cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti meistrivõistluste medalivõitjad 80 m tõkkejooksus
Eesti meistrivõistluste medalivõitjad 80 m tõkkejooksus
Kuni 1968. aastani võistlesid naised 80 meetri tõkkejooksus, mis asendati siis 100 meetri tõkkejooksuga.
Kotedž
pisi|[[Anne Hathaway (Shakespeare'i abikaasa)|Anne Hathaway kotedž Shotterys Warwickshire'is umbes miili kaugusel Stratford-upon-Avonist]] pisi|Kotedž [[Bron-Yr-Aur Walesis. Seal on valminud mitmed Led Zeppelini laulud]] Kotedž (inglise cottage) on ingliskeelsetes maades enamasti linna lähedal asuv väike maja, mida kasutatakse puhkuse veetmiseks või pühade puhul. Eesti keeles on sõnale praktiliselt sünonüümiks sõna 'suvila'.
Sotsiaalse võrdluse teooria
Sotsiaalse võrdluse teooria keskendub uskumusele, et inimestel on sisemine tung, mis ajendab neid saama ja otsima täpseid hinnanguid enda kohta. Teooria selgitab, kuidas inimesed hindavad oma arvamusi ja võimeid läbi võrdluste teiste inimestega, et vähendada ebakindlusi võrdlusalustes valdkondades ja et paremini ennast mõtestada. Sotsiaalse võrdluse teooria esitas algselt 1954. aastal Leon Festinger.
Festingeri sotsiaalse võrdluse teooria (1954)
Sotsiaalses keskkonnas viibides võrdleb inimene oma omadusi, võimeid ja hoiakuid teiste inimeste omadega. 1954. aastal ilmus ajakirjas Human Relations Leon Festingeri (1954) publikatsioon, milles ta tutvustas sotsiaalse võrdluse teooriat (social comparison theory). Sotsiaalse võrdluse teooria uurib seda, kellega ja milliste tunnuste osas inimesed ennast võrdlevad, samuti käsitletakse nende võrdluste mõju võrdleja enesemääratlusele, hoiakutele ja käitumisele Festingeri 1954. aasta artikli põhilised hüpoteesid saab kokku võtta järgnevalt: Lisaks on samas publikatsioonis esitatud hüpoteesidest tuletatud mõningad võimalikud mõjud interpersonaalsetele protsessidele. Näiteks sotsiaalne võrdlus võib tekitada kuuluvustunnet, võrdluse tulemusena võib indiviid püüda võrdlusgrupiga rohkem sarnaneda või neid endaga sarnasemaks muuta, mis viib grupisisese ühetaolisuse tekkele. Indiviid kaldub liikuma gruppidesse, mille enamuse arvamused ja võimed on tema omadele lähedased. Festingeri teooria on üles ehitatud hüpoteeside, neist tuletatud väidete ja järelduste järjestatud ja korrastatud kogumina. Hüpoteeside kinnituseks on toodud empiiriliste uuringute tulemusi. Vaatamata oma vormile, ei ole sotsiaalse võrdluse teooria siiski matemaatiliselt range aksiomaatiline teooria, vaid jätab üpris palju ruumi teooria hüpoteeside ja konstruktide tõlgendamiseks ning seostamiseks mõõdetava reaalsusega.
Sotsiaalse võrdluse mudelid
Alljärgnevalt on toodud mõjukamad sotsiaalset võrdlust seletavad mudelid:
Põhilised uurimisviisid
Sotsiaalse võrdluse teooria toetub alates selle loomisest empiirilistele uurimistulemustele, mis kirjeldavad võrdlusobjektide valikut ja võrdluste tagajärgi võrdleja jaoks. Kuidas on sotsiaalset võrdlust uuritud? Alljärgnevalt on esitatud teooria algusaegadest kuni tänapäevani levinumad kasutatud meetodid, mille abil on püütud kõnealusest psühholoogilisest mehhanismist aru saada. Laias laastus võiks need meetodid jaotada kolmeks – (1) valiku-lähenemine (ingl k selection approach), milles üritatakse välja selgitada, millist informatsiooni kasutavad katseisikud sotsiaalseks võrdluseks (2) reaktsiooni-lähenemine (ingl k reaction approach), mille tuumaks on sotsiaalse võrdluse mõju uurimine (nt katseisikute enesehinnangule) ning (3) jutustav lähenemine (ingl k narration approach), milles uuritakse katseisikute endi edastatud informatsiooni selle kohta, kuidas katseisikud on igapäevaelus sotsiaalset võrdust kasutanud.
Valiku-lähenemine
Valiku-lähenemine on tõenäoliselt levinuim sotsiaalse võrdluse uurimise meetod. Nagu nimigi viitab, on uuritavate ülesandeks etteantud sotsiaalse informatsiooni hulgast võrdlusallika valimine – seega sotsiaalne võrdlus on selles lähenemises sõltuvaks muutujaks. Tavaliselt küsitakse katseisikult, kellega ta end võrrelda tahab. Valiku-lähenemist kasutatakse sagedasti eksperimentaalsetes töödes, kus manipuleeritakse erinevate sõltumatute muutujatega (nt kujundatakse erineval määral ärevust tekitavaid olukordi). Kõnealuses lähenemises on levinumad kolm katseparadigmat – (a) järjestusparadigma (ingl k rank-order paradigm), (b) vaatamisparadigma (ingl k looking paradigm) ning (c) kuuluvusparadigma (ingl k affiliation paradigm).
Reaktsiooni-lähenemine
Selles lähenemises on sotsiaalne võrdlus sõltumatuks muutujaks. Katseisik saab sotsiaalset informatsiooni ning vastab enamasti sellistele küsimustele, mis uurivad tema enesehinnangut pärast testide tulemuste ning uuritava teiste suhtes paiknemise teadasaamist – tavaliselt olles parem või kehvem teistest. Seda meetodit on kasutatud põhiliselt kahel viisil: (a) eksperimentaalselt laboratoorsetes tingimustes ning (b) korrelatiivselt väljaspool laborit.
Laboriväliste lähenemiste kitsaskohaks on asjaolu, et mitmed muutujad ei ole uurija kontrolli all, seega andmete interpreteerimine võib olla ekslik.
Jutustav lähenemine
Sarnaselt korrelatiivsete uuringutega on selles lähenemises olulisel kohal katseisikute igapäevaelus esineva sotsiaalse info uurimine, siinkohal on peamiseks enamasti katseisikute endi antud teave. Jutustava lähenemise uurimismeetodeid võiks liigitada kolmeks: (a) enda kohta teatatud võrdlused (ingl k global self-reported comparisons), (b) päevikumeetod võrdluste kohta (ingl k self-recorded comparison diaries) ja (c) vabade vastustega meetodid (ingl k free-response measures).
Jutustava lähenemise puhul tekitab küsitavust see, kas inimesed suudavad sotsiaalset võrdlust ära tunda ja sellest teada anda. Teadete täpsust võivad mõjutada näiteks sotsiaalsest võrdlusest mitteteadlik olemine, sotsiaalne soovitatavus ja/või enesepetmine, selektiivne meenutamine, jm.
Sotsiaalse võrdluse avaldumine ja aktuaalsemad uurimisteemad
Miks üldse on sotsiaalse võrdluse uurimine oluline? Siinses alaosas on välja toodud mõningad uurimisteemad, mida on Festingeri teooria ja selle edasiarenduste valguses käsitletud ning mis leiavad aktuaalset kajastust ka tänapäeval.
Sotsiaalne võrdlus klassiruumis ja tiigi efekt
1966. aastal ilmus Davise töö, milles autor leidis, et eliitkõrgkoolide üliõpilaste minapilt on kehvem kui vähem selektiivsetes ülikoolides õppivatel tudengitel. Vastavalt olid ka tulevikuplaanid eliitkoolide õppuritel vähem lennukad kui tudengitel vähem selektiivsetes ülikoolides. Oma uuringu põhjal nimetas Davis nähtuse konnatiigiefektiks (ingl k the frog-pond-effect). Selle kontseptsiooni tuumaks võib pidada mõtet, et parem on olla hea tudeng kehvas koolis, mitte kehvem tudeng eliitkoolis. Peaaegu kaks aastakümmet hiljem näitasid Marsh ja Parker (1984) samuti, et üldhariduskoolide õpilaste minapildi ja kooli selektiivsuse vahel on negatiivne seos. Nähtusele anti nimeks suur kala väikeses tiigis efekt (ingl k big-fish-little-pond effect, millele võiks eesti keeles lühidalt viidata kui tiigi efektile (Adov, 2012). Tiigi efekti saab käsitleda kui kultuurideülest nähtust, sest seda on uuritud ja leitud erinevates riikides ; nähtust on lisaks uuritud ka arengumaades ning leitud, et negatiivne korrelatsioon õpilase akadeemilise minapildi ja kooli tugevuse vahel esineb statistiliselt olulisel tasemel lausa 38-s erinevas riigis . Tiigi efekti ilmnemist on näidatud ka Eesti õpilastel.
Mis võib tekitada tiigi efekti? Põhjuste seas võib olla sotsiaalne võrdlus. Haridussüsteem soodustab koolikeskkonnas tekkivaid võrdlusi – hindavast atmosfäärist tulenevalt on õpilastel tugev huvi oma võimeid ning tulemusi võrrelda oma kaaslaste vastavate parameetritega. Kui lähtuda sotsiaalse võrdluse teooriast, oleks asjakohane arvata, et selektiivsemates koolides võrreldakse end parematega (ingl k upward comparison) ning vähem selektiivsetes koolides toimub võrdlus kehvematega (ingl k downward comparison). Just nende strateegiate rakendumist on näidanud Marsh, Trautwein, Lüdtke ja Köller (2008).
Zell ja Alicke (2009) pakkusid eksperimentaalsetele uuringutele tuginedes välja, et tiigi efekti tekkemehhanism seisneb asjaolus, et õpilaste enesehinnangule avaldab mõju see, kui võimekad nad on võrreldes oma lähemate kaaslastega (nt klassi- või koolikaaslased), mitte see, milline on õpilaste ja nende kaaslaste paiknemine üldisemas pingereas (nt kooli paiknemine teiste koolide hulgas) – seega mõju on ennekõike lokaalsel sotsiaalsel informatsioonil. Kui õpilane on väga hea enda koolis, kuid kool ise on nõrgemate killast, hindab õppur oma võimeid tõenäoliselt kõrgemalt kui indiviid, kes on eliitkoolis kehvemate hulgas – nõndaviisi võibki teoreetiliselt põhjendada tiigi efekti tekkimist. Lähematelt kaaslastelt tuleneva sotsiaalse informatsiooni üldisemast informatsioonist tugevamat mõju nimetasid Zell ja Alicke lokaalse domineerimise efektiks (ingl k the local dominance effect).
Sotsiaalse keskkonna mõju ja lokaalse domineerimise efekt
Lisaks tiigi efektile võiks lokaalse domineerimise efekti hüpotees seletada veel mitmesuguseid elulisi nähtusi, kus sotsiaalne võrdlus ning lähematelt kaaslastelt saadav informatsioon võivad mõju avaldada. Lisaks võib lokaalne domineerimine seletada järgmisi nähtusi :
Lokaalse domineerimise efekti esinemist on näidatud ka Eesti üliõpilastel.
Sotsiaalne võrdlus ja tervis
Sotsiaalne võrdlus mängib rolli tervisekäitumises ning terviseprobleemide kujunemises. Seejuures on täheldatud mõju tervisehäirete arengule, seda eriti toimetuleku aspektis. Teistega võrdlemine mõjutab indiviidi subjektiivset heaolu ja enesetunnet, mis omakorda avaldab mõju paranemisprotsessile ning toimetulekule. Eriti ilmne on sotsiaalse võrdluse mõju tervisekäitumisele seoses konkreetse toimunud sündmusega. Haigestudes raskesse tõppe võrreldakse end tervetega, mis omakorda võib põhjustada düstressi. Sel juhul on sotsiaalse võrdluse motiiviks emotsioonide regulatsioon ning nendega toimetulek. Samas lähedase inimese haigestudes võib sotsiaalsel võrdlusel olla hoiatav ning edasisele tervisekäitumisele soodne mõju. Seejuures on oluline muuhulgas ealine sarnasus võrdlusobjektiga – omavanuse haigestumine võib põhjustada stressi ning lootusetust enese tuleviku osas, mõjudes pigem ebasoodsalt edasisele tervisekäitumisele. Siinkohal võib taas paralleele tõmmata lokaalse domineerimise efektiga.
Festingeri algse teooria järgi kalduvad inimesed sotsiaalsele võrdlusele vähese informatsiooni korral. Seeläbi mängib sotsiaalne võrdlus rolli ka enesehinnangu ja enesekindluse kujunemises. Vähene informatsioon võib tekitada ebakindlust enese ning mingi olukorra suhtes muutes indiviidi sedasi vastuvõtlikuks stressile. Sellises olukorras võib sotsiaalne võrdlus pakkuda vajalikku infot toimetulekuks ning kohanemiseks. Erinevad stressorid modereerivad seejuures sotsiaalse võrdluse suunda ning mõju subjektiivsele enesetundele, kusjuures olulised on ka stressori ajaline kestus ning sotsiaalse võrdluse ajastatus stressori suhtes.
Sotsiaalse võrdluse mõju suurus ja valents enesetundele on tugevalt individuaalsed ning sõltuvad subjektiivsest tõlgendamisest. Niisiis on sotsiaalne võrdlus üsna võimas vahend, mõjutades eelkõige indiviidi subjektiivset enesetunnet ning enesehinnangut. Sotsiaalne võrdlus mõjutab kognitiivset kohanemisvõimet, panustades inimese minapilti. Positiivne sotsiaalne võrdlus ennustab heaolu ning omab olulist mõju vaimsele tervisele. Sellised seosed näitavad sotsiaalse võrdluse mõju indiviidi psüühilisele ja füüsilisele tervisele ning üleüldisele heaolule.
Seega sotsiaalne võrdlus aitab suuresti luua ettekujutust endast ning on seega tähtis psüühikat mõjutav asjaolu. Sestap on üsna loogiline, et sotsiaalne võrdlus mängib rolli ka psühhopatoloogia kujunemisel. Sotsiaalse võrdluse teooriat kui raamistikku on kasutatud psühhopatoloogias eelkõige depressiooni, ärevuse, tööalase läbipõlemise ja kehaga rahulolematuse kontekstis. Neil kõigil on ühiseks jooneks negatiivne hinnang minapildile. Sotsiaalne võrdlus on positiivselt korrelatsioonis neurootilisuse, sotsiaalärevuse, eneseteadlikkusega (enesele suunatud ärev-kontrolliva tähelepanu mõistes) ja madala enesehinnanguga – mis kõik on internaliseerivate häirete riskitegurid.
Negatiivne minapilt on üks peamisi depressiooni tunnuseid. Seega ei ole üllatav, et sotsiaalne võrdlus mängib rolli depressiooni arengus ning alalhoidmisel – Dunn, Whelton ja Sharpe (2012) leidsid, et sotsiaalne võrdlus ennustab depressiooni. Negatiivset hinnangut enesele ja kõrgendatud lootusetust võimendavad sotsiaalne võrdlus ning selle tagajärjel tekkinud järeldused. Seejuures võib inimene võrrelda end parematega ning sedasi suurendada negatiivset afekti ; samas võib aga ka üritada enesetunnet parandada ennast kehvematega võrdlemisel. Depressiivsed inimesed kalduvad rohkem sotsiaalsele võrdlusele, mille läbi on oht depressiooni alal hoida (Dijkstra, Gibbons, & Buunk, 2010; Swallow & Kuiper, 1988) ning nad on suuremal määral mõjutatud sotsiaalsetest võrdlustest (Gibbons, 1986; . Ühtlasi on leitud, et sotsiaalne võrdlus suurendab ka rumineerimist, mis on üks olulisi depressiooni kaasnähtusi . Kuna depressiooni ja sotsiaalse võrdluse seosed pole üheselt selged, on oluline eristada, kas sotsiaalne võrdlus eelnes depressioonile või vastupidi.
Halbesleben ja Buckley (2006) leidsid oma kordusuuringus seevastu, et endast vähem edukatega võrreldes läbipõlemine pigem vähenes ning endast edukamatega võrreldes läbipõlemise tase tõusis. Eelnevast nähtub, et tulemused sotsiaalse võrdluse ja tööalase läbipõlemise vallas on üsna ambivalentsed, viidates asjaolu edasise uurimise vajadusele.
Sotsiaalse võrdluse teooria olulisusele vaimse tervise valdkonnas viitab tõik, et sotsiaalset võrdlust kui paradigmat kasutatakse ka kliinilises sekkumises. Nii, nagu sotsiaalne võrdlus "panustab" häirete kujunemisse, on selle kaudu võimalik sümptomaatikat ka leevendada. Seejuures tuleb võrdlusobjekti vastavalt varieerida (kas indiviidist mingis aspektis parem või halvem). Samuti tuleb arvestada sellega, kas läbi sotsiaalse võrdluse puhul identifitseerutakse või vastandutakse sihtobjektiga. Näiteks on leitud, et depressiooni puhul on endast paremini toimetulevate depressiooni diagnoosi ja ravi saajatega võrdlemine motiveeriv ning lootustandev, samas endast kehvemas seisus olijatega võidakse jõuda tõdemuseni, et olukord võiks olla tunduvalt halvem. Seevastu kehaga rahulolematuse puhul on igasugusel sotsiaalsel võrdlusel põhineval lähenemisel pigem negatiivne mõju. Seevastu sotsiaalsele võrdlusele sisuliselt lähedane paradigma – sotsiaalne distantseerumine – olevat kehaga rahulolu puhul efektiivsem, kuna ei kätke otsese objektiga võrdlemist, vaid mingi mentaalse ettekujutuse distantseerimist endast.
Sotsiaalne võrdlus ja söömishäired
Söömishäirete kontekstis on ilmnenud ka metodoloogiliste täienduste vajadus küsimuse näol, kuidas uurida sotsiaalset võrdlust ja selle mõju söömishäiretega patsientidel. Söömishäiretega populatsioonil võivad sotsiaalse võrdluse hindamisskaalad töötada normpopulatsioonist erinevalt. Näiteks on leitud, et sotsiaalse võrdluse hindamise skaala (SCRS; ingl k Social Comparison Rating Scale) kolm tegurit söömishäiretega patsientidel ei eristu, mistõttu patsiente pole võimalik vastavatel alaskaaladel normpopulatsiooniga võrrelda. Sotsiaalset võrdlust on eri uurimustes mõõdetud erinevate otseste ja kaudsete mõõtvahendite abil, mis mõõdavad sotsiaalse võrdluse erinevaid aspekte ja võivad olla puudulikult valideeritud. Seetõttu on eri uuringute tulemused raskesti võrreldavad, mis viitab selgele vajadusele selgitada välja söömishäirete kontekstis hästi töötavad sotsiaalse võrdluse mõõtvahendid ja nende kasutus eri uurimuste vahel ühtlustada.
Senistest uurimustest on selgunud, et sotsiaalne võrdlus küll ennustab söömise piiramist, kuid mitte buliimiale omaseid sümptomeid. Leitud on, et söömishäiretega patsiendid peavad end teistega võrreldes vähem meeldivaks ja atraktiivseks. Söömishäiretega patsiendid võrdlevad enda keha teiste kehadega tunduvalt enam kui kontrollgrupi ja depressiooni diagnoosiga inimesed, seda isegi siis, kui on võetud arvesse madala enesehinnangu ja depressiooni mõju. Seetõttu on pakutud, et sotsiaalne võrdlus on eriti omane söömishäiretele, mitte üldisele psühhopatoloogiale.
Kehaga rahulolematus on samuti tugevas seoses sotsiaalse võrdlusega ning Myersi ja Crowtheri (2009) arvates mõjutabki sotsiaalne võrdlus kehaga rahulolematuse väljakujunemist.
Sotsiaalse võrdluse mõju söömishäirete väljakujunemisele võib olla vahendatud meeleolu, vanuse ja soo ning osaliselt enesehinnangu poolt (Corning, Krumm, & Smitham, 2006). Sotsiaalne võrdlus on ise vahendajaks sotsiaalse surve, negatiivse afekti, enesehinnangu, perfektsionismi ja piirava söömiskäitumise vahel. On leitud, et sotsiaalne võrdlus ei modereeri söömishäirete kujunemisega tugevalt seotud kehaga rahulolematuse ja kõhnuse ideaali internaliseerimise vahelist seost ; samuti ei ole ta ka mediaatoriks internaliseerimise ja kehaga rahulolematuse vahelises seoses. Samas on pakutud, et sotsiaalse võrdluse ja kehaga rahulolematuse vaheline seos on vahendatud ühiskonnas kehtiva iluideaali internaliseerimise kaudu. Arvestades jätkuvat huvi ja edasiarendamise võimalusi, on mõistlik uurida ning täpsustada sotsiaalse võrdluse mehhanismi, selle mõju söömishäirete kujunemisel ning paiknemist riskitegurite mudelites.
Tulevased sotsiaalse võrdluse uuringud söömishäiretega seotud teemadel peaksid kasutama ühtlustatud ja söömishäiretega populatsioonil valideeritud sotsiaalse võrdluse mõõtevahendeid, mis arvestaksid sotsiaalse võrdluse struktuuri võimalikke iseärasusi söömishäiretega patsientidel. Üha enam vajalikud on ka kordusuuringud, mis võimaldaksid hinnata sotsiaalse võrdluse erinevate aspektide ja teiste sotsiaalse võrdlusega seotud näitajate paiknemist söömishäirete riskimudelite põhjuslike seoste võrgustikes.
Dukla mäekuru
pisi|250px|Vaade kurule pisi|250px|[[Dukla mäekuru lahingu mälestusmärk mäekuru Slovakkia poolel]] Dukla mäekuru (slovaki keeles Dukliansky priesmyk, poola keeles Przełęcz Dukielska, ungari keeles Duklai-hágó, tšehhi keeles Dukelský průsmyk) on strateegilise tähtsusega mäekuru Ida-Karpaatide Laboreci mägismaal.
Kirjeldus
Mäekuru asub Poola ja Slovakkia vahelisel piiril Lemkivštšina piirkonnas. Kuru ei ole ka kaugel Ukraina läänepiirist.
Mäekuru, mis asub kõrgusel 502 meetrit üle merepinna, on Karpaatide peamise mäestiku kõige madalamal asuv mäekuru. Poola Dukla linnast lõunas ja Slovakkia Prešovi linnast kirdes asuvat mäekuru peetakse piirkonnaks, kus kohtuvad ida- ja lääneslaavi kultuurid.
Ajaloolisi fakte
17. sajandil oli mäekuru lemko rahvusest röövli ja rahvakangelase Andri Savka tegevuspaigaks.
Dukla mäekurus toimusid suured lahingud nii esimese kui ka teise maailmasõja idarinnetel. 1944. aasta 8. septembrist kuni 28. oktoobrini leidis seal aset Dukla mäekuru lahing.
Eesti Ragbi Liit
Eesti Ragbi Liit (inglise keeles Estonian Rugby Union, lühend ERU) on Eesti ragbi alaliit.
Volksrust
Volksrust on linn Lõuna-Aafrika Vabariigi Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas, Pixley ka Seme valla halduskeskus.
Eesti Ragbi Liit
Liit koordineerib ragbiga seotud tegevust Eestis.
ERU asutati oktoobris 2007.
Volksrust
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Volksrusti elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,56%, valgeid 16,46%, India või Aasia päritolu inimesi 1,99%, värvilisi 1,65% ja teisi 0,34%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,39% inimesi, afrikaani keelt 15,77%, inglise keelt 4,41%, sotho keelt 1,74%, svaasi keelt 1,28% ja tsvana keelt 1,13%.
Toomapojad
Toomapojad oli aastatel 1966–1973 tegutsenud Eesti biitmuusikaansambel. Ansambel on ka hiljem esinenud festivalidel ja kontsertidel.
Ansambli koosseisu kuulusid teiste seas Aare Kreilis (solist), Jaan Loot ja Toivo Tasa.
Ansambli tuntuimad lood olid näiteks "Õrn ööbik", "Kullast süda" ja "Pilv puistab lund".
Parun
Parun (ladina keeles baro) on Euroopa aadlitiitel, mis jääb feodaalses hierarhias krahvide ja rüütlite vahele. Paruni naissoost vaste on paruness, paruni maavaldust nimetatakse parunkonnaks.
Sõna parun tuleneb vanaprantsuse sõnast baron, mille aluseks on vanaülemsaksa ja ladina (liber) baro '(vaba) mees' või '(vaba) sõdalane'. Inglise keeles sulandus sellega vanainglise beorn 'aadlimees'.
Algselt kuulusid parunid väikefeodaalide hulka, kes polnud küll kuninga asevalitsejad nagu krahvid, kuid võisid olla üpriski võimsad.
Revolutsioonieelsel Prantsusmaal võisid aadlikest maaomanikud end paruniteks tituleerida, kuid mitteaadlikud said olla ainult "parunkonna isandad" (seigneur de la baronnie). Parunkondi võis vabalt müüa kuni feodalismi kaotamiseni 1789. aastal. Paljud aadlikud kasutasid parunitiitlit asendustiitlina tegeliku tiitlikandja perekonnaliikmete jaoks.
Saksamaal vastas parunitiitlile vabahärra (Freiherr).
Eestis
pisi|Balti parunikroon [[heraldikas]] Venemaal seati parunitiitel sisse alles 18. sajandil, mil ka Balti kubermangude aadlisuguvõsade esindajad said õiguse ennast paruniks tituleerida. Keiser Aleksander II ajal anti rida parunitiitleid ka neile aadlikele, kel neid varem polnud. Seetõttu kasutasid parunitiitlit sageli ka suguvõsad, kes tegelikult kandsid varem vabahärra (Freiherr) tiitlit.
Erinevalt vabahärratiitlist tarvitati parunitiitlit ilma partiklita von (mõningate eranditega).
Kuna Eesti alamaadli seas oli rohkelt just parunitiitli kandjaid, on eesti keeles levinud tava kõnelda "parunitest" ka saksa(keelse) aadli üldnimetusena.
Mārsnēni vald
pisi|Vallamaja Mārsnēni vald (läti keeles Mārsnēnu pagasts) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Liepa vallaga, Smiltene piirkonna Blome ja Rauna vallaga ning Valmiera piirkonna Brenguļi ja Kauguri vallaga.
Valla pindala on 69 km². 2016. aasta seisuga elas seal 764 inimest. Valla keskus on Mārsnēni küla.
Suurim jõgi on Lisa jõgi. Vald asub Tālava madalikul. Kõrgeim koht asub valla kaguosas Sīmaņi lähistel ja ulatub 90,1 meetrit üle merepinna.
Ajalugu
Vald moodustati Mārsnēni mõisa ja Starti mõisa aladele. Aastal 1935 oli valla pindala 65,92 km² ja seal oli 1232 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Starti ja Mārsnēni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Mārsnēni külanõukoguga likvideeritav Starti külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.
Asustus
2011. aastal elas vallas 680 lätlast, 61 venelast, 34 valgevenelast, 5 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Tiit Köster
Tiit Köster (sündinud 13. mail 1939 Saaremaal Mustjalas) on eesti laulja, koorijuht ja muusikapedagoog.
Instituudis õppimise ajal mängis tantsuorkestris Ratex. Aastatel 1961–1967 töötas Kehra Keskkooli muusikaõpetajana.
Aastatel 1967–1990 laulis RAMis, oli 14 aastat meeskvarteti RAM-1 liige.
Aastatel 1966–1986 juhatas ta Kehra segakoori Helin.
Aastatel 1989–2002 oli ta Kuressaare Muusikakooli direktor, aastatel 1989–2008 Saaremaa Ühendatud Meeskoori dirigent. pisi|361x361px
Carli Lloyd
Carli Anne Lloyd (sündinud 16. juulil 1982 USA New Jersey osariigis Delrani vallas) on USA jalgpallur. Ta mängib USA kõrgliiga klubis Sky Blue poolkaitsjana.
USA koondises mängis ta aastatel 2005–2019. 2008. ja 2012. aastal tuli ta olümpiavõitjaks, lüües mõlemal korral finaalis võiduvärava.
Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool
Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool huvikool Harju maakonnas Jõelähtme vallas.
Carli Lloyd
Ta osales USA jalgpallikoondisega ka neljadel maailmameistrivõistlustel: 2007. aastal võitis pronks- ja 2011. aastal hõbemedali ning 2015. ja 2019. aastal tuli maailmameistriks.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta finaalis Jaapanile 15 minutiga kübaratriki. Ta lõi turniiri jooksul kokku kuus väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks.
Jõelähtme Muusika- ja Kunstikool
Muusika- ja kunstiharidust pakkuv kool alustas tegevust 1. septembril 2010 keskusega Lool ja filiaaliga Kostiveres eelnevalt tegutsenud muusikaklasside baasil. Alates 2011. aasta sügisest avati muusikaosakonna filiaal ka Neemes ja kunstiosakond Lool. Kostiveres avati kunstiosakond 2012. aasta septembris.
Kooli kunstiosakonnas õpetatakse joonistamist, maalimist, vormiõpetust, kompositsiooni ja kunstiajalugu.
Ajalugu
1975. aastal alustas Jõelähtme kiriku leerimajas asuvas koolis tegevust muusikaklass 14 õpilasega. 1976. aastal tuli kooli muusikaõpetajaks Elsa Rikandi, kellest sai Jõelähtme kultuuri- ja muusikaelu edasiviija. Alates 1996. aastast annab Jõelähtme vald välja Elsa Rikandi kultuuripreemiat.
Lool avati 1987. aastal keskkool ja aasta hiljem hakati seal õpetama klaverit ja akordionit. Esimesteks õpetajateks olid muusikaõpetajad Aare Värte ja Karin Taukar. 1989. aastal lisandus muusika- ja klaveriõpetaja Leili Värte ja 1993. aastast Tiina Muddi. 2000. aastal liitusid Loo Keskkooli muusikaklassiga uued õpetajad ning sellega laienes ka pillierialade valik. Õppida sai lisaks klaverile veel ka plokkflööti, viiulit, akordionit, kitarri ja süntesaatorit. Septembris 2000 sündis orkester Loopill (juhendajad Virve Lääne ja Ahto Nurk), mis ühendas endas viiuli-, plokkflöödi- ja akordionieriala õpilasi koos õpetajatega.
1988. aastal avati Kostivere 8-klassilises Koolis muusikaklass. Esimesed õpetajad olid Svetlana Siltšenko ja Silja Trisberg ning õppida oli võimalik klaverit. Lisaks pilliõppele said õpilased ka kaks solfedžotundi nädalas. Aluseks võeti muusikakoolide riiklik õppekava. Alates 2007. aastast lisandus Kostiveres võimalus õppida ka kitarri.
Kuna muusikahuviliste laste arv vallas aina kasvas, oli põhjust hakata mõtlema muusikakooli loomise peale. Loo Keskkooli muusikaklassi klaveriõpetaja Tiina Muddi hakkas Jõelähtme muusikakooli loomist ette valmistama juba 2007. aasta sügisel. Kevadeks 2008. aastal olid valmis nii kooli põhimäärus kui ka õppekavad, kuid huvikooli avamine otsustati edasi lükata. Töö kooli loomise nimel jätkus 2010. aasta kevadel, mil Jõelähtme vallavalitsus andis toetuse kooli avamiseks.Jõelähtme Vallavolikogu kinnitas Jõelähtme Muusika- ja Kunstikooli põhimääruse 29. aprillil 2010.
Hans Martna
pisi|Hans Martna Hans Martna (16. märts 1890 Tartu – 3. november 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik.
Hans Martna oli Asutava Kogu liige ja kuulus ESDTP ridades I Riigikogu koosseisu, kuid astus tagasi 23. septembril 1922 ja teda asendas Märt Raud.
Aastatel 1923–1928 oli ta Riigikogu Kantselei asjadevalitseja. 1928. aastast tegutses Tallinnas vandeadvokaadina, samal ajal oli ka ajakirja Tööliste Hääl toimetaja ning töölismajade o/ü Tööliste Kodu juhatuse liige. Arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal.
Tema isa oli poliitik ja ajakirjanik Mihkel Martna.
Lagrange (täpsustus)
Lagrange võib tähendada järgmist:
Vaata ka
Joseph-Louis Lagrange'i järgi on nimetatud mitmeid matemaatika ja füüsika asju:
Karen Bradley
pisi|Karen Bradley (2015) Karen Anne Bradley (neiuna Howarth; sündinud 12. märtsil 1970 Newcastle-under-Lyme'is) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Briti Konservatiivsesse Parteisse. Ta oli 14. juulist 2016 kuni 8. jaanuarini 2018 Suurbritannia kultuuri-, massimeedia- ja spordiminister. 8. jaanuarist 2018 on ta Suurbritannia Põhja-Iirimaa asjade minister.
Ta sündis aastal 1970 Newcastle-under-Lyme'is Staffordshire'i krahvkonnas. Peagi kolis tema pere Buxtonisse Derbyshire'i krahvkonda, kus ta lõpetas Buxtoni tütarlastekooli. Seejärel lõpetas ta matemaatika bakalaureusena Imperial College Londoni.
Aastast 1991 töötas ta auditeerimisfirmas Deloitte Touche Tohmatsu maksumänedžerina. Aastast 1998 töötas ta vanemmaksumänedžerina firmas KPMG, aastast 2004 tegutses iseseisva audiitorina. Aastal 2007 pöördus ta tagasi firmasse KPMG, kuhu jäi tööle kuni valimiseni Suurbritannia parlamendi alamkotta.
Isiklikku
Ta on abielus Neil Bradleyga, neil on kaks poega. Ta on jalgpalliklubi Manchester City FC fänn.
Eric Voegelin
Eric Voegelin (sünninimi Erich Hermann Wilhelm Vögelin; 3. jaanuar 1901 Köln – 19. jaanuar 1985 Stanford) oli saksa päritolu Ameerika poliitikafilosoof.
Ta sündis Kölnis, tollases Saksa keisririigis ja õppis Viini ülikoolis politoloogiat. Temast sai kõigepealt õpetaja ja siis politoloogia dotsent Viini ülikooli õigusteaduskonnas. Ta põgenes 1938. aastal pärast natside sissemarssi Austriast Ameerika Ühendriikidesse. Temast sai 1944. aastal Ameerika kodanik. Ta töötas suurema osa oma akadeemilisest karjäärist Notre Dame'i, Louisiana osariigi ja Müncheni ülikoolis ning Hooveri Instituudis Stanfordi ülikooli juures.
Ruunaraipe luited
pisi|Ruunaraipe luited ja lõkkekoht 2011. aasta aprillis
Ruunaraipe luited (ka Ruunaraipe mäed) on luited Sakala kõrgustiku loodeserval Raudna orundi suudmealal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Metsküla külas.
Luited on moodustunud 10 000 aastat tagasi Balti jääpaisjärve rannale.
Ruunaraipe luited on Eesti kõrgeimad sisemaaluited. Seal asub ka Soomaa rahvuspargi kõrgeim punkt, mille absoluutne kõrgus on 46 m ja suhteline kõrgus 11 m.
Luidetel kasvavad kuivad ja valgusküllased nõmme- ning palumännikud.
Rahvapärimus
Ruunaraibe on nime saanud kohaliku talumehe ruuna järgi, kes taliteelt tulles nende luidete vahel suri.
Dendriitrakk
Dendriitrakud ehk dendriitsed rakud (lühend DC) on peamiselt imetajate lümfoid(-immuun)süsteemi rakutüüp, mille ülesandeks on antigeenide esitlemine T-lümfotsüütidele ja osalemine immuunvastuses.
Dendriitrakkude olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, mutatsioonid, rakud ja molekulid ning apoptoos ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Dendriitrakke on tuvastatud kudedes, mis on kontaktis organismi väliskeskkonnast saabuvate ainetega, nagu nahk (Langerhansi rakud), nina (ninaga seotud lümfikude), kopsude, mao ja seedeelundite (sooltega seotud lümfikude) sisekest.
pisi|Naha dendriitrakud
1985. aastal avastas Ralph Steinman, et ka Langerhansi rakkudest saavad küpsedes dendriitrakud.
Ebaküpsed dendriitrakud paiknevad perifeersetes kudedes, lümfikudedes ja ka veres kus nende ülesandeks on patogeenide tuvastamine, kasutades selleks ka tsütokiinidelt saadud signaale. Olles tuvastanud patogeeni dendriitrakk aktiveeritakse ja see liigub mööda aferentseid lümfisooni lümfisõlme kus vahendab signaale T-rakkudele (näiteks CD4+ ja CD8+ T).
Enamik viirusi inhibeerib dendriitrakkude küpsemist ja talitlust.
Dendriitrakke võivad aktiveerida ka M-rakud ja NK-rakud.
Immuunvastuse algatamiseks töötleb küpsenud dendriitrakk valgud peptiidideks ja presenteerib neid, MHC klass II valkude antigeeni vahendusel, raku pinnal.
Dendriitrakud võivad esitleda eksogeenseid antigeene, nagu apoptootilised või nekrootilised tuumori rakud MHC klass I tsütotoksilistele T rakkudele, ja need aktiveerida.
Liigitus
Dendriitrakud jagunevad kahte alamklassi:
Autoimmuunhaigus
Dendriitrakkude funktsioonide disbalansseerumine võib olla allergia, astma ja mitmesuguste autoimmuunhaiguste, näiteks süsteemse erütematoosluupuse ja põletikulise soolehaiguse (Crohni tõve ja haavandilise koliidi) vallandajaks.
Ebola viirushaigus
Ebola viirus paljuneb edukalt dendriitrakkudes, ilma et vabastataks tsütokiine. Infitseerunud dendriitrakkude küpsemine ebaõnnestub ja ebaõnnestub ka immuunvastus, kuna ei esitleta antigeene NK-, T- ja B-rakkudele, aidates kaasa Ebola viirusnakkuse levikule organismis.
HIV-nakkus
HI-viirus nakatab ka dendriitrakke ja need võivad toimida HI-viiruse reservuaarina, esitledes HIV-antigeene CD4 retseptoritele ja transportides neid CD4+ lümfotsüütidesse, aidates kaasa HIV-nakkuse levikule organismis.
Kasvajad
Dendriitrakke ja nende alampopulatsioone on tuvastatud ka mitmete kasvajate mikrokeskkonnas, kuid seal võivad nende funktsioonid varieeruda, olenevalt signaalidest võivad nad kasvajarakkudele vastutoimet avaldada kuid ka kasvajate kasvule ja metastaseerumisele kaasa aidata.
Peaajus
Dendriitrakke on tuvastatud ka närvisüsteemis: ajukelmes ja plexus chorioides 'es. Dendriitrakkude populatsioonide suurenemist on seostatud polüskleroosi ja isheemilise ajuga.
Suitsetamine
Dendriitrakkude migratsiooni ja apoptoosi mõjutab ka suitsetamine, kuid selle täpseid mehhanisme käesoleval ei teata, kuna uuringute tulemused on varieeruvad indikeerides nii tubakasuitsu kahjulikku toimet (arvukuse vähenemist) aga ka dendriitrakkude eluea pikenemist.
Ajaloolist
Dendriitrakkude esmakirjeldajaiks 1973. peetakse Ralph Steinmanit ja Zanvil A. Cohni.
Leo Komarov
Leonid "Leo" Komarov (sündinud 23. jaanuaril 1987 Narvas) on vene ja ingeri päritolu Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Peterburi SKA.
Soome kõrgliigas debüteeris Komarov hooajal 2005–2006 klubis Ässät. Aastatel 2006–2009 mängis ta Soome kõrgliiga klubis Lahti Pelicans. Seejärel liitus ta KHL-i klubiga Moskva Dinamo. Aastatel 2012 ja 2013 võitis ta Moskva Dinamoga Gagarini karika.
2006. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i draft'is 180. valikuna. NHL-is debüteeris ta Maple Leafsi meeskonnas hooajal 2012–2013. Komarov sai esimeseks NHL-i mängijaks, kes on sündinud Eestis. Aastatel 2018–2021 mängis ta NHL-is New York Islandersi ridades. 2016. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul. Komarovi edukaim hooaeg NHL-is oli 2015–2016, mil ta lõi Maple Leafsi meeskonnas 19 väravat ja andis 17 väravasöötu.
2021. aasta novembris naasis Komarov KHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Peterburi SKA-ga.
Ta tuli Soome koondises mängides 2011. aastal maailmameistriks. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome koondisega pronksmedali ja 2022. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali.
Mauritaania lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Mauritaanias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Žatai
Žatai (vene ja sahha keeles Жатай) on alev Venemaal Sahhas. Moodustab munitsipaalmoodustise (linnaringkonna) Žatai linnaringkond.
Elanike arv 2010. aastal oli 9263.
Nutrigenoomika
Nutrigenoomikaks ehk toitumisgenoomikaks nimetatakse teadust, mis uurib inimese genoomi, toitumise ja tervise vahelisi suhteid.
Nutrigenoomikas uuritakse toitainete mõju tervisele läbi genoomi, proteoomi ja metaboloomi muutmise, ja toitumise tulemusel tekkinud muutusi füsioloogias. Nutrigenoomika uurib seega, kuidas individuaalsed erinevused geenides mõjutavad organismi vastust dieedile ja toitumisele. Nutrigenoomika uuringute eesmärgiks on mõista, kuidas toitumine mõjutab metabolismi ja homeoöstaatilist kontrolli.
Toitumisgenoomika keskendub tavatoidus leiduvatele bioaktiivsetele ühenditele ja sellele, kuidas need ained interaktsioonis genoomiga mõjutavad organismi tasakaalu. On teada, et toidu kogus ja koostis võivad mõjutada krooniliste haiguste algust, progresseerumist, raskusastet või levimist. Toit koosneb paljude bioloogiliselt aktiivsete ainete segust, millest mõned võivad olla otsesed ligandid geenitranskriptsiooni mõjutavatele retseptoritele. Samuti võib ema dieet "programmeerida"rasedusperioodil loote homeoöstaasi metaboolselt läbi epigeneetiliste muutuste.
Tuulamine
pisi|Vilja tuulamiseks kasutatud [[Sari (sõel)|sari Mihkli Talumuuseumis]]
Tuulamine on õhuvoolu (tuule) abil viljaterade puhastamine ja osaline sortimine pärast rehepeksu.
Vanim tuulamisviis on vilja õhku üles viskamine, mida Eestis tehti Saaremaal, Kagu- ja Kirde-Eestis kuni 19. sajandi lõpuni. Eestis on tuulamiseks kasutatud nt sarja ja tuulamismasinat.
Nutrigenoomika
Toitumisgenoomika kaks haru
Toitumisgenoomikas võib eristada kaht haru:
97% annoteeritud geenidest on teadaolevalt assotsieerunud inimese monogeensete haigustega (mutatsioon ühes geenis on piisav haiguse tekkeks). Polügeensete haiguste korral (rasvumine, vähk, diabeet, kardiovaskulaarsed haigused jne.) on sekkumine toitumisega keerulisem. Toidukomponentide mõju tervisele toimib läbi geeniekspressiooni regulatsiooni, modulleerides transkriptsioonifaktorite aktiivsust või läbi hormonaalse kontrolli, mis realiseerub kaudselt kontrolli näol transkriptsioonifaktorite üle.
Kroonilised haigused (ka mõned vähitüübid) võivad olla ennetatavad või vähemalt edasilükatavad tasakaalustatud, spetsiaalse dieediga.
USAs on Dr Lisa Mosconi uurinud ligi 15 aastat toitainete/toitumise mõju ajule ja näiteks ka võimalust õige toitumisega Alzheimerit ennetada.
Alpi-tumekoi
Alpi-tumekoi (Scythris penicillata, sünonüüm Butalis penicillata Chrétien, 1900) on tõmmukoi perekonda kuuluv liik pisiliblikaid.
Alpi-tumekoi on pronksjaspruun 9-millimeetrise tiibade siruulatusega pisiliblikas.
Liik esmakirjeldati 1900. aastal Prantsusmaa Alpides. Eestis avastasid Alpi-tumekoi soome liblikateadlased 1994. aastal Saaremaal Kogulas.
Liigi teadaolev levila maailmas on vähenenud ja piirdub 21. sajandi andmeil Saaremaaga.
Kose kalmistu
pisi|[[Mälestussammas sõjas langenud Kose kihelkonna meestele Kose kalmistul]] Kose kalmistu asub Kose alevikus Kose vallas Harju maakonnas.
See on suur kihelkondlikku päritolu kalmistu, kuhu on maetud nii tänase Kose kui ka Rae ja Anija valla surnuid. Kalmistu vanem osa paikneb ümber vana kabeli, mis tänapäeval kasutatakse matusetarvete ja tööriistade hoidlana.
Kalmistu vanimad hauatähised, milleks on paeristid ja üks paekivist hauaplaat, paiknevad vana kabeli läheduses. Hauaplaadil on kirjas nimi "Emilie Adelhelt" ja selle juurde on surma-aastana märgitud 1826.
Kalmistut ümbritseb maakividest laotud kiviaed, mille lõunapoolses osas on kolm väikest väravat. Peavärav, mille moodustavad kolm väravaposti koos nendevaheliste sepistatud väravatega, paikneb kalmistu idaküljes.
Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena. Mälestiseks on arvatud ka kalmistul paiknev mälestussammas.
Kose kalmistule on teiste seas maetud ka Hilja Jõgi, Jaan Metua, Jaan Raeda, Evi Rannap, Mati Tarma ja Tõnu Tähe.
Nigeri lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Nigeris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Ukraina Presidendi Kantselei
Ukraina Presidendi Kantselei (ukraina keeles Офіс Президента України) on 2019. aastal moodustatud Ukraina presidenti toetav ametiasutus.
Ajalugu
OPU eelkäiaks on Ukraina Presidendi Administratsioon. 20. juunil 2019 andis president Zelenskõi välja ukaasi, millega moodustas Ukraina Presidendi Administratsiooni asemele vähendatud koosseisu ja uue struktuuriga Ukraina Presidendi Kantselei (Офіс Президента України).
Special Air Service
Special Air Service (SAS) on Briti armee eriüksus, mis asutati 1941. aastal rügemendina ja formeeriti 1950. aastal ümber korpuseks. Üksuse ülesannete hulka kuuluvad mitmesugused erioperatsioonid, sealhulgas maastikuluure, terrorismivastane võitlus, suunatud rünnakud ja pantvangide vabastamine. Suur osa SAS-i ja selle tegevust puudutavast informatsioonist on riigisaladus, ning Suurbritannia valitsus ega kaitseministeerium sellega seonduvat avalikult ei kommenteeri.
Korpus koosneb tänapäeval 22. Special Air Service Regimentist, tegevväeosast mis kuulub Suurbritannia erivägede operatiivjuhtimise alla, ning 21st (Artists) Special Air Service Regiment (Reserve) ja 23 Special Air Service Regiment (Reserve)'ist, mis on 1st Intelligence, Surveillance and Reconnaissance Brigade'i operatiivjuhtimise all olevad reservüksused.
Special Air Service'i juured ulatuvad 1941. aastasse ja Teise maailmasõtta, kuid 1945. aastal saadeti üksus seoses sõja lõppemisega laiali. 1947. aastal formeeriti üksus uuesti Briti Territoriaalarmee koosseisu, uue nimega 21st Special Air Service Regiment (Artists Rifles). 22. Special Air Service Regiment, mis kuulub tavaarmee koosseisu, kogus ülemaailmset tunnustust ja kuulsust pärast 1980. aastal toimunud Iraani saatkonna pantvangikriisis vangistatute vabastamisoperatsiooni (koodnimega Operatsioon "Nimrod"), mida jooksvalt kanti meedia poolt üle televisioonis.
Teine maailmasõda
Special Air Service formeeriti Teise maailmasõja ajal 1941. aasta juulis David Stirlingi poolt Briti armee koosseisus oleva üksusena ja kandis algselt nime "L" Detachment, Special Air Service Brigade. "L" tähistus ja nimetus Air Service (tõlkes 'õhuteenistus') olid osa Briti desinformatsioonikampaaniast, mis püüdis sakslasi veenda, et tegu on hoopis suurekoosseisulise langevarjurügemendiga. SAS-i eesmärgiks pidi olema Põhja-Aafrika kampaania käigus tegutseda komandoüksusena vaenlase tagalas, ning algselt koosnes üksus 5 ohvitserist ja 60 muust tegevväelasest. Üksuse esimeseks missiooniks oli langevarjuhüpe Operatsioon Crusaderi raames alanud Briti pealetungi toetuseks. Sakslaste tugeva vastupanu ja langevarjuhüppeks ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu lõppes missioon katastroofiliselt; 22 sõdurit, kolmandik üksusest, hukkus või langes vangi. Üksuse järgmine missioon läks täielikult korda. Koos Long Range Desert Groupi abiga rünnati kolme sakslaste lennuvälja Liibüas ja hävitati 60 lennukit, kaotades ise 2 võitlejat ja 3 jeepi. 1942. aasta septembris nimetati üksus ümber 1st SAS-iks ja see koosnes neljast Briti eskadronist, ühest Vaba Prantsusmaa ja ühest Kreeka üksusest ning Folboat Sectionist.
1943. aasta jaanuaris langes üksuse ülem kolonel Stirling Tuneesias vangi ja Paddy Maine sai tema asemel uueks ülemaks. 1943. aasta aprillis reorganiseeriti 1st SAS Mayne'i juhtimise all Special Raiding Squadroniks, ning varem SAS-i all olnud Special Boat Squadron (Folboat Section) muudeti George Jellicoe juhtimise all iseseisvaks üksuseks. Special Raiding Squadron võitles Sitsiilias ja Itaalias koos 2nd SAS-iga, mis loodi 1943. aastal Põhja-Aafrikas Small Scale Raiding Force'iks nimetatud üksuse ümbernimetamisel. Special Boat Squadron võitles Egeuse saartel ja Dodekaneesidel kuni sõja lõpuni. 1944. aastal moodustati Briti 1st ja 2nd SAS-ist, Prantsuse 3rd ja 4th SAS-ist ning Belgia 5th SAS-ist ühtne SAS Brigade. Brigaadile anti ülesandeks teostada õhudessantoperatsioone sakslaste tagalas okupeeritud Prantsusmaal, toetamaks liitlasvägede üldpealetungi (operatsioonid Houndsworth, Bullbasket, Loyton ja Wallace-Hardy), ning hiljem Belgias, Hollandis (Operatsioon Pegasus) ja viimaks Saksamaal (Operatsioon Archway) Seoses Hitleri poolt 18. oktoobril 1942 väljaantud Komando Käsuga, mis kohustas Saksa sõdureid kohe tapma vangilangenud liitlasvägede eriväelased (komandod), kaotas SAS kokku 65 vangilangenud võitlejat. 34 neist 1944. aasta juulis operatsioon Bulbasketi järel ja 31 sama aasta oktoobris operatsioon Loytoni ebaõnnestumisel.
Sõjajärgsed aastad
Sõja lõppedes ei näinud Briti valitsus enam üksuse järele vajadust ja saatis selle 8. oktoobril 1945 laiali.
Järgmisel aastal leiti siiski, et armeel on vajadus alalise komandoüksuse järele ja tehti otsus formeerida Territoriaalarmee koosseisus uus SAS-i rügement.
Valeria Ciavatta
Valeria Ciavatta (sündinud 16. jaanuaril 1959) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist 1. oktoobrini 2014 San Marino kaptenregent. Ta oli ametis koos Luca Beccariga.
Raadio 4
Raadio 4 on Eesti Rahvusringhäälingu venekeelne raadioprogramm, mis läks esimest korda eetrisse 1993. aasta 1. mail.
Valeria Ciavatta
Ta kuulub erakonda Alleanza Popolare.
Raadio 4
Programmi kuulab iga nädal keskmiselt 150–200 tuhat inimest. Sellega on Raadio 4 üks kuulatumaid venekeelseid raadioprogramme Eestis.
Tallinna Moenädal
Tallinna moenädal (inglise Tallinn Fashion Week) on Tallinnas toimuv moeüritus. Üritust korraldab Eesti Moedisaini Liit.
Üritusel antakse üle auhind Kuldnõel.
Doris Kudre
pisi|Doris Kudre 2016. aastal Doris Kudre (sündinud 10. juulil 1997 Värskas) on eesti orienteeruja.
Haridus
2016. aastal lõpetas ta Värska Gümnaasiumi. 2019. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli majandusteaduse bakalaureuseõppe.
Sporditulemused
Aastatel 2008–2016 on ta võitnud noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt suusaorienteerumise, rattaorienteerumise ja orienteerumisjooksu erinevatelt distantsidelt kokku 38 kulda, 6 hõbedat ja 10 pronksi. Täiskasvanute põhiklassi Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta aastatel 2015–2019 võitnud 5 kulda (4 suusa- ja 1 rattaorienteerumises), 5 hõbedat ja 5 pronksi.
Suusaorienteerumise noorte EMil võitis 2013. aastal kulla lühirajal, 2014. aastal kulla tavarajal ja pronksi teatesõidus Eesti naiskonna koosseisus koos Kaisa Rooba ja Emily Raudkepiga.
2015. aasta täiskasvanute suusaorienteerumise EMil sai sprindis ja tavarajal 26. koha ning teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Evely Kaasiku ja Daisy Kudrega 5. koha.
Wnt signaalirada
Wnt signaalirada on valkude võrgustik, mis vahendab signaale raku pinnaretseptorite ja tuumas aset leidva geeniekspressiooni vahel.
Doris Kudre
Sporditulemused
2015. aasta juunioride suusaorienteerumise MMil sai sprindis ja lühirajal 11. koha ja teatesõidus Eesti naiskonnas koos Silvia Luubi ja Jonne Roomaga 4. koha.
Wnt signaalirada
Wnt rada on äärmiselt konserveerunud (evolutsioonis muutumatuna püsinud) järkjärguline signaali ülekanne ühelt valgult teisele, millel on keskne roll embrüonaalses arengus, kudede taastekkes (ehk regeneratsioonis) ning ta osaleb ka mitmetes muudes bioloogilistes protsessides. Sihtmärkrakkude populatsioon reageerib sekreteeritud Wnt signaalmolekulidele kontsentratsioonist sõltuval viisil. Wnt kontsentratsiooni gradient määrab geeniekspressiooni ja rakkude diferentseerumise. Tänu sellele on Wnt molekulidel keskne roll signaali ülekande radades. Wnt molekulid on aluseks rakkude jagunemisele, ellujäämisele ja diferentseerumisele. Wnt signaaliraja tähtsust ilmestab juba fakt, et Wnt signaali alaregulatsiooni tingimustes moodustuvad vähkkasvajad või muud haigused. Viimastest uuringutest on ilmnenud, et Wnt molekulid mängivad rolli ka immuunsüsteemis. On näidatud, et Wnt signaal reguleerib T-rakkude arengut ja aktivatsiooni ning samuti dendriitrakkude küpsemist.
Doris Kudre
Sporditulemused
2015. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Tšehhis sai ta sprindis, lühirajal ja tavarajal 5. koha. 2016. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Portugalis võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha. 2016. aasta rattaorienteerumise juunioride MMil võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha.