cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tina tänav (Viljandi)
Tina tänav on tänav Viljandis.
Tänav alguse Lennuki tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb Reinu teel. Tänava pikkus on 148 m.
Tänava edelaserv on hoonestamata.
Zeca
José Carlos Cracco Neto (mängijanimega Zé Carlos või Zeca; sündinud 16. mail 1994 Paranavaís) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Brasiilia esiliigaklubis Vitória.
2018. aasta aprillis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Internacionaliga. 2020. aastal suundus ta laenule Bahiasse.
2021. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Brasiilia esiliigaklubiga Vasco da Gama. 2022. aastal mängis ta Major League Socceri klubis Houston Dynamo. Seejärel naasis ta Brasiiliasse, kui liitus Vitóriaga.
2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Brasiilia olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks.
Dubulti
pisi|Dubulti asendikaart pisi|Dubulti jaamahoone Dubulti (saksa keeles Dublezeem, Dubbeln) on Läti linna Jūrmala osa. Asub Jaundubultist idas ja Majorist läänes Riiast 22 km kaugusel. 2008. aastal oli Dubultis 2588 elanikku.
Dubultis eraldab Lielupe jõge Liivi lahest kõigest 320 m laiune maariba. Sellegipoolest ei suubu Lielupe merre, vaid Riias Daugavasse.
Dubulti on nimetatud lätlase Dubultsi järgi, kellel oli sealkandis 15. sajandil kõrts. Hiljem tekkis selle juurde kaluriküla, aga asulat mainiti esimest korda alles 18. sajandil.
Aastal 1783 rajati Bulduri mõisa maadele kõrts (Dublekrug), mis lammutati 1930. aastatel. Pärast 1812. aasta isamaasõda sai Dubulti puhkekohaks neile, kes sõitsid Riiast Kuramaale. Esimest korda mainiti aadlimehi, kes Dubultis mererannal puhkasid, aastal 1814. Aastal 1820 rajati selle juurde esimesed suvilad. Dubulti oli Venemaa esimene aedlinn. Sakslased kutsusid Dubultit Judenburgiks, sest see oli ainus mereäärne asula Kuramaa kubermangus, kuhu juutidel oli lubatud elama asuda. 1841 sai asula ametliku nime. 1850 rajati Dubultisse õigeusu kirik, 1870 vesiravila "Marienbad" ja 1877 raudteejaam (praegune hoone pärineb aastast 1977).
Aastast 1959 on Dubulti Jūrmala koosseisus.
Aastaks 1914 oli Dubulti saavutanud praeguse suuruse 2550 elaniku ja 8190 suvitajaga.
Dubulti on peatunud Ivan Gontšarov, Abraham Isaac Kook ja suurvürst Vladimir Aleksandrovitš. Dubultis suri 27-aastaselt publitsist ja kirjanduskriitik Dmitri Pissarev, kes uppus Liivi lahte. Elu viimased 10 aastat (1934–1943) elas Dubultis luuletaja Aspazija.
pisi|Dubulti kirik pisi|Dubulti kirik
Vaatamisväärsused
Kõige vanem säilinud maja Dubultis ja kogu Jūrmalas pärineb aastast 1818. On alust arvata, et selle laskis ehitada Barclay de Tolly, kellele see ka kuulus. See oli tema suvemaja. 1843. aastast pärineval asula plaanil kannab see maja numbrit 1, millest on arvatud, et see on esimene maja Dubultis üldse, kui kõrtsi mitte arvestada.
Vesiravila "Marienbad" valmis 1870 G. Pirangi projekti järgi. 1920-ndate algul lisati värav kiviaiaga. 1926 valmis torn galeriiga. 1940. aastate lõpul ehitati sanatoorium ümber.
1879 valmis Dubultis kuursaal.
1903 valmis Aspazija maja. Hiljem oli see Läti presidentide residents.
Aastail 1907–09 valmis arhitektide Edgar Friezendorfi ja Wilhelm Bockslaffi projekti järgi ehitatud Dubulti luteri kirik, mis on suurim juugendstiilis kivikirik Lätis. Sellele on iseloomulik mitme keskaegse detaili kasutamine 20. sajandil. Kõrge kirikutorn meenutab keskaegsete losside peatorni donjoni. Stiili ühtsusele aitab kaasa paekiviplokkidest laotud altar, mille keskel on suur rist. Kiriku puitehitised (oreli ja kirikukoori rõdu) on ehitatud rahvusromantilises vaimus. 1962–89 oli kirik suletud ning selles asus Jūrmala kunsti- ja ajaloomuuseum. 1991 anti kirik kogudusele tagasi.
1909 valmis Eižens Laube (1880–1967) projekti järgi gümnaasiumihoone. Laube on läti rahvusromantilise stiili peamine esindaja arhitektuuris. Kooli esimene direktor kuni 1915. aastani oli L. Berzinš ja tänapäeval kannab kool tema nime.
1911 valmis Laube projekti järgi laenu-säästuühingu (panga) hoone. See on kahekorruseline, kivist ja kolmeastmelise massiivse nurgatorniga, millel on silindrikujuline ärkel. Hoone fassaadil on klassitsismile iseloomulikud suured pilastrid. Hoone esiküljel, tänava pool on teenindussaal.
Alates 1946 asub Dubultis Janis Rainise nimeline kirjanike maja.
Gustav Ernesaksa kuju
Kuju paigaldati 29. juunil 2004. See kujutab lauluväljaku nõlval istuvat mõtlikku laulutaati. Ernesaks hoiab kätt lõua all, prillid on näppude vahel – justkui kuulaks tähelepanelikult ja mõtleks tehtu üle järele.
Kuju autorid on kunstnikud Ekke Väli ja Vello Lillemets. Pronksist skulptuur on 2,25 meetrit kõrge ja kaalub 2,5 tonni.
Sg-122
SG-122 oli saksa tanki PzKpfw III ja liikursuurtüki StuG III veermikule ehitatud nõukogude liikursuurtükk, mida ehitati peamiselt Stalingradi kotist saadud töökorras tankide veermikele. Sellel oli peal haubits M-30S (sama mis liikursuurtükil SU-122).
Poola põllumajandus
Põllumajanduse tähtsus riigi majanduses
Kuigi põllumajanduse osa SKTs on küllaltki väike – vaid 4% ja hõivatud vaid 12,9% tööealisest rahvastikust, selle majandusharu roll riigi majanduses on suur: kolmandik kuni pool Poola ekspordituludest tuleb põllumajandusest.
Põllumajanduse arengu eeldused
Poola loodustingimused ja -ressursid on eriti soodsad põllumajanduse arengule riigi lõuna- ja edelaosas ning ebasoodsad riigi ida- ja põhjaosas. thumb|Niit, Bartoszowice Põllumaa hõlmab üle poole Poola pindalast (48,3%), sellest on 36,2% on haritav maa (peamiselt riigi edelaosas) ja 10,7% on rohumaad (kirde- ja idaosas). Mitmeaastaste põllukultuuride all on vaid 1,3% riigi territooriumist. Metsaga on kaetud 30,5% kagu osas.
Taimekasvatus
Poolas on üks Euroopa suurimaid suhkrurooge (2012. a – 12,35 mln t). Samuti kasvatatakse kartuleid (9,1 mln t), nisu (8,6 mln t), otra (4,2 mln t), maisi (3,9 mln t), õunu (2,9 mln t), rapsi (1,9 mln t), kapsaid (1,2 mln t), juurvilju (824 tuhandet t), tomateid (758 tuhandet t), sibulaid (648 tuhandet t), kurke (520 tuhandet t) ja jms.
Loomakasvatus
Poolas on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv seisuga 2013. aasta FAO andmetel: sead – 11 mln, lambad – 249 tuhandet, veised 5,9 mln, hobused – 207 tuhandet, kanad – 124 tuhandet ja jms.
Toiduainetööstus
thumb|Talumaja Poolas Poolas toodetakse palju erinevaid tooteid, mis kasutab kõik Euroopa. Näiteks, 2012. aastal oli veiseliha – 451 tuh t, lehmapiim – 12,6 mln t, sealiha – 1,8 mln t, muude lindude munad – 530 tuh t, kanaliha – 1,4 mln t.
Ka toodetakse võid – 199 tuh t, juuste – 685 tuh t, kuiv rasvata piima – 131 tuh t, searasva – 168 tuh t ja jms.
Kaubandus
Poolas on ülekaalus eksport.
Eksport
Poola ekspordib nisu – 825 tuh t, õunu – 532 tuh t, rapsiseemneid – 423 tuh t, jooke alkoholivaba – 383 tuh t, juurvilju (külmutatud) – 336 tuh t, puuvilju – 323 tuh t ja jms.
Poola on kartuli, suhkrupeedi, rapsi, maisi, sea- ja linnuliha suurtootja Euroopas.
Import
Poola impordib sojauba – 1,9 mln t, nisu – 816 tuh t, päevalille – 728 tuh t, maise – 477 tuh t, rapsiseemneid – 408 tuh t ja jms.
Järvselja õppe- ja katsemetskond
pisi|[[Järvselja kuningamänd]] Järvselja õppe- ja katsemetskond asub Kastre vallas Tartu maakonnas.
Ajalugu
15. augustil 1920 asutati Tartu Ülikooli juurde metsaosakond. Koos sellega tekkis ka õppepraktikate läbiviimise vajadus. 13. aprillil 1921 kinnitati Vabariigi Valitsuse otsusega määramata ajaks Kastre-Peravalla metsad Tartu Ülikooli metsaosakonna õppebaasiks ja seda kohta hakati nimetama Tartu Ülikooli õppemetskonnaks. Õppemetskonna juhatajaks määrati Andres Mathiesen. Õppemetskonna asutamisel oli A. Mathieseni sõnul kaks põhieesmärki: korraldada üliõpilastele vastavaid õppepraktikume ja võimaldada õppejõududel korraldada katseid mitmesuguste metsanduslike probleemide uurimiseks. 1921. aastal oli metskonna pindala 6968 ha, millest metsa oli 4090 ha. Pärast ülikooliseaduse vastuvõtmist 18. juunil 1925 muutus õppemetskond Tartu Ülikooli omanduseks ja sai nimeks Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskond.
1951. aastal läks Järvselja koos endise Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonnaga üle äsja loodud Eesti Põllumajanduse Akadeemia koosseisu. 1953. aastal nimetati metskond ümber õppe- ja katsemetsamajandiks. 1962. aastal liideti metsamajandiga kolhoosi Nõmme maad, millega suurenes tunduvalt metsamajandi pindala.
1993. aasta metsakorralduse järgi oli metsamajandi pindala 11 325 ha, millest metsamaad 6595 ha. Soodena oli arvel 3530 ha.
Üle kaheksakümneaastase ajalooga Järvselja Õppe- ja katsemetskond on praegu sihtasutus, mille asutas 25. septembril 1997 Eesti Põllumajandusülikool. Metskond koosneb 18 katastriüksusest, mille pindala kokku on 10 539 ha ja millest 5966 ha on metsamaa.
Õppepraktika
1921. aasta mais saabusid esimesed 29 üliõpilast koos õppejõud A. Mathieseniga. Esimeseks praktikumiks oli 7 nädalat geodeesiat. Üliõpilased kaardistasid kokku 4600 ha. Järgmisel aastal viibis praktikal juba 66 üliõpilast. Siis toimusid lisaks geodeesiale ka metsakasvatuse ja metsatakseerimise praktikumid. Üliõpilased ööbisid 1912. aastal valminud jahilossis.
Praegu võimaldab Järvselja majutada korraga sadakond üliõpilast. Praktikumid algavad mai keskel ning viimastel Maaülikooli üliõpilastel on praktikum juuli lõpus. Sealt edasi kasutavad Järvseljat oma praktikumideks Tartu Ülikooli üliõpilased.
Sankt Stefan ob Stainz
Sankt Stefan ob Stainz on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.
pisi|tühi|Vaade lõunast
Rutger Johann Baggehufwud
Elulugu
Rutger Johann Baggehufwud sündis Nils Nilsson Baggehufwudi ja Catharina von Tiesenhauseni perre.
Ta oli Viborgi jalaväerügemendis leitnant, kust läks 1689. aastal erru. Põhjasõja alguseks naasis ta taas teenistusse ning oli 1701. aastal Viru jalaväerügemendis kapten.
Isiklik elu
Esimesest abielust sündis neli last: Friedrich Jakob, Dorothea Elisabeth, Anna Helena ja Johanna Margareta. Teisest abielust sündis Berhard Johann.
Turva järv
Turva järv on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardi külas.
Järve pindala on 3,6 ha, pikkus 400 m ja laius 270 m. Järv asub 48 m kõrgusel merepinnast ning kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Turva järve kaldad on tugevasti soostunud. Järv on kraavi kaudu ühendatud Vardi ojaga ja ligi 300 meetri pikkuse Vaheoja kaudu kagus asuva Päidre järvega.
Frikadellid
pisi Frikadell on hakklihapallike. Tavaliselt frikadelle keedetakse või praetakse. Kasutatakse frikadellisupis või kartulitega, külmi frikadelle ka salatites.
Vaata ka
Boulette de viande ミートボール 肉圓
Kurna külanõukogu
Kurna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Tõdva vallas. Külanõukogu keskus asus Kurna mõisas.
1954 juunis Kurna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Saku külanõukogu koosseisu.
SMEAR Estonia
SMEAR Estonia on Järvselja õppe- ja katsemetskonnas asuv ökosüsteemi ja atmosfääri vastasmõju uurimise jaam.
SMEAR Estonia on osa suurest projektist Eesti Keskkonnaobservatoorium. Sellesse projekti kuuluvad mõõtmisjaamad kogu Eestis, eesmärgiks on uurida ja registreerida atmosfääri ja biosfääri vastasmõjusid maismaa, järvede ja mere ökosüsteemides.
SMEAR Estonia on ka osa Soome SMEAR-jaamade võrgust.
Jaamas mõõdetakse energia ja aine voogusid süsteemis atmosfäär – biosfäär. Mõõtesüsteem koosneb mitmest alaosast:
Jaama keskmeks on 130-meetrine mast, millel on mõõteseadmed CO2 ja veeauru voogude mõõtmiseks turbulentse kovariatsiooni meetodil, analüsaatorid õhu gaasilise koostise mõõtmiseks, kiirgusvoogude mõõtmiseks ja meteoroloogiliste parameetrite mõõtmiseks viiel kõrgusel. 130-meetrise masti lähiümbruses on 30-meetrised mõõteplatvormid ökoloogilisteks mõõtmisteks okaspuumetsas ja lehtpuumetsas (turbulentse kovariatsiooni mõõteseade, spektromeeter Skyspec summaarse ja hajuskiirguse spektrite mõõtmiseks, aerosooli kostise ja suurusspektri analüsaatorid. Maapinnal tehakse mullas energia- ja ainevoogude mõõtmisi ning biomassi mõõtmisi. Mõõtekompleksi kuuluvad ka 24-meetrine ökoloogiliste mõõtmiste platvorm 2.4 km kaugusel Liispõllul ning tuule ja turbulentsi mõõteseadmed Valgjärve 300-meetrisel telemastil.
Mõõtmisjaam avati 25. augustil 2015. Jaam on osalenud ja osaleb mitmes üleeuroopalises teadusprojektis. Pidev koostöö on Helsingi Ülikooli füüsika ja metsateaduste osakondadega, Innsbrucki Ülikooli ökoloogiainstituudiga ja Saksa Max Plancki Ühingu keemia- ja biogeokeemia instituutidega.
Rootsi laenud eesti keeles
Rootsi laenud on (uus)rootsi keelest eesti keelde tulnud laentüved. Laenud pärinevad peamiselt 16.–17. sajandist, mil Eesti- ja Liivimaa kuulusid Rootsi võimu alla. Laenude vahendajad olid rootsi sõjaväelased, käsitöölised, ametnikud, kaupmehed ja pastorid. Omaette alarühma moodustavad eestirootsi laenud, mis pärinevad 13.–15. sajandist kuni 1944. aastani Lääne-Eesti saartel ja Loode-Eestis elanud eestirootslastelt. Mõningal määral võib eesti keeles olla ka soomerootsi laene. Eestirootsi ja soomerootsi laensõnad esinevad peamiselt nende keelealade naabruses kõneldavates eesti keele murrakutes.
Rootsi laenude hulgaks hindab Huno Rätsep 105–148, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamat 64–138.
Eestirootsi laenude näited: kratt, räim, tont, haalama, hauskar, julla, kepp.
Võimalike soomerootsi laenude näited: padinad, päss, rool, seilama, simman.
Rootsi laenud on võetud peamiselt (uus)rootsi keelest 16.–17. sajandil, mil Eesti- ja Liivimaa olid tervenisti või osaliselt Rootsi võimu all. Rootsi mõju all on olnud Noarootsi, Vormsi, Osmussaar, Risti rannik, Pakri saared, Naissaar, Põhja-Hiiumaa, Saaremaa, Loode-Eesti, Harjumaa lääneosa, Põhja-Pärnumaa, Viru-Nigula, Harju-Madise.
Eesti keel on puutunud kokku mitme keelega ja ühtlasi saanud igast keelest mingi osa võõraid elemente. Laensõnad näitavad, millised on olnud suhted rahvuste ja keelte vahel, kas on olnud sõda või rahuaeg. Rohked muinasskandinaavia keeltest saadud kultuurmõisted viitavad pikaajalistele kontaktidele Skandinaavia ja Eesti vahel.
Rootsi keele mõju eesti keelele Eesti eri paigus
Rootsi keele mõju eesti keelele on suur ja see kestab tänini. Rootsi laensõnad on siia siirdunud peamiselt kolmest paigast: Rootsist, Soomest ja Eesti rannikualadelt, kus esineb rootsi murret.
Loode-Eestis on tihedalt kokku puututud riigirootsi keelega, mis on toonud uusi sõnu nii kirja- kui kõnekeelde. Samuti on keel selles piirkonnas kokku puutunud soome-rootsi keelega, mille tõttu ei ole eesti-rootsi murded enam täiesti "puhtad". Eriti just meeste keel on tuntavalt riigi- ja soome-rootsi keele mõju all.
Põhja-Eesti rannamurdes on esindatud valdavalt soome-rootsi laensõnad, mis on tulnud eesti keelde otse soome-rootsi keelest või soome keele vahendusel.
Naissaarel, Tallinna ümbruses ja sellest ida pool leiduvad rootsi laenud kuuluvad samuti soome-rootsi laenude hulka.
Boxer (täpsustus)
Boxer on poksile viitav termin, mis on leidnud kasutust näiteks sõjanduses. Selle all on tuntud näiteks:
Rootsi laenud eesti keeles
Rootsi keele mõju eesti keelele Eesti eri paigus
Rootsi laentüvesid on eesti keeles eri andmetel 61–140. Enamik laensõnu on murdesõnad ja eesti kirjakeeles tundmatud. Kui aga kõik eesti murdekeeles esinevad rootsi laensõnad kokku arvata, siis on neid umbkaudu 350–400.
Boxer (täpsustus)
Boxer on ka inglise päritolu perekonnanimi. Seda on kandnud näiteks:
Rootsi laenud eesti keeles
Rootsi laensõnade päritolust
Risti kihelkonnas on jätnud rootslaste eestistumine suure jälje tänapäeva eesti keelde. Selles piirkonnas on rootsi laensõnu rohkesti, sest eestistumine toimus märkamatult sajandite vältel. Keeled on Risti kihelkonnas sulanud ühtseks tervikuks. Rootsi keel on lähenenud eesti keelele ja vastupidi, eesti keel on lähenenud rootsi keelele. Keelte sulandumisele on kaasa aidanud kauaaegne bilingvism. Sageli kõneldakse keeli segamini või segatakse emba-kumba keelde teise keele sõnu. Risti elanikele tähendab keeleküsimus väga vähe. Räägitakse tavaliselt endale omasemat keelt ning tihti ei märgata, kui mõni sõna võetakse teisest keelest. Mõnikord vahelduvad keeled ka inimpõlvede järgi. Näiteks vanavanemad kõnelevad rootsi keelt, lapsed eesti keelt ning lapselapsed jälle rootsi keelt või vastupidi.
Võrdluseks võib tuua Noarootsi, kus rahvastik oli varem rootsikeelne ning eesti keelega oli kokkupuude väike. Eestistumine toimus seal järsult, ühe või kahe inimpõlve jooksul, sest paari aastakümnega rändas sisse palju eestlasi.
Rootsi laentüved eesti keeles
Rootsi laentüvesid saab jagada kindlateks ja kaheldavateks laentüvedeks.
Kaheldavad rootsi laentüved
Kaheldavatest rootsi laentüvedest on enamik need, millel on alternatiivne laenuetümoloogia. Nende hulgas võib olla ka varasemaid laene germaani, skandinaavia ja vanarootsi keelest. Kõige rohkem (42) on kaheldavaid laentüvesid, mis võivad olla laenatud alamsaksa, mitte rootsi keelest. Nendeks laentüvedeks on nt just, lahing, munk, lüht, märss, niplis, nupp, pakk 'laeva vööri kõrgem osa', pung 'rahakott', puuk 'kratt', pöök, rakk [null ´]raud raa hoidmiseks masti küljes', ruhv, rünk, taldrik, telling, tikk 'väiksem puupulk', tipp 'väljaulatuv ülaosa, hari', tiss, tokk 'väike lõngaviht', triivi(ma) 'tihtima', trükkal, tull, tääv, vürst, üür.
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)
Sergei Ivanov (Сергей Васильевич Иванов; sündinud 5. jaanuaril 1958 Haapsalus) on Eesti poliitik.
Rootsi laenud eesti keeles
Mitmekordsed laenud
Mõnel juhul võib olla ka laenatud mitu korda: esmalt ühest ja siis teisest allikast. On ka võimalus, et laenati eri murrakutest. Kaheksa tüve võib olla tulnud alamsaksa, rootsi või saksa keelest, nt ankur 'vaadikujuline nõu', kahvel 'kahvelpurje ülaäärt hoidev puu', pootshaak, pootsman, tali 'rippuv tõsteseade', tragi 'otsiankur', tross. Keelelisi kriteeriume kaheldavate laenutüvede eristamiseks pole.
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)
Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal ning aastal 1992 Peterburi Riigi- ja Munitsipaaljuhtimise Instituudi politoloogia erialal.
Rootsi laenud eesti keeles
Mitmekordsed laenud
23 tüve võib olla tulnud saksa või rootsi keelest, nt jobi, mamma, kindral, mall 'nurgamõõdik', puht, tanta 'tädi', tubakas, vant.
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)
Ta on olnud VIII (valimisliit Meie Kodu On Eestimaa!), IX (Eestimaa Ühendatud Rahvapartei) ja X Riigikogu (Eesti Reformierakond) liige.
Rootsi laenud eesti keeles
Mitmekordsed laenud
Kuus tüve võib olla eesti keelde tulnud soome keele kaudu, kusjuures soomlased olid need laenud võtnud rootsi keelest: jaala, korp 'ronk', murjan, norss, topsel, rulla(ma).
Viis tüve on rootsi etümoloogias kaheldavad häälikulistel vm põhjustel, kuid praegustel andmetel on see ainus seletus tüve päritolu kohta: kentsa(kas), klutt, marakratt, pliiats, riisk.
Kindlad vanarootsi laentüved
Kindlad laentüved on sõnad agul, kaal 'kaalikas', kaap, kadalipp, kirn, käru, küüt 'edasiviimine, vedamine', lauter 'paadisadam', parkal, piin, pipar, plett 'juuksepalmik', rootsi, siuna(ma).
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)
2009. aastal astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Rootsi laenud eesti keeles
Kindlad vanarootsi laentüved
Teised vanarootsi laentüved on kaheldavad, sest nende puhul pole võimalik kindlaks teha, kas tegemist on ikka vanarootsi laentüvedega või teistest keeltest pärit laenudega. Kaheldavad laentüved on nt härra, tünder, laadik, moon 'toidukraam', nunn, reede.
Sergei Ivanov (Eesti poliitik)
Ta oli 2010–2011 Tallinna Vene Muuseumi juhataja.
Arvutikuvar
pisi|Arvuti kuvar Arvutikuvar (ka arvuti monitor, videoterminal, ekraan) on arvuti väljundseade, mis muudab analoog- või digitaalinfo pildiks. Kuvar on üks tähtsamaid arvuti komponente kasutajasuunalise väljundseadmena. Vajadusel kuvatakse klaviatuurilt sisestatud vastused, korraldused ja muu info. Seetõttu on see personaalarvuti juures kasutajale üks tähtsamaid seadmeid; ilma selleta on arvutiga ebamugav ja raske töötada. Personaalarvutite juurde lisatakse tavaliselt kas kineskoopkuvar (vt CRT-katoodkiirtetoru), vedelkristallkuvar (LCD), plasmakuvar ja/või OLED-kuvar.
Balti Laevastiku muuseum
pisi|Muuseumi hoone Baltiiskis 2017
Arvutikuvar
Arvutustehnika ajaloo jooksul on kuvarite arendamisel ja tootmisel kasutatud samu või sarnaseid tehnoloogiaid, mis telerite tootmisel, kus läbi 20. sajandi teise poole oli peakomponendiks kineskoopkuvar. Viimase taandumisel 21. sajandi alguses on algselt LCD-kuvarite tootmises kasutatud tehnoloogiad pärast piisavat täiustamist suunatud telerite tootmisse.
Balti Laevastiku muuseum
Balti Laevastiku muuseum (Музей Балтийского флота) on mereväemuuseum Venemaal Kaliningradi oblastis Baltiiskis. Aastatel 1963–1992 asus see Tallinnas.
Ajalugu
Muuseum asutati Baltiiskis 1957. aastal ja avati 23. veebruaril 1959.
Aastatel 1963–1992 paiknes muuseum Tallinnas (mis oli Punalipulise Balti laevastiku peabaas) aadressil Narva maantee 36. Majas oli ekspositsiooni jaoks kümmekond saali-tuba. Väljapanekule üritati lisada ka pisut rahvuslik-regionaalset hõngu: sinna kuulus muuhulgas 1941. aasta Tallinna lahe äärset kaitselahingut kujutav lavastus-dioraam koos sellega ühilduva suure seinamaaliga "Tallinna kaitse 1941. aasta augustis". Muuseumi tagaõuel oli väike väliekspositsioon sõjalaeva tekirelvastusest. Aastatel 1985–1992 oli muuseumi filiaaliks allveelaev Lembit Pirita sadamas. 1989. aastal oli muuseumi fondis kokku ligikaudu 13 000 museaali.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
pisi|400px|Lahutusvõime ja pikslite arv Kuvareid eristatakse peamiselt nende suuruse ja tehniliste parameetrite järgi.
Rootsi laenud eesti keeles
Otselaenud Rootsist
Kõige suurema väärtusega on sõnad, mis on tulnud Rootsist otse, mitte teiste keelte vahendusel, need on ühtlasi ka ühed vanemad laenud. Näiteks: nöör, piip, ruut, säng, särk, taldrik, kakk, kann, kelk, kepp, kirn, lukk, malm, tikk, tasku, täring. Ka mitmed kaardimänguga seotud oskussõnad on saadud rootslastelt, nagu poti, ruutu ja ärtu. Kuna eestlaste vana usk oli üldiselt skandinaavia mõju all, siis on sealt tulnud nimetusi, mis on üldeestiliselt tuntud: näkk, kratt, tont. Isikuid tähistavad sõnad on näiteks kippar, moor, pagar, piiga, vaar. Suurim mõju on eesti keelele tulnud aga aastasadu eestlastega koos elanud rootslastelt.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Piksli suurus – pildipunkti füüsiline suurus kuval, mõõdetuna millimeetrites.
Balti Laevastiku muuseum
Ajalugu
Seoses Venemaa vägede väljaviimisega Eestist pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tuli ka muuseum ära kolida. Allveelaeva Lembit võtsid Eesti kaitseväelased ootamatult aprillis 1992 üle ja see jäi eestlastele. Seejärel otsustas Balti laevastiku juhtkond 21. mail 1992 viia muuseum kiiresti Baltiiskisse. Et kardeti veel muude muuseumi varade ülevõtmist eestlaste poolt, toimus nende ümberpaigutamine sõjalaevadele ja transport võimalikult konfidentsiaalselt. Ära veeti 270 konteineritäit museaale. Siiski jäeti maha suur osa eksponaate, mis asusid muuseumi tagahoovis. Muuseumi senistest töötajatest aga keegi elukohta ei vahetanud ja nii tuli Baltiiskis lisaks uue muuseumi ülesehitamisele värvata ka uus personal.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Lahutusvõime (screen resolution) – väljendatakse ekraanile mahtuvate pikslite arvuna, mis on ekraani lühema külje ja pikema külje pikslite korrutis, näiteks 800×600, 1024×768, 1152×864. Seega mida suurem on lahutusvõime, seda teravam on pilt, juhul kui piksel ise on piisavalt väike.
Balti Laevastiku muuseum
Ajalugu
Tänapäeval paikneb Balti laevastiku muuseum Kaliningradi oblastis Baltiiskis Kroonlinna tn 1. Ametlikult on tegemist Venemaa Mereväe keskmuuseumi filiaaliga. Muuseumi kogudes on üle 20 000 eksponaadi. Kohapeal on ka muuseumipood ja kiosk.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Kontrast (contrast ratio) – näitab, kui suur on musta ja valge värvi vahe. Näiteks kontrasti 1:1 korral on pilt must-valge. Ehk mida suurem on kontrast, seda ilusam on pilt. Must on mustem, valge valgem jne.
Rootsi laenud eesti keeles
Hääldusest
Hiiumaal, Saaremaal, Noarootsis ja Risti rannikul on eesti keele artikulatsioon rootsi keele häälduse omandanud. Puudub õ-häälik, ä on kõrgem nagu rootsi keeles ja kõnes kuuldub laulev toon.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Pildi kuvasuhe (aspect ratio) – näitab ekraani horisontaali ja vertikaali suhet. Kui ekraan on ruut, siis on suhe 1:1.
Rootsi laenud eesti keeles
Näiteid rootsi laenude hääldusest
Järgnevalt on esitatud mõni näide sõnadest, mille hääldusest võib määrata nende päritolu.
Stilt – Risti; Alliklepa, meri on stilt meri on vaikne, valge ja peegelsile. Saadud soome-rootsi sõnast stilt 'stilla, lungt', kuid võib arvata, et esines Risti rootsi meremeeste keeles ja on edasi jõudnud Risti rannikul elavate eestlaste sõnavarasse. Sõnast pärineb ka Haljala tilt 'päris vaikne'.
Pakk – Risti; Alliklepa bak, 'puupide purjelaeva ninas, kuhu kinnitatakse soodid tormi ajal'. Sõna alguses on arvatavasti hääldatud b. See asjaolu sunnib arvama, et otsene eesti vaste on Risti rootsi keel.
Föör – 'laeva nina', sarnane Pakri sõnaga før. Laevameeste keelest levima hakanud sõna. Kuna sõnas esineb f algkonsonandina, siis arvatakse see otseseks laenuks kohalikelt rootslastelt.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Värskendussagedus (refresh rate) – kui mitu korda sekundis jõuab elektronkiir ekraani täielikult üle joonistada. Mõõdetakse seda hertsides (Hz). Mida väiksem on värskendussagedus, seda värelevam, vilkuvam pilt meile tundub. Mida suurem on värskendussagedus, seda värelusevabam on pilt.
Rootsi laenud eesti keeles
Näiteid rootsi laenude hääldusest
Hüüsmees – Noarootsi üismees, hüssman 'sulane, kelle naine ja lapsed (palgata) toidu eest peremeest teenivad'. Sõna esimene osis on võetud eesti keelde laensõnana, teine osis tõlkelaenuna. Ainult Noarootsi sõna tuleb arvesse eesti-rootsi laenuna. Vanemas eesti kirjakeeles on sõna hüüs algselt tähendanud 'vara, vili'.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Värelusevaba pildi alampiir on 75 Hz, üle 120 Hz värskendust tavaliselt inimese silm enam ei erista.
Rootsi laenud eesti keeles
Näiteid rootsi laenude hääldusest
Trasu – trasu; träsu 'vana lapp, vana riie'. Tuntud on ka mujal rootsi ja skandinaavia keelte alal; riigirootsi trasa, vanarootsi trase, norra trasa, trase, taani murd. trase.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Reageerimisaeg (response time) – näitab aega, kui kiirelt ekraan suudab uue pildi kuvada. Mida väiksem aeg, seda parem.
Rootsi laenud eesti keeles
Näiteid rootsi laenude hääldusest
Paralleelselt trasuga esineb ka verb trasuma-trasima 'kinni tõmbama, õmblema riiet'.
Arvutikuvar
Kuvari olulisemad näitajad
Horisontaalne kaadrisagedus (nt 30–80 kHz) – näitab, kui kiiresti kuvari ekraanil kaadreid vahetatakse. Just selletõttu tundub aeglastel ekraanidel läbi kaamera vaadates, et jooned liiguvad ülevalt alla.
Rootsi laenud eesti keeles
Viited
INDEKSITA __UUEALAOSALINGITA__
Arvutikuvar
Kineskoopkuvar (CRT)
pisi|Kineskoopkuvar Kineskoopkuvari tööpõhimõte on väga sarnane kineskoopteleri omaga. Nende peamine erinevus seisneb selles, et kuvari sisend on kohandatud arvutiandmete erilisele digitaalkujule ja kuvari ergonoomilised nõuded ei kattu teleri omadega. Kuvari juhtseade arvuti graafikakaardil (videokaardil) muundab digitaalsed kahendsignaalid videosignaalideks, et nende abil ekraanil moodustada üksikutest pildipunktidest koosnev terviklik kujutis. Klaasist seadeldis, mille esiküljele ehk ekraanile pilti näidatakse, on elektronkiiretoru ehk kineskoop. See on kuvari kõige tähtsam komponent, mis sisaldab ühes otsas järelhelendavate omadustega luminofooriga kaetud ekraani, teises otsas elektronikahurit elektronkiire tekitamiseks ja nende vahel kiirte hälvitussüsteemi ekraanile rastri moodustamiseks. Heal kuvaril on alati hea kineskoop, mille puudumist ei kompenseeri digitaalreguleerimine ega muud lisavahendid.
Kineskoobi tagumises, peenemas osas on elektronikahur, mis saadab välja elektronkiire. Pärast teravustamist kiir hälvitatakse sobivasse punkti ekraanil ja antakse sellele samal ajal ka punkti jaoks vajaliku intensiivsus. Ekraanil on luminofoortäpike, mis talle langeva elektronkiire mõjul helendama hakkab. Nii käiakse ridahaaval läbi terve ekraanitäis punkte ja moodustatakse kujutis. Kui seda piisavalt sageli teha, ei taju silm punktide vahepealset kustumist, kuna luminofoor jätkab helendumist veel veidi aega pärast kiire edasiliikumist järgmistele punktidele.
Kineskoopkuvareid toodetakse kumerate ja lamedate kineskoopidega. Lamekineskoope loetakse paremateks, kuna neil on vähem valgustusest tulenevaid peegeldusi. Samas on lamekineskoopi keerulisem toota ning tänu sellele on kasutusel liba-flat ’ e (Dyna-Flat, Near-Flat), kus tegelikult on tegemist kumera kuvariga, millele on ette pandud sirge klaas. Samuti võib odavatel lamekuvaritel esineda moonutusi ekraani nurkades ja servades.
Plasmakuvar
Televisiooni vastuvõtja või videokaart, mis kontrollib plasmakuvarit, saadab elektrivoolu kahte sorti elektroodidesse. Aadressi elektroodid, mis asetsevad vertikaalselt plasmakuvari tagaosas määravad, millised kuvari pikslid on mõjutatud, kui elektrienergia läheb läbi teist sorti läbipaistvatest ekraani elektroodidest, mis on paigaldatud horisontaalselt pikslite ette. Need elektroodid kulgevad läbi klaasi ja magneesiumoksiidi kihtide, mis kaitsevad ja isoleerivad elektroode teineteisest. Elektroodid pikendavad pikslite ridade ja veergude pikkust ja laiust, millest moodustub kuva pind. Elektroodid moodustavad ka ristmikke, mis lõimuvad miljoni piksli kohta rohkem kui kolmel neljandikul juhtudest.
Pikslid on kui kambrid, mille ümber madalrõhkkond hoiab ära pikslite segunemise. Pikslite seinad värvitakse pihustusmeetodil ühe värvitüübiga kolmest fosforist, mis helendab kas punaselt, siniselt või roheliselt, kui see on aktiivses olekus. Iga piksli sees on kinni ksenoon (Xe) ja neoon (Ne) gaasid.
Kui kuva kontroller tahab kindlat pikslit helendama panna, avab ta aadressi rea, mis viib selle piksli kambrini (avamine on teostatav vooluringi sulgemisega nii, et elektrivool saaks sellest läbi minna). Samal ajal saadab kontroller elektrivoolu mööda kuvaliini, mis liigub väljavalitud pikslini. Elektrienergia saab avatud aadressi real laengu ja liigub läbi piksli ning läbib vastava vooluringi. Elektripingetest tekkiv energia väljub aatomitest gaasiseguna, muutes gaasi plasmaks.
Mateeria muutub plasmaks, kui energiaallikas läbib normaalolekus selliseid stabiilseid gaase nagu neoon ja ksenoon. Elektrivoolus vabalt liikuvad elektronid tabavad gaasi aatomeid, luues ja andes edasi oma energia ioonidele. Need ioonid on aatomid, mis on elektronide tasakaalutuse (sümmeetria puudumise) tõttu positiivselt või negatiivselt laetud. Ioonid on ebastabiilsed ja pöörduvad tagasi oma normaalsesse seisu. Kui see juhtub, kiirgavad ioonid energia, mis nad tekitas valguse ultraviolett kuulikestena, mida nimetatakse footoniteks.
Ultravioletsed footonid tabavad piksli kambri seintes olevat fosforit. Footonite energia läbib fosforit nii, et nad helendavad – sarnaselt katoodkiiretoruga (CRT) kuvari protsessiga. Erinevad fosfori materjalid, mis kumavad kas punast, sinist või rohelist valgust, katavad külgmiste kambrite (pikslite) sisemust ja moodustub üksik loogiline piksel. Muutes vooluhulka, mis liigub igasse kambrisse (pikslisse), muudab kuva kolme põhivärvi kooslust, tekitades erinevaid värvitoone.
Vedelkristallkuvar (LCD-kuvar)
LCD-ekraanides leiab kasutamist vedelkristallide omadus polariseerida valgust.
LCD-kuvari üks punkt koosneb taustvalgusest, kahest polariseerivast kihist, vedelkristallimolekulidest ja värvifiltrist nende vahel. Iga värvilise punkti kohta ekraanil on tegelikult ekraanil kolm punkti: üks punase, üks rohelise ja üks sinise värvifiltriga.
Tänu vedelkristallide polariseerivale omadusele saab määrata, kas antud punktist paistab taustvalgus läbi või mitte. Lihtsalt öeldes toimib vedelkristall kui lüliti, mis võimaldab muuta seda, palju selle konkreetse punkti kohal taustvalgus läbi paistab. Kui nüüd arvestada, et iga värvi puhul on võimalik määrata, kas ja kui palju selle värvifiltri koha pealt taustvalgus läbi paistab, siis on punase-rohelise-sinise kombinatsiooniga võimalik tekitada 16 miljonit värvi (kuna need eri värvi punktid asuvad üksteisele nii lähedal, siis tajub inimsilm neid ühe värvina). Seega on ühes tänapäevases 15" LCD-ekraanis minimaalselt 1024×768×3 ehk 2 359 296 ekraanipunkti (tõsi, inimsilm tajub vaid kuni 1024 × 768 punkti).
Iga sellise punktikese "lülitamiseks" läheb vaja mingisugust digitaalset juhtseadet, TFT- (Thin Film Transistor) tehnoloogia puhul koosneb ekraanipunktide juhtimissüsteem ühest suurest integraalskeemist, mis omakorda sisaldab tihti rohkem transistore kui vanema põlvkonna arvutite protsessorid.
Kui üks ekraanipunkt lakkab mingil põhjusel töötamast, siis tekib ekraanile "surnud punkt". Näiteks kui ühe punkti punase värvi ekraanielement lakkab töötamast, siis on see punkt edaspidi valet värvi või kui ühe ekraanipunkti kõik vedelkristallid on kogu aeg pinge all, siis see punkt helendab jäävalt (või on kogu aeg must).
CRT ja LCD võrdlus
pisi CRT plussid: LCD plussid: Kineskoopkuvarid kadusid müügilt sedamööda, kuidas LCD-kuvarid muutusid tavatarbijale kättesaadavaks. Alguses oli LCD-tehnoloogia CRT-st mitu korda kallim, kuid kvaliteedi ja hinna paranedes tõrjuti CRT-kuvarid turult. Kuid kineskoopkuvarid ei ole veel kuskile kadunud. Inimestel on neid kodudes veel palju. Neid ei tohiks kindlasti lihtsalt prügimäele visata, vaid tuleks viia jäätmekäitlusse. Kineskooptelerid ja -kuvarid on ohtlikud kahel põhjusel. Üks põhjus on nn tinaklaas, millest on tehtud kineskoobi tagaosa, ja teine luminofoor, mis on kineskoobi sees.
Videoliidesed
pisi|vasakul|VGA-kaabli [[Pistik (elekter)|pistik]] pisi|HDMI-kaabli pistik Kolm levinumat videosisendit/-väljundit kuvaritel on järgmised:
Lahutusvõime ja kuvasuhe
Suuremad telerite ja arvutiekraanide tootjad ei tooda varem standardiks olnud 3 : 4 kuvasuhtega kuvareid enam üldse või toodavad neid varasemast vähem, olles need kõigepealt asendanud HD 720p telerite ja 16 : 10 kuvasuhtega kuvaritega; valmistades praegu (2011. a seisuga) juba täis-HD 1080p telereid ning mõnel juhul ainult 16 : 9 kuvasuhtega arvutiekraane.
Järgmise põlvkonna seadmete pikslite arv on 4K ja 8K, vt ka UHDTV: pisi|UHDTV võrrelduna tavalisega
Ajalugu
pisi| Sõna "monitor" tuleb ingliskeelsest sõnast monitor, mis tähendab kasvatajat, vaatlejat ja hilisemal ajal ka arvuti kuvaseadet ehk kuvarit. Sõna kuvar aga on pärit hoopis soome keelest ja tähendas kunagi seadet, milles olid ühes tükis nii monitor kui ka klaviatuur (st 1970ndate arvutit või suurarvuti videokonsooli).
Läbi ajaloo on kasutatud erinevate omadustega kuvareid. Pole ju veel kadunud needki kuvarid, mis suudavad esile tuua vaid ASCII sümboleid ja seetõttu graafilist kasutust suurt ei leia (kui nn "kastigraafika" välja arvata). Enamasti kasutatakse selliseid aparaate just UNIXi terminalidena (TTY – Telexi terminal), sest seal polegi muid omadusi vaja. Tänapäevastesse arvutikomplektidesse kuuluvad aga juba graafilised kuvarid, mille värvilahutus on viimase 10 aasta jooksul märgatavalt paranenud. Kasutatud on ka eri suuruses kuvareid, alustades 11–13-tollistest 1990ndate algul ja lõpetades 19–24-tolliste kuvaritega tänapäeval. Erinevad ka kuvarite ekraanikujud: spetsiaalseid püstekraaniga (kõrgus suurem kui laius; inglise portrait) kuvareid kasutatakse näiteks kirjastustes; rõhtsa ehk horisontaalekraaniga kuvareid (laius suurem kui kõrgus; inglise landscape) kasutatakse igapäevatöös, need on ka levinumad.
Ohutus
pisi|Arvutikasutaja õige asend kuvari suhtes Kuvari kvaliteet on arvutikasutajale tähtis ja see määrab suures osas arvutikomplekti mõju tervisele. Ebakvaliteetne kuvar võib kahjustada kasutaja silmi ja seda ei suuda takistada isegi mõnikord kasutatav kaitseekraan.
LCD-kuvar on silmadele ohutum kui kineskoopkuvar. Kineskoopkuvaril uuendatakse pilti pidevalt (soovitatavalt vähemalt 85 korda sekundis) ja selline "vilkumine" väsitab silmi, LCD-kuvari puhul on kuvatav pilt stabiilne.
Ohutuse parameeter on ka kuvari suurus, kuna väikeselt ekraanilt lugedes väsivad silmad kiiresti.
Arvutiga töötades on oluline ka õige kehaasend:
Energiasääst
Enamik kuvareid lülitub energiasäästurežiimi, kui kuvari videosisendis pole signaali. Selline funktsioon võimaldab uuematel operatsioonisüsteemidel kuvari pärast teatud pikkusega arvuti jõudeaega välja lülitada. Peale selle pikendab see funktsioon ka kuvari eluiga. Mõned kuvarid lülituvad pärast mõnda aega mittekasutust ooterežiimi. Uuemate sülearvutite puhul on see funktsioon eriti tähtis, kuna see vähendab ekraani ja aku kulumist ning pikendab akurežiimis kasutatavuse aega.
Integreeritud tarvikud
Osadel kuvaritel on integreeritud tarvikud või ühendused nende jaoks. Standardsed ühendused on kergesti kättesaadavad ja välistavad vajaduse lisakaamerate, mikrofonide või kõlarite järele.
Läikiv ekraan
Mõnedel ekraanidel, eriti odavamatel LCD-kuvaritel, on traditsiooniline matt pind asendatud läikivaga. See suurendab teravust, samas peegeldused pindadelt on väga hästi nähtavad, st päikesevalguses välitingimustes ei ole kuvar kasutamiskõlblik, kuna kuvarilt peegeldub päikesevalgus ja pilti ei näe.
Puuteekraan
Neid ekraane kasutatakse ka sisendina (vt puuteekraan). Kirjeid saab valida või liigutada sõrme või spetsiaalse pliiatsiga. Samamoodi saab käivitada rakendusi. Uuemad mudelid on võimelised tuvastama igasugust survet ning on võimelised tuvastama kallutamist ja pööramist. Seda tüüpi ekraanid vajavad sõrmejälgedega määrdumise tõttu sageli puhastamist.
Kohila Vabadussõja mälestussammas
pisi|Kohila Vabadussõja mälestussammas (september 2011) Kohila Vabadussõja mälestussammas on Rapla maakonnas Kohila vallas Kohilas asuv Eesti Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Mälestussammas avati 9. juulil 1939. Samba kavandi autor oli skulptor Anton Starkopf. Nõukogude okupatsioonivõimu korraldusel sammas lõhuti 20. juunil 1941, sõdurikuju suudeti öö varjus päästa. 26. juulil 1942 avati kordatehtud mälestusmärk taas. Teise Nõukogude okupatsiooni alguses 1944. aasta sügisel hävitati sammas täielikult, tükid visati jõkke. Mälestussammas taastati ja avati uuesti 23. juunil 1993. Taastamisjoonised koostas Kohilast pärit arhitekt M. Hammer. Kiviöö tehti Kohila kivitööstuses.
Meix-devant-Virton
Meix-devant-Virton on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Wladislaw von Szeliga-Mierzeyewski
Wladislaw Laurentius von Szeliga-Mierzeyewski (vene Владислав-Лаврентий Осипович [Лаврентий] Шелига-Мержеевский; 22. august 1841 (ukj) – 26. märts 1918 (ukj)) oli Venemaa ja Eesti päritolu arst.
Meix-devant-Virton
Asulad
Berchiwé, Gérouville, Houdrigny, Limes, Meix-devant-Virton (valitsus), Robelmont, Sommethonne, Villers-la-Loue.
Wladislaw von Szeliga-Mierzeyewski
1876. aastal avas Peterburist pärit  arst dr med Wladislav Laurentius von Szeliga-Mieržeyewski Saaremaal Kuressaares, Allee tänaval  Baltikumi moodsaima Roomassaare Mudasupelusasutuse (Badeanstalt Romasar).
Tal oli kaks poega: zooloog Wladislaus von Szeliga-Mierzeyewski ja arst Gonzago von Szeliga-Mierzejewski.
Kursi külanõukogu
Kursi külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Puurmani külanõukoguga.
Pulli Kõverjärv
Kõverjärv (ka Pulli Kõverjärv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lolu külas.
Järve pindala on 1,6 ha, pikkus 280 m, laius 110 m, kaldajoone pikkus 713 m ja kõrgus merepinnast 63,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
PEGIDA
pisi| pisi| Esmaspäevameeleavaldus Dresdenis 12. jaanuaril 2015PEGIDA (saksa keeles Patriotische Europäer gegen die Islamisierung des Abend­landes ehk Patriootilised Eurooplased Lääne Islami­seerumise Vastu) on 2014. aasta oktoobris Saksamaal alguse saanud islamivastased meeleavaldused.
PEGIDA ühenduse liikmed arvavad, et islamil ei ole kohta vabades ja demokraatlikes Euroopa ühiskondades.
PEGIDA islamivastased meeleavaldused on pidevalt laienenud. Kui 2014. aasta oktoobris tuli Dresdenis tänavatele meelt avaldama kõigest mõni­sada inimest, siis 2015. aasta alguse protestimarssidest on Saksamaa linnades osa võtnud juba 25 000–35 000 inimest.
PEGIDA on nüüdseks levinud mitmesse Euroopa riiki, nagu näiteks Norrasse, Taanisse ja Hispaaniasse.
Peale suvepausi toimus Dresdenis 2015. aasta oktoobri esimesel nädalal 9000 osalejaga islamivastane protestimarss. PEGIDA iganädalastel meeleavaldustel Dresdenis käivad nüüd tuhanded inimesed, et protestida avatud piiride poliitika vastu.
Zopfstiil
pisi|Zopfstiilis interjöör Fertődi Esterhazy lossis Zopfstiil (saksa keeles Zopf 'pats') ehk palmikstiil on varaklassitsistlik arhitektuuri- ja sisekujundusstiil 18. sajandi Saksamaal, ajavahemikus umbes 1760–1790; kujutab endast üleminekustiili rokokoo ja klassitsismi vahel. Samaaegne Louis XVI stiiliga Prantsusmaal.
Dekoorile on iseloomulik asjalikkus ja antiigist laenatud motiivide, nagu rippuvad vanikud (festoonid ja girlandid), rippkaunistused, rosetid, palmetid jm kasutamine koos rokokooliku kerguse ja elegantsiga. Zopfstiil on kujundanud ka Eesti 18. sajandi lõpu arhitektuuri ilmet.
Näiteid Eestist
Eestis leidub zopfstiilis ruumikujundust 18. sajandil ehitatud mõisahoonetes, näiteks Ääsmäe mõisa peahoone dekooris, Ingliste mõisa saali dekooris , Rägavere mõisa saalis. Palju zopfstiilis ehitisi on Tartus, rikkalikema dekooriga neist Raekoja plats 8.
Lancelot Brown
Lancelot Brown (u 1716 – 6. veebruar 1783) oli 18. sajandi inglise maastikuarhitekt ja arhitekt. Ta oli peamiselt tuntud hüüdnimega Capability Brown (inglise keeles ‘võimekus’), kuna tal oli kombeks öelda oma klientidele, et nende maatükil oli võimekust. Ta on kuulus Inglise pargistiili populariseerimise ja arendamise poolest.
Elukäik
Brown sündis Põhja-Inglismaal Kirkharle’i asulas, tõenäoliselt 1716. aastal. See võis olla ka 1715 – ainsad andmed võimaliku sünniaasta kohta on tema ristimisest 30. augustil 1716.
Põhihariduse sai Brown sünnikoha lähedal asuvast koolist. Pärast kooli töötas Brown aedniku õpilasena oma isa tööandja juures Kirkharle’i mõisas. 1741. aastal palgati Brown abiaednikuks Buckinghamshire'i krahvkonnas asuvas Stowe’i mõisas. Ta tõusis kiiresti ametiredelil mõisa peaaednikuks. Stowe’is tutvus Brown seal töötava maastikuarhitekti William Kentiga, kellega jätkas mõisa aladel tihedat koostööd kuni viimase surmani 1748. aastal.
1744. aastal abiellus Brown Bridget Wayetiga.
Kuna Stowe’i mõisavalitseja Lord Cobhan lubas Brownil aeg-ajalt teha ka teiste tellimusi väljaspool Stowe’i, sai Brown tulevikuks rohkesti kasulikke kontakte teiste aadlike ja poliitikute seas, et hakata tegutsema vabakutselise maastikuarhitektina. Seda ta ka tegi 1751. aastal, lahkudes Stowe’ist. 1764. aastal määrati Brown peaaednikuks kuningas George III Hampton Courti palees. Tänu edule töös ja kuningliku aedniku rikkusele sai ta osta 1767. aastal Fenstantioni mõisa. Lancelot Brown suri 6. veebruaril 1783.
Maastikukujunduse stiil
Browni loodud maastikupargid lähtusid elegantsusest, aga ka praktilisusest. Tema parkides pidi saama aasal lambaid karjatada ja järvedel kala püüda, hulgalised puudesalud andsid puitmaterjali. Brown ei kasutanud maastiku kujundamisel struktuure ega tehismaterjale, vaid piirdus ainult taimestiku lisamise või eemaldamise ning pinnavormide muutmisega. Tähtsateks tunnusteks olid avarad, lainetavad ning pealtnäha katkematud murupinnad, erineva suurusega puudesalgad ning pargi keskplaanis olev veekogu.
Pargi liikumisteed olid looklevad, et anda alale erinevaid vaateid. Samuti kujundasid vaateid puudesalgad, suunates fookuse peahoonele või järvele ning peites vähemtähtsaid kõrvalhooneid.
Mitme veekoguga pargi puhul kujundas Brown need nii, et peahoonest vaadates jääks mulje kui ühenduses olevatest tiikidest või järvedest. Tihti peitis ta järve otsad puudesaludega, et veekogu tunduks rohkem jõe moodi. Näiliselt katkematud muruväljad, mis ulatusid hoonete ja veekogude äärteni, olid olulised harmoonilise ja sujuvalt seotud pargiterviku loomiseks. Et eraldada karjamaa pügatud muruga aiast, kuid säilitada visuaalne katkematus, kasutas Brown ahaa piirde meetodit.
Võrreldes tema eelkäija ja inglise maastikuparkide looja Kentiga oli Browni looming veelgi looduslähedasem, mida algselt kiideti, kuid pärast tema surma kritiseeriti kui igavat ja tuima.
Looming
paremal|pisi|293x293px|Croome'i pargi järv Lancelot Brown kujundas aedniku ja maastikuarhitektina oma karjääri jooksul vähemalt 260 maastikuala, lisaks mitmeid samadel aladel asuvaid hooneid.
Näiteid tema kujundatud kohtadest:
Palkmööbel
pisi|Peenpalgist valmistatud voodi Palkmööbel on täispuidust valmistatud, sageli jämedakoeline mööbel. Mööblitükid saetakse ja tahutakse palgist mõnikord ühes tükis, aga valmistatakse mööblit ka erinevate osade liitmisel.
Eripärad
pisi|Palgist 15 minutiga baaripuki valmistamine Kõrvemaal 2022. aasta aprillis pisi|Palgist lõigatud baaripukk Palkmööblit muust mööblidisainist eristav omadus on see, et puidu koorealune pind jäetakse sageli vähemal või suuremal määral nähtavaks, viimistlemisel piirdutakse mõningase lihvimise ja tasandamisega, kuid eesmärk pole pindu joonsirgeks lõigata, vaid just puidu loomulik pind esile tuua. Samuti on kasutatav materjal sageli massiivne: laud, tool, pink, voodi jne valmistatakse kas pool- või täispalkidest või peenpalkidest. Olenevalt puuliigist ja töötlusviisist on vahel võimalik jätta ka koor eemaldamata. Võimalusel kasutatakse ära ka loomuliku pinna muid eripärasid: näiteks jäetakse oksatüügas alles, et seda nagina rakendada.
Eelised
Selle mööblistiili eelis seisneb valmistamisviisi lihtsuses – erinevalt tislermööblist läheb vaja suhteliselt vähe tööriistu. Võimalik on hakkama saada vaid sae, kirve ja puuriga, aga vajadusel ja võimalusel ka muid töötlusvahendeid kasutada, näiteks liimeistrit, höövlit, spetsiaalseid peenpalkmööbli puure ja tüübelfreese. Samal põhjusel oli ka algupärane talumööbel roigastest ja poolpalkidest valmistatud.
Puudused
Massiivne puit võib õhuniiskuse muutumise tõttu hakata "mängima" ehk paisuma ja kahanema, sellega seoses võib see ka naksuda. Lisaks on massiivpuidust mööbliese raske.