cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ioonvõre
TiO2 kristallvõre
Mineralne rutiil esineb graniidikivimis ning see on peamine TiO2 allikas.TiO2-l on heksagonaalne tihepakend. Titaani koordinatsiooni arv on 6 ja hapniku koordinatsiooniarv on 3, ehk (6,3)-koordinatsioon. Rutiili struktuuri võtavad SnO2, MnO2, PbO2.
CdI2 kristallvõre
Paljud ühendid valemiga MX2 moodustavad nn kihilist kristallvõret. CdI2 on heksagonaalne tihepakendatud struktuur, kus I-ioonid on heksagonaalse korrapäraga ning Cd2+ ioonid hõivavad oktaeedrilisi tühimikke igas teises kihis. CdI2 kristallvõret võtavad MgBr2, MgI2, CaI2, paljude d-metallide jodiidid ja paljude metallide hüdroksiidid.
Perovskiidid
Perovskiid, CaTiO3, sai nimetuse vene mineraloogi L. A. Perovski järgi, kes avastas selle 1839. aastal. Ühendid, mille kristallstruktuur sarnaneb CaTiO3 omaga, nimetatakse perovskiidideks. Ideaalis saab kuubilise ABX3 perovskiidi kristallstruktuuri kujutada kui kuubi nurkades asuvad BX6 oktaeedrid, ning katioon A asub kaheksa oktaeedri moodustatud kuubi keskel. Huvi perovskiidide vastu tõstab nende erinevad omadused ning nende võime hallata peaaegu kõiki elemente perioodilisustabelis. Deformeeritud struktuuriga perovskiitidel on väiksem sümmeetria, mis mängib olulist rolli nende magnetiliste ja elektriliste omaduste tekkes. Nende omaduste tõttu on perovskiididel suur tööstuslik tähtsus.
Võreenergia
Võreenergia on energia, mis vabaneb gaasifaasis olevate ioonide moodustumisel tahkiseks. Soola MXn korral võreenergia vastab reaktsioonile:
Isoleeritud ioonpaari korral
Kahe vastaslaenguga iooni liitumisel
Coulombi tõmbumine on avaldatud kujul:
,
kus ΔU on siseenergia muut, |z+| ja |z-| vastavalt katiooni ja aniooni laeng, e on elektronilaeng (e=1,602x 10−9 C), ε0 dielektriline konstant vaakumis ning r ioonide tuumade vaheline kaugus.
Kristallvõre korral
Soolas MX, millel on NaCl kristallvõre, on iga Mz+ ioon ümbritsetud Gaasilise Mz+ iooni kristallvõresse ülemineku siseenergia muut väljendub
Laengute suhe on seda tüüpi struktuuri korral konstantne ning nurksulgudes olevad seeriad, on antud kristallgeomeetriat kirjeldav funktsioon. E. Madelung arvutas need seeriad erinevate kristallvõrede jaoks, saadud väärtuseid nimetatakse Madelungi konstantideks.
Kasutades Madelungi konstanti, saab ülal oleva valemi lihtsustada kujule
,
kus L on Avogadro arv (6,022x1023 mol−1) ja A on Madelungi konstant.
Borni jõud
Lisaks tõmbejõududele esinevad reaalses kristallvõres elektron-elektron ja tuum-tuuma tõukumine ehk Borni jõud.
Borni eksponendi väärtused sõltuvad iooni elektronkonfiguratsioonist, see tähendab ioonide suurusest.
Born-Landé võrrand
Seega
Born-Landé võrrandi lihtsuse tõttu on selle kasutamine keemikute seas laialt levinud, kuna paljud keemilised probleemid hõlmavad kristallvõreenergia prognoosimist, näiteks hüpoteetilised ühendid. Tihti on võreenergia lisatud termokeemilistesse tsüklitesse, kus on vaja teada seotud entalpiamuutu.
Kutsikas
thumb|[[Siberi haski kutsikas]] Kutsikas on koera mittetäiskasvanud isend. Tavaliselt nimetatakse kutsikateks kodukoera poegi sünnist 6–9 kuu vanuseni (suguküpsuse saavutamiseni).
Kutsikaks nimetatakse ka teiste koerlaste (rebase, hundi, šaakali jt) ning mõnede teiste kiskjaliste (peamiselt suurte kaslaste) noorloomi, kes füsioloogiliselt erinevad täiskasvanud isendeist (nt lõvikutsikad). Rannarahvas on aastasadu nimetanud kutsikateks ka hülgepoegi.
Noorloomast täisealiseks saamise vanus erineb liigiti.
Väljendit "kutsikas" on rohkelt kasutatud ka lastekirjanduses, koomiksites ja laulutekstides (tiigrikutsu, Pup of the Magic Dragon – lohe- või draakonikutsikas jm).
Enamikku koeri peetakse kutsikateks kuni kahe aasta vanuseni, kuigi mõne tõu puhul võib kutsikate käitumine varem lõppeda või kesta kauem.
Noored kutsikad on vastuvõtlikud haigustele, mis võivad olla väga raske kuluga, neist enamik on aga välditavad. Seetõttu on kutsikate vaktsineerimine väga oluline. Kutsikate vaktsineerimine üksi ei hoia kõiki haigusi ära. Tähtis on ka oma kutsika jälgimine, et haigestumisele kiiresti jaole saada.
Viited
Собака
Artefakt
Artefakt ehk tehis on inimeste tehtud või ümber kujundatud ese.
Mõiste on laialdaselt kasutusel arheoloogias, kuid ka laiemalt kultuuri kui sellise uurimises. Artefakti vastand on kõik looduslik. Ajaloo kulgu vaadeldes ilmneb, et mida rohkem õpivad inimesed tundma loodust, loodusseadusi, seda suuremaks kasvab ka artefaktide hulk.
Välismaa poolsaarte loend
Siin on loetletud välismaa poolsaari ja neemi; Eesti poolsaared ja neemed on loetletud Eesti poolsaarte loendis.
Buddy Holly
Sarnaselt Kurt Cobainiga sai ka Holly oma õppetunnid mudaliiga ansamblites, nautis kosmilist edu ning temagi puhul jäi suurimate hittide ja surma vahele vaevalt kolm aastat. Kuid ta muutis alatiseks muusika palet.
Elukäik
Buddy Holly sündis 7. septembril 1936 Texase osariigis Lubbockis Lawrence Holley ja Ella Holley noorima, neljanda lapsena. Tema esivanemate seas olid peamiselt inglased ja kõmrid, kuid ka mõni mitmendat põlve ameeriklane. Holleyde perekond oli muusikalembene. Vanemad innustasid oma lapsi muusikaga tegelema. Kolm venda õppisid üheskoos kitarri mängima, õde laulis emaga duetti, pühapäeviti laulsid Holleyd kirikus. Holly esines esimest korda koos oma vendadega viieaastaselt. Buddy õppis küll nii viiulit kui ka klaverit mängima, kuid jäi siiski vaid kitarrile truuks.
Holly mängis keskkoolis kantrimuusika ansamblites. Koos teise noore muusiku Bob Montgomeryga musitseerisid nad Buddy And Bob nime all, esineti koolikokkutulekutel ja kohalikes raadiojaamades. Montgomery keskendus peamiselt kantrile, Holly tõmbasid kiiremad meloodiad. Pärast seda, kui ta nägi 1955. aastal Elvis Presleyt esinemas, hakkas Holly esitama rock'n'roll'i. Hiljem samal aastal ostis ta elektrikitarri Fender Stratocaster. Peagi liitus Holly ja Montgomery ansambliga bassimängija Larry Welborni, hiljem ka trummar Jerry Allison. 14. oktoobril 1955 esinesid nad Fair Park auditooriumis koos Bill Haley And The Cometsi, Jimmy Rogersi ja Hank Snowga, kus Buddy endast korraldajale hea mulje jättis, mistõttu sai ta lepingu Decca Recordsiga. Kaaslased jäid aga lepingust ilma. Holly läbimurre saabus peagi.
pisi|left|Holly elektrikitarr [[Fender Stratocaster|Stratocaster]] Lubbockisse naastes pani ta kokku oma bändi The Crickets. Leping sõlmiti ka Coral Recordsiga. 1957. aastal alustasid Holly ja The Crickets koostööd produtsendi Norman Pettyga New Mexico osariigis Clovises asuvas stuudios. Samal aastal avaldasid nad hittlaulud "That'll Be the Day" ja "Oh, Boy!". 1957. aasta novembris avaldas Holly The Cricketsiga stuudioalbumi "The "Chirping" Crickets", mis jõudis Suurbritannia albumite edetabelis viiendale kohale. Edukateks osutusid ka Holly soololaulud "Peggy Sue" ja "Everyday".
1958. aasta jaanuaris esineti kahel korral "The Ed Sullivan Show'l". Lisaks käidi turneel Austraalias ja Inglismaal. 1958. aasta augustis abiellus Holly Puerto Rico päritolu María Elena Santiagoga. Sama aasta novembris tekkisid aga Holly ja The Cricketsi vahel lahkarvamused, mille tulemusena nende koostöö lõppes.
1959. aasta alguses pani Holly kokku uue taustaansambli, kuhu kuulusid Waylon Jennings (basskitarr), Tommy Allsup (kitarr) ja Carl Bunch (trummid). Nad alustasid Kesk-Läänes kontserditurnee "Winter Dance Party". Pärast Iowa osariigis Clear Lake'is esinemist otsustas Holly sõita järgmisesse esinemiskohta Moorheadi Minnesota osariigis lennukiga. Varsti pärast õhkutõusu kukkus lennuk alla. 3. veebruaril toimunud õnnetuses hukkusid peale Holly veel muusikud Ritchie Valens ja The Big Bopper. Algselt oleksid pidanud Ritchie, The Big Bopperi ja Buddy asemel lennukis olema Allsup, Jennings ja Bunch, kuid nemad sõitsid siiski bussiga. 3. veebruar 1959 sai tuntuks "päevana, mil muusika suri" (The Day the Music Died).
pisi|Buddy Holly hauakivi Holly maeti tema kodulinna Lubbocki. Tema lesestunud naine oli sel ajal lapseootel. Üleelamiste tagajärjel tabas Mariat järgmisel päeval raseduse katkemine ja ta kaotas lapse.
Pärand
1978. aastal esilinastus Holly eluloofilm "The Buddy Holly Story". 1980. aastal avati Lubbockis Hollyt kujutav pronkskuju. Kuju on keskpunktiks Lubbocki kuulsuste alleele, mis tunnustab Lubbocki muusikalisse ajalukku panustajaid. Lubbockis asub ka 1999. aastal avatud Buddy Holly muuseum. 2011. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.
Ta oli üks esimestest, kes võeti 1986. aastal Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on ta valinud saja kõigi aegade parima artisti seas 13. kohale.
Holly mõjutas paljusid hilisemaid muusikuid ja ansambleid, sealhulgas The Beatlesi ja Eric Claptoni. Näiteks on saanud Beatlesi ('põrnikad') hüüdnime inspireerituna Holly taustaansambli The Crickets ('ritsikad') nimest.
Kiikla
Kiikla on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.
Kiikla küla oli "Taani hindamisraamatu" kogu piirkonna üks väiksemaid, mis 1241. aastal oli viie adramaa suurune. Taani preestrid kandsid küla oma andmetesse Kikalae nime all ilmselt kohaliku häälduse järgi. Need on ühtlasi vanimad kirjalikud andmed Kiikla kohta. Kiikla kui mõis ilmus ajalooürikutesse alles 1601. aastal seega enam kui 350 aastat hiljem. Nii Kiikla, kui ka teiste piirkonna mõisate tekke ja arengu üheks tõkkeks võis olla vähene haritud põllumaa, peamiseks põhjuseks aga Virumaa idaosas valitsev sõjaseisukord. Narva jõe ja Peipsi tagant lähtuvad venelaste rüüsteretked tabasid alati esimesena Ida-Virumaad.
Pärast Leipzigi Ülikooli lõpetamist ja viieaastast õpetajatööd Kalvis asus Kiikla mõisas koduõpetaja ametisse Friedrich Gustav Arvelius. Seal kirjutas ta oma tähtsamad eestikeelsed teosed "Üks Kaunis Jutto- ja Õppetuse-Ramat" ja "Ramma Josepi Hädda - ja Abbi-Ramat". Viimane anti välja Tallinnas asjaarmastajate teatri kulul. Tolle aja kohta väga suur tiraaž (10 000 eksemplari) jaotati talurahva hulgas lihtsalt tasuta laiali. 29. juunil 1991 avati Friedrich Gustav Arveliusele mälestustahvel mõisa hoonel.
Eesti NSV ajal olid mõisas rahvamaja, postkontor ja kolhoosi Juuni Võit kontor. Nüüdisajal pole mõisamaja kasutusel. Kiikla mõisakompleksi omanik on MTÜ Avatud Värav, kelle eesmärgiks on rajada lastekodu Maria kahe peremajaga (mõisakompleksi hooned peavad tulevikus pärast restaureerimist toetama lastekoduga seotud tegevusi (õpi- ja käsitöötoad jne)) ning ka turismi hosteli näol.
Kiiklas asuv rahvamaja hoone on renoveeritud Eesti NSV ajal aastaid seisnud pooleldi ehitatud hoonest. Viimati lõpetati 2004. aastal fassaadi remont ja teostus heakorraprojekt rahvamaja lähemas ümbruses, mis tõstis tunduvalt Kiikla küla esteetilist väljanägemist. Rahvamajas töötavad rahvamaja juhataja ja kaheksa ringijuhti. Töötab avalik Internetipunkt, külasaun, jõusaal, universaalne spordisaal ja raamatukogu mille juurde kuulub ka ajaviitetuba, kus külastajatel on võimalik lugeda ajalehti, ajakirju, mängida lauamänge. 2003. aastal valmis asfalteeritud korvpalliplats.
Molekulaarne aine
Molekulaarsed ained on palju mittemetallid: nt divesinik, dihapnik, dibroom, dijood, valge fosfor jt. Molekulidest koosnevad ka palju mittemetalliliste elementide ühendid: nt vesinikkloriid, divesiniksulfiid, süsinikdioksiid, tetrafosfordekaoksiid, sealhulgas ka väga palju orgaanilised ained: nt metaan, benseen, etanool, glükoos.
Molekulide sees on aatomid omavahel seotud kovalentsete sidemete abil. Kui molekulaarne aine on gaasilises olekus, siis tema molekulide vahel vastastiktoime praktiliselt puudub. Gaasi molekulid liiguvad kiiresti ja korrapäratult ringi, täites kogu ruumi, milles nad asuvad.
Rooküla
Rooküla on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus (1241. aastal) nimega Rocol.
Cunces
Cunces on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla lääneosas.
Küla asub Roja jõe ääres ja jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2,5, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 141 kilomeetri kaugusele.
Küla on tekkinud endise Cunce mõisa (Zunzen) keskuse juurde.
Hapestumine
Hapestumine ehk atsidifikatsioon on veekogu või mulla (mulla hapestumine) muutumine happelise(ma)ks.
Tänapäeval on keskkonna hapestumise üheks oluliseks põhjuseks happesademed.
Hapestumise vastandprotsess on leelistumine.
Veekogude hapestumine
Nüüdisajal on atmosfäärist sadenevad happesademed oluliselt mõjutanud paljude piirkondade veekogude keskkonnareaktsiooni. Enamik parasvöötme veekogudest on võimelised osaliselt happesademeid neutraliseerima, seda tänu karbonaatpuhversüsteemile.
Parila (Anija)
Parila on Harjumaal Anija vallas asuv küla.
Parilast 4 km idas asub Kehra. Lähimad külad on kagus Salumetsa, edelas Rätla, läänes Linnakse, loodes Salumäe, põhjas Kihmla ja kirdes Paasiku. Endistest küladest asub edelas Paenurme, läänes Lae ja loodes Keskküla.
Parila külast 1½ kilomeetrit põhjas asub Parila raudteepeatus.
Ajalugu
Parila küla esmamainiti 1241 kujul Pariol. Järgmised nimekujud olid Pargell (1536), Pargill (1546), Parila (1636) ja Parrila (1712). Ta kuulus Harju-Jaani kihelkonda.
16. sajandil kuulus Parila Kiviloo piiskopimõisale. 1630 läks küla Jakob de la Gardie kaudu Raasiku ja Kambi mõisate kompleksi, kuuludes Kambi mõisa alla veel 18. sajandi algul. Kohalikud nimetasid küla Tagavalda kuuluvaks.
Lauri Kettunen oletas, et küla nimi tuleb isikunimest Parjo või Parji. Kuid Kettunen paigutas küla ekslikult Järva-Jaani kihelkonda.
1977 liideti Parilaga Keskküla, mida esmamainiti 1922 kujul Kesk, ja Lae küla, mida nimetati 1691 Laikyll By ja 1712 Laeküll.
Rakvere Eragümnaasium
Kooli haldab MTÜ Rakvere Eragümnaasiumi Hariduskogu. Kooli aadress on Tööstuse 12.
Kool loodi 1991. aastal, alates 2003. aastast antakse gümnaasiumiharidust. Koolis õppimine on tasuta.
6.–12. klassid õpivad 1929. aastal spetsiaalselt koolihooneks ehitatud majas. Ümmargune murukatusega algklasside maja valmis 2006. aastal ning sai samal aastal ka Eesti parima puitehitise auhinna.
2011/12. õppeaasta sügisel õppis koolis 340 õpilast. Kooli direktor on Anne Nõgu.
Malta ordu
<td align=center colspan=2 style=border-bottom:3px solid gray;><font size=-1>deviis: Defensio fidei et obsequium pauperum <td align=center colspan=2> Suurmeister Marco Luzzago Liikmeid umbes 13 500 Tekkis 1048 Rahaühik scudo
Malta ordu on suveräänne katoliiklik ordu (ametlikult Sovrano Militare Ordine Ospedaliero di San Giovanni di Gerusalemme di Rhodi e di Malta 'Jeruusalemma, Rhodose ja Malta Püha Johannese Suveräänne Sõjaline Hospitaliitide Ordu').
Ordul on alalise vaatleja staatus ÜRO juures. Ordusse kuulub üle 13 500 rüütli ja daami üle kogu maailma.
2020. aasta märtsi seisuga oli Malta ordul diplomaatilised suhted 110 maailma riigiga ja Euroopa Liiduga. Eesti Vabariik sõlmis diplomaatilised suhted Malta orduga 10. märtsil 2020. Ordu suurmeister on alates 8. novembrist 2020 Marco Luzzago.
Luik
Luik (Cygnus) on haneliste seltsi partlaste sugukonda kuuluv veelindude perekond.
Malta ordu
Hospitaliitide, Johanniitide ordu
Ordule eelnenud vennaskonna tegevuse algusaeg on ebaselge. Ühed allikad loevad selleks aastat 1012, teised aastat 1048. Vennaskond tekkis Jeruusalemmas benediktlaste Jeruusalemma Püha Maarja konvendi abtile allutatud, esialgselt Aleksandria patriarhile, pühale Johannesele pühitsetud hospidali juurde. Ordu kujunes välja Jeruusalemmas Amalfi (Itaalia) kaupmeeste asutatud palverändurite majast. Palverändurite maja, hospidali, pidasid mungad, keda kutsuti kas hospitaliitideks või nende kaitsepühaku järgi johanniitideks.
Salumetsa
Salumetsa on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Luik
Luiged on lähedalt seotud hanedega, kuna nad mõlemad kuuluvad hanilaste alamsugukonda Anserinae. Sellesse alamsugukonda kuuluvad perekonnad luik, hani, lagle, vaaraohani, ogahani ja tuhkhani. Mõnikord käsitletakse luiki küll ka eraldi alamsugukonnana Cygninae.
Luiged on rändlinnud, välja arvatud mustluik. Eestist siiski kõik kühmnokk-luiged ei lenda ära ja kui talv tuleb külm, siis paljud siia jäänud luiged hukkuvad.
Eestis elavad luikedest
Veel kuuluvad perekonda Luik (mitte konkreetne liik, vaid perekond) valiti Eesti 2007. aasta linnuks.
Malta ordu
Hospitaliitide, Johanniitide ordu
Jeruusalemma kuningas Balduin I tunnistas aastatel 1107–1107 hospitalieeride vennaskonda kui sõjalis-vaimulikku ordut ja eraldas ordu omandusse ka maatüki. Paavst Paschalis II tunnistas vennaskonda iseseisvana 1113. aastal. Püha Tool võttis ordu oma kaitse alla, vabastas maksudest ja andis ordule samuti õiguse valida ilma mingisuguse kirikliku või maise vahelesegamiseta endale juhte. pisi|Johanniitide ordu Euroopas 1300 Ordu varandus suurenes tänu vürstide ja valitsejate ohtratele annetustele ning ehitati ka Püha Johannese hospidali lähedale Ristija Johannesele pühitsetud tempel. Ordu kaitsepühakuks sai Johannes Almuseandja asemel Ristija Johannes. Hospidali esimese juhi Gerardi (−1120) ajal lahkus hospidal seotud olevast kirikust ja lõi kindlate ordureeglite ja sümboolikaga vennaskonna (must mantel lihtsa valge ladina ristiga; ka Püha Magdalena hospidal koos seal teenivate õdedega võttis endale vendade omaga üsna sarnase sümboolika ja riietuse).
Luik
Kirjeldus
thumb|Kühmnokk-luik 9 pojaga thumb|Mustluik pisi|Peder Mørk Mønsted, "Suvine maastik luikedega järvel" (1904) Luikedel on väga lihaseline kael, mistõttu nad suudavad nokalöögiga purustada ka inimese luid. Ka luige tiivahoop võib murda lapse või nooruki käeluu.
Malta ordu
Hospitaliitide, Johanniitide ordu
pisi|Johanniitide ordu [[Kesk-Euroopas 1300]] Ordu teise juhi ehk meistri Raymond du Puy juhtimisel (1120–1160) kehtestati vendade riietusena must kaamelivillane mantel (kinnitati nööriga ümber kaela; sellel olid laiad, allapoole kitsenevad käised ning samuti tahapoole kitsenev kapuuts ja linasest riidest valmistatud kaheksaharuline rist) ning kehtestati Jeruusalemma Püha Johannese Hospidali Rüütliordu põhikiri.
Raymond du Puy jagas orduvennad kolme klassi:
Luik
Evolutsioon
Näib, et liikidest vanim on kühmnokk-luik, millest edaspidi lahknesid teised liigid, sealhulgas väljasurnud. Luikedest on teada palju väljasurnud liike:
Loomingu Raamatukogus ilmunud teoste loend aastakäiguti
''See loend loetleb Loomingu Raamatukogus alates 1957. aastast ilmunud teosed.''
Malta ordu
Hospitaliitide, Johanniitide ordu
Hiljemalt 1142. aastaks olid ordust eraldunud pidalitõbiste eest hoolitsemisele pühendunud vennad, kelle esimene iseseisev põhikiri kinnitati samuti 1154. aastal. Nemad valisid oma kaitsepühakuks püha Laatsaruse. Püha Laatsaruse vennaskonnast kujunes välja Püha Laatsaruse ordu.
Luik
Evolutsioon
Kõige tähelepanuväärsem nendest on hiidluik, kelle pikkus nokast sabaotsani oli 1,9–2,1 meetrit (kühmnokk-luigel 1,45–1,6 m). Hiidluik oli suurem kui samal ajal Maltal ja Sitsiilias elanud kääbuselevant ja ehkki ta polnud raskem kui kühmnokk-luik, on siiski tekkinud kahtlus, et ta polnud lennuvõimeline.
Heili Lindepuu
Heili Lindepuu (sündinud 22. märtsil 1979 Tartus ) on eesti koreograaf.
Ta lõpetas Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunsti õppetooli tantsuõpetaja-koreograafi kutsega ning kaitses Tartu Ülikoolis humanitaarteaduse magistritööd teatriteaduse alal. Praegu õpib Tartu Ülikooli kultuurikorralduse magistriõppes.
Mart Saare monument (Tartu)
pisi|Mart Saare monument Mart Saare monument on mälestusmärk, mis on loodud helilooja Mart Saare mälestuseks. 1982. aastal valminud monumendi autor on skulptor Aime Kuulbusch-Mölder. Monument asub Tartus Kooli tänaval.
Raudoja küla
Raudoja on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Heili Lindepuu
Isiklikku
Tõlkija Hendrik Lindepuu on Heili Lindepuu onu.
Raudoja küla
Külas asub endisaegse Raudoja kõrtsi hoone, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Malta ordu
Hospitaliitide, Johanniitide ordu
Raymond du Puy jagas ordu peale klasside veel ka keelteks ehk rahvusteks. Neid oli tema ajal seitse: esimene ja vanim provansi, siis overni, prantsuse, itaalia, aragoni, inglise, saksa, ning kolmesaja aasta pärast lisandus ka kaheksas keeleklass – kastiilia.
Hospitalivendade ordu muutus 12. sajandi teisel poolel järk-järgult sõjaliseks rüütliorduks. Ordu sõjajõude on hinnatud peaaegu 6000 meheni. Ligemale 1000 neist olid rüütelvennad, ülejäänud teenijavennad. Ordu oli ristisõdade ajal Jeruusalemma kuningriigi tähtis sõjalis-poliitiline jõud.
Ordu oli kiriklikult ja sõjaliselt iseseisev jõud ning omas ja valdas lääniõiguse alusel hulgaliselt kinnisvara. Et ordu oli tegev palverändurite kaitsja ning piiride valvaja rollis, anti talle üle või ehitati võimsaid kindlusi ja muid fortifikatsioone üle terve Palestiina: Beth Gibelin (Bayt Jibrin) (1136), Krak de Chevaliers (1144), Marqab (Margat) (1186). 12. sajandi keskel olid rüütlite tähtsaimad kantsid Krak des Chevaliers ning pikka aega ordu üks peamisi residentse, Margat. , Krak des Chevaliers, Montforti kindlus
Ristisõjad
Kolmanda ristisõja ajal 1191. aastal vabastasid ristirüütlid johanniitide residentsi Akko, kuhu viidi üle ka Jeruusalemma kuningriigi pealinn.
Neljandas ristisõjas aitasid johanniidid vallutada 1204. aasta aprillis Konstantinoopoli.
Viiendas ristisõjas osalesid johanniidid 1217. aastal Tabori ebaõnnestunud piiramisel ja Damista piiramisel ja vallutamisel.
1244. aastal osalesid Johanniidid Aijubiidide vahelises sõjas ning kandsid Baibarsi juhitud Horezmi-Egiptuse ja Franki-Süüria armeede lahingus suuri kaotusi, nii et lahingus osalenutest johhaniitidest-rüütlitest jäi ellu ainult kakskümmend seitse.
, Teine ristisõda, Kolmas ristisõda, Neljas ristisõda, Viies ristisõda
1271. aastal vallutas sultan Baibars Johanniitide ordu ja templirüütlite tugipunktid Krak des Chevaliers's ja Montfortis.
Loomingu Raamatukogus ilmunud teoste loend aastakäiguti
1975
1975. a. avanumbriks oli toimetusel ette valmistatud topeltnumber "Laustud sõna lagub: valik eesti vanasõnu". Alguses kõik laabus, saadi trükiluba, trükiti tiraaž valmis, saadi ka ilmumisluba ning valmistuti tiraaži ettetellijatele ja kaubandusvõrku laiali saatma. Viimasel hetkel keelati aga otse Moskvast ära raamatu trükikojast väljasaatmine, ametlikult põhjendades seda roppude sõnade hulgaga raamatus. Toonane LR-i toimetaja Jüri Ojamaa kahtlustas oma mälestustes aga, et tegelik põhjus oli sarja kuuluvate raamatute samas numbris avaldatud bibliograafia, mis sisaldas ka mitmete selleks ajaks põlu alla sattunud kirjanike teoseid. Tiraaž hävitati ja asendati kiirkorras "Niidermaadega". Samas on üksikud eksemplarid seda hävitatud raamatut säilinud (ilmselt tõid trükitöölised mõned raamatud salaja trükikojast välja) ning tegu on haruldaseima raamatuga "Loomingu raamatukogu" sarjas.
Ostlemine
Ostlemine (ka poodlemine; sõna "šoppamine" on argikeelne) on poode pidi käimine kaupade ostmise ja valimise ning müügilolevaga tutvumise eesmärgil. Juhul kui inimesel on pidev vajadus midagi osta, kuigi tal neid asju polegi vaja, võib tegemist olla haigusliku Impulsihäirega, mida kutsutakse oniomaania.
Kui inimene ostab korduvalt asju, mida ta hiljem ei tarvita, võib olla tegemist probleemiga, mida kutsutakse patoloogiliseks kogumiseks.
Suur-Begitševi saar
thumb|Suur-Begitševi saare asukoht Suur-Begitševi saar (vene остров Большой Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Sahha vabariigis Laptevite meres Hatanga lahe suus.
Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 1800 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit.
Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad.
Suur-Begitševi saarest 7 km kaugusel lääne pool asub Väike-Begitševi saar, mille pindala on 15 km². Sahha ja Krasnojarski krai piir läheb nende vahelt läbi, nii et Väike-Begitševi saar kuulub Krasnojarski kraisse.
Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared 1923–1924 avastas ja neid uuris.
Malta ordu
Ristisõjad
1291. aastal langes Akko piiramise järel linn 18. mail Egiptuse ja Süüria sultani (1290–1293) Al-Ashraf Khalili vägede kätte. Kokku umbes üheksasada rüütlit mõlemast ordust koos ligikaudu üheteist tuhande muu sõjamehega pidasid üle kuu aja vastu üle kahesajatuhandelise muslimite armee rünnakutele, kaitstes 1291. aastal Akkot.
Ordu Rhodosel
pisi|Ordumeistri kindlus Rhodosel Palestiinast ja Süüriast tõrjuti ordu pärast viimase ristisõdijate kantsi langemist 1291. aastal Küprosele, kus Küprose kuningas kinkis rüütlitele tagasihoidliku Limisso linna. Küproselt liiguti 1310. aastal Rhodosele, kus kujunes välja sõltumatu ja iseseisev orduriik, millele hiljem omistati suveräänne staatus.
Aastal 1309 hõivasid Jeruusalemma Püha Johannese hospitaliitide rüütlid Bütsantsilt Egeuse mere Dodekaneeside saarerühmas Rhodose kõrval asuva Kastellorizo saare. Neli aastat kestnud võitlused Rhodose saarel seni asunud türklaste ja saratseenidega lõppesid 1310. aastal, kui johanniidid tõid sinna oma peakorteri. Ordu lõi riikliku aluse oma sõjalisele võimsusele ning johanniite hakati kutsuma Rhodose rüütliteks.
Kui Templirüütlite Ordu 1312. aastal likvideeriti ja tolle enamik varasid paavsti Clemens V bullaga johanniitidele üle anti, tõusid viimased oma suuruse ja kuulsuse tipule, maise võimu kulminatsioonipunkti.
Ordu Rhodose ajastul kujunes välja ordu laevastiku võimsus ja ordu peamiseks ülesandeks saigi võitlus Osmanite türklaste ja mamelukkide Egiptusega; 1320. aastal löödi oma kolmekümne Rhodose saare all tagasi türklaste kaheksakümnest alusest koosnev eskaader. 1343. aastal vallutati paavst Clemens VI poolt väljakuulutatud Smyrna ristisõdades (1343–1351) koos Veneetsia, Genova, Küprose, Dauphiné liitlastega Smyrna, Väike-Aasia läänerannikul. 1365. aastal osalesid nad Küprose kuninga Pierre I korraldatud Mamelukkide sultanaadi Aleksandria vallutamises koos Küprose ja Veneetsia vägedega.
Kreeka Ahhaia vürstiriigi troonipärilustülide ajal (1307–1383) 1377. aastal rentis Napoli kuninganna Jeanne, kes oli hõivatud keeruka poliitilise olukorraga Itaalias, Ahhaia viieks aastaks Hospitaliitide ordule, hinnaga 4000 tukatit aastas. Kuid Jeanne vangistati 1381. aastal ning Konstantinoopoli titulaarkeiser Jacques de Baux kasutas võimalust ning haaras Ahhaia endale. 1396. aastal kuulutas paavst Urbanus VI heakskiidul end uueks Ahhaia vürstiriigi vürstiks Hospitaliitide ordu palgatud Navarra kompanii sõjapealik Pedro de San Superano. Paavst pidas end vürstiriigi omanikuks, kuna Jacques de Baux pärijad olid loovutanud oma õigused paavstile.
1396. aastal osalesid Hospitaliitide ordu väed Ungari ja Horvaatia kuninga Sigismund katses Ungari piiridelt tagasi tõrjuda Osmaneid, isegi alustada Bütsantsi abistamiseks ristisõda, kuid said Nikopolise lahingus (1396) lüüa. Lahingus kaotasid Ungari-Prantsuse (Ungari, Horvaatia, Bulgaaria, Valahhia, Prantsusmaa, Inglismaa, Burgundia, Saksa) väed Sigismundi ja Philippe d’Artois' juhtimisel, Bayezid I vägedele.
1397. aastal müüs Bütsantsi keiser Manuel II hospitaliitidele Kórinthose Peloponnesosel ning hospitaliitid osalesid ka Manuel II vägede sõjakäigul 1399. aastal osmanite Riva kindlustuste vastu Musta mere ääres.
Morea despoot Theodore I Palaiologos andis aladel kindlat kaitset korraldanud ordu valdusse ka Kalavryta (1400) ja Morea despootkonna keskuse Mystráse ning järgnevalt kõik keisririigi alad Moreas, kuid kohalike vastuseisu tõttu loobusid nad valdustest ning lahkusid 1404. aastal Peloponnesoselt.
Ordu võimu all olid ajutiselt: Smyrna (nüüd İzmir; 1344–1402), Attalia (nüüd Antalya; 1361–1373 ja Halikarnassos (nüüd Bodrum; 1412–14..), kõik kolm Anatoolias; Kórinthos Peloponnesosel (1397–1404), Salona (iidne Ámfissa; 1407–1410) ning Ikaría (1424–1521) ja Kosi (1215–1522) saared.
Pärast 1453. aastal Osmanite poolt Konstantinoopoli vallutamist, hakkasid nood ka johanniite kimbutama. Ordu asus oma valdusi kindlustama ja valmistus võitluseks suurmeister Pierre de Aubusson (1476–1505) juhtimisel. 1480. aastal ründasid osmanid Rhodose saart, kuid osmanid löödi tagasi.
Selim I vallutas 1517. aastal Mamelukkide sultanaadi Egiptuses. 1522. aastal tuli Osmanite valitseja Suleiman I ise koos oma 200 000 armee ja 400 sõjalaevaga Rhodose 300 rüütli ja seitsme 7 500 meremehe ja kohaliku elaniku vastu. Pärast pool aastat kestnud ülimalt ebavõrdset võitlust, lahkusid rüütlid auga sama aasta detsembri lõpul saarelt, sõlmides enne väärika kapituleerumislepingu ja võttes kaasa kõik relvad, lipud ja reliikviad.
Osmanid muutusid Vahemere tugevaimaks merevõimuks.
Malta ordu
pisi|Orduvaldused 1530–1798 pisi| 1530. aastal sai ordu Saksa-Rooma keisrilt Karl V-lt endale Malta saare. 24. märtsil 1530. aastal kirjutas Karl V alla lepingule (mille 25. aprillil paavst Clemens VII ka oma bullaga kinnitas) Malta, Comino ja Gozo saarte ning Tripoli linna igavesest ajast igaveseks üleminekule vaba-aadelliku lääni näol Johanniitide ordule.
Keisri soov oli, et ordurüütlid kaitseksid tema laevu Vahemerel türklaste ja muude piraatide eest ning takistaksid osmanitel avada Tripolis omi baase. 26. oktoobril 1530 randus ordu laevastik Maltal, mispeale johhaniidid end nüüd Malta rüütliteks kutsuma hakkasid. 1535. aastal tegi ordu laevastik koos liitlastega esimese võiduka retke piraatide vastu.
Alanud reformatsiooniliikumine mõjutas ordu tegevust Euroopas, Inglise kuningas keelas ordu tegevuse tema võimu all oleval territooriumil kogu inglise hospitalliitide omanduse rekvireerides, luterlusest sai kantud ka Brandenburgi baljaaži tegevus.
1565. aasta kevadel ründas kolmekümnetuhandeline osmanite armee kuutesada Maltal asuvat rüütlit, kellel olid abiks veel seitse tuhat muud sõdurit. Suve lõpuks pidid osmanid edutult taganema.
1568. aastal hakkas suurmeister Jean de la Valette Parisot (1557–1568) rajama uut pealinna, mille nimeks pärast tema rajaja surma sai La Valetta. pisi|vasakul|Malta ordulaevastiku galeer Ordulaevastik arenes Euroopa merekilbiks, kindlustades Euroopa kristlaste alustele kaitse ja rünnates vaenlaste laevu – ainuüksi 17. sajandi esimesel poolel saavutasid ordurüütlid kaheksateist suurt võitu vaenlaste üle, ordu laevastikku peeti parimaks Vahemerel. Orduväed osalesid ka sõjategevusel maismaal, ühendatud kristlike väeüksuste koosseisus löödi Viini all osmaneid 1683. aastal.
Viimast korda proovisid osmanid edutult Maltat vallutada 1721. aastal.
Napoleoni sõdade ajal vallutasid Malta kõigepealt prantslased (1798) ning seejärel britid (1800). Malta ordu minetas oma valdused. Napoleon I valitseval territooriumil oli Malta ordu tegevus keelatud.
Alates 1834. aastast asub Malta ordu Roomas. Talle kuuluv Malta palee Roomas omab eksterritoriaalset staatust, ordu on rahvusvahelise õiguse subjekt, tegeleb meditsiini ja humanitaarabiga.
Juhid ja organisatsioon
Malta ordu suurmeister
Luogotenente del magisterio (1805–1872 suurmeistri ametikoht vakantne)
Salumäe
Salumäe on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Motiiv (täpsustus)
Motiiv võib tähendada mitut asja.
Panama dokumendid
pisi|Andmelekkes paljastatud dokumentides mainitud riigid pisi|Teema päis Süddeutsche Zeitungis
Ajakirjanike kätte jõudnud 11,5 miljoni dokumendi (2,6 terabaiti) uurimisel selgus, et paljud riigipead, poliitikud, ärimehed, rahvusvaheliselt tuntud kurjategijad ja sportlased on Mossack Fonseca abil varjanud oma varasid maksuparadiisides. Dokumendid olid õigusabifirmas koostatud ajavahemikus 1970. aastatest kuni 2016. aasta alguseni. Mossack Fonsecat on ajakirjanduses nimetatud "suuruselt maailma neljandaks offshore-õigusabifirmaks".
Avaldatud dokumendid inkrimineerivad ka mitmeid endise Nõukogude Liidu aladel asuvate riikide juhte.
Uuearu
Uuearu on küla Harju maakonnas Anija vallas.
Kiviõli I Keskkool
Kiviõli I Keskkool on üldhariduskool Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas.
Ajalugu
1927. aastal asutati vene õppekeelega Kiviõli algkool. 1930. aastate lõpul kuulus algkooli juurde ka poola õppekeelega klass. 1932. aastal rajati sinna juurde eestikeelne õppeklass, mis esimesel aastal töötas algklasside liitklassina. Esimesel õppeaastal töötati liitklassina (I, II, III), milles oli 34 õpilast.
1930. aastatel ehitati Kiviõlli suurem koolimaja, kus 1940. aastatel toimus õppetöö nii eesti kui ka vene keeles. Tekkis kaks eraldi kooli: Kiviõli Eesti Keskkool ja Kiviõli Vene Keskkool. 1934. aastal muutus neljaklassiline kool kuueklassiliseks.
Kool asus väikeses majas Raudtee tänaval. Korralik koolimaja ehitati Kiviõlli 1930. aastate teisel poolel. Õppetöö Vabaduse tänava koolimajas algas 1. septembril 1938, maja avati pidulikult 4. detsembril 1938, kui valmis ka võimla. Praegu on selles hoones Kiviõli Kunstide Kool. 1940. aastatel õppis selles nii eesti kui ka vene lapsi. Kool hakkas kasvama keskkooliks.
Tekkis kaks eraldi kooli: Kiviõli Eesti Keskkool ja Kiviõli Vene Keskkool. Linn kasvas ja elanike arv suurenes. Koolimaja jäi kahele koolile kitsaks. Ehitati uus maja Metsa tänavale. Sinna pidi minema eesti kool. Uude majja koliti 1949. aasta veebruari alguses. Selle järgi peetaksegi kooli aastapäeva veebruari esimesel laupäeval. Esimene aastapäevapidu oli veebruaris 1950.
1949. aastal ehitati uus koolimaja ja selles hakkas tööle Kiviõli Eesti Keskkool. Esimene lend lõpetas 1949. aastal.
Alates 1. septembrist 1950 on kooli ametlik nimi Kiviõli I Keskkool. Uue maja üheks miinuseks oli see, et puudus võimla. Seegi maja jäi kitsaks, saadi abihoone Nõukogude tänaval (praegune Keskpuiestee, linnavalitsuse hoone). 1959. aasta veebruaris likvideeriti Kiviõli rajoon ja täitevkomitee hoone jäi vabaks. Kümme aastat jooksid õpetajad ja ka vanemad õpilased kahe maja vahet. Lõpuks leiti võimalus ehitada uus koolimaja – praegune Viru tänava kool. Avaaktus toimus 13. septembril 1969. Uus maja oli igati ajakohane: õppekabinetid, aula, võimla, ujula, lasketiir, söökla, töökojad, avarad jalutusruumid, raamatukogu, muuseum. Õpilaste arv oli kõige suurem 1960. aastate lõpul – üle 900 õpilase. Klassikomplekte oli siis 29. Põhikooli osas oli kolm paralleelklassi, keskkoolis kaks. Praegu on õpilasi 340, klassikomplekte 17. Ka õpetajate arv on aja jooksul muutunud. Praegu töötab koolis 32 õpetajat. Oluline on kaadri püsivus. Paljudele on Kiviõli kool olnud ainuke töökoht.
KIK-i sõber
Tunnustamiseks saab esitada suure südamega kooli heategija, kogukonna liikme, kes väärib oma tegevusega märkamist ja esiletõstmist.
Esitaja: õpilane, õpilasesindus, kooli töötajad, juhtkonna liikmed.
Sihtrühm: kodanik, kodanike rühmitus, õppeasutuse pidaja, organisatsioon, hoolekogu
Eesmärk: KIK-i sõbra auhinnaga on tunnustatud kodanik, kodanike rühmitus, õppeasutuse pidaja, organisatsioon või hoolekogu, kes on meie kooli toetanud ja abistanud õppija jaoks mitmekülgse arengukeskkonna loomisel, on olnud heaks partneriks "Ettevõtliku kooli" programmi põhimõtete ellurakendamisel nii õppeprotsessi siseselt kui ka väliselt (nt huvitegevuses).'''
Definitsioon: Esitamine: kandidaatide esitamise tähtaeg on 1 kuu enne auhinna üleandmist, hiljemalt jooksva aasta 23. jaanuaril.
Valimine: esitatud kandidaatide seast valib tunnustatava välja žürii, mille moodustavad ÕE president, kooli direktor, huvijuht ja ettevõtlikkuse koordinaator.
1. KIK-i sõber 2013 – Anu Needo
Jim Parsons
James Joseph Parsons (sündinud 24. märtsil 1973 Texases Houstonis) on ameerika näitleja.
Näitlejaks otsustas Parsons saada juba kuueaastaselt, kui ta mängis koolinäidendis Rudyard Kiplingi tekkemuistendi põhjal selle kohta, kuidas elevant sai pika londi, Kolo-Kolo lindu.
Parsons sai populaarseks tänu osalemisele telesarjas "Suure Paugu teooria", kus mängis füüsikageenius Sheldon Cooperit.
Kelgutamine 1984. aasta taliolümpiamängudel
Kelgutamisvõistlused 1984. aasta taliolümpiamängudel peeti 12. - 15. veebruaril Trebevičis.
Naiste ühekelk
12. veebruar, 27 võistlejat
Meeste kahekelk
15. veebruar, 15 võistkonda
Gilbert Keith Chesterton
thumb|right|Gilbert Keith Chesterton Gilbert Keith Chesterton (29. mai 1874 – 14. juuni 1936) oli 20. sajandi alguse mõjukas inglise kirjanik. Tema mitmekülgne ja mahukas looming hõlmas ajakirjandust, luulet, biograafiaid, apologeetikat, ulmet ja detektiivilugusid.
Sandra Nurmsalu
Sandra Nurmsalu (sündinud 6. detsembril 1988 Alaveres) on eesti laulja ja viiuldaja.
Muusikakoolis õppis ta üheksa aastat viiulimängu ja laulis folkgrupis Pillipiigad, esines festivalidel Eestis ning välismaal. Kolme aasta jooksul esines ta ka folkgrupiga Virre.
2019. aasta Eesti Laulul osales ta lauluga "Soovide puu".
Laulud
pisi
Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia
Rahvusvahelise Olümpiaakadeemia (ROA, inglise keeles International Olympic Academy, IOA) on organisatsioon, mis tegeleb olümpismi ja olümpialiikumise akadeemilise käsitlemise, uurimise ja propageerimise edendamisega. Selle keskus asub Olümpias (Kreeka).
Puliste
Puliste on küla Hiiumaa vallas Hiiumaa idaosas Hellamaa lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Puliste piirneb põhjas ja läänes Värssu, lõunas Kerema ning idas Hagaste külaga. Küla piirneb kirdes Väinamerega.
Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia
Olümpiaakadeemia loomise otsuse langetas ROK 1949. aastal, selle tegelik asutamine toimus aga 1961. aastal.
Puliste
Nimi
Paul Ariste pakkus kohanime vasteks sõna pull 'võrgukäba'. Marja Kallasmaa arvates võib kohanimi tuletuda mehenimest Pull. . Kohanime on esmamainitud 1650 kujul Peullus.
Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia
Kaasaegsete olümpiamängude rajaja Pierre de Coubertini soov oli luua institutsioon, mille ülesandeks oleks olümpiaidee säilitamine, selgitamine ja levitamine noorte hulgas. Oma eluajal ei õnnestunud tal oma unistust täide viia. 1961. aastal moodustati Kreeka Olümpiakomitee juurde Rahvusvaheline Olümpiaakadeemia, mis töötab ROK-i patronaaži all. ROK moodustas ka komisjoni Olümpiaakadeemia tegevuse suunamiseks.
Oma eesmärgi täitmiseks korraldab ROA igal aastal üritusi, millest tähtsamad on noortesessioonid ning spetsiaalsed seminarid olümpialiikumisega seotud organisatsioonidele.
Puliste
Loodus
Puliste lõunaossa lõikub Vahtrepa maastikukaitseala. Küla koosseisu kuulub Uuemaarahu.
Elanike arv
Puliste külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 13 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.
Motiiv (muusika)
Motiiv (ladina keeles motus, 'liikumine') on muusikas väikseim tähendust kandev muusikavorm.
Puliste
Talud
Puliste ajaloolised talud 1939
Ajalugu
Puliste küla asub Pühalepa kihelkonnas. See on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla, kuid olnud ka Randvere ja Vaemla mõisa haldusalas. 1650 on mainitud talunikku Peullus Jacobson. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Vaemla mõisas talunikud Pullisto Knuth, Pullisto Michel ja Pullisto Pent.
1835 oli Pulistes viis talu ja küla elanikud said perekonnanimeks nimed Harakas (Harrakas), Kamm, Kimber, Kirs, Kottri (Kottry), Müürisepp, Nirk, Peenar (Penar), Reha (Rehha), Saggar, Tammik, Torn ja Ulmer.
Motiiv (muusika)
Motiiv moodustab tavaliselt teatud rütmilise ja meloodilise terviku.
Motiivist suuremad muusikavormid on näiteks fraas, lause ja periood.
Paul Keres
Paul Keres (7. jaanuar 1916 Narva – 5. juuni 1975 Helsingi) oli eesti maletaja (rahvusvaheline suurmeister, 1950) ja malekirjanik.
Puliste
Ajalugu
Puliste kuulus 1977–1997 Värssu koosseisu.
Paul Keres
Elukäik
thumb|Paul Keres Ta sündis Narvas käsitöölise peres ja veetis oma lapsepõlve- ja noorusaastad Pärnus.
Puliste
Taristu
Küla idaosa läbib Hilleste–Hellamaa tee ja põhjaosa piirneb Värssu tänavaga.
Paul Keres
Elukäik
Ta lõpetas 1934. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja õppis 1937–1943 Tartu ülikoolis matemaatikat. Oli alates 1936. aastast üliõpilasseltsi Liivika liige.
Puliste
Kultuur
Pulistes asub Hagaste baptisti koguduse palvemaja, kus tegutseb Läänemaa usulise ärkamise muuseum.
Paul Keres
Elukäik
Juba noorukina võitis ta tähtsaid maleturniire. 1937 sai Keres rahvusvaheliseks suurmeistriks ning pälvis 1938 Hollandis peetud AVRO turniiri võidu eest maailmameistri matši õiguse Aleksandr Alehhiniga (matši ei toimunud). Sellest ajast oli ta aastakümneid maailmameistri tiitli peamisi pretendente ("igavesti teine").
1939. aastal võitis Eesti võistkond, kuhu kuulus ka Keres, Buenos Airese maleolümpial pronksmedalid.
1948. aastal Haagis ja Moskvas peetud turniiril, kus selgitati maailmameister pärast Aleksandr Alehhini surma (1946), jagas Keres kolmandat-neljandat kohta Samuel Reshevskyga, saades 10,5 punkti 20-st. Turniiri võitis Mihhail Botvinnik.
Ta oli NSV Liidu teeneline meistersportlane, kolmekordne NSV Liidu maletšempion (1947, 1950 ja 1951) ning kuulus 7 korda (1952, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964) NSV Liidu võistkonda, kes võitis maleolümpia.
Kerese mängustiil oli erakordselt mitmekesine. Tema saavutused ja isiksus aitasid propageerida malet nii kodu- kui ka välismaal.
Keres on kirjutanud maleraamatuid, sealhulgas püsiva väärtusega teoseid eriti lipu- ja vankrilõppmängust. Lõppmängu käsitlev "Praktische Endspiele" (Hamburg 1973) kuulub maailma sellealase kirjanduse paremikku. Teoseid: "Malekool" I–III (1948–1955), "Maailmameistri turniir Haag-Moskva 1948" (1949), "Valitud partiid 1931–1958" (1961), "100 partiid" ("100 партий"; ilmunud vaid vene keeles), "Maleaabits" (1969, Kereselt lõppmängude osa, raamatu avangu ja keskmängu osa Iivo Neilt), "4x25" (1975, koos Iivo Neiga).
Kerese väljakujunemisel mängis suurt osa kirimale, mida ta mängis armastusega ka hilisemas eas. Keres tegutses ka maleproblemistina.
Teisesed sootunnused
Teisesed sootunnused ehk teisesed sugutunnused ehk sekundaarsed sootunnused ehk sekundaarsed sugutunnused on suguküpsete loomade (kaasa arvatud inimese) välised morfoloogilised soospetsiifilised tunnused, mis pole vahetult seotud suguelundkonnaga (erinevalt esmastest sootunnustest, milleks on näiteks munasari, emakas, munand, suguti). Teisesed sootunnused võivad olla olulised seksuaalkäitumise kujundamises või mõjutamises.
Paul Keres
Elukäik
Viimased rahvusvahelised turniirivõidud saavutas Keres halvenenud tervisest hoolimata 1975. aasta veebruaris Tallinnas ja sama aasta mais Kanadas Vancouveris.
Paul Kerese Morphy arv oli 3.
Pablo Picasso
pisi|Pablo Picasso autogramm
Juhe
Juhe on painduv juht, mida kasutatakse elektrienergia ja informatsiooni edastamiseks. pisi|Kiudjuhe Juhtmeid saab liigitada mitmeti: Juhtme sooned on enamasti vasest, köisjuhtmetel alumiiniumist (ka terastraatidest südamikuga) või terasalumiinium-bimetallist. Sooneisolatsioon on polümeermaterjalist, sageli polüvinüülkloriidist (PVC).
Teisesed sootunnused
Nende sootunnuste arengut ja talitlust juhivad suguhormoonid (emastel peaasjalikult östrogeen ja isastel testosteroon).
Juhe
Lisaks sooneisolatsioonile võib ühe- ja mitmesoonelisel juhtmel olla polümeermaterjalist kaitsekest, tekstiilpunutis (nt triikraua nöörjuhtmel), traatpunutisest varjestus (infoedastuse juhtmetel) või alumiiniumkest (nagu omaaegsetel kuulojuhtmetel). Kaitsekestaga mitmesoonelisi juhtmeid nimetatakse manteljuhtmeteks. Tugeva hermeetilise kaitsekattega juht on kaabel.
Pablo Picasso
Pablo Ruiz Picasso (25. oktoober 1881 Málaga, Hispaania – 8. aprill 1973 Mougins (Cannesi lähedal), Prantsusmaa) oli hispaania kunstnik, kubismi rajaja. Ta tegeles peamiselt maalikunstiga, kuid tegi ka lavakujundusi ja illustreeris raamatuid.
Paul Keres
Pere
Paul Kerese vanemad olid Peeter Keres (1876–1956) ja Mari Keres (1882–1970). Paul Keresel oli õde Erna Keres (1903–1903) ning kaks venda: Evald Keres (1907–1910) ja Harald Keres (1912–2010).
Teisesed sootunnused
Meestel loetakse teisesteks sootunnusteks näiteks habet, vuntse, suhteliselt arenenumat lihaskonda, pikemat kasvu jne.
Paul Keres
Pere
1941. aastal abiellus Paul Keres Maria Konstantsia Rivesega (24. aprill 1917 – 30. oktoober 2014). Abielust sündisid poeg Peeter Keres (20. oktoober 1942) ning tütred Kadrin Keres (13. november 1943) ja Krista Keres (9. märts 1954 – 6. august 2004). Pojapoeg Paul Keres on vandeadvokaat.
Surm
1. juunil 1975, kui Paul Keres oli naasmas turniirivõiduga Vancouverist Tallinna, tabas teda Helsingis peatudes infarkt. Ta suri 59-aastaselt Helsingi ülikooli keskhaiglas neli päeva hiljem, 5. juunil.
Paul Kerese riiklikele matustele tuli üle 100 000 inimese, teiste hulgas Eesti NSV liidrid. Keres on maetud Metsakalmistule, Kuulsuste künkale. Naabruses on Georg Otsa ning Johannes Kotkase hauad.
Mälestuse jäädvustamine
1969. aastal valmis režissöör Ülo Tambeki l Keresest portreefilm "Tuld kuningale".
Kerest on kujutatud NSV Liidu postiametkonna poolt tema 75. sünniaastapäeval välja antud postmargil (1991). AS Eesti Post üllitas postmargi nr 615 7. jaanuaril 2016. Paul Kerese 100. sünniaastapäeval.
Paul Kerese portree oli ka Eesti Panga viiekroonisel rahatähel.
Tallinna kesklinnas Tõnismäel paikneb Paul Kerese monument.
7. jaanuaril 2016 avati Narvas Paul Kerese monument, kus Kerest on kujutatud istumas malelaua ääres.
7. jaanuaril 2016 andis Eesti Pank Paul Kerese 100. sünniaastapäeva puhul välja kaheeurose mälestusmündi. Mündi tiraaž oli 500 000.
FIDE kuulutas 2016. aasta Paul Kerese aastaks.
Pablo Picasso
Elukäik
Pablo sündis José Ruiz y Blasco ja María Picasso y Lópeze pere esimese lapsena. Tema täisnimi oli Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno Cipriano de la Santísima Trinidad Ruiz Picasso (sünnitunnistuse järgi) või Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno María de los Remedios Crispiniano de la Santísima Trinidad Ruiz y Picasso (ristimistunnistuse järgi). Vastavalt tollasele Málaga nimepanekutavale on sellest isiklikud eesnimed esimesed kolm, järgnevad pühakute nimed ning nime lõpus on ema perekonnanimi Picasso ja isa perekonnanimi Ruiz. Tal oli kaks õde: Dolores (1884–1958) ja Concepción (1887–1895). Tema emapoolne vanaisa Tommaso Picasso (sündinud 1787) pärines Sori piirkonnast Genova lähedal Itaalias ning asus Hispaaniasse 1807. aastal.
Tema isa oli kunstiteadlane, kes tegutses peamiselt kohalikus muuseumis kuraatorina. Picasso esimesed kunstialased teadmised on pärit just isalt, näiteks õlimaalide tegemise oskus. Kogu lapsepõlve kestel külastas Pablo mitmeid kunstikoole, kus tema isa tunde andis. Vaatamata suurele kogemusele, mis nende aastatega kogunes, ei lõpetanud Picasso kunagi Madridi Kunstiakadeemiat. Picasso esimesed kunstikatsetused leidsid aset Barcelonas. Sel ajal toetas teda Jaime Sabartés, kes oli hiljem palju aastaid Picasso sekretär. Tema esimesed teosed olid mõjutatud peamiselt isa eestkostest. 23. eluaastal asus ta elama Prantsusmaale. Sealt said ka alguse tema paljud kunstiperioodid.