cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alususkumus
Empiirilised alususkumused on kogemuslikud uskumused või need, mis on otseselt õigustatud isiku vastava kogemusega.
Aprioorsed alususkumused on iseenesest õigustatud tõed, aksioomid.
Venno (eesnimi)
Venno on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 786. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Venno 62 mehel.
Katre Kasmel
Katre Kasmel (11. detsember 1976 – 1. jaanuar 2020) oli eesti turundusjuht.
2001–2010 töötas ta turundusjuhina Eesti Päevalehes.
Eesti Päevalehest lahkumise järel oli ta teatri NO99 tegevjuht ja seejärel Eesti e-residentsuse turundusjuht.
Medvednica
pisi|Medvednica Medvednica on mägi Horvaatia keskosas. Mägi, mille kõrgeim tipp on Sljeme (1035 m), asub pealinna Zagrebi keskusest vaid mõni kilomeeter põhjakirdes.
B-29 Bockscar
pisi|273x273px|B-29 Bockscari nina B-29 Bockscar oli Teise maailmasõja ajal Ameerika Ühendriikide õhuväe ühe Silverplate B-29 raskepommitaja koodnimi. Sellelt heitsid ameeriklased 9. augustil 1945 Jaapani linnale Nagasakile tuumapommi.
Ajalugu
Silverplate B-29 44-27297, koodnimega Bockscar, kuulus Teise maailmasõja ajal 393. pommituseskadrilli 509. liitrühma. Lennuk valmistati aastal 1945 projekti Silverplate raames, mis oli osa Manhattani projektist. Projekti eesmärgiks oli välja töötada lennuk, mis oleks võimeline kandma ja heitma aatomipommi. Bockscar oli üks viieteistkümnest B-29 pommitajast, mida ameeriklased kasutasid Tiniani saarel Jaapanisse õhurünnakute sooritamiseks.
Lennuk oli toodetud ettevõttes Martin Aircraft Co.
Lennuki esmalend leidis aset 19. märtsil 1945, kui toimus õhusõiduki transport Offutti, Armee Õhuväe baasi. Sealt edasi toimetati õhusõiduk sama aasta aprillis Wendoveri, Armee Õhuväe baasi, kus lennuki meeskonnaks määrati rühm C-13, 509. liitrühmast. C-13 meeskonna komandör oli Friedrich C. Bock, kelle järgi sai lennuk hüüdnime Bockscar (otsetõlkes 'Bocki auto'). Sama aasta lõpus viidi lennuk Tiniani saarele, kus seda hakati ette valmistama pommituslendudeks Jaapanisse.
Juri Koroljov
Juri Koroljov on mitme inimese nimi:
B-29 Bockscar
Pommituslennud
pisi|271x271px|Bockscar Nagasaki kohal 9. augustil 1945 Vaatamata sellele, et lennuk oli välja töötatud spetsiaalselt aatomipommi heitmiseks, kasutati seda veel mitmel õhurünnakul Jaapanisse. Neist on dokumentaalselt leidnud kinnitust järgmised:
Rosie O'Donnell
thumb|Rosie O'Donnell 2008. aastal thumb|Rosie O'Donnell [[Emmy galal 1992. aasta augustis]] Roseann O'Donnell (sündinud 21. märtsil 1962) on iiri päritolu USA näitleja, laulja ja kirjanik, telesaate "The Rosie O'Donnell Show" saatejuht aastatel 1996–2002.
B-29 Bockscar
Bockscar pärast sõda
pisi|Bockscar Ameerika Õhuväe Muuseumis Pärast Teise maailmasõja lõppu leidis Bockscar kasutust veel ühel ametlikul ülesandel. Sõja lõpus püsis lennuk veel mõnda aega Tiniani saarel, kuid sama aasta novembris (1945), viidi lennuk tagasi Ameerikasse Roswelli Armee Õhuväe baasi.
Rosie O'Donnell
O'Donnell on avalikult lesbi, 2002. aasta jaanuaris tuli ta kapist välja. O'Donnell on tuntud geiaktivist.
B-29 Bockscar
Bockscar pärast sõda
Juunis 1946 võttis Bockscar osa operatsioonist Crossroads, mis oli ameeriklaste korraldatud aatomipommide katsetamise operatsioon. Andmed Bockscari ülesannetest operatsiooni vältel puuduvad.
Rosie O'Donnell
Ta on 2004. aastast abielus Kelli Carpenteriga. Neil on neli last.
Mihhail Svetlov (jõelaev)
Mihhail Svetlov (vene keeles Михаил Светлов) on kolmetekiline Sergei Jessenin-klassi (projekt Q-065) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Österreichische Schiffswerften AG laevatehases Korneuburgis (Austria) 1985. aastal. Laev sai nime vene luuletaja Mihhail Svetlovi auks.
Eesti Malakoloogia Ühing
Ühing asutati 1996. aastal.
Renate (eesnimi)
Renate on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 480. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Renate 222 naisel.
Lappstad
thumb|Vaade [[Arvidsjauri lappstad'i sissepääsule]] Lappstad on saamide kirikuküla Rootsis.
Taga-Roostoja tamm
pisi|Taga-Roostoja tamm, kõige suurem [[Katmani tammedest]] Taga-Roostoja tamm on kaitsealune tammepuu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lõpe külas Rannapungerja jõe kaldal, üks Katmani tammedest. Puu võeti kaitse alla 1959.
Puu ümbermõõt on 557 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.
Annaberg-Buchholzi Püha Anna kirik
Püha Anna kirik (saksa keeles St.-Annen-Kirche) on Annaberg-Buchholzis Saksimaal asuv rikkaliku interjöörikujundusega hiliskeskaegne kodakirik, mille ehitusstiil kannab nii hilisgootika kui ka renessanssarhitektuuri tunnusjooni.
Viieokkalised männid
Viieokkalised männid on suur liikide rühm männi perekonnas. Neil on okkad kas alati või üldjuhul viiekaupa kimbus.
Annaberg-Buchholzi Püha Anna kirik
Kirjeldus
Kirik kuulub oma suuruse, markantse võlvlae ja väärtusliku sisustuse poolest Saksimaa tähtsaimate kultuurimälestiste hulka. Sel on oma oluline koht linna siluetis ja kirik on tunnistuseks Annabergi rikkusest, mille tõi hõbedakaevandamine 16. sajandi algul. Kirik on pühitsetud Maarja emale Annale, keda peeti muuhulgas mäetööliste kaitsepühakuks. Anna kirik ehitati 1499.–1525. aastal roomakatoliku kirikuks, kuid alates 1539. aastast on see evangeelne-luterlik pühakoda.
Viieokkalised männid
Peale viieokkaliste mändide on männi perekonnas veel kolmeokkalised männid ja kaheokkalised männid.
Liigid
Viieokkaliste mändide hulka kuuluvad:
Annaberg-Buchholzi Püha Anna kirik
Kirjeldus
Hoone oma 65 meetrise pikkusega ja 40 meetrise laiusega on suurim hilisgooti kirik Saksimaal. Kirikul on massiivne nelinurgal asetseva oktogooni kujuline kellatorn, mille kõrgus on 78 m ja mida kroonib renessanssvormides tornikiiver. Ehitusmaterjaliks on kasutatud ümbruskonna kivimurdudest saadud gneissi. Lääneportaali kujundus pärineb 1928. aastast.
Ruum
Ehitis on tüüpiline kolmelööviline kodakirik, mille kolm löövi on ühe kõrgusega ja külglöövid vaid vähe pealöövist kitsamad. Kiriku võlvitud siseruum on 28 m kõrge, kujundatud heledates beežides ja kuldpruunides toonides. Aknad on kõrged ja laiad ning ruum mõjub avara, valgusküllase ja kergena. Peamine vaatamisväärsus on kaarjate ripproietega kujundatud võlvikuteta võrkvõlvlagi, mille roided moodustavad lillederea kujulise mustri piki löövi. Lillede keskkohale annavad oma aktsendi kullatisega kujundatud päiskivid. Roidestikku täiendavad peenejoonelised ornamentaalsed laemaalingud. Hulknurksete piilarite kante rõhutavad kergete püstrihvadena kujundatud piilaritahud, piilareil puuduvad kapiteelid ja roided väljuvad piilaripinnast sujuvalt erinevatel kõrgustel. Kiriku ehitusmeister oli Benedikt Rejti õpilane, Schweinfurdist pärit Jacob Haylmann.
Sisustus
Kiriku sisustuses on väärtuslikke hilisgooti kunstiteoseid, nagu skulptor Franz Maidburgi raiutud polükroomne kantsel, Hans Hesse maalitud "Mäealtar", Freibergi toomkiriku Tulbikantsli autori H. W. loodud raiddekooriga siseportaal "Schönes Tür" ja lille õiekrooni kujuline ristimiskivi. Restaureeritud orel pärineb 1884. aastast, sel on üle 4000 vile ja 65 registrit.
Tammevälja tamm
Tammevälja tamm on kaitsealune tammepuu Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanalõve külas Tammevälja talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959.
Puu ümbermõõt on 404 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
Mürkel
Mürkel (Morchella) on kottseente perekond liudikulaadsete seltsist mürkliliste sugukonnast.
Nimetus
Teadusliku nimetuse (Morchella) lõi Johann Jacob Dillenius, tuletades selle vanast saksakeelsest sõnast morchel, mis tähendab seent. Morchel võib omakorda tuleneda sõnast mörk (vanas saksa dialektis tähendab tumedat) või moor (harimata merepinnast kõrgem metsane maa-ala). Mõlema variandi puhul on olemas seosed mürklile iseloomulike tunnustega.
Kirjeldus
Mürkli viljakeha kübar on pigem habras ja iseloomulikult munajalt koonusjas. Kaetud on see meekärge meenutava mustriga, mis tekib kübara välisservade sissekäändumisel. Kübara alumised servad on jalale kinnitunud. Mürkli üldkuju, värv, söödavus ja maitse varieeruvad liigiti tugevasti ja muutuvad oluliselt viljakeha küpsedes. vasakul|pisi|266x266px|Ühe mürkliliigi (Morchella importuna) ristlõige ja vormid Suurem osa liike viljub kevadel, ajavahemikus märts–mai (Eestis aprill–mai) ja seda mõne nädala jooksul.
Ökoloogiliselt on mürkli positsioon pigem ebaselge, kuna toitumistüüp pole kindlalt tuvastatud. Praeguse seisuga teatakse, et perekonnas Morchella esineb nii saprotroofseid, mükoriisseid kui ka fakultatiivselt mükoriisseid liike.
Levila
Mürklit on võimalik leida eelkõige põhjapoolkera parasvöötmelisest piirkonnast.
Kasvukoht
Kasvukohana eelistab valgusele avatud alasid, kus mulla pH oleks aluseline, näiteks pargid, metsaservad või metsateega piirnevad alad ja loopealsed. Osa liike võib ka eelistada hoopis niiskemaid tingimusi. Lisaks on väga tavapärane leida mürkli viljakehasid aladelt, kus on toimunud põlengud.
Kasutamine
Mürkel on väga kõrgelt hinnatatud söögiseen. Enne söömist vajab mürkel aga kuumtöötlust, kuna toorena söödult põhjustab kõhuvaevusi. Kuumtöötluseks piisab pannil praadimisest, kupatamine pole vajalik. pisi|264x264px|Müügiks korjatud mürklid Nõudlus mürkli järele on ajas kasvanud. Näiteks suurenes Hiinas kuivatatud mürklite eksport viie aasta jooksul (2009–2014) viis korda, jõudes 900 000 kg-ni. Keskmine kilohind oli sealjuures 160 dollarit.
Peale Hiina toimub mürkli ekstensiivne eksport ka Indias, Türgis, Mehhikos ja Ameerika Ühendriikides, kuna neis piirkondades leiab kõige rohkem looduslikult kasvavaid mürkleid. Seeni kogutakse looduslikest tingimustest, kuna tööstuslik kasvatus on praegu väga vähe arenenud. Osatakse kasvatada osade liikide mütseeli vesikultuuris, mille produktidega maitsestatakse toite.
Toiduna on mürklid ja seened üleüldiselt hinnatud just tänu oma suure valgu-, kiudaine- ja mineraalainesisaldusele. Mõõtmistulemused osa mürkliliikide (M. esculanta, M. hortensis, M. conica ja M. elata) puhul näitavad, et 100 g-s kuivmassis on 7,5–11,52 g valke, 2,2–3,9 g rasvu, 6,7–14,6 g mineraalaineid ja 74,55–80,5 g süsivesikuid.
Kulinaarse poole kõrval on mürklid saamas aina enam tähelepanu meditsiinilistes uuringutes. Rahvameditsiinis seostub nende kasutus eelkõige antibakteriaalse ja põletikuvastaste toimega, kaasajal ennekõike toidulisandite või funktsionaalse toiduga. Näiteks on mürkleid süües võimalik saada märkimisväärne kogus D-vitamiini. Tänu mürklites leiduvatele antioksüdatiivsetele ühenditele paraneb keha võimekus tulla toime loomuliku oksüdatiivse stressi ja vabade hapnikuradikaalidega, mille üleküllust on seostatakse mitmete krooniliste haigustega.
Süstemaatika
Varem on mitmed mükoloogid, eriti kuulus prantsuse mükoloog Jean-Louis Émile Boudier, kasutanud mürkli liikide eristamiseks morfoloogilisi tunnuseid. Praeguseks on liikide esitamine värvuse ja kuju järgi jäänud tagaplaanile ning asendunud geneetilise taksoneerimisega. Selle käigus on ilmnenud, et liigirikkus on suurem, kui eeldati, ja nende genoomi kaardistamisel oleks vaja jätkata suuremahulist tööd. Viimaste andmete põhjal on geneetiliselt eristavaid liike 65, kuid see arv muutub pidevalt.
Eesti liigid
Ka leidub meil tõenäoliselt liike M. norvegiensis, M. purpurascens, M. eximioides ja M. exuberans, mida on üksteisest raske eristada ning kuulusid nö kuhikmürklite alla.
Ajalugu
Saksa talupojad nägid mürklite korjamist kui tulusat tööd ja panid sealjuures tähele, et kõige rohkem ja sagedamini kasvavad mürklid põlenud aladel. Seetõttu hakkasid nad teadlikult tekitama metsapõlenguid, et saada rohkem saaki. Selline tegevus läks viimaks sedavõrd käest ära, et tuli õigusaktidega nende tegevust karmilt ohjeldada.
Harilik ristämblik
Harilik ristämblik (Araneus diadematus) ämblikulaadsete klassi kuuluv loomaliik.
Looma tagakehal on valge rist.
Loom on Eestis sage.
Dolby mürasummutus
Dolby mürasummutus (inglise keeles Dolby Noise Reductionon, lühend DNR) hõlmab USA ettevõtte Dolby Laboratoriesi välja töötatud müra summutamise süsteeme analoogsignaalile lisanduva müra (peamiselt kahina) vähendamiseks helilindile salvestamisel.
Kõigi Dolby meetodite puhul tugevdatakse salvestamisel nõrku kõrgsageduslikke helisignaali komponente. Taasesitamisel neid jälle nõrgendatakse, millega koos nõrgeneb ka taasesitamise juures algsele signaalile lisandunud müra. Seega kuuluvad DNR-süsteemid piiratud sagedusalas toimivate kompressor-ekpander (ehk kompander) -süsteemide hulka, kuid seda tehakse mõõdukalt ja vaid väga nõrkade signaali komponentide osas.
Tehnilise teostuse poolest on nende süsteemide eripäraks see, et signaal läbib mürasummutit passiivahela kaudu ehk otse ja seetõttu ilma moonutusteta. Kuid väljundis liidetakse signaalile paralleelkanalis töödeldud mürasummutusega seotud väike signaali komponent, mis on suurusjärgus alla 1% signaali nominaalnivoost (0 dB nivoost). Ka taasesitusel läbib signaal mürasummutit otse, kuid väljundil liidetakse signaalile paralleelkanalis töödeldud mürasummutusega seotud väike signaali komponent vastasfaasis (inverteerituna), millega praktiliselt taastatakse signaal algsel kujul, samal ajal kui müra nõrgendatakse (summutatakse, tasandatakse).
Dolby-A süsteem
Professionaalsetes paljukanalilistes magnetofonides kasutamiseks mõeldud Dolby-A süsteem aastast 1965 on suhteliselt keeruka sagedusalade jaotusega ja toimib ka madalate sageduste alas. Seetõttu võimaldab ta nõrgestada ka madala sagedusega häireid, mis tekivad peamiselt taasesitamise juures (näiteks võrgumüra). Kasutusel on teist järku filtrid, mille abil eristatakse sagedusalad kuni 80 Hz, 80 Hz ... 3 kHz, üle 3 kHz ja veel üle 9 kHz. Igas nendest sagedusaladest toimub signaalitöötlus eraldi. Saavutatav on müra- ja häiringutaseme langus kuni 20 dB (10 korda), näiteks –66 dB pealt tasemele –86 dB, mis digitaalses salvestuses vastab 16 bitile.
Dolby-B süsteem
Laiatarbemagnetofonides kasutamiseks mõeldud Dolby-B süsteemis jaotatakse sagedusala ainult kaheks osaks – madalsageduslikuks ja kõrgsageduslikuks, ning summutus toimib ainult kõrgageduslike signaalide alas.
Taasesitamisel või sidesüsteemides signaali vastuvõtul nõrgestatakse neid samavõrra. Seejuures nõrgeneb vastavalt ka müra. . Sellel lahendusel on analoogia analoogheliplaatide puhul kasutatava eelmoonutusega (pre-emphasis), kuid see on dünaamiline ehk signaali kõrgemasageduslike komponentide tegelikust suurusest sõltuv.
Dolby-B süsteemi püütigi 1970. aastate alguses rakendada FM-ringhäälingus, kuid suhteliselt edutult, sest reeglina on FM-ringhääling ise tavakuulamise jaoks piisavalt kvaliteetse heliga. Samal ajal sai Dolby-B üldkasutatavaks VHS-videomagnetofonide helikanalis, kus lindi liikumiskiirus on veelgi väiksem kui kassettmagnetofonides.
Dolby-B sai laialt kasutatavaks ka kommertsiaalsete salvestusega kassettide puhul.
Dolby-C süsteem
Laiatarbemagnetofonides kasutamiseks mõeldud Dolby-C süsteem sisaldab sisuliselt kahte järjestikku ühendatud Dolby-B süsteemi, mis aga toimivad laiemas sagedusalas madalamate sageduste poole, kui seda on tehtud Dolby-B süsteemis. Sellega saavutatakse mürataseme nõrgenemine 15...20 dB ehk 5...10 korda.
Võrdlus DNF-süsteemidega
Erinevalt dünaamilise müra filtreerimise DNF-süsteemidest (Dynamic Noise Filtering,ka Dynamic Noise Limiter, DNL) on DNR tavaliste magnetofonide jaoks rangelt võttes mitteühilduv.
Võrdlus dbx-süsteemiga
Võrreldes dbx-süsteemiga, mis põhineb kogu salvestatava või edastatava signaalidünaamikaulatuse kokkusurumisel teguriga 2 (näiteks vähendataks dünaamikat 60 detsibellilt 30 detsibellile), on DNRi toime palju väiksemate kõrvalefektidega. Taasesitamisel dbx-süsteemi puhul laiendatakse dünaamiline diapasoon uuesti teguriga 2, mis toob liitunud mürade osas kaasa kahina taseme muutumise ehk "hingamise".
Saara (eesnimi)
Saara on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 472. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Saara 229 naisel.
Vetepere tamm
Vetepere tamm (ka Tammsaare tamm) on kaitsealune tammepuu Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas Tammsaare-Lõuna talu alal. Puu võeti kaitse alla 1959.
Puu ümbermõõt on 353 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m. Puu arvatav vanus on 160 a.
Unerežiim
Unerežiim (inglise sleep mode) on elektri säästmise režiim elektroonikaseadmetele nagu näiteks arvuti, nutitelefon ja televiisor. Unerežiim on loodud, et hoida seade tööl, kulutades selleks energiat minimaalselt. Seadme unerežiimi olekust teatab tavaliselt LED-tuli, mis vilgub aeglaselt. [[Fail:Power sleep black cropped.svg|pisi|Unežiimi sümbol lisatud IEEE 1621 poolt.
]]
Kuidas töötab
Kui seade lülitub unerežiimi, saadab operatsioonisüsteem käsu arvuti baasvahetussüsteemile, et salvestada süsteemi hetkeline olek arvuti muutmälule. See võimaldab arvutil kiiresti taastada süsteemi endise oleku, kui kasutaja äratab arvuti unerežiimist.
Arvuti energiatarve on unerežiimis olles mitu korda vähendatud, võrreldes tavaolekus kasutatava energiatarbega, sest toidet vajab ainult muutmälu.
Aktiveerimine
1. Windowsi arvutil: Tuleb klõpsata nupul "Start", valida "Power" ja seejärel valida menüüst "Sleep". Alternatiivselt saab vajutada klahvikombinatsiooni "Windows" + "X" ja valida ilmuvast menüüst "Power Options". Seejärel tuleb klõpsata valikul "Choose what the power button does" ja valida "Sleep".
2. Mac-arvutil: Tuleb klõpsata ekraani vasakus ülanurgas asuval Apple'i menüül, valida "Sleep" või vajutada toitenuppu, et Mac-i unerežiimi panna. Samuti saab seadistada oma Mac-i automaatselt unerežiimi sisenemiseks pärast teatud tegevusetuse perioodi, minnes menüüsse "System Preferences" ning sealt valides "Energy Saver".
3. Sülearvutil: Enamikul sülearvutitel on eraldi unerežiimi nupp või klahvide kombinatsioon, mida vajutades saab unerežiimi aktiveerida.
4. Mobiilseadmel: Enamikul nutitelefonidel ja tahvelarvutitel saab unerežiimi aktiveerida, vajutades toitenuppu. Mõnel seadmel saab ka määrata unerežiimi taimeri, mis paneb seadme automaatselt unerežiimi, kui seade on teatud aja jooksul kasutamata.
5. Mängukonsoolil: Enamikul kaasaegsetest mängukonsoolidest on unerežiim või ooterežiim, mida saab aktiveerida toitenuppu vajutades.
Ivantejevka
Ivantejevka on linn Moskva oblastis, mis moodustab Ivantejevka linnarajooni. Asub Utša jõe ääres, Moskva rigteest 17 km kirdes.
Vantejevo küla kujunes 19. sajandi lõpus tekstiilitööstuse keskuseks, kus asus mitu vabrikut. 1928 nimetati Vantejevo küla Ivantejevski töölisaleviks. 1937 nimetati töölisalev Ivantejevka linnaks.
Linnas asub 1936. aastal asutatud akadeemik Jablokovi nimeline dendroloogiapark.
2010. aastal oli linnas 58 600 elanikku.
Strobus
Strobus on männi alamperekond, mis jaguneb kaheks sektsiooniks.
Üllar Võrno
Üllar Võrno (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti valgustuskunstnik.
Veemadulased
Veemadulased (Homalopsidae) on valdavalt veelise eluviisiga madude sugukond.
Klassifikatsioon
pisi| [[Cerberus rynchops]] pisi|[[Erpeton tentaculatum]] pisi| [[Ferania sieboldi]]
Üllar Võrno
Ta on õppinud ja end täiendanud Moskva Väikses Teatris (vene keeles Малый театр) ja Soome Rahvusteatris. Võrno on töötanud Rakvere Teatris ja Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis ning teinud koostööd teiste seas Mikk Mikiveri ja Evald Hermakülaga.
Veemadulased
Klassifikatsioon
Pikka aega klassifitseeriti veemadulasi Homalopsinae alamsugukonda.
Üllar Võrno
Töid
Arhitektuuri ja maastiku valgustus: Tartu Jaani kiriku sisevalgustus; Rakvere valguspark jne.
Veemadulased
Klassifikatsioon
Veemadulaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad :
Anatoomia ja füsioloogia
Kohastumused:
SMS
180px|pisi|[[E.161 on levinuim mobiiliklahvistik ladina kirja tarbeks]] Lühisõnum ehk SMS (lühend ingliskeelsest fraasist Short Message Service, 'lühisõnumiteenus') on tekstsõnumite saatmise teenus telefonidel, mobiilseadmetel või internetis. See kasutab standardset sideprotokolli, mis lubab vahetada lühikesi tekstsõnumeid mobiiltelefonide või püsiühendusega seadmete vahel.
SMS on maailmas enim kasutatav andmesiderakendus. Seda kasutab 3,6 miljardit kasutajat ehk 78% kogu maailma mobiiliabonentidest. Tähist "SMS" kasutatakse lühendina kõikide lühisõnumitüüpide kohta. SMS-e kasutatakse ka otseturunduses, seda nimetatakse SMS-turunduseks.
Tänapäeva mobiiltelefonidel kasutatav SMS-teenus pärineb piiparites kasutatud raadiosideprotokollidest. Need määratleti 1985. aastal osana mobiilistandardite seeriast Global System for Mobile Communications (GSM) vahendina kuni 160 tähemärgi pikkuste sõnumite saatmiseks GSM-mobiiltelefonide vahel. Ehkki enamik SMS-sõnumeist saadetakse mobiiltelefonide vahel, on sel teenusel tänapäeval tugi ka teiste mobiiltehnoloogiate jaoks nagu ANSI CDMA võrgud ja digitaalne AMPS, samuti satelliidi- ja püsiühendusvõrkudes.
Édith Cresson
pisi|Édith Cresson Édith Cresson (neiupõlvenimi Édith Campion; sündinud 27. jaanuaril 1934 Pariisis) on Prantsusmaa sotsialistlik poliitik. Ta oli aastatel 1991–1992 Prantsusmaa peaminister ja siiani on ta olnud ainuke Prantsusmaa naispeaminister.
Kui presidendiks sai François Mitterrand, oli ta mitu korda mitmesugustel ministriametikohtadel. 22. maist 1981 kuni 22. märtsini 1983 oli ta Prantsusmaa põllumajandusminister (Pierre Mauroy esimeses ja teises valitsuses), 23. märtsist 1983 kuni 17. juulini 1984 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse- ja turismi minister (Pierre Mauroy kolmandas valitsuses). 19. juulist 1984 kuni 20. märtsini 1986 oli ta Prantsusmaa väliskaubanduse- ja tööstuse ümberkorraldamise minister (Laurent Fabiuse valitsuses). 10. maist 1988 kuni 2. oktoobrini oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister (Michel Rocardi esimeses ja teises valitsuses). 15. maist 1991 kuni 2. aprillini 1992 oli ta Prantsusmaa peaminister.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Jacques Cresson (1924–2001), neil sündis kaks tütart. Äi oli vene-prantsuse segaperekonnast pärit kirurg Fortuné Cresson (1874–1945).
Cesano
Cesano (ladinakeelne nimi Suasanus) on jõgi Itaalias Marche maakonnas. Jõgi on Pesaro ja Urbino ning Ancona provintside piirijõgi.
Cesano saab alguse Catria mäelt, 1701 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Aadria merre Senigallia loodeserval.
Cesano voolab läbi järgmiste omavalitsusüksuste: Serra Sant'Abbondio, Frontone, Pergola, San Lorenzo in Campo, Fratte Rosa, Castelleone di Suasa, Mondavio, Corinaldo, Monte Porzio, San Costanzo, Mondolfo ja Senigallia.
Ladinakeelne nimi Suasanus tuleneb sellest, et jõgi voolab läbi Vana-Rooma linna Suasa territooriumi.
Jõesängi alt on avastatud 50 000 aasta vanune kivistunud mets.
Rittmeister
pisi|"Rittmeister". Autor [[Juliusz Kossak, 1886]] Rittmeister (saksa keeles 'ratsaväeülem') oli eskadroniülema auaste mõne riigi ratsaväes (eelkõige Kesk-Euroopas ja Skandinaavias).
Jalaväes vastab sellele kapteni auaste. Tänapäeval on enamik riike rittmeistri auastmest loobunud. Traditsiooniliselt on rittmeistri pagunil kolm tärni nagu kaptenilgi.
Poola ja Leedu
Poola armees oli rittmeister (poola rotmistrz, 'rooduülem'; leedu rotmistras; inglise keelde tõlgituna vahel rotamaster, erinevalt tavapärasest rittmeistrist) kasutusel 15.–20. sajandil. Esimesed rittmeistrid teenisid 15. sajandil palgasõdurite üksustes.
Algselt võis rittmeister juhtida nii jalaväge (rood) kui ka ratsaväge (chorągiew). Hiljem kasutati rittmeistri auastet ainult haidukkide seas (piechota węgierska, 'ungari jalavägi') ja valikjalaväes (piechota wybraniecka) ning lõpuks jäi see kasutusele üksnes ratsaväes. thumb|left|Poola sõjaväe rittmeistri pagunid (1919–1939) olid samasugused kui kaptenilgi 17. sajandil olid husaari- ja kasakavägede rittmeistrid pigem tsiviilaukandjad, mitte elukutselised ohvitserid. 18. sajandi I poolel kehtestati see reegel ametlikult; taoliste titulaarsete rittmeistrite eest juhtisid üksusi porutšikud (porucznik) ja asetäitjad (namiestnik).
18. sajandi lõpul said rittmeistritest eskadroniülemad. Tekkis vahe eskadronide rittmeistrite, kes said riigikassast palka, ja staabirittmeistrite vahel, kes pidid selle sissetulekuta läbi ajama. 19. sajandil kujunes rittmeistrist ratsaväe ja sandarmeeria ohvitseride auaste. Teise Poola vabariigi ning Teise maailmasõja ajal Läänes moodustatud Poola üksustes oli rittmeistri auaste kasutusel nii ratsa- kui ka soomusväes.
Ratsaväeeskadroni ülema auastmena säilis rittmeister kuni 1947. aastani. pisi|Poola ratsaväe rittmeister 1792. aastal. Fjodor Solntsev, 19. sajand
Rittmeistri aukraadi kandis ka Jan III Sobieski, hetman ja hilisem Rzeczpospolita kuningas.
Saksamaa ja Austria
Saksa keisririigis ja Austria-Ungaris vastas rittmeistri auaste kaptenile (Hauptmann). Esimeses maailmasõjas juhtisid rittmeistrid eskadrone, vahel ka rügemente. . Auaste säilis 1945. aastani ka Wehrmachtis, kus seda tarvitati ratsaväes ja mõnes suurtükiväeosas ning see vastas kaptenile.
Venemaa
Venemaal võeti rittmeistri auaste ratsaväes kasutusele 17. sajandil armeereformi käigus. Raskeratsaväe loomisel saksa kürassiiride eeskujul 1730–1731 tulid ka uued auastmed, millest rittmeister vastas Teenistusastmete tabelis IX klassile.
Vahel nimetati rittmeistriteks ka Doni kasakavägede jessauule. 1798–1800 võrdsustati kasakaohvitseride erilised auastmed armee husaaripolkude omadega, säilitades siiski varasemad nimetused. Nii võrdsustati jessauulid rittmeistritega. Reeglina juhtis selline rittmeister-jessauul kasakasotnjat ning ta pagunitel oli helesinine triip hõbedasel taustal ilma tähtedeta. 1798 loodi ka madalam staabirittmeistri auaste.
1882 reorganiseeriti husaari- ja ulaanipolgud tragunipolkudeks. Kogu ratsaväes kehtestati ühtsed auastmed ning tragunikapteneist said rittmeistrid. 1884. aastal võrdsustati kaptenid, rittmeistrid ja jessauulid majoriga ning tõsteti teenistusklasside tabelis VIII klassi.
1917. aastal auaste kaotati. Punaarmees loobuti auastmete kasutamisest ning viimased rittmeistrid teenisid Vene kodusõjas valgete poolel.
Rootsi
Kuni Gustav II Adolfi sõjaväereformini 1626. aastal juhtis rittmeister lipkonda (rootsi keeles fänika), millesse kuulus rahuajal 150 ja sõjaajal keskmiselt 500 meest.
Hiljem sai rittmeistrist (rootsi keeles ryttmästare) Rootsi ratsakaardiväes ametikoha nimetus. Nii kutsuti ratsaväeüksuse ülemat sõltumata aukraadist.
Timo (eesnimi)
Eestis
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Timo 1009 mehel. Timo on Eestis populaarsuselt 164. mehenimi.
Rittmeister
Norra
Norras on rittmeistri auaste (norra keeles rittmester) säilinud tänini soomus- ja jalaväes. See vastab maaväe kapteni ja mereväe kaptenleitnandi auastmele.
Timo (eesnimi)
Eestis
Timo oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 29).
Rittmeister
Norra
19. sajandil kandis rittmeistri nimetust ka Rootsi–Norra kuningat Christiania-visiitidel eskortiva auvahtkonna Det gyldne kor ('Kuldne koor') ülem. Rittmeistri kohuseid täitsid kordamööda juhtivad ärimehed.
Mujal
Hollandis on rittmeister (hollandi keeles ritmeester) endiselt kasutusel ratsaväes, kus see vastab kapteni auastmele.
František Chvalkovský
František Chvalkovský (30. juuli 1885 Jílové u Prahy – 25. veebruar 1945 Berliin) oli Tšehhoslovakkia diplomaat ja poliitik.
Timo (eesnimi)
Eestis
Kõige populaarsem oli eesnimi Timo vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,3 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,73.
Gaasidünaamika
Gaasidünaamika on aerodünaamika haru, mis uurib gaasi liikumise seaduspärasusi, arvestades gaasi kokkusurutavust (tiheduse sõltuvust rõhust).
František Chvalkovský
František Chvalkovský lõpetas Prahas gümnaasiumi 1903. aastal ja Karli Ülikooli juristina 1908. aastal. 1909–1910 täiendas ta end Londonis. 1911–1913 töötas pangas osakonnajuhatajana. Tšehhoslovakkia iseseisvumuse järel töötas Chvalkovský siseminister Antonín Švehla sekretärina. 1920. aastal asus František Chvalkovský diplomaatilisele tööle. Ta oli Tšehhoslovakkia saadik Jaapanis (1921–1923), Ameerika Ühendriikides (1923–1925), Saksamaal (1927–1932) ja Itaalias (1932–1938). 1925–1927 oli ta Tšehhoslovakkia esindaja Rahvasteliidus.
Gaasidünaamika
Erinevalt klassikalisest aerodünaamikast tegeleb gaasidünaamika ülesannetega, mille puhul gaasi kokkusurutavus mõjutab oluliselt gaasi käitumist. Need on eeskätt ülesanded gaasivoogude liikumise kohta kiirustel, mis on lähedased helikiirusele gaasis või ületavad selle, mistõttu tekib suur rõhulang ja lööklaine. Teiseks näiteks on need gaasikeskkonnas toimuvad protsessid, millega kaasnevad eksotermilised (põlemine, plahvatus) või endotermilised (elektrolüütiline dissotsiatsioon) keemilised reaktsioonid: gaasi keskmise molekulmassi muutumise ja energia eraldumise tõttu ei ole ideaalse gaasi mudel neil juhtudel rakendatav.
František Chvalkovský
4. oktoobrist 1938 kuni 15. märtsini 1939 oli František Chvalkovský Tšehhoslovakkia välisminister.
Gaasidünaamika
Ajalugu
Gaasidünaamika tekkis 19. sajandi teisel poolel. Selle rajajad olid Christian Doppler, Bernhard Riemann, Ernst Mach, William John Rankine ja Pierre-Henri Hugoniot.
František Chvalkovský
14. märtsil 1939 sõitis František Chvalkovský koos president Emil Háchaga Hitleri kutsel Berliini. Ööl vastu 15. märtsi sundis Hitler neid alla kirjutama dokumentidele, millega loovutati Tšehhoslovakkia suveräänsus ja Tšehhia annekteeriti Saksamaa koosseisu. František Chvalkovskýst sai Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraadi esindaja Saksamaal. Ta hukkus lääneliitlaste õhurünnakus Berliinile.
Gaasidünaamika
Ajalugu
Gaasidünaamika arenes tormiliselt 20. sajandil. Selle arendajate seas olid Sergei Tšaplõgin, Geoffrey Ingram Taylor, Leonid Sedov ja Jakov Zeldovitš.
Ursula (eesnimi)
Ursula on naisenimi, mis on pärit ladina tüvest ursa, karu.
Orobia
pisi|Punasega on märgitud Orobia [[Alpide ja eel-Alpide alad, kollasega ajalooliselt Veneetsia mõjusääris olnud Lombardia alad]]
Peroksiidid
thumb|150px|Peroksiidide näiteid (peroksürühm on märgitud sinisega; ühendid ülalt alla): [[peroksiidioon, orgaaniline peroksiid, hüdroperoksiid, perhape]]
Ursula (eesnimi)
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 397. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ursula 307 naisel.
Peroksiidid
Peroksiidid (vananenud nimetusega ülihapendid) on teatud klass keemilisi ühendeid, mille molekulis esineb hapnik–hapnik-üksikside (-O-O-) või peroksiidanioon (O22-).
Aatomite rühma O-O nimetatakse peroksürühmaks või peroksiidrühmaks. Peroksiidide O-O side on ebastabiilne ja kergesti katkeb homolüütiliselt andes väga reaktsioonivõimelised radikaalid (ROOR' → RO*+R'O*). Peroksiide kui kergesti aktiivseid radikaale moodustavaid ühendeid kasutatakse keemilise sünteesi protsessides oksüdeerijatena või radikaalreaktsioonide initsieerimiseks.
Lihtsaim peroksiid on vesinikperoksiid (H-O-O-H), mida kasutatakse suurtes kogustes keemiatööstuses, keemilises sünteesis, meditsiinis, olmes jm. Anorgaanilised peroksiidid on ioonsed soola tüüpi ühendid, kuid orgaanilistes peroksiidides on aatomid seotud kovalentsete sidemetega.
Orgaanilised peroksiidid on plahvatusohtlikud. Kuna need ühendid võivad valguse toimel moodustuda eetritest hapniku osalusel, siis tuleb pikemat aega seisnud eetrite destillatsioonil olla väga ettevaatlik ja eelnevalt kontrollida peroksiidide võimalikku sisaldust.
Orobia
Orobia (lombardi keeles Uròbia) on ajalooline piirkond Itaalias Lombardias. Orobia pealinnaks peetakse Bergamod.
Orobia piirneb läänes 1454. aasta Lodi rahuga Veneetsia läänepiiriks määratud Adda jõega ning idas Lombardia idapiiriga. Orobia all peetakse silmas Ida-Lombardiat, vastandina Lääne-Lombardia Insurbiale. Piirkond on nüüdse Bergamo, Brescia, Cremona, Mantova ja Sondrio provintsi alal.
Orobia nimetus tuleneb 1. aastatuhat eKr maa-ala asustanud orobi hõimude nimest. Plinius Vanem omistab neile Como, Bergamo, Licini Forumi ja Parra asutamise.
Piirkonna pindala on 14 829 km² ja elanike arv 3 341 778.
Rittmeister
Mujal
Taanis kasutati rittmeistri auastet (taani keeles ritmester) 1951. aastani.
Orobia
Peale itaalia keele kõneldakse Orobias lombardi keele murdeid.
Rittmeister
Mujal
Tšehhoslovakkia armees oli rittmeister allohvitseri auaste, mis vastas ligikaudu vahtmeistrile või veltveeblile.
Viited
''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rittmeister, saksakeelset artiklit de:Rittmeister, venekeelset artiklit ru:Ротмистр, leedukeelset artiklit lt:Rotmistras, poolakeelset artiklit pl:Rotmistrz, rootsikeelset artiklit sv:Ryttmästare ning norrakeelset artiklit no:Rittmester seisuga 10. juuli 2011.''
Timo (eesnimi)
Lätis
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Timo 15 inimesel.
Ulla-Maj Wideroos
thumb|Ulla-Maj Wideroos aastal 2004 Cecilia Ulla-Maj Wideroos (sündinud 22. oktoobril 1951 Jakobstadis) on Soome poliitik.
Ta kuulub Soome Rootsi Rahvaparteisse.
Ta oli Soome teine rahandusminister Anneli Jäätteenmäki valitsuses 2003. aastal.
Triitsu tamm
Triitsu tamm on kaitsealune tammepuu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Puu võeti kaitse alla 1959.
Persoonibränd
Persoonibränd on isiku oskustest, kogemustest, iseloomust, hoiakutest ja meie eneseväljendusest kujunenud kuvand selle kohta, kes me oleme ja mida teeme.
Kuigi ühe isiku brändimine sisaldab palju mahukamaid kaardistamise, karjääriplaneerimise ja turundamise küsimusi ja võtteid, on need neli küsimust baasiks.
Mis on persoonibränd
Persoonibränd on teiste peas kujunenud ettekujutus või kuvand selle kohta, kes me oleme ja mida me teeme, koondades enda alla isiku oskused, kogemused, iseloomu, väärtused, hoiaku, stiili, elustiili ja eneseväljenduse. Tänapäeval öeldakse, et bränd on kliendi peas olev ettekujutus sinu ettevõttest, tootest või teenusest, väärtustest, ootustest ja kogemustest. Nii nagu iga eduka brändi ehitamine on pikaajaline tegevus, on seda ka persoonibrändingu loomine. Igal inimesel on alati olemas persoonibränd, mis teda teistest eristab. Tugev persoonibränd on kogum reputatsioonist, usaldusest, nähtavusest ja sooritusest, sisaldab nii professionaalseid kui ka isikuomadusi , mis aitavad selgelt eristuda konkurentidest ning sisaldavad konkreetset väärtuspakkumist.
Mis on persoonibränding
Persoonibränding on kõikide nende tegevuste kogum, mida sa saad teha, et oma persoonibrändi teadlikult kujundada, arendada ja turundada. Persoonibrändingul on ettevõtluses ja ärimaailmas oluline roll, sest tugevad persoonibrändid on ettevõtte või organisatsiooni oluliseks turundusvõi müügikanaliks, aga ka tööandja kuvandi toetajaks. Tugevad brändisaadikud kannavad edasi ettevõtte lugu ja tugevdavad seda tehes ka ettevõtte brändi.
Persoonibrändingu üheks rajajaks võib pidada Erving Goffman'i (1959) ja tema enesepresentatsiooni teooriat. Persoonibrändingule pani tänapäevases võtmes aluse aga 1997. aastal Ameerika juhtimisguru Tom Peters oma artikliga “The Brand Called You”, kus ta tõi välja, et igaüks, kes soovib persoonibrändinguga tegeleda, peab teadma, mis teeb ta eriliseks ja mida ta oskab. Kui veel mõni aeg tagasi tegelesid persoonibrändingu ja oma kuvandiga eelkõige näitlejad, poliitikud, lauljad ja teised avaliku elu tegelased, on olu- kord tänaseks muutunud. Persoonibrändingusse tasub igal ettevõttel in- vesteerida ja panustada, sest sellel on alati ka rahaline väärtus. Erinevad uuringud näitavad, et edukas bränd võib tõsta ettevõtte väärtust kuni 75%. Lisaks tunnistavad üle poolte tarbijatest, et just tuntud ja usaldusväärne bränd on põhjus, miks nad mõnda toodet või teenust tarbivad. Veelgi enam töötab see persoonibrändide puhul. Tugev persoonibränd aitab eristuda ja leida kliente ükskõik millises valdkonnas, olgu selleks siis koolituste müük, ärinõustamine, kinnisvara, B2B (ärilt ärile) müük ja eksport, poliitika, kokakunst, personaaltreeningud, iluteenused, veebilehtede kujundamine, koerte dresseerimine või hoopis midagi muud, millega sa tegeled või millele soovid tulevikus keskenduda.
Persoonibränding Eestis
Sõna "persoonibränd" kasutas esimest korda kommunikatsioonijuht konsultant ja esimene persoonibrändi konsultant Liisi Toom Postimehe erilehe "Turundustrendid 2009" artiklis "Persoonibränd" 5. Toom lõi ja kasutab persoonibrändi kujundamisel oma loodud persoonibrändi mudelit[3], mis koosneb neljast küsimusest:
Eesti esimene persoonibrändingu raamat "Bränd nimega sina" ilmus 2019. aasta detsembris. Raamatu on kirjutanud pika staažiga müügi- ja turunduseksperdd Evelin Org ja Olesija Saue. Raamatus on välja toodud seitse küsimust, millest lähtuta oma persoonibrändi teadlikul kujundamisel.
Kasu teadlikust persoonibrändi kujundamisest
Sinu persoonibränd peaks enda alla koondama kõik selle, mille järgi sa tahad, et sind teatakse. Edukas persoonibränding aitab eelkõige turunduskulusid kokku hoida ning firma käivet, kasumit ja väärtust väga lihtsate ent tõhusate tegevustega kasvatada. Lisaks sellele on tugeval persoonibrändil teisigi olulisi eeliseid, näiteks:
Persoonibrändi sisu ja pakend
Igaühel meist on olemas persoonibränd, kuid väga vähesed tegelevad selle teadliku juhtimise ja turundamisega. Need, kes seda teevad, on teistest edukamad. Persoonibrändingu fookuses on tänapäeval enamasti “pakend”, mistõttu jääb “sisu" tihti tagaplaanile. Eesti esimene persoonibrändi raamat “Bränd nimega Sina” defineerib persoonibrändi pakendina lugu, väärtuspakkumist, kanaleid, sisustrateegiat, visuaalset identiteeti ja sihtgrupi valikut. Sisu, mis koosneb persoonibrändi eesmärgist, visioonist, missioonist, tugevusest, väärtustest, stiilist ja kirest, annab ka pikemas plaanis väärtuse ja aitab eristuda.
Ettevõtte tegevjuhi persoonibrändi roll
Ettevõtte tegelik väärtus ei peitu üksnes ettevõtte varades, oskusteabes, kogemustes. Oluline on ka potentsiaalsete ja olemasolevate klientide peas olev ettekujutus sinu ettevõttest, omanikest, juhtidest ja töötajatest ehk brändist. Ettevõtted ja nende juhid, kes on mõistnud persoonibrändingu tähtsust tänapäeva muutuvas ärimaailmas ja selle ka strateegiliselt kasutusele võtnud, on kor- dades edukamad kui konkurendid.
Ettevõtte brändi tugevdamine brändisaadikute abil
Ettevõtte parimaks müügi- ja turunduskanaliks on töötajad. Integreerides töötajate persoonibrändingu ettevõtte müügi- ja turundusprotsessi, toob see kaasa reaalselt mõõdetavaid müügitulemusi ja märkimisväärset müügikasvu. Töötajate persoonibrändi abil saab tugevdada firma brändi ja luua autentseid suhteid klientide, koostööpartnerite ja oma töötajatega. Tugeva persoonibrändiga töötajad on oma tööandja parimaks kommunikatsiooni- ja müügikanaliks ja nad on enda jaoks lahti mõtestanud oma visiooni, missiooni ja eesmärgid. Nad on teadlikud oma tugevustest ja oskavad isegi oma nõrkused ja veidrused oskuslikult ära kasutada.
Iga töötaja on oma ettevõtte visiitkaardiks ja absoluutselt kõik ettevõttes töötavad inimesed mängivad väga olulist rolli ettevõtte brändi kujundamisel. Tugeva ettevõtte brändi loomise kõige lihtsamaks ja ka tulemuslikumaks viisiks on oma töötajate professionaalsete persoonibrändide arendamine. Sõltumata sellest, kas sinu kliendid on ettevõtted ehk tegutsed ärilt ärile (B2B) valdkonnas või eraisikud ja tegutsed ärilt lõpp- kasutajale (B2C) valdkonnas, tahavad su kliendid näha ettevõtte brändi taga päris inimesi. Nad usuvad neid päris inimesi ja nende päris sõnumeid palju rohkem, kui nad kunagi usuksid hästi läbimõeldud pressiteadet või osavalt kirjutatud sisuturundusartiklit.
Töötajate julgustamine ettevõtte kohta käivaid postitusi jagama oma sotsiaalmeediakanalites aitavad ettevõttel turunduskulusid kokku hoida. Simon Kemp toob välja, et töötajate jagatud sisu on 3 korda usaldusväärsem kui ettevõtete jagatud sisu. Samuti elame me kaasa (laigime, kommenteerime) 8 korda rohkem töötajate postitustele ja 24 korda suurema tõenäosusega ka jagame seda sisu oma võrgustikus. Lisaks sellele saavad isikliku kontakti kaudu tulnud potentsiaalsed kliendid meie klientideks 7 korda suurema tõenäosusega, kui ühegi teise müügikanali kaudu tulnud kliendid.
Rahvusvaheline PR firma MSL Group toob välja, et töötajatel on keskmiselt 10 korda rohkem sotsiaalseid kontakte (social contacts) kui ettevõttel ja kui ettevõtte sõnumit jagab töötaja, jõuab see 561 korda kaugemale kui ette- võtte ametlikes kanalites.
98 protsenti töötajatest omab isiklikuks kasutamiseks vähemalt ühte sotsiaalmeediakanalit ning vähemalt 50 protsenti juba postitavad oma ettevõtte sõnumeid. Tööandjate jaoks on selline olukord nii võimalus kui ka väljakutse. Oluline on aru saada, kuidas reaalsust, mida ei saa enam muuta, panna enda kasuks tööle.
Persoonibränd ja eneseturundus
Eneseturundus on turundustaktikate kogum, mis toetab brändi kujundamist, seda ka isiku puhul. See ei ole võrdne persoonibrändi terminiga, mis on oma olemuselt palju põhjalikum, terviklikum strateegiline konstrukt. Eneseturundus on vaid osa isiklike eesmärkide, soovitud tulemuste ja oma oskuste pakkumiseks kliendile või tööandjale. Head eneseturundust ei saa teha persoonibrändi mudeli kõiki osi eelnevalt kaardistamata. Eneseturundus vastab Liisi Toomi mudelis küsimusele "Kuidas oled nähtav?" ja on viimane etapp persoonibrändi kujundamises.
Riho Mägi
Riho Mägi (2. detsember 1943 – 14. oktoober 2003) oli eesti tuubamängija, pedagoog ja muusikategelane.
Lisaks tuuba- ja baritonimängule õpetas ta toonases Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, Tallinna Muusikakeskkoolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis puhkpilliorkestri dirigeerimist ja ansamblimängu.
Elu viimastel aastatel töötas Riho Mägi vask- ja löökpilliõpetaja ning puhkpilliorkestri dirigendina Soomes.
Koerte saar (film)
"Koerte saar" on 2018. aastal linastunud stop-motion animakomöödia, mille stsenarist, produtsent ja lavastaja on Wes Anderson. Filmi tegevus toimub lähiaja düstoopilises Jaapanis ja räägib noorest poisist, kes läheb otsima oma koera eraldatud saarele, kuhu kogu liik on koeragripi epideemia tõttu pagendatud.
Filmi tegelastele andsid hääle Bryan Cranston, Edward Norton, Bill Murray, Jeff Goldblum, Greta Gerwig, Frances McDormand, Courtney B. Vance, Fisher Stevens, Harvey Keitel, Liev Schreiber, Bob Balaban, Scarlett Johansson, Tilda Swinton, F. Murray Abraham, Frank Wood ja Yoko Ono.
Aleksandr Popov (jäähokimängija)
Aleksandr Aleksandrovitš Popov (vene keeles Алекса́ндр Алекса́ндрович Попо́в; sündinud 31. augustil 1980 Angarskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Moskva CSKA ründajana vasakäärel.
Koerte saar (film)
Ameerika Ühendriikide ja Saksamaa koostöös valminud filmi tootsid filmistuudio Indian Paintbrush ja Andersoni enda filmistuudio American Empirical Pictures. "Koerte saar" oli 68. Berliini rahvusvahelise filmifestivali avafilm, lisaks pälvis Wes Anderson festivali Hõbekaru auhinna parima režissööritöö eest. 2018. aasta märtsis hakkas Ameerika Ühendriikide filmistuudio Fox Searchlight Pictures filmi piiratud väljaandena levitama, üleriigiliselt linastus see 13. aprillil. Film on saanud kriitikutelt tunnustust, eriti animatsiooni, süžee ja musta huumori eest, kuigi mõned on filmi süüdistanud Jaapani kultuuri omastamises ja stereotüüpide kasutamises.
Süžee
Düstoopilises tuleviku-Jaapanis levib koerlaste hulgas viirus. Megasaki linna uus türanlik linnapea Kobayashi allkirjastab dokumendi, millega nõuab kõigi koerte pagendamist Prügisaarele, vaatamata teadlase professor Watanabe väidetele, et too on koeragripi ravimi leidmisele juba lähedal. Esimeseks pagendatuks osutub koer Spots, kes oli määratud turvama linnapea orvuks jäänud nõbu ja hoolealust Atari Kobayashit.
Kuus kuud hiljem põgeneb Atari kodust, varastab lennuki ja lendab Prügisaarele, et oma sinna pagendatud koera leida. Pärast hädamaandumist päästavad ta viis koera: Rex, King, Duke, Boss ja Chief. Nad otsustavad, et aitavad Ataril Spotsi leida, kuigi Chief on endise hulkuva koerana inimestega sõbraliku läbisaamise vastu. Kuigi alguses arvati, et Spots suri mitu kuud tagasi, kui ta puur saabumisel ei avanenud, saavad koerad teada, et see on eksitus ja ta võib saarel endiselt kusagil elus olla. Pärast kähmlust linnavalitsuse poolt Atarit saarelt ära tooma saadetud päästesalgaga ja puhtatõulise emase Nutmegi pealekäimisi muudab Chief meelt ning otsustab siiski otsingutel Atari ja koertega kampa lüüa. Nad otsivad abi elutarkadelt koertelt Jupiterilt ja Oraaklilt, kes teatavad neile saare eraldatud osas elavast kuuldavasti kannibalistlikust koerahõimust.
Samal ajal leiab professor Watanabe viirushaigusele ravi, kuid linnapea Kobayashi keeldub koerte pagendust tühistamast ning laseb temaga linnapea valimistel Teaduspartei kandidaadina konkureerima asunud professori mürgitada, mistõttu peavad koerad saarele edasi jääma. Välismaalasest vahetusõpilane Tracy Walker hakkab kahtlustama vandenõu ning alustab asja uurimist. Ta kohtub abiteadlase Yoko Onoga, Watanabe endise kaaslasega, kes kinnitab Tracy kahtlusi ja annab tema kätte viimase allesjäänud ravimidoosi.
Aleksandr Popov (jäähokimängija)
Alates hooajast 2016–17 mängib ta Moskva CSKA-s. 2019. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika.
Koerte saar (film)
Süžee
Rännates Spotsi otsingutel saare eraldatud osa poole satuvad Atari ja Chief teistest eraldi. Atari märkab Chiefi pestes, et koer on Spotsiga sama tõugu ning oletab, et loomad on vennad. Chief tunnistab, et tema hulkuva koera karjääri kuulub kaks nädalat koduloomapõlve, kuid pidi põgenema, kui oli hirmu pärast rünnanud selle perekonna last, kes oli ta varjupaigast koju võtnud. Nad ühinevad taas rühmaga ning määravad eraldunud hõimu asukoha, kuid leiavad end taas linnapea Kobayashi meeste poolt varitsetuna. Spots saabub väikese koertearmeega, kes aitavad ründajaid tagasi lüüa. Sündmustele tagasi vaadates avaldab ta, et päästeti saabumisel koertehõimu poolt, hiljem sai temast nende juht. Spots kinnitab samuti, et Chief on tema vend ja palub, et viimane hakkaks tema asemel Atari kaitsmise ülesannet täitma, millega mõlemad ka nõustuvad.
Aleksandr Popov (jäähokimängija)
2012. aastal tuli Popov Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Venemaa koondise koosseisus osales ta ka 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Koerte saar (film)
Süžee
Saabub öökull ning toob teate Jupiterilt ja Oraaklilt, et linnapea Kobayashi plaanib kõik Prügisaare koerad oma eeldatava tagasivalimise järel hävitada. Atari ja koertehõimu koerad otsustavad ehitada parve ning naasta Megasakisse, et püüda juhtuvat ära hoida. Oma valimisstseremoonia ajal valmistub Kobayashi käsku täide viima, kuid Tracy paljastab asitõendid tema korruptsiooni kohta ning ütleb, et ravi koerte viirushaigusele on tegelikult olemas. Kobayashi veenab tseremoonia vaatajaid, et Tracy ja tema kaaslased on vaenuliku välisriigi mõjuagendid ning tühistab Tracy viisa. Ootamatult jõuavad meedias surnuks kuulutatud Atari ning koerad tseremooniale ja näitavad kohapeal koertele ravimit manustades, et see tõepoolest toimib ja koeragripp pole ohtlik. Kobayashi muudab meelt, aga tema parem käsi major Domo nõuab plaanitud hävitustöö täideviimist. Järgneb võitlus, mille käigus käivitatakse küll plaanitud hävitusplaan, kuid õnneks annab mürk tänu süsteemi ümber programmeerinud Tracy sõbrast häkkerile hoopis tagasilöögi vangistajatele ning tänu sellele saavad Prügisaare koerad võimaluse põgeneda.