cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vassili Stalin
Elukäik
Vassili Stalin lõpetas Moskva näidiskooli nr 25 (üldhariduskool parteieliidi lastele). Aastatel 1938–1940 õppis ta Sevastopoli lähistel Katša asulas paiknenud Mjasnikovi-nimelises Katša Sõjalennukoolis. Pärast selle lõpetamist 1940. aasta märtsis teenis Stalin kuni sügiseni Moskva sõjaväeringkonnas asuvas lennupolgus nooremlendurina. 1940. aasta septembris alustas ta õpinguid Žukovski-nimelises sõjaõhujõudude akadeemias, kuid sama aasta detsembris viidi ta üle Lipetskisse eskadrillikomandöride täiendõppe kursustele. Pärast kursuste lõpetamist 1941. aasta mais asus ta inspektor-lendurina tööle Punaarmee Sõjaõhujõudude Valitsuses. 1941. aasta septembris edutati ta inspektsiooni ülemaks. pisi|left|Vassili Stalin [[hävituslennuki Jakovlev Jak-9 kabiinis (1943 või 1944) ]] Rindele teda esialgu ei lastud. 1942. aasta juulis juhatas ta lennurühma Stalingradi rindel, 1943. aasta veebruarist hävituslennukite polku. 1945. aasta veebruaris määrati 24-aastane Vassili Stalin hävituslennukite diviisi komandöriks Valgevene rindel. Tema diviis võttis osa Berliini lahingust.
Pärast sõda
1999. aasta septembris tühistas Venemaa Föderatsiooni Sõjaväeprokuratuur NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi süüdimõistva otsuse.
Isiklikku
Stalin oli neli korda abielus ja tal oli mitu last. Tema teatrilavastajast poeg Aleksandr Burdonski (esimesest abielust) sai Venemaa rahvakunstnikuks. Vassili Stalini poeg teisest abielust (1945–1949) Nõukogude Liidu marssali Semjon Timošenko tütrega Vassili Stalin (1949–1972) lasi end narkouimas maha.
Vassili Stalini õe Svetlana Allilujeva poeg Jossif Allilujev oli tunnustatud kardioloog Moskvas. Vassili Stalini vend Jakov Džugašvili hukkus Teises maailmasõjas. Jossif Stalini kasupoeg Artjom Sergejev sai kindralmajoriks.
Priština rahvusvaheline lennujaam
Adem Jashari Priština rahvusvaheline lennujaam (IATA: PRN, ICAO: BKPR, albaania keeles Aeroporti Ndërkombëtar i Prishtinës Adem Jashari) on Kosovo ainuke rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub umbes 15 km kaugusel Priština kesklinnast edelas.
Kosovo Vabastusarmee asutaja Adem Jashari auks nimetatud lennujaam on Kosovosse lendajate jaoks ainus õhuvärav. Seda kasutavad baasina Eurowings ja Adria Airways.
Lennujaamal on üks 3000-meetrine asfaltrada.
Abruka (laev)
Abruka oli Eesti Merelaevanduse kaubalaev, mis sai selle nime Eesti Merelaevanduse ülema 9. septembri 1991. aasta käskkirjaga. Endine nimi oli Hudožnik Pimenov. Kandnud ka nime Sonata.
Rhede (Ems)
Rhede on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 75,02 km². 31. detsembril 2015 elas seal 4174 inimest. Vald paikneb Emsi jõe ja Hollandi piiri ääres, umbes 10 km Papenburgist läänes ja 20 km Winschotenist kagus.
Viru Ringkonnakohus
Viru Ringkonnakohus oli Eesti teise astme kohus, mis vaatas läbi kohtulahendeid apellatsiooni korras, mis asus aadressil Jõhvi, Viru tänav 5A.
Viru Ringkonnakohus loodi 1993. aastal ning liideti 2009. aasta alguseks Tartu Ringkonnakohtuga.
Kohtu koosseisus oli nii 1996. kui ka 2006. aastal 8 kohtunikku. Viru Ringkonnakohtu juhataja (esimees) oli kohtunik Sirje Aitsen.
Kaatsad
Kaatsad olid Võru ja Setu murdes, samuti saarte murdes  vanaaegsed linased või takused pikad meeste püksid.
Kagu-Eestis kantud suhteliselt kitsaste säärtega kaatsadele, mis olid tehtud ühest riidelaiast (ilma välise küljeõmbluseta), andis laiust juurde jalgevahele õmmeldud rombikujuline kiil ehk vahetükk, mida kutsuti põrnaks. Pükse hoidis üleval palistusest läbiaetud nöör või kroogiti ülaäär värvli külge, mis kinnitati nööbi või pööraga. Kaatsad tehti 19. sajandi I poolel valgest, sajandi II poolel hallitriibulisest linasest või takusest kangast. Lõikelt sarnanesid need vene ja valgevene pükstega.
Lokuta kolhoos
Lokuta kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Kehtna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Lokuta. Kolhoosi pindala oli 7300 ha.
Vēsma
Vēsma on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 4,6 ja Riiast 46,5 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V98. Vēsma ja Roze piiril asub Vēsma bussipeatus.
Aastal 2017 oli külas 47 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 80.
Adolf Friedrich VI
pisi|Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog Adolf Friedrich VI Adolf Friedrich VI (17. juuni 1882 – 23. veebruar 1918) oli viimane valitsev Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog.
Noorus
Ta sai suurhertsogiks pärast oma isa surma 11. juunil 1914, vaid mõni nädal enne esimese maailmasõja puhkemist. Adolf Friedrich olevat abiellunud morganaatiliselt. Teda püüti sundida lahutama oma naisest ja sõlmima võrdset abielu, kuid väidetavalt ta keeldus. Värsked uuringud on ümber lükanud väited, nagu oleks ta olnud ooperisoprani Mafalda Salvatini laste isa. Sünnilt itaallane ja peamiselt Pariisis üles kasvanud Staatsoper Unter den Lindeni ja Deutsche Oper Berlini täht Salvatini oli olnud Adolf Friedrichi armuke 1908. aastast kuni tema enesetapuni 1918. aastal. Tema kaks poega Horst Gérard ning teatri- ja maalikunstnik Rolf Gérard ei ole ilmselt siiski suurhertsogi vallaslapsed, ehkki seda kahtlustati.
Pärimiskriis ja võimalik abielu
Kuna Adolf Friedrich oli troonile tulnud vallalisena ja ilma meessoost pärijata, tekkis pärimist puudutav küsimus. Tema nõbu ja pärija, Venemaal asuv hertsog Carl Michael oli vahetult enne esimese maailmasõja puhkemist teatanud, et soovib oma pärimisõigustest loobuda. Kui Mecklenburg-Strelitzil meessoost pärijat ei ole, ühineks suurhertsogkond oma naabri Mecklenburg-Schwerini suurhertsogkonnaga. Sõja ajal arutasid Adolf Friedrich ja tema sõber Daisy von Pless abielu teemat, kuid siis oli väga raske korraldada kohtumist vastuvõetava printsessiga. Lõpuks leidis vürstinna Pless kõlbulikuks pruudiks oma mehe sugulase printsess Benigna von Reuß zu Köstritzi. Too oli vürst Heinrich XXVIII von Reuß zu Köstritzi ja krahvinna Magdalene von Solms-Laubachi tütar. Kuna Adolf Friedrichile oli pruut meelepärane, alustas tema peaminister Heinrich Bossart tulevase pruudi perekonnaga läbirääkimisi abielu korraldamiseks. Kuid kihlusest teatamist raskendas side ühe naisega, kellest Adolf Friedrich tuli vabastada. Käisid kuulujutud, et kõnealune naine oli Margrit Höllrigl, krahvinna Bubna von Lititz, kellega mehel oli Potsdamis elamise ajal suhe. Seetõttu ei sündinud varem korraldatud abielu printsess Benigna von Reuß zu Köstritziga kunagi.
Surm
23. veebruaril 1918 sooritas Adolf Friedrich Neustrelitzis enesetapu. See jättis Mecklenburg-Strelitzi silmitsi pärimiskriisiga, kuna ainus elusolev Strelitzi liini liige, hertsog Carl Michael zu Mecklenburg teenis Venemaa sõjaväes (Saksamaa vastu) ja oli 1914. aastal teatanud, et soovib loobuda oma õigustest Mecklenburg-Strelitzi troonile; Adolf Friedrichi palvel nõustus Carl Michael hiljem igasuguse loobumise edasi lükkama kuni vajaduse tekkeni. Oli veel üks meessoost sugulane, hertsog Carl Michaeli vennapoeg Carlow' krahv Georg, kuid tolle isa oli seisusevastase abieluga enda ja järeltulijate jaoks troonist loobunud.
Adolfi varanduse oli kogunud tema vanaisa ja see oli hinnanguliselt 30 miljonit marka. Oma testamendis jättis ta kogu varanduse Mecklenburg-Schwerini Friedrich Franz IV teisele pojale, hertsog Christian Ludwigile. Ta tegi seda tingimusel, et Christian nõustub saama Mecklenburg-Strelitzi suurhertsogiks ja asuma Neustrelitzisse; vastasel juhul väheneks pärand 3 miljonile margale.
Nick Cave
pisi|300px|Nick Cave esinemas 2022. aastal [[Barcelonas festivalil Primavera Sound]] Nicholas Edward Cave (sündinud 22. septembril 1957 Warracknabealis) on Austraalia laulja, kirjanik ja helilooja, kes on astunud üles ka näitlejana.
Nick Cave on eelkõige tuntud kui ansambli Nick Cave and the Bad Seeds juhtfiguur. Cave on kuulunud ka ansamblitesse The Birthday Party ja Grinderman.
Nick Cave Eestis
Cave on ansambliga Nick Cave and the Bad Seeds esinenud Eestis vaid korra, 8. augustil 2022. aastal Haapsalu piiskopilinnuse hoovis. Kontserdi soojendusesineja oli Anna Kaneelina.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool
Mõõteelektroonika õppetool oli õppetool Tallinna Tehnikaülikooli Elektroonikainstituudis.
Aleksei Povarov
Aleksei Povarov (sündinud 4. septembril 1946 Leningradis) on Eesti arstiteadlane ja tööhügieenik.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool
Õppetool ja professuur moodustati TTÜ reformi käigus 1992. aastal Mõõtesüsteemide labori baasil.
Aleksei Povarov
Elulugu
Aleksei Povarov on venelane ja töölise poeg.
Sangla mõis
Sangla mõis (saksa keeles Sangla) oli Rannu mõisa karjamõis Rannu kihelkonnas Tartumaal.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool
Mõõteelektroonika õppetooli loojaks ja esimeseks juhatajaks oli mõõteelektroonika professor Mart Min. Tema järel sai õppetooli hoidjaks vanemteadur Toomas Parve.
Aleksei Povarov
Elulugu
Lõpetas 1963 Tallinna 2. Töölisnoorte Keskkooli, 1974 Leningradi Sanitaar-Hügieenilise Meditsiini Instituudi, 1984 kaugõppeaspirantuuri Leningradi Arstide Täiendusinstituudis, meditsiinikandidaat (1986, samas), väitekiri "Основные вопросы гигиены труда на современных стационарных асфальтобетонных заводах". Oli 1974–1984 tööhügieeni osakonna arst, juhataja ja sanitaarhügieeni labori juhataja, 1984–1996 Profülaktilise Meditsiini Instituudi atmosfääritoksikoloogia labori nooremteadur, vanemteadur, ühtlasi instituudi teadussekretär kohusetäitja; 1997–2001 – lepinguline töötaja, aastast 2001 Sotsiaal-Humanitaarinstituudi psühholoogia osakonna õppejõud.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool
Õppetool teostas õppetööd mõõteelektroonikaga (electronic measurements, Messelektronik) ja biomeditsiinielektroonikaga (biomedical electronics) seotud ainetes magistri- ja doktoriõppe osas. Õppetooli teadus- ja arendustegevus oli seotud samade valdkondadega, eeskätt signaali sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtevahendite loomisega elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinevate meditsiinilise diagnostika vahendite jaoks, kuid ka tehnilise diagnostika jaoks.
Aleksei Povarov
Teadustöö
Uurinud tervise ja keskkonna kaitset ning kutsehaigusi. Üle 15 teadustrükise.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool
Õppetooli koosseisu kuulus mõõtesüsteemide laboratoorium, mis tegeles õppe- ja teadustööga mõõtesüsteemide alal. Laboratooriumi juhataja oli Aivar Usk. Laboratooriumis lasti käiku üks esimesi üle Interneti toimivaid välisõhu temperatuuri pideva mõõtmise süsteeme Eestis - temperatuuriserver, mis toimis pikka aega (üle 10 aasta).
Õppetöö osas oldi Eestis esimeste hulgas üle Interneti teostatavate laboratoorsete tööde osas.
Õppetool suleti seoses Elektroonikainstituudi poolt teostatava õppetöö korraldamise üleviimisega ühte Kognitiivse elektroonika õppetooli. Õppetooli uurimisgruppide ja mõõtesüsteemide laboratooriumi baasil moodustati Siduselektroonika uurimislaboratoorium. Märkus: Lühiajaliselt kandis üksus ka nimetust Rakenduselektroonika õppetool, mida ei maksa aga segamini ajada varasema Rakenduselektroonika õppetooliga.
Sealepa mõis
Sealepa mõis (saksa keeles Sealep) oli Nõva mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.
Saksi-Eisenbergi hertsogiriik
1675. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Ernst I ja tema seitse poega asusid koos hertsogkonda valitsema. 1680. aastal jagasid vennad oma valdused; vanuselt viies poeg Christian sai Eisenbergi linna ning Ronneburgi ja Roda ja Camburgi ametkonnad. Temast sai esimene Saksi-Eisenbergi hertsog.
Christian suri 1707. aastal ilma järglasteta ning tema valdused jagati ta vendade ja nende järglaste vahel.
Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder
Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder (kuni 1989. aastani Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonika kateeder) oli Tallinna Tehnikaülikooli kateeder, mis asutati 1962. aastal. Kateeder moodustati teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri baasil.
Elektroonikakateeder õpetas algul tööstuselektroonika eriala, hiljem elektroonika erialaga seotud aineid. Lõpetajatele anti elektroonikainseneri kutse.
Kateedri loomisel 1962. aastal sai selle esimeseks juhatajaks Paul Plakk. Seejärel olid kateedri juhatajad Otto Pikkov (1968–1978), Uljas Tamm (1978–1983), Enn Velmre (1983–1988) ja Mart Min (1988–1992).
1985. aastal liideti elektroonikakateedriga mõõtesüsteemide uurimislabor.
Kateedri põhjal moodustati 1992. aastal TTÜ-s toimunud reformide käigus elektroonikainstituut.
Elektroonika õppekava
Elektroonika õppekava oli elektroonikainseneride koolitamise õppekava.
Elektroonikainseneride koolitamist alustati TPIs (TTÜs) 1960. aastate alguses peamiselt selle jaoks loodud elektroonikakateedris (hilisem elektroonikainstituut). Õppekava nimi oli algul Tööstuselektroonika (NSV Liidu üleliiduline õppekava 0612). Nimetus viitab elektroonika tööstuslike rakenduste käsitlemise ülekaalukale osale selles õppekavas. Eraldi spetsialiseerumine oli pooljuhtseadiste tehnoloogia, mille puhul erialane õpe toimus peamiselt Keemiateaduskonnas.
1974. aastal mindi üle uuele elektroonika õppekavale ja järgmisest aastast alates kahekordistati üliõpilaste iga-aastast vastuvõttu (50 üliõpilase peale). Ka see kuni 1992. aastani kasutusel olnud õppekava oli NSV Liidu üleliidulise õppekava (0612) ajakohastatud versioon. Individuaalse õppekava alusel oli võimalik kitsam spetsialiseerumine, näiteks meditsiinielektroonika alal.
Alates 1992. aastast kehtestati uus TTÜ Elektroonikainstituudis koostatud Elektroonika õppekava. Õppeainete osas arvestati selles üldiselt kehtestatud õppeainete jaotamist alusõppe-, põhiõppe- ja erialaaineteks. Peamiselt erialaste õppeainete osas tekkis üliõpilastel võimalus valida õppeaineid nii, et saavutada oma väljaõppes enda jaoks parim erialane spetsialiseerumine.
Algselt nelja-aastasest bakalaureuseõppe kavast sai varsti kolmeaastane õppekava, mistõttu tehti selles õppekavas küllalt suuri muutusi. Summaarne õppeaeg bakalaureuse- ja magistriõppes sai uuesti võrdseks viie aastaga, nagu see oli olnud varemgi.
Elektroonika õppekava järgedeks olid "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" ning selle järel "Elektroonika ja bioonika" õppekava.
2015. aastast on selle õppekava nimetus bakalaureuseõppes "Elektroonika ja telekommunikatsioon" ja magistriõppes "Elektroonika ja kommunikatsioon".
Roosapiimane riisikas
Roosapiimane riisikas (Lactarius acris) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik. Eestikeelses kirjanduses kasutatud ka nimetust roosa riisikas, mis on teise liigi (Lactarius controversus) nimi.
Soovlause
Soovlause ehk optatiivlause on lausetüüp, mis väljendab soovi ja kuulub lause suhtluseesmärgi allharusse.
Soov ei ole taotluslik, see tähendab, et kõneleja ei taotle kelleltki sündmuse teostamist. Soov väljendab üksnes suhtumist sündmusse, mis kõneleja teadmist mööda kas võib, kuid ei pea juhtuma, või on juba juhtumata jäänud.
Soovlause öeldis on alati tingivas kõneviisis, kuna soovitav sündmus ei ole vaatlushetkel toimunud.
Soovlause ülesehitus
Soovlausel on kolm põhilist ülesehitustüüpi:
1. Tingimusekujuline lause. Lause algab partikli ehk abisõnaga kui või verbi pöördelise vormiga.
2. et-sihitislause kujuline lause ehk et-lause. Lause sisu on olevikuline või tulevikuline.
3. Verbita vaeglause. See lähtub soovi väljendava performatiivlause sihitisest, mida vormistab osastavaline nimisõnafraas. Siia alla kuuluvad ka verbita soovlaused, kindlates situatsioonides kasutatavad standardväljendid.
Soovi intensiivsus
Soovi intensiivistatakse üldlaiendite ometi, ainult, vaid, no ja muude samataoliste üldlaiendite abil.
Soovlause teisesed tähendused
Kui soovlause verb on teises või mitmuse esimeses pöördes (kusjuures "meie" hulka kuulub ka kuulaja) ning tegevus on tegija tahtest sõltuv ega ole minevikuline, siis järeldub soovlausest tavaliselt käsk.
Soovi võib väljendada veel a) performatiivse väitlause või b) käsklause abil.
Rahvusköök
Rahvusköögiks nimetatakse mingi rahva, riigi või piirkonna eripärast toidukultuuri: toiduvalmistamisviise, retsepte, maitse- ja toorainete valikut. Iga rahvusköögi omapära tuleneb toiduainete kättesaadavusest, kliimast ja taimestikust, ajaloolistest, usulistest ja kultuurilistest tavadest.
Žarkovski rajoon
Žarkovski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tveri oblasti edelaosas. Piirneb lõunas Smolenski oblastiga. Rajooni läbib Daugava jõgi.
Rahvusköök
Ehkki enamasti peetakse rahvusköögi all silmas traditsioonilist, ajalooliselt kujunenud kööki, võidakse rahvusköögiks nimetada ka tänapäevast toidukultuuri, mis on omane konkreetsele rahvale või piirkonnale. Näiteks on Eestis viimase poolsajandi vältel levinud hamburgerid, seljanka ja šašlõkk, mis ei ole traditsioonilised eesti toidud, kuid mille valmistamisel ilmneb tihti kohalik eripära. Sellistel pidulikel üritustel nagu näiteks Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtud esitletakse aga sageli traditsioonilistel motiividel loodud uusi toite (näiteks kamavaht).
Žarkovski rajoon
Rajoonis on 1 alev (Žarkovski) ja 104 maa-asulat.
Rahvusköök
Rahvusköögile vastanduvad moodne fusion-köök, mis sihilikult segab eri traditsioone, ning molekulaargastronoomia, mis läheneb toidule teaduslikult ja kõrgtehnoloogiliselt.
Žarkovski rajoon
Halduslikult jaguneb rajoon 1 linnaliseks asunduseks (Žarkovski) ja 3 külaasunduseks:
Lootsilaev
pisi|Lootsilaev Ahto-28 Tallinnas.
Lootsilaev (sageli lootsikaater) on lootsi veoks lootsitavale laevale ja lootsitavalt laevalt lootsi ära toomiseks, aga samuti avamerel lootsivahi pidamiseks mõeldud abilaev.
Väiksemat lootsilaeva, mida kasutatakse pigem ranniku ja sadamate läheduses või siseveekogudel, nimetatakse üldjuhul lootsikaatriks.
Kirjeldus
Lootsilaevad on tavaliselt merekindlad, keskmisest suurema kiirusega ja hea manööverdusvõimega. Neil on parrastes liikumiseks piisav tekipind ja käsipuud või redelid lootsi mugavaks siirdumiseks suuremale laevale või sealt maha tulekuks. Tänapäevastel lootsilaevadel puudub reeglina parrastel reeling. Lootsilaevad värvitakse üldjuhul eredat värvi.
Algul lootsinduse arenedes kasutati esimeste lootsilaevadena väikseid kiireid pikipurjestusega purjelaevu.
Rahvusköök
Enamasti nimetatakse rahvuskööke rahva või piirkonna järgi, kust nad pärinevad – näiteks Eesti, Hiina, India, juudi, Prantsuse või Vene köök –, kuid leidub ka muul põhimõttel moodustatud nimetusi (nt Cajuni köök).
Raikküla kolhoos
Raikküla kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Raikküla külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Raikküla. Kolhoosi pindala oli 5000 ha.
Serhi Sobko
Serhi Sobko (ukraina keeles Сергій Станіславович Собко; sündinud 11. juulil 1984 Litõnis Vinnõtsja oblastis) on Ukraina sõjaväelane, brigaadikindral.
Elulugu
Ta oli 2022. aasta veebruari lõpust alates Kiievi komandant.
Salzbergen
Salzbergen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 53,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7570 inimest. Vald paikneb Emsi jõel, umbes 25 km Lingenist lõunas ja 10 km Rheinest loodes.
Seal on vanim naftatöötlemise tehas maailmas, avatud 1860. aastal.
Salzbergeni raudteejaam asub Emslandi raudteel.
pisi|püsti|tühi|Sankt Cyriakuse kirik
Järv (perekonnanimi)
Järv on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Järv 983 inimesel: 450 mehel ja 533 naisel. Perekonnanimede levikult on Järv meeste puhul 79. kohal ja naiste puhul 66. kohal.
Denis Popović
Denis Popović (sündinud 15. oktoobril 1989 Celjes) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Küprose kõrgliiga klubis Famagusta Anorthosis. Ta mängib põhiliselt keskpoolkaitsjana, kuid võib mängida ka paremal äärel.
Ta alustas klubikarjääri Sloveenia klubis NK Celje, debüteerides Sloveenia kõrgliigas hooajal 2009–10.
Klubikarjääri jooksul ta on ta hiljem mänginud Sloveenia kõrgliiga klubis Koper, Kreeka kõrgliiga klubis Panthrakikos, Poola klubides GKS Tychy, Olimpia Grudziądz ja Krakówi Wisła, Venemaa klubides Orenburg ja Samara Krõlja Sovetov, Šveitsi kõrgliiga klubis FC Zürich ning Hiina kõrgliiga klubis Qingdao Huanghai. Famagusta Anorthosisega sõlmis ta 2021. aasta juulis kaheaastase lepingu.
Sloveenia jalgpallikoondises tegi Popović debüüdi 7. juunil 2019 EM-i valikmängus Austria vastu.
2019. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Suusaalade 2019. aasta maailmameistrivõistlused on 52.''' suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 19. veebruarist 3. märtsini Austrias Seefeldis.
Suusaalade maailmameistrivõistlusi peeti Seefeldis teist korda. Varem on maailmameistrivõistlused Seefeldis toimunud 1985. aastal.
pisi|Seefeld
Dopinguskandaal
Seefeldi maailmameistrivõistlustega seoses korraldati suure dopingujuurdluse käigus mitu politseireidi. Haarangutes arreteeriti üheksa inimest, kellest viis oli murdmaasuusatajad. Kinnipeetavaid kahtlustati veredopingu tarvitamises. Ajakirja Austria Kurier andmetel olid kinnipeetavad austerlased Dominik Baldauf ja Max Hauke. Eesti Suusaliidu esimehe sõnul olid ülejäänud eestlased Andreas Veerpalu ja Karel Tammjärv ning kasahh Aleksei Poltoranin. Üks tabatud sportlastest tegi politsei haarangu ajal vereülekannet. Seefeldis peeti kuritegelik rühmitus dopingu kasutamisel kinni. Tabatud suusatajad on politseile tunnistanud, et kasutasid keelatud meetodeid. Eesti suusataja Karel Tammjärv ütles pressikonverentsil, et Eesti endisel peatreeneril oli side Saksa arstiga, kes aitas veredopingu näol. Tammjärv ütles, et kohtumised Saksa arsti juures toimusid Frankfurdis ja Berliinis. Esimest korda tehti vereülekanne 2016. aasta suve lõpus. Veri tankiti tagasi enne 2017. aasta Lahti maailmameistrivõistlusi, kuid tema haiguste tõttu tulutult. Tammjärv ütles, et finantseeris keelatud meetmeid isiklikelt sponsoritelt saadud rahaga.
Vabatehnikasprint
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 145 Maailmameister 2017: Federico Pellegrino, Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
15 km klassikas
pisi|Meeste 15 km klassika esikolmik Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 89 (kvalifikatsioonis 58) Maailmameister 2017: Iivo Niskanen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika+vaba)
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 73 Maailmameister 2017: Sergei Ustjugov, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sprinditeade 6×1,6 km (klassika)
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 29 võistkonda Maailmameister 2017:, Nikita Krjukov, Sergei Ustjugov Ametlikud tulemused Kilbi ja Ränkeli kaotus on esitatud teise poolfinaali võitja Soome järgi. <br style="clear:both;" />
4×10 km teatesõit
Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 2017: (Didrik Tønseth, Niklas Dyrhaug, Martin Johnsrud Sundby, Finn Hågen Krogh) Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Vabatehnikasprint
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 110 Maailmameister 2017: Maiken Caspersen Falla, Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
10 km klassikas
pisi|Naiste 10 km klassika esikolmik Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 74 (kvalifikatsioonis 26) Maailmameister 2017: Marit Bjørgen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5/klassika+vaba)
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 58 Maailmameister 2017: Marit Bjørgen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sprinditeade 6×1,2 km (klassika)
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda Maailmameister 2017:, Heidi Weng, Maiken Caspersen Falla Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
4×5 km teatesõit
Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda Maailmameister 2017: (Maiken Caspersen Falla, Heidi Weng, Astrid Uhrenholdt Jacobsen, Marit Bjørgen) Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Normaalmägi+10 km
Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 61 Maailmameister 2017: Johannes Rydzek, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suur mägi+10 km
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 59 Maailmameister 2017: Johannes Rydzek, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sprindivõistlus suur mägi + 2×7,5 km
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 2017: : Eric Frenzel, Johannes Rydzek Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Normaalmägi (HS100)
Finaal: 28. veebruar–1. märts Osavõtjaid: 66 Maailmameister 2017: Stefan Kraft, Kvalifikatsiooni tulemused Finaal <br style="clear:both;" />
Suur mägi (HS130)
Finaal: 22.–23. veebruar Osavõtjaid: 61 Maailmameister 2017: Stefan Kraft, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Meeskonnavõistlus suur mägi
Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 12 võistkonda Maailmameister 2017: Poola (Piotr Żyła, Dawid Kubacki, Maciej Kot, Kamil Stoch) Ametliku tulemused <br style="clear:both" />
Normaalmägi (HS109)
Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 53 Maailmameister 2017: Carina Vogt, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Naiskonnavõistlus normaalmägi
Suusahüpete naiskonnavõistlus on maailmameistrivõistlustel kavas esmakordselt.
Kuupäev: 26. veebruar Osavõtjaid: 11 võistkonda Ametliku tulemused <br style="clear:both" />
Ostbaha
Ostbaha (ka Ostbaka või Ozbaka) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Läti]s Lõuna-Kuramaa piirkonnas Saka vallas.
Looduskaitse all on Ostbaha parunite matmispaiga puudetukk ja üks pärn ümbermõõduga 3,75 m.
Diferentsiaalpsühholoogia
Diferentsiaalpsühholoogia (ka individuaalsete erinevuste psühholoogia) uurib viise, kuidas üksikisikud oma käitumises teistest erinevad. Diferentsiaalpsühholoogia mõistab psühhotüüpi inimesele iseloomulike omaduste püsiva kompleksina. Diferentsiaalpsühholoogia meetodeid kasutatakse näiteks kutsenõustamisel, personali valikul ja indiviidi võimete diagnoosimisel.
Psühholoogia ajaloos on teadlasi pikka aega jagatud diferentsiaalseteks ja eksperimentaalseteks psühholoogideks, kuid alles viimase 30 aasta jooksul on vahetegemine vähenenud ja kaasa aidanud nende integreerimisse.
Olgugi et psühholoogia näib olevat pühendunud üksikisikute uurimisele, eristab seda teadusharu muudest psühholoogia harudest see, et tänapäeva psühholoogid uurivad sageli kas gruppe või tunnetuse bioloogilisi põhjuseid. Näiteks uue teraapia tõhususe hindamisel võidakse ühe ravigrupi keskmist sooritust teraapias võrrelda kontrollgrupi (milleks on kas platseebogrupp või juba tuntud teraapiaviis) keskmisega. Selles kontekstis käsitletakse erinevusi, mis tulenevad üksikisikute reaktsioonist eksperimentaalsele- ja kontrollmanipuleerimisele tegelikult kui vigu, mitte kui huvitavat fenomeni, mida uurida. See on nii seetõttu, sest psühholoogilised uurimused sõltuvad statistilisest kontrollimisest, mis aga põhineb suuresti gruppidel. Individuaalsete erinevustega tegelevad psühholoogid töötavad gruppidega, otsides gruppidest neid omadusi, mis on kõikidele inimestele küll ühised, kuid milles on üksikute inimeste näitajad siiski erinevad.
Individuaalsete erinevuste olulisus
Individuaalsed erinevused on olulised alati, kui soovitakse seletada seda, kuidas inimestel on käitumibe erinev. Mis tahes uurimustes esinevad eri inimeste tulemuste vahel olulised erinevused, näiteks reaktsiooniajas, eelistustes, väärtustes ja tervisega seotud käitumises on vaid mõned näited.
Suurte erinevuste uurimiseks ja mõistmiseks on võimalik kasutada paljusid tegureid, sealhulgas isiksust, intelligentsust ja mälu ning füüsilisi tegureid, näiteks kehamõõtmeid, sugu ja vanust. Oluline on, et üksikisikud ei erine mitte ainult oma olukorras teatud hetkel, vaid ka esitatud stiimulile reageerimise taseme ja isegi suuna poolest. Sellised fenomenid, mida sageli kirjeldatakse Yerkesi-Dodsoni seadusest lähtuvalt, teevad diferentsiaalpsühholoogiast muu hulgas ka üksikisikutele kohandatud personaalses tervishoiu olulise osa.
Uurimisalad
Individuaalsete erinevuste uurimine hõlmab väga suurt hulka tegureid. Tüüpiliselt kuuluvad nende hulka isiksus, motivatsioon, intelligentsus, suutlikkus, IQ, huvid, väärtused, eneseteadvus ja eneseaustus. Ehkki Ameerika Ühendriikides on järele jäänud üksikud diferentsiaalpsühholoogia programmid, on sellealane teadustöö jätkuvalt aktiivne. Nii toimus näiteks 2014. aastal 18.– 20. juulini Pariisis juba 21. rahvusvaheline diferentsiaalpsühholoogia sümpoosion.
Praegused uurijad on seotud erinevate rakenduslike ja eksperimentaalsete programmidega, sealhulgas arengupsühholoogia programmidega hariduspsühholoogia, organisatsiooni- ja tööstuspsühholoogia, isiksusepsühholoogia, sotsiaalpsühholoogia (eriti Jean Piaget'st mõjutatud kognitiivse arengu teooriad).
Salaspilsi piirkond
Salaspilsi piirkond (läti keeles Salaspils novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.
Suurpõgenemise mälestusmärk
Suurpõgenemise mälestusmärk on suurpõgenemise mälestuseks püstitatud mälestusmärk Lääne maakonnas Puise külas Haapsalu linnas. Mälestusmärk koosneb maakivist rahnust ja sellele paigutatud Aivar Simsoni poolt loodud skulptuurist, mis kujutab mere poole sammuvat ema – ühes käes väike reisikott ja teise käe otsas mängukaruga tütar.
Diferentsiaalpsühholoogia
Diferentsiaalpsühholoogia Eestis
Eestlastest on diferentsiaalpsühholoogiaga tegelenud Kalju Toim (1925–1996), kellelt ilmus 1973. aastal ka ülikooli õppematerjal "Diferentsiaalpsühholoogia. I : õppe-metoodiline materjal psühholoogiaosakonna üliõpilastele" (Tartu Riiklik Ülikool, 1973).
Hilda Vaiksaar
Hilda Vaiksaar (kuni 1956 Hilda Ollino; 4. juuli 1928 Tori vald, Pärnumaa – 20. aprill 2017) oli eesti korvpallur ja spordipedagoog.
Selgase mõis
Selgase mõis (saksa keeles Selli) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Hilda Vaiksaar
Ta lõpetas 1947. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Salaspilsi piirkond
Piirkonda läbib Riia-Daugavpilsi elektriraudtee.
Suurpõgenemise mälestusmärk
Mälestusmärgi kõrval asub Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu poolt paigaldatud infotahvel „Minna ei taha, kuid jääda ei saa“, mis jagab teavet suurpõgenemise kohta.
Kaarlo Kangasniemi
Kaarlo Olavi Kangasniemi (sündinud 4. veebruaril 1941 Kullaas) on soome endine tõstja.
Salaspilsi piirkond
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Salaspilsi piirkonna elanikest lätlasi 43,74%, venelasi 39,06%, valgevenelasi 5,62%, ukrainlasi 3,53%, poolakaid 2,07%, leedulasi 1,08% ja teistest rahvustest inimesi 2,19%. Rahvus oli teadmata 2,73% inimestest.
Alevipoeg
Alevipoeg on Kalevipoja sõber ja võitluskaaslane Eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".
A Thousand Suns
"A Thousand Suns" on Linkin Parki neljas stuudioalbum, mis ilmus 14. septembril 2010.
Selgase mõis
Mõisast on teateid alates 1572.
Kaarlo Kangasniemi
Ta võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali poolraskekaalus. Kangasniemi on ka maailmameister ja kahekordne Euroopa meister.
Ta valiti aastatel 1968 ja 1969 Soome aasta sportlaseks.
Hilda Vaiksaar
Sportima hakkas 1942. aastal keskkoolis Linda Rummo ja Elo Raiveti juhendamisel, põhiline suunaja oli Kalevi instruktor Arma Sinkel. Ülikoolis treenis ta Edgar Naaritsa juhendamisel korvpalli. Tuli aastatel 1948–1949 ülikooli spordiklubi korvpallinaiskonnas Eesti NSV meistriks ning sai 1950–1951 hõbemedali. Oli 1950. aastal NSV Liidu üliõpilasmeister.
Töötas aastatel 1951–1956 kehalise kasvatuse õpetajana Pärnu 1. Keskkoolis, 1956–1965 Tallinna 21. Keskkoolis ja 1965–1990 Tartu 10. Keskkoolis (oli seal 1971–1985 ühtlasi ka kooli- ja klassivälise töö organisaator). Oli 1960–1974 Eesti NSV kehalise kasvatuse ainekomisjoni sekretär.
Isiklikku
Tema abikaasa oli poksija, sporditegelane ja -pedagoog Arnold Vaiksaar. Tema poeg on sõudja ja sporditegelane Jaan Vaiksaar ning pojatütar on sõudja Sille Vaiksaar.
Diferentsiaalpsühholoogia
Diferentsiaalpsühholoogia Eestis
Lastepsühholoog Aino Lunge (1928–1994) on koostanud lühikese diferentsiaalpsühholoogia õppematerjali "Vanuseastmete diferentsiaalpsühholoogia õppemetoodiline juhend ajalooteaduskonna psühholoogiaosakonna III kursuse kaugüliõpilastele" (Tartu Ülikool, 1990).
Wimbledoni tenniseturniiri segapaarismängu võitjate nimekiri
Wimbledoni tenniseturniir segapaarismängus on igal aastal Suurbritannia lahtiste meistrivõistluste raames korraldatav tenniseturniir.
Segapaarismängu meistrivõistlusi hakati pidama 1913. aastal, samal ajal naiste paarismängu meistrivõistlustega, ja olid tegelikult jätkuks kogu Inglismaa segapaarismängu meistrivõistlustele, mida mängiti alates 1888. aastast Põhja-Assotsiatsiooni turniiri raames, mida korraldati kord aastas Manchesteris või Liverpoolis. Võistlust ei korraldatud aastatel 1915–1918 Esimese maailmasõja tõttu ja uuesti 1940–1945 II maailmasõja tõttu. Samuti ei peetud turniiri 2020. aastal koroonapandeemia tõttu.
Segapaarismängus on enim Wimbledoni turniire võitnud ameeriklanna Elizabeth Ryan: seitse korda aastatel 1919–1932 viie erineva partneriga. Kolm korda, aastatel 1919, 1921 ja 1923, võitis ta selle turniiri koos Randolph Lycettiga, viimased neli korda vastavalt koos Francis Hunteri (1927), Patrick Spence'i (1928), Jack Crawfordi (1930) ja Enrique Maieriga (1932).
Suurbritannia meistrivõistlused
thumb|right|[[Suzanne Lenglen võitis segapaarismängus kolm Wimbledoni turniiri]]
Vaata ka
Wimbledoni tenniseturniiri muud võistlused
Suure slämmi turniiride meeste üksikmängu võitjate nimekirjad
Alevipoeg
Teda on esmamainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld.  Jõukatsujad.  Võlatasumine Soome.  Ilmaneitsi sõrmus.).
Pahareti poegadele oli nende järv kitsaks jäänud, nad pidid pere juurest ära tulema ning arvasid uueks koduks soo sobiv olevat. Kuid nad ei jõudnud kokkuleppele, kes peaks soos pärisperemeheks saama. Nähes Kalevipoega kaaslastega tulemas, palusid nad teda õigust mõistma. Kalevipoeg tegi Alevipojale ülesandeks nööriga kummagi pahareti poja jaoks vastav osa rabast välja mõõta.
Alevipoja askeldusi märkas Vetevaim. Pärimise peale, et mis tööd tehakse, vastas Alevipoeg, et tahab veevoolu seisma panna. Vetevaim paluma, et jätke jõgi paelumata, ta tasub kõige eest täiel mõõdul tõrkumata.
Öösel kaevas Alevipoeg kaabu alla süllasügavuse augu. Järgmisel hommikul ei suutnud Vetevaim kaabut kuidagi rahaga täita, ehkki ta käis kuus korda raha järel. Peale Veteavimu tüssamist ja varanduse kättesaamist saatis Kalevipoeg Alevipoja Soome sepale mõõga eest võlga tasuma.
Eepose viieteistkümnendas loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi,  Olevipoeg ja linnaehitus,  Põrgupiigade saatus) kosis Alevipoeg endale ühe põrgupiigadest, kelle Kalevipoeg sarviku käest päästis. Koos Sulevipojaga päästis Alevipoeg hiljem keskmise põrgupiiga tuuslari käest, kes oli piiga röövinud. Piiga sai seejärel Olevipoja naiseks.
Eepose kuueteistkümnendas loos (Lennuki ehitus ja merereisi algus, Teekond maailma otsa,  Lapumaa ja Varrak, lapu tark) võttis Alevipoeg koos kaaslastega ette teekonna maailma otsa.
Seitsmeteiskümnendas loos (Sõjaratsu sõit, Assamalla lahing,  Juhtumised põrgukatla juures,  Murueide tütarde tants) selgub, et lisaks Olevipoja ja Sulevipoja kantsidele: Koos kaaslastega võttis Alevipoeg seejärel osa Assamalla lahingust. Peale lahingut põrgupaja juures kapsaleent keetes võttis Kalevipoeg härjapõlvlaselt kuldse võlukellukese ning suundus läbi põrguvärava Sarvikut otsima.
Rahvuseepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg,  Pidu ja Kalevi tarkusraamat,  Sõjateated.) jõudis Kalevite poega peale Sarviku aheldamist allilmast nelja kullakotiga maa peale tagasi. Alevipoeg ootas teda kuristiku koopasuul üksinda truult kolm nädalat. Mehe rammu näitas see, et ta võttis kojuminekul ühe kullakoti enda kanda. Alevipoega osales ka eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks, Lahingud,  Raudmeeste saadikud,  Kalevipoja surm,  Põrgu väravas)  mainitud viimases lahingus, kus hukkus Sulevipoeg: Peale lahingut mindi kolmekesi järve äärde janu kustutama. Väsinud Alevipoja jalg vääratas kaldal, mees langes sügavasse vette ning uppus. Kalevipoeg ja Olevipoeg püstitasid talle kaldale kõrge kalmukünka.
Guyana olümpiamängudel
Guyana on osalenud suveolümpiamängudel 16 korral.
Ajalugu
Ükski Guyana sportlane pole osalenud taliolümpiamängudel. Esimestel viiel mängudel oli riigi nimi Briti Guajaana.
NLKP 28. kongress
'''NLKP 28. kongress''' toimus Moskvas 1990. aasta 2. juulist kuni 13. juulini. See oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei viimane kongress.
Kongressile valiti 4683 delegaati, neist saabus kohale 4657.
Härg (film)
"Härg" on Valter Uusbergi 1984. aasta animafilm.
Väline kõvaketas
pisi|Väline kõvaketas Väline kõvaketas (inglise external hard drive) on arvutiväline andmetalletusseade.
Härg (film)
1985. aastal Tbilisis toimunud IV noorte kineastide tööde üleliidulisel ülevaatusel pälvis film diplomi.
500-eurone rahatäht
Kujundus
500-eurose mõõtmed on 160×82 mm. See rahatäht on lilla värvusega.
Sugalepa mõis
Sugalepa mõis (saksa keeles Julianenberg) oli Albu mõisa karjamõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.
500-eurone rahatäht
Kujundus
Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 500-eurosel on modernismistiilis sild. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte.
Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 500-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente. 500-eurosel rahatähel on ka EURioni tähtkuju.
Turvalemendid
500-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvi muutev tint, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub kaheksa Euroopa-tähe paremas servas.
Kasutamine
500-eurone rahatäht on üks maailma suurima väärtusega rahatähti, sellest väärtuslikumad on vaid 10 000 Singapuri dollari ja 10 000 Brunei dollari rahatähed (6 469.20 eurot), 1 000 Šveitsi frangi rahatäht (941.21 eurot) ja 1 000 Singapuri dollari ja 1 000 Brunei dollari rahatähed (646.92 eurot).
Euroala endistest valuutadest, olid ainult kaks rahatähte 500-eurosest suurema väärtusega - 1 000 Saksa marka (511 eurot) ja 500 Läti latti (711 eurot).
Aastal 2006 oli ligi veerand 500-eurostest rahatähtedest kasutusel Hispaanias, samas enne eurole üleminekut oli Hispaania suurim rahatäht - 10 000 peseetat - väärt ainult umbes 60 eurot.
Euro kasutuselevõtul 1. jaanuaril 2002 oli 500-eurone kõige ebapopulaarseim, kuid juba aprillis 2002 tõusis 200-eurose ees tagantpoolt teiseks. 2012. aasta aprilli seisuga käibel umbes 589 miljonit sellist rahatähte; sellest vähem on ringluses ainult 200-euroseid. Vääringu poolest andsid 500-eurosed sel ajal aga tervelt 33,7% kõigist ringluses olnud eurodest ja jäid sellega napilt alla ainult 50-eurostele rahatähtedele.
Kuna 500-eurost kasutatakse väga palju illegaalsetes tegevustes, peamiselt Venemaal, otsustati 4. mail 2016 500-euroste trükkimine lõpetada, ning teise seeria 500-eurost välja ei lasta. Viimased 500-eurosed trükiti 2014. aastal Austrias, viimasena lõpetasid 500-euroste ringlusse laskmise Saksamaa ja Austria keskpangad 26. aprillil 2019.
2020. aastal oli 500-eurone uuesti saanud kõige ebapopulaarsemaks, moodustades käibelolevatest euro rahatähtedest alla 2%.
Käibelolevad 500-eurosed kehtivad legaalse maksevahendina kuni Euroopa Keskpanga teadaandeni.
Viited
€
NLKP 28. kongress
Kongress valis Mihhail Gorbatšovi tagasi NLKP peasekretäriks, mis suurendas Gorbatšovi sõltumatust NLKP Keskkomiteest.
NLKP 26. kongress
NLKP Keskkomitee aruandekõnega ja kõnega partei ülesannetest sise- ja välispoliitika alal esines Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei peasekretär Leonid Brežnev. See kõne kestis viis tundi. Aruandekõne pidas ka NLKP Keskrevisjonikomisjoni esimees Gennadi Sizov.
Väline kõvaketas
Arvutisüsteeme on ajaga arendatud ning tekkinud on uusi vajadusi, ohte ja olukordi, mis on teinud välised kõvakettad väga populaarseks. Välised kõvakettad on sama tüüpi kõvakettad, mida kasutatakse PC-arvutites ja sülearvutites. Neid kasutatakse, samuti nagu arvutis, informatsiooni (andmete) hoiustamiseks ajutiselt või pikema aja vältel. Peamised erinevused välise kõvaketta ja arvutisisese kõvaketta vahel seisnevad selles, et väline kõvaketas asub arvutist väljaspool, on lihtsasti kaasaskantav ning tunduvalt turvalisem ja kindlam andmete talletamiseks.
NLKP 26. kongress
Ettekande Nõukogude Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu kohta aastatel 1981–1985 ja kuni aastani 1990 pidas NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees Nikolai Tihhonov.
Kongress valis NLKP Keskkomitee ja NLKP Keskrevisjonikomisjoni uued koosseisud.
Väline kõvaketas
Välise kõvaketta ajalugu
Esimesed välised kõvakettad tegid debüüdi 1950. aastate lõpul. ning nad käisid kaasas esimeste kommertslike IBMi süsteemidega. Paari aastakümne jooksul ei muutunud selles turuosas eriti midagi, sest PC oli veel leiutamata ning arvuti kasutus oli suunatud kommertslikele eesmärkidele. Peaaegu 30 aastat pärast välise kõvaketta debüüti tõi IBM avalikkuse ette 5 GB ketta. See seadeldis oli külmkapisuurune ning järelturul oli tema hinnaks 40 000 USA dollarit. Väliste kõvaketaste kuju arendamine ja muutumine peatus juba 1980ndatel seoses IDE-tehnoloogia kujunemise ja standardimisega. Suured muutused hakkasid toimuma pärast 1998. aastat, kui levima hakkas uus, USB-tehnoloogia. Tegemist oli revolutsioonilise tehnoloogiaga, mis lubas erinevatel seadmetel luua ühenduse arvutiga, kasutades sama kasutajaliidest. Koos efektiivsemate energiaallikate ja paremate jahutussüsteemidega kahanes ka väliste kõvaketaste füüsiline suurus. Kõige pealt jõudsid inimesteni välised kõvakettad, mis olid mõeldud laual hoidmiseks. Varsti tulid turule ka transportimiseks mõeldud välised kõvakettad.
NLKP 26. kongress
Kõik NLKP Keskkomitee Poliitbüroo 14 liiget, kelle keskmine vanus oli 69 aastat, ja 8 liikmekandidaati, kelle keskmine vanus oli 65 aastat, valiti tagasi. Poliitbüroo kõige nooremaks liikmeks jäi endiselt 1931 sündinud Mihhail Gorbatšov. Brežnev ei korranud Hruštšovi viga ega edutanud endast oluliselt nooremaid võimekaid inimesi kõrgetele kohtadele, mistõttu suutis surmani võimule jääda. Poliitbüroo 14 valitud täisliikmest 6, sealhulgas Brežnev ise, surid enne järgmist kongressi.
Väline kõvaketas
Peamised näitajad
pisi|Väline kõvaketas Kõvaketaste peamised näitajad peale mahutavuse on keskmine rajaotsinguaeg (access time), ülekandekiirus (megabaite sekundis), pöörlemiskiirus, lineaarne andmete tihedus ja kõvaketta vahemälu.
Tobreluts
Tobreluts on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tobreluts 175 inimesel: 90 mehel ja 85 naisel. Tobreluts on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: meeste puhul 6. koht.
Väline kõvaketas
Väliste kõvaketaste turg Eestis 2011. aastal
Andmed on võetud veebikeskkonnast http://www.hinnavaatlus.ee ning muutuvad kiiresti, siin on esitatud 2011. aasta novembri seis. Odavaimate väliste kõvaketaste hinnad algavad 50 eurost ja kallimate omad lõpevad 1325 euro juures. Peamisteks kettaruumi suurusteks on 320 GB, 500 GB, 640 GB, 750 GB, 1 TB, 1,5 TB ja 2 TB. 50–60 euro vahemikku jäävad ketaste suurused on 320–500 GB. Odavaim 1 TB väline kõvaketas jääb 60–70 euro vahele. Odavaim 2 TB ketas jääb 90 euro kanti. Suurima kettaruumiga ostetavatel välistel kõvaketastel on 6 TB vaba ruumi ning need maksavad vähem kui 500 eurot.
Tulevik
pisi|Väline kõvaketas Tulevikus on oodata, et välised kõvakettad võtavad koduses arvutikasutuses üha kesksemat rolli. Seadmete kompaktsemaks muutumisega ja tahvelarvutite üha suurema populaarsusega läheb vaja väliseid kettaid informatsiooni (andmete) hoiustamiseks. Säilima peab ka kiire juurdepääs talletatud infole ja võimalus teha seadmetes olevatest andmekogudest varukoopiaid. Seda kõike võimaldavad kõige turvalisemalt välised kõvakettad.
NLKP 28. kongress
Parteisiseste vastuolude tõttu ei õnnestnud vastu võtta NLKP uut programmi.
12. juulil 1990 teatas Boriss Jeltsin kongressil esinedes oma väljaastumisest NLKP-st.
Vanameelsed saavutasid 28. kongressil sisuliselt tähelepanuväärse võidu. Säilis üsnagi ühtne NLKP, kus konservatiivne parteiaparaat, omades suurt administratiivset võimu, asus oma positsioone tugevdama.
Saksi-Jena hertsogiriik
Saksi-Jena hertsogiriik (saksa Herzogtum Sachsen-Jena) oli hertsogiriik Saksamaal 1672–1690, üks Ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini valitsejasoo Ernestiinide haru.
Saksi-Jena hertsogkond loodi 1672. aastal Saksi-Weimari hertsogi Wilhelm IV neljanda poja Bernhardi jaoks.
Püha Ema Teresa katedraal
Püha Ema Teresa katedraal (albaania keeles Katedralja e së Shën Nënë Tereza në Prishtinë, serbia keeles Катедрала Мајке Терезе у Приштини) on suurim katoliiklik kirik Kosovo pealinnas Prištinas.
Saksi-Jena hertsogiriik
Bernhardi poja Johann Wilhelmi surma järel 1690. aastal liideti Saksi-Jena alad taas Saksi-Weimari hertsogkonnaga.
Püha Ema Teresa katedraal
Sakraalhoone koos kellatorniga, kus asub linnavaateline platvorm, kuulub Prizren-Priština roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles Dioecesis Prisrianensis e Pristinensis) valdusse.
2011. aastal ehitama hakatud katedraal on pühitsetud kosovoalbaania nunnale ja india misjonärile – pühale ema Teresale.
Tasuja (Rapla rajooni kolhoos)
Tasuja kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Märjamaa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kasti. Kolhoosi pindala oli 7100 ha.
Teenuse kolhoos
Teenuse kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Loodna külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sipa. Kolhoosi pindala oli 10 100 ha.