cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aluliina ordulinnus
Ehitus
Aluliina ordulinnus moodustas koos Riia peapiiskopkonna Viļaka ja Tartu piiskopkonna Vastseliina ja Kirumpää linnusega Vana–Liivimaa äärmise, esimese kaitseliini Pihkva ja Novgorodi suunalt tuleva rünnaku vastu. Tugevamad neist on olnud keskse asetusega Aluliina ja Vastseliina linnus. Linnuse tugevust näitasid mitmed edukad kaitsmised piiramiste ja rünnakute vastu XVI sajandil. Aluliinast päripäeva, kagusse jääva ja samuti järvesaarel asuva piiskopliku Viļaka linnuseni on otsejoones vahemaa 45 km (u 6,5 miili), vasakule tiivale, põhjakirdes asuva Vastseliinani 35 km (5 miili) ja põhjas asuva Kirumpääni 47 km (u 6,5 miili). Teise kaitseliini linnustest on Kulna piiskopilinnuseni otsesuunas Aluliinast 35 km ja Atsele ordulinnuseni 41 km. Ilmselt on nende ühtlaste vahemaade puhul arvestatud ratsahobuse normaalse päevateekonna pikkusega. Väiksemate linnuste olemasolust I ja II kaitseliini pealinnuste vahel mingeid andmeid pole praegu teada.
Pealinnus
Linnus kogupindalaga u 80 × 180 m asetses Aluliina järve 9,9 ha saare edelaküljel ja kujutas endast ehitusstiililt kahe eeslinnuse kaitse all olevat konvendihoonet, mis esindas orduarhitektuuri nn rikkaliku stiili.
Aluliina konvendihoone oli kujult sarnane Viljandi omaga: hooneploki moodustasid sama pikad tiivad, mis ei olnud aga enam nii rangelt suletud, nagu varasema aja konvendihoonetel. Nurgatorn flankeeris sama tugevalt, nagu Viljandiski; ainult siin viitas see fakt linnuse rajamisajale. Ka linnuse kabel ja sissepääs konvendihoonesse on asetsenud sarnaselt Viljandi omaga.
Eeslinnused
Murduva kulgemisega eeslinnuste müüriliini süsteem, mis moodustab linnusele kergelt ovaalse loode–kagusuunalise ristkülikukujulise põhiplaani, on ehitatud konvendihoonega enam-vähem samal ajal. Seevastu eeslinnuste olulisemad kaitseehitused, nagu poolümarad suurtükitornid (Bastei) kuuluvad oma põhiolemuselt hilisemasse perioodi – ennekõike XVI sajandi algusse, kui idapiiri kindlustamine eriti tähtsaks muutus. Hiliskeskajale iseloomulik on ka kahe ümartorniga ja tõstesillaga flankeeriv värav, mis veel 17. sajandil aktiivselt kasutuses oli. Kokku on eeslinnuste ringmüüril asetsenud üheksa torni läbimõõduga 10–14 m, sealhulgas I ja II eeslinnuse liitekohal saarepoolsel küljel võimas poolümar suurtükirondeel ja lisaks siis veel I eeslinnuse põhjaküljel eespool mainitud väravazwinger. Ringmüüri paksus oli 1,4–1,6 meetrit ja kõrgus küündis Löwis of Menari arvates 10 meetrini. I eeslinnuse, mida on nimetatud ka pealinnuseks, pindala oli u 80 × 65 m ja seal asusid komtuuri ja tema teenistuses oleva personali eluhooned. I eeslinnuse loodenurgas vastu järvekallast seisis poolümar loodetorn. I ja II eeslinnust eraldas müür paksusega 1,3 meetrit.
II eeslinnuse, mis asus pealinnusest kagu pool, pindala oli u 80 × 90 ja seal paiknesid majandus- ja kaitsemeeskonna ruumid ning sõjaväevarustuse laod. II eeslinnuse kagunurgas asetses paksude müüridega ümar kagutorn läbimõõduga 11,7 m ja seinapaksusega 2,3 m ning järvepoolsel küljel poolümar suur läänetorn läbimõõduga 10,3 m ja seinapaksusega 1,6 m. Tornis asus ka kaev.
Eeslinnuste kaitsemüür oli rajatud kohati segatehnikas ja kõige kattesaadava materjali – maakivide, telliste ja dolokividega. Nagu müüriprofiilist näha, ehitati I etapis sise- ja välisküljelt maakividega viimistletud ringmüür, mis seest täideti segu, tellisetükkide ja väikeste põllukividega (Schalenmauertechnik) ja mida vahepeal kõrgendati lubjakividega ning siis veel kord maakividega. Linnuse ümber oli vallikraav, mida ilmselt Rootsi ajal muudeti nurgelisemaks. Kraav kulges ka piki kaitsemüüri väravazwingeri ja loodetorni vahel. Värava juurest läks tee puidust 120 m pikkuse sillani, mis ühendas saart ja Kapsetase poolsaare kaudu maismaad ja mida sai rünnakute ja piiramiste puhul kaitseks maha põletada.
Praegune seisukord
Säilinud on osaliselt ja umbes pooles kõrguses eeslinnuste maakividest kaitsemüür ja samuti pooles kõrguses mõned torniseinad. Konvendihoonest on alles mõned tellistest laotud saarepoolse välisseina varemed. Kuna konvendihoone oli ehitatud telliskividest, siis tassisid kohalikud tellised Aluliina majade ehitamiseks laiali.
Eutanaasia
pisi|Abistatud eutanaasia (tumesinine) ja passiivne eutanaasia (helesinine) on lubatud pea kõikides lääne ja põhja Euroopa liikmesriikides. Eutanaasia ehk suremisabi ehk halastussurm ehk surmaabi on teise inimese elu tahtlik lõpetamine selle inimese enda heaks. Tavaliselt on tegu paranemislootusteta ja piinleva haige elu lõpetamisega.
Eutanaasia pooldajad nimetavad eutanaasiat „väärikaks surmaks“ kannatavale inimesele.
Ajalugu
Arvatakse, et eutanaasia sai alguse Vana-Kreekas ja Roomas 5. sajandil eKr. Eutanaasia sai alguse abordi tegemisest, aga see oli vastuolus Hippokratese vandega, mille järgi oli keelatud anda kellelegi surmavat ravimit, kui seda küsitakse.
1870. aasta oli eutanaasia ajaskaalal väga oluline. Sel aastal soovitas Samuel Williams kasutada morfiini ja valuvaigisteid sisaldavaid ravimeid, et abistada kiiret ja valutut surma. See tõi Ameerika Ühendriikides taas esile arutelu eutanaasia kohta. Eutanaasia ajaloos oli läbimurdeks piirata valuvaigistite kättesaadavust inimeste seas, et patsient ei saaks valuvaigistite abil enesetappu sooritada.
1940. aastal oli esimene kord, kui praktiseeriti mittevabatahtlikku eutanaasiat Saksamaal, selleks et kõrvaldada haigeid ja puudega sakslasi, kellel olid psühholoogilised probleemid. Seda tehti suletud gaasikambrites. Aastaks 1945 oli tapetud 300 000 sakslast. Hiljem kasutasid natsid sama meetodit, et kõrvaldada venelasi, juute ja mustlasi.
Arutelu eutanaasia kohta jätkub siiani ja käib kindlasti veel lähiaastatel edasi. Eutanaasial on nii eeliseid kui ka puudusi, aga pole veel selgelt selgusele jõutud, kas olla eutanaasia poolt või vastu. 60-80% lääneriikide inimestest pooldab abistatud enesetappu.
Kus on eutanaasia lubatud?
Aktiivne eutanaasia on seaduslikult lubatud viies riigis. Need on Uruguay, Belgia, Holland, Luksemburg ja Colombia. Teatud tingimustel on Jaapanis eutanaasia lubatud, kuigi seal ei ole eutanaasia kohta ühtegi seadust.
Belgias legaliseeriti eutanaasia 2002. aastal. Belgias on eutanaasiat puudutavad seadused liberaalsed – surma abi on õigus saada – nii lastel kui ka vaimse tervise probleemidega inimestel.
Hollandis legaliseeriti eutanaasia 2001. aastal. Hollandis on aktiivne eutanaasia lubatud alates 12. eluaastast.
Luksemburgis legaliseeriti eutanaasia 2008. aastal.
Organisatsioonid
20. sajandi alguses said inimesed teadlikuks abistatud tapmisest ja eutanaasiast. Samuti hakati moodustama organisatsioone eutanaasiaga seotud murede käsitlemiseks. 1935. aastal moodustati esimene ühing eutanaasia legaliseerimiseks, Voluntary Euthanasia Legislation Society (VELS), asutajateks olid Londoni arstid.
1980. aastal asutati eutanaasia toetamiseks World Federation of Right to Die Societies ja Hemlock Society. Hemlock Societys on registreerinud rohkem kui 60 000 osalist.
Surmaturism
Surmaturism tähendab seda, et potentsiaalne patsient reisib abistatud enesetapu sooritamiseks välismaale. Reisitakse mujale, sest enda riigis pole eutanaasia legaalne. Peamised surmaturismi sihtmärgid on Belgia ja Šveits. Šveitsi MTÜ Dignitase andmete järgi on nende käe all oma elutee lõpetanud inimesed peamiselt sakslased.
Terikeste
Terikeste on küla Tartu maakonnas Kastre vallas.
Külas asub Terikeste Suitsumäe hiis ja hiiepärn.
Terikeste külas on sündinud muusik Juhan Zeiger.
Herald (ansambel)
Herald on eesti heavy metal 'i bänd, mis alustas tegevust 2000. aastal.
Bändi ajalugu
pisi|Egert Herald sündis 2000. aastal, kui kitarrist Egert Vandel ja bassimees Mart Veski asutasid siis veel nimetu bändi. Kindel oli vaid muusikaline suund: heavy metal. Sama aasta oktoobris ühines bändiga Ranno "Rajakas" Rajalaane trummidel ning ansambli nimeks võeti Herald. 2001. aasta kevadsuvel ühines bändiga laulja Mart Kalvet, kelle hääl ja lavaline olek said bändi kaubamärkideks tulevasteks aastateks. Heraldi esimene avalik etteaste toimus 2001. aasta augustis. Detsembris muutus bänd viieliikmeliseks, kui liitus kitarrist Tauno Nava.
Aastate jooksul ilmus Heraldilt singleid, demoplaat "Heavy Metal Wakes The Beast" ja samanimeline kauamängiv 2005. aasta veebruaris. 2006. aastal andis Herald välja 6 looga promoplaadi "Hevilihas/Heavy Metal Rules". Samal aastal jäi bändi tegevus mõneks ajaks soiku, kuid 2009. aasta kevadel ühinesid Heraldiga Sven Varkel lauljana ning Ott "Otipowitch" Oras bassistina. Sama aasta 4. juunil esineti Hard Rock Laagris uue koosseisuga, kava sisaldas ka uusi lugusid.
2010. aastal töötas Herald uue materjali kallal ning andis aasta lõpus välja täispika albumi "Gaia", mis lisaks uuele materjalile sisaldab ka uue lauljaga salvestatud vanu lugusid. Samal ajal liitus Heraldiga uuesti ka bändi esimene bassimängija Mart Veski.
Francisco Varela
pisi|Francisco Varela (1994) Francisco Javier Varela García (7. september 1946 – 28. mai 2001) oli Tšiili bioloog, kes töötas ka Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal.
Ta sai tuntuks koos Humberto Maturanaga autopoeesi teooria loojana.
Uuendtoit
Uuendtoit on toit või toidu koostisosad, mida pole enne 15. maid 1997. aastal Euroopa Liidu territooriumil inimeste toiduna olulisel määral kasutatud.
Uuendtoit kuulub vähemalt ühte järgmistest kategooriatest:
Troop (täpsustus)
Troop on mitmetähenduslik sõna:
Koolinädal
Koolinädal koosneb enamikus koolides nädalapäevadest esmaspäev kuni reede, olles seega viiepäevane.
Eestis on see valdav alates 1988/89. õppeaastast. Enne seda oli koolinädal kuuepäevane.
Esimesena Eestis läks viiepäevasele koolinädalale üle Sindi Keskkool, mille peale tulid Moskvast olukorda kontrollima psühholoogid ja arstid.
Mõnes riigis või koolis võib koolinädal olla ka nelja- või kuuepäevane.
1660. aastad
Sündmused ja suundumused
pisi|Põhja-Ameerika idaranniku kolonisatsioon 1664. aastal
Põhjapolaarjoon
pisi|350px|Maailma kaart (põhjapolaarjoon on märgitud punase jooniga)
pisi|Põhjapolaarjoon Soomes, 1975 pisi|Põhjapolaarjoon Soomes 2015
Põhjapolaarjoon on polaarjoon, selle laiuskraad on 66,5° N. Põhjapolaarjoonilt põhja poole esineb polaaröö ja polaarpäev.
Põhjapolaarjoonel asub üks linn maailmas - Salehard Venemaal. Kolm suurt linna asuvad põhjapolaarjoonest põhja pool - Murmansk, Norilsk ja Vorkuta. Norras asub põhjapolaarjoone lähedal Tromsø.
Voghera
Voghera on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis.
Ajalugu
Voghera jõe järgi nime saanud linn kandis algselt nime Iria. Keiser Augustus rajas sinna Rooma koloonia (Forum Iulium Iriensium).
Vaatamisväärsused
thumb|tühi|Voghera toomkirik
C++ Standard Template Library
C++ Standard Template Library ehk STL on Hewlett-Packardis (Alexander Stepanov, HP Labs) loodud C++ teek, mis on suuremas osas võetud üle C++ standardteeki. STL põhineb mallidel ning hõlmab konteinereid, mis võimaldavad kasutada üldistavaid ja abstraktseid andmetüüpe; iteraatoreid, mis võimaldavad ühetaolist ligipääsu konteinerite jms elementidele; algoritme ja funktoreid (funktsiooniobjekte) ehk predikaate, mille abil saab modifitseerida algoritmide tööd (nt kirjeldada sortimise järjekorda).
Kasutamine
Näitena on STL abil võimalik luua kaherealine nö "stringi"-tabel mällu vaid mõne reaga Konteineri kasutamine C array asemel:
Maret Simmo
Maret Simmo (sünninimi Margarete Elisabeth Emilie Simmo; 20. september 1922 Pärnu – 27. veebruar 1965 Pärnu) oli eesti näitleja.
1589
1589. aasta (MDLXXXIX) oli 16. sajandi 89. aasta.
Maret Simmo
Maret Simmo oli pärit sõjaväelase perekoonast. Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, õppis 1944. aastal Tallinna Rakenduskunsti Koolis, lõpetas 1949. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Töötas 1944–1947 Tallinnas masinakirjutajana. Oli 1949–1951 näitleja Lõuna-Eesti Teatris, 1952–1954 Rakvere Teatris ja 1954–1965 Endlas.
Skopje
Skopje asub mägise Makedoonia põhjaosas Vardari kaldal. Jõe lähe on küll kõigest 60 km kaugusel Skopjest, kuid ometi on jõe vooluhulk linnas umbes sama suur kui Thessaloníki lähedal suudmes. Jõgi lookleb Skopjes ja seda ületab seal viis silda.
Skopje on korduvalt saanud kannatada suurte maavärinate tõttu, viimati 1963. aasta juulis, kui surma sai üle 1000 inimese ja hävis 80% linnast. Linna taastamist juhtis Jaapani arhitekt Kenzō Tange, kes oli 1949 koostanud plaani ka Hiroshima taastamiseks.
Kliima
Skopjes on keskmine aastane sademete hulk 507 mm. Kõige rohkem sademeid on mais (62 mm) ja novembris (56 mm), kõige vähem augustis (31 mm) ja jaanuaris (33 mm). Sajupäevi on aastas 75, igas kuus vähemalt 5, kõige rohkem (9) mais.
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Skopje elanikest makedoonlasi 66,7%, albaanlasi 20,4%, mustlasi 4,6%, serblasi 2,8%, türklasi 1,7%, bosnialasi 1,5%, vlahhe 0,5% ja teistest rahvustest inimesi 1,6%.
Linnaosad
Skopje koosneb kümnest linnaosast:
Antiikaeg
Antiikajal oli Skopje nimeks Scupi. Võimalik on ka neid kaht asulat erinevateks lugeda, sest nende asukoht ei lange päriselt kokku, Scupi oli pisut kõrgemal mägedes, kust tänapäeval avaneb vaade linnale. Scupi kuulus Vana-Makedooniasse. 3. sajandil eKr tungisid sinnakanti dardanid.
Rooma impeerium
thumb|Kivisild [[Vardar|Vardari jõel]] pisi|"Ratsasõdalane"
Rooma riiki kuulus Scupi sisuliselt alates 168. aastast eKr, mil kukutati viimane Makedoonia kuningas Perseus, ja formaalselt alates 148. aastast eKr, mil Quintus Caecilius Metellus võitis Makedoonia ülestõusnute juhi ja isehakanud kuninga Andriscuse väed. 146 eKr moodustati Makedoonia provints ja Scupi jäi selle koosseisu.
Kui Rooma riik laienes põhja, eraldati selle jaoks uus provints Möösia ja Scupi arvati selle koosseisu. Aastal 86 jagas Domitianus ka selle kaheks. Scupi sai koloonia õigused ja ta kuulutati Ülem-Möösia (Moesia superior) pealinnaks. Diocletianus omakorda eraldas sellest Dardania provintsi.
Bütsants
395 läks Skopje Bütsantsi koosseisu ning sai tähtsaks kaubandus- ja sõjaväekeskuseks. Justinianus I sündis aastal 483 Tauresiumis 20 km kaugusel Skopjest kagus. 518 hävitas maavärin Scupi peaaegu täielikult. Justinianus laskis linna uuesti ehitada tänapäeva Skopje keskusse, Vardari jõe viljakale kaldale.
Keskaeg
972–992 oli Skopje Esimese Bulgaaria tsaaririigi pealinn. Pärast selle langust läks Skopje 1018 Bütsantsile tagasi ja oli selle provintsikeskus. 11. sajandi lõpus tabas linna järjekordne hävitav maavärin ja linn käis alla. 1189 kuulus ta Serbiale, 13. sajandi keskel oli pärastise Bulgaaria tsaari Konstantin Aseni valduste keskus. Bütsants suutis Skopje tagasi vallutada, aga 1282 kaotas selle uuesti Serbia kuningale Stefan Uroš II-le. Tema pojapoeg Stefan Dušan muutis Skopje oma pealinnaks, kuulutas end seal 1346 tsaariks ja tegi Skopjest Serbia tsaaririigi pealinna.
Osmanite võim
pisi|Kindluse põhjavärav ja [[Mustafa Paša mošee]] 1392. aastast alates oli linn Osmanite riigi koosseisus, kandis türgipärast nime Üsküb või Üsküp ja oli Kosovo vilajeti halduskeskus.
Belgradi ja Sofia võimud
Türgi võimu alt vabanes linn alles Esimese Balkani sõja käigus aastal 1912, mil linna ametlikuks nimeks sai Skoplje. Ehkki see oli Sõltumatu Albaania sõjavägi, kes türklased linnast välja ajas, laienes juba mõne nädala pärast linna Serbia kuningriik. 1914–1918 hõivasid niinimetatud Lõuna-Serbia halduskeskuse Kolmanda Bulgaaria tsaaririigi väed, kuigi Jugoslaavia kuningriik võttis üsna pea võimu üle. 1944–1991 oli Skopje Jugoslaavia koosseisus Makedoonia Sotsialistliku Vabariigi pealinn.
Makedoonia Vabariik
1991. aastal Makedoonia iseseisvus ja Skopje on sellest ajast riigi pealinn. Makedoonia nimetüli pärast viitavad kreeklased riigile tihti kui lihtsalt Skopjele. Linna kaasaegsete esindushoonete kitšilik arhitektuur ja ohtrad skulptuurid on pälvinud ka kohaliku elanikkonna vastumeelsust.
Inimesed
pisi|[[Ema Teresa mälestusmaja, mis on ehitatud täpselt samale kohale, kus hilisem roomakatoliku nunn teisel elupäeval ristiti]] Linna esimese teatri ja Kosovoga siduva raudtee ehitust toetas kosovoalbaania päritolu Nikollë Bojaxhiu, ta oli esimene katoliiklane sealses linnavalitsuses. 1910. aastal sündis tema tütar Anjezë Gonxhe Bojaxhiu, kes sealsamas ristiti. Briti Rajs tegutsenud misjonäri ja roomakatoliku nunna kuulutas paavst 2016. aastal pühaks ema Teresaks.
Purism
Purismi all mõistetakse lingvistikas püüdu puhastada keel võõrapärastest sõnadest.
固有語
Kiili Gümnaasium
thumb|Kiili Gümnaasiumi spordihoone Kiili Gümnaasium on põhi- ja keskharidust andev haridusasutus Harju maakonnas Kiili vallas.
2016. aasta seisuga õpib koolis ligikaudu 700 õpilast ja iga aastaga õpilaste arv suureneb.
Uus koolihoone valmis 2005. aastal. Hiljem on tehtud juurdeehitusi. Kiili Gümnaasiumi direktor on Ruth Pekkenen.
Kool asutati 1858.
Kooli nimed:
Tetrapoodid
Tetrapoodid (Tetrapoda) on selgroogsete ülemklass, kuhu kuuluvad nelja jäsemega loomad. Kahepaiksed, roomajad (kaasa arvatud jalutud maod), dinosaurused, linnud ja imetajad on kõik tetrapoodid. Kõige varajasemad tetrapoodid olid Devoni ajastu keskel elanud õhku hingavad kahepaiksed. Nende eellased olid sagaruimsed kalad (Sarcopterygii).
Ankaratra mäed
Ankaratra on uinunud vulkaanidest koosnev mäemassiiv Madagaskari saare kõrgplatool Antananarivo provintsi kaguosas.
Kõrgeim tipp on Tsiafajavona ('mitte kunagi udust väljas, pilvede koguja'; 2638 või 2642 m), mis on üks kõrgemaid mägesid Madagaskaril.
Lõuatud
Lõuatud ehk agnaadid (Agnatha) on parafüleetiline rühm (infrahõimkond) lõugadeta angerjakujulisi kalu, kes kuuluvad keelikloomade hõimkonda selgroogsete alamhõimkonda.
Nii rRNA-l kui ka mtDNA-l põhinevad molekulaarsed andmed, samuti embrüoloogilised uuringud kinnitavad hüpoteesi, et tänapäeva lõuatud ja sõõrsuud on monofüleetilised.
Veel hiljuti peeti pihklasi ja silmusid fülogeneetiliselt kaugeteks. Mõnikord paigutatakse pihklased omaette rühma – Myxini või Hyperotreti, silmusid peetakse aga lähemateks sugulasteks lõugsuustega. Molekulaargeneetilised uuringud on aga leidnud, et silmud on lähedasemad pihklastele.
Kuigi mõned teadlased peavad tänapäeva lõuatuid vaid väliselt sarnasteks ja väidavad, et paljud neist sarnasustest on tõenäoliselt iidsete selgroogsete ühised põhiomadused, on kinnitatud, et pihklased koos silmulistega on omavahel lähemalt seotud kui kõhrkaladega.
Lõuatud on laialdaselt levinud nii magevees kui ka meres. Samuti ohustavad lõuatud Põhja-Ameerika suuremates veekogudes forelli ja teiste liikide arvukust.
Ainevahetus
Lõuatud on ektotermsed, seega ei reguleeri nad enda kehatemperatuuri, vaid see sõltub väliskeskkonnast. Lõuatute ainevahetus on külmas vees aeglane, seetõttu ei pea nad palju sööma.
Neil puudub selgelt eristunud magu, selle asemel on kogu pikkuses suhteliselt ühtlase ehitusega soolestik. Silmud toituvad teistest kaladest ja imetajatest. Nad vabastavad hammustades antikoagulante, et takistada peremeesorgani vere hüübimist, mis võimaldab neil imedes rohkem verd kätte saada. Pihklased on raipesööjad ja toituvad peamiselt surnud loomadest. Asjaolu, et lõuatud ei saa hambaid lõugade abil liigutada, piirab nende võimalikke toidueelistusi.
Kirjeldus
vasakul|pisi|Lõuatu kehaehituse lihtsustatud skeem
Kaasaegsete lõuatute keha on kaetud nahaga, mitte dermaalsete ega epidermaalsete soomustega. Pihklastel on moodustub nahapinnale kaitsemehhanismina lima, mis võib ummistada ründavate röövkalade lõpuseid, põhjustades nende surma. Erinevalt tänapäeva lõuatutest oli paljudel väljasurnud liikidel ulatuslik eksoskelett, mis koosnes kas massiivsetest dermaalsoomustest või väikestest mineraliseerunud soomustest.
Uimed
Peaaegu kõigil lõuatutel, sealhulgas tänapäevastel liikidel, pole paarilisi uimi, kuigi enamikul on selja- või sabauim. Osal väljasurnud liikidest, näiteks kilpkaladel ja Pituriaspida 'l, olid paaritud uimed, mis on säilinud nende lõugsuusetel järeltulijatel.
Paljunemine
Silmulistel toimub viljastumine kehaväliselt. Pihklaste viljastumismehhanism pole teada. Loote areng toimub mõlemal arvatavasti kehaväliselt. Arvatakse, et pihklased munevad elu jooksul vaid 30 muna. Enamik liike on hermafrodiitsed. Silmulised suudavad paljuneda vaid ühe korra ja surevad pärast seda. Nad paljunevad mageveelistes jõesängides, tehes pesa ja mattes munad sette alla. Peale koorumist tuleb vastsetel läbida nelja aasta pikkune arengutsükkel, et saada täiskasvanuks.
Taksonoomia ja klassifikatsioon
Klassifikatsioon Shu et al. (2003), Bentoni (2004), Haaramo (2007) ja Delsuci järgi.
Harjaseline nõgesleht
Taimel on kaunid punased rippuvad õisikud, mille tõttu teda kasvatatakse toataimena.
Tõenäoliselt on ta pärit Uus-Guinealt. Teda kasvatatakse kõikjal troopikas ning ta on sageli metsistunud.
Harald Laksberg
Harald Alfred Johannes Laksberg (6. mai 1887 Tüki mõis, Tartumaa – 15. august 1963 Frankfurt) oli eesti haridustegelane.
C (programmeerimiskeel)
C (hääldus inglispäraselt [sii]) on standardiseeritud programmeerimiskeel, mille lõid 1970. aastate alguses Brian Kernighan, Dennis Ritchie ja Ken Thompson eesmärgiga leida sobiv keel uue operatsioonisüsteemi UNIX programmeerimiseks. Tänapäeval saab C programmeerimiskeelt kasutada praktiliselt igas operatsioonisüsteemis, ning sellest on saanud üks populaarsemaid keeli, mida kasutatakse laialdaselt nii süsteemi- kui ka rakendustarkvara loomisel. Programmeerimiskeelel C on palju järeltulijaid, tähelepanuväärseim neist on C++, mis peamise vahega toob C-sse klassid.
Ajalugu
Keele tekkimine on tihedalt seotud ja paralleelne operatsioonisüsteemi UNIX loomisega 1969–1973 firma AT&T Bell Labs-i arenduskeskuses. C eellasteks on BCPL ja B programmeerimiskeeled. Esimene C-s kirjutatud suurem rakendus oli 1973. aasta suvel kirjutatud arvuti PDP-11 UNIX-i tuum (kernel). Järgnevatel aastatel arendas meeskond keelt edasi, keskendudes peamiselt ja andmetetüüpide arendamisele, ning C-s kirjutatud programmide teistele riistvara platvormide ülekantavusega seotud küsimustele. Esimene avalikult keelt tutvustav raamat, B. Kernighani ja D. Ritchie: The C Programming Language, ilmus 1978. aastal, ning sellest sai mitteametlik C standard järgmiseks kümnendiks. Esimesena uutest riistvaraplatvormidest kanti C üle arvutitele Interdata 8/32 ja DEC VAX 11/780. Keele kiire levik algas 1980. aastate alguses, esimene ametlik ANSI standard võeti vastu 1989. aasta lõpus (ANSI 89 C).
Süntaks
Lihtsaim programm C-keeles näeb välja nii: See programm ei tee mitte midagi muud, kui väljastab operatsioonisüsteemile veakoodi 0 (mis tavaliselt tähendab vigadeta väljumist).
Hello, World!
Hello world on C-keeles järgmine: See programm väljastab teksti "Tere, maailm!".
Võrdlus teiste keeltega
Paljud tänapäevased programmeerimiskeeled on pärit kaugest sugulasest C-st. Mitmetel on osaliselt sarnane süntaks – C++, C#, Java, JavaScript, PHP, Perl. Algajatele on C enamasti raskelt omandatav viitade, mäluhalduse ja stringide töötlemise keerukuse tõttu.
Kasutusalad
Kuna C on riistvarale lähedane keel, siis kasutatakse seda operatsioonisüsteemide draiverite (ehk ajurite) ning operatsioonisüsteemide tuumade (kernel) kirjutamiseks, näiteks BSD, Linux, Solaris, Windows jpt.
Absoluutsus
Absoluutsus (ladina sõnast absolutus) on filosoofias omadus
Alates 18. sajandist vastandatakse absoluutsust relatiivsusele.
Ajalugu
Vanakreeka filosoofias vastab "absoluutne" väljendile kath' hautó ('iseenesest, iseeneses'), mida kasutasid teiste seas Platon, Aristoteles ja Plotinos.
Skolastikas mõisteti "absoluutse" all puhast, tingimusetut, mitte millestki muust sõltumatut.
René Descartes määratleb absoluutsust nii: "Ma nimetan absoluutseks kõike, mis sisaldab endas selle puhast ja lihtsat loomust, millega tegu on; niisiis kõike, mida vaadeldakse sõltumatuna, põhjusena, lihtsana, üldisena, ühena, võrdsena, sarnasena, õigena või muu selletaolisena; ja ma nimetan seda kõige lihtsamaks ja kõige hõlpsamaks küsimuste lahendamisel kasutamiseks." (Règles pour la direction de l'esprit, reegel VI) Baruch de Spinoza eristab mõisteid absolute ('absoluutselt') ja respective (suhteliselt).
Arthur Collier nimetas "absoluutseks" sõltumatut. Johannes Nikolaus Tetens nimetas absoluutseks seda, mis pole mitte millegagi suhtes.
Immanuel Kant märgib, et tema ajal kasutatakse sõna "absoluutne" tähenduses, mis ei jäta kohta mõistele, mida see sõna õigupoolest peaks väljendama. "Sõna "absoluutne" tarvitatakse sageli selleks, et lihtsalt osutada, et midagi vaadeldakse asja kohta iseeneses ning see kehtib niisiis seesmiselt. Selles tähenduses tähendaks "absoluutselt võimalik" seda, mis on iseeneses (interne) võimalik – mis   on tegelikult vähim, mida mingi eseme kohta saab öelda. Seevastu tarvitatakse teda vahel ka selleks, et osutada, et miski on kehtiv igas suhtes (kitsendamatult) (näiteks absoluutne võim), ja "absoluutselt võimalik" tähendaks selles tähenduses seda, mis on igas suhtes võimalik – mis on jälle enim, mida asja võimalikkuse kohta saab öelda." Mõnikord langevad need tähendused kokku, aga enamasti on teineteisest lõpmata kaugel. Osutub, et ka absoluutse paratamatuse puhul ei lange need tähendused alati kokku. "Selles laiendatud tähenduses hakkan ma siis sõna "absoluutne" kasutama ning vastandama seda ainult komparatiivselt ehk erilises suhtes kehtivale; sest see viimane on kitsendatud tingimustele, esimene aga kehtib kitsendusteta." (Puhta mõistuse kriitika, A 324–326)
Johann Gottlieb Fichte nimetab absoluutseks täielikult kitsendamatut ning räägib sellega seoses absoluutsest minast.
Arthur Schopenhauer vastustas sõna "absoluutne" kasutamist seoses absoluudiga: see sõna ei tähendavat mitte midagi muud kui 'mitte millegagi seotut'.
Henri Bergsoni järgi on relatiivne ja absoluutne asja tunnetamise kaks sügavalt erinevat viisi. "Esimene sõltub vaatekohast, millele asutakse, ja sümbolitest, mille abil väljendutakse. Teine ei võta sisse mitte mingit vaatekohta ega toetu ühelegi sümbolile. Esimese tunnetuse kohta öeldakse, et ta peatub relatiivsel; teise kohta – seal, kus see on võimalik –, et ta jõuab välja absoluutseni. (...) Absoluutne on selle poolest täiuslik, et ta on täiuslikult see, mis ta on." (La Pensée et le Mouvant)
William Hamiltoni järgi on "absoluutne" ainult negatiivne idee – mitterelatiivne. Absoluut on meie jaoks "kõikide asjade küllaldane alus. Charles Bernard Renouvier ütleb:  "Absoluudi idee on ainult selle propositsiooni lausumine, et eksisteerib midagi mitterelatiivset."  Hermann Ulrici: "Me saame relatiivset relatiivsena, lõpliku lõplikuna, ajaliku ajalikuna ettekujutada ja ettekijutuseni sellest jõuda ainult selle eristamise kaudu absoluutsest, lõpmatust, igavesest." (Gott und die Natur)
Gerard Heymans nimetab midagi relatiivseks, "kui selle kujutluses on paratamatult kaasa haaratud (inbegriffen) kujutlus mõnest muust tegelikust". Absoluutse mõiste on piirmõiste. "Ta tähendab antu edenevate elementideks lagundamiste rea mõisteliselt nõutavat, tegelikult aga alati ainult esialgselt täideviidavat lõpetust. Me omistame oma teadmise igas arengustaadiumis tegelikule absoluutsete omadustena need, mille kohta meil pole alust oletada, et nad esinevad ainult tänu suhtele teise tegelikuga." (Die Gesetze und Elemente des wissenschaftlichen Denkens).
Richard Avenarius mõistab relatiivse vaatepunkti all tunnetava indiviidi ümbruse suhet (süsteemisse C) arvestavat vaatepunkti, absoluutse vaatepunkti all aga vaatepunkti, mis abstraheerub sellest ümbruse koostisosade sõltuvusest.
Rabenemine
Rabenemine koos porsumise ehk keemilise murenemisega moodustab murenemise. Kuigi rabenemist ja porsumist mõistetena eristatakse, toimuvad need protsessid käsikäes, kusjuures rabenemine on porsumisest palju vähem oluline kivimeid murendav tegur.
Rabenemine võib toimuda, kui näiteks kivimite pragudes külmub vesi või kasvavad soolakristallid.
Hobusesabasoeng
pisi Hobusesabasoeng ehk hobusesaba on soeng, mis saadakse palmimata juuksesalgu kuklast kinnisidumisel patsikummi abil.
Acámbaro
Acámbaro on linn Mehhikos Guanajuato osariigis Lerma jõe ääres, Acámbaro valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 20°02′ N, 100°44′ W.
Linn asub 1800 m kõrgusel merepinnast.
Elanike arv:
Linn on raudteede sõlmpunkt ja sillalinn.
See on ainuke koht Mehhikos, kus on veel käigus akvedukt.
Hobusesaba
pisi Hobusesaba on jõhvidest koosnev saba, mis esineb hobuslastel.
Nõgesleht
Nõgesleht (Acalypha) on taimede perekond piimalilleliste sugukonnast, alamtriibuse Acalyphinae ainus perekond.
Perekonnas on 400–500 puude ja põõsaste liiki. Kõige tuntum on toataimena kasvatatav harjaseline nõgesleht (Acalypha hispida). Ka Wilkesi nõgesleht (Acalypha wilkesiana) on ilutaim.
Nõgeslehed kasvavad peamiselt troopikas ja lähistroopikas (kuid puuduvad Hawaii saartel ja mõnel muul Vaikse ookeani saarel), parasvöötmes on vähe liike. Kaks kolmandikku teadaolevatest liikidest kasvab Ameerikas USA lõunaosast kuni Uruguayni ja Argentina põhjaosani.
C++
C++ on üldotstarbeline staatiliste andmetüüpidega multifunktsionaalne programmeerimiskeel, mis toetab abstraheerimist, polümorfismi, protseduraalset, objektorienteeritud ja üldistavat programmeerimist.
Võnnu alevik
Võnnu on alevik Tartu maakonnas Kastre vallas.
C++
Ajalugu
Keelt arendas Bjarne Stroustrupi alates 1979. aastast objektorienteeritud programmeerimist võimaldava täiendusena programmeerimiskeelele C ja kandis algselt nime C with Classes. Nime C++ sai ta 1983. aastal.
Võnnu alevik
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Võnnu valla halduskeskus.
pisi|[[Võnnu kirik]] Alevikus asub Võnnu kirik, kus tegutseb Võnnu Jakobi kogudus. Kiriku kõrval paikneb Võnnu Vabadussõja mälestussammas.
C++
Ajalugu
Nimi C++ on mäng tema eellase C ja sealt tuntud  operaatoriga. Avaldis  tähendab kummaski keeles: suurenda muutuja   väärtust ühe võrra.
1990ndatel sai C++ üheks populaarseimaks programmeerimiskeeleks, kuid viimasel ajal on keelele lisatud ka olulisi uuendusi. C++ on üks esimesi objektorienteeritud programmeerimiskeeli, mida kasutatakse laialdaselt tänaseni.
Võnnu alevik
Alevikus asub Võnnu vana kalmistu (Võnnu uus kalmistu jääb Imste küla territooriumile).
C++
Pakutavad võimalused
C++ on (üksikute mööndustega) tagasiühilduv programmeerimiskeelega C ning võimaldab kasutada olemasolevaid C teeke ja koodi.
Võnnu alevik
Alevikus tegutseb Võnnu Keskkool.
C++
Pakutavad võimalused
Tänapäevane C++ põhitugevus seisneb just üldistamises ehk võimes manipuleerida veel teadmata andmetüüpidega (vaata C++ Standard Template Library), samal ajal olles ka riistvaralähedane ning kiirem võrreldes Java ja C#-ga.
Võnnu alevik
Võnnus sündis Gustav Suits. Samast on pärit ka Martin Körber, Carl Eduard Körber ja Bernhard Eduard Otto Körber.
C++
Pakutavad võimalused
C++ on laialt kasutust leidnud rakendustes ja ka operatsioonisüsteemides. Näiteks enamik Windowsist ja selle tarkvarast on kirjutatud C++is, lisaks osa MacOS-ist ning palju muid rakendusi, alustades Google'ist, Facebookist, Mozilla Application Suitest ning Amazonist lõpetades Microsoft Office'i, Adobe Systemsi ja Doom 3-ga.
Hello world
Hello world programm C++ keeles, nii nagu esitas seda keele looja Bjarne Stroustrup oma raamatus:
Kasutusalad
C++ kasutatakse tihti suuremate ja veakindlate süsteemide loomisel, mille puhul on kiirus oluline. C osutuks selleks liiga raskelt hallatavaks, Java ja C# liiga aeglaseks või suureks või mõnel muul põhjusel mittesobivaks.
1660
1660. aasta (MDCLX) oli 17. sajandi 60. aasta.
Es-Smara
Es-Smara on linn Maroko poolt okupeeritud Lääne-Saharas, samanimelise provintsi keskus. Asub sisemaal Maroko rajatud kaitsevalli läheduses.
Linn tekkis 1869. aastal karavanide peatuspaiga juurde.
Kristlastele suletud linna külastas esimese eurooplasena 1930. aastal Michel Vieuchange.
Poolus
pisi|[[Põhjapoolkera Lamberti asimutaalses võrdpindses projektsioonis; kaardi keskpunkt on põhjapoolus, ringjoonekujuline serv on ekvaator. Eesti on märgitud punasega]] Geograafiline poolus on kujuteldav punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub tema pinnaga.
Põhjapoolusele jõudis esimese inimesena 1908 Frederick Cook või 1909 Robert Peary ja lõunapoolusele 1911 Roald Amundsen.
Observatorio
Saare pindala on 400 hektarit.
Nimi
Aastatel 1902–1919 asus seal magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium, mille järgi saar on praeguse nime saanud. James Cook, kes saare 1. jaanuaril avastas, nimetas ta 'Uusaastasaareks'.
Rannajoon
Rand on raskesti ligipääsetav.
Mullastik
Pinnas on kivine.
Taimed
Puid ei ole.
Loomad
Saarel on muuhulgas lõunakormorani, hiid-tormilinnu, patagoonia pingviini ja patagoonia merilõvi kolooniad.
Ajalugu
Saare avastas 1. jaanuaril 1775 James Cook ning nimetas selle 'Uusaastasaareks'.
Oktoobris 1902 hakkas saarel töötama tuletorn, mis Argentina presidendi Julio Argentino Roca käsul rajati Estadose saarel töötanud San Juan de Salvamento tuletorni asemele. Sama korraldusega rajati ka magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium.
Aastal 1910 rajati andmete edastamiseks telegraafijaam ning 1915. aastast postkontor.
1662
1662. aasta (MDCLXII) oli 17. sajandi 62. aasta.
Ants Kiisa
Ants Kiisa (sündinud 30. oktoober 1969) on eesti kuulitõukaja ja kuulitõuketreener.
Sportlasena jäi tema isiklikuks tippmargiks 1996. aastal tõugatud 19.39. Ta on mitmekordne eesti meister, rahvusvahelistest tulemustest väärib märkimist Euroopa meistrivõistluste 9. koht.
Ta kvalifitseerus ka Atlanta olümpiamängudele, kuid olümpiakülas treeningul saadud raske jalavigastus (reie nelipealihase täielik rebend) lõpetas Antsu karjääri sportlasena.
Praegu on ta kergejõustiku treener Audentese Spordikoolis ning treenis muuhulgas noort kuulitõukajat Taavi Peetret.
Kuulitõukes on ta tulnud ka Aserbaidžaani meistriks ning samuti on ta ka võistelnud Aserbaidžaani koondises.
Isiklikku
Tema poeg on Ats Kiisa.
San-Pedro siilikkaktus
thumb San-Pedro siilikkaktus (Echinopsis pachanoi) on kiirekasvuline sammaskaktus, mis kasvab looduslikult põhiliselt Peruus ja Ecuadoris.
See on keskmise toimega tugevusega uimakaktus.
San-Pedro siilikkaktus võib kasvada kuni 6 m kõrguseks.
Taimed sisaldavad 0,8% meskaliini.
Hõõrdeelekter
Hõõrdeelekter ehk triboelektriline efekt on füüsikaline nähtus, mis seisneb elektrilaengute tekkimises kahe keha vastastikusel hõõrdumisel ja seejärel teineteisest eemaldamisel. Seejuures elektriseeruvad mõlemad kehad ja neil tekivad võrdsed vastandmärgilised laengud. Kui näiteks klaasi hõõruda siidiga, siirdub mingi hulk elektrone klaasilt siidile. Kuna elektron on negatiivse laenguga elementaarosake, siis tekib siidil negatiivne ja klaasil positiivne laeng. Nähtus on tuntud juba antiikajast seoses hõõrutud merevaigu võimega ainekübemeid külge tõmmata (siit tulevad ka nimetused "elekter" ja "elektron": merevaik on kreeka keeles ēlektron).
Hõõrumisel elektriseeruvad mõlemad kehad, kui nad on mittejuhtivast ainest ja neile võib elektrilaeng jääda pikaks ajaks püsima. Hõõrdeelektri laeng võib teatud tingimustel koguneda ka elektrit juhtivasse kehasse, kui seda hõõruda mittejuhtivast ainest kehaga.
Neuwied
Linn asutati 1653 ja kujunes 17. sajandi lõpus usupõgenike sihtkohaks.
Hõõrdeelekter
Ühed ained annavad hõõrdumisel elektrone kergemini ära kui teised ehk ainetel on erinev elektronafiinsus. Selle omaduse järgi saab ained järjestada triboelektrilisse ritta, harilikult positiivsest negatiivse laengu suunas. Niisuguse rea mistahes hõõrdepaaris loovutab eespool olev aine järgmisele elektrone.
[+] klaas, nailon, vill, siid, paber, puuvill, eboniit (kõvakummi), polüester, polüetüleen, polüpropüleen, polüvinüülkloriid, räni, teflon [–]
Hõõrdeelekter tekib ohtliku kaasnähtusena paljudes tootmisprotsessides, eriti tekstiili- ja paberitööstuses. Võimalike küllaltki suurte elektrostaatiliste laengute kõrvaldamise meetmetena on kasutusel näiteks metallist seadmeosade maandamine ja õhu muutmine elektrit juhtivaks ioniseerimse teel.
Kirumpää
Kirumpää (võro keeles Kiräpää) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Kirumpää on läbi ajaloo olnud oluline kindlus enne Tartut, mis kaitses Tartut Vene rünnakute eest. Rootsi ajal kaaluti ka Tartu ümberkolimist Kirumpääle, sest Tartu linna ei peetud kaitstavaks.
1663
1663. aasta (MDCLXIII) oli 17. sajandi 63. aasta.
Vikipeedia
2022. aasta augusti seisuga oli Vikipeedial 326 keeleversiooni ja artiklite koguarv üle 59 miljoni. Suurim keeleversioon on ingliskeelne Vikipeedia, kus on üle 6,5 miljoni artikli. Artiklite arvult järgnevad sebu, saksa, rootsi, ja prantsuse Vikipeedia. Eestikeelses Vikipeedias on üle 230 000 artikli.
Vikipeedia populaarsus on järjepidevalt tõusnud ning selle kõrvale on loodud mitu sõsarprojekti, näiteks Vikisõnastik (Wiktionary) ja Vikiülikool (Wikiversity). Suuremad sõsarprojektid on Wikimedia Commons ja Wikidata.
Palju on vaieldud Vikipeedia usaldatavuse ja täpsuse üle. Kritiseeritud on selle avatust vandaalidele, ebaühtlast kvaliteeti ja vasturääkivust, mitteneutraalsust ja konsensuse või populaarsuse eelistamist kvalifitseeritusele. Hoolimata kõigest on selle tasuta kättesaadavus, pidev uuendamine, suur hulk üksikasjalikku infot ning hulk versioone eri keeltes teinud Vikipeediast ühe kõige enam kasutatava veebis leiduva infoallika.
Vikipeedia sisu kirjutavad ja haldavad vabatahtlikud, keda nimetatakse vikipedistideks. Selle eest palka ei maksta. Projektil on aktiivseid vabatahtlikke üle maailma ligi 80 000.
1998
1998. aasta (MCMXCVIII) oli 20. sajandi 98. aasta.
Vikipeedia
Veebientsüklopeedia tehnilise ja juriidilise poole ning rahastamisega tegeleb Ameerika Ühendriikide mittetulundusorganisatsioon Wikimedia Sihtasutus (Wikimedia Foundation). 2016. aasta algul töötas sihtasutuses umbes 300 inimest.
Keeleversioonid
Üldjuhul luuakse Vikipeedia versioone igas keeles vaid üks, erandiks on versioon lihtsustatud inglise keeles (Simple English). Enamik keeleversioone on elavates keeltes; kuigi vabatahtlikud on loonud ka mõned Vikipeedia versioonid väljasurnud ja tehiskeeltes nagu ladina keel, esperanto ja volapük, nende arengusse Wikimedia Sihtasutus otseselt ei panusta.
Saksakeelne versioon on välja antud ka DVD-ROM-il ja paberteatmikuna ning planeeritakse inglise versiooni DVD-d või paberversiooni. On mitmeid veebisaite, mis peegeldavad Vikipeedia osa või kõikide keeleversioonide sisu.
Eestikeelses versioonis on praegu Eri:Statistics artiklit ja see on 2022. aasta septembri seisuga artiklite arvult 45. Vikipeedia, paiknedes edetabelis usbekikeelse ja lihtsustatud ingliskeelse vahel. Alates 2005. aastast on olemas ka võrukeelne Vikipeedia, mis 17. juulil 2023 oli 6511 artikliga suuruselt 194. Vikipeedia.
Ühes kuus külastatakse Vikipeediat ligi kahest miljardist unikaalsest seadmest. Eri keeleversioonide peale oli Vikipeedial 2014. aasta mai seisuga 73 000 aktiivset kasutajat.
Vaba sisu
Enne 2009. aasta juunit olid kõik Vikipeedia artiklid avaldatud GNU vaba dokumentatsiooni litsentsi (GFDL) tingimustel. GFDL on üks paljudest copyleft-litsentsidest (vrdl copyright 'autoriõigus'), mis lubab sisu kopeerida, reprodutseerida, luua sellest tuletatud töid ning kasutada ärilistel eesmärkidel seni, kuni tunnustatakse algseid autoreid ja kui nendel tingimustel kopeeritud või loodud sisu jääb samade tingimuste alla. 2009. aasta juunis võeti GFDL-i kõrval kasutusele Creative Commons Attribution-ShareAlike (CC-by-SA) 3.0 litsents. 2009. aasta juunist on kogu tekst kasutatav Creative Commons Attribution-ShareAlike (CC-by-SA) 3.0 litsentsi tingimustel ning suur osa tekstist on kasutatav ka GFDL-i tingimustel.
Nimi
Nimi "Vikipeedia" on saadud sõnade "viki" (kasutatava tehnoloogia nimetus) ja "entsüklopeedia" liitmise teel (wiki tähendab havai keeles 'kiire' ning peedia tuleb kreekakeelsest sõnast παιδεία paideia, mis tähendab 'haridust', 'teadmist').
Ajalugu
pisi|left|[[Nupedia, Vikipeedia eelkäija]] Vikipeedia loodi 2001. aasta 15. jaanuaril esialgu osana Nupedia projektist. Nagu praegune Vikipeedia, oli ka Nupedia vaba võrguentsüklopeedia projekt. Nupedia artikleid kirjutasid eksperdid, seejärel vaatasid teised eksperdid artiklid enne avaldamist läbi. Projekti alustati 9. märtsil 2000 ning selle omanik oli Bomis, internetiportaali haldav firma. Nupedia peamised juhid olid Jimmy Wales (Bomise tegevdirektor) ja Larry Sanger (Nupedia ja hiljem ka Vikipeedia peatoimetaja). Sangeri väitel erines Nupedia teistest entsüklopeediatest selle poolest, et selle sisu oli vaba, suurus ei olnud piiratud ning see oli erapooletu, mis tulenes Nupedia avatud olemusest ja võimalikust suurest kaastöötajate arvust.
Alates 2003. aastast haldab Vikipeediat mittetulundusühing Wikimedia Sihtasutus (Wikimedia Foundation).
Riist- ja tarkvara
pisi|400px| Wikimedia serverite skeem 2010. aasta lõpu seisuga 2018. aasta seisuga asuvad põhilised serverid Ashburnis Virginia osariigis Washingtoni lähistel. Seal osutab serveriteenust USA ettevõte Equinix. Sekundaarserverid paiknevad Carrolltonis Texase osariigis, kus serveriteenust osutab USA ettevõte CyrusOne.
Puhverserverite asukohad:
Zacatecas
Zacatecas on linn Mehhikos, Zacatecase osariigi ja Zacatecase valla halduskeskus.
Vikipeedia
Riist- ja tarkvara
Tarkvarana kasutatakse:
Zacatecas
Linn asub kitsas sügavas orus 2496 meetri kõrgusel merepinnast. Linna tänavad on kitsad ja mäkke minevad tänavad on väga käänulised.
Vikipeedia
Probleemid
Kuna Vikipeedia artikleid saavad suures osas piiranguteta luua ja toimetada peaaegu kõik, kaasneb selles sisalduva teabega kohati probleeme, nii võivad poliitikud või muud avaliku elu tegelased püüda neid puudutavat infot manipuleerida, aga on esinenud ka muid juhtumeid, näiteks on esitatud väljamõeldisi ajalooliste faktidena. Seda olulisemad on artiklite viited ja allikakriitilisus. Samas pole ka klassikalised entsüklopeediad veavabad ja valdkonniti on Vikipeedia üsna täpne, nii näiteks ravimite artiklid on osutunud uuringute kohaselt peaaegu 100% paikapidavaks.
Zacatecas
Ajalugu
thumb|left|Zacatecas Zacatecas asutati 1548. aastal, kaks aastat pärast seda, kui Juan de Tolosa suure hõbedaleiukoha avastas, ja peagi sai sellest üks Mehhiko suuremaid mäetööstuskeskusi. See ja teised kaevandused läheduses meelitasid kohale palju rahvast ning 1588 andis Hispaania kuningas Felipe II Zacatecasele oma vapi. Zacatecases ka vermiti münte ja raha transporditi Hispaaniasse, et aidata maksta Hispaania kuningate arvukate sõdade eest.
Vikipeedia
Probleemid
Vigade esinemine on haruldane, kuid seda rohkem saavad nad tähelepanu, kui neid leitakse. Nii esineb kuulsaid näiteid juhtumitest, kus Vikipeediasse on pikaks ajaks üles jäänud eksitav teave. Näiteks paari kooliõpilase nalja tõttu peeti ingliskeelses Vikipeedias ja selle mõjul ka muudes allikates mitu aastat ekslikult rösteri leiutajaks olematut šotlast Alan MacMasterit ja üks hiinakeelse Vikipeedia endine toimetaja kirjutas kümne aasta jooksul Hiina ja Venemaa ajaloo kohta ligi 200 valeartiklit enne kui tema tegevusele jälile saadi.
Zacatecas
Ajalugu
Frantsisklased avasid Zacatecases 1616 kooli.
Vikipeedia
Vikipeedia tsenseerimine
Vikipeedia blokeerimine on osa tsensuurist internetis. Tervet riiki hõlmav Vikipeedia blokeerimine on toimunud riikides nagu Valgevene, Iraan, Pakistan, Venemaa, Saudi Araabia, Süüria, Tuneesia, Türgi, Usbekistan ja Venezuela. Vikipeediale ligipääs on takistatud alates 2019. aasta 23. aprillist Hiinas ja 2021. aasta 21. veebruarist Myanmaris.
Samuti on ähvardatud ja taga kiusatud selle toimetajaid.
Zacatecas
Ajalugu
1835. aasta mais puhkes Zacatecases ülestõus Mehhiko presidendi Antonio Lopez de Santa Anna vastu, kes oli eelmisel aastal peatanud Mehhiko põhiseaduse kehtivuse ja kehtestanud diktatuuri. Santa Anna surus ülestõusu julmalt maha. Seejärel laskis ta oma sõduritel kaks päeva Zacatecases vägistada ja rüüstata. Tapeti üle 2000 tsiviilisiku.
1914. aastal Mehhiko revolutsiooni ajal elas Zacatecas üle revolutsiooni kõige verisema lahingu, Zacatecase lahingu, kus föderaalarmee sai hävitavalt lüüa konstitutsionalistide armeelt, mida juhtis Francisco Villa. Villa võit kukutas presidendi Victoriano Huerta. Lahingu ja kindral Villa monument on tänapäeval linna lähedal mäetipus ja selle juurest avaneb vaade kogu linnale.
Tänapäeval ei ole kaevandused enam linna majanduses olulised. Peamine kaevandus "Mina El Edén" ('Eedeni kaevandus') on muudetud turismi sihtkohaks, mille juurde kuuluvad maa-alune diskoteek ja suured kaevanduskoopad. Viimasel ajal ongi Zacatecas kujunenud mehhiklaste seas vaatamisväärsuseks ja paljud ärid keskenduvad turistidele.
Zacatecase ajalooline vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas on hulgaliselt kaunistatud ehitisi, vanu losse, munakivisillutisega tänavaid, koloniaalajast pärinevaid purskkaeve ja sepistatud laternaid. Linna keskmeks loetakse Armase väljakut, mille ääres on katedraal ja 18. sajandist pärit kuberneriloss. Linnas on väikeseid väljakuid ja parke, millest tuntuimad on Iseseisvuse park (Jardín de la Independencia) ja 19 m² suurune Juáreze aed (Jardín de Juárez). Paljud kirikud on muudetud muuseumideks või kunstigaleriideks.
Zacatecase eeslinnade hulgas on nii tuhaplaatidest ehitatud aguleid kui ka suletud kvartaleid rikastele.
Zacatecase sõpruslinnad on Azusa, El Paso ja Santa Fe (kõik USA-s).
Zacatecase hüüdnimi on "õilis ja ustav linn".
Jaan Sammul
Jaan Sammul (6. juuni 1917 Ängu, Konguta vald – 28. juuni 1983 Rakvere) oli eesti näitleja.
Antarktika leping
pisi|400px|[[Polaarjaamad ja nõudlusalade piirid (2002)]] pisi|400px|1959. aasta Wilkesi postkontori ümbrik Austraalia Antarktise Territooriumi avastamise auks Antarktika leping on rahvusvaheline leping, mis määratleb Antarktika staatuse ning seal lubatud ja keelatud tegevused, samuti selle lepingu täitmist jälgiv organisatsioon, mille liikmeteks on lepingu ratifitseerinud riigid.
Jaan Sammul
Jaan Sammuli vanemad olid talupidajad. 1933. aastal lõpetas ta Tartu Kommertsgümnaasiumi, õppis 1934–1935 Tartu Näitekunsti Stuudios. Töötas 1935–1938 Eesti Draamateatris, 1939–1946 Vanemuises, 1946–1947 Noorsooteatris, 1948 Endlas ja 1956–1975 Rakvere Teatris, vahepealsetel aastatel tegi juhutöid.
Jaan Sammul on mänginud filmides "Mäeküla piimamees" ja "Gladiaator".
Antarktika leping
Antarktika lepingu sõlmisid 1959. aastal Washingtonis 12 riigi – Argentina, Austraalia, Belgia, Tšiili, Prantsusmaa, Jaapani, Uus-Meremaa, Norra, Lõuna-Aafrika Vabariigi, Nõukogude Liidu, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide – esindajad. Selle lepinguga külmutati tähtajatult kõik territoriaalsed nõudmised ning 60. lõunalaiusest lõunasse jääv maismaa ja šelfiliustikud kuulutati rahvusvahelise teadusliku koostöö objektiks. Antarktika lepingu järgi on keelatud Antarktises igasugune sõjaline tegevus.
Antarktika leping oli esimene külma sõja aegne relvastuse kontrolli leping.
Antarktika lepingu sekretariaat asub alates 2004. aastast Buenos Aireses.
Eesti liitus Antarktika lepinguga 45. riigina 17. mail 2001. Eesti on Antarktika lepingu vaatlejaliige.
Aja jooksul on Antarktika lepingule sõlmitud 5 lisaprotokolli. Vanim neist on 2. juunil 1964 sõlmitud Kokkulepitud Meetmed Antarktika Loomastiku ja Taimestiku Kaitseks, mis jõustus 1. novembril 1982.