS-i esimehena nõuab Ouaqasse e-valimiste sisseviimist kõrgkoolidesse ja iseloomustab andmekaitsealaseid kõhklusi e-valimistel kui hirmu edu ees ja lihtsalt teadmatust. 2012. aasta mais heitis ta Piraatideparteile ette, et nad on väga ohtlikud, kuna neil puudub seos traditsioonide, kodumaa ja kultuuriga.
Alates detsembri algusest 2012 kuulub ta kaasistujana Saksamaa CDU juhatusse.
Jumala arm
Jumala arm on keskne mõiste kristlikus eetikas, mis väljendab jumalikku halastust ja pattude andeksandu inimesele. Väljend tuleb kreeka keelsest sõnast χάρις (haris) 'soosing', 'õnnistus', 'lahkus'. Jumala armastuse all mõistetakse Jumala poolehoidu usklike vastu.
Uus testament
Uues testamendis väljendub Jumala arm Jeesuse Kristuse isikus. Kristuses nähakse Jumala armu ilmutajat ja jagajat. Ristisurma ja ülestõusmise tagajärjel lunastas Jeesus inimestele soosingu Jumala juures. Kristlased, olles Jumala äravalitud, saavad usus ning sakramentides osaks Jumala armust. Arm on inimese jaoks teenimata ja tingimusteta ning lähtub Jumala suveräänsest lahkusest inimese suunas.
Uues testamendis on Jumala arm enim mainitud Pauluse kirjades. Terminit “arm” on kasutatud kolmeteistkümmnes Pauluse kirjas. Fraas "Kristuse arm", või pikemalt, “Issanda Jeesuse Kristuse arm" on enam kui poolte Pauluse kirjade lõpus (nt: Rm 16:20; 1Kr 16:23; 2Kr 13:13) Pauluse kokkuvõte Jumala armust on ka kirjakohas Efeslatele 2:5: “armu läbi te olete päästetud.”
Vana testament
Septuagintas tõlgitakse kui χάρις heebrea sõna חֵן (hen) nagu on leitud 1Ms 6:8, et kirjeldada, miks Jumal päästis Noa veeuputusest.
Vana Testamendist leiab kirjeldusi Jumala armulikkusest Tooras, näiteks 5Ms 7:8, 4Ms 6:24-27. Ning Psalmis 119:29 Jumala armust seaduse õpetamine ja Psalmis 27:7 palvetele vastamine.
Allemande (muusika)
Allemande on klassikalise tantsusüidi osa, mis kujunes välja 17. sajandi II poolel Saksamaal, kus levis prantsuse õukonnatantsude mood.
Lõuna-Šoti mägismaa
pisi|Lõuna-Šoti mägismaa künklik pinnamood Lõuna-Šoti mägismaa on mägismaa Suurbritannia saarel Šotimaa lõunaosas.
Kesk-Šoti madalik eraldab seda põhjas Põhja-Šoti mägismaast, lõunas piirneb see Cheviot Hillsi ja Penniini mägedega.
Mägismaa pikkus edelast kirde suunas on umbes 180 km.
Moodustab mäemassiive kõrgusega 300–600 m (kõrgeim tipp on Merrick – 842 m). Selle pinnas on lauge ja lainjas, esinevad laiad jõeorud. Koosneb graniidist ja kiltkivist. Kohtuvad mandrijää jäljed (orvandid, moreen, rändrahnad jne).
Rabad, kanarbikud, niidud. Inimesed tegelevad lamba- ja piimakarjakasvatusega.
Sarabanda
pisi| Sarabanda (ka saraband; prantsuse keeles sarabande) on kolmeosalises taktimõõdus teisel (nõrgal) löögil paikneva rõhuga pidulik ja aeglane vana Hispaania tants.
Eesti – Sri Lanka suhted
pisi|Eesti ja Sri Lanka asukoht Eesti – Sri Lanka suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Sri Lanka vahel.
Sri Lanka tunnustas Eesti Vabariiki 10. oktoobril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 31. jaanuaril 1996.
Katuselasn
Katuselasn (ka löömalasn) on soonitud pinnaga ja varrega laud, mida kasutatakse õlgkatuse ehitamisel õlgede tasandamiseks. Pealtlöömise lasnaga, mille labal on sooneharjad(hambad) suunatud varre poole, tasandatakse õlgede tüvesid üleval katusel olles. Altlöömise lasnaga (altlasnaga), mille varre pikkus on kuni 6 meetrit, tasandatakse valmis katusepinda altpoolt. Selle sooneharjad on suunatud varrest eemale.
Bocca chiusa
Bocca chiusa (itaalia keeles 'suletud suu') on muusikaline märkus (näiteks noodikirjas), mis tähistab kinnise suuga laulmist ehk ümisemist.
Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis
Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis on Kesk-Aafrika Vabariigi rahvuskoondis jalgpallis.
Eterniit
pisi|Eterniidist katusekivid Eterniit ehk asbesttsement on portlandtsemendi ja asbesti (10-20%) segust tehtud tsementkivi.
Eterniidist tehakse näiteks katuse- ja seinakatteplaate, torusid.
Eestis on eterniiti tootnud Kunda tsemenditehas.
Caroline Goyder
Caroline Goyder on Suurbritannia avaliku esinemise ja häälekoolitaja, Gravitas meetodi looja ning raamatu "Gravitas" autor.
Caroline Goyder kirjeldab raamatus "Gravitas", kuidas esinemist ette valmistada, millised lihtsad võtted aitavad lavanärvi talitseda ja veenvalt kõnelda, nii et teid kuulata tahetakse. Häälekoolitajana selgitab ta hingamise ja diafragma tähtsust.
Caroline Goyder on populaarne loengute pidaja ning konverentside avakõneleja.
Beretta Cx4 Storm
Beretta Cx4 Storm (sõjaväevariant Beretta Mx4 Storm) on püstoli kaliibriga Itaalia poolautomaatkarabiin, mis on mõeldud laskespordiks ning enese- ja korrakaitseks. Variandist Cx4 on kaks mudelit: üks 92/96 ja teine Px4 salvedele. Mõlemad variandid kasutavad kas padrunit 9×19mm Parabellum, .40 S&W, .45 ACP või 9×21mm. Variant Mx4 on väiksem, täisautomaatne ja suurema, 30-lasulise salvega.
Kargino
Kargino (vene keeles Каргино) on kohanimi:
Eesti-Serbia suhted
Eesti-Serbia suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Serbia vahel.
Kahe riigi vahelised suhted diplomaatilised suhted sõlmiti 9. veebruaril 2001 Helsingis.
Eesti suursaadik Serbias on Daniel Erik Schaer. Suursaadik resideerib Tallinnas. Serbia suursaadik Eestis on Saša Obradović. Suursaadik resideerib Helsingis.
Yuka Koide
Yuka Koide (小出由華 Koide Yuka; sündinud 5. jaanuaril 1985) on Jaapani näitlejatar ja modell.
Traupis
Traupis on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Traupise valla halduskeskus.
Island 2022. aasta taliolümpiamängudel
Island osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 5 sportlasega kahel spordialal.
Yuka Koide
Ta sündis Tokyos Katsushikas ja oli noor näitleja. Aastatel 1992–1994 ilmus ta Ugo Ugo Ruga Ruga-chani juures ja 1993. aastal sai ta hõbemedali.
Island 2022. aasta taliolümpiamängudel
Sportlased
Islandi esindasid murdmaasuusatajad Snorri Einarsson, Isak Stianson Pedersen ja Kristrún Guðnadóttir ning mäesuusatajad Sturla Snær Snorrason ja Hólmfríður Dóra Friðgeirsdóttir.
Traupis
Alev asub Nevėžise jõe ääres. Traupisest algab kanal, mis viib Nevėžise veed Šventoji jõkke.
Yuka Koide
3. oktoobril 2006 sai temast Hayamimi Musume "Hayamimi Trend No.1" Mezamashi teleris.
Ruumhajuvusmõõtja
Ruumhajuvustmõõtja on seade, mis mõõdab valguskiirte hajuvust keskkonnas.
Traupis
Alevis on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse kooli juures asuv botaanikaaed ja 1892. aastal ehitatud katoliku kirik.
Traupist on esmamainitud XV sajandil, sealset mõisa aga XVI sajandil. 1515. aastal moodustati sinna katoliku kihelkond ja ehitati esimene kirik. Aleviks sai Traupis 1568. aastal. 1777. aastal asutati sinna kihelkonnakool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Троупе.
Basso ostinato
Basso ostinato (itaalia keeles 'kangekaelne bass') on pidevalt korduv bassimotiiv või -teema.
Pop Tipp
Võistluse algataja ja ühtlasi selle toimetaja oli Vesta Uuetoa.
Võistlusel osales iga kuu 7 laulu, millest žürii ja televaatajad valisid välja parima. Iga nelja kuu tagant valiti välja kevade-, suve-, sügis- ja talvelaul. Nende nelja laulu seast valiti lõpuks välja aastalaul. Aastalaulud olid Olav Ehala ja Leelo Tungla "Põlev puu" ning Margus Kappeli ja Doris Kareva "Olemise viis".
Hiromi Kawakami
Hiromi Kawakami (jaapani keeles 川上 弘美 Kawakami Hiromi; ka Hiromi Yamada, jaapani keeles 山田 弘美 Yamada Hiromi; sündinud 1. aprillil 1958 Tōkyō prefektuuris) on jaapani (nais)kirjanik.
Ta lõpetas 1980. aastal Ochanomizu ülikooli.
Jarkko Nieminen
Jarkko Kalervo Nieminen (sündinud 23. juulil 1981) on Soome endine tennisist.
Nieminen jõudis kolmel korral suure slämmi turniiri veerandfinaali: 2005 USA lahtistel meistrivõistlustel, 2006 Wimbledoni turniiril ja 2008 Austraalia lahtistel meistrivõistlustel.
Ta mängis karjääri jooksul 12 ATP turniiri finaalis ja võitis neist kaks turniiri: 2006. aastal Aucklandis ja 2012. aastal Sydneys.
2015. aasta suvel teatas ta, et lõpetab tennisekarjääri sama aasta hooaja lõpus. Viimase näidiskohtumise pidas ta 9. novembril väljamüüdud Hartwall Areenal Roger Federeri vastu, kaotades 6:7(4), 6:7(7).
Malai-Polüneesia keeled
Malai-polüneesia keeled on Austroneesia keelte rühm, mida kõneldakse Kagu-Aasia ja Vaikse ookeani saartel, kuid ka Aasia mandril.
Malai-Polüneesia keelte hulka kuuluvat malagassi keelt kõneldakse Madagaskaril India ookeanis.
Kedervars
pisi|Moodsad kedervarred Kedervars (murdes ka: värten, kistavars) on ketramisvahend, mis koosneb puuvarrest ja kettast ehk värtnakedrast, mille abil puuvart ringi aetakse. Kedervars on voki eelkäija.
Eestis kasutati kedervart kuni 18. sajandini, mil selle tõrjus välja vokk.
Minori Terada
Minori Terada (jaapani keeles 寺田農 Terada Minori; sündinud 7. novembril 1942 Tokyos) on jaapani näitleja. Ta on näidelnud jaapani filmides ja televisioonis.
1968. aastal sai ta Mainichi filmiauhinna.
Kõrihäälik
Kõrihäälik ehk larüngaal on kõris moodustatud häälik.
Kõrihäälikud on:
Scharnitz
Scharnitz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 964 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 158,77 km². 1. jaanuaril 2016 elas seal 1377 inimest.
Scharnitz on Hinterautali läänepoolses otsas, kus asub Isari jõe läte. Vald paikneb 16,4 km Innsbruckist põhjas ja 9 km Seefeld in Tirolist Saksamaa piiril.
See on üks piirkonna suurimaid valdu ja selles on 10 osa: Au, Eisack, Gießenbach, Inrain, Jägerviertel, Oberdorf, Schanz, Schießstand, Siedlung, Unterdorf.
Paikkond asutati varakeskajal ja oli kunagi tähtsal kaubateel Saksamaa ja Itaalia vahel.
Peamine sissetulekuallikas on turism, nii suvel kui ka talvel.
Anna Haava tänav
pisi|A. Haava 1 pisi|Märgis majal, kus elas [[Jaan Tõnisson]]
Scharnitz
pisi|tühi|Scharnitz
Anna Haava tänav
Anna Haava tänav on Anna Haava järgi nimetatud tänav Tartus Vaksali ja Tähtvere linnaosas.
Tänav algab Jaan Tõnissoni tänavalt, kulgeb loode suunas ja lõpeb kolme tänava kohtumiskohas (teised kaks on Vikerkaare ja Karl August Hermanni tänav), ristudes Kooli, Vabriku tänava ja Näituse tänavaga. Anna Haava tänav on umbes 480 meetrit pikk.
Anna Haava 7 ja 7a asub Eesti riigitegelase Jaan Tõnissoni kunagine maja, mille praegune omanik Heldur Tõnisson on jätnud unarusse ja mis seisis kakskümmend aastat tühjana. Alates 2010. aasta oktoobrist on maja hõivanud skvotterid, hoones on korraldatud vaba kultuuri liikumisega seotud üritusi. Valdar Parve peab õigeks maja hügieenilistel põhjustel lammutada.
Kuni 1. oktoobrini 1954 nimetati tänavat Tööstuse tänavaks (Industriestraße, Gewerbe Straße).
Taani 2022. aasta taliolümpiamängudel
Taani osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 62 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal.
Virgiinia kadakas
Virgiinia kadakas (Juniperus virginiana) on küpressiliste sugukonda arvatud puuliik.
Peeter Baranin
Peeter Baranin (ka Pjotr Baranin; 31. jaanuar 1882 Kolkja – 11. aprill 1966 Tallinn) oli Riigikogu liige, Mustvee avalik tegelane.
Virgiinia kadakas
Sellest kadakast ja mõnest teisest liigist saadakse parimat pliiatsipuitu.
Peeter Baranin
Baranin õppins Tartu Reaalkoolis. Ta oli karskus- ja tuletõrjetegelane. Samuti oli ta Mustvees vallavanem ja alevivalitsuse esimees. Ta oli Riigikogu II ja III koosseisu liige.
Ta oli aastani 1914 Suur-Kolkja Vanausuliste koguduse esimees. Tal oli palju teeneid 1928. aastal rajatud uue Väike-Kolkja vanausuliste palvemaja rajamisel.
Peeter Baranin suri 11. aprillil 1966 Tallinnas ning ta maeti 13. aprillil 1966 Metsakalmistule.
Biesiesvlei
Biesiesvlei on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Biesiesvlei elanikest valgeid 54,31%, mustanahalisi aafriklasi 29,31%, India või Aasia päritolu inimesi 9,48%, värvilisi 0,86% ja teisi 6,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 59,48% inimesi, tsvana keelt 19,83%, sotho keelt 6,03%, inglise keelt 6,03%, suulu keelt 2,59% ja teisi keeli 6,03%.
Mitmikkodakondsus Eestis
Mitmikkodakondsus on isiku õiguslik seisund, kus tal on õigusaktidega sätestatud õigused ja kohustused samaaegselt mitme riigi suhtes. Kodakondsuse seaduse kohaselt ei ole Eestis mitmikkodakondsus lubatud, mis tähendab, et teise riigi kodakondsuse vastu võtmine on Eesti kodakondsuse äravõtmise aluseks. Kui isikul on sünnijärgne õigus nii Eesti kui ka mõne välisriigi kodakondsusele, paneb seadus isikule täisealiseks saades kohustuse valida, millise kodakondsuse säilitamist ta eelistab, kuid kohustuse täitmata jätmise korral ei nähta isikule ette negatiivseid tagajärgi. Mitmikkodakondsuse kõige tavalisem vorm on topeltkodakondsus, mille korral inimene on kahe riigi kodanik.
Põhjused
Põhjused, miks mitte seadustada mitmikkodakondsust, on peamiselt seotud suurema administratiivse töö mahu, sellest tulenevate kulutustega ning riiklike julgeolekuküsimustega. Mitmikkodakondsuse seadustamine nõuaks rohkem koostööd teiste riikidega, et saada ja kontrollida teavet isiku teiste kodakondsuste kohta. Eesti kodanike muusse kodakondsusesse kuulumise üle arvestuse pidamine eeldaks muudatusi mitmetes andmekogudes, näiteks rahvastikuregistris, isikut tõendavate dokumentide andmekogus, sissesõidukeeldude registris ja Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogus. Täiendavalt vajaksid lahendamist näiteks küsimused, mis puudutavad Eesti kodanike riigikaitsekohustuse täitmist (kohustuslik ajateenistus Eestis), aga ka valimisõigust igas kodakondsusjärgses riigis, võimalikku lojaalsuskonflikti ja avalikus teenistuses riigivõimu teostamist.
Rahvastikuregistri andmetel puudutaks mitmikkodakondsuse üldine seadustamine umbes 245 000 inimest, kellest suuremal osal oleks topeltkodakondsus Venemaa Föderatsiooniga. Kuna mitme kodakondsusega isikud on õigustatult avatud oma kõigi kodakondsusjärgsete riikide poliitilistele ja sotsiaalsetele mõjutustele ning Venemaa käsitleb jätkuvalt Eestit oma erihuvide piirkonnana, on alust pidada mitmikkodakondsust oluliseks ohuks Eesti riiklikule julgeolekule.
Hrušaŭka metroojaam
Hrušaŭka metroojaam (vene keeles Грушевка (Gruševka metroojaam), valgevene Грушаўка (transkribeerituna Grušavka metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Maskoŭski rajoonis Hrušaŭka linnaosas.
Mitmikkodakondsus Eestis
Põhjused
Reformierakond algatas 2018. aastal eelnõu kodakondsuse seaduse muutmiseks, mille eesmärk oli võimaldada mitmikkodakondsus sünniga Eesti kodakondsuse omandanud isikutele. Ainult sünniga kodakondsuse omandanud isikutele mitmikkodakondsuse võimaldamine võib aga tekitada pingeid ühiskonnas, kui mitmikkodakondsus on lubatud ainult osadele inimestele, samas kui naturalisatsiooni korras Eesti kodakondsuse omandanutel puuduks õigus mitmikkodakondsusele. Riigikogu hääletas seadusemuudatuse menetlusest välja.
Hrušaŭka metroojaam
Jaam avati 6. novembril 2012, ehkki metrooliiklus hakkas toimima alles järgmisel päeval. See asub Instytut kultury metroojaamast 1400 meetri kaugusel. Jaam rajati meeter maad kõrgemale kui algses projektis ette nähtud; nii langes ära vajadus jaamale eskalaator rajada. Jaamas on invaliididele mõeldud lift.
Siiri Liiva
pisi|Siiri Liiva 2021. aasta Arvamusfestivalil Siiri Liiva on eesti ajakirjanik.
Töö
Liiva on töötanud Euroopa Noored Eesti büroo programmi konsultandina ja Valga MV noorsootöö peaspetsialistina, praktikandina NATO peakorteri rahvusvahelises sekretariaadis Brüsselis, ta on loonud Puka avatud noortekeskuse.
Ajakirjanikuna on ta töötanud Postimehes, 2021. aastal on Ärilehe toimetaja-reporter, samuti Tallinna 32. keskkooli ajakirjanduse õpetaja.
Tunnustus
2010 – Aasta tegu: Noorsootöökeskus TANKLA loomine (eestvedajad Marek Mekk ja Siiri Liiva)
Klini rajoon
Klini rajoon (vene keeles Клинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Klini linn.
Rajoon piirneb põhjas Tveri oblastiga, idas Dmitrovi rajooniga, kagus Solnetšnogorski rajooniga, lõunas Istra rajooniga, edelas Volokolamski rajooniga ja läänes Lotošino rajooniga.
Rajooni pindala on 2019,62 km². Elanike arv oli 2012. aastal 127 736, 2009. aastal 126 054 ja 2002. aastal 127 938.
Klini rajoonis on 265 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Klini ja Võssokovski linnade ning Rešetnikovo alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sestra.
Konksmänd
Konksmänd (Pinus uncinata) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Ta kuulub kaheokkaliste mändide hulka (alamperekond Pinus).
Iseseisev liik või mägimänni alamliik
Viimase saja aasta jooksul on paljud botaanikud ja dendroloogid diskuteerinud selle üle, kas konksmänd on iseseisev liik või mägimänni alamliik (Pinus mugo subsp. uncinata). Tänapäevaks pole veel ühtset seisukohta välja kujunenud, kuid viimastel aastatel on eelistatud seisukohta, et konksmänd on siiski iseseisev liik. Paljude uurimistööde tulemusena tekkis konksmänni kohta palju teaduslikke nimetusi ja sünonüüme, mille vajalikkus on küsitav ning mis on tihti segadusse ajavad.
Bigbänd
pisi|17-liikmelise bigbändi tüüpiline paigutus Bigbänd (ingl big band) on 1930. aastatel tekkinud tantsu- ja džässorkester, mis koosneb 3 rühmast: saksofonid (4–5), vaskpillid (3–5 trompetit, 2–5 trombooni) ja rütmipillid (klaver, kontrabass, trummid, kitarr).
Konksmänd
Iseseisev liik või mägimänni alamliik
Viimase 20. aasta jooksul on oma uurimistöödes järgmised autorid arvanud konksmänni:
Kirjeldus
Konksmänd on küllalt madal, aeglasekasvuline ja pikaealine. Puu kasvab tavaliselt 12–20, harva kuni 25 m kõrguseks. Konksmänni eluiga küündib tavaliselt kuni 250–400, harva kuni 600 aastani.
Tüvi on sirge, läbimõõduga 0,5–1,0 m. Tüve koor on allosas paks, värvus hallikaspruun kuni tumehall. Võra on kuhikjaskoonilise kujuga.
Okkad on kahekaupa kimbus, 2,3–7,5 cm pikkused, terava tipuga, hele kuni tumerohelised, sirged või nõrgalt kõverdunud, püsivad võrsetel (2) 4–9 (10) aastat.
Pungad on munajad, 6–9 mm pikkused, punakaspruunid, väga vaigused. Võrsed on hallikasmustad kuni punakaspruunid, karvadeta, soonilised.
Isasõisikud on kuni 10 mm pikkused, kollakad või punased. Käbid on 2,5–6,0 cm pikkused ja läbimõõduga 2,0–4,0 cm, mittesümmeetrilised, noorelt purpursed, valminult läikivalt tumepruunid. Seemned on 3–4 mm pikkused, mustad, helepruunide 7–12 mm pikkuste tiivakestega. Idulehti on (3) 5–7 (8). 1000 seemne mass on 8,3–9,5 g.
Paljunemine
Konksmänd on ühekojaline taim ning paljuneb seemnetega. Käbikandvus algab 18–20 aastastel puudel. Tolmlemine toimub maist kuni juulini sõltuvalt kõrgusest merepinnast. Käbid valmivad 15–17 kuud hiljem, tolmlemisele järgneva aasta septembris-oktoobris. Seemned varisevad novembrist detsembrini. Käbid võivad püsida puul 1–2 aastat pärast seemnete varisemist. Head seemneaastad korduvad 3–4 aasta järel. Seemnete idanevus on 75–90%.
Levikuala ja ökoloogia
Konksmänni levikuala ei moodusta ühtset territooriumi, vaid on hajusalt järgmistes Euroopas asuvates mägedes:
Konksmänd kasvab mägedes kuni metsade levikupiirini, peamiselt 1000–2300 m kõrgusel merepinnast. Saksamaa kaguosas kasvab kohati orgudes ja rabades ka madalamal, umbes 200 m kõrgusel. Keskmassiividest kogutud õitetolmu proovid näitasid, et sellesse piirkonda introdutseeriti konksmänd 18. sajandil.
Levilas esineb sademeid aastas keskmiselt 800...2000 mm. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus –2...7 °C. Suvised kuu keskmised õhu maksimumtemperatuurid tõusevad kuni 8...17 °C ning talvised kuu keskmised õhu miinimumtemperatuurid langevad kuni –12...–7 °C. Puu talub talvel külmakraade kuni –34...–40 °C.
Konksmänd on üsna valgusnõudlik puuliik, kuid kasvupinnase suhtes mitte eriti nõudlik. Ta kasvab nii happelistel kui ka aluselistel muldadel. Kasvupinnastest domineerivad purdpinnased, mille aluspõhi koosneb lubjakivist või silikaatsetest mineraalidest. Harva kasvab ta ka madalates orgudes turvasmuldadel. Moodustab tihti puhaspuistuid ning asustab pioneerliigina puude poolt asustamata alasid mägedes. Kasvupiirkonna alampiiril konkureerib koos hariliku männiga. Alpide lääneosas kattub konksmänni levikuala mägimänni omaga. Harvem satub konksmänni metsadesse harilik kuusk (Picea abies), euroopa lehis (Larix decidua) ja keramänd (Pinus rotundata).
Kasvatamine Eestis
Konksmänd introdutseeriti Eestisse 19. sajandil, kuid on siiani üsna vähe levinud. Konksmändi iseloomustab suur külma- ja põuakindlus, ta talub hästi ka kõrgemaid temperatuure. Samas armastab ta kõrgemat õhuniiskust ning on valguslembesem kui harilik mänd (Pinus sylvestris). Mullastiku suhtes on ta vähenõudlik ja on ise pinnaseparandaja, sest soodustab rohke varise tõttu lämmastiku kogunemist mulda. Seepärast kasvatatakse konksmändi pioneerliigina liivade kinnistamiseks ja liivadel mullastikutingimuste parandamiseks, et seal hiljem nõudlikumaid liike kasvatada (peamiselt harilikku mändi). Sel eesmärgil on konksmändi kasvatatud Hiiumaal liikuvate luidete kinnistamiseks ja eriti massiliselt Leedus Kura säärel tuiskliivade kinnistamiseks. Eestis on teda veel kasvatatud Räpinas, Olustveres, Saksil (Lääne-Virumaa), Taageperal, Tartus, Tallinnas ja mujal.
Sierra Leone jalgpallikoondis
Sierra Leone jalgpallikoondis on Sierra Leone rahvuskoondis jalgpallis.
Abengourou
pisi|Turg Abengourous
Abengourou on linn Elevandiluuranniku idaosas Ghana piiri lähedal. Linn asub umbes 200 km riigi pealinnast Abidjanist kirde pool. Abengourou on Kesk-Comoé piirkonna, Abengourou departemangu ja Abengourou valla keskus. Linna geograafilised koordinaadid on 6° 44′ N, 3° 30′ W.
Lähimad linnad on Berekum idas Ghana territooriumil, Daoukro läänes, Agnibilékrou põhjas ja Adzopé lõunas.
Nimi
Linna nimi tuleb akanikeelsest väljendist n'pé kro ('ma ei salli pikka juttu').
Elanike arv
Elanike arv oli