cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool
Kool alustas tegevust Haapsalu Rajooni Kultuurimajaga ühistes ruumides aadressil Lossiplats 1. Aastatel 1988-1994 tegutses kool aadressil Lossiplats 6. 1994. aastast asub kool aadressil (Kastani tänav 7)
Helilooja mälestuse auks kannab kool 2014. aastast Cyrillus Kreegi nime.
Pedagoogid
Muusikakoolis on õpetajatena töötanud mh Heljo Talmet, Alice Kansa, Mall Padil, Päivi Tõldsepp, Voldemar Rõõmus, Erich Meister, Pärt Ellerhein, Cyrillus Kreek, Magda Pirker, Loit Lepalaan, Marina Sillaste, Heljo Talmet, Jüri-Ruut Kangur, Sirje Kaasik jt.
Haapsalu muusikakooli kammerorkester
Muusikakooli juures tegutseb kammerorkester, milles mängib 20 muusikakooli õpilast, õpetajat ja vilistlast ning mis loodi 1994. aasta märtsis sümfoniettorkestrina. Dirigent oli kuni 1999. aasta detsembrini Jüri-Ruut Kangur. Alates 2000. aastast on dirigent Lehari Kaustel.
Dydnia
Dydnia on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas, Dydnia valla halduskeskus. Dydnia asub Brzozówist umbes 10 km idas ja Rzeszówist ligikaudu 40 km lõunas.
Dydniat on esmamainitud 1361. aastal.
Faktooria
pisi|Fort Elmina Faktooria on äriasula või kaubanduslik tugipunkt koloonias või suurriigi kaugemas ja vähemarenenud piirkonnas.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseis
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseis oli Eesti NSV kõrgeima riigivõimuorgani – Eesti NSV Ülemnõukogu – kaheksas koosseis, mille volitused kehtisid aastatel 1971–1975.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu valimised toimusid 13. juunil 1971.
Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu kuulus 183 rahvasaadikut.
Tegutsesid järgmised alalised komisjonid:
August Nigol
August Nigol (1. august (vkj)/ 13. august 1877 Vana-Prangli vald, Kambja kihelkond, Tartumaa – 16. august 1918 Perm, Permi kubermang, Nõukogude Venemaa) oli eesti asundustetegelane, kooliõpetaja, kirjanik ja Helsingi eesti koguduse õpetaja.
Elukäik
August Nigol lõpetas Tartus gümnaasiumi. Oli Peterburis apteekriõpilane ja töötas algkooliõpetajana. Õppis 1900–1905 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta usuõpetajana Pärnus.
Tegevus Venemaal
1909. aastal lõpetas ta kõrgema astme saksa keele kursused ning sai õiguse töötada gümnaasiumi saksa keele õpetajana. 1909 töötas ta gümnaasiumiõpetajana Rostovis, aastal 1910 Jamburgi kommertskoolis.
Tegevus Soome suurvürstiriigis
Kuna tal ei õnnestunud aastal 1910 saada Viljandi Pauluse koguduse õpetajaks, asus ta aastal 1911 Helsingisse. Ta töötas algul vene Aleksandri gümnaasiumis saksa keele õpetajana. Ta tegutses ka eestlaste pastorina, oli Helsingi eesti Püha Pauluse koguduse asutamise eestvedaja.
Tegevus Venemaa eesti asundustes
Nigol tundis sügavat huvi Venemaa eesti asunduste vastu. 1913. aastal lootis ta külastada Oudovat. 1915. aastal reisis ta mööda Krimmi eesti asundusi. 1916. aastal reisis August Nigol mööda Vologda, Ufaa, Volga ja Arhangelski eesti asundusi. 1917. aastal Vjatka, Kostroma, Jaroslavli ja Samaara eesti asundusi.
Ameerikas elavate eesti seltside ja ühenduste asjus küsitles ta Eduard Vildet, kes elas alates 1911. aastast USA-s ja pöördus 1917. aastal kodumaale. Oma reisidelt kogus Nigol suures hulgas andmeid 313 Venemaa eesti asunduse kohta, millest jutustava 96-leheküljelise käsikirja ta novembris 1917 Tartusse trükki saatis. Tartu langes aga novembris 1917 punaste kätte ja siis hävis ka Nigoli käsikiri. Ta koostas uue käsikirja, mis trükiti Tartus aastal 1918.
August Nigol kavatses Eestisse tulla tagasi, kuid kuna tal ei õnnestunud Eestis saada pastorikohta, üritas ta Eestisse naasta poliitikute kaudu. Ta kirjutas 1917. aasta lõpus Venemaa eesti asunduste tegelasele Samuel Sommerile oma soovist, et talle enesele ja Samuel Sommerile loodaks Jüri Vilmsi ja Otto Strandmani abil töökohad tulevases Asunduste ministeeriumis. Nigol saanuks ministeeriumi juhi ja Sommer ministeeriumi sekretäri koha. Lähedasi suhteid poliitikutega näitab ka see, et ta nekroloogi ei kirjutanud mitte vaimulik, vaid tegevpoliitik Karl Einbund. Kuna Soomes ei teatud Eesti iseseisvumisega seotud asjaolusid, siis Nigol, Gustav Suits ja Ferdinand Kull andsid välja 50-lehelise dokumentide kogumiku "Sini-musta-valkoinen".
Soome kodusõda lõppes mais 1918, samuti oli Venemaa ja Saksamaa vahel sõlmitud 3. märtsil 1918 allkirjastatud Brest-Litovski rahuleping. Selle tõttu arvati, et reisimine Nõukogude Venemaale on muutunud palju turvalisemaks. 10. juunil 1918 anti kirikunõukogu poolt Nigolile luba Siberisse sõiduks. Augustis 1918 sõitis ta Tartu kaudu Moskvasse, kus kohtus ka Moskva kindralsuperintendendi Paul Willigerodega.
Aga enne Siberi eesti asundustesse jõudmist arreteerisid punased ta Permis ja lasid 16. augustil maha, andmata talle ühe pealtnägija sõnul ka võimalust telegrammi saatmiseks Moskva kindralsuperintendendile, kelle abiga ta lootis punaste käest vabaneda.
Mälestuse jäädvustamine
6. jaanuaril 1937 paigutati Tapal Nigoli puiestee 5 maja seinale marmortahvel A. Nigoli mälestuseks, enne Teist maailmasõda kandis praegune 1. Mai puiestee Nigoli puistee nime.
India ebamaasikas
India ebamaasikas (Duchesnea indica) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Bueng Kum
Bueng Kum (tai บึงกุ่ม) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Khlong Kum, Nawamin ja Nuan Chan.
Bueng Kumi linnaosa on moodustatud 1989. aastal.
Joakim Brodén
Elulugu
Brodéni isa Ulf Olof Brodén on pärit Rootsist ja tema ema Anna on pärit endisest Tšehhoslovakkiast. Tal on Rootsi ja Tšehhi Vabariigi topeltkodakondsus. Ta on öelnud, et temast sai kolme-nelja-aastaselt metallist tänu muusikavideole Twisted Sisteri loole "We're Not Gonna Take It". Ta oli nooruses võistlusujuja.
Karjäär
Brodén liitus kunagi Stormwindiga tuuril klahvpillimängijana. Brodén asutas Sabatoni 1999. aastal koos bassisti Pär Sundströmiga; ta on vokalist ja klahvpillimängija ning aeg-ajalt ka kolmas kitarrist. Tema on ka see, kes bändile nime "Sabaton" välja mõtles.
26. novembril 2016 osales Brodén Tšehhis lauluvõistlusel Český slavík ja hääletati 9286 punktiga viiendale kohale. Järgmisel aastal astus ta uuesti sisse, kuid eemaldati konkursilt uue reegli tõttu, mille kohaselt pidid võistlejad esinema eelkõige Tšehhis.
Pinball
2016. ja 2017. aastal osales Brodén Rootsi pinball'i meistrivõistlustel, saavutades esimesel korral 167. ja teisel korral 255. koha.
Diskograafia
pisi| Brodén esinemas [[Wacken Open Air|Wacken Open Airil 2013. aastal]]
Niebocko
Niebocko on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Brzozówi maakonnas Dydnia vallas. Niebocko asub Brzozówist ligi 7 km idakagus ja Rzeszówist umbes 41 km lõunas.
Punakael-lagle
pisi|Punakael-lagle
Punakael-lagle (Branta ruficollis) on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane läbirändaja, keda võib kohata kevad- ja sügisrändel koos Madalmaades talvituvate valgepõsk-lagledega.
Koljuvare
pisi|Koljuvare (august 2014) Koljuvare on kivikalme Harju maakonnas Juminda külas.
Sochocin
Sochocin on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Płoński maakonnas, Sochocini valla halduskeskus. Sochocin asub Płońskist umbes 10 km kirdes ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 64 km põhjakirdes.
Sochocin sai linnaõigused 1385. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2021 sai Sochocin linnaõigused tagasi.
Reinhold Kesküll
Osales soomusrongil nr 2 Vabadussõjas.
Aastatel 1923–1925 tuli ta 5 korda eri distantsidel 100 m – 400 m jooksus ja 5 korda teatejooksus Eesti meistriks.
Ta osales 1924. aasta Pariisi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus ta ei saanud 100 m, 200 m ja 400 m eeljooksust edasi.
Ervin Ollik
Ervin Ollik (18. juuli 1915 – 28. juuni 1996) oli eesti jalgpallur.
Ta mängis 1938. aastal ühe mängu Eesti koondises.
Ervin Ollik suri 28. juunil 1996 ja ta maeti 8. juulil 1996 Metsakalmistule.
Wuxi
Wuxi on ringkonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis. Asub Tai järve lääne- ja põhjakaldal.
Haldusjaotus
Wuxi jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (7 linnarajooni ja 2 maakonna õigustega linna).
MERS-CoV
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus  ehk MERS-CoV on Coronaviridae sugukonna beetakoroonaviiruste perekonda kuuluv viiruseliik.
Morfoloogia
Viiruse lähimad sugulased on Tylonycteris bat coronavirus HKU4 ja Pipistrellus bat coronavirus HKU5.
Genoomist
Neli viimati sekveneeritud genoomi:
Analüüside tulemusel paigutatakse viirus samasse perekonda SARS-CoV koroonaviirusega (põhjustab inimestel SARS-i).
Viiruseosakeste elujõulisus
MERS-CoV viiruseosakesed ei paljune metsikut tüüpi hiirte, hamstrite, tuhkrute ja mitteinimestest primaatloomade mudelitel.
Marmosettidel aga põhjustab MERS-CoV-nakkus raske hingamisteede haiguse, millega kaasneb progresseeruv pneumoonia.
Patogeensus inimestel
In vitro uuringute põhjal on võimalik järeldada, et viirus võib nakatada nii sigu, ahve kui nahkhiiri).
Täpne MERS-CoV viirusnakkuse levikutee ja reservuaar on teadmata, oletatakse, et viirus võib levida loomalt-inimesele ja inimeselt-inimesele (võimalik ka et uuesti loomale) õhu, piisknakkuse või otsese nahakontakti kaudu. Leviku avastuskohaks peetakse Araabiat ning sealt võis viirus, ka inimeste vahendusel, edasi kanduda paljudesse riikidesse.
MERS-CoVi inhibeerivad ained
In vitro uuringutes on MERS-CoVi viirusevastane toime ribaviriinil.
Ajaloolist
MERS-CoV koroonaviiruse, mis põhjustab osadel inimestel Lähis-Ida ägedat respiratoorset sündroomi, avastas 2012. aasta septembris professor Ali Mohamed Zaki.
Nimetused
Novel coronavirus, Human betacoronavirus 2c EMC/2012 (HcoV-EMC), Human betacoronavirus EMC.
Ümarlaud
Tänapäeval kasutatakse ümarlaudu näiteks konverentsidel, kus osaleb palju osapooli.
Ilja Ossipov
Ilja Ossipov (vene keeles Илья Игоревич Осипов; sündinud 20. märtsil 1991 Habarovskis) on Venemaa jalgpallur.
Aastast 2014 mängib ta klubis JK Narva Trans.
Ille Kukk
Ille Kukk (sündinud 6. mail 1957 Tartus) on eesti kergejõustikutreener ja endine kergejõustiklane.
Ille Kuke nimel on Eesti rekordid 1984. aastal Donetskis joostud 8.55,75 3000 meetri jooksus ja 1985. aastal Leningradis joostud 15.30,84 5000 meetri jooksus. Varem oli Eesti rekordiks ka 4.14,05 1500 meetri jooksus, mille ta püstitas 1981. aastal Moskvas.
Hagenburg
Hagenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 16,23 km².
31. detsembril 2017 elas seal 4556 inimest.
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Linnanmäki
Linnanmäki (rootsi keeles Borgbacken) on lõbustuspark Helsingi Alppiharju linnaosas.
See avati 27. mail 1950.
Kokku on erinevaid atraktsioone üle 40.
Jõgeva Kunstikool
Jõgeva Kunstikool on kunstikool Jõgeval aadressil Piiri tänav 1. Kooli haldab Jõgeva vallavalitsus. Kooli direktor on Kaia Lukats.
Kool asutati 1996. aastal.
Khan Na Yao
Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Khan Na Yao ja Ram Inthra.
Khan Na Yao linnaosa on moodustatud 1997. aastal.
Kaido Kreen
Kaido Kreen (sündinud 12. jaanuaril 1965 Viljandis) on endine eesti võrkpallur, rannavõrkpallur.
1988 ja 1990 tuli ta Tallinna Autobussikoondise võistkonnas Eesti meistriks.
1987 Nõukogude Liidu meister rannavõrkpallis (3x3) koos Ain Porki, Arvo Priimäe ja Ako Saluriga
1988 Nõukogude Liidu hõbe koos Avo Keelega (rannas)
1989,1990 Nõukogude Liidu meister koos Avo Keelega (rannas)
1989–1997 Eesti meister rannavõrkpallis koos Avo Keelega
Ta osales 1996. aastal Atlanta OM-il, kus sai rannavõrkpallis koos Avo Keelega 17.–24. koha.
Archiv für die Geschichte Liv-, Est- und Curlands
Archiv für die Geschichte Liv-, Est(h)- und Curlands oli 1842-1895 Tartus ilmunud jätkväljaanne, mida andis välja Eestimaa Kirjanduse Ühingu toetusel Friedrich Georg von Bunge.
Väljaanne ilmus köidetena. 1.-8. köide kandis eripealkirja "Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbständigkeit".
1861 hakkas ilmuma uus väljaanne (saksa keeles Neue Folge), mis alustas uue numeratsiooniga.
Lemmikloomade rasvumine
Lemmikloomade rasvumine toimub, kui looma kehas kuhjub ülemäärane rasvkude. Enamasti diagnoositakse rasvumiseks seisund, kui looma kehakaal on vähemalt 20% suurem kui tema optimaalne kehakaal.
Diagnoos
Kasside ja koerte puhul kasutatakse kõige sagedamini üheksa- või viiepunktilist kehaseisundi skaalat (Body condition score). Kõige väiksem väärtus viitab alakaalulisusele ja kõige suurem tugevale rasvumisele. Selle meetodi puhul hinnatakse visuaalselt ja kompides üleliigse rasva olemasolu looma roiete ümber ja kõhupiirkonnas. Kasutusel on ka muid vähem levinud kliinilisi meetodeid nagu morfomeetria ja looma mõõtmete hindamine.
Põhjused
Rasvumine toimub kui looma energiatasakaal on positiivne ehk toiduga saadud kalorite hulk ületab ära kasutatud kalorite hulka. Uuringud on näidanud, et rasvumise oht on suurem keskealiste koerte ja kasside seas, eriti vanusevahemikus 5–10 aastat. Vananedes väheneb looma energiavajadus ja kui toidu kalorisisaldus ei vähene, suureneb vastavalt rasvumise risk. Rasvumine on enamasti seotud ebapiisava füüsilise aktiivsuse ja ülesöötmisega. Omanikud kasutavad tihti toitu loomade premeerimiseks. Kasside puhul võib olla probleemiks ka looma käitumise valesti tõlgendamine ja ekslik näljaga seostamine. Tugevalt ülekaaluliste koerte ja nende omanike vahel on leitud seos. Nimelt on täheldatud, et ülekaalulised koeraomanikud käivad keskmisest harvemini koeraga jalutamas ega taga loomale piisavat füüsilist aktiivsust. Kassidel suurendab rasvumise ohtu looma steriliseerimine või kastreerimine. Probleemiks on osalt aeglasem baasainete ainevahetus, mille toob kaasa muutus hormoonides ja osalt looma vähenenud liikumine võrreldes varasemaga
Tagajärjed
Rasvumine raskendab looma kliinilist ülevaatust ning suurendab anesteesia ja operatsioonidega seotud probleemide hulka. Täheldatud on vähenenud vastupidavust ja kuumataluvust. Koerte puhul toob tugev ülekaalulisus kaasa allakäinud elukvaliteedi ja lühema eluea. Kassidel võib tekkida raskusi enda puhastamisega, mis viib tihti nahaprobleemideni. Võrreldes normaalkaalus lemmikloomadega on rasvunud loomadel suurenenud mitmesuguste haiguste tekke risk. Ülekaalulisus on suur riskitegur ortopeediliste probleemide tekkel, enam levinud on osteoartriit ja puusaliigese düsplaasia. Muude suure riskiga haiguste hulka kuuluvad endokriinsed ja ainevahetushaigused, kardiorespiratoorsed haigused ja hüpertensioon, kuseteede ja reproduktiivsüsteemi häired.
Kehakaalu kontrolli all hoidmine
Kehakaalu kontrolli alla saamisel on kaks etappi: kaalu langetamine ja kaalu säilitamine. Kaalulangetusetapis peab toidust saadud energiahulk olema väiksem kui päevas ärakasutatav energiahulk. Kaalulangetusel olid mõnda aega abiks ravimid Dirlotapide ja Mitratapide, kuid kumbki ei saanud kliinilises kasutuses tunnustust. Levinuim kaalu kontrolli alla saamise praktika on eesmärgistatult koostatud dieet koos füüsilise aktiivsuse suurendamisega. Kaalulangetamisel on oluline silmas pidada looma heaolu ja elukvaliteeti. Lemmikloomade kaalu kontrolli all hoidmine on keeruline ja paljud loomad ei saavuta soovitud kaalu, omanike jaoks võib protsessi kulg olla frustreeriv ning see võib viia dieedist kõrvalekaldumiseni.
Epidemioloogia
Ülekaalulised ja rasvunud lemmikloomad on kasvav probleem suurema sissetulekuga riikides, uuringute kohaselt on arenenud riikides ülekaaluliste ja rasvunud loomade hulk 20–40% vahemikus. Ameerika Ühendriikides on ülekaaluliste täiskasvanud koerte osakaal 23–53%, kellest 5% on rasvunud. Kasside puhul on ülekaaluliste osakaal 55%, kellest 8% on rasvunud. Austraalias on ülekaalulisi lemmikloomi ligikaudu 40%.
Ilme
Ilme on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilme 1085 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 172. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ilme vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,77. Ilme on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71).
Fantastiline nelik (täpsustus)
"Fantastiline nelik" ("Fantastic Four") on mitme teose pealkiri:
Selle koomiksisarja alusel on valminud aga ka muid teoseid:
Peeter Laane
Peeter Laane (7. jaanuar 1941 Tallinn – 2. aprill 2017 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, kergejõustiklane ja sporditegelane.
Ta lõpetas aastal 1959 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1965 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Aastatel 1969–1971 oli ta Moskvas aspirantuuris. Aastal 1988 sai ta meditsiinidoktoriks.
Paremkalda-Ukraina
Paremkalda-Ukraina (ukraina keeles Правобережна Україна, vene keeles Правобережная Украина, poola keeles Prawobrzeżna Ukraina, Slovaki keeles Pravobrežná Ukrajina, ungari keeles Jobb parti Ukrajna) on ajalooline ja territoriaalne nimetus tänapäeva Ukraina osale Dnepri jõe paremal (lääne)kaldal, mis vastab tänapäevastele Vinnõtsja, Žõtomõri, Kirovohradi oblastitele, aga ka Kiievi ja Tšerkassõ lääneosadele. See eraldati varemete ajal vasakust kaldast.
Peeter Laane
Ta töötas aastatel 1965–1969 Tallinna Keskhaiglas arstina. Pärast aspirantuuri töötas ta aastatel 1972–1983 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis vanemteadurina. Aastatel 1984–1994 töötas ta Eesti Kardioloogia Instituudi direktorina ja aastatel 1994–2007 vanemteadurina. Lisaks töötas ta kohakaasluse alusel Tallinna Pedagoogikaülikoolis tervisekasvatuse õppetooli juhatajana (aastast 1997 professorina).
Sportimist alustas ta koos Rein Aunaga Tallinna 27. Koolis 2. klassis.
Paremkalda-Ukraina
Paremkalda-Ukraina piirneb läänes Volõõnia ja Podoolia ajalooliste piirkondadega, edelas Moldaavia, lõunas Jedisani ja Zaporižžja piirkonnaga, idas Vasakkalda-Ukrainaga ning põhjas Polesjega.
Piirkonna peamised linnad on Tšerkassõ, Kropõvnõtskõi, Bila Tserkva, Žõtomõr ja Oleksandrija.
Ajalugu
Parem- ja Vasakkalda-Ukraina ajalugu on tihedalt seotud Hmelnõtskõi ülestõusuga aastatel 1648–1657. Territoorium kuulus Poola-Leedu Rahvaste Ühenduse koosseisu Vasade all kuni Vene-Poola sõjani, mille vallandas Hmelnõtskõi Perejaslavi leping 1654. aastal Moskva liiduga. Pärast 13-aastast konflikti ühendas võidukas Moskva tsaaririik 1667. aastal pärast Andrusovo vaherahu Vasakkalda-Ukraina koos Kiievi linnaga.
Samal ajal jäi Paremkalda-Ukraina Rahvaste Ühendusse kuni Poola jagamiseni 18. sajandi lõpus. Poola krooni Väike-Poola provintsi osana jagati see kaheks vojevoodkonnaks: Kiieviks ja Bracławiks. 1669. aastal lubas hetman Petro Dorošenko paremkaldal asuval Ukrainal olla Osmanite impeeriumi osa. Osmanid vallutasid 1672. aastal Ukraina paremkalda lõunapoolseima Podoolia.
Pärast kristlike suurriikide 1683. aasta võitu Viini lahingus tagastati 1699. aastal Karlowitzi lepinguga need maad Rahvaste Ühendusele. 18. sajandi jooksul toimus kaks kasakate ülestõusu. Aastal 1793 annekteeris Paremkalda-Ukraina Poola teisel jagamisel Vene impeeriumiga, saades Väike-Venemaa kubermangu osaks.
19. sajandil oli Paremkalda-Ukraina elanikkond valdavalt ukrainlased, kuid suurem osa maast kuulus Poola või poloniseeritud Ukraina aadlile. Paljud külad ja linnad kuulusid juutide asustuspiirkonda ja neis oli palju juute, samas kui poola keelt kõnelev aadel oli enamasti roomakatoliiklane. Suurem osa talurahvast muutus kreekakatoliiklikuks alles 18. sajandil ja pärast Poola jagamist läks suures osas õigeusku juba ammu enne Unia lagunemist aastal 1839. Paremkalda-Ukraina jagati seejärel neljaks kubermanguks, millest igaüks oma administratsiooniga: Kiiev, Volõõnia, Herson ja Podoolia.
Mežmuiža mõis
pisi|Mežmuiža mõisa peahoone Mežmuiža mõis (läti keeles Mežmuiža muiža, ka Augstkalnes muiža, saksa keeles Grenzhof) on mõis Lätis Tērvete piirkonnas Augstkalne vallas Augstkalne asulas. Mežmuiža mõis pärineb 19. sajandi keskpaigast. Esimesed omanikud olid Lievenid. Aastast 1954 asub mõisas Augstkalne keskkool. Aastail 1992–1994 restaureeriti mõisa peahoone.
Uusgooti stiilis peahoone ehitati 19. sajandi seitsmekümnendatel aastatel. Peahoone juures asuvad ka majandushooned, veski, aedniku, mõisavalitseja ja teenijate majad, veidi eemal asuvad küünid. Mõisa tallis asub kooli spordisaal ja internaat.
Mõisakompleksi juurde kuulub ka sammastega 12 hektari suurune park. Eksootilistest liikidest kasvavad seal palsamnulg ja euroopa nulg, punane tamm, must mänd ja mägimänd, torkav kuusk.
Gunnar Friedemann
Gunnar Friedemann (22. september 1909 Tallinn – 2. veebruar 1944) oli Eesti maletaja.
Ta tuli 1933 Eesti meistriks ja 1932, 1934 ja 1939 sai meistrivõistlustel pronksi.
Langes Saksa sõjaväes Idarindel.
Jaani-õnnehein
Jaani-õnnehein (Erigeron acer) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Merivart
pisi|Isane merivart Merivart (Aythya marila) on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Jaani-õnnehein
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Merivart
Eestis on ta haruldane haudelind ainult merelisimatel laidudel, rohkearvuline läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja oktoober-november) ning harv talvituja.
Kodusadam
Kodusadam on sadam, kus mingi laev on kantud riiklikku laevaregistrisse. Kodusadama nimi ja laevanimi on koos märgitud laeva ahtrisse, päästerõngastele jm kohtadele.
Ziemeļciems
Ziemeļciems (vanasti Semel) on üks Kura kuningate vabaküladest, Sirkantsite (Šmēdiņsite) pere elukoht
Kajaani lennujaam
pisi|Kajaani lennujaama terminal Kajaani lennujaam (IATA: KAJ, ICAO: EFKI) on lennujaam Kajaanis Soomes. Lennujaam asub umbes 7 kilomeetrit Kajaani kesklinnast. Lennujaama omab ja haldab Finavia.
Oktoobri Lipp (Pöide)
Oktoobri Lipp oli Pöides 19. augustist 1951 kuni 31. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Pöide Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus 2 korda nädalas.
Oktoobri Lipp
Oktoobri Lipp oli Suure-Jaanis 1. jaanuarist 1953 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Suure-Jaani Rajoonikomitee ja Suure-Jaani Rajooni TSN häälekandja. Aastatel 1951–1952 kandis ajaleht nime Bolševistlike Kolhooside eest.
Rodenberg
Rodenberg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Linn asub Deisteri loodeserval, umbes 10 km Stadthagenist idas ja 27 km Hannoverist läänes.
Oktoobri Lipp
Ajaleht ilmus 3 korda kuus.
Ajalehe ilmumine lõppes Suure-Jaani rajooni likvideerimise tõttu.
Rodenberg
Linna pindala on 15,6 km².
Rodenberg kuulub Rodenbergi ühisvalda ja on ühtlasi selle keskus.
Rodenberg asub Deisteri, Sünteli ja Bückebergi vahel. Läbi linna voolavad Rodenberger Aue ja Steinaue. "Vana-Rodenbergi" mägi, mille järgi on pandud linna nimi, koos oma maamärgi tuuleveskiga, kerkib linnast läänes. 1974. aastast kuulub Rodenbergi alla endine Algesdorfi vald. Naaberküla Grove, koos oma kirikuga, liideti Rodenbergiga 1834. aastal.
Ajalugu
Rodenbergi ümbruskond oli asustatud juba eelajaloolisel ajal, inter alia keltide ja sakside poolt. Seda tunnistavad ka mõned läheduses asuvad kääpad. Rodenbergi nimi viitab mäele linnast läänes ja nimi ei viita raadamisele, vaid mäe punasele värvile: roter Berg.
Vastavalt linna esimestele ürikutele püstitasid Schaumburgi krahvide eelkäijad sinna linnuse või kaitsetorni 930. aastal; rohkem üksikasju ei ole teada.
Eeldatakse, et vallikraaviga linnus rajati Schaumburgi krahvi Adolf IV poolt aastatel 1228–1240 ja et eelmine linnus 930. aastast asus niinimetatud "vanal Rodenbergil" linnast läänes.
Praegust kirjapilti Rodenberg on esimest korda kasutatud 1632. aastal. 1317–1586 on dokumenteeritud muidki kirjapilte.
Rodenberg tunnistati 1250. aastal seaduslikult asulaks ja 1615. aastal andis Schaumburgi krahv Ernsti asulale linnaõigused. Schaumburgi krahviliin hääbus 1640. aastal, kui suri krahv Otto V, ning 1647. aastal neelas linna Hessen-Kasseli maakrahvkond – positsiooni konsolideeris ametlikult Vestfaali rahu 1648. aastal.
Tuntud spaa rajati 1718. aastal ja oli väga populaarne 1787. aastani, kui maakrahv Wilhelm IX rajas spaa väävliallikatele Bad Nenndorfis.
1859. aastal põles suurem osa linnast maha. Järgnenud aastatel kasutati kindlustuste kive mitmetes uutes linnahoonetes ja ka Bad Nenndorfis.
Kui Preisimaa annekteeris 1866. aastal Hesseni, sai Rintelni kreis (nagu seda 1866–1904 kutsuti) Preisimaa Hessen-Nassau provintsi osaks, jäi selleks kuni Hannoveri provintsiga liidendamiseni pärast kohaliku omavalitsuse reforme 1932. aastal.
See Schaumburgi osa kuulub ka Hannoveri Evangeelsesse Luteri kiriku ringkonda.
Mengdeni mõis
Mengdeni mõis (Mengdena muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Pētersala-Andrejsala asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Katrīnas dambis 8, tänapäeval asub seal Viesturdārzs.
Mengdeni mõis asus XVII sajandil tänapäevaks kadunud Mengdeni saarel. Mõis kuulus Gustav von Mengdenile, sagedaseks külaliseks Mengdeni mõisas oli ka Johann Reinhold von Patkul. XVII sajandi lõpuks oli Mengdeni mõis kaartidelt kadunud.
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia on üks kaheksast Eesti Kultuurkapitali välja antavast Eesti Kultuurkapitali aastapreemiast. Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia määratakse aasta jooksul enim silma paistnud kehakultuuri ja spordi valdkonna tegelastele.
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapital teeb iga kalendriaasta lõpul Eesti Kultuurkapitali nõukogule ettepaneku ühe Eesti Kultuurkapitali aastapreemiat vääriva spordiinimese või -sündmuse autasustamiseks. Kultuurkapitali aastapreemia ja elutööpreemia kehakultuurj ja spordi valdkonnas antakse üle Eesti Kultuurkapitali aastapreemiate galal aasta alguses.
Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud (aastal 2018)
Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud (aastal 2018) Kohaliku omavalitsuse üksuste liit (edaspidi liit) on kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse (edaspidi KOLS) § 1 lg 2 kohaselt mittetulundusühing, mille suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seadust, arvestades KOLS-is ettenähtud erisusi. Liite on võimalik luua kas maakondlikke, piirkondlikke või üleriigilisi. Kohaliku omavalitsuse üksus võib samal ajal kuuluda ühte maakondlikku või piirkondlikku liitu ja ühte üleriigilisse liitu. Liit ei või keelduda maakondliku või üleriigilise liidu liikmele esitatavatele nõuetele vastava kohaliku omavalitsuse üksuse vastuvõtmisest liidu liikmeks[1]. 27. veebruaril 2018 toimunud Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul moodustati uus üleriigiline omavalitsuste liit – Eesti Linnade ja Valdade Liit (ELVL). Liidu liikmeteks on hetkel 73 kohalikku omavalitsust. Eesti Linnade ja Valdade Liitu kuuluvates omavalitsustes elab 98% Eesti elanikkonnast. Eesti Linnade ja Valdade Liidu volikogu valis juhatuse esimeheks Tallinna linnapea Taavi Aasa. Liidu volikogu valis juhatuse aseesimeesteks Pipi-Liis Siemanni (Türi vallavanem) ja Mihkel Juhkami (Rakvere linnavolikogu esimees) [2]. Eesti Linnade Liit on tegutsenud vahepealse katkestusega 1920. aastast alates ning taastas oma tegevuse 1990. aastal. Linnade Liit tähistas 2015. aastal oma 95. juubelit. Eesti Maaomavalitsuste Liit on asutatud 20. novembril 1921. Oma tegevuses lähtuvad liidud kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seadusest.[1]. Eesti Linnade ja Valdade Liidu liikmed 2018. aasta 27. veebruari seisuga. Rahvastikuregistri andmetel (seisuga 01.01.2018) kuuluvad ELVL järgmised vallad: Alutaguse; Anija; Antsla; Elva; Haljala; Harku; Hiiumaa; Häädemeeste; Jõgeva; Jõhvi; Järva; Kambja; Kanepi; Kastre; Kehtna; Kiili; Kohila; Kuusalu; Kose; Luunja; Lääneranna; Lääne-Harju; Lääne-Nigula; Lüganuse; Muhu; Mulgi; Mustvee; Märjamaa; Nõo; Põhja-Pärnumaa; Põhja-Sakala; Pärnu; Põltsamaa; Põlva; Raasiku; Rae; Rakvere; Rapla; Ruhnu; Rõuge; Räpina; Saarde; Saaremaa; Saku; Saue; Setomaa; Tapa; Tartu; Toila; Tori; Tõrva; Türi; Valga; Viimsi; Viljandi; Vinni; Viru-Nigula; Väike-Maarja; Võru Liitu kuuluvad linnad: Haapsalu; Keila; Kohtla-Järve; Loksa; Maardu; Narva; Narva-Jõesuu; Paide; Rakvere; Sillamäe; Tallinn; Tartu; Viljandi; Võru;
Omavalitsusliidud ja nende ülesanded
Maakondliku liidu võivad ühiselt asutada üle poole maakonna kohaliku omavalitsuse üksustest [1]. Sellise liidu eesmärgiks on kohaliku omavalitsuse üksuste ühistegevuse kaudu maakonna arengule kaasaaitamine, maakonna kultuuritraditsioonide säilitamine ja edendamine, maakonna esindamine ja liikmete ühiste huvide kaitsmine, samuti maakonnasisese[MM12] koostöö edendamine ja paremate võimaluste loomine seadusega ettenähtud ülesannete täitmiseks. Maakondliku liidu nimes peab sisalduma viide maakonnale ning lisaks sellele eestikeelne täiend “omavalitsusüksuste liit” või “omavalitsuste liit”. Piirkondliku liidu võivad ühiselt asutada üle poole iga osaleva maakonna kohaliku omavalitsuse üksustest[1]. Piirkondlik liit hõlmab kahe või enama maakonna territooriumi koosseisu kuuluvaid kohaliku omavalitsuse üksusi. Piirkondliku liidu eesmärgid on samad maakondliku liidu eesmärkidega. Piirkondliku liidu nimi peab sisaldama piirkonda, mille kohaliku omavalitsuse üksused sellesse liitu kuuluvad ning samuti eestikeelset täiendit “omavalitsusüksuste liit” või “omavalitsuste liit”. Üleriigilise liidu saavad moodustada kõik riigis olevad kohaliku omavalitsuse üksused. Üleriigilise liidu võivad ühiselt asutada üle poole Eesti kohaliku omavalitsuse üksustest või kohaliku omavalitsuse üksused, kelle elanike arv kokku moodustab rahvastikuregistri andmete alusel üle poole Eesti elanike arvust[1]. Sellise liidu eesmärgiks on ühistegevuse kaudu aidata kaasa kohaliku omavalitsuste üldisele arengule, liikmete esindamine ja ühiste huvide kaitsmine, samuti koostöö edendamine ja seadusega ettenähtud ülesannete täitmine. Üleriigilise liidu nimi peab viitama liidu üleriigilisele ulatusele ja sellele, et tegu on kohaliku omavalitsuse üksuste liiduga. Alates 2018.aastast tegutseb Eestis üks üleriigiline omavalitsusliit – ELVL. ●	Liit täidab kohaliku omavalitsuse ülesandeid, mille liidu kaudu ühiselt täitmise on otsustanud üldkoosolek. Üldkoosolek võib otsustada ülesande täitmiseks võtmise teiselt liidult lepingu alusel. Kohaliku omavalitsuse ülesandeid täidab liit nende kohaliku omavalitsuse üksuste eest, kelle volikogu on otsustanud ülesande liidu kaudu ühisele täitmisele. Avaliku võimu volituse rakendamist eeldava ülesande võib liidule täitmiseks anda ainult seaduses sisalduva sellekohase volituse olemasolu korral. Seadusega või selle alusel kohalikule omavalitsusele pandud ülesande võib liidule täitmiseks anda ainult seaduses sisalduva sellekohase volituse olemasolu korral (KOLS § 9) ●	 Liit võib sõlmida valitsusasutusega lepingu, mille alusel ta võtab täita riikliku ülesande. Riikliku ülesande võtab liit täita juhul, kui ükski liitu kuuluv kohaliku omavalitsuse üksus ei ole sellele vastu. Seadusega või seaduse alusel liidule pandud ülesande täitmisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest (KOLS § 10). ●	Liidu ülesannete täitmist rahastatakse: 1) liikmemaksudest; 2) toetustest ja annetustest; 3) liidu põhikirjalisest tegevusest saadavast tulust; 4) seaduses või seaduse alusel ettenähtud juhtudel riigieelarvelistest eraldistest (KOLS § 11) [1]
Välislingid
________________________________________ [1] Kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seadus. https://www.riigiteataja.ee/akt/224392?leiaKehtiv(02.05.2018) [2] Eesti Linnade Liidu koduleht. http://www.ell.ee/
Sõjaväeteenistus
Sõjaväeteenistus (ka: (kaitse)väeteenistus) on teenistus regulaar- või maakaitseväe- või muud vastavat tüüpi (nt piirivalve- või siseväed) sõjaliste ülesannetega organisatsioonis kas elukutselise-, ajateenistuskohustust täitva-, mobiliseeritud- või vabatahtliku sõjaväelasena.
Sõjaväelane kinnitatakse teenistuseks sõjaväelises organisatsioonis reeglina kindlale ametikohale, millega määratakse tema seisus või staatus ja ülesanne.
Kaitseväeteenistus Eestis
Eestis reguleerib kaitseväeteenistust kaitseväeteenistuse seadus. Eestis on kaitseväeteenistus teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal, nt kas Kaitseväes või Kaitseliidus. Kaitseväeteenistuses olev isik on kaitseväelane
Kaitseväeteenistus jaguneb kaitseväeteenistuskohustuseks (kohustuslik teenistus) ja tegevteenistuseks (vabatahtlik teenistus).
Solec nad Wisłą
Solec nad Wisłą (kuni 1969. aastani Solec) on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Lipsko maakonnas, Solec nad Wisłą valla halduskeskus. Solec nad Wisłą asub Lipskost umbes 8,5 km idas ja Varssavist ligikaudu 132 km lõunakagus.
Küla on esmamainitud 1136. aastal. Solec nad Wisłą sai linnaõigused 1370. aasta paiku, kuid kaotas need 1870. aastal. Teist korda sai Solec nad Wisłą linnaõigused 1916. aastal, kaotas aga need 1919. aastal.
1. jaanuaril 2021 sai Solec nad Wisłą linnaõigused tagasi.
Melturi raudteepeatus
Aastani 2019 peatus Melturis üheksa reisirongi, siis vähendati peatuvate rongide arvu kahele. Peatus asub Riiast 78 km kaugusel. Peatuses algas Valga–Riia raudteeliinist hargnenud Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee Ramotskoje–Schwanenburgi raudteelõik. Sel raudteel järgnes Melturile Amata raudteejaam.
Raudteepeatus avati 1941. aastal ja algselt kandis see nime Bille. Toona jäi see Võnnu kreisi Drabeši valda. Aastal 1942 muudeti peatuse nimi Melturiks. Pärast sõja lõppu peatus suleti. Aastal 1985 avati peatus taas, siis kandis see nime ''78. km. postenis''. Peatus jäi siis Cēsise rajooni Drabeši külanõukogu koosseisu. Tänapäevast nime kannab peatus aastast 1994.
Oświęcim (Suur-Poola vojevoodkond)
Oświęcim on küla Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrzeszówi maakonnas. See asub umbes 8 km Doruchówist ja 14 km Ostrzeszówist idas ning 140 km halduskeskusest Poznańist kagus. Külas elab ligikaudu 120 inimest.
Vasakkalda-Ukraina
Vasakkalda-Ukraina (ukraina keeles Лівобережна Україна, vene keeles Левобережная Украина, poola keeles Lewobrzeżna Ukraina) on Dnepri jõe vasakul (ida)kaldal asuva Ukraina osa ajalooline nimi, mis hõlmab tänapäevaseid Tšernihivi, Poltava ja Sumõ oblasteid ning Kiievi ja Tšerkassõ idaosa.
Ajalugu
Mõiste ilmus 1663. aastal, kui Ivan Brjuhhovetskõi valiti Ukraina hetmaniks opositsioonis Pavlo Teterjaga. Brjuhhovetskõi oli esimene teadaolev "Vasakkalda-Ukraina" hetman selle piirkonna üle, mis oli Venemaa mõju all.
Kuni 17. sajandi keskpaigani kuulus ala Poola-Leedu Rahvaste Ühendusse. 1654. aasta Perejaslavi rahulepinguga läks piirkond esialgu Moskva kontrolli alla, kui kohalikud kasakate juhid vandusid vastutasuks sõjalise kaitse eest truudust Vene monarhiale. Venemaa suveräänsust piirkonna üle kinnitati hiljem Andrusovo lepinguga (1667) ja igavese rahulepinguga (1686) Poola-Leedu Rahvaste Ühenduse ja Moskva tsaaririigi vahel.
Vene võimu all oli Vasakkalda-Ukraina algselt tsaaririigis (alates 1721. aastast Venemaa keisririik) teatud autonoomia kasakate hetmanaadina, mis 18. sajandi jooksul, kui Zaporižžja Sitš hävitati, viidi aeglaselt tagasi.
Nikita Baranov
Nikita Baranov (sündinud 19. augustil 1992 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Norra Eliteserieni klubis Kristiansund BK.
Varajane karjäär
Baranov alustas mängimist Puuma noortevõistkonnas. Hiljem mängis ta Araratis, Warrioris ja Elvas.
Kristiansund
15. veebruaril 2017 liitus Baranov Norra klubiga Kristiansund.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Baranov 11. novembril 2015 sõpruskohtumises Gruusia vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Rauno Sappinen.
Klubi
''Uuendatud seisuga 22. november 2017''
Koondis
''Uuendatud seisuga 9. juuni 2018''
Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused
Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused (saksa keeles Verhandlungen der gelehrten Estnischen Gesellschaft, ladina keeles Commentationes Litterarum Societatis Esthonicae) on Õpetatud Eesti Seltsi jätkväljaanne, mis ilmus 1840–1940 ja uuesti aastast 2006 (Õpetatud Eesti Seltsi Toimetised).
Maokeerd
paremal|pisi|Maokeeru röntgenipilt Maokeerd (torsio ventriculi) on koerte eluohtlik seisund, mis on põhjustatud mao laienemisest ja mao pöördumisest ümber oma pikitelje.
Õpetatud Eesti Seltsi Toimetused
Esimesed 24 köidet ilmusid saksakeelse pealkirjaga.
Maokeerd
Maokeerd nõuab kiiret arstiabi ning paljudel juhtudel ka kirurgilist sekkumist. Kirurgilise sekkumise korral on suremus 15–24%. Üleüldine maokeeruga seotud suremus ravitud loomade seas on 20–45%. Peamiselt ohustab maokeerd suuri, sügava rinnakorviga koeratõuge: Saksa dogisid, Saksa lambakoeri, Iiri settereid, Gordoni settereid jne. Samuti on suurem risk koertel, kelle lähisugulastel (vanematel või õel-vennal) on maokeerd esinenud. Ka koera vananemisel suureneb maokeeru tekkimise risk.
Sümptomid
Nende sümptomite korral tuleb otsekohe pöörduda veterinaari poole.
Tekkepõhjused
Maokeeru tekkepõhjused pole täiesti kindlad ja arusaadavad, kuid on teatud fenotüüpilised ja keskkondlikud tegurid, mis maokeeru riski suurendavad. Suurem risk on suurtel koeratõugudel ning koertel, kelle lähisugulastel on maokeerd esinenud. Rinnakorvi laiuse ja sügavuse suhe võib tekitada eelsoodumust maokeeru suhtes. On täheldatud, et riski võivad suurendada hirm, ärevus ja stressirohked olukorrad.
Maokeeru riski võivad suurendada toitumisalased tegurid. Näiteks on olulised kuivtoidu osakeste suurus, söögikordadevaheline aeg, päevaste söögikordade arv, söömiskiirus, õhu neelamine ja liiga kõrge sööginõu. Oluliseks peetakse, et söömise ja füüsilise aktiivsuse vahele jääks piisavalt palju aega. On leitud ka, et kuivtoit, milles on rohkem õli või rasva (päevalilleõli, loomarasv), võib suurendada maokeeru tekkimise riski.
Patofüsioloogia
Ei ole kindel, kas kõigepealt toimub mao laienemine või maokeerd, kuid tavaliselt hakkab magu laienema pärast maokeeru teket. Mao laienemine tekib gaasi ja/või vedeliku kogunemisel makku ning keerd takistab selle edasiliikumist. Gaasi edasiliikumist võivad takistada mao tekitatav surve kaksteistsõrmiksoolele, neoplaasia, võõrkeha maos või maohaavand. Kraniaalselt vaadates võib magu pöörata 90–360° söögitoru distaalse otsa suhtes päripäeva. Kui keerd on suurem kui 180°, tekitab see söögitoru distaalse osa oklusiooni.
Pärast keeru tekkimist jääb gaas tekkinud osasse lõksu ning maosisene rõhk tõuseb. Mao pidev laienemine surub kokku kaudaalset õõnesveeni ja takistab vereringet. Vedelikupuuduse tõttu hakkavad tekkima hüpovoleemilise šoki ilmingud.
paremal|pisi|Maokeeru röntgenipilt
Diagnoos
Diagnoosimisel arvestatakse sümptomeid, patsiendi ajalugu ja kliinilisi markereid. Peamine diagnoosimismeetod on röntgen. Röntgen aitab eristada lihtsat mao pundumist maokeerust. Eelistatud röntgenipildid on lateraalsed paremalt või dorsoventraalselt. Mao c-kuju röntgenipildil on selge maokeeru indikaator.
Füüsilisel läbivaatusel on olulised šokisümptomid: kiire südamelöögisagedus, nõrk pulss, heledad igemed ja hingamisraskused. Tihti on pundunud ja gaasi täis magu katsudes tunda.
Ravi
Maokeerd on äkiline ja eluohtlik meditsiiniline seisund ning kiire veterinaarabi ja kirurgiline sekkumine on hädavajalik.
Ravi koosneb kahest etapist: patsiendi stabiliseerimine ning kirurgiline korrektsioon mao normaalse anatoomilise asendi taastamiseks. Esimeseks eesmärgiks on verevarustuse taastamine ja mao pundumise vähendamine. Hüpovoleemia leevendamiseks on vajalik kiire vedeliku juhtimine kehasse tilguti abil kraniaalsetesse veenidesse. Stabiliseerimise ajal peaks patsient saama ka lisahapnikku. Kuna endotokseemia risk on suur, manustatakse patsientidele sageli ka antibiootikume. Samal ajal tuleb tegeleda ka mao pundumise vähendamisega. Seda tehakse tavaliselt orogastraalse toru abil.
Pärast esmast stabiliseerimist järgneb maokeeru kirurgiline korrektsioon. Magu liigutatakse tagasi normaalsesse asendisse ning kõht vaadatakse läbi, et hinnata kärbunud kudede olemasolu ja kogust. Vajadusel kärbunud kude eemaldatakse. Magu tühjendatakse ning maokeeru kordumise vältimiseks tehakse gastropeksia. Ilma gastropeksiata võib korduva maokeeru tõenäosus olla 80%.
Pärast operatsiooni esineb paljudel loomadel südame arütmiat, samuti on tüsistuste hulgas sepsis, peritoniit ja dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon.
Gastropeksia
Gastropeksia on ennetusmeetod korduvale maokeerule või ennetuseks riskirühmas olevatele koertele. Efektiivne gastropeksia võib korduva maokeeru riski vähendada 80 protsendilt kõigest 5 protsendini.
Gastropeksia käigus kinnitatakse magu keha siseseina külge. Protseduur viiakse läbi koertel, kellel on maokeerd kirurgiliselt korrigeeritud. Samuti peaks gastropeksiat kaaluma koerte puhul, kellel on esinenud probleeme põrnaga ning ka riskirühma kuuluvate tõugude isenditel. Viimastel aastatel on profülaktiline gastropeksia muutunud riskirühma koerte jaoks populaarseks. Tegu on protseduuriga, millel on harva tüsistusi ning seda saab läbi viia ka muude protseduuridega samal ajal. Kuigi gastropeksia ei elimineeri täielikult mao pundumise riski, peaks korrektselt tehtud gastropeksia maokeeru riski peaaegu täielikult eemaldama.
Prognoos
Kiire ravi on positiivse prognoosi saamiseks hädavajalik. Rohkem kui kuus tundi enne ravi kestnud sümptomid või tüsistuste esinemine (sepsis, peritoniit, dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon) on negatiivsed prognoosi markerid.
Epidemioloogia
Maokeerd on kõige suuremaks ohuks suurtele, sügava ja kitsa rinnakorviga koertele. Kõige suurema riskiga koeratõud on Saksa dogi, Weimari linnukoer, Bernhardiin, Gordoni setter, Iiri setter, Saksa lambakoer, puudel ja Basset hound. Viie koeratõuga läbi viidud uuringus selgus, et Saksa dogil on kogu elu jooksul 36,7% risk surra maokeeru tagajärjel. Väiksemate koeratõugude seast on kõige suurem maokeeru risk taksidel ja Basset hound 'idel.
Maddalena saar
Maddalena on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres Sardiinia saare kirderanniku lähistel. La Maddalena asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis La Maddalena vallas, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
Maddalena on samanimelise saarestikku suurim saar (19,60 km²). 7,5 km pikkuse ja 6 km pikkuse saare rannajoon on 43 km pikkune.
Saart hõlmab 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspark (Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena).
pisi|tühi|Vaade saarele ja La Maddalena asulale
Partikulaar
Partikulaar ehk üksikobjekt ehk üksikese ehk üksik asi on metafüüsikas universaali konkretiseering. Näiteks iga üksik konkreetne õun on "õunasuse" ehk õuna kui universaali (õuna kui tüübi, õuna kui klassi või õuna idee) ilmnemine.
Partikulaarid, vastandina abstraktsetele entiteetidele (nagu näiteks omadused või arvud) on aegruumilised. Sokrates on partikulaar. See tähendab, et on olemas ainult üks Sokratese-nimeline Platoni õpetaja, keda pole võimalik kloonides kopeerida, loomata seejuures uut partikulaari. Samas punasus ei ole partikulaar, kuna see on abstraktne ja paljukordselt konkretiseeritav (näiteks see konkreetne õun, minu jalgratas, selle naise punased juuksed jne.)
Partikulaar võib olla üheaegselt mitme universaali ilmnemine. Näiteks Sokrates on ühtaegu nii inimese kui ka filosoofi ilmnemine.
Peter Frederick Strawson on teinud vahet partikulaaride ja indiviidide vahel, määratledes partikulaari identiteeti omava ajas paikneva indiviidina. Seetõttu on temal kõik partikulaarid indiviidid, kuid kõik indiviidid ei ole partikulaarid. Mitte-partikulaarsed indiviidid on tal näiteks omadused, arvud, propositsioonid ja faktid.
Räägitakse ka abstraktsetest partikulaaridest ehk troopidest.
Alberto Moravia
Alberto Moravia (pärisnimi Alberto Pincherle; 28. november 1907 Rooma – 26. september 1990 Rooma) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik.
Wölpinghausen
Wölpinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Alberto Moravia
Moravia teoste peamised teemad on moodne seksuaalsus, sotsiaalne võõrandumine ja eksistentsialism. Tema tuntuimad romaanid on debüütteos "Gli indifferenti" (Ükskõiksed, 1929) ja antifašistlik "Il Conformista" (Konformist, 1961). Viimasel põhineb Bernardo Bertolucci 1970. aasta samanimeline film. Filme on tehtud ka mitme teise Moravia teose põhjal.
Moravia oli Itaalia Kommunistliku Partei liige. 1984–1988 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Wölpinghausen
Valla pindala on 18,33 km².
Pekka Haavisto
Pekka Olavi Haavisto (sündinud 23. märtsil 1958 Helsingis) on Soome poliitik, alates 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome välisminister (algul Antti Rinne valitsuses, alates 10. detsembrist 2019 Sanna Marini valitsuses).
Wölpinghausen
31. detsembril 2017 elas seal 1628 inimest.
Pekka Haavisto
Ta kuulub Rohelisse Liitu. Aastatel 1993–1995 oli ta erakonna esimees. Aastatel 2000–2006 oli ta Euroopa Rohelise Partei esimees.
Wölpinghausen
Kuulub Sachsenhageni ühisvalda.
Pekka Haavisto
Pekka Haavisto on olnud Eduskunna liige aastatel 1987–1995 ja alates 2007. aastast. Aastatel 1995–1999 oli ta Paavo Lippose esimeses valitsuses keskkonna- ja arengukoostöö minister.
Juunis 2011 kinnitas Roheline Liit Pekka Haavisto oma presidendikandidaadiks 2012. aasta alguses toimuvatel valimistel. Ta tuli 1. voorus 2. kohale kogudes 18,8% häältest ning pääses teise vooru. Teises voorus kaotas ta Sauli Niinistöle, kes kogus 62,6% häältest.
Isiklik elu
Keskkooli lõpetamise järel astus Haavisto Helsingi Ülikooli sotsiaalteadusi õppima, kuid ülikool jäi tal pooleli. Noore mehena valis ta kaitseväeteenistuse asemel asendusteenistuse.
Haavisto on gei. Ta sõlmis 2002. aastal tsiviilpartnerluse Ecuadorist pärit Nexar Antonio Floresega.
Aleksandr Žirkov
pisi| Aleksandr Žirkov (2011)
Aleksandr Nikolajevitš Žirkov (vene keeles Александр Николаевич Жирков; sündinud 1. jaanuaril 1956 Ust-Aldanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on  jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane ja ajaloolane, kahe  vabariikliku riikliku preemia laureaat.
Ta on Ühtse Venemaa liige ja 2013. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.
2011. aastal pälvis Žirkov viieliikmelise autorite grupi koosseisus Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimelise riikliku preemia  kolmeköitelise "Antologija Saha teatra" ("Антология Саха театра", 'Sahha teatri antoloogia') väljaandmise eest.
Ta on  Venemaa Föderatsiooni Ajakirjanike Liidu liige ja saanud  Sahha (Jakuutia) Vabariigi  Riigikogu (Il Tümene) Illarionovi-nimelise ajakirjanduspreemia.
Haridus ja töökäik
Alates 1994. aastast on ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) rahvasaadik, alates 2013 Il Tümene esimees.
"Maailma rahvaste eeposed"
Žirkov on Rahvusvahelise Assotsiatsiooni "Maailma Rahvaste Eeposed" (peakorter Biškekis) asepresident. Tema juhtimisel (ta oli korralduskomitee esimees) toimus 2017. aasta juunis Sahha (Jakuutia) Vabariigis UNESCO egiidi all kolmepäevane foorum "Maailma rahvaste eeposed Olongho maal". Teiste seas esinesid foorumil UNESCO peadirektor Irina Bokova ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea Jegor Borissov.
Terfens
Terfens on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 591 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 15,22 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2146 inimest.