cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kevin Diks
Kevin Diks Bakarbessy (sündinud 6. oktoobril 1996 Apeldoornis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Taani kõrgliiga klubis FC København.
Ta alustas klubikarjääri Hollandi klubis SBV Vitesse, debüteerides Hollandi kõrgliigas hooajal 2014–15.
2016. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Fiorentina. Fiorentinas mängides sai ta Itaalia kõrgliigas hooaja 2016–17 esimeses pooles kirja vaid kaks mängu. Seejärel oli ta kuni 2021. aastani laenul teistes klubides: hooaja 2016–17 teises pooles taas Vitesses, 2017–2018 Hollandi kõrgliiga klubis Feyenoord, 2019. aastal Itaalia klubis Empoli ja 2019–2021 Taani kõrgliiga klubis AGF.
2021. aasta juulis sõlmis Diks nelja-aastase lepingu Københavniga.
Aastatel 2014–2016 mängis Diks Hollandi noortekoondistes.
Diks on Indoneesia päritolu.
Chersodromus
Chersodromus on maoperekond.
Levila
Selle perekonna liigid on endeemsed Mehhikos.
Klassifikatsioon
Perekonda Chersodromus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Chersodromus seisuga 08.12.2013.
Page'i maakond
thumb|Page'i maakonna kohtumaja Clarindas
Page'i maakond (Page County) on maakond USA-s Iowa osariigis.
Maakonna pindala on 1387 km². Veepindala on 1 km².
Ajalugu
Page'i maakond moodustati 24. veebruaril 1847. aastal Pottawattamie maakonna osast. Maakond on saanud nime Mehhiko-Ameerika sõja kangelase John Page'i järgi.
Drummondi kaksikhammas
Drummondi kaksikhammas (Dicranum drummondii) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Drummondi kaksikhammas on tumerohelise, läikiva, kuni 15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda helepruuni risoidvildiga. Lehed varre tipus külgselt sirpjad, allpool sirged ning eemaldunud, laiuvad või allapoole hoidvad, kuivalt veidi krässus tipuosaga.
Eoskupraid esineb harva, need väljuvad 2–3 kaupa periheetsist ja on pruunikad ning kuivalt vaolised. Eosed on läbimõõduga 14–18 µm, valmivad suvel.
Kasvab peamiselt loometsades. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, ja Lääne-Eestis.
Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias.
Bajtra
Bajtra on Malta lahja liköör, mis on valmistatud suureviljalise viigikaktuse (Opuntia ficus-indica) viljadest.
Viigikaktus toodi Maltale 15. sajandi lõpul Ameerika mandrilt, viljadest hakkasid Malta ordurüütlid hiljem valmistama ka likööri.
Tänapäeval on tuntuim tootja Zeppi's Naxxari vallas, kuid seda valmistatakse ka väikestes viinaköökides (nt mõne suure restorani omas). Üldiselt on likööri alkoholisisaldus 21 %.
Maltal juuakse Bajtrat jahutatult puhtalt või jääga, aga ka kokteilides bitterite või vahuveinidega.
Valtu raamatukogu
Valtu raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere alevikus.
Raamatukogu juhataja on Signe Mürkhain.
Egle Raadik
Egle Raadik (sündinud 8. oktoobril 1981 ) on eesti ajakirjanik.
Männiku kivi-kurereha püsielupaik
Männiku kivi-kurereha püsielupaik on Saaremaa vallas, Leedri külas kivi-kurereha püsielupaik.
Geranium columbium (kivi-kurereha) tõttu on see looduskaitse all.
Kohila raamatukogu
Raamatukogu juhataja on Kristiina Bender.
Mihkel Fuhrmann
Mihkel Fuhrmann (15. märts 1823, Pööravere mõis, Pärnumaa – surmaaeg teadmata) oli teadaolevalt esimene eestlasest maadeuurija. Ta töötas aednikuna Middendorffidele kuulunud Pööravere mõisas. Alexander Theodor von Middendorffi üliõpilaspäevil sai Fuhrmannist tema teener ning hiljem abiliseks ekspeditsioonidel. Ta saatis Middendorffi retkedel Taimõrile ja Ida-Siberisse ning Ohhoota mere rannikule. Samuti osales ta hilisematel ekspeditsioonidel. Ta kogus zooloogilisi ja botaanilisi materjale, mineraale ja kivistisi, mis asuvad nüüd Peterburis.
Ülle Udam (filoloog)
Ülle Udam (neiupõlves Ülle Nurk; 13. juuni 1943 – 27. juuli 2016 ) oli eesti filoloog ja tõlkija; tõlkinud muuhulgas jaapani keelest.
Haridus
Ta alustas kooliteed Pärnus ja jätkas seda Tallinna 7. keskkoolis.
Peter Hultqvist
Carl Anders Peter Hultqvist (sündinud 31. detsembril 1958 Dalarna läänis Borlänge vallas) on Rootsi poliitik, alates 3. oktoobrist 2014 kuni 18. oktoobrini 2022 Rootsi kaitseminister Stefan Löfveni valitsuses.
Rainer Eppelmann
pisi|Rainer Eppelmann (2008) pisi|Rainer Eppelmann pärast Demokraatliku Alguse esimeheks valmist 1990. aastal Rainer Eppelmann (sündinud 12. veebruaril 1943 Berliinis) on Saksa luterlik vaimulik, teoloog ja poliitik.
Peter Hultqvist
Aastatel 2006–2014 oli Peter Hultqvist Riksdagi liige. 2011–2014 oli ta Riksdagi riigikaitsekomisjoni esimees.
Ülle Udam (filoloog)
Haridus
Ta õppis 1961–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise ja prantsuse filoloogiat, fakultatiivselt ka jaapani, rootsi ja itaalia keelt. Aastail 1969–1971 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli Idakeelte Instituudis stažöör jaapani keele alal. Tutvus seal Haljand Udamiga, keda sidus huvi idamaade vastu.
Rainer Eppelmann
Rainer Eppelmanni isa oli puusepp ja ema õmblejanna. 1961. aasta augustis pidi ta seoses Berliini müüri ehitamisega gümnaasiumi pooleli jätma, kuna Johannes Kepleri Gümnaasium, kus ta õppis, asus Lääne-Berliinis. Esialgu töötas ta katusepanija abina. 1962–1965 õppis ta müürsepaks ja hiljem töötas käsitöölisena. 1964. aastal keeldus ta teenistusest Saksa DV Rahvaarmees, mille eest teda karistati 8-kuulise vanglakaristusega. 1969. aastal alustas Eppelmann õpinguid Berliini Jutlustajatekoolis Paulinum, mille ta lõpetas 1974. aastal.
Ülle Udam (filoloog)
Töökäik
Ülle Udam on töötanud keeleõpetajana (1979–1986 prantsuse keele õpetaja Tallinna 1. Keskkoolis ), bibliograafina ja tõlkijana. Aastatel 1998–2003 töötas Jaapani suursaatkonnas Tallinnas. Aastast 2003 oli ta vabakutseline tõlkija.
Rainer Eppelmann
1975. aastal ordineeriti Rainer Eppelmann vaimulikuks. Alates 1974. aastast töötas jutlustaja ja vaimulikuna Berliini Samariitlaste koguduses ja Friedrichshaini koguduses. Vaimulikuna osales Rainer Eppelmann inimõiguslusliikumises ja võttis osa opositsioonilisest tegevusest. 1980. aastatel püüdis Stasi teda kahel korral mõrvata, kuid atentaadid ebaõnnestusid.
Ülle Udam (filoloog)
Isiklikku
1970. aastast oli ta abielus orientalist Haljand Udamiga.
Rainer Eppelmann
1989. aasta oktoobris oli Rainer Eppelmann üks opositsioonilise partei Demokraatlik Algus (Demokratischer Aufbruch) asutajaid. 1990. aasta veebruaris sai ta portfellita ministriks Hans Modrowi valitsuses. 1990. aasta märtsis valiti ta Rahvakoja liikmeks ja aprillis Demokraatliku Alguse esimeheks. 1990. aasta 12. aprillist kuni 2. oktoobrini oli Rainer Eppelmann Saksa DV desarmeerimise- ja kaitseminister.
Permi Stefan
Lapsepõlv
Stefan sündis aastal 1340 Veliki Ustjugi linnas, kus tollal elas üsna palju komisid. On alust arvata, et ka Stefani enda ema oli komi päritolu ning ka Stefan ise oskas komi keelt tõenäoliselt juba lapsepõlves. Siiski mõned allikad väidavad ka, et Stefan õppis komi keele ära alles hiljem, reisides ringi mööda Komimaad. Juba üsna noores eas läks Stefan Rostovi kloostrisse õppima ja seal on ta andnud ka mungavande. Kloostris olles õppis ta selgeks nii kreeka keele kui ka vanakreeka keele ning vanade käsikirjade kopeerimise. Lisaks õppis ta kloostris olles ka vanakomi keelt, tõlkis usutekste komi keelde ja lõi ka 24-tähelise komi tähestiku.
Misjonitöö
1379. aastal otsustas Stefan asuda teele Komimaale, et seal oma kloostris õpitud oskuseid rakendada. Ta asus elama Jemdini linna (vene keeles Ust-Võm), mis asub üsna Komimaa keskel ja seepärast peetakse seda Stefani kaalutletud sammuks. Tark samm oli see ka seetõttu, et linnake asub Võtšegda jõe kaldal ja sealt oli väga kerge pääseda nii Ežva komi aladele, samuti ka Jemva, Sõktõvi ja Višera jõgede äärsetele maadele ja ka Udora piirkond ei jäänud Jemdinist kaugele.
Rainer Eppelmann
Alates 1998. aastast on ta SSÜP Diktatuuri Läbitöötamise Sihtasutuse eestseisuse esimees.
Permi Stefan
Misjonitöö
Üldjoontes läks Stefanil Komimaal alguses väga hästi ja suuremat vastupanu ei olnud. Stefan hävitas kohalikke palvemaju, puuslikke ja paganausu märke ja ehitas asemele kirikuid. Lisaks koolitas ta kohalikke komisid selleks, et saaks komi keeles jumalateenistusi läbi viia. Siiski pälvis ta selle tegevuse tõttu nii kohalike valitsejate kui ka lihtrahva pahameele ja vaid aasta hiljem, 1380. aastal, ründasid valitsejad koos lihtrahvaga Jemdinit, kuid tulutult.
Vastupanu
Järgneva kohta ringleb Komimaal mitmeid legende. Nimelt tõenäoliselt aastal 1389 kohtab Stefan suuremat vastupanu kui varem ja põrkab kokku sellise tegelasega nagu Sotnik Permi Pama, teiste nimedega ka Ošlapei, Meleika, Paljaika, Kört-Aika, Kõska, Pam, Poma. Ilmselt oli Pama näol tegemist šamaaniga, kuna legendides suudab ta mõjutada loodusjõude, muutuda kalaks või loomaks ja kasutada nõiaväge. "Palju aastaid tagasi elas Poma (Foma). Ka praegu on veel Udora küla taga lagendik Pomavidz (Foma aas) ja mägi Pomakeros (Foma mägi). Kui ta ei oleks seal elanud, poleks ju nii nimetatud. Vaat nii, kunagi elas siin Poma. Aga Võtšegdal, tuleb välja, elas toona Kortaika (raudne taat, vägilane). Ja vaat Poma sõitis paadiga Võtšegdale, ei tea, mis eesmärgil, võibolla selleks, et mõõta temaga teadjavõimeid. Sõidab, aga Kortaika keedab midagi. Poma ütleb: “Virre, seisa!” Aga Kortaika vastab: “Paat, seisa!” Ja seisma jäid nii virre kui ka paat."Öeldakse, et antud võitlus Pami ja Stefani vahel oli n-ö. uskude kokkupõrkamine, mis pidigi päädima ühe võidu ja teise kaotusega. Osade allikate järgi üritas Pam Stefanit ja Jemdeni linnust hävitada lausa mitmel korral, kuid mõlemal korral ta põrus ja andis seega teed kristlusele ja uuele Jumalale. Paljud komid, kes siiski olid põhimõtteliselt kristluse vastu, põgenesid Komimaalt Uuralite taha, Vaška ja Pinega jõe kallastele, ja jäid sinna alaliselt elama. Pärast vastupanu käis Stefan Moskvas palumas, et määrata Komimaale piiskop, mille peale määrati Stefan ise Komimaa piiskopiks ja sellest saadik kutsutakse teda Permi Stefaniks.
Siiski ei olnud Stefani tegemised pinnuks silmas vaid Pamile. Nimelt pani Novgorodi vabariik Stefani tegemisi pahaks ja kuna Komimaale oli asutatud ka uus piiskopkond, siis tajus Novgorod otsest ohtu ilma jääda enda mõjualasse kuuluvatest aladest. Seega aastal 1385 asus Novgorodist teele sõjavägi, eesmärgiga hävitada uus piiskopkond, kuid ka sellel sõjaväel ei olnud suuremat edu, kuna Stefan palus abi ka oma sünnilinnalt Veliki Ustjugilt, kust lahkelt appi tuldi. Novgorodlased ründasid ka teist korda, kuid jälle tulutult, mispeale Stefan ise läks Novgorodi rahulepingut sõlmima.
Surm
Stefani surma kohta on teated segased. On teada, et Stefan käis veel kaks korda pärast Novgorodis käimist Moskvas, ning et viimase korra ajal ta suri. On ka tehtud oletusi, et Stefan tapeti.
Pärast Stefani surma hakkasid komikeelsed jumalateenistused kirikutes siiski vähenema ja komi keelt kasutati pigem veel vaid kloostrites. Komi keelt tunti aga tänu Stefanile ka Moskva kirikutes, kus seda kasutati salakirjana. Ka kloostrites vähenes komi keele kasutus järk-järgult ning asi päädis sellega, et 17. sajandil võttiski kuulsa komi tähestiku üle kirillitsa. Vana komi kirjakeelt on säilinud tänapäevaks kahjuks vaid ikoonidel ja seda kokku pea 200 sõna ringis.
Abur
Tänu tähestikule, mille nimi on abur, peetakse Stefanit ka komi kirjakeele isaks ja seda põhjendatult. Tähestik, mille Stefan lõi, toetus paljuski komi keele foneetikale ja seega kirjeldas keelt üsna hästi. Tähestikus olevad tähed sarnanesid nii iraani kui ka vanaslaavi grafeemidega ja arvatakse ka, et sellel on olemas seos vana armeenia ja gruusia tähestikuga. Sarnased on nii grafeemide välimused kui ka isegi grafeemide nimetused ning seda, et komid on tõenäoliselt olnud läbikäimises iraani rahvastega näitab ka näiteks komi sõna небöг, mis tähendab raamatut ja ilmselt on komi keelde laenatud juba 6.–7. sajandil. On ka arvatud, et see sõna on rännanud Komimaale mingisuguste raamatutega koos ja on ka arvatud, et komid oskasidki juba 6.–7. sajandil lugeda. Siiski on professor V. I. Lõtkin tulnud välja teooriaga, et Stefan võis grafeemide loomiseks ammutada inspiratsiooni ka vanadest komi peremärkidest ja ei olnud mõjutatud iraani või slaavi keeltest.
keskel|Aburi tähestik
La balançoire
„Kiik“ (prantsuse keeles „La balançoire“) on prantsuse kunstniku Auguste Renoiri õlimaal lõuendil.
1876. aasta valminud maal on Orsay muuseumi kogus Pariisis.
Kristiana Rode-Gulova
Kristiāna Rode-Gulova, (aastani 2001 Kristiāna Rode; 30. juuli 1980 Ogre), on läti päritolu Eesti sõudja. 179 cm, 74 kg.
Ta lõpetas aastal 1999 Lätis Murjāņi spordigümnaasiumi (Murjāņu sporta ģimnāzija). Töötanud Läti firmas SIA Tilbe Agro sekretäri ja laojuhatajana.
Sõudmistreeninguid alustas 1996 Sandra Bremze ja Gunta Rotšteina juhendamisel.
Isiklikku
Tema abikaasa on Leonid Gulov.
Kirstie Alley
pisi|Kirstie Alley 1994. aastal Kirstie Louise Alley (12. jaanuar 1951 Wichita, Kansas – 5. detsember 2022 Tampa, Florida) oli ameerika näitleja.
Üks tema tähtrolle oli näitlejatöö filmis "Vaat' kes räägib" ("Look Who's Talking"; 1989), kus ta mängis John Travolta kõrval teist peaosa. Tema teised tuntumad rollid olid filmides "Star Trek 2: Khani raev" ("Star Trek II: The Wrath of Khan"; 1982), "Suvekool" ("Summer School"; 1987), "Ohtlik jälitus" ("Shoot to Kill"; 1988), "Õed-vennad" ("Sibling Rivalry"; 1990), "Neetute küla" ("Village of the Damned"; 1995), "Üks pluss üks on neli" ("It Takes Two"; 1995), "Lahates Harryt" ("Deconstructing Harry;" 1997) ja "Drop Dead Gorgeous" (1999) ning kahes "Vaat' kes räägib" järjefilmis "Vaat' kes ka räägib" ("Look Who's Talking Too"; 1990) ja "Vaat' kes nüüd räägib" ("Look Who's Talking Now"; 1993).
Peale näitlemise lõi Alley agaralt kaasa seltskonna- ja ühiskonnaelus, näiteks osales kahel hooajal telesaates "Tantsud tähtedega" ("Dancing with the Stars") ning ise ülekaaluline olles osales meeleldi mitmesugustes kaalu- ja sellega seotud terviseprobleeme käsitlevates saadetes ja ühendustes.
Ta suri 5. detsembril 2022 käärsoolevähki.
Keerd-kaksikhammas
Keerd-kaksikhammas (Dicranum brevifolium) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Keerd-kaksikhammas on tumeroheline või pruunikas 3–8 cm kõrguste vartega tihemurusalt kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda risoidvildiga.
Eoskuprad ühekaupa periheetsist, esinevad väga harva.
Kasvab peamiselt lubjarikkal substraadil, loopealsetel. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, Lääne- ja Põhja-Eestis.
Nahk (materjal)
pisi|Erinevad nahad. Materjalide valimine jalatsite valmistamiseks Nahk kui materjal on loomade töödeldud nahk.
Saami Nõukogu
Saami Nõukogu (põhjasaami keeles Sámiráđđi) on Norra, Soome, Rootsi ja Venemaa saami organisatsioonide katusorganisatsioon.
Asutati Põhjamaade Saami Nõukogu nime all 2. saami konverentsil Kárášjohkas 18. augustil 1956. Esimene liikmesorganisatsioon Venemaalt võeti vastu aastal 1992, samal aastal vahetas organisatsioon nime Saami Nõukoguks.
Saami Nõukogu sekretariaat asub Ohcejohkas. Saami Nõukogu juht on Olav Mathis Eira.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu on Saami Nõukogu kõige olulisem rahastaja.
Liikmesorganisatsioonid
Saami Nõukogusse kuuluvad:
Saami konverentsid
Saami Nõukogu püsivalt tegutsevad kogud valib iga nelja aasta takka kogunev saami konverents, varasema nimega Põhjamaade saami konverents. Seni on saami konverentse peetud:
Nahk (materjal)
Naha peamiseks töötlemisviisiks on parkimine.
Riigikantselei
Riigikantselei (RK) on Eesti Vabariigi Valitsuse juures olev valitsusasutus, mille eesmärk on toetada Vabariigi Valitsust ja peaministrit poliitika kujundamisel ja elluviimisel ning aidata tagada head riigivalitsemist.
Riigikantselei on aruandekohustuslik Vabariigi Valitsuse ja peaministri ees. Riigikantseleid juhib riigisekretär, kelle nimetab ametisse ja vabastab ametist peaminister oma korraldusega.
Ajutise Valitsuse Kantselei moodustati Tallinnas 11. novembril 1918. aastal ja nimetati 1920. aasta põhiseaduse jõustumisel Riigikantseleiks. Riigikantselei koosnes: 1) Sekretariaadist; 2) Riigiraamatukogust; 3) Riigiarhiivist; 4) Riigi Statistika Keskbüroost. Riigikantselei juures asusid Arhiivinõukogu ja Konjunktuurinstituut. Riigikantselei kaotati 1. septembril 1940. aastal ja tegevus taastati 1992. aasta põhiseaduse jõustumisel.
Ülesanded
Riigikantselei ülesanded:
Riigikantselei korraldab ka riigi ja kohaliku omavalitsuse sümboolikaga seotut ning täidab seaduste või muude õigusaktidega talle pandud teisi ülesandeid.
Organisatsioon
Riigikantselei koosseisu kuuluvad:
Algaastatel haldas Riigikantselei ka Riigikantselei valduses olnud kinnisvara: Toompea lossi Tallinnas Lossi plats 1a, hooneid: Rahukohtu 3,  Tallinn; Sakala 1,  Tallinn; Sakala 3,  Tallinn; Rävala pst. 9,  Tallinn; Rävala pst. 12,  Tallinn; Piiskopi 2,  Tallinn; Toom-Kooli 3,  Tallinn; Toom-Kooli 5,  Tallinn; Sütiste tee 21,  Tallinn; Narva mnt. 4. Autobaas — Tallinn, Tatari 56/58; autobaasi filiaalid Tihase 34; Mäealuse 30. Puhkebaas «Mardi talu» — Saaremaal; kalaspordibaas — Läänemaa, Paslepa; õppekeskus — Harjumaa, Harku vallas, Suurupis. Keila-Joa puhkeala: 46 suvila, 2 elamu, töökoja, lao, vesiravila ja abihoonetega Harjumaal, Keila vallas. Väikeettevõte «Õppe- ja konverentsikeskus Lohusalus»: administratiivhoone, 3 ridaelamu, 4 suvemaja, vesiravila, spordihoone-lao, 2 personalielamu, katlamaja, kütusehoidla, pumbamajaga — Harjumaal, Lohusalus. Väikeettevõte «Hotell Rataskaevu» — Tallinnas, Rataskaevu 7. Hotell «Lembitu» — Tallinn, Lembitu 3. Külalistemajad: hoone — Tallinn, Kaare 10; Nurme 45 residents; Nurme 47; Kuressaare, Ravila 2a; Pärnu, Mere pst. 2 ja 3 hooned ja Kärdla, Nuutri 4 ja 6.
Robert Browning (ajaloolane)
Robert Browning (15. jaanuar 1914 Glasgow – 11. märts 1997 London) oli šoti rahvusest briti ajaloolane, Bütsantsi ajaloo spetsialist.
Browning oli tuntud oma fenomenaalsete lingvistiliste võimete poolest: ta valdas olulisemaid Lääne-Euroopa keeli, õppis aga seejärel selgeks ka vene, bulgaaria, albaania, gruusia keele jne, kasutades õppeks nt raadiosaateid. Ta oli ajakirja Journal of Hellenic Studies peatoimetaja ja ajakirja Byzantinische Zeitschrift bibliograafia toimetaja, Rahvusvahelise Bütsantsi Uuringute Ühenduse (International Association of Byzantine Studies) asepresident aastast 1981. Browningi 1971. aasta teosele "Justinian and Theodora" sai osaks laialdane tunnustus.
Ta oli Suurbritannia Kommunistliku Partei liige.
Surnud 1. juulil
''Siin loetletakse 1. juulil surnud tuntud isikuid.
Heldur Harry Põlda
Heldur Harry Põlda (sündinud 18. septembril 1996 Kuressaares) on eesti laulja (tenor) ja dirigent.
Andersen
Andersen võib tähendada järgmist:
Heldur Harry Põlda
Haridus ja töö
Põlda on olnud Estonia poistekoori pikaaegne solist. Lisaks mitmetele solistirollidele suurvormides on ta laulnud ühendkooride solistina XXV üldlaulupeol (Aare Kruusimäe "Maailma avastamine"). 2011. aasta suvel esines ta koos helilooja Arvo Pärdiga Vatikanis paavst Benedictus XVI-le (Arvo Pärt "Vater Unser").
2019. aasta suvel esietendunud Rahvusooper Estonia muusikalis "West Side Story" (lavastaja Georg Malvius) oli Heldur Harry Põlda Tony osatäitja. 2020. aastast on Põlda Rahvusooper Estonia solist.
2020. aastast on Heldur Harry Põlda Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskoori dirigent.
Isiklikku
Heldur Harry vend on viiuldaja Johannes Põlda.
13 (arv)
Kolmteist ehk 13 on täisarv, mis otseselt eelneb arvule 14 ja otseselt järgneb arvule 12.
Kõnekeeles on arvu 13 nimetatud ka kuraditosinaks. Arvuga 13 on seotud mitmed ebausu ilmingud.
Skuodase vald
Skuodase vald (leedu keeles Skuodo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis. Vald asub Läti piiri ääres.
pisi|tühi|Skuodase rajooni omavalitsused
Vallas on järgmised külad.
Märjamaa valla raamatukogu
Märjamaa valla raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa asulas.
Raamatukogu juhataja on Ede Talistu.
4 Vesta
4 Vesta (sümbol: 16px|⚶) on Asteroidide vöös asuv asteroid, mis oma 525 kilomeetrise diameetriga on vöö üks suurimaid objekte. Selle avastas 29. märtsil 1879 Saksa astronoom Heinrich Wilhelm Olbers. 4 Vesta on nimetatud jumalanna Vesta järgi, kes on Rooma mütoloogias kodu, kodukolde ja perekonna kaitsja.
Wind (perekonnanimi)
Wind on inglise päritolu topograafiline perekonnanimi kellelegi, kes elas raja, allee või tee lähedal. See on kõige populaarsem Kirde-Inglismaal, eriti Newcastle upon Tyne'is ja Sunderlandis. Perekonnanimi on aga populaarne ka Hollandis ja Taanis. Perekonnanimel on mitu õigekirjavormi, sealhulgas Waind, Wind, Wynd, Wain ja Wean.
4 Vesta
Vesta on Asteroidide vöös suuruselt ja massilt Cerese järel teisel kohal ning moodustab vöö kogumassist umbes 9%. Vesta on veidi suurem kui Pallas, kuid on sellest tunduvalt massiivsem.
Wind (perekonnanimi)
Päritolu
Wind pärineb 7. sajandi eelse vanainglise sõnast "gewindist". See kirjeldab kas inimest, kes elas eriti tuulise piirkonna, näiteks Kirde-Inglismaa ääres, või "käänulist" teed. Keskajal anti nime tõenäoliselt kiirele jooksjale või sõnumitoojale.
4 Vesta
Vestat on uurinud NASA kosmosesond Dawn, mis sisenes 16. juulil 2011 Vesta orbiidile ja uuris seda 14 kuud. Dawn lahkus Vesta juurest 5. septembril 2012, et suunduda uurima Cerest.
Wind (perekonnanimi)
Päritolu
Perekonnanimi Wind leiti esmakordselt Loode-Inglismaal tseremoniaalses maakonnas Lancashire'is Windle'is koos Hardshawiga, alevikuga, sadakond West Derby kihelkonda ja liitu. "Enne Johannese valitsemist andis Windhull nime perekonnale, kelleks oli Edusa, Alan de Windhulli lesk, kes sai sellelt kuningalt kutse oma doweri vastu oma poja Alan de Windhulli vastu."
4 Vesta
Avastamine
1802. aastal avastas Heinrich Olbers, aasta pärast Cerese avastamist, Pallase ja esitas hüpoteesi, et need kaks objekti olid hävinud planeedi jäänused. Ta saatis kirja Inglise astronoom William Herschelile, milles pakkus, et vaatlustega Cerese ja Pallase orbiitide ristumiskoha läheduses võib leida veel fragmente. Olbers alustas otsinguid 1802. aastal ning 29. märtsil 1807 avastas ta Vesta, mis oli juhus kuna tegelikult ei ole Vesta, Ceres ja Pallas hävinud planeedi jäänused. 1804. aastal oli avastatud Juno ja seega sai Vesta neljandaks objektiks, mis antud piirkonnast leiti. Kuna Olbers oli juba nimetanud ühe planeedi (2 Pallas; sel ajal peeti ka asteroide planeetideks), andis ta värskelt avastatud taevakehale nime andmise au Saksa matemaatikule, Carl Friedrich Gaussile, kelle arvutused olid võimaldanud astronoomidel tuvastada Cerese ja arvutas kõigest kümne tunniga välja selle orbiidi.
Wind (perekonnanimi)
Esinemissagedus, sagedus ja auaste piirkonnas
Forebears.io andmetel võib seda perekonnanime kõige sagedamini esineda Ameerika Ühendriikides, järgnevad Saksamaa, Holland ja Taani.
4 Vesta
Nimi
pisi|Päikesesüsteemi väiksemad taevakehad võrrelduna Kuuga. Vesta on vasakult neljas Vesta oli neljas avastatud asteroid ning seetõttu on selle nimes number 4. Kuna Vestat peeti avastamise järel planeediks, sai see ka planeedi sümboli. Vesta sümbol kujutab Vesta altarit, milles põleb püha tuli. Pärast Vesta avastamist, ei leitud uusi asteroide järgmised 38 aastat ja seetõttu arvati, et Päikesesüsteemis on 11 planeeti. Alates 1845. aastast hakati järjest avastama uusi asteroide, mis said kõik planeedistaatuse ja sümboli ning 1851. aastaks oli Päikesesüsteemis juba 18 planeeti. Varsti sai selgeks, et planeedisümboleid ei saa välja mõelda lõputult ning mitmed olemasolevad olid kiiresti joonistamiseks liiga keerulised. Probleemile juhtis tähelepanu Ameerika astronoom Benjamin Apthorp Gould, kes pakkus lahenduseks asteroidide nummereerimise nende avastamisjärjekorras ning asteroidide arvu suurenemisega hakatigi ametlikult kasutama number ja nimi süsteemi.
Esimesed mõõtmised
Esimesed fotomeetrilised Vesta mõõtmised sooritas Harvardi observatoorium aastatel 1880-1882 ja Toulouse'i observatoorium 1909. aastal. Nende mõõtmiste abil tehti 1950ndatel kindlaks Vesta pöörlemiskiirus.
1825. aastal pakuti Vesta diameetriks 383 kuni 484 kilomeetrit ning 1879. aastal pakkus E.C. Pickering diameetriks 513±17 km. See oli üsna täpne, kuid järgnenud sajandi jooksul pakuti Vesta diameetriks 309 kuni 602 kilomeetrit. 1989. aastal jälgiti Vesta pöörlemist ja selle alusel pakuti diameetriks 498 kuni 548 km. 1991. aastal vaatlesid mitmed USA ja Kanada observatooriumid tähevarjutust, kus Vesta varjutas tähe SAO 93228 ja Vesta suuruseks arvutati 550 × 462 km. Mõõtmistulemuse kinnitas kosmosesond Dawn.
Orbiit
Vesta tiirleb ümber Päikese, asudes Marsi ja Jupiteri vahel paiknevas Asteroidide vöös ning selle orbitaalperiood on 3,6 aastat. Selle orbiit on mõõdukalt kaldu, olles 7,1° nurga all ja orbiidi ekstsentrilisus on 0,09.
Koordinaatide süsteemid
Vestal kasutatakse kaht koordinaatide süsteemi, mille algmeridaane lahutab 150°. Rahvusvaheline Astronoomiaunioon (IAU) võttis 1997. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobi tehtud piltide alusel kasutusele koordinaatide süsteemi, mille algmeridiaan asub 200 km laiuse Olbersi regiooni keskel. Kui Vesta juurde saabus Dawn, avastasid missiooni teadlased, et IAU kasutatud pooluse asukoht oli 10° nihkes ja seetõttu muutusid koordinaadid igal aastal 0,06° võrra. Lisaks tuvastasid teadlased, et Olbersi regioon ei olnud lähedalt nähtav ning seega ei olnud algmeridiaani täpseks määramiseks sobiv. Missiooni teadlased võtsid Vesta kaartide koostamisel aluseks uue koordinaatide süsteemi, mille algmeridaan oli määratud 4° Claudia kraatri keskkohast. Kõik NASA kaardid kasutavad Claudia algmeridiaani, kuid seda ei ole IAU heaks kiitnud. IAU parandas oma koordinaatide süsteemi vead, kuid määras algmeridiaani 150° Claudia meridiaanist eemale, et see langeks kokku Olbersi regiooniga. See ei võimalda kasutada IAU koordinaatide süsteemi Dawni missiooni teadlaste koostatud kaartidel, sest need olid koostatud arvestusega, et suuremaid pinnavorme kaartidel ei poolitata.
Vesta kirjeldus
pisi|Hallides toonides komposiitfoto Vestast, mille tegi Dawn Vesta on Asteroidide vöö massiivsuselt teine keha ning selle massiivsus moodustab 28% Cerese omast. Vesta tihedus on väiksem kui Merkuuri, Veenuse, Maa ja Marsi omad, kuid suurem kui enamikul asteroididel ja Päikesesüsteemi kuudel välja arvatud Io-l. Asteroid on pindalalt umbes Pakistani suurune ja selle sisemus on diferentseerunud. Vesta on natuke suurem kui 2 Pallas, kuid on sellest 25% massiivsem.
Vesta on kujult sarnane kerale, kuid kuna asteroidi lõunapoolusel asuvad suured nõgusused ja eendid ning mass on väiksem kui 5x1020, siis ei kvalifitseeru see IAU definitsiooni kohaselt kääbusplaneediks.
pisi|keskel|450px|Vesta geoloogiline kaart
Christoph Friedrich Mickwitz (1696−1748)
Christoph Friedrich Mickwitz vanem (18. jaanuar 1696 Königsberg – 20. märts 1748 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Bergeni kloostrikoolis, aastatel 1715–1719 õppis ta Halle Ülikooli usuteaduskonnas, olles August Hermann Francke õpilane. Ordineeriti õpetajaks 19. detsembril 1721 Berliinis.
Isiklikku
Poeg Christoph Friedrich Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Immanuel Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja.
Rebekka Habermas
pisi|280px| Rebekka Habermas (2014) Rebekka Habermas (sündinud 3. juulil 1959 Frankfurdis) on saksa ajaloolane.
Ta on 2000. aastast Göttingeni ülikooli uusaja ajaloo professor. Tema peamine uurimisvaldkond hõlmab 19. sajandi sotsiaal- ja kultuuriajalugu.
Haridustee ja töökäik
Ta õppis aastatel 1979–1985 Konstanzi Ülikoolis ja Pariisis ajalugu ja romanistikat. Ta sa 1985. aastal magistrikraadi ja 1990. aastal Saarimaa Ülikoolist doktorikraadi. 1998. aastal ta habiliteerus Bielefeldi Ülikoolis.
2002. aastal töötas ta külalisprofessorina Prantsusmaal õppeasutuses L'École des hautes études en sciences sociales. 2013/2014 õppeaastal oli ta kutsutud külalisteadurina Oxfordi Ülikooli ja 2014. aastal Münsteri Ülikooli.
Isiklikku
Ta on Jürgen Habermasi tütar.
Pantainos
Pantainos Aleksandriast (Πάνταινος; ladinapäraselt Pantaenus; suri umbes 200) oli kristlik teoloog, Aleksandria katehheetide kooli juht, katoliku kiriku ja kopti kiriku pühak.
Pantainose kuulsaim õpilane Aleksandria Klemens nimetab teda Sitsiilia mesilaseks, mistõttu arvatakse, et ta pärines Sitsiiliast. Eusebiose tunnistuse järgi tegutses stoitsistliku ettevalmistusega õpetlane Pantainos misjonärina ning jõudis välja Indiasse. Hieronymuse sõnul läks ta Indiasse Aleksandria piiskopi Demetriose õnnistusel (Kuulsatest meestest, 36). Seal oleva ta avastanud Matteuse evangeeliumi heebreakeelse algkuju, mille apostel Bartolomeus oli usaldanud enda rajatud kogudustele (Kirikulugu, V, 10); tänapäeval arvatakse, et tegu oli tõlkega heebrea keelde.
Pantainos oli Aleksandria katehheetide kooli esimene teadaolev juht. Väikesearvulise õpilaskonnaga koolis õpetati filosoofiat ja Piibli teoloogiat. See oli üks esimesi katehheetide koole ja avaldas kristliku teoloogia arengule suurt mõju. Aleksandria Klemensi sõnul oskas Pantainos prohvetite ja apostlite aasalt õisi korjata ning vahendas oma õpilastele puhast tunnetust. Origenese jaoks oli Pantainos eeskujuks, kuidas suhtuda paganlikku teadusesse ja filosoofiasse. Tema järglane kooli juhina oli Aleksandria Klemens.
Austamine
Pantainose mälestuspäev katoliku kirikus on 7. juuli, kopti kirikus 22. juuni.
Irdketas
Irdketas on andmekandja (kõvaketas, mälupulk, mälukaart), mida saab arvutist eemaldada.
Purku raamatukogu
Raamatukogu asutati 1912. aastal ja kuni 1980. aastani kandis see nime Järvakandi külaraamatukogu.
Nord (jääkaru)
pisi|Tallinna loomaaia jääkaru Nordi esimene päev uues polaariumis Nord (24. november 2001 Schönbrunni loomaaed – 8. jaanuar 2019 Tallinna loomaaed) oli Tallinna loomaaia isane jääkaru.
Jääkaru Nord sündis 24. novembril 2001 Viini Schönbrunni loomaaias. Tallinna saabus ta 10. aprillil 2009 Moskva loomaaia kingitusena. Mõnda aega elas jääkaru vahepeal ka Novosibirskis. Moskvas kutsuti Nordi Kefirtšikuks, sest tema lemmikjook oli keefir.
Azati veehoidla
Azati veehoidla (armeenia keeles Ազատի ջրամբար) on veehoidla Armeenias Ararati maakonnas.
Nord (jääkaru)
Nord moodustas loomaaias paari emase jääkaru Fridaga. Neil sündis kaks järglast: Nora (2013), kes elab Viini Schönbrunni loomaaias ja poeg Aron (2016), kes viidi novembris 2020 Prantsusmaale La Flèche'i loomaaeda.
8. jaanuaril 2019 Nord eutaneeriti 17-aastaselt. Hoolimata suurtest veterinaarsetest jõupingutustest ning kõigi olemasolevate teadmiste rakendamisest ei õnnestunud jääkaru vasaku käpa kroonilist psühhosomaatilise tekkemehhanismiga haavandit terveks ravida.
Azati veehoidla
Veehoidla moodustati paisu rajamisega Azati jõele ning vett kasutatakse Ararati tasandiku niisutamiseks.
Louwsburg
Louwsburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Louwsburg on asutatud 1920. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louwsburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,87%, valgeid 2,24%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44%, värvilisi 0,34% ja teisi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,39%, afrikaani keelt 2,07%, inglise keelt 1,45% ja ndebele keelt 1,15%.
Tuhala mõis
Tuhala mõis (saksa keeles Toal) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Fideikomiss.
Loded ja Tödwenid
Tuhala küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus (Tohal, par. Kolkis); see kuulus Taani kuninga valduste hulka. Pärast Taani võimuperioodi lõppu (1346) läks piirkond Saksa Ordu kätte ja see allus Tallinna komtuurkonnale. Mõisa kohta on teateid 1468. aastast, küla oli selleks ajaks kadunud. Mõisa esimene teadaolev mõisnik oli võimsast vasallisuguvõsast pärit Otto Lode (suri pärast 1468). Kuna tal meessoost pärijad puudusid, siirdus mõis tema õe Brigitte kaudu Lodede Ereda liini kätte. 1477. andis Reinhold Lode selle kohtulikult üle Bertold Tödwenile. Tema käest läks mõis 1494. aastal tema sugulasele Ewert Tödwenile, kellelt omakorda päris selle 1517. aastal tema väimees Ewert Delwig (suri 1554).
Tuhala Delwigite ajal
Delwigite kätte jäi Tuhala ligi 150 aastaks, mõisa valdas järjestikku viis põlvkonda. Esimene omanik Ewert Delwig oli Vestfaalist Liivimaal siirdunud 1496. aastal. Abielusidemete kaudu õnnestus tal omandada maavaldus ja ta valiti Eestimaa maanõunikuks. Tema poeg Ewert II Delwig (suri 1560) oli samuti maanõunik. Ta hukkus Liivi sõjas venelaste vastu võideldes. Ka poeg Ewert III Delwigist sai maanõunik. 1581. aastal oli ta Koluvere linnusepealik. 1600. aastal juhtis ta Södermanlandi hertsogi Karli alluvuses 500-mehelist väesalka. Tema poja Ewert IV Delwigi tütar Maria naitus Lohu mõisniku Willhelm von Ulrichiga, kellele mõis abielu kaudu kandus.
Ulrichid ja Wrangellid
Wilhelm von Ulrich põlvnes Brandenburgi raeperekonnast. Suguvõsa sotsiaalsele tõusule pani alguse tema isa Johann Ulrich (1572–1642), kes valiti 1622. aastal Riia bürgermeistriks. 1624. aastal tõsteti ta Rootsi aadliseisusse. Ostu ja läänistuste kaudu õnnestus tal omandada märkimisväärne maavaldus. Tema poega Wilhelmit on nimetatud Tuhala omanikuna 1649. aastal. Viimase poeg Jobst Friedrich von Ulrich (suri enne 1707) müüs mõisa 1676. aastal Wrangellidele. Uue omaniku Johann (Hans) von Wrangelli ajal leidis Eestimaal aset reduktsioon, kuid Tuhala jäi sellest puutumata. Tema pärijad müüsid mõisa 1693. aastal.
Krahvid Mellinid ja Tuhala
Mõisa ostis Rootsi sõjaväelane (tõusis lõpuks kindralmajoriks) krahv Bernhard Johann von Mellin (1659–1733), kes olid feldmarssal krahv Jürgen von Mellini vanem poeg. Tema järeltulijad valdasid mõisa 1868. aastani. Mõis jäi pikemaks ajaks perekonna Eestimaa valduste keskuseks. Bernhard Johannile järgnes mõisnikuna tema poeg krahv Karl Johann von Mellin (1707–1775), seejärel pojapoeg krahv Georg Johann von Mellin (1748–1806) ja lõpuks viimase poeg krahv Ernst Ferdinand von Mellin (1795–1863). Tema tütar krahvinna Karoline Charlotte Natalie Elwire von Mellin (1833–1904) naitus 1858. aastal Kuramaa kuberneri Paul von Lilienfeldiga ja sai mõisa 1868. aastal oma nimele.
Viimased omanikud Lilienfeldid
Lilienfeldid said 1883. aastal senati ukaasiga Tuhala mõisa järgi oma perekonnanimeks Lilienfeld-Toal. Nende ajal 1881. aastal ehitati mõisa häärber historitsistlikus stiilis ümber. Kuberneriproua Karoline von Lilienfeld-Toal moodustas mõisast mittemüüdava fideikomissi ja loovutas mõisa 1899. aastal oma pojale Otto Ferdinand Paul von Lilienfeld-Toalile (1860–1902). Pärast tema peatset surma kirjutati mõis 1903. aastal tema poja Paul Hans Alexander von Lilienfeld-Toali (1897–1977) nimele, ehkki viimane oli tollal vaid kuueaastane. Tegelikult oli mõis pärijate valduses. Paul von Lilienfeld-Toal oli ka viimane Tuhala omanik. Peagi pärast mõisa võõrandamist siirdus viimane mõisnik USA-sse, kus ta omandas politoloogiadoktori teadusliku kraadi ja töötas Pennsylvania osariigis Greenville'is Thiel College'i professorina. Tema otsesed järeltulijad elavad siiani Saksamaal.
Tuhala mõis 1905. aastal
1905. aasta tormilised sündmused ei jätnud puudutamata ka Tuhalat. Sama aasta detsembris põletati mõis maha. Hiljem hinnati tekitatud kahjusumma ligi 67 000 rublale. Mihkel Aitsam kirjeldas mõisa põletamist järgnevalt:
Pärast põlengut mõisa häärberit täielikult ei taastatudki.
Mõisaansambel
pisi|Tuhala mõisahoonete skeem
Härrastemaja
Esimest korda ehitati mõis varaklassitsistlikus stiilis välja 1800. aasta paiku, kui mõis kuulus krahv Ludwig August Mellinile (1754–1835). Kuigi mõisaansambel ei olnud traditsiooniline oli see väga suurejooneline. Ebatavaliseks tegi ansambli see, et härrastemaja oli hoone esiväljaku suunas otsaga, mitte esiküljega. Ansambel oli ehitatud kindlat reeglistikku silmas pidades. Plaani kohaselt oli peahoone ees olevale hobuserauakujulise väljaku ümber ehitatud hooned paigutatud nii, et need tooksid esile väljaku kaarjasust. Härrastemaja otsa vastas, teisel pool väljakut ümbritsevat auringi, paiknesid kaks karjakastelli. Ühel pool ringi paiknesid töölistemaja ja ait ning teisel poolel valitsejamaja ja tall-tõllakuur. 1881. aastal ehitati mõisahoone ümber uusrenessanslikus stiilis. Märkimisväärsena võiks veel välja tuua peahoone katusel paiknenud basseini, mis sai vett jõest pumpamise teel. Basseini põhjaks oli teise korruse lagi, mis oli betoneeritud.
Kõrvalhoone
Valitsejamaja, töölistemaja, ait ja tall-tõllakuur ehitati mõisa peahoonega samal ajal. Karjakastelli näol oli tegemist suletud sisehooviga hoonetekompleksiga, kus paiknesid nii laudad kui ka elamu. Tõenäoliselt 19. sajandil ehitatud ka sepikoda ning vesiveski juures paiknenud elamuhoone ja küün.
19. sajandi jooksul ehitati juurde mitmeid teisi maju, mille ehitusaega on keeruline dateerida. Tõenäoliselt jääb 19. sajandi lõppu suure talveaia-kasvuhoone ja kuivati ehitamine. Eriti suure ja rikkaliku kujundusega kasvuhoone keskel paiknes ka kellatorn. Üks viimastest juurde ehitatud hoonetest oli viinavabrik, mis tõenäoliselt ehitati 20. sajandi alguses.
Mõis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses
1881. aastal ehitati mõisahoone ümber tollase mõisa omaniku Paul von Lillienfeldt-Toal eestvedamisel uusrenessanslikus stiilis. Samuti ehitati juurde eriti suure ja rikkaliku kujundusega talveaed–kasvuhoone, mille keskele ehitati ka kellatorn. Üks viimastest juurde ehitatud hoonetest oli viinavabrik, mis tõenäoliselt ehitati 20. sajandi alguses.
Mõis tänapäeval
Pideva eluhoonena ja kõige silmapaistva osana endisest ansamblist on kasutuses endine valitsejamaja, mis küll 2022. aastal sai tulekahjus kahjustada. Laudad on kasutusel laohoonetena. Viimastel aastatel on remonditud viinaköök, mida kasutatakse elumajana. Härrastemajast on säilinud ainult varemed. Samamoodi on ka hävinud talveaed-kasvuhoone. Erinevad eelkirjeldatud majad on eraomandis ja ei moodusta terviklikku ansamblit.
Mõisa suurus
1586. aasta revisjoni andmetel oli Tuhala suuruseks arvestatud 67 adramaad; tegemist oli suure mõisaga. 1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 1869,3 ha mõisamaad, Oru mõis, Kata ja Tuhala küla, üks talu, 17 lahustükki.
Varia
Mõisas sündis kuulus kartograaf ja Liivimaa esimese atlase autor krahv Ludwig August Mellin (1754–1835).
Clarence Gilyard
Clarence Alfred Gilyard (24. detsember 1955 Moses Lake, Washingtoni osariik – 28. november 2022 Las Vegas, Nevada) oli ameerika näitleja, teatripedagoog ja kirjanik.
Neli aastakümmet näitlejana töötanud Gilyard saavutas tuntuse filmi- ja seriaalinäitlejana, tehes kaasa näiteks sellistes ülipopulaarsetes filmides nagu "Tippkutt" ("Top Gun"; 1986) ja "Visa hing" ("Die Hard"; 1988) ning telesarjades "Matlock" (1989–1993) ja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger"; 1993–2001).
2006. aastal hakkas Gilyard näitekunsti õpetama Las Vegases asuvas Nevada Ülikoolis (UNLV). Selle kõrvalt ta näitles ja töötas lavastajana Nevada Conservatory Theatre’is.
Perry maakond
Perry maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Venemaa opositsiooni koalitsioon
pisi|300px|Demokraatlikke jõudude koalitsiooni esimene miiting [[Moskvas Bolotnaja ploštšadil 9. oktoobril 2010. Laval Ilja Jašin, Boriss Nemtsov, Vladimir Milov, Vladimir Rõžkov ja Mihhail Kasjanov]]
Demokraatlike jõudude koalitsiooni loomisest teatati 2010. aasta septembris pressikonverentsil Moskvas. Koalitsiooni liidriteks said Mihhail Kasjanov, Boriss Nemtsov, Vladimir Rõžkov ja Vladimir Milov.
Mnemooniline suur süsteem
Suur süsteem, tuntud ka kui foneetiline numbrisüsteem, foneetiline mnemosüsteem või Herigone mnemosüsteem, on mnemovõte, mida kasutatakse numbrite meelde jätmiseks. Süsteemi iva on selles, et numbrid teisendatakse kaashäälikuteks, seejärel täishäälikute lisamisega sõnadeks. Süsteem töötab lähtudes printsiibist, et pilte on numbritest kergem meeles pidada
Venemaa opositsiooni koalitsioon
Koalitsiooni koosseis
Koalitsiooni koosseisu kuulus neli poliitilist organisatsiooni, kuid eelnevalt peeti läbirääkimisi ka mitme teise parteiga. Erimeelsuste tõttu ei liitunud koalitsiooniga Garri Kasparovi juhitud Ühinenud Kodanikerinne ja Jabloko. pisi|Miiting [[Moskvas prospekt Sahharoval 24. detsembril 2011]] Pravoje Deloga läbirääkimisi ei peetudki, kuna parteid peeti Kremli projektiks. Pravoje Delo kaasesimees Leonid Gozman kommenteeris 16. septembril, et näeb uues demokraatlikus koalitsioonis liitlast, kuid kahtles, et neil lastakse parteina registreeruda.
Mnemooniline suur süsteem
Süsteem
Iga number on seotud ühe või enama kaashäälikuga. Ükski täishäälik numbritega ei seostu. Seega saab numbritele vastavate kaashäälikute vahele panna täishäälikuid nii, et need kergesti ettekujutatavaid pilte moodustaks. Eesti keeles võib kasutada näiteks järgmist numbrite kaashäälikutega seostamise versiooni:
Süüdimatus
Süüdimatus on süüdivuse pöördmõiste ja tähendab, et inimene ei ole võimeline oma tegude eest vastutama. Süüdimatu on isik, kes mingi teo toimepanemise ajal ei olnud võimeline aru saama oma teo keelatusest või ei suutnud oma käitumist vastavalt sellele arusaamisele juhtida. Süüdimatus võib esineda seoses vaimuhaiguse, ajutise raske psüühikahäire, nõrgamõistuslikkuse, nõdrameelsuse või mõne muu raske psüühikahäirega.
Süüdimatuse kindlakstegemine on vajalik isiku vastutusele võtmiseks õigusvastase teo toimepanemise eest. Kriminaalkorras saab teo eest vastutada ainult vaimselt terve inimene.
Venemaa opositsiooni koalitsioon
Koalitsiooni koosseis
Koalitsiooni kuulusid 4 poliitilist organisatsiooni:
Mnemooniline suur süsteem
Süsteem
Harjutamisega muutub see esialgu keerulisena näiv tehnika vägagi efektiivseks.
Süüdimatus
Süüdimatuse üle otsustamiseks kohtuniku poolt on vaja enne psühhiaatril kindlaks teha isiku vaimne haiguslik seisund. Pärast diagnoosi saab kohtunik anda hinnangu, kas isik sai teo toimepanemise ajal aru selle keelatusest ning oli võimeline oma tegutsemist seejuures juhtima.
Venemaa opositsiooni koalitsioon
Partei loomine
9. oktoobril 2010 toimunud koalitsiooni korraldustoimkonna koosolekul otsustati luua partei – Rahvavabaduse Partei. Sama aasta detsembris toimus Moskvas partei asutamiskongress. Meedias ilmusid pealkirjad "Venemaa opositsioon ühines parteiks". Mihhail Kasjanov teatas, et kui parteid ei registreerita, siis jätkab opositsioon poliitilist võitlust koalitsioonina.
2011. aasta mais esitas Rahvavabaduse Partei (akronüüm PARNAS) taotluse Venemaa justiitsministeeriumile partei registreerimiseks, mida ei rahuldatud. 2012. aasta juunis ühines Rahvavabaduse Partei Venemaa Vabariikliku Parteiga (RPR). Kahe partei ühinemine vormistati sellisel viisil, et PARNAS-i liikmed astusid RPR-i liikmeks ja RPR muutis enda partei nime. Uus nimi: Venemaa Vabariiklik Partei – Rahvavabaduse Partei (lühend RPR–PARNAS).
Marju Hein
Marju Hein (aastani 1987 Marju Saks; sündinud 5. jaanuaril 1962 Tartus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1979 Tartu 2. Keskkooli ja 1986 raviarstina Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötanud 1986–1999 TRÜ sisekliinikus vanemlaborandi, assistendi ja arstina, aastast 2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinikus vanemarsti-õppejõuna.
Hakkas sportima 1969 Maiu Jagomäe ujumistreeningutel, 1978 alustas Kalevi Tartu Spordiklubis sõudetreeninguid, juhendajad Inge Pind ja Jüri Kurul.
Isiklikku
Tema abikaasa on sõudja Urmas Hein.
Raikküla raamatukogu
Raikküla raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Rapla vallas Raikkülas. Raamatukogu juhataja on Triinu Tamberg.
Puhastus
Raamatu sündmustik kajastab kahe naise saatust Eesti NSVs teise maailmasõja järgse okupatsiooni ajal. See raamat on Oksaneni Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja teine raamat.
Väärarend
Väärarendiks ehk malformatsiooniks (ladina malformatio) nimetatakse taimedel ja loomadel (sh inimestel) arenguperioodil tekkinud struktuurihälvet.
Besseli kimp
pisi|Vasakpoolsel pildil on Besseli kimbu intensiivsusjaotus levimissuunaga ristuvas tasandis. Keskel on hele täpp, mida ümbritsevad rõngad, mille heledus tsentrist kaugenedes väheneb. Parempoolsel pildil on y-telje suunaline intensiivsusjaotus. Horisontaalteljel on kujutatud intensiivsuse muutumist (suureneb vasakule) ning vertikaalteljel y-koordinaadi muutust. Tegemist on telgsümmeetrilise intensiivsusjaotusega, seega pole vahet, millise nurga all diameeter on tõmmatud Besseli kimp on elektromagnet-, heli- või gravitatsioonilaine, mille amplituudi kirjeldab esimest tüüpi Besseli funktsioon (inglise Bessel function of the first kind). Besseli kimbu ruumiline profiil levimisteljega ristuvas tasandis koosneb eredast tsentraalsest maksimumist ja seda ümbritsevatest nõrga intensiivsusega rõngastest. Levikul Besseli kimp (justkui) ei difrageeru ehk kimbu profiil on levimisteljega ristuvas läbilõikes muutumatu (ei haju laiali). Asetades kimbu teele väikese tõkke, taastub tõkkest eemaldudes levimisteljel kiire esialgne profiil ehk Besseli kimp on "iseparanev".
Puhastus
2010. aasta jaanuari seisuga oli Eestis teost müüdud ligi 17 000 eksemplari.
Besseli kimp
Esimesena kirjeldas kimpu Jim Durnin 1987. aastal. Juba enne 1987. aastat oli leitud teoreetilisi lahendeid, mis kirjeldasid nn mittedifrageeruvaid lainevälju või n-ö kuulilaadselt levivaid impulsse.
Puhastus
2011. aastal valmis romaani põhjal ERR Raadioteatris 5-osaline seeriakuuldemäng "Puhastus" (stsenarist ja režissöör Taago Tubin).
Besseli kimp
Ideaalne Besseli kimp on lõpmatu laiusega (tõkestamata) ning seetõttu kulub selle loomiseks lõpmatu kogus energiat. Lähendused, mis käituvad piiratud ruumipiirkonnas Besseli kimbuna, annavad kasulikke rakendusi näiteks optikas ja akustikas. Optikas on kõige lihtsam Besseli kimpu luua Gaussi kimbu fokuseerimisel aksikoni ehk koonilise läätsega (inglise axicon lens), kasutades (kontsentriliste võrejoontega) silindersümmeetrilist difraktsioonivõret või paigutades pisikese ringikujulise ava (rõngaspilu) kaugvälja (inglise far field).
Puhastus
2012. aastal valmis Eesti-Soome koostöös romaanil põhinev samanimeline film "Puhastus".
Besseli kimp
Matemaatiline esitlus
Besseli kimp on kirjeldatav funktsiooniga
Tekitamine
Tekitamiseks on mitmeid võimalusi. Esimest varianti vaatleme mitmes etapis. Alustuseks vaatleme olukorda, kus monokromaatne (ehk kindla lainepikkusega) tasalaine langeb maskile. Maskis on teljest kaugusel r lainepikkuse suurusjärgus kitsas ava. Mask asub omakorda läätsest kaugusel f, mis on läätse fookuskauguseks. Ava läbides levib valgus Huygensi-Fresneli printsiibi tõttu kogu läätse ulatuses. Lääts muudab pealelangenud valguse tasaparalleelseks. Tasaparalleelne kiirtekimp levib telje suhtes nurga θ all. Seejärel lisatakse ekraanile teine ava samuti kaugusele r, kuid vastassuunas. Teisest avast levib samuti läätse läbides tasaparalleelne kiirtekimp nurga θ all, kuid kiirtekimp on peegeldatud optilise telje suhtes. Kohas, kus tasaparalleelsed lained lõikuvad, tekib interferentspilt. Kui integreerida neid kahte pilu üle polaarnurga φ ehk kahe pilu asemel on maskis rõngaspilu, saadakse interferentspildiks Besseli kimp.
Maskilt difrageerunud ja läätsega kollimeeritud laine nurga tangens on, kus r on rõnga raadius ja f on läätse fookuskaugus.
Besseli kimp levib kaugusele, kus R on läätse raadius.
Praktikas see kasutust ei leia, sest selle meetodi korral on suurem osa valgusest maskiga blokeeritud.