cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tsutomu Yamaguchi
Yamaguchi, kes oli Mitsubishi Heavy Industriesi insenerina Hiroshimas ärireisil, astus 6. augustil 1945 välja trammist just siis, kui tuumapomm Little Boy plahvatas linna kohal temast 3 kilomeetri kaugusel 580 m kõrgusel õhus. Plahvatus purustas mehe vasaku kõrva trummikile ja põhjustas talle tõsiseid põletushaavu keha ülemises vasakus osas. Ta jäi ka ajutiselt pimedaks ning veetis öö sidemetesse seotuna pommivarjendis. Ta juuksed langesid välja. Järgmisel päeval saadeti ta rongiga tagasi oma kodulinna Nagasakisse. Ta saabus sinna 8. augustil. 9. augustil kell 11.02 oli Yamaguchi jällegi vaid 3 kilomeetri kaugusel kohast, kus plahvatas teine tuumapomm, Fat Man. Ta oli oma töökohal ja rääkis parasjagu oma ülemusele Hiroshimas kogetust. Yamaguchi sai taas vigastada, kuid jäi ellu. Oma sugulasi otsides sattus ta 13. augustil plahvatuse hüpotsentri lähedusse ja sai veel tugevasti kiiritada.
Mõnnuste mõis
Mõnnuste mõis (saksa keeles Mönnust) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Tsutomu Yamaguchi
50-aastaselt lõpetas ta suitsetamise ja alkoholi tarbimise. Ta põdes leukeemiat ja vähki, mille põhjustas plahvatustes saadud kiiritus. Yamaguchi suri 93-aastaselt Nagasaki haiglas maovähki.
Mõnnuste mõis
Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Lümanda ja Paju mõisast eraldatud aladest.
Tsutomu Yamaguchi
Yamaguchil olid tütred Toshiko ja Naoko ning poeg Katsutoshi, kes suri 2005. aastal 59-aastaselt vähki. Ta naine suri 2008. aastal. Ka tema oli saanud tuumaplahvatuse tõttu radioaktiivse mürgistuse.
Teada on 165 inimest, kes on elanud üle nii Hiroshima kui Nagasaki tuumaplahvatuse; neist 9 oli mõlema plahvatuse hüpotsentri läheduses.
939
939. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastad: 934 935 936 937 938 - 939 - 940 941 942 943 944
Paleontoloogia
pisi|Paleontoloogia tegeleb paljuski [[kivististe uurimisega. Trilobiidi kivistis Eestis, mille kogus Lembit Sarv ]] Paleontoloogia on bioloogia ja geoloogia piirteadus, mis uurib taimede (paleobotaanika) ja loomade (paleozooloogia) jäänuseid (kivistisi) ning teeb nende põhjal kindlaks ammu elanud organismide kuju, ehituse, arengu, sugulussuhted ja eluviisid.
Sõna paleontoloogia tuleb kreeka keelest: παλαιός, palaios, ehk "vana, muistne, iidne", ὄν, on (gen. ontos), ehk "olev" ja λόγος, logos, ehk "mõiste, õpetus" – kivististeteadus.
Eesti paleontoloogid uurivad muu hulgas Ordoviitsiumi ja Siluri ajastu käsijalgseid, trilobiite ja muid selgrootuid loomi, Devoni ajastu kalu ning Kvaternaari ajastu taimede õietolmu.
371
371. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
938
938. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
371
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
938
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 933 934 935 936 937 - 938 - 939 940 941 942 943
Hail to England
Hail to England on Heavy metal bändi Manowar kolmas täispikk album.
Lood albumil
Kõik laulud on kirjutanud Joey DeMaio v.a. "Each Dawn I Die" ja "Army of Immortals" mille on ta kirjutanud koos Ross "The Boss" Friedman'iga.
Tõnis Grenzstein
Tõnis Grenzstein (4. november / 16. november 1863 Kõksi küla, Tarvastu kihelkond – 1916 Düsseldorf) oli eesti maalikunstnik.
Elukäik
Tõnis Grenzstein sündis Viljandimaal Tarvastu lähedal Kõksi talupidaja pojana ja ajakirjaniku Ado Grenzsteini noorema vennana. Õppis Tarvastu kihelkonnakoolis. Kui pere kolis Valga lähedale Koikkülla õppis edasi Valga kreiskoolis, mille lõpetas 1881. aastal. Pärast seda asus elama Tartusse vend Ado Grenzsteini juurde ja aastatel 1881–1886 õppis ta Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis, kus ta oli baltisakslase Rudolf von zur Mühleni õpilane. Tänu Jakob Hurda abikaasa sõbranna, vene aadlidaami A. Popova majanduslikule toetusele (toetuse saamisele oli kaasa aidanud ka Grenzsteini õpetaja Ado Trumm) pääses Tõnis Grenzstein 1886. aastal Saksamaale Düsseldorfi Kunstiakadeemiasse õppima, olles seal esimene eesti soost õpilane. Õppis seal vaheaegadega kuni 1900. aastani baltisaksa maalikunstniku Eduard Karl Franz von Gebhardti juures. Pärast akadeemia lõpetamist töötas mõnda aega õpetaja juures abilisena.
1892. aastal käis Eestis ja maalis Otepääl, Päidlas ja Peipsi randadel ning portreteeris teiste hulga ka näiteks Karl Eduard Sööti ja Matthias Johann Eisenit.
1901 läks Pariisi, töötas portretistina. Sealt siirdus varsti Saksamaale, kus asutas Lothringeni (praegune Thionville) maakonnas väikeses Diedenhofi linnakeses maalikooli ohvitseride naistele. 1914. aastal sulges Diedenhofi kunstikooli ja asus 1914. aastal elama Düsseldorfi, kus üritas hakata tootma mittetuhmuvat valget värvi. See ettevõtmine aga ebaõnnestus, kunstnik laostus rahaliselt ning hakkas jooma. Tõnis Grenzstein suri 1916. aastal Düsseldorfi haiglas ning tema õiget surmakuupäeva ei teata. Ta suri kas veebruaris või teistel andmetel suvel 1916. Ta on maetud Düsseldorfi Põhjakalmistule.
Looming
Tõnis Grenzsteini maaliloomingusse kuuluvad Düsseldorfi koolkonnale omased pruunika koloriidiga argiselt realistlikud portreed. Lisaks on ta viljelenud natüürmorti ning lille- ja maastikumaali. Ta on loonud Vanemuise seltsile "Vanemuise laulu" teemalised lavaeesriided, mille puhul tõstis Eduard Ahas esile realistlikku rahvusromantilist teemakäsitlust ja maalitehnilist värskust. Tõnis Grenzsteini loomingu hulka kuuluvad Nõo ja Emmaste kiriku altarimaalid. Ta illustreeris Karl Eduard Söödi luulekogu "Rõõm ja mure" (1894).
Kuigi Tõnis Grenzsteini looming on mahult tagasihoidlik ja sageli ka teostuselt abitu, tuleb temas ikkagi näha üht eesti kunsti teerajajat – kui mitte maali-, siis vähemalt raamatukunsti ja karikatuuri alal. Igal juhul vajaksid nii tema elu kui ka looming tundmaõppimist.
370
370. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastad: 365 366 367 368 369 - 370 - 371 - 372 373 374 375
Kärla kirikumõis
pisi|Kärla kirikumõisa plaan. [[Johann Christoph Brotze]]
Kärla kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kergel) oli kirikumõis Saaremaal Kärla kihelkonnas.
Kromatiin
pisi|450px|Kromatiini struktuur Kromatiin on DNA ja sellega seondunud valkude (histoonide) kompleks, millest moodustuvad eukarüootide ehk päristuumsete kromosoomid.
DNA pakkimine kromatiiniks on vajalik selleks, et see rakutuuma sisse mahuks. Mitoosi ajal toimub kromatiini kondenseerumine kromosoomideks, et tagada genoomi korrektset jaotumist tütarrakkude vahel. Samuti aitab kromatiin kaitsta DNA-d kahjustuste eest (näiteks UV-kiirgus, kemikaalid), kontrollida geeniekspressiooni ja replikatsiooni.
Nukleosoomid
pisi|Nukleosoomi struktuur. H3-H4 ja H2A-H2B valkude dimeerid moodustavad histoonse oktameeri Eukarüootne DNA pakitakse histoonide abil nukleosoomideks. Histoonid on positiivselt laetud nukleaarsed valgud, mis koosnevad funktsionaalselt erinevatest "histooni kehast" ja "histooni sabast". DNA on keritud ümber histoonide oktameerse kompleksi 1,65 korda, mis lühendab esialgset pikkust umbes kuus korda. Erinevatel eukarüootidel on nukleosoomse osakesega seotud erinev arv DNA-aluspaare, varieerudes 157 ja 240 vahel. Nukleaasidega töödeldud nukleosoomne DNA koosneb 145–147 aluspaaristest DNA tükkidest ja histoonsest oktameerist. Ülejäänud DNA moodustab "linkeri" ehk nukleosoomide vahelise DNA.
Eukarüootide histoonide oktameer koosneb neljast dimeerist: H2A-H2B ja H3-H4 paarid. Kõik neli histooni sisaldavad ühist struktuurset elementi, mida nimetatakse histooni pakkumisdomääniks (ingl. keeles histone-fold domain) ning mis osaleb DNA ja histoonide vaheliste interaktsioonide loomises. Iga dimeer histooni paaridest on seotud 27–28 DNA aluspaariga, jättes iga interaktsiooni vahele 4 valguga esialgu seondumata aluspaari.
Histoonide modifikatsioonid
Kromatiini moodustumisel on väga tähtis roll histoonide modifitseerimisel. Suurem osa modifikatsioone esineb histoonide "sabadel" (histoonide N-terminaalne ots), mis on modifitseerijatele kergemini kättesaadavad, aga modifitseeritakse ka histoonide "keha" aminohappeid. Levinumad histoonide modifikatsioonid on atsetüleerimine, metüleerimine, fosforüleerimine, ubikvitinüleerimine ja sumoüleerimine. Samuti on teada ka ADP-ribosüleerimine, tsitrulleerimine (imino-rühma eemaldamine), proliini isomerisatsioon, biotinüleerimine ja suhkrute lisamine.
Esineb kaks põhilist mehhanismi, läbi mille histoonide modifikatsioonid kromatiini mõjutavad. Esiteks mõjutavad osa modifikatsioone histoonide üldist laengut, teiseks aitavad histoonide modifikatsioonid kaasa erinevate regulatoorsete valkude seondumisele kindlatele DNA piirkondadele, osaledes sellega erinevates rakulistes protsessides.
Kõrgemat järku struktuur
pisi|30 nm Kromatiini struktuur. Vasakul solenoid-struktuur, paremal siksak-struktuur Kromatiini esimeseks pakkimise tasemeks peetakse nn. "pärlikee" struktuuri, mille korral on nukleosoomid ühendatud omavahel ühendaja-DNA-ga (linker-DNA), mille pikkus jääb vahemikku 20–80 aluspaari. Kõrgemates eukarüootides on linker-DNA seotud H1 (histoon 1) või H5-ga (histoon 5, esineb ainult lindude erütrotsüütides).
Kromatiini edasisel kondenseerumisel moodustuvad mitoosis kromosoomid. Kromatiini erinev vastastikmõju võib põhjustada vähemalt kahte vormi fiibreid- klassikaline 30 nm fiiber, mis sisaldab keskmiselt 6 nukleosoomi ja heterokromaatiline fiiber 12–15 nukleosoomiga. Need erinevad pakitavuse variandid mõjutavad võimet moodustada veelgi keerulisema organiseeritusega struktuure.
Teadaolevalt on kromatiini pakituse tugevus ja ulatus määratud peamiselt histoonide modifikatsioonide, promootoralade ja geenide transkriptsioonilise aktiivsusega.
Eukromatiin
Eukromatiini all mõistetakse seda kromatiini osa, mis katab transkriptsiooniliselt aktiivset piirkonda ja seetõttu on lõdvemalt pakitud. DNA lõdvemat seotust histoonidega seostatakse histoonide atsetüleerimisega (atsüül-rühma lisamine valgu aminohapetele). Tugevamat vastastikmõju histoonidega seostatakse üldiselt metüleerimisega.
Transkriptsiooni toimumiseks on vaja head ligipääsu DNA-le, et kõik vajalikud valgud, mis sellele kaasa aitavad, saaksid DNA-le seonduda. Selleks on vaja nukleosoomid lahti pakkida, histoonid eemaldada. Nukleosoomide eemaldamine toimub nii promootoraladel kui ka geeni kodeerival alal. On näidatud, et RNA polümeraas II on põhiline faktor, mis dikteerib nukleosoomide eemaldamise transkribeeritavatel geenidel.
Kromatiin ja promootorid
DNA järjestus mõjutab kromatiini olekut. DNA keerduvus või jäikus mõjutab nukleosoomide seondumist ja paiknemist. Lisaks sellele määratakse spetsiifiliste järjestustega transkriptsioonifaktorite seondumiskohad, TATA box ja transkriptsiooni alguskohad.
Nukleosoomid takistavad transkriptsiooni faktorite ligipääsu DNA-le. Seondumiskohad, mis paiknevad nukleosoomi keskpaigale lähedal, on transkriptsioonifaktoritele tavaliselt kättesaamatud. Need seondumise kohad, mis paiknevad pigem nukleosoomi äärtel, on osaliselt kättesaadavad ja need, mis paiknevad nukleosoomide vahelisel DNA-l, on seondumisele avatud. DNA-le ligipääsematus viib transkriptsiooni sõltumisele kromatiini remodelleerimisest.
Histoonide saatjad (ingl. keeles chaperonid) reguleerivad nukleosoomi dünaamikat. Histoonide "saatjad" aitavad nii eemaldada kui ka paigutada promootoralade nukleosoome ja on osaliselt spetsialiseerunud funktsioneerima kas replikatsiooni ajal või sellest sõltumata.
Esmased transkriptsioonifaktorid seonduvad tavaliselt kas nukleosoomivabas piirkonnas või kahe nukleosoomi vahelisele DNA-le. See on vajalik transkriptsioonifaktorite seondumise algatamiseks, aga järgmiste faktorite seondumise kohad võivad olla nukleosoomidesse peidetud ja nendele seondumiseks on vaja remodelleerijate (ümberpaigutajad) abi. Samuti võivad mõned transkriptsioonifaktorid seonduda ka nukleosoomile.
Transkriptsioonifaktorid vajavad histoonide modifitseerijaid. Modifitseerijad, nagu atsetüültransferaasid, metüültransferaasid ja kinaasid, võivad lihtsustada või takistada kromatiini remodelleerijate aktiivsust. Samuti reguleerivad nad teiste valkude seondumist, mis täidavad kromatiini ja transkriptsiooni suhtes regulatoorset funktsiooni.
Heterokromatiin
Heterokromatiini moodustumisega kaasnev transkriptsiooni vaigistamine tuleneb sellest, et transkriptsioonikompleksi seondumine spetsiifilistele DNA-järjestustele on steeriliselt takistatud ja sellega blokeeritakse kogu protsess.
Heterokromatiini moodustumiseks on vaja H3K9- metüleerimist (histooni H3 üheksandas positsioonis asuv lüsiin) ja kindlate valkude, nagu HP1 (heterokromatiini valk 1), seondumist. H3K20me3(Histooni H3 kahekümnenda positsiooni lüsiini kolmekordne metüleerimine) vastutab kromatiini lokaalse kondenseerumise struktuuride eest.
Heterokromatiini korraldus ja moodustumine sisaldab palju tähtsat informatsiooni, kaasa arvatud paiknemine kromosoomil, lokalisatsioon tuumas ning DNA kordusjärjestuste esinemine. Tsentromeerid ja telomeerid sisaldavad palju kordusjärjestusi, nagu satelliit-DNA klastrid ja transposoonid. Need piirkonnad jäävad kondenseerunuks (tugevalt pakituks) kogu rakutsükli vältel.
Vaatamata sellele, et heterokromatiini moodustumist seostatakse eelkõige geenide vaigistamisega, on teaduslikus kirjanduses mitmeid näiteid, kus heterokromatiseerumine on vajalik geeniekspressiooni aktiveerimiseks.
Heterokromatiini levimine (ulatus)
Heterokromatiini levimine peab olema limiteeritud, et takistada selle sattumist eukromatiini piirkonda, kus paiknevad geenid, mille aktiivsus on organismi elutegevuseks vajalik. Rakud on suutnud üles ehitada mitmeid mehhanisme, kuidas heterokromatiini levimist piirata ja kontrollida. Üheks selliseks mehhanismiks on DNA piirelemendid, mis panevad paika piirid hetero- ja eukromatiini vahel.
Faktorid (valgud), mis seonduvad DNA piirelementidele, takistavad nukleosoomide paigutamist DNA-le ja see viib heterokromatiini struktuuri lagunemisele. Mõnel juhul seovad DNA piirelemendid spetsialiseerunud faktoreid, tekitades soodsa keskkonna kromatiini moodustumiseks. Kromatiini levimise piiramise mehhanismide olemasolu näitab, kui tähtis on õige kromatiini organiseeritus genoomi homöostaasis.
Hintsiko
Hintsiko (ka Hindsiku) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Kõik olid eestlased.
937
937. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Harju-Jaani kihelkond
pisi|[[Harju-Jaani kirik]]
Harju-Jaani kihelkond (lühend HJn, saksa keeles Kirchspiele St. Johannis in Harrien) oli ajalooline kihelkond Harjumaal Tallinnast kagu pool ja Eestimaa kubermangu Harju kreisis.
Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeva Raasiku alevik ja Kehra linn asuvad Harju-Jaani kihelkonna maadel.
Faunid
pisi|[[Carlos Schwabe "Le Faune" (1923)]] Faunid on vanarooma mütoloogias alt sokukujulised ja sõrgadega, ülakeha poolest inimesekujulised, kuid sarvedega metsavaimud.
Käesla mõis
Mõisast on teateid alates 1526.
Mulda vald
Mulda on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.
Vallas on Mulda asula.
Vaduz
Vaduz on Liechtensteini pealinn ja riigipea Liechtensteini vürsti residents. Linnas asub ka riigi parlament Maapäev (Landtag).
Tähtsamad vaatamisväärsused on Vaduzi loss ja Vaduzi katedraal. Linnas asuvad Liechtensteini kunstimuuseum, postmargimuuseum, koduloomuuseum ja suusamuuseum.
Jakob Johann Hastfer
thumb|right|Jakob Johann Hastfer
Krahv Jakob Johann Hastfer (11. detsember 1647 Tallinn – 24. detsember 1695 Riia) oli Liivimaa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane, feldmarssal (1690). Greiffenburgi krahv, Kostivere vabahärra, Vibyholmi, Sjöholmi, Claestorpi, Möllerö ja Siggesta isand.
Ta sai 3. märtsil 1678 Rootsi vabahärra tiitli (nr 240) ja 10. detsembril 1687 krahvitiitli (nr 31).
Ta oli 1686–1687 Liivimaa kuberner, 1687–1695 Liivimaa kindralkuberner ja 1690–1695 Tartu Ülikooli kantsler. Reformis haldust, surus maha Liivimaa aadli vastupanu mõisate reduktsioonile.
Perekond
Tema vanemad olid Harjumaa meeskohtunik, Kostivere ja Udeva mõisnik, Ewold Hastfer (1596–1678) ja Emerentia Veronika von Mengden (1631–1676), kes oli Engelbrecht von Mengdeni (1587–1648) ja Velise mõisast pärit Margaretha Taube (1596–1668) tütar.
Ta abiellus 1674 vabapreili Sigrid Gyllenstierna af Lundholmiga (1638–1700), kes oli kammerhärra ja vabahärra Johan Gyllenstierna af Lundholm (1597–1658) ja Christina Gyllenhorni tütar, ning riiginõuniku, erisaadiku ja vabahärra Göran (Jöran) Klasson Fleming af Liebelitzi (1628–1667) lesk. Abielust sündisid:
Tema abikaasa tütar esimesest abielust, Anna Katarina Fleming af Liebelitz (1658–1718), oli abielus krahv Nils Strombergiga.
370. aastad
370. aastad
370. aastad on aastad 370–379 pKr.
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Kümnendid: 320. aastad 330. aastad  340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379
Marsi atmosfäär
pisi|Marsi õhuke atmosfäär planeedi horisondi kohal
Marsi atmosfäär on planeeti Marss ümbritsev gaaside kiht. See koosneb peamiselt süsihappegaasist. Atmosfääri rõhk Marsi pinnal on keskmiselt 600 paskalit. See on umbkaudu 0,6% keskmisest rõhust Maa merepinnal, mis on 101,3 kilopaskalit. Marsi atmosfääri rõhk varieerub 30 paskalist Olympus Monsi tipus kuni enam kui 1155 paskalini Hellas Planitia oru sügavustes. See on märgatavalt allpool Armstrongi piiri kaitsmata inimkeha jaoks. Marsi atmosfääri mass on 25 teratonni (võrdluseks: Maa atmosfääri mass on 5148 teratonni).
Kulli mõis (Kärla)
Kulli mõis (saksa keeles Kulli) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Marsi atmosfäär
Marsi atmosfääri koostises on hinnanguliselt 96% süsihappegaasi, 1,9% argooni ja 1,9% lämmastikku. Samuti leidub seal vähesel määral vaba hapnikku, süsinikmonooksiidi, vett, metaani ja ka muid gaase. Marsi atmosfääri keskmine molaarmass on 43,34 g/mol. Huvi Marsi atmosfääri koostise vastu on suurenenud alates 2003. aastast, kuna siis leiti sealt metaani jälgi. See võib olla märk elutegevusest planeedil. Kuid Marsi metaan võib pärineda ka mujalt, näiteks geotermilistest, vulkaanilistest või hüdrotermilistest protsessidest.
Marsi atmosfäär on suhteliselt tolmune. See annab sealsele taevale planeedi pinnalt vaadates helepruuni või oranžikaspunase värvuse. Mars Exploration Roveritelt saadud andmed viitavad, et hõljuvate tolmuosakeste läbimõõt on umbkaudu 1,5 mikromeetrit.
16. detsembril 2014 teatas NASA, et on vaadelnud ebaharilikku metaanisisalduse tõusu Marsi atmosfääris, millele järgnes ka langus. Marsikulguri Curiosity puuritud kivimiproovidest on leitud ka orgaanilisi aineid. Tuginedes deuteeriumi ja prootiumi suhte uuringutele, võib järeldada, et Gale'i kraatrist on väga ammustel aegadel kadunud suur kogus vett. See toimus ammu enne järve sängi tekkimist Gale'i kraatris. Vee kadumine suurtes kogustes jätkus ka pärast järvesängi tekkimist.
2015. aasta 18. märtsil teatas NASA, et on vaadelnud Marsi taevas virmalisi, mille tekke põhjused pole siiani selged. Samuti märgati Marsi atmosfääris seletamatut tolmupilve.
4. aprillil 2015 teatas NASA atmosfääriuuringutest, milles tugineti kulgur Curiosity mõõtmistele. Selleks kasutati kulguri instrumenti nimega Sample Analysis at Mars (SAM) ning mõõtmisteks kasutati ksenooni ja argooni isotoope. Uuringu tulemused kinnitasid hüpoteesi, et Marss kaotas oma algusaegadel suure osa atmosfäärist. Samuti ühtisid mõõtmiste tulemused andmetega atmosfääri kohta, mida on saadud Marsilt pärit meteoriitides leiduvate atmosfäärigaaside uurimisel. Marsi orbiidil tiirlevast uuringujaamast MAVEN pärinevad andmed viitavad samuti, et Marss on aastate jooksul kaotanud suure osa oma atmosfäärist ning selle põhjuseks on olnud päikesetuul.
Atmosfääri ehitus
Atmosfäärirõhkude võrdlus
Marsi atmosfäär koosneb järgmistest kihtidest:
Marsil on ka keerukas ionosfäär ja aastaajati esinev osoonikiht lõunapooluse kohal. 2015. aastal tegi kosmoseaparaat MAVEN kindlaks, et seal on nii neutraalsetel gaasidel kui ka ioonidel erineva tihedusega kihid.
Maa pealt tehtud vaatlused ja mõõtmised
1860. ja 1870. aastatel läbi viidud spektroskoopilised vaatlused tekitasid mitmel uurijal arvamuse, et Marsi atmosfäär võib sarnaneda Maa atmosfääriga. Kuid William Wallace Campbelli spektraalanalüüsid ja muud kvalitatiivsed vaatlused 1894. aastast viitasid sellele, et Marss sarnaneb Maa kuuga, millel puudub märgatav atmosfäär.
1926. aastal võimaldasid William Hammond Wrighti poolt Licki Observatooriumis tehtud fotograafilised vaatlused Donald Howard Menzelil saada kvantitatiivseid tõendeid Marsi atmosfäärist.
Koostis
pisi|[[Veenuse, Marsi ja Maa atmosfääri koostise võrdlus]]
Süsihappegaas
Marsi atmosfääri põhiline komponent on süsihappegaas, mis moodustab 95,9% kogu atmosfäärist. Mõlemal Marsi poolusel valitseb vastava poolkera talvel polaaröö ning planeedi pind muutub selle kestel nii külmaks, et hinnanguliselt 25% atmosfääris olevast süsihappegaasist muutub CO2 jääks (kuivjää). Kui suvisel ajal poolus taas päikesevalgust saab, sublimeerub CO2 jää tagasi atmosfääri. Seetõttu varieeruvad atmosfääri rõhk ja koostis pooluste ümber aasta jooksul märkimisväärselt.
Sign of the Hammer
"Sign of the Hammer" on Manowari neljas täispikk album, mis ilmus 1984. aasta 15. oktoobril.
Marsi atmosfäär
Süsihappegaas
Mitmed tõendid viitavad sellele, et Marsil oli algaegadel märgatavalt paksem, soojem ja niiskem atmosfäär. Suur osa varasest atmosfäärist koosnes nähtavasti süsihappegaasist. Kui see on tõsi, siis tõstis selline tihe atmosfäär vähemalt mõnes Marsi piirkonnas temperatuuri vee külmumispunktist kõrgemale. Voolav vesi võiski uuristada Marsi pinnale need kanalid, mida seal praegu arvukalt leidub. Samuti võis tekkida järvesid või isegi ookeane. Mõne uurija arvates võis Marsi atmosfäär olla praegusest Maa atmosfäärist mitu korda tihedam. Kuid 2015. aasta sügisel avaldatud uurimuse järgi ei pruukinud Marsi atmosfäär olla nii tihe, kui varem arvati. Praegune Marsi atmosfäär on väga hõre. Aastaid arvati, et suur osa süsihappegaasist, mis oli varases Marsi atmosfääris, sattus karbonaatmineraalide koostisse nagu Maalgi. Kuid Marsi ümber tiirelnud uurimisseadmed, mis otsivad karbonaate, ei ole leidnud kuigi palju karbonaatide lasundeid. Tänapäeva teooriad viitavad pigem sellele, et suur osa süsihappegaasi kadus hoopis päikesetuule tõttu. Uurijad on avastanud kaheastmelise protsessi, mille tulemusel satub gaas avakosmosesse. Päikeselt pärit ultraviolettkiirgus võib lõhkuda süsihappegaasi molekuli süsinikmonooksiidiks ja hapnikuks. Teine ultraviolettkiirguse footon võib pärast seda lõhkuda süsinikmonooksiidi molekuli hapnikuks ja süsinikuks. Need osakesed on juba võimelised piisava energia omastamisel põgenema avakosmosesse. Kõige tõenäolisemalt võib selle protsessi käigus atmosfäärist kaduda kerge süsinikuisotoop (C12). Selle tulemusel rikastub atmosfääri jäänud süsihappegaas raske isotoobiga (C13). Kõrgenenud C13 taset täheldas hiljuti Marsi atmosfääris ka kulgur Curiosity.
Sign of the Hammer
Lood albumil
Kõik laulud on kirjutanud Joey DeMaio, välja arvatud "The Oath", mille ta kirjutas koos Ross "The Boss" Friedmaniga.
Marsi atmosfäär
Argoon
Võrreldes teiste Päikesesüsteemi planeetidega leidub Marsi atmosfääris arvestavas koguses väärisgaasi Argoon. Erinevalt süsihappegaasist argoon atmosfääris ei kondenseeru. Seetõttu on argooni kogus Marsi atmosfääris stabiilne. Kuid suhteline argooni kontsentratsioon eri piirkondades on muutlik, kuna süsihappegaasi kogus atmosfääris on varieeruv. Hiljutised satelliidivaatlused on näidanud argooni koguse suurenemist atmosfääris Marsi lõunapoolusel sealse sügise ajal. Järgneval kevadel see argoon kaob.
Vesi
Mõned Marsi atmosfääri näitajad on väga muutlikud. Kui Marsi suve ajal süsihappegaas sublimeerub tagasi atmosfääri, jätab see jälgi veest. Hooajalised tuuled puhuvad Marsi poolustel kiirusega kuni 400 km/h. Need tuuled liigutavad suuri tolmukoguseid ja gaasilises olekus vett. Selle tagajärjel tekivad härmatis ja suured kiudpilved. Neid veejääst koosnevaid pilvi pildistas 2004. aastal marsikulgur Opportunity. 31. juulil 2008 kinnitasid marsisondiga Phoenix Lander töötanud teadlased, et nad on leidnud pinnaalust jääd Marsi põhjapoolusel.
Metaan
2003. aastal avastati Marsi atmosfääris väheses koguses metaani. Avastuse tegi NASA Goddardi kosmoselennukeskuses töötanud meeskond. 2004. aastal saadi metaani olemasolule Marsi atmosfääris kinnitust. Selleks andsid alust Mars Express Orbiteri ja kolme maapealse uurimisrühma tehtud vaatlused. Nende uuringute andmetel on metaani kontsentratsioon Marsi atmosfääris hinnanguliselt 10 ppb (osakest miljardi osakese kohta). Marsi atmosfääris sisalduva metaani kogus varieerus suuresti aastatel 2003–2006 tehtud vaatluste jooksul. See viitab, et metaani esineb ebaühtlaselt ning arvatavasti varieerub kogus aastaaegade vahetumisega.
Metaan Marsil laguneb kiiresti. Seda põhjustavad ultraviolettkiirgus ja reaktsioonid teiste gaasidega. Seetõttu viitab metaani pidev olemasolu Marsi atmosfääris sellele, et mingi protsess toodab metaani pidevalt juurde. Praegused fotokeemilised mudelid ei suuda täielikult seletada, mis põhjustab metaanikoguse suurt muutlikkust. Teadlased on välja pakkunud, et metaan võib Marsile sattuda meteoriitidega. Kuid uurijad Imperial College Londonist avastasid, et selle protsessi käigus ei saa vabaneda piisavalt metaani, et säilitada selliseid koguseid, mida on mõõdetud Marsi atmosfääris.
Uuringute järgi on metaani eeldatav eluiga vahemikus ~4 Maa aastat ja ~0,6 Maa aastat. See aeg on piisavalt lühike, et tekiks vaadeldud ebatasane metaanijaotus üle planeedi. Metaani eluiga Marsil on tunduvalt lühem, kui läheks aega metaani lagunemiseks fotokeemiliste protsesside (UV-radiatsiooni) tulemusel (~350 aastat). Seega kaob metaan Marsi pinnalt mingi muu protsessi tulemusel. See protsess on 100–600 korda efektiivsem, kui fotokeemiline lagunemine. See seletamatult kiire lagunemine viitab ka sellele, et metaani juurdetootmise protsess toimub väga aktiivselt.
Vääveldioksiid
Vääveldioksiidi olemasolu atmosfääris peetakse märgiks vulkaanilisest tegevusest. See teema on muutunud eriti asjakohaseks seoses poleemikaga metaani kohta. Kui metaani Marsil toodaksid vulkaanid (nagu see on mõnes Maa piirkonnas) peaks Marsil olema suurtes kogustes vääveldioksiidi. Mitmed teadlaste meeskonnad on otsinud Marsilt vääveldioksiidi, kasutades NASA infrapunateleskoope. Kuid nende uuringute käigus vääveldioksiidi ei leitud. 2013. aasta märtsis teatas teadlaste meeskond, mida juhiti NASA Goddardi kosmoselennukeskusest, et leidis vääveldioksiidi Rocknesti piirkonnast. Pinnaseproovid olid võetud kulgur Curiosityga.
Osoon
Osooni kontsentratsioon Marsi atmosfääris on keskmiselt 300 korda väiksem, kui Maal. Kuid see on väga muutlik, olenevalt piirkonnast ja ajast.
Võimalused inimkasutuseks
Teadlased on välja pakkunud variandi, et süsihappegaasist Marsil saaks valmistada raketikütust.
Ajalugu
Teadlased usuvad, et Marsi atmosfäär on planeedi eluea jooksul muutunud. On ka tõendeid selle kohta, et miljardeid aastaid tagasi olid Marsil ookeanid. Praegusel Marsil ületab atmosfäärirõhk vee kolmikpunkti vaid kõige madalamates piirkondades, kõrgematel aladel saab vesi eksisteerida vaid gaasilisel või tahkel kujul. Aastane keskmine temperatuur Marsi pinnal on tänapäeval vähem kui −63 °C. See on palju madalam, kui on vaja vedela vee olemasoluks. Kuid varases Marsi ajaloos võisid seal olla vedela vee olemasoluks planeedi pinnal tunduvalt soodsamad tingimused. 2013. aastal kirjutasid teadlased, et miljardeid aastaid tagasi võis Marsil olla hapnikurikas atmosfäär.
Evelin Verš
Evelin Verš (sündinud 14. veebruaril 1979) on eesti geoloog.
1998–1999 töötas Verš Tartu Ülikooli geoloogia instituudis laborandina ja 2001–2005 ülikooli geoloogiamuuseumis varahoidjana. 2005–2006 oli ta toimetaja ajakirjas Eesti Loodus. 2006–2007 oli ta Tartu Ülikooli geoloogia instituudi teadur. Ta on olnud ka Tallinna Tehnikaülikooli mikrokeemia labori juhataja, Geoloogia Instituudi erakorraline teadur ja loodushariduse spetsialist.
Evelin Verš on olnud Eesti Looduseuurijate Seltsi poolt väljaantava "Schola Geologica" raamatusarja üks toimetajaid. Samuti on ta olnud Eesti Geoloogia Seltsi noorgeoloogide liikumise koordinaator ja Eesti Looduseuurijate Seltsi geoloogia sügiskooli algataja.
Neuhauseni vald (Saksimaa)
Üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht Neuhausen on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Maagimäestiku idaaheliku lääneosas. Vald on tuntud Purschensteini lossi poolest ja talispordikohana.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi lõunaossa.
Peale Neuhauseni kuuluvad valda:
Bulawayo
pisi|Bulawayo Bulawayo on linn ja 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes. Elanike arvult teine linn pealinna Harare järel.
Doktor
Doktor (ladinakeelsest sõnast doctor 'õpetaja') on tänapäeval mitmes tähenduses kasutatav tiitel.
Johan Kruusmann
Johan Kruusmann (ka Johannes Kruusmann; 29. september 1900 Märjamaa vald, praegune Raplamaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti piirivalvur.
Kruusmann teenis Vabadussõja ajal 1. diviisi staabis telefonistina. Ta astus 1. septembril 1924. aastal üleajateenijana piirivalvesse Tallinna jaoskonda Tallinna rajooni Tallinna kordonisse. Tema auaste oli reamees.
Kruusmann tapeti ametikohustuste täitmisel kommunistide poolt 1. detsembri riigipöördekatse ajal. Ta oli 1. detsembri hommikul postil Tallinnas Kadriorus Russalka mälestusmärgi juures, kui mässulised tungisid talle kallale ja lasid ta maha.
Matused ja haud
Kruusmann maeti 4. detsembril 1924. aastal. Matusetalitus toimus Tallinnas Kaarli kirikus. Kirstud viidi vankritel mööda Kaarli puiesteed Vabaduse väljakule. Sealt viidi osa kirste (ka Kruusmanni oma) Balti jaama. Algselt pidi ta maetama Märjamaale, kuid seni teadmata põhjusel maeti ta Rahumäe kalmistule koos riigipöördekatses hukkunud politseinikega samale hauaplatsile.
Piklikul, põhja-lõunasuunalisel platsil oli seitse hauda. Kruusmanni oma oli kõige lõunapoolsem. Igal haual oli maapinnaga tasa olev Vabadusristi kujutisega lubjakivist plaat (algne hauaplaat on näiteks säilinud Tartu sõjaväekalmistul kadett Aleksander Tedre haual). Haudade ala ümbritses madalatele graniitpostidele kinnitatud teraskett.
Hauaplaadid säilisid ka esimesel ja teisel Nõukogude ajal. Kruusmanni hauale tehti 1981. aastal pealematus. Lõunapoolsed postid kõrvaldati ning piirdekett tõsteti ümber järgmistele postidele nii, et Kruusmanni hauast järgmine jäi nüüd kõige lõunapoolsemaks. Pragunenud hauaplaadid asendati 1990. aastatel uute mustast graniidist plaatidega, kuid Kruusmanni haud on seni tähistamata.
Kontsert (täpsustus)
Kontsert on mitmetähenduslik sõna:
Kandla mõis
Kandla mõis (saksa keeles Kandel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1542.
936
936. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 931 932 933 934 935 - 936 - 937 938 939 940 941
Linkimine
Linkimine võib tähendada:
Fighting the World
"Fighting the World" on heavy metal bändi Manowar viies täispikk album.
Kangsti
Kangsti (ka: Kangistõ) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 61 inimest. Kõik olid eestlased.
Külas asuvad silmaveeallikad.
pisi|left|Sänna postijaama hooned Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee. Selle ääres asub endine Sänna postijaam.
Küla läänepiir jookseb mööda Mustjõge.
Ida-Mashonalandi provints
Ida-Mashonalandi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes.
Paatsa mõis
Paatsa mõis (saksa keeles Paatz) oli riigimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 18. sajandi algul.
Põhja-Kwanza provints
Põhja-Kwanza provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.
Hematokrit
Hematokrit on vererakkude osa vere üldmahus. Hematokriti saab määrata kapillaari kogutud verest vererakkude protsendi määramisega pärast tsentrifuugimist või rakuloenduriga.
Kings of Metal
"Kings of Metal" on Manowari kuues täispikk album.
KHTML
KHTML on KDE projekti poolt arendatav HTML esitlusmootor, mida kasutatakse Konquerori veebibrauseris ning millest hargnenud versioon WebKit on kasutusel Apple'i Safari veebibrauseris. KHTML on kasutatav LGPL litsentsi all, seega vaba tarkvara.
Ajalugu
KHTML ehitati üles tol ajal uuele KPart raamistikule, ning avalikustati 2000. aastal KDE2-s, et seda kasutada uues failihalduris ja veebibrauseris Konqueror, mis vahetas välja monoliitse KDE failihalduri. See on programmeeritud C++ keeles, litsentseeritud LGPL litsentsi all, ning toetab enamikku veebisirvimisega seotud standardeid. Et võimalikult suurel hulgal veebilehti kuvada, on toetatud ka mõned Internet Exploreri lisavõimalused ja omapärad, kuigi need ei kuulu HTML-i standardite hulka.
KHTML näitab veebilehti kiiremini kui Gecko, selle põhiline avatud lähtekoodiga rivaal ja teiste hulgas ka Mozilla Suite'i ja Mozilla Firefoxi tuum. Siiski, kuna see on vähem tuntud, on KHTML vähese toetusega; või isegi kui veebileht töötab, väidetakse kohati vastupidist. Näiteks Gmail töötab ainult siis, kui Konqueror tuvastab ennast Firefoxina.
Ants Laikmaa tänav
Ants Laikmaa tänav on tänav Tallinnas Kesklinnas Südalinna ja Kompassi asumis. Tänav algab Narva maantee ja Hobujaama tänava ristmikult, lõunasse suundudes ristub Gonsiori tänavaga ja jätkub kuni Rävala puiesteeni, kus tänav lõpeb. Enne Rävala puiestee pikenduse väljaehitamist lõppes tänav Tartu maantee alguses. Ka trammiliinide 2 ja 4 trammitee kulges 1970. aastani Narva maanteelt Tartu maanteele mööda Ants Laikmaa tänavat.
pisi|Renoveeritud Hotell Tallink (endine Tallinna Teenindusmaja)
Ajalugu
pisi|Laikmaa tänav 1965. aastal pisi|left|Teenindusmaja enne renoveerimist (1999) Laikmaa ja Gonsiori tänava nurgal asuv stalinistlik viiekorruseline hoone ehitati 1950. aastail.
1974. aastast asus aadressil Ants Laikmaa tänav 5 Tallinna Teenindusmaja, mis kuulus Eesti NSV Teenindusministeeriumi haldusalasse. Hoone projekteeris RPI Eesti Tööstusprojekti arhitekt Maimu Kaarnaväli. Teenindusmajas tegutsesid individuaalõmblusvabrik Lembitu, iluteenuseid osutav teeninduskombinaat Junor, puhastusteenuseid (pesumaja ja keemiline puhastus) osutav Kiir, fotograafid ja linna suurim kübarasalong. Laenutusteenusest oli võimalik laenutada majatarbeid, lauanõusid ja valmisriideid.
2004. aasta kevadel avati endises teenindusmaja hoones Eesti suuruselt teine hotell Tallink City Hotel.
Paarisnumbritega poolel asus Narva maantee 2 aadressiga Tallinna Linna Lastehaigla ja Kesklinna Lastepolikliinik (lammutatud 1980. aastate algul).
Lõuna-Kwanza provints
Lõuna-Kwanza provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.
935
935. aasta
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 930 931 932 933 934 - 935 - 936 937 938 939 940
Harare
Harares töödeldakse tubakat, maisi, puuvilla ja tsitrusvilju. Toodetakse ka tekstiili, terast ja kemikaale.
Piirkonnas leidub kulda.
pisi|Harare kesklinn, 2013
Manicalandi provints
Manicalandi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes.
Simon Fourcade
Fourcade võitis juunioride maailmameistrivõistlustel kaheksa medalit, millest pooled olid kuldsed ja pooled hõbedased.
Ta debüteeris täiskasvanute tippvõistlusel 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos ja tuli 20 km eraldistardiga sõidus 31. kohale. 2007. aasta MM-il Anterselvas sai Fourcade nii 20 km eraldistardiga kui ka 15 km ühisstardiga sõidus kaheksanda koha ja teatesõidus oli kümnes. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta 20 km distantsil neljas, jälitussõidus kuues ja teatesõidus viies. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis sai ta 20 km eraldistardiga sõidus neljanda, sprindis kuuenda, 15 km ühisstardiga sõidus üheksanda ja jälitussõidus kümnenda koha. Segateatesõidus tõi ta Prantsusmaa koondise võitjana finišisse 6,2-sekundise eduga Rootsi ees. Meeste 4x7,5 km teatesõidus tõi ta ankrumehena oma meeskonna neljandana finišisse.
Maailma karikavõistlustel osales Fourcade esimest korda 11. märtsil 2004. aastal Holmenkollenis 10 km sprindis ja sai 54. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2007. aastal Lahtis 20 km eraldistardiga sõidus, kui oli teine koondisekaaslase Raphael Poiree järel. Üldse on ta seni (<FONT color="Purple">seisuga 6. jaanuar 2010</FONT>) saanud MK-etappidel kolm korda poodiumile, millest viimane oli 17. detsembril 2009. aasta MK-etapil Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus ta sai teise koha. Maailma karikasarja võistlustel on tema parimaks kohaks üldkarika arvestuses olnud seni 2008-2009 hooajal saadud 15. koht.
Ka tema vend Martin Fourcade on laskesuusataja.
MPlayer
MPlayer on vabavaraline avatud lähtekoodiga arvutis kasutatav meediapleier. Programm töötab kõikides laiemalt levinud operatsioonisüsteemides: Linuxis ja teistes sarnastes UNIX-i süsteemides, Windowsis ja Mac OS X-il.
MPlayer on peamiselt käsurealt kasutatav programm, kuid sel on ka vabalt valitav graafiline kasutajaliides (GMPlayer), mis jookseb X Window Systemis. MPlayer OS X on graafiline kasutajaliides Mac OS X-i jaoks ja SMPlayer on graafiline kasutajaliides Microsoft Windowsi jaoks.
Graham Priest
pisi|Graham Priest Graham Priest (sündinud 1948. aastal Londonis) on Suurbritannia filosoof. Tuntud oma uurimuste poolest mitteklassikalise loogika alal ning nende rakendustega metafüüsikale ning ida ja lääne filosoofia ajaloole.
MPlayer
Enamik video ja audio koodekeid on toetatud läbi FFmpeg projekti libavcodec teegi. Nendele koodekitele, kus pole avatud lähtekoodiga dekoodereid valmistatud, toetub MPlayer binaarkoodekitele. Ta saab kasutada isegi Windowsi DLL-faile läbi Wine projekti DLL laadija.
Mittetäielik toetatud formaatide/vormingute nimekiri:
MPlayer toetab ka paljusid videoväljastuse draivereid, sisaldades järgmisi: X11, DirectX, Quartz Compositor, VESA, SDL, ASCII kunst ja Blinkenlights.
Ööbikuorg
pisi|Rõuge Ööbikuoru keskus ja tuulegeneraatoriga vana [[Rõuge vaatetorn.]] Ööbikuorg on org Lõuna-Eestis Rõuge vallas. Selle pikkus on 300 meetrit ja sügavus 12–15 meetrit.
Ööbikuoru juures asub Rõuge linnamägi, kus on külastajate jaoks Rõuge vaatetorn ja suur kiik. Matkahuvilistele on matkarada.
Frankenthal (täpsustus)
Frankenthal on mitme koha nimi:
Frankenthal on mitme tuntud isiku perekonnanimi:
934
934. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 929 930 931 932 933 - 934 - 935 936 937 938 939
Keemiline reaktsioon
pisi|300px|Neli põhilist reaktsioonitüüpi: [[liitumisreaktsioon|ühinemis-, lagunemis-, asendus- ja topeltasendusreaktsioonid. Sisemolekulaarselt toimuv reaktsioon annab isomeerse saaduse (A → A')]] Keemiline reaktsioon on protsess, mille käigus ühest või mitmest keemilisest ainest (lähteaine(te)st) tekib keemiliste sidemete katkemise või moodustumise tulemusena üks või mitu uute omadustega keemilist ainet (saadust, produkti).
Erinevalt tuumareaktsioonidest ei toimu keemilises reaktsioonis aatomituumade muutusi.
Ühe keemilise aine muutumine teiseks keemilises protsessis nõuab energiat, et ületada energeetiline barjäär. Keemiline reaktsioon saab toimuda ainete segus või lahuses, kui üks aine on kontaktis teise ainega ja süsteem saab mingil viisil energiat (soojus, valgus, elektrivool või mehaaniline jõud) või tuleb see molekulide enda sisemisest energiast. Aine molekulid saavad muutuda reaktsioonivõimeliseks, kui nad saavutavad energiataseme, mida nimetatakse aktivatsioonienergiaks. Mida suurem on reaktsiooni toimumiseks vajalik aktivatsioonienergia, seda aeglasem on protsess. Reaktsiooni aktivatsioonienergiat saab madaldada katalüsaatori abil.
Keemiline muutus on aatomitevahelisi keemilisi sidemeid moodustavate elektronide ümberpaiknemine, st ühtede sidemete katkemine ja uute sidemete moodustumine. Reaktsiooni käigus esineb uute molekulide teke, kuid aatomid ei teki ega kao.
Keemiaseadused
Keemilised reaktsioonid alluvad kindlatele seaduspärasustele, mis võimaldavad mõista reaktsioonide olemust ja võimaldavad teha stöhhiomeetria arvutusi, reaktsioonide tasakaalu, kineetika, soojusefektide ja termodünaamika arvutusi.
Näiteks: Markovnikovi reegel ütleb, et liitumisel alkeenidele või alküünidele ühineb elektrofiil (E+, näiteks H+ või R+ jt) selle süsiniku aatomiga, millega on seotud rohkem vesiniku aatomeid; Zaitsevi reegel ütleb, et aluse poolt industreeritud elimineerimisreaktsioon annab eelistatult suurema asendatusega saaduse ehk reaktsioonisaadustes domineerib rohkem alküülrühmi sisaldav alkeen.
Reaktsioonivõrrand
Keemilist reaktsiooni kirjeldatakse reaktsioonivõrrandiga, mis näitab protsessis osalevaid lähteaineid ja lõppsaadusi. Vastavalt massi jäävuse seadusele saab võrrandi pooled võrdsustada, nii et mõlemal poolel on iga elemendi aatomeid võrdne arv. Täpsem reaktsioonivõrrand kajastab ka reaktsiooni mehhanismi: vaheastmeid ehk elementaarreaktsioone. Tasakaalulise reaktsiooni korral kasutatakse poolte vahel topeltnooli, millest üks näitab paremale, teine vasakule.
Orgaaniliste reaktsioonide korral, kui tekib kõrvalsaadusi, võrrandi pooli ei võrdsustata ja poolte vahel kasutatakse üht noolt. Retrosünteesi (see on sünteesi planeerimine "tagurpidi" lähtudes soovitud lõppühendi struktuurist) võrrandites kasutatakse laia noolt.
Rahu
pisi|Rahu sümbol pisi|Valge tuvi kui rahu sümbol Rahu on faktilise sõjategevuse puudumine.
Johan Laidoner
Elulugu
Johan Laidoner sündis Viljandimaal Viiratsi vallas Raba talus Jaak Laidoneri (1854–1911) ja tema naise, Raba talu peretütre Mari Saarseni (1851–1938) esimese lapsena. Sealsamas Rabal sündisid ka Johan Laidoneri vennad Villem (1886), Peeter (1888) ja Oskar (1890). Johan Laidoner õppis aastatel 1892–1894 Viiratsi vallakoolis, 1894. aastal asus Laidoneride pere elama Viljandisse, seejärel õppis ta aastatel 1895–1897 Viljandi 1. algkoolis ja 1897–1900 Viljandi linnakoolis.
Rahu
Enne Teist maailmasõda peeti rahuks olukorda, milles puudus sõjaseisukord. Seoses sellega, et mitmed riigid ei kuulutanud enam sõdasid välja, muutus vana käsitlus ebaadekvaatseks.
Kuukivi
pisi|Kuukivi Kuukivi ehk adulaar on ortoklassi erim, millele on iseloomulik kuuvalgust meenutav hõbesinine värvus.
Johan Laidoner
Teenistuskäik Venemaa Keisririigi sõjaväes
1900. aastal üritas Laidoner astuda sõjaväkke, kuid komisjon ei võtnud teda vastu – "rind ei andvat mõõtu välja" ja tal soovitati aasta pärast tagasi tulla. Pärast ebaõnnestunud katset sõjaväkke pääseda asus Laidoner elama Peterburi kubermangus asunud Aljutino mõisa, kus tema emapoolne onu Peeter Saarsen töötas mõisavalitsejana. 1901. aastal tegi ta uue katse sõjaväkke astuda ja 20. augustil tunnistas komisjon ta sõjaväekõlbulikuks ja 2. järgu vabatahtlikuks ja 1901. aastal astuski ta vabatahtlikuna Venemaa Keisririigi sõjaväkke, kus asus teenima 110. Kaama jalaväepolku Kaunases. Septembris 1902 astus Vilno sõjakooli, aasta hiljem komandeeriti ta Vilno jalaväe junkrukooli teise roodu, kus ta määrati õppima üldklassi. 1903. aasta 3. jaanuaril ülendati Laidoner allohvitseriks ja 1904. aasta oktoobris portupeejunkruks (vanemveebeliks). Ta lõpetas sõjakooli 5. mail 1905 oma kursuse parimana ning teda autasustati sel puhul riigivapiga kaunistatud taskukuldkellaga ja ülendati nooremleitnandiks.
Keemiline reaktsioon
Reaktsiooni mehhanism
Keemilise reaktsiooni mehhanismi all mõistetakse reaktsiooni kulgemise viisi lähteainetelt saadustele. Mehhanism kirjeldab millised sidemed katkevad, millised tekivad, millises järjekorras sidemete katkemine/tekkimine toimub, millised vaheühendid tekivad ja kaovad, millised on üksikud elementaarreaktsioonid, nende kiirused, tasakaalud jne.
Kuukivi
Kuukivi kasutatakse ehtekivina.
Keemiline reaktsioon
Reaktsiooni kiirus
Keemilise reaktsiooni kiirus näitab, kuidas reaktsiooni komponentide kontsentratsioon või rõhk ajas muutub. Reaktsiooni kiirus on võrdeline reaktsioonis osalevate molekulide kontsentratsioonidega, kuid sõltub ka temperatuurist ja teistest teguritest. Sellega tegeleb keemiline kineetika.
Johan Laidoner
Teenistuskäik Venemaa Keisririigi sõjaväes
Aastatel 1905–1909 teenis J. Laidoner 13. Jerevani Tema Kõrguse ihukaitsegrenaderide polgus, mis asus Kaukaasias, Tbilisi lähedal Manglisi linnakeses. 1908. aastal ülendati leitnandiks ja määrati sama aasta detsembris 13. Jerevani polgu 12. roodu ajutiseks ülemaks.
Keemiline reaktsioon
Keemiline süntees
Keemiline süntees on vajaliku saaduse saamiseks kasutatav keemiline reaktsioon või mitme reaktsiooni jada koos vajalike keemiliste ja füüsikaliste protseduuride rakendamisega. Enamasti on tegu lihtsamatest ühenditest keerukamate keemiliste ühendite saamisega. Sünteesi tootlikkust näitab saagis, mis arvutatakse reaktsioonivõrrandi(te) ja stöhhiomeetria põhjal.
Kuukivi
Esoteerika
Kuukivi sobib väidetavalt eriti hästi Kaljukitsele päikesemärgi all sündinutele ja seda on soovitatav kanda armunutel.
Keemiline reaktsioon
Reaktsioonide klassifikatsioon
Keemilisi reaktsioone võib klassifitseerida paljude tunnuste põhjal.
Johan Laidoner
Teenistuskäik Venemaa Keisririigi sõjaväes
17. oktoobril 1909 astus ta Nikolai Kindralstaabi Akadeemiasse Peterburis, mille lõpetas 1912. aasta mais 28-aastasena 1. järguga. Teda autasustati eeskujulike tulemuste eest Püha Anna III klassi ordeniga ning suunati tagasi oma polku. 7. jaanuaril 1913 ülendati ta staabikapteniks ning 21. märtsil arvati kindralstaabi.
Aastatel 1912–1913 teenis 13. Jerevani Tema Kõrguse ihukaitsegrenaderide polgus, 1913–1914 1. Kaukaasia kütipolgus rooduülemana.
Ohtja mõis
Ohtja mõis (saksa keeles Ochtjas) oli Küdema mõisa kõrvalmõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.
Johan Laidoner
Teenistuskäik Venemaa Keisririigi sõjaväes
1914. aastal teenis J. Laidoner Kaukaasia sõjaväeringkonna staabis ning Esimese maailmasõja alates määrati Edelarinde IV armee, III Kaukaasia armeekorpuse staapi käsundusohvitseriks, kus teenis kuni 1915. aasta märtsini. 17. (vkj 4.) juulil 1915 autasustati teda Püha Georgi mõõgaga: 26. novembril 1914 ülendati kindralstaabi kapteniks. Märtsis 1915 määrati J. Laidoner III Kaukaasia armeekorpuse 21. jalaväediviisi staabi vanemadjutandiks.
Novembris 1915 määrati J. Laidoner Läänerinde staapi luureosakonna ülema abiks ja 15. augustil 1916 ülendati J. Laidoner kindralstaabi alampolkovnikuks.
933
933. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad 920. aastad - 930. aastad - 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad
Aastad: 928 929 930 931 932 - 933 - 934 935 936 937 938 939