cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarkvara turvaauk
Tarkvara turvaaugud
Levinud tüübid tarkvaravigu, mis viivad nõrkuse tekkimiseni, on näiteks:
2016.–2017. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises
2016.–2017. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari oli 36. ametlik maailma karikasarja hooaeg.
Esimene MK-etapp toimus 26. novembril 2016 Soomes Kuusamos ja viimane etapp peeti 19. märtsil 2017 Kanadas Québecis. Algselt pidi viimane etapp toimuma Venemaal Tjumenis.
Lohejooksja
Raamat kõneleb noorest poisist Amirist, kes elab Afganistani pealinna Kabuli Wazir Akbar Khani linnajaos ning kelle parim sõber on Hassan. Loo taustaks on dramaatilised ajaloolised sündmused: Afganistani kuninga kukutamine, Nõukogude sissetung, põgenike väljaränd Pakistani ja Talibani võimuletulek.
Eesti keeles ilmus "Lohejooksja" 2012. aastal kirjastuses Hea Lugu Helje Heinoja tõlkes.
Dissen (Alam-Saksi)
Dissen am Teutoburger Wald on vana linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.
Linna pindala on 31,9 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9689 inimest. Linn asub Teutoburgi metsas, umbes 20 km Osnabrückist kagus.
pisi|tühi|Dissen
Põlevkivituhk
pisi|300px|[[Balti soojuselektrijaama korstnad.]] Põlevkivituhk ehk põletatud põlevkivi on põlevkivi põletamisel tekkiv mineraalne materjal. Eesti põlevkivis on orgaanilise aine sisaldus küllaltki väike, keskmiselt 33%. Ahju jääb pärast põletamist 45% kuivast massist alles – mineraalne osa.
Põlevkivituhka ladestatakse tuhaväljadele, seda peamiselt Ida-Virumaal Balti ja Eesti soojuselektrijaamade lähedal. 2010. aastatel toodetakse Eestis umbes 5–7 miljonit tonni põlevkivituhka aastas.
Tuhastamise tehnoloogiad
PF (pulverized fuel) ehk tolmpõletamine on levinuim põletustehnoloogia. Temperatuur koldes on 1400–1450 °C. Tolmpõletamisel kütus eelnevalt jahvatatakse, misjärel suunatakse see aeroseguna põletite kaudu koldesse. Tolmküttekolle on põletitega varustatud ekraan – soojusvahetuspindadega ümbritsetud kamber, kus põlevkivi kõrgetemperatuurilisel põlemisel antakse soojust põlemisgaasilt üle koldeekraanidele. Seal leiavad aset muundumisprotsessid põlevkivi mineraalosas ja tekib tuhk. Tahkosakesed, mille hõljumiskiirus on väiksem kui gaasi kiirus, kanduvad koos põlemisgaasiga koldest välja, suuremad aga langevad kas raskusjõu või tsentrifugaaljõu toimel kolde põhja. Koos põlemisgaasiga koldest väljuvat tuhka nimetatakse lendtuhaks. Lendtuhast 80% moodustavad tuhaosakesed, mis on suuremad kui 4–6 µm, ülejäänud 20% on väiksemad. Selle meetodi puhul on probleemiks vääveldioksiidi kontsentratsioon põlemisgaasis ja suur tahkete osakeste sisaldus heitgaasis.
CFBS (circulating fluidized bed combustion) ehk tsirkuleeriva keevkihi tehnoloogia omapäraks on koldest lahkuva põlemisgaasi ja tuhaosakeste siirdumine separaatorisse, kus mõõtmetelt ja massilt suuremad tuhaosakesed välja separeeritakse ja koldesse tagasi suunatakse. Koldes on temperatuurid umbes 800–850 °C juures. Luuakse tasakaal koldesse antava kütuse ja ringleva tuha vahel, osakesed väljuvad pidevalt separaatorist ja põhjatuhana koldest. CFBC tehnoloogia on keskkonnasõbralikum, väävel saadakse peaaegu täielikult kätte ehk seotakse tuhaga kaltsiumi poolt (põlevkivis on kaltsiumi ja väävli suhe vahemikus 8–10, mis on küllaltki suur). Lämmastikdioksiidi tekib väikestes kogustes ja süsinikdioksiidi tekib 4–8% vähem kui PF tehnoloogiaga. Samuti on ka tuha keemiline koostis erinev. CFBS tuhas on vähem reaktiivset kaltsiumoksiidi võrreldes PF-iga, samuti on seal vähem kaltsiumsilikaate ja rohkem anhüdriiti. Üheks miinuseks on see, et keevkihi tehnoloogiaga tekib vähem klinkrimineraale, mis on sideaine omadustega – see mõjutab põlevkivituha kasutusvõimalusi ehitusmaterjalina.
Keemiline koostis
Põlevkivituha keemiline koostis varieerub vastavalt leiukohale, kuid 1997. aasta andmetel domineeris põlevkivituhas kaltsiumoksiid – umbes 41,5%, sellele järgnes kvarts 30 protsendiga, ning alumiiniumoksiidi, raud (III) oksiidi, kaalimoksiidi, vääveltrioksiidi ja magneesiumoksiidi leidus tuhas juba alla 10%. Seega koosneb põlevkivituhk põhiosas oksiididest. Tuha keemiline koostis sõltub kasutatud meetodist. Näiteks tolmpõletamisel juhitakse põlevkivi koldesse peenestatud kujul ja paljud ühendid aurustuvad (elavhõbe), samas mõned ei aurustu üldse (kaltsium, mangaan, magneesium). Põlevkivi lendtuhk on kompleksne segu erinevatest osakestest ja see sisaldab peaaegu kõiki perioodilisustabeli elemente kaasa arvatud raskmetalle. Mineraalsed ühendid põlevkivituhas võivad käituda PAH-ide suhtes adsorbentidena.
Põlevkivituhk iseenesest pole loodusele kahjulik – seda võib kasutada väetistena ja pinna happesuse vähendamiseks. Balti soojuselektrijaama tuhaväljal, mida ei kasutatud pikka aega, kasvasid kased ja paljud vees lahustuvad komponendid olid vihmaveega minema viidud – see tõestab, et tuhk ise pole kahjulik. Loodusele ohtlikuks muutub põlevkivituhk seda transportiva vee tõttu, mis on väga aluseline. Kuigi tuhavees leitud ioonid on peamiselt samad, mis looduses, muudab kõrge pH vee keskkonnakahjulikuks. Tavaliselt vesi ringleb ja ei pääse süsteemist välja, kuid alati jääb võimalus lekkeks.
Keskkonnamõjud
Põlevkivituha keskkonnamõjud on aastakümnetega suurenenud. Poolkoksimäed Kohtla-Järvel ja Kiviõlis ohustavad keskkonda mitmel eri moel. Põlevkivi kasutamisel tekib rohkes koguses jääkprodukte – tuhka ja poolkoksi. Näiteks Eestis lisandub praeguse tempo juures umbes 5–7 miljonit tonni tuhka ja miljon tonni poolkoksi aastas, millest taaskasutatakse ainult väga väikest osa Kõige olulisem on veereostus, eriti Kohtla-Järvel, kus ladestute nõrgvesi seguneb linna ja tööstusterritooriumi sademeveega, mis reostatud vee koguse suureks paisutab. Vaid osa sellest käideldakse ja suunatakse puhastamisele.
Tuhaväljad
Põlevkivituhka ladestatakse vee abil tuhaväljadele. Suurtes kogustes hakkas põlevkivituhka tekkima 1959. aastal, kui tööd alustas Balti soojuselektrijaam. Näiteks Narva lähistel tuhaväljadel katab tänapäevaks tuhk Õismäe suuruse pindala ehk ligikaudu 18 ruutkilomeetrit ja tuhakihi paksus on 40–45 m. Kokku on alates 1950. aastatest, kui põlevkivist massiline energia tootmine algas, ladestatud praeguseks üle 300 miljoni tonni tuhka. Võrdluseks, sama võimsusega kivisöeelektrijaamades tekib 5–8 korda vähem tuhka. 90% Eestis toodetavast põlevkivituhast ladestatakse veega Balti ja Eesti elektrijaamade tuhaväljadele. Põlevkivituha ladestamisel kasutatava vee ringlus on kinnine ja läbib uuesti soojuselektrijaama (mittepõleva lubja saab ahjust kätte ainult vee abil). Transportimisel on tuha ja vee suhe 1:20. Tuhaväljade kasutamise käigus on selgunud, et tuhk seob vett umbes 0,6–0,7 kuupmeetrit/tonni tuha kohta.
Poolkoksimäed
Õlitööstuse tahked jäätmed võib keskkonnaohtlikkuse järgi rühmitada utmis- ja ladestustehnoloogiast olenevalt kolme kategooriasse:
Poolkoksi koostis vastab pärast generaatorist väljumist ohtlike orgaaniliste ainete (polüaromaatsed ühendid, fenoolid, benso(a)püreen, naftaleen) sisalduse järgi ligilähedaselt tööstusterritooriumi pinnase jaoks kehtestatud piirnormidele, üle 10 aasta seisnud poolkoksi saaks liigitada tavajäätmeks. Märgladestustehnoloogia kasutamisel on suur osa tekkinud keskkonnakahjust põhjustatud poolkoksi juurde kuuluva fuussi jäätmetest. Jäätmemäele satub vähem ohtlikke aineid kuivladestamisel ja emissioon nõrgveega on piiratud. Kui leiti, et poolkoksimäed, kus on kasutatud kuivladestust, on oluliselt keskkonnaohutumad, siis hakati poolkoksi ladestama Kiviõlis ja Kohtla-Järvel kuivladestustehnoloogiaga.
Vähendamaks orgaaniliste ühendite sisaldust poolkoksis ja sealjuures ka ohtlikkust on tehtud mõned utmisagregaatide tehnoloogilised uuendused. Gasifitseerimisrežiimi parandamisega vähendatakse orgaanilise aine sisaldust poolkoksis 12-lt 8 protsendini. Kuid vaid see ei lahenda probleemi.
Poolkoksi põletamist restküttekolletes ja tolmküttekolletes peetakse tehniliselt ja majanduslikult ebaefektiivseks. Võrreldes nendega on keevkihikolletes põletamise eeliseks see, et saab kasutada väga erinevate füüsikalis-mehaaniliste omaduste ja terasuurusega väga väikse kütteväärtusega kütuseid ja saasteainete sisaldus tekkivas tuhas on väiksem. Uuriti nii puhta poolkoksi kui ka poolkoksi ja põlevkivisegude (10:1 ja 5:1) põletamise võimalusi. Katsetatud materjali väikseim kütteväärtus oli 4,4–6,1 MJ/kg, niiskus 6,2–11,3%.
Poolkoksi põletamisel saastamist lendavate väävliühenditega praktiliselt ei toimu, kuna tekkiv SO2 seostub praktiliselt täielikult tahkesse faasi. Kõik meetmed ei lahenda täielikult poolkoksijäätmete küsimust ja võivad vaid leevendada nende keskkonnaohtlikkust. Poolkoksi põletamisel tekib suur hulk CO2. Keevkihi tehnoloogiaga seadmete ehitamine olemasolevate õlitehaste juurde pakub uut poolkoksi keskkonnaohtlikkuse vähendamise võimalust.
Tahke soojuskandjaga utteseadme must tuhk sarnaneb elektrijaamade tuhaga ning on leeliselisem kui generaatorite poolkoks. Orgaanilise aine sisaldus on erinevatel andmetel 0,7–3% ning ei sisalda põhilisi reostusaineid – fenoole, aromaatseid süsivesinikke.
Mõju pinnaveele
Põlevkivituhaväljadel on tänu kaltsiumi reaktsioonile veega väga palju kaltsiumhüdroksiidi, selle reaktsiooni tulemusena on tuhaväljade vesi väga aluseline, vee pH on 12–13. Balti soojuselektrijaama settetiikides (kus vesi koguneb seal enne taaskasutust) võib olla kuni miljon kuupmeetrit vett. Vee kogus sõltub tugevalt ilmastikutingimustest (lumi, vihm). Balti elektrijaam laseb olenevalt ilmastikutingimustest settetiikidest Narva jõkke aastas kuni 2 miljonit kuupmeetrit vett. Balti elektrijaamas on liigse veega suured probleemid, sest tuhk ei seo nii palju vett kui näiteks Eesti soojuselektrijaamas.
Kohtla-Järve ja Kiviõli õlitööstuse reostunud vee puhastus toimub biopuhastusseadmetes Kohtla-Järvel, pärast juhitakse heitvesi kollektori kaudu merre. Kohtla-Järve poolkoksimäe nõrgvesi läheb Kohtla jõkke ja sealt edasi Purtse jõe kaudu merre. Nõrgvee seiret teostab VKG keskkonna- ja tehnoloogiaosakond. Purtse jõel toimuvad äravooluvaatlused Lüganuse vaatluspostil ja 1 km kaugusel jõesuudmest, kus igakuiselt võetakse veeproove ja määratakse keemiliste komponentide sisaldused, sh raskmetallid, fenoolid ja naftasaadused.
Purtse jõe olukord raskmetallide suhtes on paranenud, iseloomulikult saab mainida suurenenud pliisisaldust 2,0 µg/l. Purtse jõesuudmesse enam suures koguses fenoolid ei jõua, kuid naftasaadused jõuavad endiselt.
Mõju põhjaveele
1989–1992 loodi vaatluspuuraukude võrk põhjaveereostuse seireks Kohtla-Järve elektrijaama tuhavälja ja põlevkivikombinaadi poolkoksimäe ümbruses.
Veekeskkonna (pinna- ja põhjavee) reostuses võisid arvatavasti osaleda jäätmemägede nõrgvesi ja fuuss, ka poolkoksi kustutamiseks ja laialiuhtmiseks kasutatud tööstusheitvesi ja puhastusseadmete jäätmed. Veekeskkonna reostuse vähendamiseks on lõpetatud vee kasutamine poolkoksi jahutamiseks ja väljauhtmiseks ning fuussi paigutamine poolkoksi ladestusaladele.
Mõju õhule
Üldiselt peetakse Ida-Virumaad problemaatilise õhukvaliteediga piirkonnaks. Statsionaarsetest allikatest õhku paisatavate saasteainete aastase koguhulga poolest juhib (85–88%) energiatööstus. Õlitööstuse ning seejuures ka jäätmeväljade osa õhu saastamises on oluliselt väiksem (6–8%) ning sellele on pööratud vähem tähelepanu. Põlevkivi utmisel läbivad õliaurud ja gaas kontaktita väliskeskkonnaga ja õhusaastet ei toimu.
Põhilisteks Kohtla-Järve välisõhu kvaliteeti mõjutavateks saasteaineks on fenool (hüdroksübenseen – C6H5OH), vesiniksulfiid (H2S) ja formaldehüüd (CH2O). Senise prügila mõju õhule 2005. aastaks eraldi uuritud ei olnud.
Kohtla-Järve piirkonnas on saasteainete sisaldus õhus keskmiselt alla lubatud piirnormide, on esinenud ka normatiivide ületamisi formaldehüüdi, fenoolide ja väävelvesinikuga. Kergelt lenduvate kahjulike orgaaniliste ühendite emissioon võib toimuda poolkoksimägede nõrgveest, utmise vedelproduktide lahtistest mahutitest või fuussist. Kuival ajal tugeva tuulega poolkoksimägedest tõusev tolm reostab õhku. Lenduvate ohtlike ainete ja tolmu leviku piiramiseks tuleks mäed haljastada ning fuussijärved likvideerida või katta.
Põlevkivituha ehk põletatud põlevkivi kasutamine
Põlevkivituhal on mitu fraktsiooni. Kõige peenem püütakse kinni elektrifiltritega ja kõige jämedam tuleb eemaldada kolletest. Koldetuhka ei osata praegusel ajal ära kasutada, samas elektrifiltritega kinnipüütud tuhale on kasutus leitud. Peent põlevkivituhka kasutati happeliste põldude lupjamiseks. Sellest saab toota ka tuhaplokke. Kõige peenemat fraktsiooni kasutatakse tsemendi lisaainena, 15 protsenti tuhka parandab tsemendi omadusi ega pea lisama kipsi, mistõttu tsement muutub odavamaks. Probleemiks on see, et ükski tootmisharu Eestis pole võimeline nii suuri tuhakoguseid ära kasutama.
Praegu suudetakse taaskasutada kuni 5% tuhka, näiteks ehitusmaterjalides – tuhk on üks tsemendi komponente, põlevkivituhk-portlandtsement on väga hea betoonikomponent. Lisaks toodetakse põlevkivituhast ka poorbetoon müüriplokke, mis säästab loodust ja jätab loodusele pärandiks “väiksema jalajälje”. Poorbetoonist müüriplokke valmistatakse aastast 1961 Ahtmes ajaloolises poorbetoontoodete tootmispiirkonnas. Ehitusmaterjalide tootmiseks sisaldab põlevkivituhk liiga palju kaltsiumoksiidi, mistõttu on seda sideainena kasutamiseks vaja töödelda. Kundas toodetud põlevkivituhka sisaldavast tsemendist on ehitatud Tallinna teletorn ja ka Sosnovõi Bori tuumaelektrijaam. Teine kasutusvõimalus on põllumajanduses happeliste muldade puhul, kuigi ajas on selle osatähtsus oluliselt vähenenud, nimelt Eestis on aluselised mullad ja varem transporditi tuhka Venemaale.
Üks võimalus põlevkivituha kasutamiseks on kaevanduskäikude taastäitmine. Ammendatud kaevanduskäikudesse pumbatakse põlevkivituhka, mis maa all kivistub ja välistab hilisemad maapinnalangatused – kaevanduse lagi jääb kindlalt püsima. Praegu välditakse kaevanduse lagede langatusi arvukate tervikutega – kaevandusse jäetakse sambad, mis hoiavad lage üleval. Seetõttu läheb hulk (kuni 30 protsenti) väärtuslikku maavara kaotsi, samuti ei välista selline sammastik kaevanduse varisemist mitukümmend aastat pärast kaevetööde lõppu. Kaevanduskäikude täitmine põlevkivituhast toodetud betooniga on siiski kulukas, kuna tuha transport kaevandustesse ja betooni maa alla pumpamine on kallis. Põlevkivituhka saab kasutada teede asfaltkatte alumiste kihtide või turbapinnaste tugevdamiseks. Põlevkivituha ja liiva segu lisamine turbapinnasele tõstab pinnase kandevõimet ja vähendab külmakergete tekkimist. Selle võimaluse juures on miinuseks, et Narvast on kauge ja kallis tuhka näiteks Edela-Eestisse vedada, seda võimalust saab kasutada Põhja-Eestis.
Põletatud põlevkivil on head omadused polümeerkomposiitide tootmisel side- ja täiteainena. Esimesed katsetootmised on näidanud suurepäraseid tulemusi võrreldes teiste polümeerkomposiitides kasutatavate materjalidega. Lisandväärtus põletatud põlevkivi kasutamisel polümeerkomposiitides on kordades suurem kui põlevkivi põletamisel saadav elektri- ja soojusenergia.
Chinatsu Kira
Chinatsu Kira (jaapani keeles 吉良 知夏 Kira Chinatsu; sündinud 5. juulil 1991) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 12 mängu.
Nylon Beat
Nylon Beat oli Soome popansambel, mis oli väga populaarne 1990. aastatel ja 2000. aastate alguses. Tegemist oli tüdrukuteduetiga, kuhu kuulusid Jonna Kosonen ja Erin Koivisto. Nende aktiivse karjääri jooksul, mis kestis aastatel 1995–2003, sai ansambel kaheksa kuld- ja seitsme plaatinaplaati ning Emma-auhinna kategoorias "Aasta bänd 1999".
Ansambel moodustati 1995. aastal telesaate "Kiitorata" tulemusel. Sel ajal olid tüdrukud vaid 16-aastased. Tegevust alustasid nad taustalaulmise ja tantsimisega. Hiljem saavutas nende muusika juba arvestatavama küpsusastme ja lõpuks esinesid nad elava muusika saatel, mille esitajaks mitmest profimuusikust koosnev bänd.
Suurema osa muusikast kirjutasid Risto Asikainen ja Ilkka Vainio, produktsiooni tegi põhiliselt Asikainen.
Nylon Beati lugusid on kaverdanud teisedki artistid, sealhulgas ka Eesti Best B4. Teistest ansamblitest oli tuntuim Korea popansambel S.E.S, mille meloodiliselt kõlav versioon laulust "Like a Fool" on identne Nylon Beati originaaliga.
Ehkki duett oli juba andnud oma väljakuulutatud viimase kontserdi 2003. aasta uusaastaööl, tulid nad uuesti kokku, et esineda soojendajatena kahe ansambli Toto kontserdi eel: esimene toimus 17. augustil 2007 Oulus, teine sama aasta 18. augustil Tamperes.
Fiat-raha
Fiat-valuuta on maksevahend (esindusraha), millel puudub oma- või tegelik väärtus. Mõiste "fiat" pärineb ladina keelest ja tähendab „laske seda teha“, kuid tänapäeval on see omandanud tähenduse "Nii on!", s.t paberraha väärtust märgib number, mis sellele on trükitud. pisi|1905. aasta kullatagatisega dollar, mis ei olnud fiat-valuuta. Erinevalt kauprahast (teravili, loomad, oravanahad jms), millel on tarbimisväärtus ja väärismetallidega (hõbe või kuld) tagatud esindusrahast, pole paber- või virtuaalrahal oma kasutusväärtust.
Territoriaalriigi valitsus kuulutab fiat-raha seaduslikuks maksevahendiks (riiklikuks valuutaks) ja tekitab nõudluse selle järel maksude tasumise kohustusega. Kui tegemist on paternalistliku riigikorraldusega, siis rakendab valitsus oma sunnivõimu rahamonopoli kehtestamiseks ja kuulutab selle seaduslikuks maksevahendiks. Kui tegemist on totalitaarse režiimiga, siis keelustab see kõigi teiste, alternatiivsete maksevahendite kasutamise. Globaalne võim kehtestab ennast oma valuutaga, s.t sunnib teisi riike kasutama rahvusvaheliste maksete tegemiseks vaid oma raha. Võimu allikaks ongi õigus emiteerida raha.
Fiat-raha institutsionaalne rakendus lähtub panga intressi- ning riigikassa maksu- ja eelarvepoliitikast ning sellega luuakse puudusel põhinev majandusmudel. Rahapuudujääk tekib võlarahast (s.t pank nõuab laenajatelt, s.t turult tervikuna tagasi rohkem raha, kui sinna kunagi üldse välja antud on) ja valitsusvõimu teostajate võimetusest täita kõiki oma alamatele antud lubadusi. Fiat-valuuta võetakse reeglina kasutusele modernses riigis, olukorras kus enam ei jätku väärismetalle kauparaha valmistamiseks sest kaupade hulk on kasvanud nii suureks, et väärismetallidega pole enam võimalik tagada esindusraha väärtust.
Fiat-valuuta on defineeritud järgmistel viisidel:
Ajalugu
Tagatiseta paberraha võeti esmakordselt kasutusele Hiinas 11. sajandil.
Väärismetallist müntidelt tagatiseta fiat-rahale üleminekuprotsessis mängisid olulist rolli järgmised sündmused:
1913 – uue seaduse alusel asutati Föderaalreservi Süsteem.
1922 – Genova konverentsiga võrdsustati kulla tagatis Ameerika Ühendriikide dollari ja Suurbritannia naela tagatisega.
1929 – USA börsikrahh pani aluse kümne aasta pikkusele majandussurutise perioodile.
1930 – Rahvusvaheliste Arvelduste Panga (Bank of International Settlement, BIS) asutamine. Sellega taheti lihtsustada Versailles' rahulepinguga Saksamaale kehtestatud kompensatsiooninõudest tulenevate rahaliste ülekannete tegemise süsteemi. Tänapäeval ühendab see organisatsioon riikide keskpankasid, koordineerib rahvusvahelist rahanduspoliitikat ja riikidevaheliste maksete süsteemi arengut.
1933 – ametisse valitud president Franklin D. Roosevelt algatas „New Deali“ programmi majandussurutise lõpetamiseks. Samal aastal andis ta välja täidesaatmisele kuuluva korralduse (nr. 6102), millega keelati riigi mandriosas kuldmüntide, kullakangide ja kuldsertifikaatide eraomand ning kohustati kõiki isikuid müüma nende omanduses oleva kulla Riigikassale hinnaga 20,67 USD/unts.
1971 – Ameerika Ühendriikide president Richard Nixon tühistas Bretton Woodsi lepingu, sidus USD lahti kullatagatisest, tõstis imporditollide tariife 10% võrra ning külmutas 90 päevaks kaupade hinnad ja palgad eesmärgiga parandada riigi töötute olukorda ja teha lõpp inflatsioonikeerisele.
Sellest ajast peale on peaaegu kõik maailma riigid võtnud kasutusele fiat-valuuta.
Fiat-valuuta emissioon
Fiat-valuuta tekib, kui keskpank trükib erilisele paberile õigusaktidega määratud pildid, s.t loob selle mittemillestki! Seda raha väljastab keskpank väärismetalli või teise riigi valuuta vastu või laenab selle erapankadele edasilaenamiseks.
Erapangad laenavad keskpangalt saadud fiat-valuuta omakorda suurema intressi eest lõpptarbijatele. Suured erapangad, millel on palju kliente, võivad pakkuda neile ka krediiti (mis on samuti omamoodi fiat-valuuta) nii, et selleks pole tegelikku raha üldse vaja, s.t arveldused toimuvad panga halduses olevate kontode vahel arvestuslikult. Nii tekib erapankadel võimalus väljastada rohkem raha (kordistada), kui nende valduses seda tegelikult on. Ainus piiraja on see, et pank peab suutma teha reaalses rahas väljamakseid kõigile, kes oma raha tagasi nõuavad, s.t säilitama likviidsuse.
Juba Bank of Englandi asutamisel lubas kuningas panga asutamisaktiga väljastada selle asutajatel kümme korda rohkem paberraha, kui selle asutanud eraisikud kullas sisse maksid. 2008. aasta finantskriisi ajal selgus, et Lehman-Brothers Holdings Inc. oli väljastanud krediite 31 korda rohkem, kui neil oli omavahendeid. Selle panga pankrotist jäi järele 600 miljardit dollarit võlgu. Belgia Dexia pank (Belfius Bank and Insurance), mis laenas valdavalt kohalikele omavalitsustele ja riikidele, jõudis oma kapitali kordistada 60 korda, enne kui kaotas 2011. aasta majanduskriisi ajal maksevõime.
Fiat-rahaga kaasneb rahakülluse fenomen. Näiteks ületas Föderaalreservi andmetel 2019. aasta septembris Ameerika Ühendriikides väljastatud väärtpaberifondide võlakirjade, lühiajaliste ja säästuhoiuste (M2) kogumaht (15 003 miljardit dollarit) ligi neli korda käibel olevate müntide ja paberraha (M1) mahtu (3873 miljardit dollarit). Baselis asuv Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (ingl. Bank for International Settlements, BIS) on alates 1985. aastast „Punase raamatu“ nime all tuntuks saanud aruannet, milles tuuakse välja ringluses olevate pangatähtede ja müntide kogus kokku (aasta lõpu seisuga, USA dollaritesse arvestatuna) ja antud riigi elanike arvuga jagatuna (keskmine inimese kohta). 2015. aasta lõpus varieerus see inimese kohta Šveitsi 9213 USA dollarist Lõuna-Aafrika 113 USA dollarini, keskmiselt 1558 dollarit. Kui sama summa jagada antud riigi SKP-ga, siis varieerus raha hulk Jaapani 19,4%-st Rootsi 1,7%-ni, sel ajal kui keskmiselt oli seda 8,9%.
Bloomberg märkis 2019 aasta jaanuaris, et maailma (ametlik) koguvõlg on kasvanud 244 triljoni (244 000 000 000 000) dollarini. Maailma derivatiivide turu maht ületas samal ajal juba 600 triljoni dollari piiri. Kui seda võrrelda maailma SKP-ga, mis oli CIA World Factbooki andmetel 82 triljonit (varasemates allikates miljardit) dollarit, siis ilmneb, et võlakohustused ületavad olemas olevat vara 3 korda ja tulevikutehingute maht 8 korda aastas toodetavat tulumahtu. BIS on andnud välja prognoosi, mille järgi aastaks 2040 on maailma kõigi riikide võlakoormus kokku suhtes SKP'sse vahemikus 300–600%.
Intress, inflatsioon ja likviidsuskriisid
Intressi või kasviku nõudmise tava tekkis iidses Sumeris, kus laenuks anti seemneid ja loomi. Kuna mõlemad paljunevad (ühest nisuterast kasvas vanasti 5–10, tänapäeva isegi kuni 50 tera), siis tuli osa saagist anda laenu väljastajale. pisi|Inflatsiooni-deflatsiooni rütm alates pangandusel põhineva rahasüsteemi tekkest Ameerika Ühendriikides Kui keskpank ja erapangad nõuavad laenuna väljastatud raha eest intressi tasumist, siis küsivad nad turult tagasi rohkem raha, kui sinna on välja antud. Probleemid tekivad sellest, et raha ei paljune! Seega nõudes turult tagasi rohkem raha, kui sinna välja anti, tekitatakse likviidsuskriis. Kui pangad tegutsevad koordineeritult, s.t väljastavad üheaegselt palju krediiti, siis põhjustab see perioodiliselt korduvaid majandusbuume (raha üleküllus) ja likviidsuskriise. Seda väidet ilmestab suurepäraselt juuresolev pilt Ameerika Ühendriikide rahasüsteemi ajaloost. pisi|Föderaalreservi bilansimahu muutumine aastatel 2004–2019 Kui riigi rahasüsteemi valitsejad tahavad piirata likviidsuskriisi mõju majandusele ja seeläbi pehmendada majanduse tsüklilisest arengust tulenevaid probleeme, siis peavad nad kogu aegraha juurde trükkima. See aga tähendab, et katteta raha hulk kasvab ning see omakorda põhjustab raha väärtuse vähenemise – inflatsiooni. Vaadates juuresolevat diagrammi näeme, et alates riikidevahelise Bretton Woodsi lepingu sõlmimisest 1944. aastal, kadus deflatsioon ning dollarite kogus rahaturul hakkas järjekindlalt kasvama ning muutus eriti kiireks pärast sama lepingu tühistamist 1971. aastal. pisi|Euroopa Keskpanga bilansimahu muutumine pärast 2008. aastal alanud ülemaailmset likviidsuskriisi Kui Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi rahapoliitika eesmärgiks on sõnastatud tööhõive maksimeerimine, siis Euroopa Keskpanga (EKP) rahapoliitika eesmärgiks on määratletud vähemalt 2% inflatsiooni hoidmine. Mõlemal juhul tähendab see, et keskpangad peavad likviidsuskriisi vältimiseks emiteerima kogu aeg raha juurde. Kuid iga-aastane 2% inflatsioon tähendab, et inimeste käes oleva või pangakontol seisva raha väärtus väheneb igal kuul 0,17% ning 50 aasta pärast on tänavu emiteeritud raha väärtus muutunud nulliks!
Fiat-valuuta emiteerimine muutus eriti suuremahuliseks 2008. aastal Ameerika Ühendriikides alanud ja seejärel ülemaailmseks kasvanud finantskriisi ajal. Kuna sellele finantskriisile panid aluse kinnisvara investeeringud ja mahhinatsioonid väärtpaberitega, siis ongi seda maailmas hakatud märkima väljendiga subprime mortgage crisis. Nimetatud kriisil oli kaks lahendit: kustutada laenudeks antud summad ulatuses, mida kunagi tagasi ei maksta või siis emiteerida fiat-valuuta nii palju juurde, et laenusid väljastanud pankade likviidsus taastuks. Nagu juuresolevalt Föderaalreservi (Ameerika Ühendriikide Keskpank) ja Euroopa Keskpanga bilansi mahtu kirjeldavatelt diagrammidelt ilmneb, valisid mõlemad keskpangad teise lahendi.
Nagu juuresolevalt diagrammilt ilmneb, on kriisieelsest 2008. aastast peale Föderaalreservi rahaemissioon kasvanud maksimaalselt 5 korda. 2019 aasta lõpu seisuga on see algupärasest ikka veel 4,5 korda suurem – s.t võlakirjade sisseostu kaudu on turule paisatud 4,5 korda rohkem raha, kui seda oli enne kriisi. Samasugune pilt ilmneb ka juuresolevalt Euroopa Keskpanga bilansimahtu kirjeldavalt diagrammilt – kriisieelse perioodiga võrreldes on fiat-valuuta kogus turul kokku kasvanud 4,5 korda. Eriti kiire katteta raha hulga kasv algas 2015. aasta märtsis, mil EKP alustas „kvantitatiivse lõdvendamise programmi“ mahus, mis vastaks u 250 eurole iga eurotsooni inimese kohta ühes kuus ja kuna see jätkus ka 2019. aastal, siis on nüüdseks emiteeritud juba iga inimese kohta vähemalt 12 000 eurot. Ja seda olukorras, kus tootmine ei ole ületanud veel kriisieelset mahtu. Kogu nimetatud raha laenati erapankadele intressivabalt, kuid kuna erapangad laenavad selle välja intressi eest, siis võib arvata, et järgmise rahanduskriisi mastaap ületab vastavalt eelmise kriisi oma mitmekordselt.
Vastavaid näiteid olukordadest, kus riikide keskpangad on hakanud raha kontrollimatult emiteerima võib tuua nii ajaloost kui ka tänapäevast. Euroopa ajaloost on tuntuimad näited fiat-valuuta odavnemisest Weimari Vabariigi hüperinflatsioon 1923. aastal ning pärast II maailmasõda Ungari forinti väärtuse sulamisest. Viimaste aastakümnete tuntuim näide on Zimbabwe dollari väärtuse vähenemisest pärast riigi iseseisvumist ning selle hüperinflatsioonist aastatel 2000–2008 ning Venezuela boliivari väärtuse kadumine.
Heido
Heido on mehenimi.
Ghana 2022. aasta taliolümpiamängudel
Ghana osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli kolmas kord, kui Ghana taliolümpiamängudest osa võttis.
Ghanat esindas mäesuusataja Carlos Mäder.
Norbert Lammert
pisi|Norbert Lammert (2014) Norbert Lammert (sündinud 16. novembril 1948 Bochumis) on Saksa poliitik (CDU). Alates 2005. aastast on ta Saksamaa Bundestagi president. 2002. aastast oli ta Bundestagi asepresident ning 1989–1998 parlamentaarne riigisekretär (Eestis võrreldav kantsleri funktsiooniga ministeeriumis).
Elulugu
Lammert sündis pagarimeister Ferdinandi ja tema abikaasa Hildegard Lammerti peres esimese lapsena seitsmest. Ta sündis 1948. aastal Bochumis ning käis 1959–1967 Bochumi am Ostringi humanistliku ja vanade keelte kallakuga gümnaasiumis. Abituuriumile järgnes 1967–1969 ajateenistus suurtükiväeosas Ahlenis ja Dülmenis. 1969–1972 õppis ta Bochumi Ruhri Ülikoolis poliitikateadust, sotsioloogiat, uuemat ajalugu ning sotsiaalökonoomikat ning ühe semestri ka Oxfordi Ülikoolis (1971); lõpetades1972 diplomeeritud sotsiaalteadlasena. 1975 kaitses ta Bochumi Ruhri Ülikooli sotsiaalteaduskonnas väitekirja regionaalsete ja mitteregionaalsete organisatsioonistruktuuride tähendusest poliitiliste parteide tahte kujunemise protsessis madalamal organisatsioonilisel tasandil ning ta sai sotsiaalteaduste doktoriks (Dr. rer. soc.).
Teenistuskäik parteis
Lammert astus 1964 noorteorganisatsiooni Junge Union ning sai 1966 Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) liikmeks. 1975 valiti ta Bochumi linnavolikogusse ja oli selle liige kuni 1980. aastani. Peale selle oli ta 1978–1984 Junge Union Westfaleni-Lippe maakonna organisatsiooni esimehe asetäitja. 1986–2008 oli ta CDU Nordrhein-Westfaleni liidumaa organisatsiooni juhatuse liige, olles samal perioodil ühtlasi CDU Ruhri piirkonna organisatsiooni esimees, mille auesimees ta tänapäeval on. Lammert on CDU presiidiumi liige.
Tegevus parlamendiliikmena
Alates 1980. aastast on Lammert Saksamaa Bundestagi liige. Siin oli ta 1983–1989 valimiskontrolli, immuniteedi ja kodukorra komisjoni aseesimees. 1996–2006 oli ta Bundestagi CDU/CSU fraktsiooni Nordrhein-Westfaleni liidumaa saadikuterühma esimees ning 1998–2002 CDU/CSU fraktsiooni kultuuri- ja meediapoliitika kõneisik. 17. oktoobril 2002 valiti Lammert Saksamaa Bundestagi üheks asepresidendiks. Pärast 18. septembri 2005. aasta Bundestagi valimisi seadis CDU/CSU fraktsioon 11. oktoobril 2005 ta ühehäälselt üles Bundestagi presidendi kandidaadiks. Saksamaa Bundestagi 16. koosseisu asutaval istungjärgul 18. oktoobril 2005 valiti Lammert esimeses valimisvoorus 564 häälega 606-st (vastab 93,1%-le kehtivatest häältest) Bundestagi presidendiks. See on esmakordselt Bundestagi presidendiks valitute hulgast parim valimistulemus. Saksamaa Bundestagi 17. koosseisu asutaval istungjärgul 27. oktoobril 2009 kinnitati Lammert ametisse 522 häälega 617-st kehtivast häälest (84,6%), taas kord esimeses valimisvoorus. Lammert pääses Saksamaa Bundestagi alati Nordrhein-Westfaleni liidumaa nimekirja koosseisus. 2013. aastal kandideeris ta uuesti parlamenti. Ka seekord kinnitati ta Saksamaa Bundestagi 18. koosseisu asutaval istungjärgul 22. oktoobril 2013 Bundestagi presidendi ametisse 591 häälega 625-st kehtivast häälest. Seekordse 94,6% osakaaluga kehtivatest häältest suutis ta oma 2005. aasta tulemust veelgi parandada. Lammert on esimene Bundestagi president, kes on juba kolm korda juhtinud liidupresidendi valimiskogu (Bundesversammlung – 2009, 2010 ja 2012).
Isiklikku
Norbert Lammert on katoliiklane, 1971 abiellus ta oma abikaasa Gertrudiga, kellega tal on neli last; nad elavad Berliinis ja Bochumis.
Baumgarten (Burgenland)
Baumgarten on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.
pisi|tühi|Baumgarten
1963. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises
1963. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises toimusid  27.–30. juunil Tallinnas.
Tulemused
Võistkondadest oli esimene Dünamo I, järgnesid Kalevi I ja II koosseis.
Kalle Suuroja
Kalle-Mart Suuroja (sündinud 3. oktoobril 1945 Tudulinnas) on Eesti geoloog.
Ta lõpetas aastal 1969 Tartu Riikliku Ülikooli. 1996. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli geoloogia instituudis teadusmagistri kraadi tööga "Formation and development of Kärdla impact crater" (juhendaja Väino Puura).
Aastatel 1968–1991 töötas ta Eesti Geoloogiakeskuses geoloogina, 1991. aastast samas geoloogilise kaardistamise osakonna juhataja.
Tegelenud peamiselt Eesti aluspõhja geoloogilise kaardistamise valdkonnaga, osalenud mitme maavara (põlevkivi, lubjakivi, graniidi, mineraalvee, polümetallide) otsingutes.
Lisaks erialasele kirjandusele avaldanud ka ilukirjandust (novellikogu "Viimane marsruut", 1983).
Isiklikku
Tema poeg Martin Suuroja on matkakorraldaja ja avaldanud looduse alast kirjandust, ka isaga kahasse. Teine poeg Sten Suuroja on meregeoloog.
Maria Artemtšuk
Maria Artemtšuk (sündinud 27. septembril 1979 Kohtla-Järvel) on Eesti kirjandusteadlane.
Ta õppis 1986–1997 Jõhvi Vene Gümnaasiumis ning 1997–2004 Tartu Ülikoolis vene ja slaavi filoloogia erialal, mille ta lõpetas magistrikraadiga. Alates 2006. aastast õpib ta Alberta Ülikooli doktorantuuris.
Kaberla-Valkla pank
Kaberla-Valkla pank on pank Põhja-Eesti klindi Ida-Harju klindilõigus; halduslikult Harju maakonnas.
Pank ääristab üle 6 km laiust ja u 5 km pikkust Kaberla-Valkla klindipoolsaart.
Kustbon
Kustbon on eestirootslaste ajaleht, mis ilmus aastatel 1918–1940 Tallinnas ja alates 1944. aastast ilmub Stockholmis.
Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941 ilmus Eestis rootsikeelne ajaleht Sovjet-Estland. Saksa okupatsiooni ajal püüti Kustboni väljaandmist jätkata, ent rootslaste evakueerimise tõttu ei tulnud sellest midagi välja.
Rue sous la neige, Argenteuil
„Tänav lume all, Argenteuil“ (prantsuse keeles „Rue sous la neige, Argenteuil“) on prantsuse kunstniku Claude Monet’ õlimaal lõuendil.
1875. aastal valminud teos asub Rahvusgaleriis Londonis.
Maalil on Pariisi lähistel asuv talvine Argenteuil. Pildil on kujutatud lumega kaetud Saint-Denis’ puiestee, kuhu Monet koos perega oli hiljuti kolinud (praegune aadress: Karl Marxi puiestee nr 21).
Vunambali keel
Vunambali keel on vorora keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Lääne-Austraalias. Keele kõnelejaid on alla 10.
Keeles on viis kuni kuus täishäälikut: ɑ, e, i, o, u, (põhjamurdes ka ɨ). Konsonante on 17 (d, rd, j, b, g, n, m, ny, m, ng, l, rl, ly, rr, r, y, w).
Päris-vunambali murdele lisaks eristatakse Gamberre, Kwini, Miwa, Yiidji, Wilawila ja Ginani murret. Mõnda neist peetakse ka eraldi keeleks.
Vunambali keel on polüsünteetiline keel.
Tallinna JK Legion U21
Tallinna JK Legion II on Eesti jalgpalliklubi Tallinna JK Legion duubelmeeskond, mis mängib II liigas.
Haiti 2022. aasta taliolümpiamängudel
Haiti osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli esimene kord, kui Haiti taliolümpiamängudest osa võttis.
Max Chilton
pisi| Max Alexander Chilton (sündinud 21. aprillil 1991) on Suurbritannia vormelisõitja.
Haiti 2022. aasta taliolümpiamängudel
Haitit esindas mäesuusataja Richardson Viano.
Max Chilton
2013. aasta hooajal ja 2014. aasta hooajal sõitis ta Vormel 1 sarjas Marussia meeskonnas.
Heiko
Heiko on mehenimi.
See on nime Heinrich lühendatud vorm.
Nime naisvorm on Heike.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 363. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heiko 283 mehel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heiko 5 inimesel.
Tabula rasa (Pärt)
"Tabula rasa" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud kontsert kahele viiulile, ettevalmistatud klaverile ja kammerorkestrile. Muusikateose pikkus on 27 minutit. Teos on pühendatud Leedu Kammerorkestri asutajale ja dirigendile Saulius Sondeckisele.
Teose esiettekanne oli 30. septembril 1977 Tallinnas: Gidon Kremer (viiul), Tatjana Grindenko (viiul), Alfred Schnittke (klaver) ja RAT "Estonia" Kammerorkester (dirigent Eri Klas). Samal aastal kõlas teos esimest korda ka väljaspool toonast Nõukogude Liitu, kui Leedu Kammerorkester ja Saulius Sondeckis olid ringreisil Saksamaal ja Austrias.
“Tabula rasa” salvestas Manfred Eicheri plaadifirma ECM Records 1984. aastal sarjas "New Series". See oli ECMi esimene Pärdi muusikaga plaat. Plaadil kõlab Kölni Lääne-Saksa Raadio salvestus Bonnis aset leidnud „Tabula rasa“ ettekandest. See esitus on saanud teose kõlapildi standardiks. Esitajad: Gidon Kremer (viiul), Tatjana Grindenko (viiul), Alfred Schnittke (klaver), Leedu Kammerorkester (dirigent Saulius Sondeckis).
Heinar
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 321. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heinar 354 mehel.
Drifter
Drifter on mitmetähenduslik sõna:
Mäepea pank
Mäepea pank on pank Põhja-Eesti klindi Ida-Harju klindilõigus; halduslikult Harju maakonnas.
Pank ääristab Mäepea klindineemikut. Panga kõrgus on kuni 15 m.
Madagaskar 2022. aasta taliolümpiamängudel
Madagaskar osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis kahe sportlasega. See oli kolmas kord, kui Madagaskar taliolümpiamängudest osa võttis.
Madagaskarit esindasid mäesuusatajad Mathieu Neumuller ja Mialitiana Clerc.
TP
TP või Tp on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Delta IV Heavy
Delta IV Heavy on ühekordne suure kandevõimega kanderakett, mida toodab United Launch Alliance.
Delta IV Heavy on SpaceX-i Falcon Heavy järel võimsuselt teine kasutuses olev kanderakett. See koosneb Common Booster Core-ist (CBC) ja kahest kiirendina kasutatavast CBC-st. Kanderaketti toodab United Launch Alliance (ULA) ning see tegi oma esmalennu 2004. aastal.
Delta IV Heavy suudab Maa-lähedane orbiit viia 25 980 kg kaaluva lasti ja Marsile 8000 kg.
Augustis 2019 teatas ULA, et viimane Delta IV Heavy start toimub 2023. aastal.
Lomp (perekonnanimi)
Lomp on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lomp 386 inimesel: 197 mehel ja 189 naisel. Perekonnanimede levikult on Lomp meeste puhul 302. kohal ja naiste puhul 372. kohal. Perekonnanimi Lomp on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,7.
Siniva Marsters
Siniva Marsters (sündinud 7. oktoobril 1980) on Cooki saarte kergejõustiklane.
Muuksi pank
Muuksi pank on pank Põhja-Eesti klindil Muuksi klindineemikul.
Panga pikkus on u 5 km.
Malta 2022. aasta taliolümpiamängudel
Malta osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli kolmas kord, kui Malta taliolümpiamängudest osa võttis.
Maltat esindas lumelaudur Jenise Spiteri.
Pakitu
Pakitu (ka Pakito) oli küla Kadrina kihelkonnas. Tänapäeval on endise küla maad Kadrina valla Leikude küla territooriumil nagu ka endise Sorgi küla maad.
1945–1954 eksisteeris ka Pakitu-Sorgi külanõukogu, mis liideti Kadrina külanõukoguga.
Laul armastatule
"Laul armastatule" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1972. aastal loodud kantaat koorile ja orkestrile. Teose sõnade autor on Gruusia keskaja kirjanik Šotha Rusthaveli.
Walter Ong
Walter Jackson Ong (30. november 1912 Kansas City – 12. august 2003 Saint Louis) oli USA jesuiidi preester, ingliskeelse kirjanduse professor, kultuuri- ja usundiloolane ning filosoof.
Ta uuris, kuidas üleminek suulisuselt kirjalikkusele mõjutas kultuuri ja muutis inimteadvust.
Talvik (perekonnanimi)
Talvik  on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talvik 312 inimesel: 154 mehel ja 158 naisel. Perekonnanimede levikult on Talvik meeste puhul 447. kohal ja naiste puhul 491. kohal. Perekonnanimi Talvik on levinuim Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,24.
Taal (perekonnanimi)
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Taal 445 inimesel: 218 mehel ja 227 naisel. Perekonnanimede levikult on Taal meeste puhul 255. kohal ja naiste puhul 281. kohal. Perekonnanimi Taal on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 13,68.
Rencēni vald
pisi|Sauļi mõisa härrastemaja Rencēni vald (läti keeles Rencēnu pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Burtnieki, Valmiera, Ēvele, Jeri ja Naukšēni vallaga.
Valla pindala on 159 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1526 inimest. Valla keskus on Rencēni küla. Vallamaja asub aadressil Valmieras iela 13, vallavanemaks on Inese Sippo.
Erhard Krack
pisi|Erhard Krack (1987) Erhard Krack (9. jaanuar 1931 Danzig (tänapäeval Gdańsk, Poola) – 13. detsember 2000 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Rencēni vald
Ajalugu
Rencēni vald moodustati aastal 1819 Rencēni mõisa Dukuri karjamõisa juurde. Valla aladel olnud Labrenči, Sauļi, Lizdēni, Rencēni, Baloži, Ķiori ja Luteri mõisade aladele tekkinud valdasid hakati 19. sajandi lõpus liitma. Aastal 1896 liideti Rencēni vallaga Baloži vald, aastal 1899 aga Lizdēni vald. Aastal 1935 oli valla pindala 137,6 km².
Erhard Krack
Aastatel 1965–1974 oli ta Saksa DV kohaliku tööstuse ja toiduainetetööstuse minister.
Erhard Krack oli 11. veebruarist 1974 kuni 11. veebruarini 1990 Ida-Berliini linnapea.
Rencēni vald
Ajalugu
1945. aastal jagati vald Rencēni, Lizdēni ja Saulīši külanõukogudeks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1950 liideti Rencēni külanõukoguga likvideeritav Saulieši külanõukogu, aastal 1954 aga Lizdēni külanõukogu. Aastal 1963 liideti külanõukoguga osa Valmiera külanõukogust, aastal 1981 aga osa Jērcēni külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Burtnieki piirkonda.
Erhard Krack
Linnapeaametist lahkumise järel Erhard Krack enam uut töökohta ei leidnud. Ta elas tagasitõmbunult ja poliitikas ei osalenud.
1993. aastal karistati teda 1989. aasta mais toimunud Saksa DV kohalike valimiste tulemuste võltsimise eest 10-kuulise tingimisi vabaduskaotusega.
Rencēni vald
Loodus
Vald jääb Tālava madalikule, asudes selle idaosas. Valla kõrgeim koht asub selle idaosas (91,2 m). Valla suuremad jõed on valla põhjapiiril voolav Säde jõgi ja selle lisajõgi Baložupe. Valda jääb ka 5,4 hektari suurune Timba järv, samuti asub Ošupīte jõekesel Rencēnmuižas üks veskijärv. Seda jõe ääres asub 215 hektari suurune märgala Seda luht, samuti on seal ka mitmed sood – Mareņi-Kārēni soo (260 ha), Tautupurvs (142 ha) ja Vildēni-Brožēni soo (120 ha). Vald asub suuremalt jaolt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Looduskaitse all on Rencēni pärn, Tilikase tamm, Uus mõisa tamm, Rencēnmuiža allee saar, Rencēnmuiža Zvārte tamm, Rencēnmuiža tammeallee, Rencēnmuiža Zvārte mänd, Rencēnmuiža vaher, Cālīši jalakas, Vecdambīši mänd, Rencēni kalmistu elupuud, Lizdēni lehiseallee, Lizdēni allee lehis, Vaģi tamm, Eži tamm, Brožēni tamm, Vecilmēni tamm, Jēkuļi tammed ja Lizdēni pärn.
Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sīleņi talutare, Rencēnmuižas asuvad vana härrastemaja ja pargikompleks, Emīls Melderise sünnikodu ja Lapaiņi ohvrikivi. Kohaliku kaitse all on Rencēni mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök ja uus häärber, lisaks veel Zelti keskaegne kalmistu, Dravnieki keskaegne kalmistu, Vecdambīši, Skābumi, Duņķi, Ārgaļi ja Gaidi muinaskalmed ning Deļi keskaegne kalmistu koos sealse kahe ristikiviga. Vaatamisväärsusteks on veel Rencēni hobupostijaama hoone ja Sauļi ning Lizdēni mõisasüdamed.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1337 lätlast, 56 venelast, 25 valgevenelast, 12 ukrainlast, 12 poolakat ja 10 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Simmias Teebast
Simmias Teebast (kreeka Σιμμίας; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Simmias on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas, "Phaidroses" ja "Kritonis" ning on koos oma Teeba kaaslase Kebesega Sokratese vestluspartner "Phaidonis".
Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks. .
Toortoitlus
Toortoitlus on toitumisviis, mille puhul suurema osa toiduratsioonist moodustab kuumtöötlemata toit. Tavaliselt on toortoitlased samas ka täistaimetoitlased (menüü sisaldab vaid taimseid toiduaineid), kuid leidub ka toortoitlasi, kes tarbivad tooreid loomseid toiduaineid.
Toidu töötlemisel on kuumuse lubatud ülempiir 40...46 °C. Toortoitlaste toidu hulka kuuluvad olenevalt koolkonnast puuviljad, köögiviljad, juurviljad, pähklid, seemned, idud, mesi, munad, toorpiim, toores kala ja liha.
Vaata ka lemmikloomade toortoitlus
Shanghai Keskuse Hoone
pisi|Shanghai Keskuse Hoone Shanghai Keskuse Hoone (hiina keeles 上海中心大厦) on 632-meetrine ja 128-korruseline pilvelõhkuja, mille asukoht on Hiina Rahvavabariigi suurim linn Shanghai. Kõrghoone ehitustööd kestsid aastatel 2008–2015. 118. korrusel paikneb vaateplatvorm.
Rika Masuya
Rika Masuya (jaapani keeles 増矢 理花 Masuya Rika; sündinud 14. septembril 1995) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Ecuador 2022. aasta taliolümpiamängudel
Ecuador osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli teine kord, kui Ecuador taliolümpiamängudest osa võttis.
Ecuadori esindas mäesuusataja Sarah Escobar.
Rika Masuya
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2018 27 mängu.
Margit Langemets
Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse alal. 1992. aastal osales ta rahvusvahelisel leksikograafiakursusel Exeteri Ülikooli juures, 2007. aastal leksikograafia erikursusel Århusi Ülikooli juures. Ta kaitses doktoritöö "Nimisõna süstemaatiline polüseemia eesti keeles ja selle esitus eesti keelevaras" 2009. aastal Tallinna Ülikoolis.
Margit Langemets on alates 1984. aastast töötanud Eesti Keele Instituudis, ta alustas EKI-karjääri assistendina. Aastatel 2007–2020 oli EKI sõnaraamatute peatoimetaja. 2020. aastast on ta EKI juhtivleksikograaf, 2022. aasta seisuga ka tänapäeva eesti keele osakonna juhataja.
Kehra Nukk
Kehra Nukk on 1963. aastast Kehras tegutsev nukurahvateater.
Rahvateatri nimetuse sai teater 1968. aastal.
Rahvateater on Lea Sibula algatusel korraldanud nukufestivale. Viimane, XV nukufestival, toimus 1994. aastal Kehras. 1997. aastast korraldab teater nukufestivali "Teater kohvris".
Teater astub üles peamiselt lasteaedades ja koolides.
1999. aastast juhib teatrit Sirje Põlendik.
Bengali tiiger
Bengali tiiger ehk India tiiger (Panthera tigris tigris) on tiigri alamliik, kes elab Lõuna-Aasias. Bengali tiiger on India ja Bangladeshi rahvusloom.
Bengali tiiger on tiigri alamliikidest kõige arvukam. Tema populatsiooni suuruseks Indias on hinnatud 1520–1909 isendit, Bangladeshis 440 isendit, Nepalis 124–229 isendit ning Bhutanis 75 isendit.
Bengali tiiger on IUCN-i poolt klassifitseeritud kui eriti ohustatud liik. Kogu populatsiooni suuruseks on hinnatud vähem kui 2500 isendit ning nende arvukus väheneb. Mitte ükski alampopulatsioon ei ole suurem kui 250 isendit.
Üldiseloomustus
Bengali tiigri karvkatte värvus ulatub kollasest heleoranžini ning triibud tumepruunist mustani. Kõht ja jäsemete sisemised pooled on valged. Isaste tiigrite üldpikkus on keskmiselt 270–360 cm ning emaste pikkus on 240–300 cm. Isased tiigrid kaaluvad keskmiselt 200–330 kg ja emased 100–200 kg.