cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tholu bommalata
Pillid
Laulustiil ja etenduse laulukonventsioonid olid sarnased nagu draamažanris satyabhamakalapam. Näitleja laulab ainult trummi ja näputaldrikute saatel, tõstes käe kõrva juurde, otsekui kuulatades. Näitlejate laulu saadab üks või kaks lauljat.
Nukkude valmistamine
Nukke valmistatakse antiloobi-, tähnikhirve- ja kitsenahast. Antiloobinahast tehti jumalate ja eeposekangelaste nukke. Hirvenahast, mis on tugev ja vastupidav, tehti sõdalaste (Bhīma) ja kümnepealise deemonikuninga (Rāvana) nukke. Ülejäänud nukke tehti kitsenahast, mida oli kohapeal palju saada.
Enamikku nukke tehakse ühest nahast, mõne jaoks on tarvis mitut nahka. Rāvana jaoks on tarvis mitut nahka – ühte keha jaoks, ühte jalgade jaoks ja kahte kümne käe jaoks.
Nukkudel on kombineeritud külg- ja eesvaade. Nad on kaunistatud lillemustritega.
Nukud on suured, umbes 1,5 kuni 1,8 m kõrgused. Neil on liigesed, õlgadel, küünarnukkidel ja põlvedel, mõnikord ka puusadel, kaelal ja pahkluudel. Nad on heledat värvi. Traditsiooniliselt kasutatakse värvimiseks taimevärve, tänapäeval aga ka tehisvärve. Vajalikesse kohtadesse tehakse mulgud. Viimasena maalitakse silmad. Nuku külge kinnitatakse peenike bambuskepp, et see seisaks püstiasendis.
Anantapuri ringkonnas on nukkude valmistamise õppekeskus.
Kooli tänav (Tartu)
pisi|Miina Härma Gümnaasiumi spordiväljak Kooli tänavalt. Kooli tänav (kuni 1934. aastani Näituse tänav) on tänav Tartus.
See algab Jaan Tõnissoni tänavalt, kulgeb loodesse ja lõpeb Näituse tänaval. Tänav on umbes 320 meetrit pikk. Tänaval on kõrvalharu, mis kulgeb ümber Miina Härma Gümnaasiumi ja selle spordiväljaku.
Kooli tänava ääres paiknevad Miina Härma Gümnaasium (aadress Tõnissoni 3) ja Mart Saare monument.
Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 14. veebruarist 1934.
Artur Kuus
Artur Kuus (kunstnikunimega Artur Tuur Kuus; sündinud 17. augustil 1970) on eesti kunstnik ja karikaturist.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli füüsikaosakonna 1996. aastal ning saanud füüsika- ja biomeditsiinitehikahariduse. Õppis iseseisvalt meedia- ja reklaamidisaini. Aastail 2006–2009 õppis ta Konrad Mägi ateljee stuudios Heldur Viirese käe all maalimist.
Monterrey
Monterrey on linn Mehhikos, Nuevo Leóni osariigi pealinn.
Artur Kuus
On Tartu Kõrgema Kunstikooli fotomanipulatsioonide õppejõud.
Küllstedt
Küllstedt on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Artur Kuus
Joonistab karikatuure ajalehele Tartu Postimees. On kujundanud ka raamatuid.
Koidu tänav (Kunda)
Koidu tänav on tänav Kunda linnas, see paikneb linna kesk- ja lääneosas.
Tänav on 2152 meetrit pikk, alguses laiusega ligi 21 meetrit ja lõpuosas umbes 8 meetrit.
Liège'i vabariik
Liège'i vabariik (prantsuse République liégeoise) oli lühiealine riik Liège'i linna ümber tänapäeva Belgias. Vabariik loodi augustis 1789 pärast Liège'i revolutsiooni, mis viis varasema territooriumit kontrollinud kirikuriigi, Liège'i piiskopkonna hävitamiseni. See eksisteeris koos isegi palju lühiealisema revolutsioonilise riigiga, Belgia Ühendriikidega, mis loodi põhjas 1789. aasta Brabanti revolutsiooniga. Aastaks 1791 võideti vabariigi vägesid Preisimaa ja Austria vägede poolt ning vürstlik piiskop taastati.
Koidu tänav (Kunda)
Koidu tänav saab alguse Rakvere maantee ringristmikult ning suundub loode poole, ristudes Võidu, Kalevi, Kalda, Aia, Eha, Videviku, Loode ja Mäe tänavaga. Tänav lõpeb linna lääneosas tupikuga. Tänav on suures osas ehitatud puiesteena, rajatud on kõnniteed.
Liège'i vabariik
Revolutsioon
18. augustil 1789 saabusid Jean-Nicolas Bassenge ja teised demokraadid Liège'i raekotta. Nad nõudsid ametis olevate raehärrade vallandamist kahe populaarse bürgermeistri Jacques-Joseph Fabry ja Jean-Remy de Chestret' kasuks. Sainte-Walburge kindlus langes mässajate kätte. Vürstlik piiskop César-Constantin-François de Hoensbroeck toodi tagasi tema suveresidentsist Seraingis, et ta ratifitseeriks uute ametnike nimetamise ja kaotaks ebapopulaarse Règlement de 1684. Mõned päevad hiljem põgenes vürstlik piiskop Trieri tänapäeva Saksamaal. Saksa-Rooma riik mõistis Liège'i revolutsiooni hukka ja nõudis Ancien Régime taastamist vürstlikus piiskopkonnas.
Koidu tänav (Kunda)
Hoonestus
Tänava ülejäänud osas paiknevad põhiliselt ühepereelamud, lõpuosas ka korterelamud.
Liège'i vabariik
Revolutsioon
Radikaalsed meeleolud Liège'is viisid vabariigi väljakuulutamiseni, kaks aastat enne Prantsusmaad.
August Krogh
Schack August Steenberg Krogh (15. november 1874 – 13. september 1949) oli taani füsioloog, Nobeli auhinna laureaat.
Ta oli aastatel 1916–1945 Kopenhaageni ülikooli loomafüsioloogia professor.
Aastal 1920 sai ta oma töö eest kapillaaride uurimisel Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Suur Kaksjärv
Suur Kaksjärv (ka Kaksjärv) on järv Harjumaal Kose vallas Paunküla maastikukaitsealal. Järve pindala on 2,4 ha.
Suure Kaksjärve lähedal asub Väike Kaksjärv.
Kościerzyna
Kościerzyna (saksa Berent, kašuubi Kòscérzna) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas, Kościerzyna maakonna halduskeskus. Kościerzyna asub Gdański kesklinnast umbes 52 km lääneedelas.
Takehiro Tomiyasu
Takehiro Tomiyasu (jaapani keeles 冨安 健洋 Tomiyasu Takehiro; sündinud 5. novembril 1998) on Jaapani jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või paremkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Arsenal.
Kościerzyna
Asulat on esmamainitud 1284. aastal. Kościerzyna sai linnaõigused 1398. aastal. Poola Kuningriigi koosseisus oli Kościerzyna alates 1466. aastast. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Tagasi Poolale läks linn 1920. aastal.
Takehiro Tomiyasu
Arsenali siirdus ta 2021. aasta augustist Itaalia kõrgliiga klubist Bologna.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta alates 2018. aastast mänginud 21 mängu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2019. aasta Aasia meistrivõistluste kaheksandikfinaalis Saudi Araabia vastu. Ta kuulus samal aastal Jaapani koondisse ka Copa Américal. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Jaapani olümpiameeskonna koosseisus.
Pichilemu
Linnas on 12 392 elanikku.
Inimesi ründavad lülijalgsed
pisi|[[Vapsiku astel mürgiga]] Inimesi hammustavad ja nõelavad mitmed artropoodid ehk lülijalgsed kas toitumise või kaitse eesmärgil.
Hammustaja sülg sisaldab antikoagulante (hüübimisvastaseid aineid) ja ensüüme (toitaine lõhustajaid), mis põhjustavad nahaärritust ja tekitavad allergilisi reaktsioone. Putuka mürk võidakse edastada astlaga, mis võib olla sageli ümber kujunenud suised. Putuka ja ämbliku mürk võib tekitada vigastusi, halvemal juhul põhjustada surma. Lülijalgsed on üks olulisemaid inimeste haigustega ja parasiitidega nakatajaid, kes nakatavad reeglina hammustustega, harvem pistega või muude kontaktide kaudu.
Eesti looduses kohtab eelkõige sääselisi, parmlasi ja kihulasi. Inimesi võivad rünnata aga ka mesilased ja herilased. Hammustada võivad ka kärbselised (nagu põdrakärbes) ja sipelgad. Lisaks võib kodudest leida parasiitseid putukaid nagu kirbulised ja täilised. Ämblikulaadsete sekka kuuluvad aga lestalised, mille alt leiab nii puugid kui ka näiteks süüdiklestad. Väljaspool Eestit võib kohata ka skorpionilisi ja mürgiseid ämblikke.
Mõned inimesi ründavad lülijalgsed (nagu nt puugid) liigitatakse ka mikrokiskjateks.
Põhilised ründajad, aktiivsuspiirkonnad ja perioodid Eestis
Kahetiivalised (näiteks sääsed) on põhiline rühm putukaid, kes inimesi hammustavad, samas kui kiletiivalised (näiteks herilased) on peamised nõelajad. Ämblikulaadsetest hammustavad valdavalt ämblikud ja lestad (k.a puuk). Eestis ründavad inimest valdavalt sääsed, parmud, kihulased, puugid, kärbsed, herilased ja mesilased. Artropoodid aktiveeruvad erinevatel aegadel, aga peamine ründamise oht on soojemal perioodil kevadest sügiseni, nii hakkab puuk tegutsema juba siis, kui ööpäeva keskmine temperatuur on mõni kraad üle nulli, herilased satuvad inimestega kontakti pigem suve lõpul viljade valmimise ajal. Samuti on neil erinevad tegutsemispiirkonnad, puugid eelistavad vähemalt põlvekõrgust taimestikku, sääsed ei talu oma füsioloogia tõttu liiga kuiva ja kuuma keskkonda ning eelistavad varjulisemaid, samas sooje tingimusi, parmud on aktiivsemad pigem aasadel, kihulased veekogude läheduses, pistekärbseid võib eriti palju leiduda loomalautade juures ja meemesilased on agressiivsemad tarude läheduses.
Liikide arvukus kindlal hooajal sõltub eelnevatest aastaaegadest ning neil valitsenud tingimustest, nii võib soodsate sigimistingimuste korral ühel suvel olla rohkem herilasi, teisel vähem. Siinjuures tasub tähele panna, et mitte kõik sääsed ei ründa inimest ja ka herilastest on inimestel peamiselt probleeme vapsikutega, sama kehtib teiste artropoodide kohta, samuti on ründamise eesmärgid erinevad: sääsk ründab toitumise eesmärgil, herilane ja mesilane enda või pesa kaitsmiseks. Rünnakuid ennetada ja tõrjuda aitab nende isendite eelistatud elukohtade vältimine ja pikkade käistega rõivaste kandmine.
Sobivad tingimused
pisi|Toituv hallasääsk pisi|Naha all liikuv hallasääse iminokk Sääsed sigivad ennekõike lompides ja ka veenõudes ning peamiselt võib neid kohata niisketes, varjulistes metsaservades tuulevaiksel perioodil. Esimesed pistesääsklaste vastsed hakkavad arenema nelja soojakraadi juures ja ilma soojenedes kiireneb ka vastsete valmimine. Sääserohke suve tagab see, kui vastsete valmimiseks on eelnevalt piisavalt soe kevad, sellele järgneb jahedam ja vihmasem periood ning seejärel taas soe, mil valmikud veest välja tulevad. Vihmaste ilmade jätkumine loob soodsad tingimused sääskede arvukuse püsimiseks, kuivad ja tuulised ilmad mitte, kõige aktiivsemad on sääsed kevadest sügiseni, mil ööpäevaringe keskmine temperatuur ei lange alla 8-9 kraadi. Kevadiste sääskede tippaeg saabub tavaliselt jaanipäevaks, hiljem tavaliselt arvukus väheneb, kuigi soodsade tingimuste korral võib neid ka sügisel arvukalt esineda. Niiskuse eelistamise tõttu kohtab sääski Eestis ennekõike maapiirkonnis ja vähem linnas, kus on kuivemad tingimused, kuid oletatakse, et linnastumise jätkudes hakkavad ka sääsed kohanema ja rohkem linna sattuma. Kuivust pelgavad sääsed oma füsioloogia tõttu – nende keha kuivab ära. Sääskede lennuvõimekus ja käitumine erineb liigiti, kuid paljud sääsed väldivad piirkondi, milles valitsev tuul läheneb nende enda lennukiirusele 0,4–1,6 m/s.
Inimese ründamine
Sääseliike on Eestis sadu, kuid inimest ründab paarkümmend pistesääseliiki, näiteks laulusääsk ja hallasääsk, kõige arvukamalt leidub metsasääski ning ründajad on emassääsed, samas kui isassääsed piirduvad taimemahladega. Emassääsk vajab inimese verest valke, mille abil sigimiseks mune toota. Inimese leiab sääsk üles tema väljahingatava õhu ja lõhna järgi. Sääse kohalolu on kuulda iseloomuliku piniseva hääle järgi, mida ta tiibadega tekitab. Verd imeb sääsk tupest ja neljast pisteharjasest moodustunud iminokaga, mille surub surub kiiresti vibreerides nahka ning lihaspumpadega alarõhku tekitades imeb vere oma seedesüsteemi.
Ohud ja reaktsioonid
Eestis piirdub sääserünnak tavaliselt nahaärrituse ja kihelusega, kuid mujal levitavad sääsed ohtlikke haigusi ja parasiite (näiteks Zika, Chikungunya, Denge, malaaria) ning soodsate tingimuste korral, näiteks kliimasoojenemisega, globaliseerumise ja turismiga võivad need ka Eestisse jõuda. Oletatakse, et sääskede tõttu on läbi ajaloo surnud ligikaudu 50% inimesi. Malaariat levitasid sääsed Eestis kuni 1950. aastateni. Tänapäeval võib sääsehammustusest nakatuda näiteks jänesekatku ehk tulareemiasse – 1996. aastal nakatus Prangli saarel sellesse 23 inimest (nakkust võivad peale sääskede levitada ka puugid, parmud, kihulased, närilised). Samuti võib haiguse Eestisse tuua reisil käinud inimene, mille siis kohalikud sääsed võivad teistele inimestele edasi kanda. Nahaärritus ehk kuplad tekivad nahka jäänud pisteaparaadi osade tõttu.
Sobivad tingimused
pisi|vasakul|Kibun pisi|Emane sõgelane pisi|Veiseparm Parmud on aktiivsed valdavalt päevasel ajal maist septembrini, enim esineb neid juunist juulini ning on eriti aktiivsed kuumade ilmade korral. Kevadel hakkavad lendama tabanused, neile järgnevad kibunad, suve teises pooles alustavad liikumist sõgelased. Sõgelased (pimelased, pimekärbsed) võivad ka õhtuhämaras rünnata. Parmud on suure lennuulatusega ning taluvad hästi erinevaid suviseid tingimusi, seetõttu võib neid pea kõikjal kohata, rohkem esineb neid siiski maapiirkonnis ja veekogude läheduses ning niisketes paikades.
Inimese ründamine
Parmlasi on Eestis üle 30 liigi, kellest kõige suuremad liigid, näiteks veiseparm, inimesi ei ründa. Sarnaselt sääskedega toituvad isasparmud taimemahladest ja (viljastatud) emasloomad verest.
Erinevalt näiteks sääsest on parmuhammustus valulik, kuna parm ei ime verd iminokaga, vaid hammustab suistega, kääride põhimõttel. Saaki märkab parm liikumise, lõhna ja süsihappegaasi järgi, liikumatut inimest on parmul raskem märgata.
Ohud ja reaktsioonid
Kuna parmude sülg on ka mürgine, võib suurema parve rünnak ohvrit kurnata, lisaks kannavad parmud haigusi, sest võivad ka korjustel toituda.
Sobivad tingimused
pisi|Kaks võsapuuki kõrrel Saksamaal pisi|Laanepuuk Puugid muutuvad aktiivseks kevadel, kui ööpäeva keskmine temperatuur tõuseb paari soojakraadini ning jätkavad tegutsemist sügiseni, ehk aprillist oktoobrini. Peamiselt leiab neid niiskematest tingimustest, loomaradade lähedalt kõrge rohuga metsast ja rohumaadelt, madalas murus on nende esinemise tõenäosus väiksem, samuti leidub neid vähem rabades ja soodes ning kuivades nõmmemetsades. Eestis kannavad haigusi võsapuuk ja laanepuuk. Võsapuuk on levinud kogu Eestis, ta eelistab niiskeid ja varjulisi kohti, tiheda alusmetsaga hõredaid sega- ja lehtmetsi, metsaservi ja puisniite ning on aktiivne peamiselt kevade lõpul ja sügise hakul. Laanepuuk on paikneb peamiselt Ida- ja Lõuna-Eesti põlistes, rikkaliku alustaimestikuga okas- ja segametsades. Kui võsapuuk eelistab vähemalt 5 soojakraadi, siis laanepuugile piisab ka ühest soojakraadist, kuid erinevalt võsapuugist on tal vaid üks suurem aktiivsusperiood, mis jääb mai algusse. Lisaks on ilmnenud, et Eestis leidub mõlema puugiliigi ristandeid ehk hübriide, mis võib suurendada puukide ning nendega kaasnevate haiguste levikut. Võrreldes muu Euroopaga on Eestis puuke vähe, lehtmetsa 100 ruutmeetri kohta paar isendit, samas kui Kesk-Euroopa sarnastes tingimustes on neid sadu.
Inimese ründamine
Saagi ründamiseks ronib puuk maapinnast 10–70 sentimeetri kõrgusele, täiskasvanud emased ka ligi meetri kõrgusele. Saaki tajub puuk esikäppade tipus asetsevate tundeorganitega, millega tunneb õhus vibratsiooni, süsihappegaasi ja soojust. Oletatakse, et puuk valib saagi lõhna järgi ning eelistab üht inimest teisele, mistõttu ühes kohas käinud inimestest ühel võib olla mitu puuki, teisel mitte ühtegi. Puugil on kolm arenguetappi (vastne, nümf ja täiskasvanu), vastse staadiumis puuk otsib kehale sattudes eelistatult õrna nahaga koha, näiteks kaenlaaluse. Vastne ja nümf võib kehale jääda ligi nädalaks, täiskasvanu võib jääda peremeeslooma külge kuni paariks nädalaks. Verd imevad reeglina vaid emased puugid. Sageli puukide rünnatavatel tekivad kaitseomadused, mis muudavad nad hammustuste suhtes vastupidavamaks ning ühtlasi puugi jaoks vastumeelsemaks.
Ohud ja reaktsioonid
Hammustuskohale tekib lööve. Puuk võib nakatada inimest mitme haigusega, näiteks borrelioosi või entsefaliidiga, mõnikord ei pruugi inimene hammustust märgata ning sümptomid ilmnevad mitu kuud pärast nakatumist. Nakatumine võib toimuda ka hammustuseta, näiteks pastöriseerimata piima kaudu. Haigusi levitavad puugid ennekõike Lääne-Eestis ja saartel. Borrelioosi nakatumiseks kulub paar päeva, seega seda aitab vältida keha kontrollimine pärast looduses liikumist, entsefaliiti nakatumine toimub kohe pärast kontakti ning selle tagajärgi aitab vältida vaktsineerimine.
Sobivad tingimused
pisi|Inimest (vasemal) ründav kihulaste parv Kanadas pisi|Inimest hammustav kihulane Kihulasi on Eestis üsna vähe uuritud. Eestis on ligi 20 liiki kihulasi – 5 liiki rohkem kui 1960. aastatel. Arvukuse tõus võib olla seotud varem märkamata jäänud liikidega või ka kliimaolude muutusega. Kihulased on teistest sääselistest väiksemad, 3–6 mm pikkused, neil on lühemad jalad kui pistesääskedel. Munad munetakse vee alla ja vastsed arenevad vooluvetes, kus nad moodustavad kolooniaid. Sarnaselt teiste sääselistega eelitavad ka kihulased niiskemaid, varjulisemaid ja tuulevaiksemaid tingimusi (tuulekiirus 0,2–0,3 m/s hakkab lendamist märkimisväärselt takistama), kuid erinevalt pistesääskedest kihulased valdavalt siseruumidesse ei tiku. Aktiivsusperiood on aprillist septembrini. Lendamine ja ründamine on võimalikud suhtelises õhuniiskuses 20–100% ja kerge vihm ei takista rünnakuid, kuid tugev sadu küll. Vereimemise aktiivsus langeb põhjast lõuna suunas, allika-, mäe- ja metsaojades, kus on vastsetele parimad arenemistingimused, ei teki veresööjaid nii palju kui suurtes jõgedes või väikestes saastunud jõgedes, kus on vastsete toitumiseks ja arenguks ebasoodsamad tingimused. Veresöömise aktiivsus langeb mere ja suurte järvede lähedal ning suureneb mandril. Vereimemise aktiivsus võib ühes piirkonnas kõikuda aastati erineda ja rünnakute intensiivsus pole seotud vastkoorunute arvukuse muutustega.
Inimese ründamine
pisi|vasakul|Sada korda suurendatud kihulase [[Simulium yahense pea, kelle tundlast väljub parasiit Onchocerca volvulus, kes põhjustab jõepimedust]] Erinevalt pistesääskedest pole kihulase lend inimkõrvale kuuldav. Kihulaste sülg on mürgise toimega, mitmete liikide emased on vereimejad, kuid on ka kihulaseliike, kelle emased toituvad vaid taimenektarist. Verest toituvatel emastel on naha läbipistmiseks lühike nokk saagivate ülalõugade ja rebivate alalõugadega. Ründamisaktiivsus jääb õhutemperatuuri vahemikku 7–27 kraadi. Samad liigid, kes ründavad muid loomi, ründavad ka inimesi.
Ohud ja reaktsioonid
Kihulase hammustus põhjustab nahaärritust. Vereimemise ajal on hammustus tavaliselt valutu ning muutub valulikuks alles mitu tundi hiljem, põhjustades põletust, kihelust, turset, hüpertermiat ja mitme hammustuse korral kehatemperatuuri tõusu ning mürgistuse tunnuseid, mis võivad teatud juhtudel ka surmaga lõppeda. Lisaks võib vererõhk tõusta, tekkida peavalu, kurnatus, iiveldus ja südamenõrkus. Liigiti mürgisuse määr varieerub.
Kihulased võivad inimest nakatada mitmete parasiitide ja haigustega, näiteks tulareemiaga. Mujal maailmas levitavad kihulased ussnugilist, kes põhjustavad onkotserkoosi ehk jõepimedust. Samuti levitavad kihulased algloomi, viirusi ja filariaasi põhjustavaid ümarusse ning sarnaselt teiste vereimejatega võivad kihulased levitada Siberi katku, malleust ehk tatitaudi, leeprat ehk pidalitõbe ja teisi haigusi. Kihulase hammustuse mürgisuse tõttu võib suure parve rünnaku korral tekkida toksiline šokk, nii teatati näiteks 2005. aastal Lätis veiste hulgalisest suremusest kihulaste rünnakute tõttu.
Sobivad tingimused
pisi|Tiibadeta põdrakärbes
Põdrakärbseid leidub parasvöötmes, Euroopas ja Aasias, on jõudnud ka Põhja-Ameerikasse. Kooruvad suve lõpul ja varitsevad põõsas või muul taimel ning ootavad peremeeslooma.
Inimese ründamine
pisi|vasakul|Video põdrakärbsest puutüvel Põdrakärbsed eelistavad peremeesloomana metsloomi, põtru ja metskitsi, aga võivad rünnata ka inimest. Põdrakärbes on kehv lendaja, lendab paarkümmend meetrit, pärast peremeheni jõudmist poeb tema karvade vahele või juustesse ning murrab oma tiivad. Tal on tugev kitiinskelett, mida on võrreldes teiste kärbestega raskem purustada. Märkab saaki tänu soojuskiirgusele.
Ohud ja reaktsioonid
Kärbes saab vajaliku koguse verd ligi veerandi tunniga. Esialgu pistet tunda pole, aga paari päevaga tekib punetav vorp ja sellega kaasnev sügelus võib kesta mitu nädalat. Kihelust tekitab kärbse sülg. Mõnikord võib põhjustada dermatiiti, tundlikul inimesel võib tekkida ka allergiline reaktsioon.
Sobivad tingimused
Kirbulisi on maailmas ligi 1740 liiki, Eestis on teada 24 liiki, oletada võib siin 50 liigi olemasolu, inimest ründab sageli kassikirp (Ctenocephalides felis) ja koerakirp (C. canis), aga inimesekirp (Pulex irritans) on keskküttega majade leviku tõttu harvaesinev ja kantud punasesse raamatusse. Kirbud olid inimeste eluruumides üsna levinud, kadudes sealt 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi jooksul seoses tervishoiualase teadlikkuse tõusu, parema kehahügieeni, korrapärase ruumide koristamise ning tõhusamate tõrjevahenditega. Tänapäeval võib kirp sattuda inimesele peamiselt kodu- ja lemmikloomade kaudu, aga ka teistelt liikidelt, näiteks siililt, oravalt või mõnelt linnult. Samas eelistavad kirbud karvaseid ja sulgedega loomi, vähem inimesi. Sobivad tingimused on soojad ja niisked olud, "kirbuhooaja" haripunkt on Eestis august ja september. Suurem osa kirbulistest elab maas: põrandal, vaibas, murul, või ka lemmikloomade magamisasemetel, samuti vanades polstriga mööbliesemetes (tugitool, diivan ja voodi). pisi|vasakul|Kassikirp
Inimese ründamine
pisi|Koertelt kirpude ja puukide tõrjumine 1931. aastal Kirpudel on küll liigiti eelistatud peremeesloomad, kuid inimest võivad rünnata erinevad kirbuliigid. Verd imevad vaid valmikud, vastsed söövad laguainet. Suure hüppevõime (ligikaudu pool meetrit) võib kirp jõuda inimeseni ka otsese kontakti puudumisel kirpu kandva loomaga. Kirpudega nakatumine ei pruugi loomal sügamise või kasuka närimisega väljenduda, kuna selliselt käitub loom vaid siis, kui tal tekib kirbu suhtes allergiline reaktsioon.
Wachstedt
Wachstedt on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Nabra tänav
Tänava nimi oli alates 1910. aastast Sambla tänav (saksa keeles Moosstrasse, vene keeles Моховая улица). Nabra tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959.
Esimene pasunahüüd naiste loomuvastase valitsemise vastu
pisi|"Esimese pasunahüüu" 1766. aasta väljaande tiitelleht, kus pealkirja õigekirja on uuendatud. "Esimene pasunahüüd naiste loomuvastase valitsemise vastu" (inglise keeles "The First Blast of the Trumpet Against the Monstruous Regiment of Women", esmatrüki kirjaviisis "THE FIRST BLAST OF THE TRVMPET AGAINST THE MONSTRVOVS regiment of women") on Šoti usureformaatori John Knoxi 1558. aastal ilmunud poleemiline pamflett. Knox ründab selles naismonarhe, väites nende valitsemise olevat Piibliga vastuolus.
Pealkiri
Kuna sõnakasutus Knoxi-aegses inglise keeles erines tänapäevasest, mõjub pealkiri nüüdseks mõnevõrra eksitavalt või arusaamatult ning uuemates väljaannetes on seda tihti uuendatud. Nii tähendas monstruous Knoxi kõnepruugis loomuvastast, mitte koletislikku, ning regiment, mis tuleb hilisladina sõnast regimentum või regimen, valitsust, mitte rügementi kui väeüksust.
Sisu
Knox avaldas raamatu anonüümselt Genfis Šveitsis. Ta suunas teksti oma kaasaegsete naisvalitsejate vastu, kelle hulgas olid Šotimaa leskkuninganna Marie de Guise, kes valitses regendina oma tütre, Šotimaa kuninganna Mary Stuarti eest, ja Henry VIII tütar, Inglismaa kuninganna Mary I. Knox kutsus inglasi ja šotlasi üles nende patukahetsuse märgiks mõlemat kuningannat kukutama. Veendunud protestandina ründas Knox katoliiklikke kuningannasid usulisel pinnal ning kasutas neid ka näitena, miks on naiste valitsemine meeste üle lubamatu. Knoxi arvates tulenes protestantide tagakiusamine otseselt asjaolust, et valitsesid naised. Knox tõlgendas Piiblit nii, et "Jumal on maailma luues jätnud naise ilma võimust ja volist" ning kuna ajaloos on "mees näinud, tõestanud ja kuulutanud õiglasi põhjendusi, miks see nõnda olema peab", iseloomustas ta naistest võimukandjaid järgnevalt:
Järjed ja tagajärjed
Sarnastel teemadel avaldas Knox veel neli trükist. Kirjas Mary de Guise'ile nõudis ta kirikureformi, vastasel juhul pidi järgnema Issanda karistus. Järgmiseks kirjutas ta Šoti piiskoppidele, kuulutades, et vaimulikud ja aadel peavad nõudma monarhilt õigesse usku minekut ning kui see usuvahetusest keeldub, mässama. Knoxi kolmas kiri oli adresseeritud "Šotimaa rahvale" ("Commonality of Scotland") ja kutsus lihtrahvast üles võimu oma kätte haarama, kui vaimulikud ja aadel väärusulist kuningannat ei kukuta.
Teema lõpetuseks visandas Knox ka teose "Teine pasunahüüd", milles tunnistas "Esimese" autorsust ning esitas neli uut teesi. Esiteks kuulutas ta, et kuninga õigus valitseda tuleb mitte üksnes tema sünniõigusest, vaid otse Jumalalt; teiseks, et ühtki kristlikku kuningriiki ei tohiks valitseda ebajumalakummardaja (kelle hulka arvas Knox ka "pühapilte kummardavad" katoliiklased); kolmandaks, et alamaid ei tohi sundida alluma valitsejale, kes ei võta omaks õiget usku; neljandaks, et kui inimesed on kord valinud valitseja, kes õigest usust ära pöördub, siis on neil õigus ta kukutada ja teda karistada.
Inglise valitsus kuulutas "Esimese pasunahüüu" juba 1558. aasta juunis ketserlikuks ja riigireetlikuks ning käskis selle põletada, põletamisest hoidujad aga hukata. Ka paljud protestandid tõrkusid võtmaks omaks Knoxi seisukohti, mis olid absoluutse monarhia ja kuningate sünniõiguse vastu. 1559. aastal avaldas sellele vastulause inglise protestantlike pagulaste juht John Aylmer.
Rünnakud naisvalitsejate vastu tõid Knoxile halvad tagajärjed, kui Inglismaa troonile asus oma poolõe Mary I järel Elizabeth I. Uus kuninganna toetas küll protestante, kuid võttis Knoxi sõnu naismonarhide kohta südamesse. Tema vastuseis ei võimaldanud Knoxil pärast 1559. aastat enam Inglismaal protestantlust aktiivselt edendada, muuhulgas ei antud talle samal aastal luba reisiks Šotimaale läbi Inglismaa. Elizabethi riigisekretär William Cecil kaebas "Esimese pasunahüüu" asjus ka Šveitsi protestantide juhile Johann Calvinile, kes kinnitas vastuseks, et pamflett ilmus tema loa ja heakskiiduta.
Kultuuripärand
20. sajandist peale on Knoxi pamfleti pealkirjast saanud populaarne irooniline klišee kirjanduses ja kunstis, kus seda tõlgendatakse pigem feministlikult. Nii kannab Clemence Dane'i 1917. aastal ilmunud romaan, mis kirjeldab lesbilisi suhteid, pealkirja "Regiment of Women" ("Naiste valitsus"), nagu ka Thomas Bergeri romaan aastast 1973. 1995. aastal ilmus Laurie R. Kingi detektiivromaan "A Monstrous Regiment of Women". 2004. aastal trükimusta näinud Terry Pratchetti koomiline fantaasiaromaan "Koletislik rügement" ("Monstrous Regiment", eesti keeles 2008, tlk Allan Eichenbaum) kirjeldab rügementi, kuhu kuuluvad "koletiste" seas nagu vampiir, troll ja (peategelasena) meheks maskeeritud naine (ja nagu selgub, on enamik rügemendist naised - järjekordne vihje Knoxi teosele). Suurbritannias tegutseb ka feministlik teatritrupp Monstrous Regiment Theatre Company.
Samuti on pamflett andnud nime Marie MacPhersoni romaanitriloogiale John Knoxi elust. Triloogia esimene raamat on "Esimene pasunahüüd" ("The First Blast of Trumpet", 2012), teine "Teine pasunahüüd" ("The Second Blast of Trumpet", 2015) ning kavas on ka kolmas osa "Viimane pasunahüüd" ("The Last Blast of Trumpet").
Mariama Bâ
Mariama Bâ (1929 Dakar – 1981 Dakar) oli fulbe päritolu Senegali naiskirjanik, üks esimesi ja tähtsamaid Aafrika naiskirjanikke.
Ta sai islami kasvatuse. Ta lõpetas Rufisque'i Normaalkooli ja töötas 1947–1959 õpetajana, seejärel kooliinspektorina.
Oma esimeses romaanis "Une si longue lettre" (1980) kritiseeris ta mitmenaisepidamist ja üldse naise seisundit Aafrikas. Romaan on esitatud pika kirjana, mille kirjutab üks naine päeval, mil ta jääb leseks. Ramatoulaye, kes oli olnud traditsiooniline ja allutatud, kirjutab oma sõbratarile Aïssatoule, kes on endale iseseisvuse kätte võitnud. Nii hakkab ta ka ise vabanema.
Teine romaan "Un Chant écarlate" (1981) ilmus postuumselt. Prantslanna Mireille abiellub muslimist senegallase Ousmane'iga. Kui mees salaja teise naise võtab, läheb Mireille hulluks ja tapab oma lapse.
Isiklikku
Ta lahutas oma abikaasast, parlamendiliikmest Obèye Diopist ning kasvatas üksi üheksat last.
Transkei
Transkei (ametlikult Transkei Vabariik) oli bantustan Lõuna-Aafrika Vabariigis.
See oli üks kahest koosade bantustanist Ciskei kõrval ja üks neljast formaalselt iseseisvast bantustanist.
26. oktoobril 1976 kuulutati Transkei iseseisvaks riigiks. Transkei kodanikud kaotasid Lõuna-Aafrika Vabariigi kodakondsuse. Transkei ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel kehtestati piirikontroll. Ükski välisriik Transkei iseseisvust ei tunnustanud.
27. aprillil 1994 Transkei likvideeriti ja selle territoorium liideti Ida-Kapimaa provintsiga.
Eesti piir
pisi|Eesti Vabariigi riigipiir ja Euroopa Liidu välispiir pisi|Jalgsipatrull Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahelisel kontrolljoonel pisi|Eesti kagupiir Eesti piir on Eesti riigipiir.
Eestil on maismaapiir Venemaa (Eesti-Venemaa piir) ja Lätiga (Eesti-Läti piir) ning merepiir Soome (Eesti-Soome piir) ja Rootsiga (Eesti-Rootsi piir).
30. juunil 1994 võttis Riigikogu vastu Eesti riigipiiri seaduse, riigipiiri seadusesse oli lisatud klausel, et Eesti maismaapiir on määratud 1920. aasta 2. veebruari Tartu rahulepinguga ning teiste riikidevaheliste piirilepingutega. Riigipiiri seaduse jõustumisel muutusid kehtetuks Ülemnõukogus 22.10.1990 vastu võetud Eesti Vabariigi majanduspiiri seadus ja ka samal päeval heaks kiidetud Ülemnõukogu otsus majanduspiiri seaduse rakendamise kohta.
Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline piir on ühtlasi Euroopa Liidu välispiir.
Eesti piiri valvamisega tegeleb Siseministeeriumi haldusalas olev Politsei- ja Piirivalveameti piirivalveosakond.
Veski
pisi|Seidla tuuleveski. 2016. aasta veebruar. pisi|Tänapäevased veskid on suuresti automatiseeritud Veski (ka jahuveski) on ehitis või ettevõte, kus teravilja jahvatatakse.
Tänapäevased veskid töötavad tavaliselt elektri või fossiilkütustega, et käivitada vastupidavast terasest või malmist hammastega või siledaid valtse. Kui nende abil eraldada kliid ja idud sisetoitekoest, siis saadakse püülijahu, aga kui kliid ja idud sisse jätta, siis täisterajahu. Erinevad jahvatamise võtted annavad silmnähtavalt erinevaid tulemusi, isegi kui saadused on toiteväärtuselt samad. Sellegipoolest eelistavad paljud pagarid ja loodusliku toidu armastajad kividega jahvatatud jahu selle tekstuuri ja tuumaka maitse pärast. Ühtlasi usuvad nad, et kivide vahel jahvatatud jahu on parema toiteväärtusega ja annab küpsetamisel parema tulemuse kui valtside vahel jahvatatud jahu. Väidetakse, et kivid jahvatavad aeglasemalt kui valtsid, mistõttu valtsidega jahvatamisel puutub jahu kokku kõrgema temperatuuriga, selles olevad rasvad võivad oksüdeeruda ja rääsuda, mis hävitab osa jahus olevatest vitamiinidest. Kividega jahvatatud jahus on rohkem tiamiini, eriti kui jahu on saadud tritikust. Kuid kividega jahvatamine kestab kauem, mistõttu veski jõudlus on väiksem. Ühtlasi peavad kivid vähem vastu ja neid on sagedamini tarvis vahetada.
Tänapäeva veskid jahvatavad ainult "puhast" vilja, millest aganad ja sõklad on eemaldatud, aga ajalooliselt on mõnes veskis olnud ka vahendeid vilja peksmiseks, sortimiseks ja puhastamiseks.
Tänapäeval on veskid ärilised asutused. Osa neist on eraldi ettevõtted ning võtavad jahvatamise eest raha. Osa veskitest kuulub suurettevõtetele, mis ostavad jahvatamata vilja ja pärast omavad veskist saadud jahu.
Veski liike:
Gedit
gedit on tekstiredaktor GNOME töölauakeskkonna, Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi jaoks. gedit on mõeldud üldkasutatavaks tekstiredaktoriks ja selle loomisel on silmas peetud lihtsust. See on UTF-8 ühilduv ja sisaldab tööriistu lähtekoodi ja märgistuskeelte toimetamise lihtsustamiseks.
gedit on loodud vastavalt GNOME põhimõtetele ja selle välimus on võimalikult lihtne ja ilma ebavajalike lisadeta ning see on vaikimisi (default) tekstiredaktor GNOME's.
gedit kasutab GNU Üldist Avalikku Litsentsi ja on vaba tarkvara.
Omadused
pisi|vasakul|[[Linuxi lähtekood gedit 2.24.2-s, kasutusel "Oblivion" teemaga kujundus]]
gedit sisaldab võimalust süntaksi esiletõstmiseks programmeerimiskeelte ja märgistuskeelte toimetamisel. Kasutusel on ka sakid (tabs), mis võimaldab samas aknas mitut faili toimetada. Kasutaja saab sakke ka eri akende vahel tõsta. On võimalik toimetada kaugfaile, kasutades GVFS'i (varem kasutati GnomeVFS'i). Tagasivõtmine ja uuesti tegemine (undo ja redo) ning otsi ja asenda on toetatud. Teised tihti programmeerimistööriistadele omased omadused on ridade nummerdamine, automaatne sulgude sobitamine, teksti murdmine, toimetatava rea esile tõstmine, automaatne taandrida ja failikoopia varundamine (back-up).
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsioon (inglise keeles jurisdiction) on riigi õigus teostada võimu, millega saab luua, muuta ning lõpetada õigussuhteid. Riigivõimu teostamine tähendab põhiseaduslike institutsioonide ja võimuvolitustega organite ning isikute tegevust ja tegevusetust. Terminiga tähistatakse ka geograafilist piirkonda või valdkonda, millele seesugune kohtulik võim rakendub.
Gedit
Omadused
Võimalik on kasutada ka õigekirja kontrolli mitmes keeles ja pluginate abil uusi omadusi lisada. Tänu sellele on võimalik gedit'it integreerida väliste rakendustega, nagu Python'i või Bash'i terminal. Mitmed pluginad on juba vaikimisi geditiga kaasas, osad on võimalik internetist alla laadida.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsioon põhineb rahvusvahelisel õigusel, konstitutsiooniõigusel ning täidesaatva ja seadusandliku võimu võimel suunata ressursse vastavalt ühiskonna vajadustele.
Gedit
Omadused
gedit võimaldab ka printimist, sealhulgas PDF või PostScript faili.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsiooni liigid
Jurisdiktsiooni on kolme liiki: seadusandlik, täidesaatev ja õigustmõistev.
Gedit
Arhitektuur
gedit on mõeldud kasutamiseks X Window Systemiga ning kasutab GTK+ 2.0 ja GNOME 2.0 teeke. Integreeritus GNOME töölauakeskkonda võimaldab integreerimist GNOME failihalduriga Nautilus. Dokumentatsiooni haldamiseks kasutab gedit GNOME abisüsteemi (help system), printimiseks GNOME printimise raamistikku ja virtuaalset failisüsteemi.
Alates 2008. aasta detsembrist on gedit saadaval ka Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi jaoks.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsiooni liigid
Seadusandlik jurisdiktsioon tähendab põhiseaduslike organite õigust võtta vastu õigusakte, mis kehtivad riigi territooriumil.
Robert Helenius
Robert Gabriel Helenius (sündinud 2. jaanuaril 1984 Stockholmis) on Soome poksija. Tal on ka Rootsi kodakondsus.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsiooni liigid
Täidesaatev jurisdiktsioon on ühe riigi õigus teatud juhtudel teostada õigust ka teise riigi territooriumil. Üldjuhul saab see tekkida ainult siis, kui on olemas teise riigi nõusolek. Ilma loata ei ole näiteks politseinikel õigust täita oma tööülesandeid teise riigi territooriumil.
Robert Helenius
Amatöörina
right|200px|Robert Helenius (2010) Helenius võistles aastatel 1999–2008 amatöörina. Ta osales 144 kohtumisel, millest võitis 105 ja kaotas 38 ning ühel kohtumisel jäi paremus otsustamata.
Ta on neljakordne Soome meister üliraskekaalus (üle 91 kg, aastatel 2003–2005 ja 2007).
2000 saavutas ta Euroopa U17 meistrivõistlustel Kreekas Patrases pronksmedali, kaotades Horvaatia sportlasele Mario Preskarile. 2001 tuli ta Euroopa juunioride meistrivõistlustel taas pronksmedalile, kaotades Venemaa poksijale Islam Timurzijevile.
2005. aasta MM-il Hiinas Mianyangis alistas ta Suurbritannia poksija David Price'i punktidega, aga kaotas siis Usbekistani poksijale, olümpiapronksmedalist Rustam Saidovile, kes aga ei jõudnud poolfinaaligi.
Ta sai Bulgaarias Plovdivis toimunud 2006. aasta EM-il üliraskekaalus (üle 91 kg) teise koha. Kui maha arvata endine NSV Liit ja korraldajamaa, ei saanud ülejäänud Euroopa ühtki kulda ja ainult kaks hõbedat, neist ühe Helenius. Kuni finaalini oli Helenius kõik kohtumised võitnud nokaudiga, aga seal kaotas taas Timurzijevile.
2008. aasta suveolümpiamängudele ei õnnestunud tal kvalifitseeruda, sest mõningase üllatusena kaotas ta Horvaatia poksijale Marko Tomasovićile ja Leedu poksijale Jarosław Jaksztole. Mõlemad nimetatud kaotasid aga olümpiamängude poksivõistlusel juba avaringis.
Elukutselisena
pisi|Robert Helenius ja Attila Levin (2010) 2008. aastal hakkas ta elukutseliseks. Ta on seni (seisuga 12. august 2023) pidanud 37 kohtumist ning on neist võitnud 32 (neist 21 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 5 kohtumist (neist 4 nokaudiga).
Kohtumisi
21. augustil 2010 sai ta võidu Prantsusmaa meistri Gregory Tony üle tehnilise nokaudiga 6. raundis. See kohtumine peeti Euroopa meistri vabaks jäänud tiitlile.
28. novembril 2010 kaitses Helenius edukalt tiitlit Rootsi poksija Attila Levini vastu, võites teda tehnilise nokaudiga 2. raundis. Ühtlasi võitis ta WBO vabaks jäänud tiitli.
2. aprillil 2011 kaitses Helenius WBO tiitlit Nigeeria poksija Samuel Peteri vastu, võites teda 9. raundis nokaudiga. Ühtlasi võitis ta WBA vabaks jäänud tiitli. Pärast seda pole Peter enam poksinud.
28. augustil 2011 kaitses Helenius WBO, WBA ja Euroopa meistri tiitlit Valgevene poksija Siarhiej Liachoviči vastu, võites teda tehnilise nokaudiga 9. raundis.
3. detsembril 2011 kaitses Helenius WBA, WBO ja Euroopa meistri tiitlit Suurbritannia poksija Dereck Chisora vastu. Kohtumine kestis 12 raundi ja kohtunikud andsid võidu Heleniusele, kuid võitja suhtes oli ka olulisi lahkarvamusi.
20. jaanuaril 2012 tehti Heleniusele operatsioon. Sellest taastumine võttis oodatust rohkem aega ja sellepärast jäi ta Euroopa meistri tiitlist ilma. 5. mail 2012 toimunud tiitlimatšis alistas Bulgaaria poksija Kubrat Pulev Saksamaa sportlase Aleksandr Dimitrenko ja tõusis Euroopa meistriks.
Beril Dedeoğlu
pisi|Beril Dedeoğlu (2014) Hatice Beril Dedeoğlu (9. detsember 1961 Ankara – 13. märts 2019) oli türgi ühiskonnateadlane ja poliitik.
Ta oli 22. septembrist 17. novembrini 2015 Türgi Euroopa Liidu asjade minister, poliitiliselt ei kuulunud ta ühtegi erakonda.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsiooni liigid
Õigustmõistev jurisdiktsioon tähendab seda, et kindlatel juhtudel on riigisisestel kohututel pädevus lahendada ka neid asju, mille mõni osa on seotud teise riigiga.
Beril Dedeoğlu
Ta sündis aastal 1961 Ankaras. Ta on lõpetanud Galatasaray lütseumi. Aastal 1986 lõpetas ta Istanbuli ülikooli majandusteaduskonna rahvusvaheliste suhete erialal.
Ta on töötanud aastast 1995 Galatasaray Ülikoolis rahvusvaheliste suhete õppejõuna, aastast 1999 oli ta dotsent ja aastast 2005 professor.
Jurisdiktsioon
Jurisdiktsiooni liigid
Õigustmõistev ehk kohtulik jurisdiktsiooni jaguneb tsiviil- ja kriminaaljurisdiktsiooniks. Rahvusvaheline õigus ei sea riigisiseste kohtute tsiviiljurisdiktsioonile erilisi piiranguid. Kriminaaljurisdiktsiooni puhul näeb rahvusvaheline õigus ette kindlad juhud, millal seda võib rakendada. Tsiviiljurisdiktsiooni nõuavad riigid rohkematel juhtudel, kuid kriminaaljurisdiktsioon on rahvusvahelisel tasandil põhjustanud rohkem eriarvamusi ja vaidlusi.
Printsiibid
Rahvusvaheline õigus lubab riikidel neid printsiipe kasutada, kuid ei muuda neid riikidele siduvaks. See tähendab, et riigid peavad neid printsiipe tunnustama ainult sellisel määral, nagu on mõnes rahvusvahelises lepingus kokku lepitud. Nendest põhimõtetest kolm (territoriaalsuse, kodakondsuse ja kaitse printsiip) on tunnustatud ning vastavad riigiks olemise tunnusetele. Need printsiibid on:
Mänguteraapia
Mänguteraapia on tegevusteraapia valdkonda kuuluv praktilise teraapia vorm, mida kasutatakse väikelaste ja teismeliste puhul, et aidata neil toime tulla selliste traumaatiliste sündmustega nagu väärkohtlemine, lein, pereprobleemid, puue ja hülgamine.
Jurisdiktsioon
Puutumatus jurisdiktsioonist
Isikud, kellel on rahvusvahelises õiguses puutumatus ehk riigisisestes kohtutes immuniteet, jagunevad kahte kategooriasse:
Suverääni puutumatus tähendab, et teise riigi nõusolekuta ei tohi riik võimu teostada, sest iga riik on iseseisev ja kõik riigid on võrdsed. Nagu ajalooliselt, on ka tänapäeval riigipea puutumatus võrdne riigi immuniteediga, seda ka eraisikuna toime pandud asjades.
Mänguteraapia
Abivahenditena kasutatakse mänguteraapias muusikat, maalimist, keraamikat, kudumist, mitmesuguseid mänge, mänguasju ja looduslikke materjale, nagu liiv, savi jms. Nõustamise kontekstis on mäng lapsele sama, mis rääkimine täiskasvanule. Kirjanduses on terapeutilise mängu kasutamises kirjeldatud mängu kui keelt ja mänguasju kui sõnu (Hall et al., 2002).
Jurisdiktsioon
Puutumatus jurisdiktsioonist
Diplomaadi immuniteet ei tähenda seda, et diplomaat ei vastuta oma tegude eest, vaid seda, et tema suhtes ei tohi sel hetkel menetlust algatada. Diplomaadi privileegid ja immuniteet kehtivad hetkest, mil diplomaat vastuvõtjariiki siseneb. Kui diplomaat on juba riigis, hakkavad privileegid ja immuniteedid kehtima, kui vastuvõtjariiki informeeritakse diplomaadi ametisse nimetamisest. Nende kehtivus lõpeb hetkel, mil diplomaat vastuvõtjariigist lahkub või möödub selleks vajalik mõistlik aeg.
Mänguteraapia
Mänguteraapia koosneb paljudest võtetest ning kindlasti erineb tavalisest mängimisest. Mängimisega tegelemine mõjub rahustavalt ja maandab stressi. See annab lapsele võimaluse olla endamisi ning valikuvabaduse väljendada ennast nii, nagu ta ise soovib. Mänguterapeut on inimese kõrval, et teda eneseavastusretkel saata ja toetada. Terapeudi ülesandeks on luua turvaline keskkond, kus klient saaks mängu kaudu jõuda oma sisemiste ressurssideni.
Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands
pisi|Sterntaleri-semukaru VÖB peakorteri ees Berliinis Tiergarteni linnajaos
Mänguteraapia
Mänguteraapia mudelid
Mänguteraapia jaguneb kaheks suuremaks koolkonnaks: suunatud ja mittesuunatud mänguteraapia.
Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands
Saksamaa riiklike pankade föderaalliit (saksa keeles: Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands (VÖB)) on Saksamaa pangandussektori juhtiv ühing. VÖB esindab 63 panka huve, sealhulgas Landesbanken (Saksamaa hoiupankade finantsgrupi juhtivad institutsioonid) ning arendus- ja müügipankasid, mis kuuluvad Saksamaa Liitvabariigile või üksikutele Saksamaa liidumaadele.
Mänguteraapia
Mänguteraapia mudelid
Nendest esimest lähenemist iseloomustab terapeudi suurem sekkumine, süsteemsus ja struktureeritus raviplaani koostamisel ning teise terapeudi mittesekkumine, kusjuures olulisemal kohal on patsiendi võime ise üles ehitada toimivaid lahendusi, mida saadavad juhendaja empaatia, siirus ja positiivne tunnustus. Schaefer ja Homeyer leiavad aga, et mänguterapeutidel on potentsiaal ühtlustada mänguteraapia valdkonda, identifitseerides ning jõudes üksmeelele, millised on need baasmehhanismid mängus, mis aitavad saavutad ravimuutust.
Enamik praeguse mänguteraapia praktikatest põhineb Virginia Mae Axline'i (1911–1988) tehtud tööl. Ta hakkas 1940. aastatel arendama patsiendi soovidel põhinevat mänguteraapiat, mille põhimõtted baseerusid Carl Rogeri inimesekesksel lähenemisel ning esindasid seega mittesuunatud mänguteraapia koolkonda. Teisteks mänguteraapia arendajateks peetakse Carl Moustakast, Sue Jenningsit ja Ann Cattanachi.
Mänguteraapiat saavad õppida kõik, kellel on psühhoterapeudi, sotsiaaltöötaja, lasteaiaõpetaja, õpetaja, psühholoogi, arsti vm lastega töötava spetsialisti väljaõpe/kutse ning omandatud vähemalt keskharidus.
Ajalugu
Mänguteraapiaid on mitmesuguseid. Mänguteraapia ei ole tegelikult väga uus – juba aastal 1909 sidus Freud omavahel mängu ja teraapia. Nii Freud kui ka tema õpilane Melanie Klein kasutasid mängimist lastega, et aidata neil alateadvusest saadav info teadvustatuks teha. Mängimine terapeutilise suhte loomiseks aitas neil asuda uurima laste alateadlikke motivatsioone.
1930.–1940. aastatel lõid Taft ja Allen suhte mänguteraapia (relationship play therapy), mis ei keskendunud enam minevikusündmustele, vaid pigem tõi välja suhted ja olukorrad, et paranemist toetada.
Levy loodud vabastav teraapia (release therapy), mille alguses lasti lastel mängida iseseisvalt seni, kuni nad hakkasid ennast teraapiaruumis mugavalt tundma. Siis kasutasid terapeudid mängimist, et taas esile kutsuda stressirohked situatsioonid. Peamine eesmärk oli, et lapsed laseksid mängu käigus lahti nendest halbadest kogemustest.
Levy töö järgi lõi Hambridge'i kool struktureeritud mängu teraapia (structured play therapy), mis oli suhteliselt direktiivse lähenemisega. Selle teraapiavormi käigus kutsuti taas esile ebameeldiv situatsioon ning seejärel julgustati last vabalt mängima. Selle käigus sai laps koos terapeudi abiga oma ebameeldivad situatsioonid lahendatud või muuta enda jaoks selgemaks.
Rodgers lõi mittedirektiivse teraapia ehk kliendikeskse teraapia' (nondirective therapy / person centered theraphy). Tema eeskujul katsetas Axline (1947) mittedirektiivset teraapiat ehk lastekeskset mänguteraapiat (nondirective therapy / child centered play therapy). Axline on väga tugevalt mõjutanud mänguteraapia ajalugu ning teda kutsutakse ka mänguteraapia emaks. Axline julgustas lapsi, et nad ka teraapia ajal endale kindlaks jääksid. Pingevaba ja tingimusteta terapeutiline suhe vabastab lapse tunded, innustab last neid keskkonnas väljendama ning tänu sellele positiivsuse poole edasi arenema. Ta tõi välja, et ei ole vaja kindlaid eeltingimusi teraapia õnnestumiseks. Tema arvates peab olema terapeudi ja lapse vahel soe suhe, aktsepteerimine, tunnete äratundmine ja reflekteerimine (peegeldamine). Tähtsaks pidas ta ka seda, et terapeut näitaks välja usku lapse iseseisvasse probleemide lahendamisse.
Landreth (2002) laiendas veelgi Axline'i tööd. Tema arvates pidid teraapia keskkond ja toimumine totaalselt erinema lapse igapäevasest elukeskkonnast. Ta uskus, et tänu uuele ümbrusele ja tingimustele saab laps end taasavastada ja potentsiaalselt kõik takistused ületada, mis enne on olnud segavateks teguriteks.
Bernard ja Louise lõid lapseliku teraapia (filial therapy), mis keskendus just vanemate õpetamisele, kuidas tuleks lastega mängida ja kuidas oma lastega tööd teha.
O'Connor lõi ökosüstemaatilise mänguteraapia (ecosystematic PT – ETP), mis on rohkem struktureeritud võrreldes teiste mänguteraapiatega. Selles teraapias võetakse ja hinnatakse selliseid alasüsteeme nagu näiteks lapse perekonda, kooli ja teisi gruppe, kuhu laps kuulub või mille keskel laps igapäevaselt elab.
Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands
Saksamaa riigipankade föderaalsesse ühingusse kuuluvate pankade VÖB koguvarad on umbes 3,029 miljardit eurot ja seega moodustavad nad umbes kolmandiku Saksamaa pangandusturust.
Riigipangad võtavad tõsiselt vastutust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde), teiste ettevõtete, avaliku sektori ja jaeklientide eest ning on oma piirkondades kindlalt sisse seatud kõikjal Saksamaal.