cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carmen
III vaatus
Mäekuru, kus salakaubavedajad kaljumäestikku ületades peatuvad. José saabub koos salakaubavedajatega, aga Carmen ei armasta teda enam. Tema püsimatu süda kuulub nüüd hoopis Escamillole. Carmen, Frasquita ja Mercedes panevad kaarte. Frasquita ja Mercedes näevad oma tulevikus armastust ja romantikat, rikkust ning luksust, kuid Carmeni kaardid kuulutavad talle peatset surma. Salakaubavedajad kavandavad oma tegevust. Saabub Micaëla koos teejuhiga, et leida üles José. Ta peidab end kaljuseinte vahele. Saabub Escamillo, kes reedab Joséle, et on Carmenist sisse võetud. Salakaubavedajatel õnnestub napilt verevalamine ära hoida. Escamillo lahkub, kuid kutsub Carmeni ja salakaubavedajad härjavõitlust vaatama. Micaëla jookseb varjust välja ja räägib Joséle, et ta ema soovib teda näha. Algul keeldub mees koju naasmast, ent kuuldes, et ema on suremas, annab ta järele. Vandudes, et ta Carmeni juurde naaseb, lahkub José koos Micaëlaga. Kaugusest kostab Escamillo laulu. Carmen jookseb hääle suunas.
IV vaatus
Väljak Sevilla areeni ees. Elanikkond valmistub härjavõitluseks ja tervitab saabuvat matadoori ja ta abilisi, kartmatuid härjavõitlejaid. Carmen lubab end Escamillole, juhul kui too peaks võidukalt naasma. Frasquita ja Mercedes hoiatavad Carmenit, et rahva hulgas liigub ringi José ja et ta kavatseb Carmeni tappa. Enne kui Carmen areenile jõuab, satubki ta vastakuti kahvatu ja meeleheitel Joséga. Viimast korda nõuab mees ta armastust ja truudust. Kui Carmen viskab Joséle näkku talle kingitud sõrmuse, kaotab mees enesevalitsuse ja pussitab Carmenit südamesse. Naine sureb samal hetkel, kui Escamillo areenil võidu saavutab. Pealtvaatajad lahkuvad areenilt ja murtud José tunnistab oma teo kõigi ees üles, hüüdes "Ah Carmen! Ma Carmen adorée!"
Induktiivne loogika
1)
2)
Esimene arutlus on kehtiv, teine mitte. Induktiivne loogika peab siiski teise arutluse eeldust järelduse heaks põhjendiks, paremaks kui järgmises arutluses:
3)
Selline arutlus võib küll tunduda jaburana, kuid hasartmängijad kipuvad sarnast arutlusskeemi kasutama. Näiteks kaldutakse arvama, et kui kulli ja kirja visates on kümme korda kull välja tulnud, tuleb järgmine kord tõenäolisemalt kiri. Kui deduktiivne loogik vastandab arutlusi 1) ja 2), öeldes, et esimene on kehtiv, teine mitte, siis induktiivne loogik vastandab arutlusi 2) ja 3), öeldes esimene on "induktiivselt tugev", teine mitte.
Kuidas eristada deduktiivset õigustust induktiivsest õigustusest? Kehtiva deduktiivse arutluse eelduste tõesus teeb selle arutluse järelduse vääruse võimatuks, kuid induktiivselt tugeva arutluse puhul see üldiselt nii ei ole. Deduktiivselt kehtiv arutlus annab oma järeldusele otsustava põhjendi: eelduste tõesus tagab järelduse tõesuse. Arutluse induktiivne tugevus teeb selle arutluse järelduse küll tõenäoliseks, aga mitte kindlaks. Alati ei ole lihtne otsustada, kas on tegemist deduktiivse arutlusega, millel on varjatud eeldused, või induktiivse arutlusega.
Küüni tänav
Küüni tänav on tänav Tartu kesklinnas.
Induktiivne loogika
Induktiivsel tugevusel on astmed: mõned mitteotsustavad põhjendid on tugevamad kui teised. Näiteks arutlus 2) on induktiivselt palju tugevam kui arutlus 3). Deduktiivses loogikas seevastu ainult vastandatakse kehtivaid arutlusi kehtetutele (mittekehtivatele). Deduktiivne kehtivus on monotoonne: eelduste lisamisel kehtivale arutlusele saadakse kehtiv arutlus. Seevastu induktiivne tugevus ei ole monotoonne: eelduste lisamine võib arutluse muuta induktiivselt nõrgemaks. Iga järgneva eelduse lisamine muudab arutluse 2) induktiivselt järjest nõrgemaks: Päikesesüsteemile on lähenemas väga suur taevakeha; täna õhtuks on ta jõudnud püsivale Päikese-kesksele orbiidile; ta jääb Päikese ja Maa vahele, nii et Maa jääb püsivalt varju. Muuhulgas põhjendite headusega ehk ratsionaalsusega tegeleb filosoofia haru epistemoloogia (teadmisteooria). Induktiivse loogika (ja võib-olla ka deduktiivse loogika) võiks ehk paigutada epistemoloogiasse. (Näiteks Willard Van Orman Quine samastas induktiivset loogikat epistemoloogiaga.) Loogika valdkonda kuuluvad probleemid huvitavad epistemoloogiat siiski üksnes niivõrd, kui nad aitavad lahendada teadmise olemuse, võimalikkuse ja päritolu probleemi.     	Karl Popper väitis, et ainsad head arutlused on kehtivad arutlused. Kehtetud arutlused (sealhulgas kõik kehtetud induktiivsed arutlused) on kõik ühtviisi halvad. Arutluse induktiivne tugevus ei tee arutluse eeldusi tema järelduse heaks põhjendiks. Seetõttu ei tuleks teadusel mitte niivõrd otsida hüpoteesidele tõendusmaterjali, vaid püüda hüpoteese ümber lükata, näidates eksperimentaalselt, et neil on väärad deduktiivsed järeldused.
Küüni tänav
Tänav algab Raekoja platsilt ja ulatub Riia tänavani ning on üks käidavamaid tänavaid Tartus. Tänava pikkus on umbes 410 meetrit ja laius 18 meetrit. Tänav on kogu ulatuses liiklemiseks ainult jalakäijatele ning jalgratastele.
Induktiivne loogika
Arutluse induktiivne tugevus sõltub taustteadmisest. Seetõttu on süstemaatilise induktiivse loogika võimalikkus problemaatiline.
Erinevalt kehtivusest ei ole induktiivne tugevus seostatav lausete vormiga.
Kehtivust on võimalik teada aprioorselt (toetumata kogemusele või katsele), induktiivset tugevust aga mitte.
Küüni tänav
Ajalooliselt on tegemist olnud kaubandustänavaga, 1821. aastast kuni Teise maailmasõjani asus seal Kaubahoov, tänapäeval on selle koha peal Kaubahoovi park ehk Keskpark. Küüni tänaval asuvad Tartu Kaubamaja uus hoone (valmis 2005), Tartu kaubahall (1989) ja kunagise hotelli London kohale rajatud GMP Plaza.
16. jaanuaril 2008 andis Tartu Linnavalitsus välja korralduse Küüni tänava rekonstrueerimise tingimuste kohta. Ümberehituse eesmärgid: paigaldada Tartu vanalinna makett; paigaldada 3x4 meetri suurune infoekraan; fikseerida iga-aastase konkursi "Aasta tegu" võitja; rajada kohtumispaik. Ümberehitamisele läks ka osaliselt Uueturu tänav. Ümberehitused loodeti valmis saada 2010. aastaks. pisi|Küüni tänav 2011. aasta 25. märtsi lumetormi ajal
Ajalugu
thumb|left|Küüni tänav umbes 1830 Küüni nime kandis tänav aastatel 1550–1936. Saksakeelne nimekuju oli Venemaa Keisririigi lõpuaastatel Kühnstraße, venekeelne nimekuju Кюновская улица. 1936. aastal nimetati see Võidu tänavaks ning alates 17. septembrist 1940 aastast kandis koos Rüütli tänavaga '''21. juuni tänava''' nime. Keskaegne nimi taastati 1989. aastal.
Kuni 1941. aastani oli Küüni tänav üsna lühike tänav. Praeguse Poe tänava ja Riia tänava vaheline lõik oli Barclay plats (Barklei Platz) ja Aleksandri tänava osa.
Võidu tänav 30 asus enne teist maailmasõda trükikoda „Ilutrükk" ja Võidu tänav 14 Gustav Rohti trükikoda.
Viktorsberg
Viktorsberg on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas.
Gijangi maakond
Gijangi maakond (Gijang-gun, hangulis 기장군, hanjas 機張郡) on Busani haldusüksus. Jaguneb kaheks eupiks ja kolmeks myeoniks.
Burundi riigipeade loend
Burundi riigipeade loend loetleb iseseisva Burundi riigipead alates Burundi Kuningriigi loomisest 1680. aastal kuni Saksa Ida-Aafrika koosseisu minemiseni 1890. aastal ning autonoomia saamisest 1960. aastal  kuni tänapäevani.
Faraday arv
Faraday arv ehk Faraday konstant on füüsikas ja keemias kasutatav konstantne arv, mis näitab ühe mooli elektronide või teiste elementaarlaengut kandvate osakeste elektrilaengute koguväärtust.
Faraday konstandi väärtus saadakse Avogadro arvu korrutamisel elementaarlaengu väärtusega e:
Kirchholmi leping
Kirchholmi leping oli 1452. aastal Liivi ordu ja Riia peapiiskopi vahel sõlmitud leping, millega nad said kaksikvõimu Riia linna üle. See leping kehtis väikeste vaheaegadega kuni Liivi sõjani.
Eellugu
Riia linna kuuluvuse küsimus oli Vana-Liivimaal suureks probleemiks juba 13. sajandi lõpust peale. Selle oli asutanud teatavasti piiskop Albert ja nii oli Riia piiskopi, hiljem peapiiskopi võimu all. Samas taotles oma mõju linna üle ka Liivi ordu. Aastatel 1297–1330 oli toimunud ordu ja Riia sõda, mille tulemusena esimene linna endale allutas. Peapiiskop ei saanud sellise tulemusega rahule jääda ja taotles korduvalt võimu linna üle tagasi. 1366. aastal otsustati esimesel Danzigi konverentsil, et Riia linn peaks tagasi minema peapiiskopi alluvusse, ent samas ei tohiks too ordult nõuda läänivannet. Piiskopi vastuseisu tõttu seda otsust aga tegelikult ellu ei viidud. Nõnda jäi Riia endiselt ordu võimu alla.
Lepingu sõlmimine
15. sajandi alguses nõrgenesid ordu positsioonid tunduvalt: 1410. aastal sai Saksa ordu Grünwaldi lahingus Poola-Leedu ühendväe käest rängalt lüüa ja see kaotus mõjutas ka Liivi ordut, kes ei saanud enam loota Preisimaalt tuleva abi peale. Nõnda hakkas ordu saavutatud ülemvõim Liivimaal murenema ja 1435. aastal sõlmitud Valga konföderatsiooniga tunnustas ta peapiiskopit ja teise piiskoppe kui endaga võrdseid maaisandaid. Riia linna küsimuse otsustamine lükati aga veel 17 aastaks edasi. Alles 1452. aastal, kui peapiiskopiks oli saanud ordumeelne Silvester Stodewescher, kes aasta varem oli oma otsusega hakata kandma ordurüüd teinud lõpu rõivastustülile, sõlmisid peapiiskop ja ordumeister Johann von Mengede Salaspilsis (toonase nimega Kirchholmis) leping, mille järgi pidi Riia linn andma alamlusvande nii ordule kui ka piiskopile. Riia linn sellega aga nõustuda ei tahtnud ja peaaegu kohe algasid "võitlused Kirchholmi lepingu ümber".
Tagajärjed
Juba mõni aasta hiljem proovis ordu ainuvõimu Riias taas enda kätte saada, mis põhjustas tõsise tüli peapiiskopiga. 1470. aastatel arenes sellest kodusõda, mis lõppes peapiiskopi lüüasaamisega. Kirchholmi lepe jäi siiski püsima, kuid 1480. aastatel läks ordu vastu sõtta Riia linn ning alles 1491. suutsid orduväed Wolter von Plettenbergi juhtimisel linna alistada. Seejärel kehtis Kirchholmi lepe probleemideta kuni reformatsioonini, mil range katoliiklane Johann Blankenfeld protestantlikult meelestatud riialastele vastumeelseks muutus. Seetõttu andsid nad end 1525. aastal ordumeistri ainuvõimu alla. Kirchholmi lepe taastati juriidiliselt siiski 1530. aasta maapäeval, sest uus peapiiskop Thomas Schöning suutis oma ameti Blankenfeldi-eelsed positsioonid tänu Saksa-Rooma riigi poolsele toele taastada. Kuid reaalselt ei saavutanud peapiiskop veel pikki aastaid kaasvõimu Riia üle, sest protestantlik raad püüdis seda igal kombel takistada, neid toetas salaja ka ordu, kellele faktiline ainuvõim linna üle oli kasulikum. Alles 1546. aastal suutsid ordumeister Hermann von Brüggenei ja peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern omavahel kokku leppida Riia kaksikvõimu tegeliku taastamise suhtes, mille puhul Wilhelm pidi loobuma mitmetest seinistest õigustest, sealhulgas kiriklikest sissetulekutest ja toomkirikust, mis jäi rae käsutusse. Seejärel kehtis Kirchholmi leping kuni 1561. aasta lõpuni, mil Riia linn keeldus Poolale alistumast ja vabastati ordu ning peapiiskopi ees alamlusvandest.
Busanjini ringkond
Busanjini ringkond (Busanjini-gu, hangulis 부산진구, hanjas 釜山鎭區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 25 linnaosaks (dong)
Aastaäravool
Aastaäravool on summaarne vee hulk, mis aasta jooksul veekogu valglalt ära jookseb. Aastaäravoolu väljendatakse kas äravoolumahuna (km3a-1) või äravoolukihina (mm).
Vansi
Vansi on küla Harju maakonnas Saue vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.
Weiler (Vorarlberg)
Weiler on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas.
Kirkkonummi vald
Kirkkonummi on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Espoost läänes.
Naabervallad on Espoo, Vihti vald, Siuntio vald ja Inkoo.
Suuremad asulad:
Vähi pöörijoon
thumb|300px|Maailma kaart (põhjapöörijoon on märgitud punase jooniga) Põhjapöörijoon ehk Vähi pöörijoon on pöörijoon, mille laiuskraad on 23,5° N. Selle paralleeli peal on päike seniidis üks kord aastas – suvise päikeseseisaku ajal. Sel ajal on põhjapoolkeral suvi ja lõunapoolkeral talv. Põhjapöörijoon on tinglik piir palavvöö ja parasvöö vahel.
Katteseemnetaimed
Katteseemnetaimed (Magnoliophyta või Angiospermae) ehk õistaimed (Anthophyta) on suurim fotosünteesivate taimede hõimkond.
Vähi pöörijoon
thumb|250px|Põhjapöörijoont märkiv monument [[Matehualast (San Luis Potosí, Mehhiko) lõuna pool.]]
Põhjapöörijoon läbib järgmiste riikide territooriumi:
Katteseemnetaimed
Päritolu ja süstemaatika
Katteseemnetaimed koos paljasseemnetaimedega moodustavad rühma seemnetaimed.
Vähi pöörijoon
Vaata ka
Wendekreis (Breitenkreis)
Katteseemnetaimed
Iseloomulikud tunnused
Õistaimede kõige iseloomulikumateks tunnusteks on õis ja sellest arenev vili. Need on organid, mis teiste taimerühmade esindajatel puuduvad. Õistaimedel on kujunenud vedelike transportimiseks erilised sooned – juhtsooned ehk trahheed. Õistaimede lehtedel on laba ja selles harunenud rood. Enamik liike on heitlehised ehk suvehaljad – nende lehed varisevad igal aastal. Õistaimede hulka kuulub nii puid, põõsaid kui ka rohttaimi.
Paljunemine
Õistaimed paljunevad suguliselt ja mittesuguliselt. Sugulisel paljunemisel toimub kaheliviljastumine. Munaraku viljastumiseks peab tolmutera sattuma emakasuudmele. Seda protsessi nimetatakse tolmlemiseks. Enamikul liikidel toimub tolmlemine putukate, teistel tuule abil. Mõned liigid on isetolmlejad. Viljastumisjärgselt moodustab sigimik koos selles arenevate seemnetega vilja. Õistaimed paljunevad vegetatiivselt juurte, varte, lehtede või nende muudendite abil.
Levila
Õistaimed on levinud väga laialdaselt, sest nad on hästi kohastunud temperatuuri, niiskuse ja teiste keskkonnatingimuste muutustega. Vähesed õistaimed suudavad kasvada külmas Arktikas. Rohkesti on neid kõikjal mujal – nii maismaal kui veekogudes. Paljudest looduslikest liikidest on inimene aretanud uusi sorte, mida kasvatatakse põldudel ja aedades. Lisaks kultuurtaimedele on aia- ja põllumaade sagedased asukad ka umbrohud, kes samuti kuuluvad õistaimede hulka.
Fier
Fier rajati 18. sajandil. Läheduses asuvad antiikaegse Apollonia linna varemed.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi KS Apolonia Fier.
Katteseemnetaimed
Arvukus
Õistaimed on tänapäeval kõige liigirikkam taimerühm: selles on umbes 240 000 liiki. Eestis kasvab pärismaisena umbes 1400 liiki õistaimi.
Kasutamine
Õistaimed on enamiku taimekoosluste peamiseks osaks. Nad pakuvad toitu, varju ja kaitset paljudele organismidele. Ka inimene kasutab igapäevases elus taimedest kõige enam just õistaimi. Paljusid liike kasvatatakse toidu-, ilu- ja ravimtaimedena. Lehtpuudest saadakse kütet, ehitusmaterjali, toorainet mööblitööstusele jne. Väga palju õistaimi kasvatatakse kultuurtaimedena toiduks ja ilutaimedena.
Alajaotused
Katteseemnetaimed ehk õistaimed jaotatakse kahte suurde taksonisse (enamasti on selle järguks klass):
This Is War
"This Is War" on ansambli 30 Seconds to Mars 2009. aasta album.
Albumi produtsendid on Flood ja Steve Lillywhite.
Zwischenwasser
Zwischenwasser on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas.
Louis Armstrong
pisi|Louis Armstrong Louis Daniel Armstrong (4. august 1901 New Orleans, Louisiana – 6. juuli 1971 Queens, New York) oli USA džässtrompetist ja laulja.
Trompeti- ja kornetivirtuoosina alustas Armstrong juba 1920. aastate algul, tehes stuudiolindistusi oma ansamblitega Hot Five ja Hot Seven. Ta avaldas džässi arengule suurt mõju, muusika fookus liikus kollektiivselt improvisatsioonilt sooloesitusele. Tal oli kergesti äratuntav sügav ja veidi kärisev trompetiheli meenutav hääl, mida ta kasutas ka improviseerimiseks, muutes laulu meloodiat ja sõnu vastavalt väljendusvajadusele.
Armstrongi karismaatiline lavakäitumine ja hääl on tuntud peaaegu sama palju kui trompetimäng. Karjääri lõpul 1960. aastatel peeti teda mitte ainult džässi, vaid kogu popmuusika mõjutajaks. Ta oli üks esimesi mustanahalisi meelelahutajaid, kellel õnnestus edu saavutada nii, et nahavärv jäi teisejärguliseks. See võimaldas talle pääsu Ameerika ühiskonna kõrgematesse ringkondadesse, kuhu mustanahalistel tavaliselt asja ei olnud. Kuigi ta ei politiseerinud oma rassi kunagi avalikult, oli ta võrdsete õiguste pooldaja.
Armstrong oli vabamüürlane ja kuulus Montgomery looži nr 18.
Elulugu
Armstrong sündis New Orleansis vaeses peres. Ta on öelnud, et pole kindel, millal ta sündinud on. Ta tähistas sünnipäeva 4. juulil. Isa William Armstrong jättis perekonna maha ja läks teise naise juurde, kui Louis oli veel laps. Ema Mary Albert jättis Louis' ja tema noorema õe Beatrice'i vanaema Josephine Armstrongi hoolde. Viieaastaselt naasis ta elama ema juurde, isa nägi ainult paraadidel. Armstrong ise hääldas oma nime [luuis] (inglise keeles kirjutatuna Lewis). Paljud saatejuhid, fännid ja tuttavad, sh abikaasa Lucille kutsusid teda aga nimega [luui] (inglise keeles kirjutatuna Louie). 1920. aasta rahvaloendusel registreeriti tema nimeks Lewie. Rahvaloenduse ja ristimisdokumentide järgi tal teist eesnime polnud, kuigi 1949. aastal nimetas ajakiri Time selleks Danieli.
11-aastaselt liitus Armstrong poistekvartetiga, kellega laulis tänavatel. Kornetimängija Bunk Johnson õpetas teda kuulmise järgi mängima. Tööd sai ta leedu-juudi päritolu Karnofskyte perekonnas, kus teda koheldi nagu oma pere liiget, teades, et ta kasvas isata. Armstrong kirjutas hiljem Karnofsky perekonnast memuaare, kus kirjeldas, kuidas perekonda juutidena teiste valgete poolt diskrimineeriti. Armstrong täiustas oma kornetimänguoskust New Orleansi värviliste kodutute majas, kuhu sattus korduvalt korrarikkumiste tõttu. Professor Pete Davis hakkas iseõppinud Armstrongi õpetama ja talle distsipliini sisendama.
19. märtsil 1918 abiellus Armstrong Daisy Parkeriga, nad lapsendasid kolmeaastase poisi Clarence Armstrongi, kelle ema, Armstrongi nõbu Flora, oli äsja surnud. Clarence Armstrong oli varases nooruses saadud peavigastuse tagajärjel puudega ja Armstrong hoolitses tema eest kogu ülejäänud elu. 20-aastaselt õppis Armstrong nooti lugema ja ta oli üks esimestest džässmängijatest, kes lisas muusikale oma iseloomu ja stiili.
1922 kolis ta Chicagosse, kuhu teda kutsus õpetaja Joe Oliver, et liituda kooslusega King Oliver and His Creol Jazz Band. Selles bändis teenis ta juba piisavalt, et end ainult muusikaga ülal pidada. Oliveri bänd oli kõige mõjukam bänd Chicagos ja Louis elas nagu kuningas linnas, mis asus keset džässiuniversumit. Ajaviiteks kirjutas ta New Orleansi sõpradele nostalgilisi kirju. 1924. aastal abiellus ta Lil Hardin Armstrongiga, King Oliveri bändi pianistiga. Üheskoos lahkusid nad Oliveri bändist. Ta hakkas klaverimänguoskuse arendamiseks kirikus klassikalist muusikat mängima. 1924 lõpetasid Armstrong ja Oliver koostöö. Varsti sai Armstrong kutse mängida Fletcher Hendersoni orkestris. Et teiste muusikutega paremini sobituda, hakkas Armstrong mängima trompetit.
Armstrong naasis Chicagosse 1925. aastal, sest tema ja ta abikaasa arvates takistas Hendersoni orkester Armstrongi kunstilist arengut. 1938. aastal lahutas Armstrong Lilist ning mängis Al Capone partneri palgalisena Sunset Cafés, kus sai heaks sõbraks džässpianist Earl Hinesiga.
Töötanud mõnda aega New Yorgi Connie Innis kolis Armstrong 1930. aastal Los Angelesse. Seal mängis ta New Cotton Clubis, mida külastasid tihti sellised tähed nagu Bing Crosby. 1931 mängis Armstrong oma esimeses filmis "Ex-Flame". Sama aasta lõpus naasis ta Chicagosse ja mängis Guy Lombardo stiili bändides. Sattunud publiku pahameele alla külastas ta New Orleansi ja vanu sõpru ning põgenes pärast üleriigilist ringreisi austajate eest Euroopasse.
USA-sse naasmise järel korraldas Armstrong mitu turneed, kuid teda kibutasid rahamured. 1938 abiellus muusik tüdruksõber Alpha Smithiga, kuid lahutas temast 1942. aastal. Juba samal aastal abiellus ta New Yorgis Cotton Clubis kohatud Lucille Wilsoniga ning asus elama Queensi New Yorgis. Järgmised 30 aastat mängis ta 13. augustil 1947 loodud kuueliikmelises bändis, kuhu kuulusid eri aegadel Earl "Fatha" Hines, Barney Bigard, Edmond Hall, Jack Teagarden, Trummy Young, Arvell Shaw, Billy Kyle, Marty Napoleon, Big Sid Catlett, Cozy Cole, Tyree Glenn, Barrett Deems, Joe Darensbourg ja Danny Barcelona.
Armstrong oli esimene džässmuusik, kelle pilt tükiti ajakirja Time kaanele (21. veebruaril 1949). 1964. aastal salvestas ta laulu "Hello, Dolly", millest sai tema kõige suurema äriedu saavutanud laul. Lugu jõudis esikohale popmuusika edetabelis Pop Chart, lükates ansambli The Beatles kohalt, mida nad olid hoidnud järjest 14 nädalat. Armstrong suri 6. juulil 1971.
Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas
Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehas oli ettevõte, mis tegutses Tallinnas 1946–1993.
Ingliste mõis
pisi|Kunagise Ingliste mõisa peahoone pisi|Peahoone tagantvaates
Ingliste mõis (saksa keeles Haehl) oli rüütlimõis Juuru kihelkond Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas.
Fieri maakond
Fieri maakond (Qarku i Fierit) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias.
Maakonna keskus on Fieri linn.
Ingliste mõis
Ajalugu
1724 läks mõis Karl Friedrich Johann von Staali omandusse, kelle järeltulijatele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Ingliste mõisas on sündinud 1812. aasta Vene-Prantsuse sõjast osa võtnud kindralmajor Georg Johann von Staal.
Fieri maakond
Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Fieri ringkond, Lushnjë ringkond ja Mallakastëri ringkond.
Ingliste mõis
Peahoone
1760. aastail ehitati barokne ühekorruseline kivist peahoone. Hoone on L-tähe kujulise põhiplaaniga, ning selle vasaku tiib ehitati keskaegse vasallilinnuse alusmüürile.
1905. aasta ülestõusu ajal põletati mõisahoone, mille järel see taastati veidi muudetud kujul. Härrastemaja tagaküljele ehitati historitsistlik trepikoda. Pärast võõrandamist töötas hoones kool. 1984. aastal põles ehitis uuesti, mille järel taastati küll hoone välimus, kuid mitte interjöör.
Dongnae ringkond
Dongnae ringkond (Dongnae-gu, hangulis 동래구, hanjas 東萊區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 14 linnaosaks (tong).
Ingliste mõis
Peahoone
Tänapäeval on peahoone eravalduses.
Kõrvalhooned
Mõisa paljudest kõrvalhoonetest on säilinud vaid varemed. Pika kaaristuga aidast on originaalkujul säilinud vaid otsad, keskosa on tundmatuseni muudetud.
Kalmistu
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele kagu poole.
Velocity SE
Velocity SE lennuk on neljaistmeline, taga paikneva mootoriga propellerlennuk.
Lennuki kere ehituses on järgitud kandvat-canard mudelit, kus horisontaal stabilisaatorid asuvad põhitiibadest eespool, ning millel mootor paikneb sõitjate salongist taga pool. Propeller kasutab edasiliikumiseks n-ö surumist. Selline mootori ja propelleri asetus vähendab muuhulgas ka sõitjate salongi kostvat mootorimüra. Lennuki tootjaks on Velocity Aircraft. Vaikimisi pakub tootja lennuki jõuallikateks kas Lycoming IO-320 (160 hj) või Lycoming IO-360 (200 hj) mootorit. Teiste canard tüüpi lennukitega võrreldes on Velocity üsna sale, 227 liitri (60 galloni) kütuse ja 65% mootori võimsuse ning 75% reisikiiruse (155 sõlme) juures on tema lennukaugus 1720 km (930 meremiili). Seda kodus-ehitatavat komposiit materjalidest lennukit on võimalik saada, kas standardse "aeglaselt ehitatava" komplektina või siis "kiiresti ehitatava" komplektina, milles on esimesega võrreldes juba suured, tehases kokkupandud sõlmed.
XCOR Aerospace valis Velocity SE oma uue Rocket Raceri baas mudeliks. Rocket Racing liigas võistlevad rakett mootoriga varustatud baasmudeli põhjal ehitatud lennukid.
Michael Stich
Michael Detlef Stich (sündinud 18. oktoobril 1968 Schleswig-Holsteinis Pinnebergis) on endine saksa tennisist, olümpiavõitja.
Stich kasvas üles Schleswig-Holsteinis Elmshornis.
Elukutseliseks tennisistiks hakkas ta 1988.
Esimest korda jõudis ta ATP turniiri finaali üksikmängus 5. märtsil 1990 Memphises, kus ta võitis Wally Masuri Austraaliast 6:7 (5:7), 6:4, 7:6 (7:1). Kokku mängis ta üksikmängus 31 ATP turniiri finaalis, millest võitis 18.
Aastal 1991 võitis ta Wimbledoni turniiri meesüksikmängu. Poolfinaalis alistas ta maailma esinumbri Stefan Edbergi 4:6, 7:6, 7:6, 7:6, murdmata ühtegi Edbergi servigeimi. Finaalis alistas ta oma kaasmaalase Boris Beckeri 6:4, 7:6 (4), 6:4. Peamiselt selle võidu tõttu valiti Stich 1991. aasta Saksamaa aasta sportlaseks.
1992. aastal võitis Stich koos John McEnroega Wimbledoni paarismängus, alistades USA paari Jim Grabb – Richey Reneberg 5:7, 7:6, 3:6, 7:6, 19:17.
Samal aastal Barcelona olümpiamängudel mängis Stich paarismängus koos Boris Beckeriga. Nad olid saanud 6. asetuse. Kaks esimest ringi läbisid nad väga kergelt nõrkade vastaste vastu. Veerandfinaalis alistasid nad 3. asetusega Hispaania paari Sergio Casal – Emilio Sánchez 6:3, 4:6, 7:6 (11:9), 5:7, 6:3. Poolfinaalis alistasid nad 7. asetusega Argentina paari Javier Frana – Christian Miniussi 7:6 (7:3), 6:2, 6:7 (4:7), 2:6, 6:4. Finaalis alistasid nad 4. asetusega LAV paari Wayne Ferreira – Piet Norval 7:6 (7:5), 4:6, 7:6 (7:5), 6:3.
Gangseo ringkond (Busan)
Gangseo ringkond (Gangseo-gu, hangulis 강서구, hanjas 江西區) on Busani haldusüksus. Ta jaguneb 22 linnaosaks (dong).
Michael Stich
22. novembril 1993 tõusis Stich maailma edetabelis 2. kohale pärast seda, kui oli aastalõpu Meistrite karikaturniiri finaalis alistanud Pete Samprase 7:6 (7:3), 2:6, 7:6 (9:7), 6:2. Esinumbriks tõusta tal siiski ei õnnestunud.
Asikkala vald
Asikkala on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.
Naabervallad on Heinola, Hollola, Hämeenlinna, Lahti, Padasjoki,Sysmä.
Eesti NSV teeneline kirjanik
Eesti NSV teeneline kirjanik oli Eesti NSV-s aastatel 1945–1988 kirjanikele välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium.
Maaema
Maaema on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maa jumalikustamisega või pühaks pidamisega. Maa valvajaks või valitsejaks peetakse jumalust (eesti usundis maaema, kreeka mütoloogias Gaia jne), sageli seotud viljakusriitustega jmt.
Maaema arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt).
Maaema Eesti mütoloogias
"Maa-ema" ja "taevaisa" on võtnud endale inimesetaolise kuju või väljendusvormi paljude maaharijate-agraarrahvaste uskumuses. Usutakse, et taevas viljastab oma vastavate vägedega (tuul, torm, äikeseilm kõue ja pikse ning vihmaga) maad. Maaema on kõige armsam ja austatud maa haldjas üldse. Teda kutsutakse ka maakaitsjaks.
Kuna maa on kõige armsam ema, kes ei aja kedagi enda juurest ära, siis kodutud on tema erilised hoolealused. Kui ematul vaeslapsel on pulmad, siis öeldakse ikka, et küll taevataat ise hoolitseb ta ette, küll maaema ise on teind talle valmis vöid ja veimevakka ja kõike mis vaja (Ida-Liivi külas Pitrõg). Ning igale surnule, keda maetakse, öeldakse hauda veel järele, las nüüd maaema teda soojelgu ja varjelgu, et nüüd ta on pandud maamulda, las nüüd liivaema teda katku. Maaema kaitsmiseks ei tohtinud keegi noaga maas surkida, sest siis sorgitakse maaema südames ning tulist vett maha visates kõrvetatakse maaema pead. Ka rohukitkumine oli keelatud, sest siis kitkuti maaema juukseid. Selliseid ütlusi on veel mitmeid ja eri külades on öeldud sama asja eri viisidel. Maad peeti ikkagi elavaks olendiks, kes kevadel võttis seemne lahkelt oma rüppe.
Maaga seotud jumalusi-vaime on mitmeid: maaema, maaisa, maajumal, maavaim ja maahaldjas (Põhja-Eestis). Eestis on kombeks maajumaluste austamine aastaringi toimuvate suurte pidude ja pühadega, pööripäevadega jne. Jaanipäeval aeti kõik kariloomad õhtul lõkke ümber ja läbi selle pühitseti neid, et neid sigivamaks teha, "puhastada" ja igasugu paha eest kaitsta. Pereemad käsid koos lastega ümber jaanitule kolm korda ning andsid ohvriande, milleks olid enamasti piim, piima koor, kohupiim, või jne. Tavaliselt pereema tõi ohvrikividele, ohvriaedadesse, ohvrivakkadesse ja mujale pühadesse paikadesse väljas, looduses ning majas-talus, ohvriande esimestest karjasaadustest, viljapeadest- ja teradest jne. Sellega taheti tagada karja- ja saagiõnne aastast aastasse.
Tirana maakond
Tirana maakond (Qarku i Tiranës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaania keskosas.
Maakonna keskus on Tirana linn.
Jaguneb kaheks ringkonnaks: Tirana ringkond ja Kavajë ringkond.
Põllumajandus
pisi|Tõhus [[agrotenika:viljalõikuse järel kõrrekoorimine]] pisi|[[Talu majandushoov]] pisi|[[Talu majandushoov Soomes aastal 2014]] Põllumajandus on majandusharu, mis tegeleb mulla harimise ning toidu, loomasööda ja muude looduslike toodete (toiduainetööstusele, tekstiilitööstusele, naha- ja jalatsitööstusele, farmaatsiatööstusele jt tooraine) tootmisega teatud kultuurtaimede ja koduloomade kasvatamise teel. Põllumajandusharude rühmad on taimekasvatus ja loomakasvatus.
Maamajanduse ja eelkõige põllumajanduse teadusliku uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse põllumajandusteaduseks. Taimekasvatusega tegeleb agronoomia ja loomakasvatusega zootehnika.
Põllumajanduslikku tootmist mõjutavad
pisi|Nisupõld [[Kose alevikus]] Looduslikud tingimused:
Majanduslikud tegurid:
Põllumajandus koos metsanduse, kalanduse ja jahindusega kuulub majanduses esmasesse ehk hankivasse sektorisse. Esmasektor rahuldab ühiskonna esmaseid vajadusi ja vähearenenud ehk agraarühiskonnas töötab esmasektoris suur osa elanikkonnast. Kõrgelt arenenud infoühiskonnas on esmasektoris hõivatud inimeste arv väga väike. Põllumajanduslikku maad on ligikaudu 30% ja haritavat maad 10 % kogu Maakera pindalast.
Ajalugu
Vanimad seniavastatud (nisu)põllud on leitud Karacadagis (tänapäeva Türgi aladelt). Nende vanuseks 8000 aastat eKr. Seda peetakse mullaharimise ja loomakasvatuse alguseks, mis toimus neoliitikumis ehk nooremas kiviajas, neil aladel eristatakse nn keraamikaeelset neoliitikumi ehk nooremat kiviaega (Ees-Aasias ja Vahemere mail). Tekib rahvastiku kasv ja hajumine, kasutatakse lihvitud tööriistu, rajatakse savi- ja palkehitisi, ehitatakse kindlustatud asulaid ja monumentaalkalmeid.
Sumerite poolt võetakse umbes 4000 aastat enne Kristust kasutusele maa harimises ader ning järgneva aastatuhande jooksul rajatakse kõrgetasemeline niisutuspõllundus.
Põllumajanduse ajalugu Eestis
Eestisse jõuab maaviljelus 4000...3000 eKr. Vanim kaera õietolm on leitud Põhja-Eestist, pärinedes aastast u 4000 eKr. Veidi hilisemast ajast on esimesed märgid odrast Hiiumaalt Kõpu poolsaarelt ja nisust Põhja- ja Lääne-Eestist u 3500 eKr. Umbes samal ajal algab maaviljelus ka Lõuna-Skandinaavias. Tolleaegne põllupidamine jäi aga siiski erandlikuks tegevuseks, ilma, et oleks nimetamisväärselt mõjutanud asustust ja ainelist kultuuri. Pikaajalisi asulaid ei tunta, arvatavasti liiguti palju ringi. Rohkem tõendeid põlluharimise kohta on nöörkeraamika kultuuri ajajärgust – umbes III aastatuhat enne Kristust. Matmispaikadest ja asulakohtadest on koduloomade luid ja söestunud odra teri.
Suured muutused Eesti alade põllumajanduses leidsid aset I aastatuhande esimesel poolel enne Kristust. Hoogustus metsade mahavõtmine ja aletegemine, saadud metsamullal hakati kasvatama kultuuristatud taimi. Kasutusele võeti konksader ning kuuselatv- ja karuäke; samuti hakati kasutama veoloomi. Rannikualadel tekkisid esimesed põllupeenardega ümbritsetud põllusüsteemid. Neist vanimad on fikseeritud Põhja-Eesti loopealsel Saha-Lool. Vanimad seniavastatud muistsed põllud on rajatud avarale õhukeste paepealsete muldadega loopealsele. Põldudega kaetud ala võis ulatuda isegi 40–50 hektarini. Uuemate uurimistulemuste põhjal on Valter Lang Saha-Loo esimesed põllud dateerinud väga varasesse aega – 14.–11. sajandisse eKr. Arenev maaviljelus tõrjub küttimise ja kalastuse tagaplaanile.
pisi|Seemnekartuli sorteerimine Tartumaal 1913. aastal. [[Johannes Pääsuke.]] 600/500 eKr rajatakse esimesed ulatuslikud põllusüsteemid, nn keldi põllud, mis on laialdaselt levinud ka Skandinaavias ja Kesk-Euroopas. Põlde küntakse konksadraga, mida veavad hobused või härjad. Kasvatatakse põhiliselt otra, nisu ja kaera, õlikultuuridest lina. Põllumajanduslik asustus koondub valdavalt Põhja- ja Lääne-Eestisse, kus paiknevad kergemini haritavad õhukesed paepealsed mullad.
50/100 pKr muutub maaviljelus järjest tähtsamaks ja inimesed jäävad paiksemaks. Arvatakse, et sel ajal Põhja- ja Lääne-Eesti asulakohtades välja kujunenud külad püsivad samal kohal tänapäevalgi.
Majanduslikust seisukohast lähtudes oli varase põllumajandusega ühiskondades tegu naturaalmajandusega, kus kogu vajaminev toodeti ehk tehti oma talu või ka küla piires. Puuduvad esemed vahetati kaup kauba vastu, raha ei tuntud ega kasutatud.
Ehkki Eesti linnad hakkasid industrialiseeruma juba 19. sajandi lõpus, jäid Eesti Vabariigis põllumajandustooted üheks põhiliseks ekspordiharuks ning ka nõukogude ajal rahuldas Eesti põllumajandus kohaliku vajaduse ja selle toodangust jätkus ka massiliseks väljaveoks ülejäänud Nõukogude Liitu. Põllumajanduse osakaal Eesti majanduses langes järsult alles pärast taasiseseisvumist ja omandireformi, mille käigus suurmajandid (kolhoosid ja sovhoosid) lagundati ja erastati. 1990. aastate lõpust on põllumajanduses hakanud taas valitsema suurettevõtted, väikefarmid aga tegelevad maaturismi, mahepõllunduse ja nišiturgudega.
Põllumajandusliku tootmise vormid
pisi|Traktor T-150K põllul Kasova Horas, Ivano-Frankivski oblastis, Ukrainas (2018) Segatalud – põllumajandustalu, kus kasvatatakse erinevaid põllukultuure ja peetakse loomi oma tarbeks, kuid toodangu ülejäägid (mõni toode) lähevad müügiks. Iseloomulikud arengumaadele, kus viiakse läbi agraarreforme.
Spetsialiseeritud suurtalu – moodne kõrgtootlik taluvorm, kus on spetsialiseerutud enamasti vaid ühele tooteliigile (lillekasvatus, piimakari, maitsetaimed, teravili jne). Spetsialiseeritud suurtalud on levinud peamiselt Euroopas ja Põhja-Ameerikas, nende arv kasvab ka Jaapanis, arengumaades leidub neid veel vähe.
Ekstensiivsed teraviljatalud hõredasti asustatud kuiva kliimaga piirkondades Põhja-Ameerikas ja Austraalias, Venemaa ja Kasahstani steppides jm rohtlaaladel. Teraviljatalud on väga suure pindalaga ja seal kasvatatakse peamiselt nisu. Sageli tuleb farmer tallu ainult külvi ja -lõikuse ajaks ning palkab selleks perioodiks sulased. Kogu töö tehakse ära paari nädalaga, vili müüakse kohe elevaatorisse, seejärel sõidab omanik tagasi alalisse elukohta, sulased aga lähevad uuele tööle. Madala hektarisaagi kompenseerivad väikesed tootmiskulud, kuid vajatakse mitmesuguseid agraartööstuskompleksi pakutavaid äriteenuseid (elevaatorid, masinhoole, valveteenistus, jms).
Rantšo on suur loomakasvatusmajand, kus peetakse tuhandepealisi lihaveise- või lambakarju, keda söödetakse aastaringselt looduslikel karjamaadel. Söödatagavarasid varutakse erakordseteks juhtudeks (pikaajaline põud vmt). Karjased kaitsevad karja röövloomade eest ja jälgivad karjamaade ühtlast kasutamist. Rantšo annab väga odavat toodangut, kuid selleks peab olema kümneid tuhandeid hektareid karjamaid. Suuremaid kulutusi tehakse vaid tõuaretusele ja veterinaarteenindusele. Rantšod on levinud USA kuivas lääneosas, Austraalias, Argentinas, Lõuna-Aafrikas jm.
Istandus on suur taimekasvatusmajand, mis toodab saadusi (kohvi, suhkruroog, puuviljad jms) müügiks ja tegeleb nende esmase töötlemisega. Kõrge saagikuse tagamiseks pannakse suurt rõhku agrotehnikale (sordiaretus, väetamine, õiged maaharimis- ja hooldusvõtted, taimekaitse jmt). Istandus saab töötada vaid odava tööjõuga. Selleks olid ajalooliselt orjad, hiljem arengumaadest värvatud lepingutöölised. Arengumaades on praegugi palju istandusi.
Hiigelfarm loomad koondatakse mitmekorruselistesse hiigelfarmidesse, mis paiknevad turu läheduses (sadamad, linnaäärne odav maa) ja kasutavad sisseostetud sööta. Kõige rohkem on rajatud linnu-, loomaliha- ja piimavabrikuid, seda eriti Jaapanis ja USA-s, kuid viimasel ajal ka arengumaades.
Mahepõllumajandus
Viljelevate taimede ja loomade valik ning pidamise kord peab silmas, et suurendada või säilitada mulla viljakust. See saavutatakse eri külvikordadel erinevate taimede kasvatamisel ja põllumajandusjäätmete (näiteks loomasõnniku) põllule viimisel tehislike väetiste asemel. Umbrohtude ja teiste seotud probleemidega võitlemiseks kasutatakse võimalikult minimaalselt sünteetilisi vahendeid, selle asemel kasutatakse rohkem biotõrjet.
Põllumajandustootmine Eestis
Eestis tegutses 2018. aasta seisuga põllumajanduse valdkonnas 2782 ettevõtet (juriidilist isikut).
Valdkonna ettevõtted moodustavad kõigi Eesti ettevõtete:
5,6% põllumajanduse valdkonnas tegutsevatest ettevõtetest on müügitulu suurem kui 1 miljon eurot (157 ettevõtet). Vähem kui 5% põllumajanduse valdkonna ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist. Suurimad Eesti põllumajandustootmise valdkonnad on teraviljakasvatus, piimatootmine ja loomakasvatus (lihaveised, sead, lambad, kanad).
Statistikaameti lühiajastatistika andmetel oli 2020. aasta I poolaastal põllumajandusettevõtete müügitulu 320 miljonit eurot (+3,6% võrreldes eelneva aasta sama ajaga), kogukulud suurenesid samal ajal 4% ja olid 405 miljonit eurot sh tööjõukulud 71,1 miljonit eurot. Puhast lisandväärtust ei loodud, kuna tegevuskulud ületasid müügitulu 4,2 mln euro võrra, mis oli ligikaudu 1,5 mln eurot enam kui eelneval aastal samal ajal. Siiski on I poolaasta negatiivne puhas lisandväärtus põllumajandusettevõtetes üsna tavapärane, kuna peamine tulu kogu sektori toodangu müügist saadakse II poolaastal, kuid oluline osa kuludest tehakse II kvartalis. Võrdluses eelmise aastaga näitab lühiajastatistika, et põllumajandussaaduste üldise hinnalanguse ja realiseeritud mahu suurenemisest tulenevalt on suurenenud müügitulu enam kui kogukulud. Põllumajandussektori ettevõtted on jätkanud investeeringutega suuremas mahus kui varasematel aastatel. 2020. aasta I poolaastal investeeriti materiaalsesse põhivarasse (sh kapitalirent) 91,6 mln eurot, samal ajal müüdi materiaalset põhivara kolmandiku võrra väiksemas väärtuses kui 2019. aasta I poolaastal.
Čikstiņciems
Čikstiņciems on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla keskosas. Küla asub valla keskusest Laucienest 2, piirkonna keskusest Talsist 13 ja Riiast 118 kilomeetri kaugusel.
Konstantin von Baranoff
Konstantin von Baranoff (vene Константин Алексеевич Баранов; 3. juuni (vkj 22. mai) 1859 Tallinn – 9. juuli 1936) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor).
Ta õppis Peterburis Pauli sõjakoolis (1876–1878), 1881. aastast teenis Semjonovi kaardiväepolgus, sai 1902 polkovnikuks, osales 1905. aasta revolutsiooni maha surumises Moskvas, oli Püha Anna ordeni 2. klassi kavaler, Jamburgis paiknenud 146. Tsaritsõni jalaväepolgu (vene Царицынский 146-й пехотный полк) komandör (1907–1918), ning 1910. aastast Lohu ja Röa viimane võõrandamiseelne mõisaomanik, kes elas Lohu mõisa valitsejamajas kuni surmani 1936.
Perekond
Tema vanemad olid Tallinnas sündinud Pahkla mõisaomanik ja eruratsaväekapten Alexei von Baranoff (1820–1863) ja Juliane Marie Helene von Helffreich (1829–1912), kes oli 1812. aasta Isamaasõja kangelase ja Lohu mõisniku Gotthard August von Helffreichi (1776–1843) tütar. Tema ema abiellus lesena 1867 abikaasa venna ja Prääma mõisaomaniku Trofim Heinrich von Baranoffiga.
Konstantin von Baranoff abiellus esmalt 1892 Peterburis Jenny Luise Auguste von Reuterniga (1869–1893) ja hiljem 1896 Marie Elisabeth von Reuterniga (1864–), kes olid salanõuniku ja Peterburi evangeelse-luterliku konsistooriumi presidendi (1878–1897 ) Basil von Reuterni (1829–1897; Василий Евграфович Рейтерн) ja Järvakandi paruness Sophie Taube (1837–1869) tütred.
Vihti vald
Vihti (rootsi Vichtis) on vald Soomes Lääne-Uusimaal Uusimaa maakonnas. Vallas elas 2021. aasta seisuga 29 380 inimest ja selle pindala on 567,06 km², millest 45,04 km² on veekogud. Vihti asub Helsingist Turu suunas umbes 45 kilomeetri kaugusel, mööda Turu kiirteed. Vihti on osa Helsingi suurlinnapiirkonnast.
Konstantin von Baranoff
Perekond
Konstantin von Baranoffi abikaasade vanavanemad olid Valgamaalt pärit ja vene sõjaväelasena Leipzigi lahingus saadud vigastuse tõttu käe kaotanud maalikunstnik Gerhardt Wilhelm von Reutern (1794–1865; ru) ja Charlotte von Schwertzell. Abikaasade onudest Alexander von Reutern (1824–1879; Александр Гергардович Рейтерн) oli kindralleitnant, kindraladjutant ja keiser Aleksander II tiibadjutant, ning Gerhard von Reutern (1836–1918; Евграф Евграфович Рейтерн) heeroldmeister ja senaator, ning tädi Elisabeth von Reutern (1821–1856; ru) oli abielus vene luuletaja Vassili Žukovskiga.
Vihti vald
Suuremad asulad on Nummela, Vihti kirikuküla, Ojakkala ja Otalampi.
Sõprusvald Eestis oli Palupera vald.
Ruila
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.
Ruila piirneb loodes Laitse ja Kabila küla, põhjas Muusika küla, edelas Pohla ja Mõnuste küla ning lõunas Allika külaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km. Küla läbivad Ruila–Laitse tee ja Ääsmäe–Kernu tee.
Külas asus Ruila mõis. Mõisa peahoones töötab tänapäeval Ruila Põhikool, tallis tegutseb ratsaspordibaas. Säilinud on ka muid kõrvalhooneid ja suur park.
Külas asub Ruila paisjärv. Selle ääres paiknes varem Ruila vesiveski.
Enne külapiiride muutmist jäi külasse Ukukivi.
Ruila järv ja Ruila raba koos neid ümbritseva Ruila looduskaitsealaga jäävad Mõnuste küla territooriumile.
Külas tegutseb Ruila raamatukogu. Külas käib koos Ruila mõisa segakoor.
Ookeaniline maakoor
pisi|400 px|Ookeanilise maakoore vanuse kaart. Mandrilist maakoort on kujutatud halli värviga. Mandriline maakoor asub [[manner|mandrite (hall) ning mandrilavade all (sinakashall). Ookeanilist maakoort on kujutatud punaka, kollase, rohelise või sinaka värviga. Punane on kõige noorem ja sinine kõige vanem. Kaardi vasakul allosas on legend, mis selgitab, kui vanadele kivimitele mingi värvus vastab.]] Ookeaniline maakoor on ränivaese koostisega kivimeist koosnev õhuke maakooretüüp.
Ookeanilise maakoore ehitus
Ookeaniline maakoor moodustab ookeanide põhja. Moodustab 60% maakoorest. Ta on tekkinud basaltse magma tardumisel kivimitest, millel lasuvad süvameresetted, peamiselt värvilistest kivimitest ja simast. Ookeanilise maakoore põhilised elemendid on räni ja magneesium, suhteliselt palju leidub rauda.
Ookeaniline maakoor on mandrilisest maakoorest õhem (paksus umbes 11 km) ja noorem (keskmine vanus 180 miljonit aastat). Ta on ka suurema tihedusega (2,9 t/m³), mistõttu ta paikneb mandrilisest maakoorest madalamal.
Ookeanilise maakoore "elutsükkel"
Ookeaniline maakoor uueneb pidevalt. Ookeani keskahelikes tekib teda järjest juurde. Nendes ahelikes lahknevad laamad. Seal tõuseb magma maakoore pinnale, jahtub ja tardub, moodustades maakoore. Magmat tõuseb keskahelikes järjest juurde ja surub äsjamoodustunud maakoort keskahelikust järjest eemale. Selle protsessi käigus maakoor jahtub veelgi ja tiheneb ning tema peale hakkavad kogunema setted. Üldiselt ongi nii, et keskaheliku juures on maakoor kõige noorem ja mida kaugemale, seda vanem.
Kui maakoor on lükatud lõpuks laama teise otsa subduktsioonivööndini, siis sukeldub maakoor seal taas maa alla ja seda nimetatakse subduktsiooniks. Teisele poole neeldumiskohta tekib kurrutuse tulemusena kõrge mäestik ja tüüpiline näide selle kohta on Ameerika läänerannik, kuhu on tekkinud Andid ja Kordiljeerid. Kui põrkuvad kaks ookeanilist maakoort, võivad sinna tekkida saarekaared, nagu näiteks Antillid.
Ookeanilise maakoore magnetväli
Ookeanilises maakoores on märgata ookeani keskahelikuga paralleelseid magnetjooni, mis on salvestunud basalti. See avastati 1950. aastatel, kui kaardistati ookeanipõhja kivimite tekitatav magnetväli. Nad märkasid, et kummalgi pool ookeani keskahelikku olid sümmeetrilised positiivsed ja negatiivsed magnetvälja jooned ning et sümmeetriateljeks oli ookeani keskahelik. See on seletatav asjaoluga, et kui ookeani keskahelikust välja voolanud värske magma jahtudes tardub, siis joondub ta vastavalt Maa magnetväljale sel hetkel. Kuid Maa magnetiline põhja- ja lõunapoolus on palju kordi kohta vahetanud. Ookeanilise maakoore magnetismi uurides on niimoodi võimalik täpsemini kindlaks teha, millal maakera magnetilised poolused on kohti vahetanud.
Geumjeongi ringkond
Geumjeongi ringkond (Geumjeongi-gu, hangulis 금정구, hanjas 金井區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 18 linnaosaks (dong).
Haeundae ringkond
Haeundae ringkond (Haeundae-gu, hangulis 해운대구, hanjas 海雲臺區) on Busani haldusüksus. Jaguneb 14 linnaosaks (dong).
Oskar Mamers
Oskar Heinrich Mamers VR I/3 (15. mai 1891 Liivi vald, Läänemaa – 6. oktoober 1930 Seli, Raplamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920). Oskar Mamers lõpetas aastal 1912 Tallinna Peetri Reaalkooli.
Asus 23. septembril 1912 vabatahtlikuna 89. Belomorski jalaväepolku ajateenistusse. 13. augustil 1913 arvati ta sealt reservlipnikuna reservi. Esimese maailmasõja puhkedes kutsuti 6. augustil 1914 teenistusse ja määrati 2. tagavarapataljoni. 11. septembril samal aastal oli ta 177. tagavarapataljonis rooduülemaks ja 30. aprillil 1915 saadeti ta eesliinile 314. Novo-Oskolski polku rooduülemaks. Selles väeosas osales ta 17. maist 1915 kuni 1. jaanuarini 1917 lahinguis austerlaste ja sakslaste vastu. Sai mitmel korral haavata ning ka vahvuse eest aumärke. 6. juunil 1917 tuli Mamers 1. Eesti jalaväepolku.
Mamers oli koos Eduard Alveriga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti jalaväepolgu komandöri polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918.
Eesti Vabadussõjas oli kapten Oskar Mamers Eesti sõjavägede 1. Operatiivstaabi teadete jaoskonna ülem, alates 21. novembrist 1918 oli teadete jaoskonna ülema abi Helmut Veem. Ülendatud kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. märtsist 1920 1. aprillil 1921 läks kolonelleitnandina reservi.
Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1922–1923.
Oskar Mamers suri kopsutiisikusse.
Ringkonna õigustega linn
Koht haldusüksuste hierarhias
Nad jäävad haldusüksuste hierarhias provintside ja maakondade vahele. Sama tasandi haldusüksused on ringkonnad (地区), aimakid (盟) ja autonoomsed ringkonnad (自治州).
Olemus
Ringkonna õigustega linnad ei ole asulad, vaid sisaldavad tavaliselt peale keskuslinna maapiirkondi ja väiksemaid linnalisi asulaid. Peaaegu kõik nad jagunevad mitmeks maakonnaks, maakonna õigustega linnaks ja muudeks 3. järgu haldusüksusteks. Nimelt olid ringkonnad, mille asemele ringkonna õigustega linnad moodustati, suured haldusüksused, kuhu kuulus nii linnalisi asulaid kui ka maapiirkondi. Et eristada ringkonna õigustega linna tegelikust linnast, kasutatakse esimeste kohta sõna 市区 (shiqu (shìqū)) 'linna-ala'.
Kriteeriumid
Selleks et ringkond saaks ringkonna õigustega linnaks, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid:
Levik
Esimene ringkonna õigustega linn moodustati 5. novembril 1983. Nüüdseks on enamik ringkondi asendatud ringkonna õigustega linnadega ning asendamine jätkub praegugi. Praegu on Hiinas 283 ringkonna õigustega linna.