cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Faivi Kljutšik
1990ndail töötas Faivi Kljutšik ajalehes Estonija.
Ta oli Ajakirjanike Liidu liige ja kuulus selle fotosektsiooni.
Faivi Kljutšik suri 29. aprillil 2008 Tallinnas ja ta maeti 1. mail 2008 Tallinna uuele juudi kalmistule.
Andri Deštšõtsja
Andri Deštšõtsja (ukraina keeles Андрій Богданович Дещиця; sündinud 22. septembril 1965 Pervjatõtšis) on Ukraina diplomaat, erakorraline ja täievoliline suursaadik, riigitegelane ja poliitik.
Andri Deštšõtsja oli 2014. aasta 27. veebruarist kuni 19. juunini Ukraina välisministri kohusetäitja.
13. oktoobril 2014 määras president Petro Porošenko Deštšõtsja Ukraina saadikuks Poolas. 7. novembril kinnitati Deštšõtsja ametlikult Ukraina saadikuks Poolas.
Deštšõtsja sündis Lvivi oblastis Pervjatõtši külas 1965. aasta 22. septembril. pisi|Koos [[USA riigisekretäri John Kerryga Genfis, 2014. aasta 17. aprill]] 1989. aastal lõpetas ta Ivan Franko Lvivi riikliku ülikooli ja 1995. aastal Alberta Ülikooli Kanadas. Ta valdab inglise, vene ja poola keelt.
Tegevus välisministrina
2014. aasta 27. märtsil esitas ta ÜRO Peaassambleele resolutsiooni Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta, mis kiideti heaks 100 poolthäälega, 11 oli vastu.
2014. aasta 23. mail oli tal Ukraina kriisi reguleerimise küsimustes kohtumine Eesti välisministri Urmas Paetiga.
Tema poolt 2014. aasta 14. juunil kaamerate ees Kiievis Venemaa suursaatkonna ees meeleavaldajate rahustamiseks öeldu ("... jah, Putin on huilo, jah"), vallandas rahvusvahelise diplomaatilise skandaali. Venemaa pool avaldas protesti, Ameerika Ühendriikide suursaadik Ukrainas Geoffrey R. Pyatt kirjutas Twitteris, et "minister püüdis kahjutustada ohtlikku olukorda", lisades, et "Deštšõtsja on kogenud ja vilunud diplomaat ning auks Ukrainale" ("a skilled diplomat and credit to Ukraine").
Kodukaunistamine
Kodukaunistamine (ka kodukaunistamise liikumine) oli aastatel 1936–1940 Eestis toimunud kampaania, mille eesmärk oli parandada Eesti linnade, alevite ja külade välisilmet.
Kampaania läbiviimiseks moodustati 32-liikmeline peakomitee ja 6-liikmeline juhatus.
„Kuna maa välimuse korrastamine, kodukaunistamine puude ja põõsastega ning uute metsatukkade istutamine ning maanteede palistamine puudega on võimeline teatava aja jooksul õilistama meie maad ning maastikku, ühtlasi on aga omane tekitama rahva hinges psühholoogilist murrangut loodusearmastuse ja loodusekaitsmise suunas, siis valmistas Riikliku Propaganda Talitus kodukaunistamise hoogtöö koordineerimise kava, mille alusel peeti kõigi asjaomaste asutiste ja organisatsioonide esindajate nõupidamine Peaministri asetäitja K. Eenpalu juures. Lõpliku kava kinnitas Riigivanem K. Päts .“ 1936. aastal asutati Kodukaunistamise Hoogtöö Peakomitee, mille tegelik asjaajamine ja aktsiooni populariseerimine pandi Riikliku Propaganda Talituse peale. Peakomitee likvideeriti 10. juunil, mil kodukaunistamise hoogtöö juhtimine pandi Loodushoiu ja Turismi-instituudile. Kodukaunistamise hoogtöö seadis oma sihiks: kodude ja nende ümbruse välisilme tõstmise ja arendamise, avalikkude paikade ja hoonete välisilme korrastamise ja kaunistamise, puiesteede ja parkide rajamise, mälestusmonumentide ümbruse ja mälestuspaikade kaunistamise, kirikute ümbruse ja kalmistute korrastamise ja kaunistamise ning kaasaaitamise Eesti lipu aktsiooni teostamisele. 1938. aastal jagati preemiatena 3800 majapidamise vahel 110 000 kg värvimulda.
Jeffersoni maakond (Mississippi)
pisi|Asend Mississippi osariigis Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fayette.
Maakonna pindala on 1365 km², millest 20 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7726. Aastal 2000 oli elanike arv 9740.
Ajalugu
Jeffersoni maakond moodustati 2. aprillil 1799. aastal. Maakond on saanud nime kolmanda Ameerika Ühendriikide presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Lähteaine
Lähteained on keemilised ained, millest keemilise reaktsiooni käigus tekivad teised ained (saadused).
Kolme Korstna Võõrastemaja
Kolme Korstna Võõrastemaja oli Tallinnas Tartu maanteel asunud hotell.
Garoži
Garoži (kohalikus murdes Gorūži) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Garoži asub valla lääneosas merepinnast 183 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 196 kilomeetri kaugusel.
Kolme Korstna Võõrastemaja
Hotelli on esimest korda mainitud 1786.
Garoži
Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.
Kolme Korstna Võõrastemaja
Hoone hävis 1944. aastal tulekahjus.
Johann Friedrich Hartknoch
Johann Friedrich Hart(k)noch (28. september 1740 Goldap, Ida-Preisimaa – 1. aprill 1789 Riia) oli saksa kirjastaja ja raamatukaupmees.
Ta oli organisti poeg. Õppis Königsbergi ülikoolis teoloogiat.
Ludwig VI (Pfalz)
Pfalzi kuurvürst Ludwig VI (4. juuli 1539 Simmern – 22. oktoober 1583 Heidelberg) oli kuurvürst Wittelsbachide Pfalz-Simmerni harust. Ta oli Friedrich III ja Marie von Brandenburg-Kulmbachi esikpoeg.
Elulugu
Prantsuse keele õppimiseks külastas noor prints Ludwig aastal 1554 Burgundia ülikooli. Pfalzi kuurvürstkonna eeldatava pärijana osales ta ka valitsusasjades Pfalzi kuurvürsti Ottheinrichi õukonnas. Aastast 1563 oli ta Oberpfalzi kuberner.
Erinevalt oma isast andis ta eelistuse luterlusele kalvinismi ees, tõrjudes kalvinistid Heidelbergi ülikoolist välja. Kalvinistlikud teoloogid leidsid kaitset Ludwigi venna, vürst Johann Kasimiri õukonnas Neustadt an der Weinstrasses ja asutasid "Casimirianum Neustadti". Kölni sõja ajal oli Ludwig VI ainus luterlik riigivürst, kes asus Kölni kuurvürsti ja peapiiskopi Gebhard I von Waldburgi poolele. Riigi luterliku ümberkorraldamisega võttis Ludwig vastu uue kohtuseaduse, politseiseaduse ja aastal 1582 suure riigi põhiseaduse.
Perekond ja lapsed
Ludwig VI oli kaks korda abielus. Esiteks abiellus ta 8. juulil 1560 Elisabeth von Hesseniga. Nad said järgmised lapsed:
Hiljem abiellus ta 12. juulil 1583 krahvinna Anna von Ostfrieslandiga, kuid nad ei saanud lapsi.
Adelebsen
pisi|Hilisgooti Maarja kabeli varemed Reynhardeshageni juures Adelebsenist läänes
Adelebsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Göttingeni kreisis.
Valla pindala on 75,85 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6370 inimest. Valda kuuluvad paikkonnad Adelebsen, Barterode, Eberhausen, Erbsen, Güntersen, Lödingsen ja Wibbecke. Adelebseni loss asub Adelebsenis kõrgemal kohal.
Ernst Gräfenberg, arst, kes kirjeldas esimesena g-punkti, sündis seal.
Ajalugu
pisi|left|Adelebseni loss 19. sajandi tõlgenduses
Paikkonda on esimest korda mainitud 990. aastal nimega Ethelleveshusen maa kinkimise kontekstis: keiser Otto III kinkis selle oma õele Sophiale. Aadliperekond von Wichbike (Wibbecke) kolis 1234. aastal Adelebsenisse ja ehitas sinna liivakiviastangule lossi. Lossi – Burg Adelebsen – on esimest korda mainitud 1295. aastal, ja perekond on sealt alates koha järgi tuntud kui von Adelebsen.
14. sajandist kuni 19. sajandi keskpaigani säilitasid von Adelebseni aadlikud seal päruskohtu (Patrimonialgericht). Adelebseni isandad andsid 1543. aastal välja kohtumääruse (Gerichtsordnung) ja 1550. aastal haldusmääruse (Polizeiordnung), pannes aluse õiguslikule menetlusele ja haldusnormidele nende kohtualluvuses, samuti rikkumiste eest trahvide hankimisele. Nad ammutasid oma tulu peamiselt maksudest, trahvidest ja litsentsitasudest, mida nõudsid näiteks õllepruulijatelt, võõrastemajade või kõrtside pidajatelt, kaupmeestelt ja teatud käsitöölistelt. 1859. aastal Hannoveri kuningriigi halduses allutati päruskohus äsjaloodud kuningliku valitsuse ametile lähedases Uslaris. 1866. aastal sai Hannoverist Preisi kuningriigi osa, mille alluvuses oli see tuntud kui Hannoveri provints.
Adelebsen ja loss põletati 1466. aastal piirkondliku vaenu ajal Hildesheimi piiskopi Ernst I von Schauenburgi poolt osaliselt maha. Algselt linnusena püstitatuna ehitati loss 1596. aastal ümber muljetavaldava fassaadiga ja arvukate suurte akendega tubadega, mis oleks sobiv teenima aadlikoduna.
Linn ja loss purustati peaaegu taas Kolmekümneaastase sõja ajal. Loss ehitati 1650. aastal taas üles; ning 1740. aastal seda renoveeriti ja laiendati barokkpalee stiilis.
Adelebseni juudi kogukond sai alguse 17. sajandi lõpus, esimene dokumenteeritud juudi perekond ilmus maksuloendisse 1675. aastal. 1796. aastal oli linnas 20 juudi perekonda. 19. sajandil kasvas juudi kogukond üheks suuremaks piirkonnas. 1848. aastal moodustasid 149 juudi elanikku 13% linna rahvastikust. Kuid kogukonna suurus vähenes kindlalt 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, nii et 1925. aastal elas Adelebsenis vaid 46 juuti, moodustades 3% rahvastikust. Natsirežiimi ajal purustati kogukond küüditamise, väljarände ja tapmistega. Kohalik sünagoog purustati 9.–10. novembril 1938 Kristalliööl Göttingeni SS-i liikmete poolt, kellega ühinesid Adelebseni SS liikmed.
Rayan Aït-Nouri
Rayan Aït-Nouri (sündinud 6. juunil 2001 Montreuil's) on Prantsusmaal sündinud Alžeeria jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Alžeeria jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. 2016. aastal liitus ta Angers'ga, kellega sõlmis 2018. aasta veebruaris esimese profilepingu. Angers' põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 25. augustil 2018 mängus Paris Saint-Germaini vastu.
2020. aasta oktoobris läks ta Angers'st laenule Wolverhampton Wanderersi. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 20. oktoobril mängus Crystal Palace'i vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. 2021. aasta juulis sõlmis ta Wolverhampton Wanderersiga püsiva viieaastase lepingu.
Aastatel 2018–2020 mängis Aït-Nouri Prantsusmaa noortekoondistes. 2023. aasta jaanuaris otsustas ta Alžeeria jalgpallikoondise kasuks. Alžeeria koondises tegi ta debüüdi 23. märtsil 2023 Aafrika rahvaste karikavõistluste mängus Nigeri vastu.
Saadus
Saaduste aatomid langevad kokku lähteainete aatomitega.
See, millised saadused antud lähteainetest tekivad, sõltub temperatuurist ja teistest keskkonnateguritest.
Kui reaktsiooni käigus energia vabaneb keskkonda näiteks valgusena või soojusena, siis on saadus(t)el väiksem energia kui lähteaine(te)l. Kui reaktsiooni käigus energia keskkonnast neeldub, siis on saadus(t)el suurem energia kui lähteaine(te)l.
Kolledž
Kolledž (ladina sõnast collegium) on kõrgkool, mida haldab ülikool, või eelkõige inglise keele maades iseseisev kesk- või erialane kõrgõppeasutus.
Vaadimäe
Vaadimäe oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Raigla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda.
Lassana Diarra
Lassana Diarra (sündinud 10. märtsil 1985 Pariisis) on endine Prantsusmaa jalgpallur, kaitsev poolkaitsja.
Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Chelseas, Arsenalis, Madridi Realis ja Paris Saint-Germainis.
Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Diarra 24. märtsil 2007 EM-i valikmängus Leedu vastu.
Ta on kuulus Prantsusmaa koondisse 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Prantsusmaa alagrupist edasi ei pääsenud. Üheski mängus Diarra väljakule ei pääsenud.
Abbotsdale
Abbotsdale on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Abbotsdale'i elanikest värvilisi 95,30%, mustanahalisi aafriklasi 4,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,16% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,85% inimesi, inglise keelt 3,08% ja koosa keelt 2,68%.
Psalter
Psalter (kreeka keeles ψαλτήριον psalterion, ladina keeles psalterium) on liturgiline raamat, milles on psalmid, vahel koos lisatekstidega. Kasutatakse katoliku ja õigeusu kirikus enim tunnipalvustel.
Keskajast on säilinud rida käsikirjalisi illustreeritud psaltreid. Kuulsaimad varased psaltrikäsikirjad on näiteks Dagulfi psalter, Sankt Galleni Kuldne psalter ja Utrechti psalter. Keskajal oli psaltri tähtsus vaimulikus igapäevaelus suur, sest igapäevast psalmide retsiteerimist hardusharjutusena harrastasid nii vaimulikud kui ilmikud. Enamik tänapäeval keskaja raamatukunsti olulisteks näideteks peetavaid rikkalikult illumineeritud psaltreid oli valmistatud hoopis kõrge positsiooniga ilmikute tarvis, näiteks Melisende psalter, Ingeborgi psalter või De Lisle psalter.
Liturgilised raamatud olid ka ühed esimesed, mida trükikunsti abil paljundati. Nii on vanim Eestist leitud trükisefragment osa Mainzi psaltrina tuntud inkunaablist.
Sisu
Enamiku psaltrite alguses on kalendaarium, milles on näidatud pühakute päevad.
Vladimir Monomahh
Vladimir Monomahh (ukraina keeles Володи́мир Все́володович Монома́х, vene keeles Владимир Всеволодович Мономах), kes on ka tuntud kui Vladimir Vsevolodovitš või Vladimir II (1053 – 19. mai 1125),  oli Rjurikovitšite soost Vana-Vene valitseja, Smolenski vürst (1073–1078), Tšernigovi vürst (1078–1094), Perejaslavi vürst (1094–1113) ja Kiievi suurvürst 1113–1125.
thumb|right|300px|[[Vana-Vene riigi alad 1015–1113]]
Isiklikku ja järglased
Vladimir isa oli Kiievi suurvürst (1078–1093) Vsevolod I Jaroslavitš ja ema Anastasia, Bütsantsi keisrite valitseja Konstantinos IX hõimlane. Järgnevalt kasutas Vladimir emapoolse valitsejatedünastia lisanime Monomahh.
Vladimiri õde Evpraksia (ehk Adelaide, Adelheid) oli abielus Saksa-Rooma riigi keisri (1056–1106) Heinrich IV-ga.
Vladimiri järglased, 3 abielust:
Charltoni maakond
Charltoni maakond (Charlton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Folkston.
Saaremaa valss
"Saaremaa valss" on Raimond Valgre laul, mille sõnad pärinevad Debora Vaarandi luuletusest "Talgud Lööne soos".
Laul on Georg Otsa esitatuna populaarseks saanud ka Soomes.
Charltoni maakond
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 171.
Saaremaa valss
Saaremaal Valjala vallas asuvas Lööne soos peeti 9. juunil 1946 esimesed sotsialistlikud talgud. Peeti pidulik miiting, kus pidas kõnet EK(b)P Keskkomitee sekretär Nikolai Karotamm. Pärast pidulikku osa toimus pidu, kus tantsuks mängisid orkester ja külapillimehed. Saaremaa valsi sünnikoht Jööri külas Ürtsi mäel on tähistatud kultuurimälestisena.
Charltoni maakond
Rahvastik
Rahvaarvu muutus (hinnanguline 1. juuli seisuga) :
Jugade loend kõrguse järjekorras
Siin on maailma kõrgeimaid koski loetletud kõrguse järgi kahes kategoorias – looduslikud ja tehislikud. Looduslikud kosed on eraldi jaotatud kogukõrguse järgi ning ühe konkreetse joa kõrguse järgi loenditesse.
Kogukõrguse järgi
Siin on kosed, mille kogukõrgus on vähemalt 600 m. Veealuseid koski, nt 3505-meetrist Taani väina katrakti, pole arvestatud.
Kõrgeima astme järgi
Siin on kosed, mille ühe joa vabalangus on vähemalt 450 meetrit.
Eesti haridus- ja teadusminister
Haridus- ja teadusminister on ametis Eesti Vabariigi haridus- ja teadusministeeriumis Eesti valitsuses. Minister vastutab Eesti haridussüsteemi juhtimise ja arendamise eest, samuti uurimis- ja arendustegevuste juhtimise ja finantseerimise eest riigi tasandil.
Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti haridus- ja teadusminister Kristina Kallas.
Taasiseseisvunud Eesti haridus- ja teadusministrid
Taasiseseisvumise järgse Eesti erakondade keeruka arenguloo ning levinud parteivahetuste tõttu on haridusministrid kuulunud mitmetesse parteidesse, ehkki mitu ministrit ise on (esindades eri erakondi) olnud ametis korduvalt. Nii esindas hiljem pikka aega Reformierakonda kuulunud Paul-Eerik Rummo ministrina 1992–1994 Eesti Liberaaldemokraatlikku Parteid, hilisem IRLi liige Peeter Olesk 1994–1995 ERSP-d, hilisem sotsiaaldemokraat Peeter Kreitzberg Keskerakonda, hilisem reformierakondlane Mait Klaassen oli ministrina algul parteitu ja 1998. aastast Koonderakonna liige. Kahekordne minister Tõnis Lukas on esindanud haridusministrina nii Isamaaliitu kui ka selle järglasi, Isamaa ja Res Publica Liitu ning Isamaa Erakonda. Sama erakonna teist eelkäijat nimega Ühendus Vabariigi Eest – Res Publica esindas minister Toivo Maimets. Ministeeriumit on juhtinud kõik Eesti suuremad erakonnad.
Pikima staažiga haridusminister taasiseseisvunud Eestis on Tõnis Lukas, kes on kokku olnud haridusminister või haridus- ja teadusminister üle seitsme aasta.
1918–1940
Parteid{{Legend|#1B4D3E|Põllumeeste Kogud}}{{Legend|#AEE8A8|Eesti Rahvaerakond / Rahvuslik Keskerakond}}{{Legend|#FF7F7F|Eesti Tööerakond}}{{Legend|#FF0000|Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei / Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei}}{{Legend|#FFA500|Kristlik Rahvaerakond}}
1989–
Parteid{{Legend|#FFE200|Eesti Liberaaldemokraatlik Partei / Eesti Reformierakond}}{{Legend|#007557|Eesti Keskerakond}}{{Legend|#E10600|Mõõdukad / Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond}}{{Legend|#009CE2|Isamaa ja Res Publica Liit / Isamaa Erakond}}{{Legend|#2F2A95|Erakond Eesti 200}}{{Legend|#F0953A|Eesti Koonderakond}}{{Legend|#014F9A|Isamaaliit}}{{Legend|#04427C|Erakond Res Publica}}{{Legend|#0000FF|Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei}}
Poorten
Poorten on Kölni lähedalt Neussist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Anton Friedrich Büsching
Anton Friedrich Büsching (27. september 1724 Stadthagen – 28. mai 1793 Berliin) oli saksa geograaf, ajaloolane ja teoloog.
Tema peateos on "Erdebeschreibung" ('Maa kirjeldus'), mille Euroopat käsitlevad neli esimest osa ilmusid 1754–1761, viies, Türgit ja Araabiat kirjeldav osa 1768.
Griguļi
Griguļi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas.
Griguļi asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel maantee V383 ääres asub Griguļi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Vahtsõmõisa
Vahtsõmõisa oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Säässaare ja Viisli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Christian VII
pisi|Christian VII portree (u 1772; [[Alexander Roslin)]] Christian VII (29. jaanuar 1749 – 13. märts 1808) oli aastatel 1766–1808 Taani-Norra kuningas ning Schleswigi ja Holsteini hertsog.
Ta oli kuningas Frederik V ja kuninganna Louise'i poeg.
Kuningana valis ta oma deviisiks "Gloria ex amore patriae" ('Au läbi isamaa-armastuse'). Christiani 42 aastat kestnud valitsusaega varjutas aga juba nooruses avaldanud vaimuhaigus, mistõttu jäi ta suuresti riigijuhtimisest kõrvale. 1770. aasta septembrist kuni 1772. aastani oli tegelikuks võimukandjaks Christiani ihuarst ja usaldusisik Johann Friedrich Struensee, kellest sai ka kuninganna Caroline Mathilde armuke. Struensee kukutamise järel valitsesid kaks aastat riiki Christiani kasuema Juliane von Braunschweig-Wolfenbüttel, tema poolvend ja riigi eeldatav pärija Frederik ja Taani riigimees Ove Høegh-Guldberg. 1784. aastal sai järjekordse paleepöörde tagajärjel regendiks kroonprints Frederik (hiljem Frederik VI), kes püsis võimul kuni Christiani surmani.
Ehkki Christian oli ka Norra kuningas, ei külastanud ta seda oma valitsusajal kordagi ega langetanud ka ühtki riiki tõsisemalt mõjutanud otsust.
Lapsepõlv ja haridus
1750. aastal sündis perre ka kolmas tütar Louise. Christiani ema suri 1751. aastal. Järgmisel aastal abiellus Frederik Braunschweig-Lüneburgi hertsogi ja Wolfenbütteli vürsti Ferdinand Albrecht II tütre hertsoginna Juliane von Braunschweig-Wolfenbütteliga, kellega sündis neil 1753. aastal Christiani poolvend prints Frederik. Christiani läbisaamine oma kasuemaga oli kehv.
Christiani prantsuse keele õpetaja, Šveitsi õpetlane Élie Salomon François Reverdil, püüdis temast kujundada reformimeelset valitsejat.
Troonile asumine
Kui Frederik V surma 14. jaanuaril 1766 suri, tõusis Christian Taani ja Norra troonidele kui kuningas Christian VII. Kuningana valis ta oma deviisiks "Gloria ex amore patriae" ('Au läbi isamaa-armastuse').
Abielu
pisi|vasakul|[[Vasegravüür, mis kujutab vastabiellunud Christian VII ja kuninganna Caroline Mathilde esimest tantsu nende pulmapidustustel 8. novembril 1766 Christiansborgi lossis.]] 1765. aastal kihlus Christian oma nõbu ja George III õe printsess Caroline Mathildega, paar abiellus Londonis toimunud vahendatud laulatusel 1. oktoobril 1766. Christian ja Caroline kohtusid esimest korda 2. novembril Roskildes ning laulatati koos Christiansborgi lossi kirikus 8. novembril. Nende ainuke poeg, hilisem kuningas Frederik VI, sündis 1768. aastal.
Surm
Christian suri 13. märtsil 1808 Rendsborgis Schleswigis ning on maetud Roskilde toomkirikusse.
Ago Vallas
Ta lõpetas 1943. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi.
Osales vabatahtlikuna Jätkusõjas 200. jalaväerügemendi 1. kompanii koosseisus. 1944. aasta septembris põgenes Rootsi. 1952. aastal lõpetas Uppsala Ülikooli statistika, matemaatika ja poliitökonoomia erialal. 1972. aastal kaitses Stockholmi Ülikoolis litsentsiaadikraadi kultuurigeograafia alal.
Töötas Stockholmi statistikavalitsuses.
Ta oli korporatsiooni Sakala liige alates 1946. aastast, korporatsiooni Sakala Rootsi koondise vilistlaskogu esimees, 17. novembril 2007 valiti Sakala auvilistlaseks. Ta oli ka Eesti Teadusliku Selts Rootsis liige ja Soome Sõjaveteranide Eesti Ühingu ajalootoimkonna liige.
Jeffersoni maakond (Missouri)
pisi|Asend Missouri osariigis Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Missouri osariigi idaosas. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Hillsboro ja suurim linn Arnold.
Maakonna pindala on 1720 km², millest 19 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 218 733. Aastal 2000 oli elanike arv 198 099.
Jeffersoni maakond on elanike arvult Missouri kuues maakond.
Ajalugu
Jeffersoni maakond moodustati 1818. aastal St. Louise ja Ste. Genevieve'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime kolmanda Ameerika Ühendriikide presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing
Lõuna-Eesti Armeenia Rahvusühing on Eesti armeenlaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tartus aadressil Mõisavahe tänav 38. Organisatsiooni juhatuse esimees on Rafik Grigorjan.
Tropaarium
Tropaarium oli keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat, mis sisaldas troope pidulikel missadel kasutamiseks. Laiemas mõttes võis see tähendada ka liturgilise muusika kogumikku, milles oli nii ühe- kui ka mitmehäälset muusikat. Tuntuimate selliste hulka kuulub oluline muusikaajaloo allikas, kahehäälseid organume sisaldav Winchesteri tropaarium.
Oeren
Oeren on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.
Hajusasustusega Oeren oli enne 1971. aastat omaette vald.
Sander Linnus
Sander Linnus (sündinud 1. veebruaril 1991) on eesti triatleet ja orienteeruja.
Aastatel 2012–2016 (viiel aastal järjest) ja 2018 tuli ta Eesti meistriks talitriatlonis.
Talitriatloni Euroopa meistrivõistlustel sai ta 2013. aastal 4. koha ja 2016. aastal 8. koha.
Ta on Värska Orienteerumisklubi Peko liige.
Orienteerumises on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel suusaorienteerumise märketeates OK Peko meeskonnas kulla (2010) ja hõbeda (2012).
Aastatel 2008, 2010 ja 2011 osales suusaorienteerumise juunioride maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 18. koht tavarajal ja 6. koht teatesõidus 2011. aastal.
Kivisild (perekonnanimi)
Kivisild on eesti perekonnanimi.
Statistika
Kivisild oli levinumaks nimeks vanuserühmas 15–19 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,17. Nime kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune. Perekonnanimi Kivisild oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 10,98 inimest.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivisild uueks nimeks kokku 22 korral, kui loobuti nimedest Stumpf neljal ning Gentalen kahel juhul, samuti nimedest Budtkin, Ebarik, Kirisberg, Krasman, Laveng, Stillverk, Tomasov jne.
Busójárás
pisi|2006 Busójárás ('Busóks käimine') on iga-aastane festival Ungaris Mohácsi linnas.
Seda peetakse pidutsemisperioodi lõpus enne tuhkapäeva, mis märgib paastu algust. Festival kestab kuus päeva ja toimub tavaliselt veebruaris. See algab neljapäeval ja kestab kuni teisipäevani.
Festivali tähtsaimad tegelased on Busó ' d ehk inimesed, kes kannavad traditsioonilisi maske. Festivalil kuuleb rahvamuusikat, näeb maskeraade, rongkäike ja tantsu.
Teine, vanem ja vähem levinud lugu räägib, et peletati mitte türklasi, vaid talve.
2009. aastal kanti festival UNESCO immateriaalse pärandi nimekirja.
Kailash Satyarthi
pisi|Kailash Satyarthi Kailash Satyarthi (hindi keeles कैलाश सत्यार्थी, sünninimi Kailash Sharma; sündinud 11. jaanuaril 1954) on India laste õiguste eest ja lapstööjõu kasutamise vastu seisja.
2014. aastal sai ta koos Malālah Yūsafzayga Nobeli rahuauhinna.
Tõnis Erilaid
Tõnis Erilaid (sündinud 26. septembril 1943) on eesti ajakirjanik.
Orkestrijuht
Orkestrijuht ehk orkestridirigent on inimene, kes juhatab orkestrit.
Tõnis Erilaid
Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes eesti keele ja kirjanduse erialal.
Töötanud Eesti Raadios ja töötab kevadest 1971 Õhtulehes. Aastail 1992–1996 oli Õhtulehe peatoimetaja.
Eesti Raadios juhtis Erilaid palju aastaid muusikasaadet "Soovid, soovid, soovid".
Kuku Raadios toimetas ta saateid "Lahe laupäevahommik" ja "Tagasivaade".
Isiklikku
Tõnis Erilaid on kolm korda abiellunud ja kaks korda lahutanud. Tema kolmas abikaasa oli ajakirjanik Helgi Erilaid.
Baar (ühik)
Baar (kreeka sõnast baros, 'raskus'; tähis bar) on mittesüsteemne rõhu mõõtühik. 1 baar on võrdne 100 000 paskaliga:
1 baar on ligikaudu võrdne õhurõhuga maapinnal ja samuti 10 meetri kõrguse veesamba rõhuga (10 m H2O).
Meteoroloogias ja akustikas kasutati enne SI-süsteemile üleminekut millibaari: 1 millibaar (mbar) on võrdne 1 hektopaskaliga:
Vallikülä
Vallikülä (ka Valliküla) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Sooblase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Ukraina Presidendi Administratsiooni hoone
Ukraina Presidendi Administratsiooni Hoone on Kiievis asuv hoone, milles tegutseb Ukraina Presidendi Kantselei.
Miķeļtornis
200px|thumb|left|[[Miķeļbāka tuletorn]] Miķeļtornis on liivi  küla (mazciems) Kuramaal Lätis. Küla asub Ventspilsi piirkonnas Tārgale vallas.
Külas asub kirik (kus 1930ndatel pidas liivikeelseid teenistusi Helle Kalervo Erviö). Küla suurim ehitis on aastal 1884 ehitatud 62 meetri kõrgune Miķeļbāka tuletorn. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Pope mõisale.
Aastal 2015 oli külas 30 elanikku.
Magneetumus
Magneetumus on vektorsuurus, mis iseloomustab füüsikalise keha magneetumist. Magneetumust väljendab magneetiku magnetmoment ruumalaühiku kohta: kus \vec{M} on magneetumuse vektor, \vec{m} on magnetmomendi vektor ja V on magneeditava aine ruumala.
Magneetumuse mõõtühik on amper meetri kohta (A/m), seega sama mis magnetvälja tugevusel.
Magneetumuse \vec{M} ja magnetvälja tugevuse \vec{H} vaheline seos on diamagneetikute ja paramagneetikute korral praktiliselt lineaarne: kus võrdetegur \chim on magnetiline vastuvõtlikkus.
Ferromagnetiliste materjalide korral puudub H ja M vahel magnetilise hüstereesi tõttu ühetähenduslik sõltuvus ja selle kirjeldamiseks tuleb kasutada vastuvõtlikkuse tensorit. Magneetumus seostatakse sel juhul välise välja \vec{H} poolt materjalis esile kutsutud magnetinduktsiooniga \vec{B}:
kus \mu_0 on magnetiline konstant ja \mu on materjali magnetiline läbitavus.
Nikita Gussev
Nikita Andrejevitš Gussev (vene keeles Никита Андреевич Гусев; sündinud 8. juulil 1992 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Peterburi SKA ründajana vasakäärel.
Gussev alustas profikarjääri hooajal 2010–11 KHL-i klubis Moskva CSKA, kus mängis kuni 2012. aastani. Seejärel mängis ta mõnda aega Venemaa tugevuselt teise liiga klubis Tver, kuid suurema osa hooajast 2012–13 veetis ta Habarovski Amuris. Aastatel 2013–2016 mängis ta Hantõ-Mansiiski Jugra ridades.
Alates hooaja 2015–16 teisest poolest mängis ta Peterburi SKA-s. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Gagarini karika. Sama hooaja põhihooajal andis ta 47 väravasöötu, millega oli liigas teisel kohal, ning kogus kokku 71 punkti, millega oli liigas neljandal kohal. Väga edukaks kujunes ka järgmine hooaeg, kui ta oli 40 väravasööduga põhihooaja parim mängija ja jäi 63 kogutud punktiga alla ainult klubikaaslasele Ilja Kovaltšukile. Kuigi Peterburi SKA lõpetas põhihooaja oma konverentsi meistrina, kaotati väljalangemismängudes poolfinaalis Moskva CSKA-le. Samal hooajal tunnistati ta põhihooaja väärtuslikumaks mängijaks ning valiti hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018–19 põhihooajal kogus ta 81 punkti (17+64), millega oli KHL-i edukaim mängija. Teist hooaega järjest kaotas SKA Läänekonverentsi finaalis CSKA-le. KHL-i tähtede mängule on Gussev valitud kokku neljal korral.
2021. aasta oktoobris naasis Gussev SKA-sse.
Varjudemaa
"Varjudemaa" on Eesti teleseriaal, põnevussari, mille esmaeeter oli telekanalis TV3 2015. aastal. Sarja stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld.
Peategelane Rita (Karin Rask) naaseb Tallinnast kodusaarele, et matta oma isa, kes on õnnetuse läbi hukkunud. Rita on 20 aastat tagasi kodukülast lahkunud, tal on seal oma minevikuvarjud. Kodutallu naastes avastab Rita aga, et isa surm ei olnud õnnetusjuhtum ja ta alustab meeleheitlikku tõe otsimist, kannustatuna süütundest isa ees, kellest ta kunagi noorena tüliga lahkus.
Nikita Gussev
2012. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks. 2017. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Venemaa olümpiakoondise koosseisus kuldmedali. Ta lõi olümpiaturniiril neli väravat ja andis kaheksa väravasöötu, kogudes 12 punkti, millega oli selles arvestuses turniiri parim mängija. Gussevi teened osutusid eriti otsustavateks finaalis Saksamaa vastu, kus ta lõi kaks väravat ja andis kaks väravasöötu. Venemaa meeskond võitis lõpuks lisaaja järel 4:3. 2019. aastal võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistrivõistlustel teise pronksmedali.
Kasparov.ru
Kasparov.ru on venekeelne, Vladimir Putini suhtes kriitiline veebisait, mille rajajaks on Garri Kasparov. 2013. aasta märtsi seisuga oli see Venemaal populaarsuselt 816. kohal.
211 eKr
211. aasta eKr ehk ab urbe condita DXLIII (543).
Trieer
pisi|Trieerid Trieer ehk trireem on nii aerude kui ka purjede jõul liikuv Vana-Kreeka sõjalaeva tüüp, mis võeti kasutusele umbes 500. aastal eKr.
Laval (piirkond)
Laval on Kanada provintsi Québeci üks seitsmeteistkümnest halduspiirkonnast. Selle provintsivalitsusele alluv keskus asub Lavalis.
Trieer
Termin "trieris" (τριήρης) tähendab vanakreeka keeles "kolm aeru". Laeval on kummalgi pool kolm aerurida - ülemine, keskmine ja alumine. Sõudjad olid tavaliselt orjad. Trieeril on enamasti üks kuni kaks masti ning raapurjestus. Vööris on hirmutamiseks mõeldud silmade moodi kaunistused ning palk, millega vaenlase laeva rammida.
Sint-Rijkers
Sint-Rijkers on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne haldusringkonnas Alveringemi vallas.
Hajusasustusega Sint-Rijkers on alates 1971. aastast Alveringemi osavald.
Sint-Rijkersit on kirjasõnas esmamainitud juba 11. sajandil.
Chattahoochee maakond
Chattahoochee maakond (Chattahoochee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Cusseta.
Ajalugu
Maakond moodustati 1854. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 267.
Rahvaarvu muutus (hinnanguline 1. juuli seisuga) :
Henri La Fontaine
Henri La Fontaine (22. aprill 1854 Brüssel – 14. mai 1943 Brüssel) oli Belgia jurist ja Rahvusvahelise Alalise Rahubüroo president 1907. aastast surmani.
Aastail 1894–1940 oli ta Brüsseli Vaba Ülikooli õigusteaduse professor.
Karoliniškėse vald
Karoliniškėse vald (leedu keeles Karoliniškių seniūnija) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas. Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Karoliniškėse linnaosa. Valla pindala on 4 km². Aastal 2011 oli seal 27 270 elanikku.
Vallamaja asub aadressil Loretos Asanavičiūtės g. 20, vallavanemaks on Tomas Lilas.
Karoliniškės
pisi|left|Vaade teletornist linnaosale Karoliniškės (poola keeles Karolinka) on Vilniuse linnaosa. See piirneb lõunas Lazdynaiga, läänes Gudeliaiga, idas Žvėrynasega, põhjas aga Viršuliškėsega.
Haridust annavad kaks progümnaasiumit, kaks leedukeelset gümnaasiumit, poola- ja venekeelne gümnaasium ning valgevene keelne keskkool. Linnaosas on raamatukogu.
Kohaliku pärimuse kohaselt asunud seal kunagi Karolinastele kuulunud mõis. Reaalselt asus seal Karolina kõrts, mille juurde XIX sajandi alguse kujunes kolmest elamust külake. Sajandi teisel poolel rajati sinna telliselööv. Lisaks asusid linnaosa aladel veel Šaltūnai, Raišiai, Raišeliai ja Gudeliai külade maad. Algselt kavandatigi linnaosa nimeks Šaltūnai.
Küla kohale asuti rajama Vilniuse linnaosa aastal 1971. Aastal 1981 valmis Vilniuse teletorn. Aastal 1986 hakati Karoliniškėse ja Lazdynai vahele rajama Muinasjutuparki.
Aastal 1991 kujunes piirkond Vilniuse veresauna toimumispaigaks. Kaheksa linnaosa tänavat kannavad selles sündmuses hukkunud isikute nime.
Arvo Järvet
Arvo Järvet (sündinud 23. septembril 1948) on eesti geograaf.
1993. aastast on ta töötanud Tartu Ülikooli õppejõuna.
2004. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis geograafia erialal doktoritöö "Influence of hydrological factors and human impact on the ecological state of shallow Lake Võrtsjärv in Estonia".
Karjasoo (soo)
Karjasoo on kõrgsoo Võru maakonnas Võru vallas Hänike külas.
Soo pindala on ligikaudu 60 ha.
Magistritöö
Magistritöö (inglise master's thesis, master's work) on magistrikraadi kaitsmiseks tehtav uurimus. Enamasti tehakse magistritöö magistriõppe jooksul.
Stavele
Stavele on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Veurne ringkonnas Alveringemi vallas.
Yseri ääres asuv Stavele on alates 1977. aastast Alveringemi osavald.
Stavelet on kirjasõnas esmamainitud juba 1110. aastal (Stafala).
Ternovka rajoon
Rajoon piirneb põhjas Tambovi oblastiga, idas ja lõunas Gribanovski rajooniga, edelas Anna rajooniga ning läänes Ertili rajooniga.
Rajooni pindala on 1310 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 469, 2009. aastal 23 378 ja 2002. aastal 25 696.
Ternovka rajoonis on 40 asulat, mis kuuluvad 13 külaasunduse koosseisu.
Oljokminsk
Oljokminsk on linn Venemaal Sahhas, Oljokminski ulussi keskus. Asub Leena jõe vasakul kaldal, 530 km Jakutskist.
Ternovka rajoon
Rajooni tähtsamad jõed on Savala, Jelan ja Šinkost.
Oljokminsk
260px|right|Vaade linnale mäelt
Transport
Oljokminskist väljuvad soojal ajal laevad Jakutski ja Lenski suunas. Tegutseb lennujaam.
Tanniinid
Tanniinid on taimedes leiduvad vees lahustuvad polüfenoolid ja neid leidub paljudes taimsetes toitudes. Nimetus "tanniin" tuleneb vanast saksakeelsest sõnast tanna, mis tähendab tamme ning viitab tammepuidust saadud tanniinide kasutamisele loomanahkade parkimiseks. Taimedes täidavad tanniinid peamiselt kaitse-eesmärki, kaitses koort bakteriaalsete ja seennakkuste eest ja valmimata vilju liigvarajase ärasöömise eest. Tanniinid jaotatakse kahte kategooriasse: hüdrolüüsitavad ja mittehüdrolüüsitavad tanniinid. pisi|Näide tanniinist. Parkhappe keemiline struktuur
Tanniinid toidus
Tanniine leidub rohkesti tooretes puuviljades, kohvis, tees ja punases veinis, mistõttu tekib nende toiduainete tarbimisel suud kuivatav tunne. Tanniinid on maitselt mõrud ning vähendavad tihti toidu häid maitseomadusi ja seeditavust. Tanniinide võime tõttu kergelt seonduda suurte molekulidega nagu valgud, tselluloos, tärklis ja mineraalained, peetakse rohkelt tanniine sisaldavaid toite madala toiteväärtusega toitudeks. Tanniinide oksüdeerumine võib põhjustada ka teatud toiduainete pruunistumist, mis võib vähendada nende vastuvõetavust söödava toiduna. Suurtes kogustes tarbides võib tanniinidel olla vähki tekitav mõju, näiteks on seostatud beetlipähklite närimist suure osa põse- ja söögitoruvähi juhtumitega Kaug-Idas.
Albert Lutuli
Albert John Lutuli (ka Luthuli; u 1898 Bulawayo – 21. juuli 1967 Stanger) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi õpetaja ja poliitik. Ta oli Aafrika Rahvuskongressi juht aastatel 1952–1967. 1960. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna oma tegevuse eest vägivallatus võitluses apartheidi vastu. Ta oli esimene isik väljastpoolt Euroopat ja Ameerikat, kes selle auhinna sai.
Tanniinid
Tanniinid punases veinis
Tanniinid mõjutavad punaste veinide maitseomadusi, tekitades suud kuivatava pargisuse. Punases veinis leiduvad tanniinid pärinevad nii viinamarjadest, millest vein valmistati, kui ka puidust vaatidest, milles seda laagerdati.
Tanniinid taimeosades
Tanniine on leitud pea igast taimest, kuid selle sisaldus varieerub oluliselt. Suures koguses leidub neid puude koores, kaitsmaks puud mikroorganismide eest. Samal põhjusel leidub tanniine ka taimede juurtes. Pungades on tanniinid tõenäoliselt kaitseks külma vastu, lehtedes herbivooride vastu.
Jeffersoni maakond (Nebraska)
pisi|Asend Nebraska osariigis pisi|Jeffersoni maakonna kohtumaja Fairburys Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fairbury.
Maakonna pindala on 1492 km², millest 5 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7547. Aastal 2000 oli elanike arv 8333.
Ajalugu
Jeffersoni maakond moodustati 1856. aastal. Maakond on saanud nime kolmanda Ameerika Ühendriikide presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Kaaliumkarbonaat
Kaaliumkarbonaadi avastas 1742. aastal Antonio Campanella.
Tootmine
Tänapäeval toodetakse üldjuhul kaaliumkarbonaati kaaliumkloriidi (vesilahuse) elektrolüüsil. Tekkinud kaaliumhüdroksiid karboniseeritakse süsihappegaasi abil kaaliumkarbonaadiks.
2KOH + CO2 → K2CO3 + H2O
Üldomadused
Kaaliumkarbonaadi molaarmass on 138,205 g/mol. Tihedus on 2,43 g/cm3. Sulamistemperatuur on 891 °C. Keemistemperatuur puudub (laguneb). Toatemperatuuril lahustub vees ~112 g/100 mL. Vee keemistemperatuuril (100 °C) 156 g/100 mL. Ei lahustu alkoholis ega atsetoonis.
Herbert Kuurme
Herbert Kuurme (kuni 1937 Kuurberg; 13. juuli 1911 Haljava – 16. aprill 2005) oli eesti vaimulik.
Elulugu
Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna poeglaste humanitaargümnaasiumi. Aastatel 1933–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Prooviaastal oli ta Valga Peetri-Luke koguduses. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1938–1939 Valga Peetri-Luke koguduse õpetaja Arnold Tammiku isiklik adjunkt ja 1939. aastal Helme Maarja koguduse õpetaja Johannes Uustali isiklik adjunkt. 13. oktoobril 1939 määrati ta Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja kohusetäitjaks. Põltsamaa Niguliste kogudust teenis ta aastatel 1939–1993. Lisaks hooldas ta aastatel 1969–1983 Pilistvere Andrease kogudust ja aastatel 1965–1979 Kursi Maarja-Eliisabeti kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1978–1993 Viljandi praostkonna praost ja aastatel 1977–1993 konsistooriumi assessor.
Viršuliškėse vald
Viršuliškėse vald (leedu keeles Viršuliškių seniūnija) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse läänepoolses osas. Vald moodustab ühtlasi Vilniuse Viršuliškėse linnaosa. Valla pindala on 2,5 km². 2011. aastal oli seal 14 733 elanikku.
Herbert Kuurme
Elulugu
Ta on maetud Põltsamaa kalmistule.
Viršuliškėse vald
Vallamaja asub aadressil Viršuliškių g. 53, vallavanemaks on Vladimiras Bieliauskas.
Viešvėnai vald
Viešvėnai vald (leedu keeles Viešvėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.
Herbert Kuurme
Isiklikku
Tema abikaasa oli inglise keele õpetaja ja Põltsamaa kogudusetegelane Asta Kuurme, äi oli sõjaväelane ja metsandustegelane Voldemar Luik ning naisevend oli looduskaitsja Heino Luik.
Viršuliškėse vald
Viršuliškės
pisi|left|Viršuliškėse kirik Viršuliškės (poola keeles Vierszuliszki) on Vilniuse linnaosa. See piirneb lõunas Karoliniškėsega, läänes Pilaitėga, idas Šeškinega, loodes aga Justiniškėsega.
Herbert Kuurme
Isiklikku
Tema lapsed on füüsikaõpetaja Mart Kuurme, Jaan Kuurme, muusik ja õpetaja Tõnis Kuurme ja Tiina Sarjas.
Viršuliškėse vald
Viršuliškės
Viršuliškėse küla kohta on esimesed teated XVI sajandist. Suurem osa sellest liideti Vilniusega 1966. aastal. 1977. aastal hakati sinna rajama korterelamute piirkonda. Projekti autoriid olid Birutė Kasperavičienė ja J. Zinkevičius. 1996. aastal valmis sealne katoliku kirik. Kiriku juures on tulpkabel, millega mälestatakse Nõukogude võimu ohvreid.
Linnaosas on kolm kalmistut. Seal asub Viršuliškėse küla kalmistu, lisaks jäävad sinna Sudervė kalmistu ja selle juutide matmispaigana kasutatav osa, kus mitmed hauad on muinsuskaitse all. Viršuliškėse kaguosa jääb Karoliniškėse maastikukaitsealale.
Herbert Kuurme
Mälestuse jäädvustamine
13. juulil 2006 asutati Põltsamaal Tartu Kultuurkapitali juurde Herbert Kuurme mälestusfond, kust makstakse stipendiume usuteaduse üliõpilastele.
Viešvėnai vald
Valla pindala on 117 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2611 inimest. Valla keskuseks on Viešvėnai küla, vallamaja aadress on Getautės g. 1. Vallavanem on Petras Varnelis. .
Lisaks küladele asub vallas veel Brūnupise huutor (2011. aastal seal elanikke ei olnud)
Messier 11
Messier 11 (ka NGC 6705) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus.
Parve avastas 1681. aastal Saksa astronoom Gottfried Kirch ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi.
Messier 11 on tihedaim ja üks täherikkamaid hajusparvi. Parv asub Maast umbes 6200 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3. Parv sisaldab umbes 2900 tähte. Messier 11 on üks massiivsemaid teadaolevaid hajusparvi. Parve on laialdaselt uuritud ja see on umbes 316 miljonit aastat vana.
Asseiceira lahing
Asseiceira lahing, mis peeti 16. mail 1834, oli viimane ja otsustav lahing Portugali kodusõjas, mis toimus endise Brasiilia keisri Dom Pedro (kes esindas oma alaealise tütre, Portugali kuninganna Maria II huve) ja tema noorema venna, Portugali trooni haaranud Miguel I vahel. Miguel I väed said lahingus lüüa.
Miguelistide armee Montalegre markii Luís Vaz Pereira Pinto Guedesi juhtimisel oli Dom Pedro vägede eest taganenud itta ja jäänud laagrisse Asseiceira kõrgendikul umbes 6,5 km kaugusel Tomarist. Miguel I ise vägede juures ei viibinud. Dom Pedro väejuht, Terceira hertsog António José Severim de Noronha hakkas Tomarist oma vägedega liikuma 16. mai hommikul ja ründas vaenlase positsioone kolmes kolonnis. Suuruselt olid vaenuväed enam-vähem võrdsed.
Miguelistid üritasid pealetungi suurtükitule ja ratsaväe rünnakutega tagasi tõrjuda, kuid ei suutnud seda. Terceira hertsogi ratsaväel õnnestus lõpuks haarata kõrgendik enda valdusse saada. Miguelistide kaotused olid väga suured, nende suurtükid langesid vaenlased kätte ja ligi 1400 meest võeti vangi. Ülejäänud väed taganesid Golegã suunas, mille Terceira hertsog vallutas järgmisel päeval. Dom Pedro, kes oli juba haigestunud tuberkuloosi, saabus lahinguväljale 18. mail Cartaxost.
Miguel I püüdis oma vägesid koondada Évoras, kuid pärast kahte aastat pidevat sõjategevust ei tahtnud tema ohvitserid enam lõplikku lahingut anda ja nii oli ta sunnitud nädalapäevad hiljem kapituleeruma, allkirjastades 26. mail Évora Monte lepingu.
Andestus
pisi|[[Rembrandt. Kadunud poja tagasitulek (1668). Luuka evangeelium, 15:11 jj.]]
Andestuse ehk andeksandmise mõiste hõlmab pahateo (kahju tekitamise või õiguste rikkumise) ohvri loobumist vaenulikkusest (pahameelest, kättemaksusoovist) pahategija vastu ja pretensioonidest talle ning selle modifikatsioone (andestamine iseendale, andestamine teiste eest, Jumala andestus, andestus Jumalale). Laiemalt võidakse andestada ka iseloomujooni, samuti võidakse rääkida mittemoraalsest andestamisest, näiteks muusikapala halva esitamise puhul.
Kristluses seostatakse andestust Jumala andestusega üleastujatele lunastuses.
Filosoofias on seoses andestusega kõige rohkem arutatud, milles andestus seisneb, kellel on voli andestada ning millal on andestus hea, õige või kiiduväärne?
Piiritlus naabermõistetest
Kui tegu näib moraalselt väärana, aga ei ole seda, siis saab tegu õigustada, väites, et see tegu on moraalselt lubatud. Õigustamine eeldab, et tegu ei ole moraalselt väär, andestus seda ei eelda; veel enam, vähemalt enamasti andestataksegi moraalselt väärasid tegusid. Kui keegi ütleb, et ta andestab mulle, aga ma ei ole midagi valesti teinud, võib see olla solvav.
Mahitamine on laiduväärse teo laitmata jätmine ja võib-olla pahategemise jätkamise võimaldamine. Mahitada võidakse kahtemoodi: aktsepteerides ja mitte pahaks pannes (A-mahitamine) või sallides, kuid pahaks pannes (D-mahitamine ehk leppimine). Eve Garrardi ja David McNaughtoni (2010) järgi tähendab teo mahitamine sisuliselt ütlemist, et see polnudki nii halb, polnudki päriselt väär, on see siis tõsi või mitte. Ka Jean Hampton räägib millestki A-mahitamise taolisest: mahitamine on moraalset protesti vääriva teo aktsepteerimine ilma protestita, saades lahti otsustusest, et tegu on väär ja tegija on pahategija, ning protesti märkivatest tunnetest, näiteks pahameelest. Ent selleks et andestada, peab ohver võtma asja nii, et see, kellele ta andestab, tegi midagi moraalselt väära või halba või pahelist. D-mahitamisest erineb andestusest selle poolest, et andestaja on valmis laitma ega lepi teoga. Edasi, tavaliselt me ei saa andestada teistele tehtud ülekohut, küll aga saame seda mahitada. Ja mahitada saab käitumist või iseloomu, kuid mitte tegijat, andestatakse aga tegijale käitumise või iseloomu eest.
Armuandmine on kuriteo karistuse või muude õiguslike tagajärgede tühistamine tavaliselt kõrge võimukandja poolt. Kuigi armuandmise ja andestamise põhjendis on sageli sarnased, on üks erinevus see, et armu ei anna tavaliselt ülekohtu ohver ise. Filosoofide valdav arvamus on, et ühe erandiga on mitteasjaosalisel võimatu andestada, sest andestus on ohvri eesõigus. Peale selle, armuandmine on pakkumine, mis selleks, et selle eesmärk oleks täidetud, tuleb vastu võtta, aga andestamise puhul säärast pakkumist ja vastuvõtmise vajadust ei ole, kuigi mõned autorid räägivad ka andestusest kui pakkumisest, eriti kui jutt on lepitusest.