cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaširskoje rajoon
Rajoon piirneb põhjas Novaja Usmani rajooniga, kirdes Panino rajooniga, idas Bobrovi rajooniga, lõunas Liski rajooniga ja läänes Ostrogožski rajooniga.
Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 010, 2009. aastal 26 082 ja 2002. aastal 27 106.
Kaširskoje rajoonis on 30 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Tamlõk ja Hvorostan.
Radzymin
Radzymin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas, Radzymini valla halduskeskus. Radzymin asub Varssavi kesklinnast umbes 23 km põhjakirdes.
Radzymin on asutatud 1440. aastal, linnaõigused sai 1475. aastal.
Radzyminis on sündinud poola keeleteadlane Jan Baudouin de Courtenay (1845–1929).
Kuri silm
Kuri silm (murdekeeles kaetis) on paljudes kultuurides ja usundites, sh eesti rahvausundis esinev kujutelm – teatud inimestel usutakse olevat võime kahjustada oma pilguga teisi inimesi (eriti väikseid lapsi), koduloomi või muud.
Kuri silm eesti rahvapärimuses
Eesti rahvausundis peetakse kurja silma omanikeks teatud kaasasündinud halbade omadustega ja erilise väega inimesi. Kõõrdsilmseid inimesi on peetud kurja silma omanikeks; tumedat verd inimeste pilku on usutud olevat tugevamate maagiliste omadustega. Kuri silm, soovimatu võõra kade pilk, aga ka kiitus usuti põhjustavat kaetust, mis võis laste puhul avalduda rahutuses, nutus ja isutuses, põrsaste puhul kõhulahtisuses jms.
''Kombeid. Vana Rikkeri (kirikuõpetaja) isa ütlend oma tiinijatele, et kui ma lauta tulen, siis sõimake mind salaja, nigu te vähe viil oskate. Ka siis, kui ma olen juba ära läind laadast. Temal olnd siuke halb silm, et iga kord kui ta laadas käind ja loomasi vaadand, jäänd loomad haiges. Kui teesed siis pärast teda salaja sõimand, kudas aga isi vähagi mõistnd, siis põle haiges jäänd. Mõnel inimesel on siuke kuri silm, kui vaatab, siis kedagi paha on. Siukest inimest vanad rahvas loomade juurde ei lasnd või tegid ja toherdasid loomade kallal enne, et kuri silm piale ei hakkaks.'' (ERA II 141, 387 (90) < Kolga-Jaani khk., Soosaare v., Vissuvere k., Kolgi t. < Jaani t. – Johannes Raidla (Grauberg) < Rõõt Grauberg, s. 1852 (1937))
Krebeck
Krebeck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.
Valla pindala on 12,27 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1061 inimest.
pisi|tühi|Krebeck
Turundusplaan
Turundusplaan on juhtimistööriist, mis hõlmab organisatsiooni/äriidee tugevusi ja nõrkusi ning võimalusi ja ohte, dokumenteerib eesmärke ja kirjeldab nende saavutamiseks vajalikke ressursse. See on vajalik selleks, et kogu ettevõttel oleks selge, mis on ettevõtte turundussõnum. Tihti arvatakse, et see on midagi mahukat ja keerulist, aga tegelikult on see praktiline töövahend, mis teeb kõigi töötajate tegevuse lihtsamaks. Turundusplaan koosneb seitsmest erinevast osast.
Turundusplaani koostamine
Turundusplaan on vajalik nii alustavale kui ka juba tegutsevale ettevõttele. Nimelt on oluline, et ettevõte tunneks oma sise- ja väliskeskkonda. Turunduse planeerimisega saab alustada siis, kui kogu vajalik info on kokku kogutud ning põhjalikult analüüsitud. Kirjalikult vastava informatsiooni kirja panemine on hea viis analüüsitud info mõistmiseks ning kõikidele töötajatele heaks eeskujuks.
Tavaliselt on turundusplaan 3–5 aastaks ning sisaldab nii strateegilist kui ka taktikalist planeerimist. Võib ka koostada lühemaajalisi plaane, mis on mõeldud ainult ühe toote või teenuse turundamiseks.
Turundusplaani sisu
Turundusplaan koosneb järgmistest osadest:
1. Kokkuvõte: turundusplaani kokkuvõte peab andma täieliku ülevaate turundusplaanist ja organisatsioonist.
Samuti peaks turundusplaanis välja tooma:
Silver Vahtre
Silver Vahtre (sündinud 13. märtsil 1953 Tartus) on eesti kunstnik, kes on tegutsenud peamiselt teatri- ja filmikunstnikuna.
Turundusplaan
Turundusplaani sisu
– millist ajaperioodi hõlmab analüüsiosa;
Silver Vahtre
Vahtre õppis 1960–1970 Tartu 5. Keskkoolis, lõpetas 1971. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1977. aastal tööstuskunsti erialal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Turundusplaan
Turundusplaani sisu
– milliste toodete ja sihtturgude jaoks on plaan koostatud;
– milleks plaan on koostatud, st mida soovitakse saavutada.
Silver Vahtre
Aastatel 1976–1990 töötas Silver Vahtre kunstnikuna kunstikombinaadis Ars. Aastatel 1991–1994 oli ta Tartu linnakunstnik ja 2004–2011 Pärnu teatri Endla peakunstnik. 1991. aastast on ta ühtlasi kujundusfirma Kyna juhataja. Aastatel 1989–1990 õpetas ta graafikat ja kompositsiooni Soomes Lahti Disainiinstituudis, 1990–2000 Eesti Kunstiakadeemia moekunsti osakonnas, 2003 ja 2005 Tartu Kõrgema Kunstikooli arvutigraafika- ja mööbliosakonnas. 2013. aastast õpetab Vahtre lavakujundust ja planeerimist Tartu Kunstikoolis.
Vahtre on loonud arvukalt lavakujundusi Eesti teatritele, kujundanud filme ("Karu süda", 2001; "Detsembrikuumus", 2008) ja illustreerinud raamatuid. Isikunäitustel on ta esinenud ka teatriplakatite ja graafikaga.
Turundusplaan
Turundusplaani sisu
Sihtrühma analüüsi juures tuleb tähelepanu pöörata eelkõige järgnevale:
Silver Vahtre
Silver Vahtre on Eesti Kunstnike Liidu (1984), Eesti Kujundusgraafikute Liidu (1993), Eesti Teatriliidu ja Lavastuskunstnike Liidu (1997) ning Eesti Borgese Seltsi liige.
Turundusplaan
Turundusplaani sisu
– Kui suur on sihtrühm?
– Mis iseloomustab sihtrühma?
– Milline on tarbijate ettekujutus ideaalsest tootest?
– Milline on tarbijate kvaliteedi- ja hinnateadlikkus?
– Millised on tarbijate ostuhoiakud ja ostukäitumine?
3. Turunduse eesmärgid ja strateegiad – turundusplaan peab andma selge ülevaate organisatsiooni turunduse eesmärkidest – mida soovitakse saavutada ja mille poole püüeldakse. Eesmärkideks võivad olla klientide rahulolu, uue toote turule toomine või käibe kasv. Turundusstrateegiad peavad täpsemalt sõnastama eesmärgid.
4. Turundusmeetmestik – klassikaline turundusmeetmestik koosneb neljast elemendist: toode, hind, turustus ja toetus. Ettevõtte laienemisel välisturule peab võtma aluseks laiendatud turundusmeetmestiku.
5. Turunduse eelarve – turunduse eelarve peab olema läbimõeldult ja ajastatult koostatud kogu plaanis käsitletava ajaperioodi kohta.
6. Turunduse organisatsioon – turunduse edukus sõltub palju turundusorganisatsiooni struktuurist, organisatsioonist enesest ja selle liikmetest.
Siin all tuleks juhinduda järgmistest küsimustest:
– Kuidas osakonnad üksteisega suhtlevad? Millisel tasandil suhtlemine toimub?
– Millisel tasandil võetakse vastu millised turundusotsused? Kui madalale on antud otsustusõigus?
Kui turundusplaan saab koostatud eelneva plaani järgi, siis on see kasulik kogu ettevõttele.
Keskmine poolkomma
Keskmine poolkomma (inglise keeles medium semicomma, Sensi comma) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 78732 / 78125 ehk 13,399 tsenti.
Salme Vooremaa
Salme Vooremaa (kuni 1931 Salme Taler; kuni 1936 eestistamisel Salme Wöhrmann; 9. veebruar 1904 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. juuli 1999 Stockholm) oli eesti ja Rootsi silmaarst.
Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Filiae Patriae liige.
Ta töötas juba üliõpilasena Tartu Ülikooli silmakliinikus volontäärassistendina. Aastatel 1931–1933 töötas ta silmakliinikus professor Jaan Uudelti nooremassistendina ja aastast 1934 vanemassistendina. Aastast 1936 töötas ta Tartus eraarstina silmahaiguste alal. Ta oli Eesti Arstide Seltsi liige ja ühingu "Pimedate Abi" liige aastast 1932. Aastal 1939 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta silmahaiguste eriarstiks.
Suviti puhkas ja praktiseeris ta koos abikaasaga Saaremaal. Aastal 1943 asus ta koos abikaasaga tööle Saaremaale.
Isiklikku
Ka tema abikaasa Ilmar Vooremaa oli arst.
Eduardo Vargas
Eduardo Jesús Vargas Rojas (sündinud 20. novembril 1989 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Atlético Mineiro.
Rutland
Rutland on krahvkond Inglismaa keskosas. Rutland on nii pindalalt kui rahvaarvult Inglismaa väikseim ajalooline krahvkond.
Haldusüksusena on Rutland tervikomavalitsus.
Krahvkonnas on 2 linna: Oakham ja Uppingham.
Eduardo Vargas
Klubikarjääri jooksul on ta muuhulgas mänginud Itaalia kõrgliiga klubis SSC Napoli, Hispaania kõrgliiga klubis Valencia, Inglismaa kõrgliiga klubis Queens Park Rangers, Saksamaa kõrgliiga klubis Hoffenheim ja Mehhiko kõrgliiga klubis Tigres UANL.
2011. aastal on ta valitud Tšiiili aasta jalgpalluriks.
Koondisekarjäär
Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi Vargas 4. novembril 2009 mängus Paraguay vastu.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2. septembril 2011 sõprusmängus Hispaania vastu.
2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Hispaaniale.
2015. aasta Copa América esimeses alagrupimängus 11. juunil lõi ta värava Ecuadorile ja 15. juunil toimunud teises alagrupimängus värava Mehhikole. 29. juunil toimunud poolfinaalmängus Peruu vastu lõi Vargas kaks väravat ja aitas koondise finaali. Finaalis kohtuti Argentinaga, keda võideti penaltiseerias ja tuldi esimest korda Copa América võitjaks. Vargas oli nelja väravaga Peruu mängija Paolo Guerrero kõrval turniiri suurim väravakütt, lisaks valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.
2016. aasta Copa América Centenario viimases alagrupimängus 14. juunil lõi ta kaks väravat Panamale. 18. juunil toimunud veerandfinaalmängus kohtuti Mehhikoga, keda võideti koguni 7:0. Vargas lõi mängus neli väravat. Finaalis kohtuti Argentinaga, keda taas penaltiseerias võideti. Vargas oli kuue väravaga turniiri suurim väravakütt, võites Kuldse Saapa auhinna, lisaks valiti ta taas ka turniiri sümboolsesse koosseisu.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karika esimeses alagrupimängus 18. juunil lõi ta värava Kamerunile.
The Beatles (album)
Albumile on iseloomulik lugude suur stiililine varieeruvus.
Albumil on mitmeid biitlite tuntumaid lugusid, nagu ”Back in the U.S.S.R.”, ”Dear Prudence”, ”Ob-La-Di, Ob-La-Da”, ”While My Guitar Gently Weeps”, ”Happiness Is a Warm Gun” ja ”Blackbird”.
Wistinghausen
Wistinghausen oli baltisaksa aadlisuguvõsa.
1636. aastal jõudis Lübeckist Tallinna suguvõsa esindaja kaupmees Jost Wistinghausen. 18. sajandi algul tõsteti suguvõsa liikmed aadliseisusse.
Suguvõsa esindajad olid kantud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Lejaskrogs
Lejaskrogs (kohalikus murdes Lajaskrūgs) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 225 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Ponkuļi bussipeatus.
Pergamoni altar
pisi|Pergamoni altari osaline rekonstruktsioon [[Berliinis Pergamoni muuseumis]] pisi|Pergamoni altari gigantide reljeefi idakülje detail Pergamoni altar on monumentaalne altar, mis ehitati kuningas Eumenes II ajal 2. sajandi esimesel poolel eKr Väike-Aasia linna Pergamoni akropolile.
Altari põhja pindala oli 35,64 × 33,40 meetrit, juba ainuüksi trepi laius oli ligi 20 meetrit. Altari soklit kaunistas kõrgreljeef, mis kujutas Vana-Kreeka mütoloogiast tuntud gigantide võitlust Olümpose jumalatega ehk gigantomahhiat. Altari seinal asuval teisel friisil jutustatakse üksteisele järgnevate reljeefide tsükli kaudu müüt Telephosest. Telephost, kes oli müüdi järgi Heraklese ning Arkaadia linna Tegea kuninga Aleose tütre Auge poeg, peeti Pergamoni linna müütiliseks rajajaks.
Berliinis panid itaalia restauraatorid friisi tuhandeist fragmentidest uuesti kokku. Et friisi tervikuna eksponeerida, ehitati Berliini Muuseumisaarele eraldi muuseum. 1901. aastal valminud esialgne ehitis lammutati 1909. aastal, et ehitada suurem hoone. Seal eksponeeritud friiside ning altari läänekülje rekonstruktsiooni järgi hakati seda muuseumihoonet nimetama Pergamoni muuseumiks. Pergamoni altar on Muuseumisaare antiigikogude tuntuim eksponaat.
Altar antiikajal
pisi|Hellenistlik valitsejabüst, arvatavasti [[Attalos I. 2. saj. algus eKr, valge marmor. Asub Berliinis Pergamoni muuseumis]]
Ajalooline taust
Philetairose poolt 3. sajandi alguses eKr asutatud Pergamon oli esmalt Seleukiidide riigi osa. Alles Attalos I, pärast Philetairost valitsenud Eumenes I järglane ja adoptiivpoeg, astus sammu täieliku iseseisvuse poole ning kuulutas end pärast võitu galatite hõimu üle 238 eKr kuningaks. Võit galatite üle, kes olid Pergamoni ohustanud, kinnitas Attalose võimu, mida too püüdis veelgi kindlustada. Vallutustega Väike-Aasias suutis ta nõrgenenud Seleukiidide arvelt lühikeseks ajaks oma riigi territooriumi suurendada. Ka Seleukiidide vasturünnak Antiochos II juhtimisel, mis jõudis Pergamoni väravateni, ei suutnud riigi iseseisvust lõpetada. Kuna Seleukiidid olid ida pool jälle tugevamaks muutunud, pöördus Attalos läände, Kreekasse, ning suutis vallutada peaaegu kogu Euboia. Tema poeg Eumenes II tõrjus taas kord tagasi galatite rünnakud. Ta valitses koos oma venna ja kaasregendi Attalos II-ga, kes pidi talle ka troonil järgnema. 188 eKr suutis Eumenes II tänu liidule Roomaga sõlmida Apameia rahu ning seeläbi vähendada Seleukiidide mõju Väike-Aasias. Attaliidid oli seega tugevnev jõud, mis soovis esinduslike ehitiste abil oma tähtsust näidata ka väljapoole.
Altari rajamine, dateerimine ja funktsioon
Nagu enamik noori dünastiaid, püüdsid ka Attaliidid end legitimeerida monumentaalsete ehitiste rajamise kaudu. Seetõttu on altari kavandamisel ja rajamisel ka poliitiline dimensioon.
Teaduslikes käsitlustes lähtuti osalt veel kuni 20. sajandi teise pooleni arusaamast, et altari laskis rajada 184. a. eKr Eumenes II pärast võitu keldi hõimu tolistoboogide üle, kelle eesotsas oli Ortiagon. Seejärel on arheoloogiliste leidude ja ajaloosündmuste põhjal arutluse all olnud hilisemad ajahetked. Ei ole tingimata kohustuslik siduda altari rajamist konkreetsete sõjaliste sündmustega, nagu roomlaste ja Eumenes II liidu võit Antiochos III üle aastal 188 eKr või Eumenes II võit galatite üle aastal 166 eKr. Altariehitise ja selle friiside uuringud on näidanud, et tegemist ei pruugi olla võidumonumendiks loodud rajatisega. Pergamonlaste võidumonumentide ülesehitus on kirjanduslike ja monumentaalsete allikate põhjal teada. Kuulsaimad on rooma koopiatena säilinud "suure gallialase" pronksskulptuurid, pärast Attalos I poolt tolistoboogide üle saavutud võitu loodud alistatud keltide kujutised ning ka saagiks saadud relvi kujutavad reljeefid Pergamoni Athena templist, kuhu Eumenes II oli need võitutoovale jumalannale pühenduseks kinkinud pärast võitu Seleukidiide ja nende liitlaste üle 188. aastal eKr.
Pergamoni altari nn gigantide friis väldib üldiselt viiteid konkreetsetele sõjakäikudele, välja arvatud "makedoonlaste täht" ühe gigandi ümarkilbil, mis on näha idakülje friisil, või keldi pikliku kujuga kilp, mis on kujutatud ühe jumala käes põhjafriisil.
J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia
Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia on alates 1999. aastast välja antav lastekirjandusauhind, mille eesmärk on jäädvustada Vasalemma kauaaegse kooliõpetaja, eesti õppe- ja lastekirjanduse autori, luuletaja, ajakirja Laste Rõõm tegevtoimetaja, isamaalise kasvatuse toetaja Julius Oengo mälestust ning edendada ja toetada eesti lastekirjandust.
Preemia koosneb tänukirjast, rahalisest auhinnast ja Stina Valgma loodud keraamilisest kujust. Preemia omanikuks võib saada eesti lastekirjanik või illustraator viimase viie aasta jooksul ilmunud raamatute põhjal, keda seob loomelähedus J. Oro ja lastekirjandusega.
Võistlevaid autoreid tutvustab Vasalemma raamatukogu näitustega, vallalehes ja veebis. Lemmikkirjaniku valivad valla lapsed.
Ameerika Kaubanduskoda Eestis
Ameerika Kaubanduskoda Eestis (inglise keeles AmCham Estonia) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Ameerika Ühendriikide ja Eesti kaubandussuhteid, suurendada Ameerika Ühendriikide investeeringuid Eestis ja arendada ettevõtetevahelisi ärisuhteid.
Kaubanduskoda loodi 1996. aastal ja sellel on üle 120 liikme. Liikmete hulgas on nii ettevõtteid kui ka eraisikuid.
Eesti Näituste messikeskus
Eesti Näituste messikeskus on Tallinnas aadressil Pirita tee 28 asuv messikeskus. Keskust haldab Eesti Näituste AS.
Keskus avati juulis 1960. Algul koosnes see 4 silikaatkividest ehitatud paviljonist ja oli mõeldud põllumajandusloomade eksponeerimiseks. NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse eeskujul nimetati seda tollal Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituseks. 1977. aastal avati Soomest ostetud konstruktsioonidest Sinine paviljon ning 1994. aastal Valge paviljon.
1995. aastal moodustati erastamise tulemusena Eesti Näituste AS. Järgneval kahel aastal valmisid uued statsionaarsed messihallid C ning D. Tänapäeval korraldatakse messikeskuses peale messide ka näitusi, esitlusi, konverentse ja seminare.
AS Eesti Näitused plaanib kolida näitusepaviljonid Piritalt Laagrisse. Messikeskuse alale rajab Metro Capital 26 elumaja (300 korterit), ühe lasteaia ja üksikute äripindadega uusarenduse.
Pujakalns
Pujakalns (kohalikus murdes Pujakols) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 224 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V390. Seal asub Pīlādži bussipeatus.
Külli Hiiemäe-Metsar
Külli Hiiemäe-Metsar(sündinud 13.veebruaril 1971) on eesti haridusteadlane ja Tartu Ülikooli algõpetuse nooremlektor. Tema peamised uurimisteemad on ettevõtlusõpe ja ettevõtlusõppe tõhus arendamine põhikoolis.
Limiit-7 poolkomma
Limiit-7 poolkomma (inglise keeles subseptimal semicomma) ehk oktagari (inglise keeles octagari) on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 4000 / 3969 ehk 13,469 tsenti.
1 limiit-7 poolkomma = 1 limiit-7 väike komma - 1 maastikukomma
Johann Arro
Ta oli vandeadvokaat Riias kuni 1919, aastani, 1919 kohtu-uurija Tallinnas, 1920–1928 riigikohtunik, alates 1922. aastast abiesimees.
Dmõtro Krassõlnõkov
Dmõtro Krassõlnõkov (ukraina keeles Дмитро Сергійович Красильников) on Ukraina sõjaväelane, auastmelt brigaadikindral.
Kiviheinamaa kivi
alt=Kiviheinamaa hiidrahn ehk Kärga kivi|pisi|Kiviheinamaa hiidrahn ehk Kärga kivi Kiviheinamaa kivi (ka: Kiviheinamaa Kärga kivi) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,6 m, laius 6,5 m, kôrgus 5,4 m, suurim ümbermõõt 28,2 m.
Kiviheinamaa kivi asub metsa sees Vihasoo–Loksa teest 110 meetrit lõuna pool. Kivi poole viitab tee juurest silt ja selle suunas viib rada, kuid rändrahn ise on rajast veidi eemal tihedas metsas. Rändrahn olevat saanud nime kunagi selle ümber olnud heinamaa järgi.
Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Ämari mõis
Ämari mõis (saksa keeles Habbinem, varem Happemat ja Emmern) oli rüütlimõis Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Ämari aleviku alal.
Varasem ajalugu
Ämari oli varem Saksa Ordu valdus. Ordu müüs külaaseme 1413. aastal Padise kloostri abtile, kelle valduses oli see XVI sajandi keskpaigani. 1582. aastal läänistati Rootsi kroonile langenud valdus Diedrich Kawerile (maeti 1588). XVI sajandi lõpul rajati Ämarisse mõis. 1600. aastal kinnitati valdusõigust Lubert Kawerile.
Mõis pärast võõrandamist
1939. aastal kuulus endine mõisasüda Padise valda. Nõukogude ajal asus see Klooga külanõukogu territooriumil, mõisa asukoht polnud külastatav.
Mõisa suurus
1914. aastal oli mõisa koosseisus 13,8 ha mõisamaad, 32 lahustükki (953,7 ha) ja 4 küla (Liskülla, Suurküla, Suurewälja, Tönnawaotsa).
Enri Pahapill
Aastal 1982 kogus ta kümnevõistluses 7388 punkti.
Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta oli aastatel 1985–1995 Häädemeeste keskkooli kehalise kasvatuse, ajaloo ja kunstiõpetuse õpetaja. Samuti tegutses ta Pärnumaa spordikoolis maakonna kergejõustikukoondise peatreenerina.
Aastast 2017 juhendas ta Haapsalu Sotsiaalmaja päevakeskuses puudega noorte kunstiringi ja vanurite joonistamisringi.
Ta on maetud Karja kalmistule.
Isiklikku
Tema poeg on kümnevõistleja Mikk Pahapill.
Heckler & Koch G11
Relva projekt oli küll peamiselt Lääne-Saksamaa pärusmaa, kuid sellest olid huvitatud ka teised NATO liikmesriigid. Mõned G11 versioonid osalesid Ameerika Ühendriikide projektis Advanced Combat Rifle, millega prooviti leida asendust M16-le.
Heckler & Koch lõpetas G11 arendamise aastal 1990, relv oli mõeldud nii Bundeswehrile kui teistele NATO riikidele. Kuigi G11 oli tehniliselt õnnestunud projekt, ei jõudnud see Saksamaa taasühinemisest tingitud muudatuste tõttu tootmisesse. Relvast pandi kokku 1000 eksemplari, millest mõned jõudsid ka Bundeswehri kasutusse. Hiljem otsustati Heckler & Koch G3 asendada relvaga Heckler & Koch G36.
James Ensor
James Sydney Ensor (13. aprill 1860 – 19. november 1949) oli Belgia maalikunstnik ja graafik.
Ensor on üks modernismi teerajajatest. Tema graafilised lehed moodustavad Euroopa graafikas ühe omapärasema osa. 1883. aastal asutasid Ensor ja veel 12 Belgia kunstnikku rühmituse Les Vingt (Les XX).
Elulugu
James Ensori isa James Frederic Ensor sündis Brüsselis inglaste peres. Ta õppis Inglismaal ja Saksamaal inseneriteadusi ning abiellus Oostendes Ensori ema Maria Catherina Haeghemaniga, kelle perele kuulus suveniiripood, kus müüdi haruldaste kalade topiseid, vanu raamatuid, pitsi, ebatavalisi nipsasjakesi, teokarpe, karnevalimaske ja kõike muud põnevat. Need esemed on Ensorit hilisemas loomingus palju inspireerinud. 1861. aastal sündis Jamesi õde, kellele pandi nimeks Marie Carolina Emma, tuntud ka kui Mitche. Hiljem oli õde talle tihti modelliks.
20. sajandi algul pühendus Ensor üha rohkem muusikale, kuigi tal ei olnud sellekohast haridust. 1911. aastal valmis Ensoril ballett "La Gamme d’Amour", millele ta lõi lisaks muusikale ja libretole ka lavakujunduse ja kostüümid.
Kunst
pisi|James Ensor "Kristuse tulek Brüsselisse" Tehniliselt, ikonograafiliselt ja stiililiselt on Ensor maalikunstnikuna erakordselt mitmekesine. Ta pööras suurt tähelepanu materjalide kvaliteedile. Lisaks katsetas ta eri maalimisvahendeid, materjale ja tehnikaid.
Enne 1887. aastat maalis ta tihti meremaale, maastikke, natüürmorte ja kaasaegseid žanrimaale. Maalidest on kuulsaimad näiteks "Vene muusika" ("Russian Music", 1881), "Austrisööja" ("The Oyster Eater", 1882) ja "Willy Finchi portree" ("Portrait of Willy Finch", 1882). 1887. aastal ilmusid Ensori loomingusse grotesksed ja satiirilised motiivid, mille jaoks kogus ta inspiratsiooni piiblist, kirjandusest, ajaloost, kaasaja sündmustest ja isiklikust elust. Ensor lõi väga kontrastseid, kohati ekspressionistliku kujutuslaadiga väljendusrikkaid maale.
Kokku on teada umbes 850 James Ensori maali. Ta oli väga viljakas aastatel 1876–1883 ja 1889–1892. Alates 1920. aastast töötas Ensor taas leitud entusiasmiga veel 20 aastat. Ta sai mõjutusi Turneri ebamaisest ja Rembrandti sümboolsest valgusest.
Notre-Dame'i kolledžis õppides võttis Ensor tunde Oostende kunstnikelt Edouard Dhubarilt (1803–1879) ja Michael van Cuyckilt (1797–1875) ning sisustas oma perekonna maja pööningule isikliku stuudio. 1876. aastal, olles veel 15-aastane, jättis Ensor kooli pooleli ning registreeris end Oostende akadeemia maalikursustele.
8. oktoobril 1877 astus Ensor Brüsseli kunstiakadeemiasse, kus ta õppis samal kursusel Alfred William Finchi ja Ferdinand Khnopffiga. Ensor sai lähedaseks sõbraks kriitiku ja poeedi Théo Hannoniga. Tema kaudu tutvus Ensor Brüsselis Ernest ja Mariette Rousseauga ning nende salongi külastanud paljude intellektuaalide ja kunstnikega.
1880. aastal jättis Ensor õpingud pooleli ning naasis Oostendesse oma vanematekoju ja pööningustuudiosse. Tema stuudio aknast avanes vaade tänavale ja ookeanile, tema tulevaste teoste olulistele motiividele.
1881. aastal sai Ensorist Brüsselis avangardi kunstnike rühmituse La Chrysalide liige. Selle rühmituse näitusel eksponeeris ta oma teoseid esimest korda. Samal aastal näitas ta oma teoseid ka kaunite kunstide üldnäitusel (Exposition Générale des Beaux Arts) Brüsselis. Ühtlasi maalis ta mitu tähtsat teost, mis kuuluvad tema "tumedasse perioodi", näiteks "Austrisööja" ("The Oyster Eater"). Selle maali lükkas Antwerpeni kunstisalong 1882. aastal amoraalse teema tõttu tagasi. Ensorist sai ka avangardistlike rühmituste Cercle Artistique et Littéraire ja L'Essor liige. Nende rühmituste aastanäitusel näitas ta seitset teost.
1884. aastal lükkas Brüsseli kunstisalong kõik Ensori esitatud teosed tagasi, kuid samal aastal toimus esimene Les XX näitus, kus Ensorilt oli väljas kuus teost. 1885. aastal lõppes Ensori "tume periood". Ta alustas 1885. aastal joonistuste sarja "Kristuse aupaisted" ehk "Valguse varjundid" ja samastas end oma loomingus esimest korda Jeesusega. 1896. aastal võimaldati talle Brüsselis esimene isikunäitus ning Brüsseli kuninglik kunstimuuseum ostis esimest korda Ensori teose.
Graafika
Ensor hakkas graafikat viljelema 1886. aastal, kui ta oli jõudnud kunstilise küpsuseni. Suurem osa tema graafikast on tehtud oforditehnikas. Tema graafiline looming koosneb 133 gravüürist ja mõnest litograafiast. Kunstniku graafikat on püütud temaatiliselt jaotada, kuid see on pildiainese mitmekesisuse tõttu osutunud tulutuks ettevõtmiseks.
Ensor graveeris intuitiivselt, mõnikord lausa kohmakalt ja eelistas väikesi formaate. Ta tegi tihti riskantseid eksperimente, töötades hallide toonide loomiseks happe ja väävliga otse trükiplaadil. Taolist "vääveldamise" protsessi on raske kontrollida, ent edu korral võib saavutada üllatavalt häid tulemusi. "Uisutajates" ("The Skaters") õnnestus tal seda meetodit kasutades luua talvetaeva jaoks imeline grisaille-toon. Jääl lustimise teema ja lumine talvemaastik pärinevad 16. sajandi Flaami maalikunsti traditsioonist, ent lähemal uurimisel võib vaataja taas avastada muigava Ensori, kes jälgib lõbutsevate inimeste kummalist käitumist. Libedal jääl kukkujaid jälgivad esiplaanil mõned karnevalitegelased.
Ensor hakkas oma graafilisi lehti küll kohe eksponeerima, kuid esimene ametlik tunnustus tuli alles 1893. aastal, mil Brüsseli graafikakabinet ostis tema gravüüride sarja. Järgmisel aastal müüs ta 25 lehest koosneva sarja Dresdeni graafikakabinetile ning 1899. aastal omandas Viini Albertina muuseum talt sadakond graafilist lehte. Pärast 1893. aastat valminud gravüürid olid peamiselt Ensori enda joonistuste ja maalide reproduktsioonid. Varasem rahutus ja pinge olid kunstniku loomingust kadunud.
Muusika
1906. aastal kinkisid Albin ja Emma Lambotte kunstnikule harmooniumi. Ensor komponeeris sellel mitmeid muusikapalu, mille ta omakorda kombineeris kuueosaliseks balletiks, mis valmis 1911. aastal (ballett "La Gamme d’Amour").
Nende aastate jooksul esines Ensor kontsertidel ka enda loodud klaveripaladega. Kuna ta ei osanud oma kompositsioone kirja panna, siis mängis ta mälu järgi ning veidi ebatavalisel viisil – väljasirutatud sõrmedega, peamiselt mustadel klahvidel. Teised muusikud (näiteks Michel Brusselmans ja Georges Vriamont) panid tema muusika kirja ja tegid sellele sümfooniaorkestriseade.
"La Gamme d’Amouri" mängisid esimest korda Oostende muusikaakadeemia õpilased 1917. aastal. Esimest terviklikku balletilavastust, mille jaoks Ensor oli kujundanud lava, kostüümid ja dekoori, rahastas François Franck.
Põhja-Atlandi Nõukogu
pisi|NATO liikmesriikide kaitse- ja välisministrite kohtumine NATO peakorteris Brüsselis 2010. aastal. Põhja-Atlandi Nõukogu on NATO "peamine poliitiline otsustamisõigusega organ", mis koosneb organisatsiooni liikmesriikide alalistest esindajatest. Nõukogu rajati Põhja-Atlandi lepingu 9. artikliga ning tegemist on NATO ainsa organiga, mis saab oma volitused otse lepingust.
Volitused ja kohustused
Belgias asuvate saatkondade kaudu on NATO 28 liikmesriigil organisatsiooni juures omad diplomaatilised esindused. Põhja-Atlandi Nõukogu kohtumisi juhatab NATO peasekretär ning kui tarvis on langetada otsuseid, lepitakse tegevustes kokku üksmeelsuse ja ühiskokkuleppe alusel. Nõukogus ei toimu hääletamist või häälteenamusel põhinevat otsuste vastu võtmist. Iga nõukogu laua taga esindatud riik ning iga nõukogule alluv komitee säilitab täieliku suveräänsuse ja vastutuse enda otsuste eest.
Zakliczyn
Zakliczyn on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Zakliczyni valla halduskeskus. Zakliczyn asub Tarnówist ligikaudu 21 km edelas.
Zakliczyn sai linnaõigused 1557. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.
Uuesti on Zakliczyn linn alates 1. jaanuarist 2006.
Vaidava (Alūksne piirkond)
Vaidava on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Mārkalne vallas. Küla asub merepinnast 169 meetri kõrgusel Vaidva jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 204 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee V386.
pisi|tühi|Vaidva jõgi Vaidava külas
Joseph Alexander von Hübner
Joseph Alexander von Hübner (26. november 1811–30. juuli 1892) oli krahv ja diplomaat Austria ning Austria-Ungari keisririigis. Ta oli 1849–1859 Austria suursaadik Prantsusmaal ja 1865–1867 Kirikuriigis.
Elulugu
Joseph Alexander von Hübner, sünninimega Hafenbredl, sündis 1811. aasta 26 novembril Viinis. Noorena õppis ta Viini Ülikoolis. 1833. aastal sai ta töökoha prints Metternichi riigikantseleis (Staatskanzlei). Metternich saatis ta neli aastat hiljem Pariisi atašeeks. 1841. aastal viidi Hübner üle Lissaboni saatkonda, kus ta sai sekretäriks.
Hübneri vangilangemine tegi tast Viiini konservatiivide seas kangelase ning sai sekretärikoha Felix zu Schwarzenbergi valitsuses. Hübner aitas koostada Franz Joseph I trooniletulekut kinnitavaid dokumente. 1849. aastal määrati Hübner Pariisi Louis Napoleoni juurde suursaadikuks. Hübner ei suhtunud Napoleonisse hästi, pidades teda revolutsionääriks, mistõttu proovis ta takistada Prantsusmaa suhteid Sardiiniaga. 1854. aastal ülendati Hübner paruniks.
Hübner lahkus Prantsusmaalt 1859. aastal. Suurt rolli mängis selles otsuses Napoleon III sõnad talle uusaasta pidustustel: "Mul on kahju, et meie suhted teie valitsusega pole nii head, kui on seni olnud." See üllatas paljusid Austria delegaate ning tähendas neile diplomaatilises kontekstis sõda. Samal aastal algaski Prantsusmaa-Sardiinia ja Austria vahel sõda, mis lõppes viimasele kaotusega.
1859. aastal, peale Viini naasmist, oli Hübner lühikest aega korrakaitse minister. Peale seda oli ta kuni 1865. aastani erus, mispeale oli veel kaks aastat suursaadik Kirikuriigis. Peale saadikukohalt lahkumist asus Hübner välismaale reisile, mille kohta ta ka mitu populaarseks saanud raamatut kirjutas.
1879. aastal sai Hübner Austria keiserliku nõukogu eluaegseks liikmeks. Ta esindas sealses ülemkojas konservatiive ja kirikut. 1888. aastal ülendati Hübner krahviks. Oma hilisemas elus oli ta Euroopas oma reisiraamatute tõttu kuulsaks saanud.
Joseph Alexander von Hübner suri 30. juulil 1892 Viinis.
Viktor Svedberg
pisi|Viktor Svedberg 2012. aastal [[Frölunda HC mängimas]] John Viktor Alexander Svedberg (sündinud 24. mail 1991 Göteborgis) on Kasahstani-Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Moskva CSKA.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Rögle BK. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11 Frölunda HC-s.
Hooaja 2018–19 alguses mängis Svedberg Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. 2018. aasta detsembris siirdus ta KHL-i klubisse Nur-Sultani Barõs. 2021. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Moskva CSKA-ga.
Barõsis mängides sai ta Kasahstani kodakondsuse ja osales Kasahstani jäähokikoondisega 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.
Esiliiga 2012
Esiliiga 2012 on Eesti jalgpalli tugevuselt teine liiga Esiliiga 2012. aasta hooaeg.
Hooaja eel
Kuna Meistriliiga 2011 viimase koha meeskond Lasnamäe FC Ajax ei täitnud Esiliiga litsentseerimistingimusi, siis jääb Esiliigasse nende asemele möödunud hooajal Esiliiga üleminekumängud kaotanud Pärnu Linnameeskond. Lasnamäe FC Ajax langes II liiga ida/põhi.
Mängutulemused
Viimati uuendatud peale 1. juuli 2012 mänge.
Ettevõtluskeskkond
Ettevõtluskeskkonnaks on keskkond, kus tegutseb ettevõtja.
Ettevõtluskeskkonda saab defineerida kui kombinatsiooni üldistest majanduslikest, sotsiaalsetest ja poliitilistest teguritest, mis mõjutavad inimeste valmisolekut ja võimekust tegeleda ettevõtlusega ning ettevõtlusele mõeldud abi- ja tugiteenuste kättesaadavusest, mis toetavad ettevõtete asutamisprotsessi.
Ettevõtluskeskkond jaguneb sise- ja väliskeskkonnaks.
Sisekeskkond
Ettevõtte sisekeskkond haarab kõiki tingimusi ja jõude organisatsiooni sees. Ettevõtte sisekeskkonna moodustavad sisemised tegurid, milleks on töötingimused, firma juhtimisstiil, ressursid, organisatsioonikultuur, sündmused jms, mis mängivad rolli töötajate käitumises, ettevõtte tegevuses ning otsuste langetamisel.
Väliskeskkond
Ettevõtte väliskeskkond koosneb mikro- ja makrokeskkonnast.
Mikrokeskkond
Mikrokeskkonnaks on keskkond, milles ettevõte toimib. Mikrokeskkonna moodustavad üksikisikud, grupid ja ettevõtted, kellega ettevõte teeb koostööd. Samuti on mikrokeskkond makrokeskkonna üks osa, mille moodustavad tarbijad, varustavad ettevõtted ning konkureerivad firmad. Mikrokeskkonna moodustavad tegureid saab jaotada viieks: konkurendid, kliendid, tarnijad, regulaatorid ja strateegilised liitlased.
Makrokeskkond
Makrokeskkonda organisatsioonid reeglina ise mõjutada ei saa, erinevalt mikrokeskkonnast. Makrokeskkonna alla kuuluvad viis keskkonda poliitiline, majanduslik, sotsiaalne, tehnoloogiline ja ökoloogiline.
Kuradisadul
pisi|Kuradisadul Kuradisadul (ka Nurmiku tee hiidrahn) on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Tallinnas Pirita linnaosas. Rahn asub Kose asumis Nurmiku tee ääres, osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil.
Ettevõtluskeskkond
Poliitiline keskkond
Poliitiline keskkond on keskkond, kus poliitika mõjutab ettevõtlustegevust. Seda saab käsitleda kui ka õigusaktide ja käitumisnormide kogumit, mis reguleerib juhtimist, arengut, poliitiliste asutuste süsteemi ja ettevõtete tegevust. Riik ise saab läbi maksupoliitika, seadusandluse ja asutuste mõjutada ettevõtete tegevust. Poliitilise keskkonna eesmärke saab jagada järgnevalt:
Majanduslik keskkond
Ühiskondliku elu organiseerimise ja korraldamise süsteem, mis tagab inimestele vajalike kaupade ja teenuste tootmise jaotamise, vahetamise ja tarbimise. Majanduskeskkonnas on suurimateks mõjutajateks riigi valitsuspoliitika ning rahvusvahelised majanduslikud muudatused. Majanduse areng, inflatsioonimäärad, valuutakursid ja intressimäärad mõjutavad suurel määral ettevõtete tegevusi. Näiteks kui intresside määrad on madalad, ettevõte investeerib ja seeläbi kasvab ning areneb. Samuti mõjutavad erinevad valuutakursid riigis kaupade hindu.
Õpistiil
Õpistiili tähendusväli on küllalt lai, mistõttu on olnud keeruline seda üheselt defineerida. Üks õpistiilide etalondefinitsioone on "iseloomulikud kognitiivsed, efektiivsed ja psühhosotsiaalsed käitumised, mis funktsioneerivad suhteliselt stabiilsete indikaatoritena õppijate taju, interaktsiooni ja reaktsiooni kohta õpikeskkonna suhtes".
Ettevõtluskeskkond
Sotsiaalne keskkond
Kirjeldab erinevate ühenduste või inimgruppide käitumisnorme, vaateid, väärtusi ja tavasid. Sotsiaalset keskkonda iseloomustavad mitmed demograafilised kui käitumuslikud näitajad, nagu elanike arvu muutus, tarbijate käitumiste, hoiakute ja elustiili muutus, tööhõive struktuur ning hariduslik koosseis. Teada saamaks, kuidas inimeste suhtumised või eelistused mingisugusel ajaperioodil on muutunud, viiakse läbi sotsioloogilisi uuringuid.
Kuradisadul
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,3 m, laius 5,9 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 28,4 m.
Ettevõtluskeskkond
Tehnoloogiline keskkond
Nagu nimigi ütleb, seondub see tehnoloogiatasemega. Antud keskkonda iseloomustavad erinevad tehnoloogilised lahendused, mis muudavad tootmise automatiseerituks ning vähendab samuti ettevõtte tootmiskulusid. Tehnoloogianihked mõjutavad suurel määral firma kulusid ning toote kvaliteeti, tuues omakorda kaasa innovatsiooni. Mehhaniseeritud tootmine aitab kiirendada tootmisprotsesse ning lühikese aja jooksul saab toota kordades rohkem valmistooteid kui käsitsi valmistades. Oluline on ka, et tehnoloogia areneb pidevalt, mis toob kaasa toodete kvaliteedi paranemise ja efektiivsuse suurenemise. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng on muutnud info kiiresti kättesaadavaks, olenemata asukohast, mis omakorda mõjutab igat inimest ning ettevõtet.
Õpistiil
Taust ja mõisted
Õpistiile on eristatud erinevatel alustel suurel hulgal, samas pole ükski neist universaalsena aktsepteeritud ning kriitikud toovad välja nende kontseptuaalse raamistiku puudulikkuse nii teooriate endi kui nende mõõtmise/määramise juures. Samas on õppimise efektiivsuse suurendamine aina kasvava õppijate arvu ning konkurentsi tõttu oluline teema ning sellest tulenevalt õpistiilid ja nendega seonduv lootustandev ja arenev uurimissuund.
Kuradisadul
Rahn on sadulakujuline (sellest ka rahnu nimi) järskude külgede ja lameda, keskelt nõgusa laega tugevasti murenenud, arvukate kinnislõhedega. Suur osa lõhedest, eriti rahnu lõunaküljel, kulgevad üksteisega rööpselt. Rahnu idakülg on osaliselt lamedam ning võimaldab kergesti pääseda kivi otsa.
Õpistiil
Taust ja mõisted
Voldemar Tomusk eristab oma raamatus "Õpistiilid" kolme erinevat terminit ― stiil, strateegia ja taktika: "Mõisteid rangelt eristades kasutatakse mõistet stiil isiksuse tasemel infotöötlust iseloomustava tunnuse tähenduses, strateegia väljendab õpilase lähenemise ühtsust erinevais õpiolukordades ning taktika kirjeldab spetsiifilistes õpiolukordades ilmnevat õpilase spetsiifilist jälgitavat tegevust. Stiili vaadeldakse indiviidi püsiva omadusena, strateegia on konkreetsest ülesandest tulenev. Strateegia on ajas muutuv ja õpitav, stiil vastupidi aga vaadeldav staatilise, indiviidi sisseehitatud omadusena". [[Fail:Four Types of Learning Styles.jpg|pisi|Fleming-Millsi õpistiilide mudel: visuaalne, auditiivne ja kinesteetiline. Hiljem lisandus mudelisse ka lugemise/kirjutamise stiil.]] Vaatamata sarnasele kasvukeskkonnale, "on arvestatavad individuaalsed erinevused samal tasemel algajate vahel". On võimalik, et nende põhjal saab teha üldisemaid järeldusi ja jaotusi. Sellegipoolest pole seniajani jõutud üldtunnustatud ja tõenduspõhiselt vettpidavate teooriateni.
Ettevõtluskeskkond
Ökoloogiline keskkond
Kirjeldab looduslikku keskkonda meie ümber. Suuresti mõjutab ökoloogilist keskkonda inimesed kui ettevõtted ise. Selle alla kuuluvad keskkonna õigus, ilmastik, looduskeskkonna kaitse, jäätmekäitlus, toodetel kasutatavad pakendid jne.
Õpistiil
Õpistiilid muusikaõppes
Instrumendi algõppes on uurinud laste oskuste arengut Melbourne'i ülikooli pedagoog ja muusikapsühholoogia professor Gary E. McPherson ning leidnud, et lapsed kasutavad erisuguseid strateegiaid pillimängu õppimiseks, ent kõige edukamateks neist osutusid kõrvast-kätte ja silmast-kõrva-ja-sealt-kätte koordinatsiooni oskused. Seejuures omandasid õpilased need meetodid pigem varjatult kui õpetaja otsesel juhendamisel. Louisiana ülikooli klaveriosakonna professor Susanna Garcia on vaadelnud Fleming-Millsi õpistiilide jaotust (visuaalne, auditiivne ja kinesteetiline) just klaveriõppe vaatepunktist, kuid tema artiklis pole kirjeldatud tema täpsemat uurimiskäiku ega lisatud tõendusmaterjali. Kala ja Ross märkasid 2020. aastal oma uurimuses algajate klaveriõpilaste iseeneslikku soodumust toetuda muusikateose õppimisel ja esitamisel rohkem kas noodile või oma mälule. Sellised õpimustrid väljendusid kontiinumina, kus õpilased kaldusid suuremal või väiksemal määral ühele või teisele poole.
Välislingid
__SISUKORDEES__
Kuradisadul
Kivi paikneb klindiastangul, kus aluspõhjaks on kambriumi liivakivid. Need on paksult kaetud kvarternaarsete liivadega.
Rahn on alates 1992. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Intel Turbo Boost
Intel Turbo Boost on Inteli poolt välja töötatud tehnoloogia, mis võimaldab protsessoril ajutiselt tõsta oma taktsagedust jõudluse suurendamiseks, lastes endiselt protsessoril töötada tavaolekus baastaktsagedusel. See võimaldab saavutada madalamat energiatarvet, mis tuleb kasuks protsessori jahutamisel ja sülearvutites aku kasutusaja pikendamisel. Kui vajatakse rohkem jõudlust, suurendab Intel Turbo Boost Technology dünaamiliselt protsessori taktsageduse kuni Max Turbo Frequency-ni, tagades protsessorile turvalise temperatuuri ja energiatarbe. See võimaldab suurendada jõudlust programmides mis kasutavad nii ühte kui mitut tuuma. Max Turbo Frequency on taktsagedus, mida protsessor üritab saavutada koormatud olekus. See, kas antud taktsagedus saavutatakse oleneb protsessori koormusest ja protsessori jahutusvõimekusest. Intel Turbo Boost on seda võimaldavatel protsessoritel vaikimisi sisse lülitatud. Kasutaja saab Intel Turbo Boost’i välja lülitada BIOS-i seadetest. Intel Turbo Boost töötab automaatselt ja kasutajapoolne seadistamine pole võimalik.
Seda, kas protsessor toetab Intel Turbo Boost 'i saab järgi vaadata Inteli tooteinfo andmebaasist.
Intel Turbo Boost Technology 1.0
Intel Turbo Boost 1.0 võeti kasutusele 2008. aastal Inteli mikroarhitektuuril Nehalem. Intel Turbo Boost 1.0 'i praktilise taktsageduse ülempiiri määrab voolutarve, võimsus, temperatuur ja aktiivsete tuumade arv. Intel Turbo Boost 'i jaoks on aktiivsed tuumad olekus "C0" või "C1". Mitteaktiivsed tuumad on olekus "C3" või "C6". Üldistatult võib öelda, et mida rohkem on aktiivseid tuumasid, seda madalam on taktsageduse ülempiir.
"C0" olekus tuumad täidavad käsklusi, "C1" olekus tuumad ei täida käsklusi, "C3" olekus lülitatakse tuumade PLL-id välja ja tühjendatakse puhvrid, "C6" olekus lülitatakse tuumade PLL-id välja, tühjendatakse puhvrid ja salvestatakse tuuma olek Last Level Cache puhvrisse.
Maximum Intel Turbo Frequency leidmine Intel Xeon E5-2667 v2 puhul
Intel Xeon E5-2667 v2 protsessoril on 8 tuuma, algne taktsagedus on 3,3 GHz ja antud protsessor kasutab Intel Turbo Boost Technology 2.0-i. Saadaolevad taktsageduse tõstmise astmed on 3/3/3/3/4/5/6/7. Numbrid kaldkriipsude vahel on astmed, mis vastavad protsessori tuumade kasutamise arvule langevas järjestuses. Antud protsessori puhul on iga aste 100 MHz. Maximum Intel Turbo Frequency leitakse järgnevalt:
Intel Turbo Boost Technology 2.0
Intel Turbo Boost Technology 2.0 on kasutusel Intel Core i5, i7, i9 ja Intel Xeon protsessorites alates 2. generatsioonist Sandy Bridge mikroarhitektuuril, mis tuli välja 2011. aastal. Uue versiooni suurim erinevus eelmisest on see, et taktsageduse tõstmisel arvestatakse hetkelise tarbitava võimsuse asemel kiibi temperatuuriga. Näiteks kui protsessor koos oma jahutussüsteemiga on maha jahtunud sel ajal kui süsteemi koormus on madal, siis sellises olekus protsessorile suure koormuse rakendamisel saab protsessor kuni 25 sekundit töötada hinnangulisest TDP väärtusest suurema võimsusega kuni protsessor koos jahutussüsteemiga üles soojeneb. Seejärel vähendatakse võimsust, kasutades uuesti algset TDP väärtust, et vältida ülekuumenemist.
Samuti kasutatakse 133,33 MHz taktsageduse tõstmise astete asemel 100 MHz astmeid.
Võimsust hallates võetakse arvesse kiibi temperatuuri, selle tõusmise kiirust ja teisi eelpool nimetatud tegureid, mille põhjal leitakse turvaline taktsageduse ja suurendatud võimsusega oleku ajaline pikkus.
Intel Turbo Boost Technology 2.0 on aja jooksul säilitanud oma algse eesmärgi. Siiski on olnud muutusi ja parandusi võimsuse, pinge, voolu, temperatuuri ja taktsageduse efektiivsemaks ja täpsemaks reguleerimiseks.
Intel Turbo Boost Max Technology 3.0
Intel Turbo Boost Max Technology 3.0-i kasutati esimest korda Broadwell E mikroarhitektuuriga protsessoritel 2016. aastal.
Algselt plaanis Intel antud tehnoloogiat toetada vaid Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemil, mis osutus valeks infoks ning mõne aja pärast oli antud tehnoloogiat võimalik ka Linuxi operatsioonisüsteemil kasutada.
Protsessorite tootmisprotsessi tõttu ei ole kõik tuumad võrdse võimekusega, Intel Turbo Boost Max Technology 3.0 valib kuni kaks võimekamat tuuma ja kiirendab vaid nende tuumade või tuuma taktsagedust. Seda tehakse vaid siis kui protsessori energiatarve, voolutarve ja temperatuur on madalam ettemääratud piiridest. Selline lähenemine võimaldab saavutada paremat jõudlust rakendustes mis kasutavad peamiselt ühte kõrgema taktsagedusega tuuma mitme tuuma kasutamise asemel, näiteks paljud mängud.
Intel Turbo Boost Max Technology 3.0 ei asenda Intel Turbo Boost Technology 2.0-i ega mõjuta otseselt selle tööd.
Cascade Lake X mikroarhitektuuriga tekkis võimekus rakendada antud tehnoloogiat kuni neljale tuumale, aga lisandunud kahe tuuma taktsagedus on 100 MHz võrra madalam esimestest tuumadest.
Intel Thermal Velocity Boost (TVB)
Intel Thermal Velocity Boost (TVB) tõstab ühe (Single-Core TVB) või mitme (All-Core TVB) tuuma taktsagedust lisaks teiste taktsageduse tõstmise tehnoloogiatele kui protsessori temperatuur on alla ettemääratud piiri ja taktsagedus pole juba eelnevalt tõstetud piirmäärani. 11. generatsiooni Intel Core lauaarvuti protsessorite puhul on ettemääratud temperatuuri piir on 70 °C (sülearvutite puhul 65 °C) ja taktsagedust tõstetakse nende protsessorite puhul 100 MHz.
TVB on kasulik programmides, mis tekitavad ajaliselt lühikesi protsessori koormuse tõususid. TVB annab vastukaaluks lühikesele koormuse tõusule lühiajalise taktsageduse tõusu. TVB võeti kasutusele 2018. aastal.
Single-Core TVB kiirendab kõige kiirema protsessori tuuma taktsagedust lisaks teistele rakendunud taktsageduse tõstmise tehnoloogiatele, näiteks Intel Turbo Boost Max Technology 3.0-le.
Intel Adaptive Boost Technology
Intel Adaptive Boost Technology kiirendab soodsate tingimuste korral kõikide tuumade taktsagedust kui protsessori temperatuur ei ületa 100 °C ja voolutarve ei ületa ettemääratud piiri (ICCMax). Erinevalt TVB-st töötab Intel Adaptive Boost Technology ka temperatuuridel üle 70 °C. Intel Adaptive Boost Technology poolt tekitatud taktsageduse tõusu määrab protsessori koormuse liik ja intensiivsus, jahutusvõimekus ja protsessori enda võimekus.
Vaata ka
SpeedStep
Intel
Ülekiirendamine
Protsessor