cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Huumlahendus
Omadused
pisi|300px|Joonis 1. Huumlahenduse uurimise katseskeem. Pingeallika ja plasmaanumaga on jadamisi ühendatud ballasttakisti R Huumlahendus võib tekkida väga erinevate tingimuste juures: muutuda võivad gaasi rõhk ja koostis, anuma kuju ja mõõtmed, gaasile rakendatud pinge. Huumlahendus võib olla ajas muutumatu (statsionaarne) või kesta vaid piiratud ajavahemiku jooksul. Huumlahenduse tüüpilisi omadusi on lihtsaim vaadelda statsionaarsel juhul suhteliselt väikese rõhu juures, näiteks p = 1 torr = 133 Pa, mis on 760 korda väiksem atmosfäärirõhust. Huumlahenduse vaatlemiseks sobib joonisel 1 kujutatud katseskeem, kus uuritav gaas asub ~0,5 m pikkuses ja mõne sentimeetri jämeduses klaastorus. Viimase otstes paiknevad plaatelektroodid on ühendatud jadamisi muudetava ballasttakisti ja alalispingeallikaga. Sobiva ballasttakistuse valimisega saab reguleerida gaasi läbivat voolu, kuna kehtib Ohmi seadus. Negatiivse potentsiaaliga elektroodi nimetatakse katoodiks ning positiivsega anoodiks. Ampermeetriga mõõdetakse gaasi läbiva elektrivoolu tugevust ja voltmeetriga pinget elektroodidel. Ülaltoodud tingimustel toimuva gaaslahenduse voltamperkarakteristikut on kujutatud joonisel 2.
pisi|500px|vasakul|Joonis 2. Gaaslahenduse voltamperkarakteristik. Huumlahendus jääb piirkonda BE Huumlahendus jääb piirkonda BE. Väiksema voolutugevusega Townsendi lahenduselt (piirkond AB) huumlahendusele üleminekuks peab pinge elektroodidel saama suuremaks läbilöögipingest UB. Üleminek on hüppeline ja sellega kaasneb elektroodide vahelise pingelangu järsk vähenemine. Huumlahendusele üleminekul väheneb plasmas eralduv võimsus, mis viitab protsessi efektiivsuse kasvule. Huumlahenduse normaalses piirkonnas CD jääb voolutihedus elektroodidel praktiliselt muutumatuks kuna voolu kasvades suureneb voolu juhtiva katoodiosa pindala. Pingetel UC kuni UD läbib vool vaid katoodi keskmist piirkonda ja servades vool puudub. Seetõttu püsib ka pinge piirkonnas CD peaaegu konstantsena. Punktis D katab plasma kogu elektroodi ja voolutugevuse suurenemisel peab kasvama ka voolutihedus, mille saavutamiseks tuleb tõsta pinget elektroodidel (piirkond DE). Suure voolutiheduse korral hakkab katood kuumenema ning termoemissiooni toimel elektrone välja paiskama. Punktis E omandab termoelektronide tekkimise kiirus kriitilise väärtuse ja toimub üleminek huumlahenduselt kaarlahendusele.
Huumlahenduse piirkonnad
pisi|400px|Joonis 3. Huumlahenduse piirkonnad: a) Astoni pimeruum, b) helendav katoodilaik, c) Crookesi pimeruum, d) negatiivne helendus, e) Faraday pimeruum, f) positiivne sammas, g) helendav anoodilaik, h) anoodi pimeruum Erinevalt väga nõrgalt valgust kiirgavast Townsendi lahendusest tekib huumlahenduses intensiivne kiirgus ning lahendusvahemikus eristuvad heledad ja tumedad piirkonnad (joonis 3).
Kiirgus tekib molekulide ergastumisele järgneval relakseerumisel ja ioonide rekombineerumisel. Mõlema protsessi puhul on olulisteks teguriteks elektrivälja tugevuse ja ruumlaengu jaotus huumlahenduse erinevates piirkondades.
<li>Astoni pimeruum on õhuke helenduseta kiht vahetult katoodi lähedal. Ruumlaeng on seal negatiivne ja elektrivälja tugevus suur.</li> <li>Helendav katoodilaik kiirgab valgust ja omab positiivset ruumlaengut.</li> <li>Crookesi pimeruum paistab temaga külgnevate kihtide suure heleduse tõttu tumedana. Selle kihi anoodipoolses servas on elektrivälja tugevus langenud nullini.</li> <li>Negatiivne helendus on huumlahenduse heledaim piirkond. Selle katoodipoolne serv on selgelt eristatav, anoodi pool väheneb valguse intensiivsus ühtlaselt. Elektrivälja tugevus negatiivse helenduse piirkonnas on väike ja võib omada negatiivseid väärtusi.</li> <li>Faraday pimeruum on tume ala, kus positiivsete ioonide ning elektronide kontsentratsioonid saavad võrdseks ja hakkab kehtima kvaasineutraalsuse tingimus.</li> <li>Positiivne sammas on ühtlase heleduse ja konstantse elektrivälja tugevusega piirkond, mis täidab peaaegu kogu ülejäänud toru. Mõnikord tekib positiivses sambas rida heledaid ja tumedaid piirkondi, mida nimetatakse straatideks. Perioodiline intensiivsusjaotus võib püsida paigal või ühe elektroodi poolt teise poole triivida. Kiire liikumise korral pole straadid silmaga eristatavad ja kiirgus näib ühtlasena.</li> <li>Helendav anoodilaik on õhuke piirkond positiivse samba lõpus, kus heledus veidi kasvab. Helendavat anoodilaiku ei ole mõnikord võimalik eristada.</li> <li>Anoodi pimeruum on tumedam piirkond enne anoodi, kus tekib negatiivne ruumlaeng.</li> </ol>
Negatiivsest helendusest katoodi poole jäävad piirkonnad (a kuni c) moodustavad huumlahenduse katoodiosa, kus elektrivälja tugevus väheneb ligikaudu lineaarselt. Katoodiosa pingelang moodustab peamise osa elektroodidevahelisest pingelangust ja ülejäänud huumlahenduse osades muutub potentsiaal vähe. Katoodiosa pikkus dc kujuneb välja selliselt, et katoodpingelang vastaks Pascheni kõvera miinimumväärtusele. Sel juhul on täidetud tingimus
kus p on gaasi rõhk ja (dp)min on Pacheni kõvera miinimumkoht. Väikseima võimaliku katoodpingelangu korral on ka ajaühikus plasmas eralduv energia vähim, kuna huumlahenduses on vool praktiliselt konstantne ja võimsus sõltub ainult pingest.
Toimemehhanism
pisi|300px|Joonis 4. Huumlahenduse karakteristikud: 1) valguse intensiivsus, 2) potentsiaal, 3) elektrivälja tugevus, 4) ruumlaengu tihedus
Katoodilähedases piirkonnas on positiivsete ioonide ruumlaengu elektriväli tugev ja seetõttu hakkavad katoodist emiteerunud elektronid kiirenevalt anoodi poole liikuma. Astoni pimeruumis on elektronide kiirus liiga väike, et gaasi molekule ergastada või ioniseerida ja seetõttu seal kiirgust ei teki. Katoodlaigu piirkonda jõudes on elektronid omandanud piisavalt suure energia, et molekule ergastada. Põhiseisundisse tagasipöördumisel hakkavad molekulid valgust kiirgama ja tekib katoodilähedane helendus. Osa elektrone läbib katoodlaigu ilma põrgeteta ja nende edasisel kiirenemisel suureneb tõenäosus, et põrkel molekuliga toimub ergastamise asemel ionisatsioon. Seetõttu on Crookesi pimeruumis kiirgus nõrk, kuid tekib rohkesti juurde positiivseid ioone ja elektrone. Ioonide liikuvus on väike ja elektronid lahkuvad piirkonnast kiiremini kui ioonid. Seetõttu omandab Crookesi pimeruum positiivne ruumlaengu, mis ongi katoodilähedase pingelangu põhjustajaks.
Osa elektrone jõuab negatiivse helenduse piirkonda, omades molekulide ergastamiseks piisavat kineetilist energiat. Samuti tekib selles piirkonnas rekombinatsioonikiirgus. Faraday pimeruumi liiguvad laengukandjad difusiooni teel. Laengukandjate kontsentratsioon on siin oluliselt väiksem kui negatiivse helenduse piirkonnas ja rekombinatsiooni tõenäosus väheneb. Faraday pimeruumis tekib nullist erinev elektriväli, mis elektrone anoodi poole kiirendab. Positiivse samba alguses saavutavad elektronid molekulide ergastamiseks vajaliku energia ja põhiseisundisse naasevad molekulid kiirgavad valgust. Mõned elektronid omavad gaasi ioniseerimiseks piisavat energiat ja toru telje lähedal on elektronide ja positiivsete ioonide kontsentratsioon suurem kui välimistes piirkondades. Laengukandjad liiguvad difusiooni toimel seinte poole, kus tekib rekombinatsioonikiirgus. Nii positiivses sambas kui ka negatiivse helenduse piirkonnas on täidetud kvaasineutraalsuse tingimus: elektronide ja positiivsete ioonide kontsentratsioonid on ligikaudu võrdsed ja aine on plasmaolekus.
Huumlahendus erinevatel tingimustel
Huumlahenduse omadused sõltuvad tugevasti järgmistest parameetritest.
Rõhu kasvamisel pikeneb positiivne sammas teiste piirkondade arvelt. Negatiivne helendus liigub katoodi poole ning katoodiosa piirkonnad surutakse kokku ja muutuvad raskesti eristatavaks. Katoodiosa lühenemine tuleneb Pascheni seadusest: rõhu suurenemisel peab katoodiosa pikkus vähenema, et korrutis pdc jääks konstantseks. Rõhul ~100 torri jõuab negatiivne helendus katoodini. Sellest kõrgematel rõhkudel hakkab positiivse samba läbimõõt vähenema ja hele piirkond ei ulatu enam toru seinteni.
Rõhu vähendamisel avaldub vastupidine efekt: katoodiosa pikeneb ja negatiivne helendus liigub anoodi poole tuues kaasa positiivse samba lühenemise. Madalatel rõhkudel võivad positiivne sammas ja negatiivne helendus täielikult kaduda.
Toru pikkuse muutmisel jääb Pascheni seaduse täitmiseks katoodiosa praktiliselt muutumatuks ja positiivne sammas pikeneb või lüheneb koos toru pikkusega. Toru lühendamisel väheneb lahenduse ülalhoidmiseks vajalik pinge vähehaaval kuni positiivse samba kadumiseni. Anoodi lähendamisel negatiivse helenduseni tuleb lahenduse ülalhoidmiseks pinget märgatavalt suurendada.
Gaasi valikust sõltub helendavate piirkondade värvus. Näiteks neoonis helendab positiivne sammas punakalt ja magneesiumiaurudes rohekalt.Samuti muutub Crookesi pimeruumi ulatus, sest ionisatsiooniks vajalik energia varieerub sõltuvalt kasutatavast gaasist.
Katoodi materjaliga muutub elektronide sekundaaremissiooni koefitsient – mõnest ainest on kergem elektrone välja lüüa ja lahenduse tööshoidmiseks vajaminev pinge väheneb.
Eelnevalt oli kirjeldatud alalispingel toimuvat statsionaarset huumlahendust. Üldiselt on huumlahenduse kujunemiseks kuluv aeg lühike ja samad piirkonnad tekivad ka lühikese pingeimpulsi rakendamisel elektroodidele. Olukorda, kus iseloomulike piirkondade väljakujunemiseks kulunud aeg on oluliselt lühem pingeimpulsi kestusest nimetatakse kvaasistatsionaarseks. Vahelduvpingeallika kasutamisel vahetuvad anood ja katood iga poolperioodi järel ning piirkonnad muutuvad vastupidiseks. Juba mõnekümne hertsise sageduse korral ei taju silm muutust ja helendus paistab statsionaarsena.
Antaresia
Antaresia on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Antaresia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Huumlahendus
Rakendused
Gaaslaserites rakendatakse positiivses sambas tekkivat pöördhõivet valguse võimendamisel. Suure võimsusega CO2 lasereid kasutatakse näiteks metalli lõikamisel ja keevitamisel.
Antaresia
Nimi
Perekond on nime saanud Skorpioni tähtkuju tähe Antaarese järgi.
Levila
Need kägistajamaod on levinud Austraalias ja Paapua Uus-Guineas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Antaresia seisuga 21.12.2013.
Huumlahendus
Rakendused
Huumlahendust kasutatakse analüütilises keemias materjali koostise määramiseks. Katood valmistatakse uuritavast materjalist ja sellest eraldunud ioone tuvastatakse massispektromeetria abil.
Viited
放電
Maria (Rumeenia kuninganna)
Maria (29. oktoober 1875 – 18. juuli 1938) oli Rumeenia kuninganna (Ferdinand I abikaasa) aastail 1914–1927.
Mbagathi
Mbagathi on asula Keenias Nairobi maakonnas.
Asula asub Nairobi rahvuspargi läänepiiri ääres.
Kutsu-Juku seiklusi
pisi|Juku põrgus lõõtspilli mängimas. Sama stseen on kujutatud ka mälestusplaadil Tallinnas Suur-Karja tänaval "Kutsu-Juku seiklusi" oli esimene Eestis valminud ja ekraanile jõudnud joonisfilm ehk animafilm.
Ove Büttner
Ove Büttner (21. veebruar 1959 Tallinn – 3. november 2021) oli eesti kunstnik.
Büttner lõpetas 1989 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tahvelmaali erialal.
Kutsu-Juku seiklusi
Sisu
Tegemist oli groteskse lühifilmiga. Arvati, et naljafilmi (toonases keelepruugis "trikkfilmi") tegelaskuju loomisel tootmisel võeti eeskuju Disney Miki Hiirest. Juku ratsutab põrsaga, võitleb kurega, konnaga ja varesega, siseneb kännu ja raadiolainete kaudu põrgusse, kus näeb tantsivat luukeret ja tuld sülgavat draakonit. Filmikaadrite vahel on selgitavad tekstid.
Ove Büttner
Tema teoseid on eksponeeritud ka Saksamaal, Rootsis, Soomes ja Kanadas.
Kutsu-Juku seiklusi
Sisu
Muusika toodeti plaadifirma AS Tormolen * Ko, Parlophon plaatidele, mis salvestati arvatavasti Saksamaal.
Ove Büttner
Ove Büttneri ärasaatmine toimus 10. novembril 2021 Tallinna Metsakalmistu kabelis.
Kutsu-Juku seiklusi
Tootmine ja ajalugu
Filmi valmistati 1930. aasta jooksul Aleksander Teppori fotostuudios Tallinnas Suur-Karja 9 ja peamiselt Eesti Karskusseltsi toetusel. Kokku tehti 5000 joonistust ja filmilindi pikkus oli 180 m ehk 6 minutit. Sellest on säilinud umbes sajameetrine lõik kestusega 4 minutit. Lõplikult valmis film alles 17. aprilliks 1931, kui see linastus esmalt Tallinnas kinos "Modern" ja seejärel Tartus kinos "Capitol" 7. novembril. Film oli algselt mõeldud seriaalina. Valmistati ette ka teine osa pealkirjaga "Juku seiklused maal ja veel", mis ei saanud aga valmis ega ole säilinud. Edasisele tootmistegevusele sai paljuski saatuslikuks alanud majanduskriis, aga küllap ka tootmisraskused, sest keerukate joonisfilmide kvaliteetne tootmine oli sel ajal jõukohane pigem suurriikidele.
1940. aastal peitis Aleksander Teppor filmi koopia okupatsioonivõimude eest Tartusse Eesti Karskusseltsi arhiivi ja see avastati Tartus Eesti Ajalooarhiivist 1986. aastal.
2001. aastal restaureeris filmi Eesti Filmi Sihtasutus.
Püha Risti kirik
Soomes
/.../
Sierra Club
Sierra Club on vanim ja suurim looduskaitseorganisatsioon Ameerika Ühendriikides.
Selle asutas 1892. aastal San Franciscos šoti päritolu looduskaitseaktivist John Muir, kellest sai organisatsiooni esimene president.
Tänapäeval teeb organisatsioon peamiselt lobitööd rohelise poliitika edendamiseks. Lisaks korraldatakse huvitegevusi ja üritusi, näiteks mägironimist.
Organisatsioonil on üle kahe miljoni liikme.
Sikšņi mõis
Sikšņi mõis (saksa keeles Vaucluse) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisakompleks Lätis Smiltene piirkonnas Vireši vallas Sikšņi külas.
Ajalugu
Mõis kujunes Mālmuiža mõisa Koivaliina kihelkonda jäänud karjamõisast, mis kandis nime Webershof. Mõis tekkis, kui Wilhelmine von Berg selle valduse aastal 1834 oma lastele eraldas. Gustav von Berg omandas selle siis 8259 rubla eest oma vendadelt. ent järgmisel aastal loovutas ta valduse oma vennale Friedrich von Bergile, kelle järeltulijate valdusse see ka jäi.
Mõisa suurus
Aastal 1881 oli mõisal 1 ja 61/80 adramaad maad, lisaks allus mõisale 2 ja 74/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses. Agraarreformi ajal kuulus mõisale 1179,65 hektarit maad.
Fulnek
Fulnek on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Nový Jičíni ringkonnas. Fulnek asub Nový Jičínist umbes 16 km põhjaloodes ja Ostrava kesklinnast ligikaudu 29 km lääneedelas.
Fulneki on esmamainitud 1293. aastal. Tähelepanuväärne on Fulneki barokkstiilis vanalinn.
Aastatel 1618–1621 elas Fulnekis tšehhi õpetaja ja kirjanik Jan Amos Komenský (1592–1670).
Veritäi
Veritäi (Eriosoma lanigerum) on nokaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Mohe maakond
thumb|Mohe maakonna (roosa) asend Hiinas, Heilongjiangi provintsis ja Da Hinggan Lingi ringkonnas (värviline) thumb|Vaade Mohe maakonna keskuse hoonele [[Xilinjis Xishani pargist]] Mohe maakond (漠河县 (traditsioonilises kirjas 漠河縣; Mòhé Xiàn)) on maakond (3. järgu haldusüksus) Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonna loodeosas. See on Hiina kõige põhjapoolsem maakond; seal asub Hiina põhjapoolseim punkt (53° 34' N).
Maakonna põhjapiiri moodustab Amuuri jõgi, mis on Hiina piiriks Venemaaga. Läänes ja lõunas piirneb maakond Sise-Mongooliaga (Hulun Buir Shi), idas Tahe maakonnaga.
Maakonna pindala on 18 367 km² või 18 233 km². Elanike arv oli 2004. aasta andmetel umbes 80 000.
Maakond on nime saanud Mohe rahva järgi.
Sihtnumber on 165100.
Haldusajalugu
Mohe maakond asutati ametlikult 14. mail 1981 ning alustas toimimist 16. augustil 1981.
Haldus
Maakonna keskus on Xilinji.
Maakond jaguneb neljaks suurvallaks, üheks vallaks ja viieks metsakohaks:
Rahvastik
1999. aasta seisuga arvestati elanike arvuks 85 534.
2000. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 80 982. Rahvastiku tihedus oli 4,41 in/km².
2004. aasta seisuga oli elanikke umbes 80 000.
Rahvuslik koosseis oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi järgmine:
Liv (telekanal)
Kanali omanik on Sanoma.
Mohe maakond
Rahvastik
Tähtsamad asulad on Xilinji, Tuqiang ja Mohe.
Tuuleoru Nausicaa
Tuuleoru Nausicaa (jaapani keeles 風の谷のナウシカ) on 1984. aastal välja antud animafilm, mille režissöör ja loo autor oli Hayao Miyazaki. Filmile lõi muusika Joe Hisaishi. See põhineb Miyazaki 1982 aastal alanud samanimelisel mangal.
Sisututvustus
Tuhat aastat pärast suurt sõda, milles hiidsõdalased maailma maha põletasid, ümbritseb allesjäänud inimkonda Mürgisoo. Peategelane Nausicaa on väikese kuningriigi Tuuleoru printsess. Filmi alguses seikleb ta mürgises metsas ja leiab hiiglasliku putuka Oomi kesta. Ta päästab rändaja Yupa ühe raevunud oomi käest ja nad lähevad orgu
Öösel lendab orgu suur putukatega kaetud Pejite kaubalennuk, mis kukub alla ja põleb maha. Nausicaa leiab sealt sureva tüdruku Lastelle, kes palub tal õhulaeva lasti hävitada. Varsti saabub Tuuleorgu suur hulk Tolmeekia laevu koos printsess Kushanaga, kes tapavad Nausicaa isa ja võtavad enda kätte Pejite laeva lasti, mis on hiidsõdalase loode. Tolmeekia kavatseb seda kasutada, et sood hävitada. Obaba, oru vanim naine, hoiatab neid selle tegemise eest.
Yupa leiab Nausicaa salajase aia, kus ta on kasvatanud Mürgisoost pärit taimi ja Nausicaa räägib sellest, et puhta vee ja mullaga on taimed kahjutud ning mürgine on hoopis muld ja vesi, isegi orus.
Kushana lahkub orust ning võtab Nausicaa ja viis vanameest pantvangidena kaasa. Tee peal ründab Tolmeekia laevu tundmatu laev kuid Nausicaa, Kushana ja vanamehed langevad metsa. Nausicaa läheb uurima, mis putukaid raevu ajab ning käsib vanameestel Kushanaga orgu naasta.
Nausicaa päästab rünnanud õhulaeva piloodi Asbeli putukate käest ning saab teada, et ta on Lastelle'i vend. Nad kukuvad metsa põhja ning avastavad, et seal on õhk puhas ning Nausicaa avastab, et mets puhastab aeglaselt maad mürkidest.
Samal ajal hakkavad Tuuleoru elanikud mässama ning Yupa ja üks vanameestest, Mito, otsustavad minna Nausicaat otsima
Nausicaa ja Asbeli leiab üks Pejite laev ja nad saavad teada, et Pejite'i ellujääjad kavatsevad kasutada beebi-Oomi, et Oomid orgu ründama meelitada. Nausicaa kavatseb orgu hoiatada, kuid ta võetakse vangi. Asbel ja Pejite'i naised päästavad ta türmist, aga laeva rünnatakse. Kui Nausicaa põgeneb, leiab ta Tuuleoru laeva, mis teda otsima tuli.
Nausicaa ja Mito suunduvad orgu hoiatama, aga Nausicaa läheb liuglejaga Mitost lahku, et beebi-Oomi päästa. Kui Mito orgu rahvast ja Tolmeekiat hoiatab, läheb Kushana ja toob pooleldi kasvanud hiidsõdalase. Hiidsõdalane ründab Oome, kuid vajub varsti kokku. Nausicaal õnnestub beebi-Oomi päästa, aga Oomid on nii raevunud, et ei peatu. Tal õnnestub beebi Oomite ette viia, aga Oomid jooksevad tast üle. Äkitselt kõik Oomid peatuvad. Nad ravivad ning ta kleit värvub Oomide verest siniseks.
Filmi lõpus on näha, kuidas Oomid ja Tolmeekia laevad lahkuvad ja orus hakatakse kahju parandama.
Nausicaa mujal
Manga, millel film “Tuuleoru Nausicaa” põhineb, algas kaks aastat varem kui film, aga filmi väljaandmise ajaks oli välja tulnud ainult kuusteist peatükki lõplikust viiekümne üheksast, mistõttu erineb selle lugu oluliselt filmist. Selle viimane peatükk tuli välja 1994. aastal.
Früügia müts
pisi|[[Attise büst früügia mütsiga]] Früügia müts on pehmest materjalist valmistatud koonilise kujuga ettepoole ulatuva tipuga peakate.
Chicago (muusikal)
pisi|Stseen [[Brnos ette kantud "Chicagost"]] "Chicago" on USA muusikal, mille muusika kirjutas John Kander ja libreto Fred Ebb.
Muusikal kanti esimest korda ette 1975. aastal Broadwayl. Muusikal põhineb Maurine Dallas Watkinsi samanimelisel näidendil.
1975. aastal Broadwayl ette kantud muusikal kandideeris mitmele Tony auhinnale, ent ei võitnud neist ühtegi. 1996. aastal Broadwayl ette kantud uue koreograafiaga muusikal kandideeris samuti mitmele Tony auhinnale.
2002. aastal tehti muusikali põhjal samanimeline film.
Anna Streżyńska
pisi|Anna Streżyńska (2017) Anna Maria Streżyńska (sündinud 11. mail 1967 Varssavis) on Poola poliitik. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 Poola digitaliseerimise minister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).
Ta lõpetas aastal 1994 Varssavi ülikooli õigusteaduskonna.
Isiklikku
Ta on abielus ja on kahe tütre ema.
Zemun
pisi|[[Belgradile avanev vaade Zemunis asuvast Gardoši tornist, vasakul Doonau jõgi]] pisi|Linnaosa Belgradi kaardil Zemun (serbia keeles Земун) on tänapäeval Belgradi linnaosa. Varem oli Zemun omaette linn, mis liideti Belgradiga 1934. aastal. 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt elab Zemunis 168 170 elanikku.
Linnaosa alla kuulub Suur sõjasaar, mida ümbritsevad Doonau ja Sava veed.
Luha tänav (Tallinn)
Luha tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Luha tänav algab Koidu tänavalt, ristub Kesk-Ameerika, Väike-Ameerika, Kristiina, Virmalise, Planeedi ja Uue-Maailma tänavaga ning lõpeb Pärnu maanteel.
Luha tänav on oma põhiosas peaaegu loode-kagusuunaline, veidi enne Planeedi tänavaga ristumist pöördub aga itta. Luha tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.
Tänava nimed ja ajalugu
Luha tänav on kujunenud mitmest eri nimega lõigust. Koidu ja Väike-Ameerika tänava vaheline osa oli Uus-Alimanni tänav (saksa keeles Neue Alimann-Strasse, vene keeles Ново-Алиманская улица), mis 23. jaanuaril 1923 sai uueks nimeks Ämariku tänav. Lõik Väike-Ameerika tänavast praeguse Kesk-Luha tänavani oli Kesk-Luha tänav (saksa keeles Mittlere Wiesenstrasse, vene keeles Средне-Луговая улица). Praeguse Virmalise tänava (endise Rulkoviuse tänava) ja Pärnu maantee vaheline osa oli Alam-Luha tänav (saksa keeles Untere Wiesenstrasse, vene keeles Нижне-Луговая улица). 1925. aastal rajati nende tänavate vahele ühendav lõik ning 27. augustil 1927 nimetati tänav Luha tänavaks. Luha tänav on saanud nime Kristiine heinamaa järgi.
Burmeister & Wain
Burmeister & Wain oli suur taani laevatehas ja juhtiv diiselmootorite tootja, peakontoriga Kopenhaagenis. Firma asutasid taanlased Hans Heinrich Baumgarten ja Carl Christian Burmeister ning inglane William Wain, see oli tegev aastatel 1865–1980.
Muuhulgas ehitas ettevõte 1895. aastaks keisri Aleksander III tellimusel Venemaa keiserliku jahtlaeva Štandart (vene keeles Штандартъ).
Uugla kraav
Uugla kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Uugla ja Tagavere külas.
Kraavi pikkus on 2,8 km ning see suubub paremalt Taebla jõkke (11,4 km suudmest). Kraavi valgla on 16,4 km².
Kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Uugla kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104800.
Must alpinist
"Must alpinist" on 2015. aastal valminud Eesti müstika- ja õudussugemetega mängufilm. Filmi stsenaarium toetub tegelikult aset leidnud sündmustele, mille üheks osaliseks oli ka stsenarist-režissöör Urmas Eero Liiv.
"Must alpinist" on filmitud samas Burjaatia külas, kus sündmused toimusid. Filmi pealkiri põhineb endises Nõukogude Liidus mägimatkajate seas laialt levinud legendil hukkunud alpinistist, kelle surma asjaolud jäid segaseks ja kelle hing seetõttu kunagi rahu ei saa. Viirastusliku musta alpinisti nägemine mägedes ennustas õnnetust.
27 (Tallinna bussiliin)
Ajalugu
Liini on pikendatud mõlemalt poolt viimase 15 aasta jooksul, seega kuigi bussiliin on märgitud kui Harkujärve–Laagri alevik, siis tegelikult sõidab buss nendest peatustest pikemalt. Bussiliini pikendati 2007. aasta 12. veebruaril esialgsest Harkujärve peatusest edasi Oja tee peatuseni, lisades 5 uut peatust Harku vallas. Samuti lisati mõlema suuna peale kokku 5 uut peatust Laagri suunal: 1. detsembril aastal 2012 pikendati teenindust Veskimöldre elamurajooni Laaniku peatuseni. Hilisem muudatus on seoses Pärnu maantee ja Veskitammi tänava ristmiku rekonstrueerimisega, kui 1. oktoobrist 2019. aastal alates ei teeninda bussiliin Harkujärve suunal enam Laagri peatust.
Must alpinist
Sisu
Filmi tegevus toimub 1989. aastal. Kuus eesti üliõpilast sõidavad talvematkale Tunka mägedesse Burjaatias. Esialgset gruppi ei saada täis ja nii läheb teele seltskond poolvõõraid noori. Matkal olles tekib pinge grupijuhi Olle ja bravuurika Eero vahel. Ühel õhtul räägib Eero loo mustast alpinistist, kes olevat nendes mägedes hukka saanud ja kelle vaim siiani mägedes kummitab.
27 (Tallinna bussiliin)
Marsruut
Bussiliin 27 marsruudi pikkus suunal Harkujärve–Laagri alevik on 17,3 km 28 peatusega ning vastupidisel suunal 19,7 km, peatudes 32-s bussipeatuses. Suunal Harkujärve–Laagri alevik on marsruut järgmine: Sütemetsa tee, Kiriku tee, Järvekalda tee, Paldiski maantee, Õismäe tee, A.H.Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Veskitammi tänav ja Möldre tee.
Must alpinist
Sisu
Matka viimasel päeval kihutavad Olle ja Eero ohtlikku rada pidi kurult alla. Eero satub lumelihke tõttu lume alla ja sealt välja rabeldes avastab, et on nõlval üksi. Kui kohale jõuavad teised matkajad, tekib põhjendatud kahtlus, et ka Olle jäi lume alla. Hoolimata paanilistest otsingutest ei suuda grupiliikmed teda aga lume seest leida. Matkajad laskuvad mägedest alla ja pöörduvad abi saamiseks burjaatide külla. Telefoniühendus välismaailmaga on katkenud. Kohalik miilitsaülem suhtub eesti matkajatesse umbusklikult ja ebasõbralikult. Ta saadab nad koos oma abilise Fotikuga tagasi mägedesse Ollet otsima. Otsingud mingeid tulemusi ei anna ja matkajad lähevad taas külla tagasi. Mägedes aga vallandub suurem laviin, mis keerutab lumevaringu alt välja Olle seljakoti. Kohalikud elanikud leiavad mäekurust läbi sõites laiba ja toovad selle traktori järelkärus külla. Algab kummaline ja veider sündmusteahel, mis kulmineerub matkajate jaoks ootamatult sünge ning ebamaise kogemusega.
27 (Tallinna bussiliin)
Harkujärve > Laagri alevik
--- Harku valla ja Tallinna linna piir --- --- Tallinna linna ja Saue valla piir ---
Must alpinist
Vastuvõtt
25. novembril 2015 esilinastunud "Must alpinist" osutus üheks aasta edukamaks filmiks, olles kolm nädalat järjest vaadatuim linateos Eestis.
27 (Tallinna bussiliin)
Laagri alevik > Harkujärve
--- Saue valla ja Tallinna linna piir --- --- Tallinna linna ja Harku valla piir ---
Must alpinist
Vastuvõtt
Eesti kinodes käis filmi vaatamas 55 262 inimest.
Kriitikud on filmi nimetanud väga vastuoluliseks seguks reaalsusest ja müstikast, mille heli- ja montaažikeel on ebaharilikud ja kohati tugevalt häirivad.
Varia
2015. aastal kogus film Eesti kinodes 51 193 vaatajat.
Mall Künnapuu
Mall Künnapuu (aastani 1933 Miili Krevald, aastast 1933 Miili-Milli Melts; 6. jaanuar/19. jaanuar 1913 Vastse-Antsla vald – 1. märts 1988 Long Island) oli eesti prosaist.
Ta lõpetas Kuldre algkooli ja Väimela põllutöökooli. Pärast abiellumist 1933 elas Kuldrel, võttis agaralt osa kohalikust seltsielust.
Põgenes aastal 1944 Eestist, elas Austrias ja Saksamaal põgenikelaagreis, siirdus aastal 1950 USA-sse.
Pezizomycotina
Pezizomycotina on kottseente alamhõimkond.
UNESCO maailmapärand Lätis
Läti alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kaks objekti ja ootenimistus neli objekti.
Nimistusse on kantud:
Ootenimistus on neli objektiː
Dialoogsüsteem
pisi|Veebilehe abiline
Dialoogsüsteem ehk dialoogisüsteem (lühend DS) on programm, mis suhtleb inimesega loomulikus keeles. Sellist vestluse loomulikkust püütakse saavutada sellega, et lisatakse süsteemile inimestevahelisele suhtlemisele iseloomulikke tunnuseid, nagu vooruvahetus, initsiatiivikus, tähendusrikas vaikus. Eristatakse programme, mis vastavad kasutaja küsimustele ja pakuvad kasulikku infot enamasti piiratud ainevaldkonnas (näiteks ekspertsüsteemid), ja vestlusprogramme ehk juturoboteid (ingl. talkbot, chatbot, chatterbot), mille ainevaldkond on enamasti vaba.
Suulisse dialoogsüsteemi võivad olla kaasatud peale kasutaja ja/või avatari kõne ka ühe või mõlema osapoole žestid ja miimika. Samuti võib rakendusel olla graafiline kasutajaliides, puutetundlik ekraan ja muu seesugune.
Osad
Dialoogsüsteemide ehitus võib olla väga erinev, sest komponendid, mis on ühte dialoogsüsteemi lisatud või lisamata jäetud, erinevad rakenduseti suuresti. Üheks tähtsamaks osaks peetakse dialoogihaldurit, mis tegeleb dialoogi juhtimisega dialoogi mudeli järgi, sisaldades dialoogiseisundeid ja dialoogistrateegiaid.
Dialoogsüsteemi töötsükkel hõlmab tavaliselt järgmisi etappe:
Rakendused
Dialoogsüsteeme kasutatakse abivahendina paljudes valdkondades: äris, hariduses, tervishoius, meelelahutuses jne. Süsteem võib täita näiteks järgnevaid ülesandeid:
Michael F. McTear mainib suuliste dialoogsüsteemide kasutamist:
Arendustarkvara
Järgnev tabel annab ülevaate mõnedest dialoogsüsteemide loomisel kasutatavatest programmeerimiskeeltest, tarkvaradest ja tehnoloogiatest.
Keele mõistmine
Keele mõistmise modelleerimine dialoogsüsteemidele on keeruline eeskätt kahel põhjusel: Sõnaline mitmeti tõlgendatavus esineb näiteks inglise keele sõna book puhul: see võib olla nii nimisõna (raamat) kui ka tegusõna (broneerima). Mitmetähenduslikkus esineb näiteks sõna juur puhul. See võib olla: 1. taimejuur; 2. elundi või kehaosa kinnitumiskoht (hamba-, nina-, sabajuur); 3. juuretis (leiva-, tainajuur); 4. algus, algupära, lähtekoht (suguvõsa juured, kõige kurja juur); 5. keeleteaduses: lihttüvi; 6. matemaatikas: kuupjuur, ruutjuur. Struktuuriline mitmeti tõlgendatavus on seotud fraasi mitmeti tõlgendamise võimalusega lauses. Mitmesuste probleemi lahendamiseks tuleb vaadata konteksti ehk lause või lausungi teisi sõnu, mõnikord lausa eelnevat teksti.
Ülikoolid ja uurimiskeskused
Järgnev loetelu sisaldab valikut mainekatest ülikoolidest ja uurimiskeskustest, kus tegeletakse dialoogsüsteemide arendamisega:
Eestis on dialoogsüsteeme uuritud ja loodud Tartu Ülikoolis.
Baldone piirkond
Baldone piirkond (läti keeles Baldones novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Baldone piirkonna elanikest lätlasi 84,29%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 2,15%, leedulasi 1,43% ja muudest rahvustest inimesi 3,18%.
Piirkond moodustati 2008. aastal Baldone valla ja Baldone linna liitmise teel. 2021. aastal liideti Baldone piirkond Ķekava piirkonnaga.
Taylori rida
Taylori rida on matemaatikas funktsiooni esitus astmereana, mille kordajateks on funktsiooni tuletised ühe etteantud argumendi väärtuse a juures.
Juhul, kui a = 0, nimetatakse seda rida ka Maclaurini reaks.
Definitsioon
Lõpmatult diferentseeruva reaalmuutuja või kompleksmuutuja funktsiooni ƒ(x) Taylori rida punkti a ümbruses on astmerida
kus n! on faktoriaal, ƒ(n)(a) tähistab n-ndat järku tuletist punktis a. 0-järku tuletis on funktsioon ise ja 0! = 1.
Analüütilised funktsioonid
Analüütilised funktsioonid ühtivad alati oma Taylori reaga, kuid üldjuhul ei pruugi funktsioon võrduda oma Taylori reaga ka piirkonnas, kus selle Taylori rida koondub.
Näiteks funktsioon e−1/x² pole analüütiline punktis x = 0. Selle Taylori rida punkti x = 0 ümbruses on 0 iga x väärtuse korral, kuid e−1/x² seda pole.
Kari-Andri Kask
Kari-Andri Kask (sündinud 6. juunil 1978) on eesti sporditegelane, Eesti Rannajalgpalli Liidu asutajaliige, Eesti rannajalgpalli koondise asutajaliige ning Eesti rannajalgpalli liigade asutaja ja juht.
Aastal 2002 asutasid Kari-Andri Kask koos Albert Kerstna ja Mart Relvega Eesti Rannajalgpalli Liidu, eesmärgiga alustada Brasiiliast pärit mängu rannajalgpalli arendamist Eestis.
2003 aastal loodi rannajalgpalliliiga ja korraldati liiga etappe üle terve Eesti. Rannajalgpalliliigad võitsid kiirelt populaarsust ning peale viit aastat Liigade korraldamist aastal 2007 võeti ette samm Eesti rahvuskoondise moodustamiseks. Eesti Rannajalgpalli Liidu juht Kari-Andri Kask ja Eesti Jalgpalliliidu juht Aivar Pohlak leppisid kokku Eesti rannajalgpalli rahvuskoondise moodustamise ning kutsusid koondise esimeseks peatreeneriks brasiillase Getulio Aurelio Fredo.
Alates 2007. aastast toimus esimene rannajalgpalliliigade etapp ka Eesti Jalgpalliliidu egiidi all.
Leediküla oja
Oja suubub Pälli külas vasakult Taebla jõkke (7 km suudmest).
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Leediküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1104900.
AC Ajaccio
Athletic Club Ajaccio (korsika keeles Athletic Club Aiacciu) on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Korsika saarel Ajaccios. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.
Klubi on asutatud 1910. aastal. 1965. aastal sai see profiklubiks. 1967. aastal mängis Ajaccio esimese Korsika klubina Prantsusmaa kõrgliigas. Ajaccio läbi aegade parimaks kohaks Prantsusmaa kõrgliigas on olnud kuues (hooajal 1970/71).
Klubi peakodumänge 1968. aastal valminud staadionil Stade François Coty, mis mahutab 10 446 pealtvaatajat.
Ajaccio suurimaks rivaaliks on Korsika teises suurimas linnas tegutsev SC Bastia. Kahe klubi vaheline rivaliteet on tuntud Korsika derbina (Derby Corse). Kaks klubi kohtusid omavahel esimest korda 1965. aastal.
Praegune koosseis
''Seisuga 12. oktoober 2022''
Jalaka-paunatäi
Jalaka-paunatäi (Tetraneura ulmi) on nokaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Surnud 12. mail
Siin loetletakse 12. mail surnud tuntud isikuid.
Nabak
Nabak (Chrysomphalina) on šampinjonilaadsete seltsi limanutiliste sugukonda kuuluv seeneperekond.
Georg Hackenschmidti raamatuauhind
Georg Hackenschmidti raamatuauhind on Eesti Olümpiaakadeemia ja Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi 2011. aastal asutatud auhind, mille eesmärk on propageerida ja esile tõsta eestikeelset spordikirjandust. Auhinnaga kaasneb aukiri, auhinnaskulptuur ja Eesti Olümpiaakadeemia rahastatav rahaline preemia. [https://olympiaharidus.eu/mis-toimub/georg-hackenschmidti-spordiraamatuauhind Georg Hackenschmidti raamatuauhind. Eesti Olümpiaakadeemia.]
Georg Hackenschmidti raamatuauhinna auhinnaskulptuuri autor on Jass Kaselaan, kes on ise oma töö kohta öelnud: “Raamatut kandev jõumees – lihtne, üheselt mõistetav, väljendamaks keha ja vaimu harmooniat ning Georg Hackenschmidti karjääri nii kirjamehe kui sportlasena."
Auhinnaskulptuur on valminud Kenneth Gorschkowi ning Viktor Palango omaste Eesti Spordimuuseumile tehtud annetuse toel.
Valentina Hein
Valentina Hein (neiuna Valentina Sommer, aastatel 1953–1959 Valentina Tünder; 24. veebruar 1921 Orajõe vald – 22. juuni 2015) oli eesti laulja (metsosopran).
Ta sündis Ikla lähedal, Läti piiri ääres. Ta käis koolis Iklas, Treimanis ja Metsapooles. 1930. aastate lõpus oli ta talutöödel Viljandimaal, aastal siirdus ta Viljandisse, kus jätkas haridusteed ja õppis Silja Turviste juures sealses muusikakoolis.
Aastatel 1950–1952 alustas ta teatriteed Estonia teatri kooris, aastatel 1952–1957 laulis ta Eesti Raadio segakooris Jüri Variste käe all. Aastal 1957 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Linda Sauli lauluklassis.
Valentina Hein suri 22. juunil 2015 ja ta maeti 7. juulil 2015 Rahumäe kalmistule (poeg Toomas Tünderi kõrvale).
Benedicamus Domino
pisi|Benedicamus Domino koos vastusega officiumi lõpus pisi|Benedicamus-[[Troop (muusika)|troop Codex Las Huelgas'es aastast 1300, Johannes Roderici]] Benedicamus Domino (ladina keeles 'õnnistagem Issandat') on lause, mis kõlab roomakatoliku kirikus officium ' i lõpul ja mida lauluna kasutati varasematel aegadel missa lõpetusena (dismissio) "Ite, missa est" asemel nendes missades, kus ei laulda Gloria ' t (advendiajal, paastu jooksul ja kannatusnädalal ja enamikul votiivmissadel). Lause laulavad vaimulikud ja tava kohaselt vastab kogudus sellele "Deo gratias" (ladina 'tänu olgu Jumalale').
Valentina Hein
Isiklikku
Tema poeg oli Eesti Rahvusmeeskoori laulja Toomas Tünder (1953–2010).
Benedicamus Domino
Ajalugu ja liturgiline kasutus
Enne aastat 1000 oli see vormel rooma liturgias tundmatu. Vanim üleskirjutus sellest pärineb aastast 800 vanagallia liturgiast. Umbes 12. sajandi paiku hakatakse paastu- ja advendiaja missadel "Ite, missa est" vormelit järjekindlamalt asendama, samal ajal tekib alternatiivina "Requiescat in pace" (vastusega "Aamen") leinamissas. Keskajal ja varauusajal oli "Benedicamus domino" laialt levinud, nagu tunnistab säilinud käsikirjaline materjal.
20. sajandil paavstide Pius XII (1938–1958) ja Johannes XXIII (1958–1963) reformid kärpisid vormeli kasutust oluliselt. Siiski, katoliku kiriku traditsionalistide haru kasutab vormelit missa lõpetusena siiamaani. Samuti kasutavad kõik katoliku kirikud seda endiselt tunnipalvete teenistustel.
Muusika
Keskaegsed ühehäälsed Benedicamus Domino viisid võib jagada kolme rühma: officium ' i meloodiad, Ite, missa est-adaptatsioonid missal laulmiseks ja spetsiaalselt missa jaoks komponeeritud uued meloodiad. Analüüsides teksti ja muusika omavahelist suhet meloodiates, paistavad tunnipalvuste teenistuste viisid kõige rohkem ladina keele iseärasusi arvestavad ja kõige pealiskaudsemad on Ite-missa est-viiside adaptatsioonid. Tehniliselt kuulub dismissio missa muutumatusse osasse (ordinarium missae) ja sel on oma viis, kuigi lühike ja lihtne.
"Benedicamus Domino" kuulub missa nende lauluosade hulka, mida muusikaajaloos juba varakult sageli tropeeriti lisades uut teksti kahe sõna vahele, või kasutati polüfoonia arenedes selle meloodiat cantus firmus ' ena organumis. St Martiali koolkonna ja Notre-Dame'i koolkonna muusikas oli Benedicamus tenorina tavaline, 12.–13. sajandi vahetusest pärit kogumik "Magnus Liber Organi" sisaldab tosinkond Benedicamus ' e seadet. Codex Calixtinuses leiduv varaseim kolmehäälne kompositsioon "Congaudeant catholici" on samuti Benedicamus-troop.
Tänapäeval katoliku kirikus kasutatavad lauluraamatud annavad missa lõpetusvormeli jaoks enamasti ette Kyrie-meloodia.
Tiit Rammul
Tiit Rammul (sündinud 25. veebruaril 1964 Tartus) on eesti kunstnik.
Haridus
Tiit Rammul õppis aastatel 1983–1990 Tartu Kunstikoolis dekoraatori ja 1979–1983 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal.
Töö
Ta on töötanud kirjastustes Perioodika ja Olion. Ta on Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.
Kunstnikuna tegutseb Rammul peamiselt raamatukujundaja ja illustraatorina, samuti on ta osalenud plakatinäitustel.
Liikmesus
2006. aastast kuulub ta Eesti Kujundusgraafikute Liitu.
Tunnustus
2006. aastal võitis ta Tallinna IV rakenduskunsti triennaalil Grand Prix näitusega "Kaks lähedast", esinedes rühmituse MUKI koosseisus koos Kersti Laanmaaga.
Jānis Bordāns
pisi|Jānis Bordāns (2012) Jānis Bordāns (sündinud 21. juunil 1967 Balvis) on Läti jurist ja poliitik, ta on 2014. aastast Uue Konservatiivse Partei liider. Ta oli aastatel 2012–2014 ja 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 Läti justiitsminister.
Ta lõpetas 1985. aastal Riia 39. Keskkooli. 1992. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli õigusteaduskonnas.
Ta töötas 1990. aastate alguses prokuratuuris. 1992. aastast töötas ta Väliskaubanduse ministeeriumis rahvusvaheliste suhete osakonnas. 1993. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Läti Tee ridades seimi liikmeks.
5. juulist 2012 kuni 22. jaanuarini 2014 oli ta (erakonna Rahvuslik Liit Kõik Läti Eest! – Isamaale ja Vabadusele/LNNK ridades) Läti justiitsminister Valdis Dombrovskise kolmandass valitsuses.
23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta (Uue Konservatiivse Partei ridades) Läti justiitsminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Isiklikku
Jānis Bordāns on abielus ja tal on kolm last.
Skrunda vald
pisi|Valla maastik Skrunda vald (läti keeles Skrundas pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Skrunda linnaga ja Rudbārži, Nīkrāce, Raņķi, Snēpele ja Vārme vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi ja Pampāļi vallaga.
Valla pindala on 122,7 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1035 inimest. Valla keskuseks on Skrunda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.
Valla territoorium koosneb kahest osast. Suurem osa asub Venta jõe paremkaldal ja Skrundast lõunas ka vasakkaldal. Väiksem osa paikneb Skrunda linna ja Rudbārži valla vahel Skrunda kalatiikide ümbruskonnas.
Ajalugu
Skrunda valla maad kuulusid 19. sajandil mitmele mõisale. Seal asusid Pikuļi mõis (Pikkuln), Niedre mõis (Needern) ja Savenieki mõis (Saweneen). Aastal 1935 oli valla pindala 280,2 km² ja seal oli 1087 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Airīte, Antuļi, Pumpuri, Skrunda ja Zirņi külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aasta hiljem sai Skrunda küla töölisasula staatuse. Sellega seoses likvideeriti Skrunda külanõukogu; osa sellest liideti Pumpuri külanõukoguga, teine osa aga Skrundaga, kus see moodustas Skrunda maaterritooriumi. Aastal 1957 liideti Skrunda külanõukoguga likvideeritav Pumpuri külanõukogu, aga aastal 1967 Raņķi külanõukogu kolhoosi Ziedonis alad. Aastal 1975 muudeti Raņķi külanõukogu ja Skrunda maaterritooriumi vahelist piiri. Aastal 1977 liideti osa Skrunda maapiirkonnast Rudbārži külanõukoguga. 2009. aastast hakkasid valla alad kuuluma Skrunda piirkonda. Aastal 2010 jagati Skrunda maaterritoorium Skrunda linnaks ja Skrunda vallaks. Aastal 2021 liideti vald Kuldīga piirkonnaga.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Raņķi ehk Plostnieki linnamägi, Vene mäe linnamägi ja Zantiņi talu elumaja. Kohaliku kaitse all on Sīpoli muinaskalmed.
Loodus
Suuremad jõed on Venta ja selle lisajõed Ciecere ning Ponakste.
Looduskaitse all on Pavāri paljand (osaliselt), Pankopi metsõunapuud, Pankopi suur tamm, Pankopi väike tamm, Ūbji pärn, Gobdziņi pank, Berģi tamm ja Ketleri paljandid, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuud. Osa vallast jääb Skrunda kalatiikide hoiualale, osa aga Venta ja Šķērvelise oru hoiualale.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 940 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 6 ukrainlast, 10 poolakat ja 38 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Aparallactinae
Aparallactinae on madude alamsugukond. Tänapäeval peetakse kõigi alamsugukonda liigitatud madude hammustust mürgiseks.
Klassifikatsioon
Aparallactinae alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad :
Incertae sedis: * Elapotinus Jan, 1862
Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Aparallactinae seisuga 13.12.2013.
Dušan Kožíšek
pisi|Dušan Kožíšek 2010. aasta Tour de Skil Dušan Kožíšek (sündinud 25. aprillil 1983 Jilemnices) on endine Tšehhi murdmaasuusataja, kes sõitis põhiliselt sprindidistantse. Ta võitis maailmameistrivõistlustelt paarissprindis kaks pronksmedalit.
2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis võitis ta esimest korda kavas olnud sprinditeates Martin Koukaliga pronksmedali. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta samal alal Milan Šperliga samuti pronksmedali. Tema parim individuaalvõistluse saavutus oli 2007. aasta Sapporo maailmameistrivõistlustel klassikasprindis saadud 16. koht.
Esimest korda osales Kožíšek maailma karikavõistluste etapil 2003. aasta jaanuaris Oberhofis, saades vabasprindis 63. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2004. aasta novembris Kuusamos, olles 15 km vabatehnika distantsil 30. Esimest korda jõudis ta kümne parema sekka 2005. aasta detsembris, kui oli Nové Městos sprindis kaheksas. Ainsal korral jõudis ta esikolmikusse 2011. aasta jaanuaris Liberecis, kui oli vabatehnikasprindis kolmas.
Kožíšek esindas klubi Dukla Liberec.
Maailma karikavõistlustel
Dušan Kožíšek on osales karjääri jooksul individuaalselt 128 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse ühel korral.
UNESCO maailmapärand Leedus
Leedu alal on UNESCO maailmapärandi nimistus neli objekti ja ootenimistus kaks objekti.
Nimistusse on kantud:
Pentatonix
pisi|Pentatonix Pentatonix (lühendatult PTX) on Texase osariigist Arlingtonist pärinev a cappella ansambel, kuhu praegu kuuluvad vokalistid Scott Hoying, Mitch Grassi, Kirstin Maldonado, Kevin Olusola ja Matt Sallee. Neid iseloomustavad pop-stiilis seaded koos vokaalsete harmooniate, riffide, löökpillide, skättimiste ja beatboxinguga ning nad avaldavad originaalmaterjalide kõrval kaverversioone kaasaegsetest popteostest või jõululauludest, mõnikord ka popurriidena. Pentatonix asutati 2011. aastal ja võitis seejärel NBC saate The Sing-Off kolmanda hooaja, saades auhinnaks 200 000 dollarit ja salvestuslepingu Sony Musicuga.
Ineos 1:59 Challenge
Ineos 1:59 Challenge oli edukas maratonijooksus kahe tunni piiri alistamise projekt. Projektis lõi kaasa Keenia maratonijooksja Eliud Kipchoge ning see toimus Viinis 12. oktoobril 2019. Projekti rahastas keemiaettevõte Ineos.
Vahetuvate tempomeistrite, jalgratastelt joogi ulatamise ja avatud võistluse puudumise tõttu (Kipchoge oli ainus osaleja) ei loe IAAF aga seda saavutust maratoni maailmarekordiks.
Kokkuvõte
2017. aastal toimunud eelmise kahe tunni piiri alistamise katsega võrreldes oli tehtud mitmeid muudatusi. Projektis osales ainult üks osaleja, keenialane Eliud Kipchoge, kes on nüüdki meeste maratoni maailmarekordi hoidja. Kipchoge püstitas maailmarekordi ajaga 2:01:39 Berliini maratonil 16. septembril 2018.
Eelmises katses 6. mail 2017 Milanos Autodromo Nazionale Monza ringrajal jäi Kipchogel kahe tunni piiri alistamisest puudu 25 sekundit. 2019. aasta 6. mail, 65 aastat pärast miilijooksu nelja minuti piiri alistamist, teatati, et Kipchoge üritab taas maratoni alla kahe tunni joosta.
Maratonikatsel saatis Kipchoget nelikümmend üks tempomeistrit, kes vahetusid igal ringil kaks korda ning jooksid V-kujuliselt paigutatult, mitte eelmises katses kasutatud teemandikujulises formatsioonis. Iga ring jooksutrassil sisaldas kaks 4,3-kilomeetrist edasi-tagasi lõiku Hauptalleel koos pöördepunktidel olevate Lusthausi ja Pratersterni ringteedega Prateri pargis. Distantsi kogutõus on vaid 2,4 meetrit. Kipchogele said kohapeal kaasa elada ka pealtvaatajad.
Tulemused
pisi|püsti|Kipchoge 2018. aasta Londoni maratonil Kipchoge ametlikuks lõpuajaks mõõdeti 1:59:40.2.
Saavutust tunnustati Guinnessi maailmarekordi tiitlitega „kiireim maratoni läbija (mees)” ja „esimene alla kahe tunniga maratoni läbija”.
Kipchoge kommentaarid pärast finišit:
"Ma tunnen end hästi. Pärast Roger Bannisteri katset 1954. aastal kulus 63 aastat, kui ma proovisin, aga ei suutnud seda. Aga nüüd on sellest möödas 65 aastat ja ma olen esimene mees – ma soovin inspireerida paljusid inimesi, et ükski inimene pole piiratud."
Optimaalset tulemust soodustanud võtted
Katse ajal kasutasid korraldajad mitmeid viise, et saavutada kõige optimaalsem tulemus:
Breaking2 katse toimus Monza ringrajal suletud uste taga, kus olid kohal vaid mõned ajakirjanikud ja Nike töötajad. Kipchoge tundis seal puudust kaasaelajatest ning palus, et Ineos 1:59 Challenge oleks avatud publikule kohapeal kaasaelamiseks.