cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Cowburn
Vaidlus altruismi üle
Teised evolutsiooniteoreetikud on rääkinud rühmavalikust, mille tõttu on pärandunud koostöökalduvused. Inimlikku armastust ja hoolivust peetakse rühmavaliku tulemuseks. Kui see on tõsi, siis sotsiaalsed voorused ei ole täiesti tehislikud. Willard Gaylini arvates ei saa headus olla kultuuri saadus, sest inimesetaoline liik ei oleks ilma armastava loomuseta kultuurini jõudnud. Ent evolutsiooniteooria on hakanud pidama evolutsiooni algühikuks geeni ning paljud teoreetikud eitavad päritavate psühholoogiliste kalduvuste olemasolu, pidades neid kalduvusi sotsiaalselt tingituteks; et ühiskond vajab liikmete koostöövalmidust, siis on inimestel peaaegu alati suuremeelsed kalduvused. Pealegi on meil vaba tahe, mille tõttu kalduvused ei määra meie käitumist. Vaatame parem, kas inimesed on mõnikord altruistlikud. Mõned autorid, näiteks Edward O. Wilson, defineerivad altruistlikku tegu nii, et see peab olema subjektile endale kahjulik. Teiste autorite, näiteks Robert G. Hazo järgi peab altruistliku teo ainus motiiv olema teise olendi hüve (kui loodetakse ka midagi saada, siis on juba tegu omakasu motiiviga). Sel juhul saab altruistlik olla ainult spontaanne tegu, näiteks kui ema päästab oma lapse tulest, mõeldes ainult lapse peale. Aga kas on mõistlik altruistlikku tegu niimoodi defineerida? Siis küll oleks, kui teiste hüve ja enda hüve oleks alati konfliktis; aga nii see ei ole. Sellepärast on mõistlik nõuda altruistlikult teolt ainult seda, et seda tehtaks eeskätt teise olendi heaks (isegi kui algusest peale kavatsetakse ka endale midagi saada). Siis ei pruugi minu altruistlik tegu mulle kahju teha. Nüüd võib küsida, kas inimesed kunagi teevad midagi primaarselt teiste heaks. Tundub ebatõenäoline, et ükski tegu, mis tundub selles mõttes altruistlikuna, tegelikult ei ole seda; kui see tõesti nii oleks, siis poleks ka mõtet kedagi tänada. Hädaaegadel on inimesed teisi aidanud suure vaevaga ning enda ja teiste eluga riskides.
Kingitus on miski, mis kellelgi oli ja mille omanikuks ta kellegi teise tegi. Materiaalse asja puhul kinkija lakkab seda omamast, mittemateriaalse asja puhul mitte. Kinkida saab ainult seda, millele kingi vastuvõtjal ei ole õigust. Kingitus peab olema kinkija jaoks väärtuslik. Kingituse saaja peab olemas olema. Kinkimine ei ole müümine ega vahetamine, nii et see on altruistlik. Miski on kingitus ainult juhul, kui see vabatahtlikult vastu võetakse. (Kui saajalt ei saa nõusolekut küsida, kuid ollakse kindlad, et ta on nõus, siis see on ikkagi kingitus.) Aristotelese järgi eeldab kinkimine üleolekut ja kingituse vastuvõtmine alaväärsust, mistõttu suure eneseväärikusega inimene (megalopsychos) annab hüvesid, kuid vihkab nende vastuvõtmist (Nikomachose eetika, IV, 3, 1124b10–19). Tõepoolest, kinkimine haletsusest või muidu äravisatavate asjade kinkimine hädas olijale võib olla alandav; suure eneseväärikusega inimesed pigem nälgivad kui võtavad selliseid kingitusi vastu. Sama käib "kingituste" kohta vaikimise eest. Aga tõeline kingitus on teistsugused: suure eneseväärikusega sõbrad võivad näiteks teineteisele välja teha, ilma et kinkijal oleks üleolekut ja vastuvõtjal alaväärsust; kingitus võetakse vastu tänulikult ja väärikalt.
Kui keegi kedagi armastab, siis tavaliselt ta soovib vastuarmastust. Aga ta ei armasta selleks, et saada vastuarmastust, vaid soovib vastuarmastust sellepärast, et armastab. Nii et kui midagi teistele tehakse armastusest, siis tehakse seda eeskätt teiste pärast ning see armastus ja see tegu on altruistlik.
Altruistliku käitumise motiiv on armastus. Cowburn väidab, et teiste armastamisel on kaks liiki ja kummalgi omakorda kaks liiki. Üht liiki armastus tekib siis, kui inimene näeb, et ta on inimesega kuidagi seotud, ja armastab teda selle seotuse pärast, nagu vanemate armastus oma laste vastu ja laste armastus oma vanemate vastu. Sellise armastuse esimene liik on armastus ebavõrdsete vahel: vanemlik armastus ja pojaarmastus, armastus onude ja tädide ning venna- ja õelaste vahel, õpetajate ja õpilaste vaheline armastus, arstide ja õdede ning patsientide vaheline armastus jne. Selle teine liik on armastus võrdsete vahel: vennaarmastus vendade ja õdede vahel, armastus seltsimeeste, töökaaslaste, kaasmaalaste jne vahel. Cowburn nimetas neid kahte armastuse liiki varem kosmiliseks armastuseks, nüüd solidaarsusarmastuseks. Teist liiki armastus on inimeste vahel, kellel enne armastust ei ole erilist seotust. Selle lingid on seksuaalne armastus ja sõprus. Cowburn nimetab seda ekstaatiliseks armastuseks.
Laste saamine
Mõned saavad lapsi kogemata või isegi vastu tahtmist, enamasti aga tehakse valik saada lapsi. Mõned tahavad lastest materiaalset kasu saada, näiteks abikäsi majapidamises, hooldust vanaduspõlves või lastetoetust; mõned üksildased tüdrukud, keda ei armastata, saavad lapsi selleks, et keegi nendesse kiinduks; mõned saavad lapsi selleks, et lapsed teeksid teoks, mis neil endil elus tegemata jäi. Aga ükski neist motiividest ei ole tõsiseltvõetav seletus, miks inimsugu teeb laste saamise ja kasvatamise näol nii tohutut tööd.
Aquino Thomas ütles, et headus jaotab end, ja seda peab Cowburn kõige sügavamaks seletuseks, miks inimesed saavad ja kasvatavad lapsi. Thomas ütleb, et kellel midagi ei ole, see on võtja, ja kellel midagi on, see on andja. Headuse mõiste juurde kuulub, et võimaluse korral antakse head teistele edasi. Sarnane sünnitab sarnast. Inimeste seas on loomulik olukord see, et kellel on, annab sellele, kellel ei ole. Kui Thomasel on õigus, siis lapsed püüavad saada, mida neil ei ole, ja võtavad rohkem kui annavad, ja täiskasvanud soovivad anda, ja sellepärast saavad lapsi. Sellest järeldub, et kõige suurem soov lapsi saada on neil, kes peavad end heaks ja armastavad ennast. Samuti järeldub sellest, et laste saamine on idee järgi altruistlik, vaimne.
Tavakeeles nimetatakse loomadeks hobuseid, kasse, elevante jne, kuid mitte inimesi, putukaid, linde ega kalu. Loomaks nimetamist peavad inimesed solvanguks ja nad ei taha, et neid koheldaks nagu loomi. Sellepärast ei salli paljud ka väidet, et inimestel on instinktid, loomadest eellastelt päritud käitumiskalduvused. Cowburn nimetab ka inimesi loomadeks ja eeldab, et neil on instinktid. Instinktid põhjustavad inimestel mõnikord tahtmatut, mõteteta käitumist, näiteks hoidutakse instinktiivselt kaljult kukkumast, käitudes nagu loomad ikka. Ent inimestel on ka aru ja vaba tahe, mistõttu nad teevad otsustusi, kas tuleks teha seda, mida instinkt ette ütleb. Näiteks janu võidakse kustutada heameelega, kuid mitte siis, kui teatakse, et vesi on saastunud. Kui instinkt ja otsustus on vastuolus, siis on sageli raske oma otsustust järgida, kuigi peaks.
Beurlenia
Beurlenia on väljasurnud loomaperekond krevetiliste hulgast.
Sellesse perekonda kuulub ainukese teadaoleva liigina Beurlenia araripensis, mille kivistised leiti Brasiilia kirdeosast Araripe nõost.
Perekond on nimetatud saksa bioloogi Karl Beurleni (1901–1985) järgi.
Jüri Kruusvall
Jüri Kruusvall (sündinud 13. detsembril 1947 Raplas ) on eesti sotsioloog ja psühholoog.
Haridus
Ta lõpetas 1966. aastal Rapla keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. Kaitses 1994. aastal sealsamas doktoritöö teemal "Environmental and social influence on human activity". Tema uurimisvaldkonnad on keskkonnasotsioloogia, keskkonnapsühholoogia ja ühiskonnateooriate kujunemine.
Teadustöid
Ta on koos Ellu Saarega juhtinud sotsioloogia õppekava käivitamist Tallinna Pedagoogikaülikoolis.
Jüri Kruusvall osales 2001. aastal Eesti sotsiaalteadlaste pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. Ta tõdes, et Eesti ühiskonna taasühendamisel ei vajata mitte niivõrd vasakpoolset pööret poliitikas, kuivõrd uut poliitilist kultuuri, mis sisaldaks eetilist vastutust oma otsuste eest ja hoolivust nende suhtes, keda otsused puudutavad.
Ta oli Uber Estonia tellimusel valminud uurimuse autoreid.
Isiklikku
Jüri Kruusvall kasvatab viinamarju.
Kalev Kreegipuu
Kalev Kreegipuu (sündinud 31. oktoobril 1952) on eesti põllumajandustegelane ja endine riigiametnik.
1979. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika eriala.
Aastatel 1988–1989 oli ta Põlva Rajooni Agrotööstuskoondise esimees. 1990–1996 töötas ta Põlva maavalitsuses maanõuniku ja asemaavanemana.
1996–1998 oli ta Põlva maavanem.
Aastatel 2004–2010 oli ta OÜ Põlva Agro juhatuse esimees.
Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Põllumeeste Keskliidu juhatuse esimees.
Aastatel 2008–2015 oli ta Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimees.
2015. aastast on ta Eesti Ühistupanga nõukogu liige.
Maire Eliste muusikakool
Maire Eliste muusikakool (nimetatud ka Maire Eliste laulukool, varem ka Erahuvialakool Mariel Muusik ) on eramuusikakool Harju maakonnas Viimsi vallas Lubja külas. Kooli direktor on Maire Eliste.
Kooli eelkäija oli Eesti Reklaamfilmi mudilaskoor "Väike Viisi Koor", mis asutati 1986.
Vladimir Mikuševitš
Vladimir Borissovitš Mikuševitš (vene keeles Владимир Борисович Микушевич; sündinud 5. juulil 1936 Moskvas) on vene luuletaja, tõlkija ja religioosne filosoof.
Ta on lõpetanud Moskva võõrkeelte instituudi.
Mall-Anne Riikjärv
Mall-Anne Riikjärv (sündinud 17. jaanuaril 1943 Tallinnas) on eesti pediaater ja arstiteadlane.
Vladimir Mikuševitš
On töötanud õppejõuna Moskva kirjandusinstituudis ning Ajakirjanduse ja Kirjandusloomingu Instituudis, pidanud loenguid ka teistes kõrgkoolides.
Männi tänav (Viljandi)
Männi tänav on tänav Viljandi linnas.
Vladimir Mikuševitš
Ta on Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia (Moskva) liige.
Mall-Anne Riikjärv
Elulugu
Mall-Anne Riikjärv on RAM-i laulja ja inglise filoloogi tütar.
Männi tänav (Viljandi)
Tänava pikkus on 222 m.
Adelophis
Adelophis on maoperekond.
Vladimir Mikuševitš
Tõlketööd
Mikuševitš on tõlkinud saksa, inglise, prantsuse, itaalia, provanssaali, vanaprantsuse, keskülemsaksa ja vanaislandi keelest.
Mall-Anne Riikjärv
Elulugu
Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, spetsialiseerus pediaatriks.
Adelophis
Klassifikatsioon
Perekonda Adelophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Mall-Anne Riikjärv
Elulugu
1977. aastal kaitses Riikjärv meditsiinikandidaadi kraadi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis väitekirjaga "Бронхологические и цитологические методы исследования для оценки фазы ремиссии хронической пневмонии у детей" (Bronholoogilised ja tsütoloogilised uurimismeetodid kroonilise kopsupõletiku remissiooni gaasi hindamiseks lastel). 1992. aastal täiendas ta end Linköpingi Ülikoolis.
Adelophis
Levila
Neid võib kohata Mehhikos - Jalisco, Guanajuato ja Morelose osariikides.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Adelophis copei seisuga 08.02.2014.
Mall-Anne Riikjärv
Elulugu
Aastatel 1967–1971 oli Riikjärv Tapa Linnahaigla pediaater ja peaarsti asetäitja, 1971–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, 1974–1978 EKMI pulmonoloogia osakonna nooremteadur, 1978–1981 Tallinna 1. Lastehaigla peaarsti asetäitja ravi alal.
Riikjärv oli 1981–1990 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi peapediaater, 1990–1991 Tallinna 1. Lastehaigla pulmonoloog, 1991–2005 samas peaarsti asetäitja koolituse ja teaduse alal.
Aastatel 2006–2013 oli ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees.
Aastatel 1990–2000 oli Riikjärv sotsiaalministeeriumi lastehaiguste nõunik. 1969. aastast on ta Eesti Lastearstide Seltsi liige, aastatel 1980–2001 oli ta ELS-i juhatuse liige, 1990–1994 sekretär, 1994–1998 president, 2001. aastast Eesti Lastearstide Seltsi auliige.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste pulmonoloogia. Üle 40 teadustrükise.
Vladimir Mikuševitš
Tõlketööd
Ta on tõlkinud Chrétien de Troyes’, François Villoni, Petrarca, Shakespeare’i, Jonathan Swifti, Goethe, Novalise, Joseph von Eichendorffi, E. T. A. Hoffmanni, Friedrich Hölderlini, Charles Baudelaire’i, Arthur Rimbaud’, Rainer Maria Rilke, Nelly Sachsi, Gottfried Benni, Ernst Jüngeri, Grigor Narekatsi, Sigitas Geda, Victor Hugo ja teiste loomingut.
Ajakirjaniku küsimusele, kui vanalt sai ta aru, et on professionaalne tõlkija, vastas Mikuševitš: "Ma ei pea ennast professionaalseks tõlkijaks ka praegu. Pigem olen ma võõrkeeleõppejõud. Ma olen poeet, mitte tõlkija. Ma ei kujuta ette vene luuletajat, kes ei tegeleks luule tõlkega."
Filosoofia
Ta on avaldanud aforistlikus esseevormis kirjutatud "Проблески" ("Sähvatused"), mis kirjastati Tallinnas kirjastuses Aleksandra 1997. aastal. Järgmisel aastal andis sama kirjastus välja tema traktaadi "Власть и Право" ("Võim ja õigus", 1998). Aastal 2005 ilmus filosoofiline romaan "Воскресение в Третьем Риме" ("Ülestõusmine Kolmandas Roomas"). 2007. aastal ilmusid jällegi Tallinna kirjastuses Aleksandra Mikuševitši filosoofilise sisuga raamat "Пазори" (I ja II osa samal aastal). "Alfa ja oomega" on tema mahukas filosoofiline teos, mida seni pole veel avaldatud.
Mikuševitš põhjendab filosoofilist meetodit kreatsioloogiat, mille järgi looming ja loomingu mõtestamine saavad teoks sünkroonselt kristliku aja- ja igavikuõpetuse valguses. "Kreatsioloogia" kui termini tõi käibesse Mikuševitš. Vahel nimetab Mikuševitš kreatsioloogiat ka loometeaduseks. Oma "Sähvatustes" on ta kreatsioloogiale andnud lakoonilise, aforistliku määratluse: "Креациология – диалог твари и Творца" ("Kreatsioloogia on olendi ja Looja kahekõne").
Aastal 1998 külastas Vladimir Mikuševitš Eestit ja oli Eesti Televisioonis Jevgenia Haponeni saatekülaline (vt fotot ).
Luule
Mikuševitš kirjutab luulet vene ja saksa keeles.
Leonid Stolovitš on iseloomustanud Mikuševitšit kui tunnustatud poeeti ja keelespetsialisti ning lisanud, et "ta ei sobinud" nõukogude luuletajate paremiku hulka ja oli selletõttu laiale lugejaskonnale vähetuntud. Avaldada oma originaalseid luuletusi sotsialistliku realismi ja reaalse sotsialismi ajal oli peaaegu võimatu, kuid vait olla oli veelgi raskem. Märkimist nõuab poeedi mahlakas luulekeel, mis on saanud alguse vanaslaavi keelest. Tunnustatakse vanade ja uute traditsioonide järgimist luules ning reaalse tegelikkuse lahtimõtestamist. Tema loomingus on ülim tõeline rahvuslikkus. Mikuševitši luule võlu on lugejale mõneti harjumatu, just nagu kraaniveega harjunud inimene ei tunneta kohe allikavee maitset."
Metüültert-butüüleeter
pisi| Metüültert-butüüleeter ehk MTBE on värvitu vedelik keemilise valemiga (CH3)3COCH3 / C5H12O, mida kasutatakse kütustes oktaaniarvu tõstjana.
Aine sulamistemperatuur on –109 ºC ja keemistemperatuur 55 ºC. Isesüttimine toimub temperatuuril 375 ºC.
Rahvastepall
Rahvastepall on pallimäng, kus mängijad püüavad vastasvõistkonna liikmeid palliga tabada.
Reeglid
Mängijad jaotatakse kahte võrdarvulisse võistkonda, neist igaühes peab olema vähemalt neli liiget. Ametlike võistluste korral kuulub igasse võistkonda 10 liiget.
Võistkondade kaptenid määravad loosimise teel kindlaks, kumb võistkond mängu alustab. Mängu käigus üritavad kapten ja tema võistkonna liikmed tabada palliga vastasvõistkonna väljakupoolel asuvaid mängijaid.
Witte Huis
pisi|vasakul|Kõrghoone aastal 2015
GS
GS võib tähendada järgmist:
Polünoom
Polünoom ehk algebraline hulkliige on matemaatikas hulkliige, mis on moodustatud muutujatest (ehk tundmatutest ) liitmise, lahutamise ja/või korrutamise abil.
Polünoome saab esitada üksliikmete, mis on muutujate naturaalarvuliste astmete ja konstantsete kordajate korrutised, summana. Vastavaid üksliikmeid nimetatakse polünoomi liikmeteks. Polünoomi liikmed on seega kujul
kus x_1,x_2, ... ,x_n on muutujad, a on üksliikme kordaja ja k_i on muutuja x_i naturaalarvuline astendaja. Antud üksliikme astmeks nimetatakse kõikide muutujate astendajate summat:
Polünoomi astmeks nimetatakse polünoomi suurima astmega liikme astet.
Polünoom üle korpuse K on polünoom, mille liikmete kordajad on korpuse K elemendid. Näiteks polünoomid üle reaalarvude korpuse \Reals on sellised, mille korral polünoomi liikmete kordajad a_i on kõik reaalarvud.
Ühe muutuja polünoomid üle reaalarvude korpuse on koolimatemaatikast tuntud ruutfunktsioon, kuupfunktsioon jne, vastavalt polünoomi astmele.
Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee
Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee oli noorteasutus, mis tegutses Tallinnas Mustpeade majas 1946–1991. Palee oli mõeldud kutsehariduskoolide õpilastele ja teistele linnanoortele. Palee allus Eesti NSV Riiklikule Kutsehariduse Komiteele.
Palee asutati 1946 Tallinna Tööjõureservide Valitsuse laulu- ja tantsuansamblina. Aastast 1968 kandis palee nime Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee.
Seisuga 1978 tegutses palees 17 huviringi, sh Tantsuansambel Sõprus.
Näiteks 1977 korraldati palees 441 üritust, mida külastas 286 538 inimest.
Beurlenia araripensis
Beurlenia araripensis on perekonda Beurlenia kuuluv väljasurnud loomaliik krevetiliste hulgast. Ainuke teadaolev selle perekonna esindaja.
Liik kirjeldati 1991. aastal.
Taar
Taar on endisaegne jook, mida valmistati jahule või leivale peale valatud vett hapendades.
Kirjeldus
Algul valmistati taari jämedast odra- või rukkijahust, 20. sajandi algul aga linnasejahust või rukki- ja linnasejahu segust. Jahude segu või nendest küpsetatud taaripäts pandi taariastjasse kurnale, valati kuum vesi peale ning lasti mõni päev hapneda. Taarile lisati maitseks köömneid, köömnevarsi, musta sõstra oksi, humala keeduvett jms. Taar oli tunduvalt hapum jook kui hapurokk. Et taari jätkuks pikemaks ajaks, valati tarvitamisel astjasse külma vett juurde. Mõnikord tehti ka taaripudi: kuumale taarile lisati leivatükke ning maitseks suhkrut või mett, samuti muna, sibulat ja soola.
Uromacerina
Uromacerina on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Uromacerina klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Need maod on endeemsed Brasiilias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Uromacerina ricardinii seisuga 17.05.2014.
Jan Grabowski
pisi|Jan Grabowski (2018) Jan Grabowski (sündinud 24. juunil 1962 Varssavis) on Poola ja Kanada ajaloolane, kirjanik ja õppejõud.
Jan Grabowski on teaduste doktor, kes töötab Ottawa ülikooli ajalooprofessorina (alates 1993. aastast). Holokaustiuuringute Keskuse kaasasutajaid ja Poola Teaduste Akadeemia filosoofia ja sotsioloogia instituudi liige. Grabowski teadushuvide põhisfäär on holokaust Poolas. On töötanud professorina Prantsusmaa, Iisraeli, Poola ja USA ülikoolides. Valdab vabalt prantsuse, inglise, saksa, poola ja vene keelt, tema artikleid on avaldatud teadusajakirjades inglise, saksa, prantsuse, poola ja heebrea keeles (ivriit). Yad Vashemi rahvusvahelise raamatupreemia (2014) laureaat raamatu "Hunt for the Jews : betrayal and murder in German-occupied Poland" ("Jaht juutidele: reetmine ja tapmine sakslaste poolt okupeeritud Poolas") (2014) eest.
Jan Grabowski on oma uurimustes juhtinud tähelepanu poolakate osalusele holokaustis ja kollaboratsioonile sakslastega, mis on põhjustanud teravat diskussiooni ja äratanud poola marurahvuslike ringkondade pahameele, sealhulgas rünnakuid Grabowski vastu.
Kalev Rattus
Kalev Rattus (sündinud 3. märtsil 1957) on eesti jurist.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 24. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli 1993–2021 Eesti Autorite Ühingu tegevdirektor.
Eesti kodanikuaktiivsuse uuringud
Kodanikuaktiivsuse uuringuteks peetakse uuringuid, mis käsitlevad kodanikuühiskonda ja selles osalemise aktiivsust. Kodanikuaktiivsust ja kodanikuühiskonda on Eestis uuritud alates 1999. aastast. Eestis on seda teemat käsitlenud eeskätt sotsioloogid Mikko Lagerspetz ja Erle Rikmann.
Miks on oluline uurida kodanikuaktiivsust?
12. detsembril 2002 kiitis Riigikogu heaks Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni, mille eesmärkide ja põhimõtete elluviimist ja jälgimist teostatakse kodanikuühiskonna arengukava alusel. Üheks arengukava toetavaks tegevuseks on vajalike andmete kogumine, antud teemal uuringute läbiviimine ja kodanikuühiskonna arengukava rakendamiseks vajalikku teabe analüüsimine. Kogudes andmeid kodanikuaktiivsuse ja kodanikuühiskonna toimimise kohta, luuakse riigile tõenduspõhine alus kodanikualgatuste paremaks toetamiseks. Tugev kodanikuühiskond on nii eelduseks kui ka tagatiseks demokraatliku ühiskonna toimimisele.
Kodanikuaktiivsuse uuringute eesmärgiks on analüüsida ja anda ülevaade kodanike ühiskondlikust aktiivsusest, riigi poolsest kaasatusest, vabaühenduste ja kodanikualgatuslike organisatsioonide levikust ja tegevusaladest. Kodanikuaktiivsuse uuringud annavad võimaluse tutvustada kodanikualgatuste tööd laiemale ühiskonnale ning tuua esile parimaid praktikaid. Teades kodanikualgatuste ja vabatahtliku tegevuse ulatust, iseloomu ja tegevussuundi, saab selle abil teha ettepanekuid poliitika kujundamiseks ning seeläbi luua suuremat ühiskondlikku väärtust.
TLÜ Kodanikeühiskonna Uurimis- ja Arenduskeskus
TLÜ kodanikeühiskonna uurimis- ja arenduskeskus (KUAK) on Tallinna Ülikooli uurimisüksus, kus ühe peamise teemavaldkonnana tegeletakse kodanikuaktiivsuse ja -ühiskonna uuringutega. Esimesed publikatsioonid on kodanikeühiskonna uurimis- ja arenduskeskuse alt välja antud Mikko Lagerspetzi poolt 1992. aastal. Esimesed kodanikualgatuse ja -ühiskonna teemalised uuringud viidi läbi 1999. aastal. Uurimiskeskuse kolm peamist tegevussuunda on: alus- ja rakendusuuringud; noorteadlaste järelkasvu kindlustamine; ja Eesti kodanikuühiskonna edendamine koostöös avaliku ja erasektoriga.
Statistika, olemasolevad andmed ja tehtud uuringud
Andmeid registreeritud mittetulundusühenduste kohta kogub äriregister.
Statistikat inimeste ajakasutuse kohta kogub ja avaldab Statistikaamet. Statistikaameti andmebaasist on võimalik sotsiaalelu rubriigi ja ajakasutuse teema all vaadata statistikat vabatahtliku töö ja mittetulundusühenduste tegevuses osalemise kohta sotsiaaldemograafiliste gruppide lõikes. Statistikaamet on koostanud ka aastal 2011 ülevaate kodanikuühiskonna ja vabatahtliku töö moodulitest ajakasutuse uuringus.
Kodanikuühiskonna trende ja arengut puudutava alusmaterjalid on oma kodulehele kokku koondanud Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KYSK). Samal leheküljel on leitav ka ülevaade KYSK-i poolt toetatud uuringutest.
Põhjalik ja ülevaatlik info alates aastast 1999 tehtud kodanikuaktiivsuse, -algatuste ja -ühiskonna teemaliste uuringute ja ka lõputööde kohta asub veebilehel HeaKodanik.ee.
E. Rikmann "Algatus, osalus ja organisatsioonid: uurimusi Eesti kodanikuühiskonnast"
2007. aastal anti välja Erle Rikmanni koostatud Eesti kodanikuühiskonna uurimusi koondav artiklikogumik "Algatus, osalus ja organisatsioonid: uurimusi Eesti kodanikuühiskonnast" 4, mis oli osa 2003. aastal alguse saanud Eesti kodanikuühiskonda käsitlevast sarjast. Artiklikogumik koosneb kolmest osast:
Kogumikus on vaatluse all inimeste vabatahtlik organiseerumine Eestis. Antakse ülevaade kolmandas sektoris ning organisatsioonides toimunud peamistest arengusuundadest, vaadeldakse kodanikualgatuse organiseerumist Eestis ning organisatsioonide arenguetappe. Käsitletakse ka kodanikualgatuslike organisatsioonide rahastamist ja korteriühistute arengut. Analüüsitakse ühenduste ja eraettevõtjate edukaid koostöönäiteid ning võrreldakse Eesti ja Venemaa kodanikuühiskonna käsitlusi.
Kogumiku väljaandmist toetasid Balti-Ameerika Partnerlusprogramm ja Avatud Eesti Fond.
Naoemon Shimizu
Naoemon Shimizu (jaapani keeles 清水 直右衛門 Shimizu Naoemon; Hiroshimas) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal 2 mängu ja lõi 1 värava.
Aarne Raidna
Aarne Raidna (kuni 1936. aastani Kurt Mattias Freiberg; 1901 Vääna – 1942 Vjatlag) oli eesti raadioinsener ja autovõidusõitja, raadioasjanduse pioneere Teise maailmasõja eelses Eestis.
The Dubai Fountain
pisi|282x282px|The Dubai Fountain The Dubai Fountain on koreograafiline purskkaevude süsteem, mis asub Araabia Ühendemiraatides Dubais Downtown Dubai arenduse keskel 12 hektari suurusel Burj Khalifa järvel. Selle kavandas Californias asuv ettevõte WET Design, mis vastutab ka Las Vegase Bellagio hotelli järve purskkaevude eest.
Aarne Raidna
Avaldas tehnikaalaseid raamatuid ja artikleid ning oli AS Tormoleni juhatuse liige.
Chacachacare
Chacachacare on asustamata saar, mis kuulub Trinidadile ja Tobagole. Saare pindala on 3642 km², selle geograafilised koordinaadid on 10° 41' pl ja 61° 45' lp. Saar asub Bocas del Dragóni väinas Trinidadi ja Venezuela vahel.
Aarne Raidna
Ta õppis Tallinna Reaalkoolis, Tartu Ülikoolis ja Ameerika Ühendriikides Columbia Ülikoolis. Arreteeriti 1941. aasta suvel Nõukogude okupatsioonivõimu poolt ja hukati Vjatlagis juunis 1942.
The Dubai Fountain
Purskkaevude süsteem on paigaldatud viiele eri suurusega ringile ja kahele kaarele. Süsteem on valgustatud 6600 valgusti ja 50 värvilise projektoriga. Purskkaevusüsteemist lähtuvad valgusvihud on nähtavad enam kui 20 miili kaugusele. Rajatis on 275 meetrit pikk.
Chacachacare
Saar kandis algselt nime El Caracol, mis tähendab eesti keeles "tigu" ja viitab saare kujule. Selle nime andis saarele maadeavastaja Christoph Columbus.
The Dubai Fountain
The Dubai Fountain suudab korraga õhku paisata 83 000 liitrit vett ja paisata vett kuni 152,4 meetri kõrgusele. Vaatepildi taustaks mängib muusika – muusikapalu on laias valikus klassikalisest kuni tänapäevase araabia ja maailmamuusikani.
Aarne Raidna
Isiklikku
Tema vanem vend oli kolonel Herbert Voldemar Raidna (1897–1942, hukati) ja noorem vend ärimees Paul Mihael Freiberg (1902–1941, represseeriti jaanuaris 1941 ja jäi kaduma, arvatavasti hukati mais 1941).
The Dubai Fountain
Atraktsioonikompleksi ehituseks kulus 218 miljonit USA dollarit.
Chacachacare
Chacachacarel asus kaua nunnaklooster koos leeprahaigete kolooniaga. Viimane haige suri 1984. aastal ja 1980. aastatel lahkusid ka viimased nunnad. Tänapäeval puudub saarel alaline asustus, kuid seal on majakas ning inimesed käivad saarel matkamas ja telkimas.
Aarne Raidna
Isiklikku
Aarne Raidna oli abielus ja tal oli poeg Enn Riho (1936–1996 Ameerika Ühendriigid).
Keio Kits
Keio Kits (sündinud 17. juulil 1989) on endine Eesti kesk- ja pikamaajooksja.
Jooksmine
Tema jooksukarjäär kulmineerus võistlemisega 2011. aasta Ostrava noorsoo EM-il 1500 m jooksus, kus võitles välja 10. koha ajaga 3:52,92. Kits võitis aasta hiljem Eesti vanima korraldatava jooksuürituse, Suurjooksu ümber Viljandi järve, mille raames korraldati samal aastal ka Eesti murdmaajooksu meistrivõistlused.
Kitse koduklubideks on olnud Viljandi Vastupidavusalade Klubi Staier, Eesti Maaülikooli Spordiklubi ning Spordiklubi Jooksupartner. Tema treeneriks on olnud Enn Sellik.
Paul Gnadeberg
Paul Gnadeberg (4. märts 1935 – 5. september 1981) oli eesti veemootorisportlane.
Eestlaste meeleavaldus Petrogradis
Eestlaste demonstratsioon Petrogradis oli 1917. aasta vkj 26. märtsil/ukj 8. aprillil Petrogradis korraldatud meeleavaldus, millega sooviti mõjutada Venemaa Ajutist Valitsust kinnitama seaduseelnõu Liivimaa kubermangu eestlastega asustatud põhjaalade liitmiseks Eestimaa kubermanguga ning ühtse autonoomse Eestimaa kubermangu moodustamist. Ametlikult korraldati rongkäik Eesti talurahva vabastamise mälestuseks. pisi|Vene Riigiduuma hoone Tauria palee
Poliitiline olukord
27. veebruaril (12. märtsil ukj) 1917 sai Venemaal võimule Riigiduuma moodustatud Venemaa Ajutine Valitsus. pisi|Eestlaste demonstratsioon Petrogradis 26. märtsil 1917 pisi| Venemaa Ajutine Valitsus tegeles endise Venemaa keisririigi osade iseseisvuspüüetega, 1917. aasta 6. (19. ukj) märtsil taastati Soome Nikolai II poolt pärast 1905. aasta revolutsiooni muudetud põhiseadus.
1917. aasta 18. (31. ukj) märtsil esitas Leedu Rahvusnõukogu valitsusele soovi, et Leedu ühendataks ühiseks administratiivüksuseks ja seda valitseksid leedulased ise.
Meeleavalduse korraldus
9. (22. ukj) märtsil loodi Tallinnas kõigi eesti seltside esindajate osalusel Eesti Liit, mille esimeheks valitud Otto Strandmani koostatud programm nägi ette Eesti autonoomiat Venemaa riigi koosseisus. Omavalitsuse kehtestamise küsimuses peeti 11.–13. (24.–25. ukj) märtsil Tartus Petrogradi ja kõigi Eesti maakondade (peale Saaremaa) esindajate ühine nõupidamine. Üksmeelselt pooldati autonoomiat ja koosoleku usaldusmehed (Konstantin Päts, Jüri Vilms, Jaan Tõnisson, Otto Strandman ) koostasid Ajutisele Valitsusele esitatava sellekohase seaduseelnõu.
Eelnõu anti Venemaa Ajutisele valitsusele üle 17. (30. ukj) märtsil ning selle vastuvõtmise kiirendamiseks otsustati korraldada rongkäik läbi Petrogradi 26. märtsil (8. aprillil).
Eesti Vabariikliku Liidu esimees ja suurdemonstratsiooni organiseerija oli Petrogradi gümnaasiumiõpetaja Artur Vallner, kes ka kandis kolonnide ees ka sinimustvalget rahvuslippu. thumb|Venemaa Ajutise Valitsuse peaminister Georgi Lvov Meeleavaldusest osavõtjad, kes moodustasid paari versta pikkuse rongkäigu, liikusid läbi Venemaa pealinna Petrogradi kesklinna Tauria palee juurde. Meeleavalduses osalesid mitte ainult rahvuslikult meelestatud eestlased, vaid ka eesti sotsiaaldemokraadid – rongkäigus lehvisid kõrvuti revolutsiooni punalippudega sinimustvalged rahvuslipud ja orkestrid mängisid nii revolutsioonilisi kui ka rahvuslikke meloodiaid. Meeleavaldajad andsid Riigiduumale üle proklamatsiooni, mis nõudis omavalitsusseaduse eelnõu kinnitamist ja Venemaa föderatiivseks demokraatlikuks vabariigiks ümberkorraldamist.
Venemaa Ajutine Valitsus kinnitas 12. aprillil (vkj 30. märtsil) 1917 otsuse "Eestimaa kubermangu administratiivse juhtimise ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta", mille alusel muudeti Eestimaa kubermangu piire Liivimaa kubermangu arvelt suuremaks, määrati ametisse kubermangukomissar Jaan Poska ning kubermangukomissari juurde nõuandva organina Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu. Maakondades oli ette nähtud luua maakondade maanõukogud.
Monos
Monos on Trinidadile ja Tobagole kuuluv saar Bocas del Dragóni väinas Trinidadi ja Venezuela vahel.
Sõna monos tähendab hispaania keeles 'ahvid'. Nimi on pandud saart asustanud punaste ahvide järgi, kelle populatsioon suri välja 1956. aastal.
Blaženka Divjak
pisi|upright|Blaženka Divjak Blaženka Divjak (sündinud 1. jaanuaril 1967 Varaždinis) on Horvaatia matemaatik ja poliitik. Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister.
Ta oli 9. juunist 2017 kuni 23. juulini 2020 Horvaatia haridus- ja teadusminister.
Hannes Kollist
pisi|Hannes Kollist koos [[harilik müürlook|hariliku müürlooga taimedega.]] Hannes Kollist (sündinud 30. novembril 1970) on eesti taimebioloog, Tartu Ülikooli taimebioloogia labori juhataja.
Ta lõpetas aastal 1989 Tallinna 47. Keskkooli ja aastal 1994 Tartu Ülikooli keemia erialal.
Kollist tegeleb taimede stressibioloogiaga ning õhulõhede sulgumist reguleerivate mehhanismide uurimisega.
2010. aastal pälvis ta koos Heino Moldau ja Triin Vahisaluga Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal uurimuste tsükli "Taimede stressitaluvus" eest.
Männimäe tee
Männimäe tee on tänav Viljandi linnas.
Incel
Incel (lühend sõnadest involuntary celibate; tõlkes tahtmatult tsölibaatne) on isik, enamasti mees ja heteroseksuaal, kes defineerib end inimesena, kes ei suuda pika aja jooksul endale kaaslast leida. Inceliks olemine võib viia masenduseni, isegi enesetapuni. Tuntud incelid on ka mõned massimõrvarid, nt Elliot Rodger (kelle väljakuulutatud eesmärgiks oli karistada naisi talle seksist keeldumise eest) ja mõned teised.
Raúl García
pisi|Raúl García 2013. aastal [[Madridi Atlético särgis]] Raúl García Escudero (sündinud 11. juulil 1986 Pamplonas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Athletic Bilbao. Ta mängib peamiselt ründava poolkaitsjana, kuid võib mängida ka keskpoolkaitsjana.
Ta alustas klubikarjääri CA Osasunas, mille koosseisus debüteeris ta Hispaania kõrgliigas 2004. aastal.
2007. aasta juulis liitus García Madridi Atléticoga. Ta mängis Madridi Atléticos seitse hooaega, tuli klubiga Hispaania meistriks ning võitis Hispaania karika, Hispaania superkarika, UEFA Euroopa Liiga ja kaks UEFA Superkarikat. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Osasunas.
2015. aasta augustis siirdus ta Athletic Bilbaosse. Hooajal 2019–20 tegi ta oma seni parima hooaja Hispaania kõrgliigas, lüües kokku 15 väravat.
Hispaania jalgpallikoondises debüteeris García 4. septembril 2014 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
Hambaimplantaat
pisi|317x317px|Implantaat, vahelüli ja hambakroon Hambaimplantaat ehk implantaat on titaanist kruvikujuline hamba tehisjuur, mis paigaldatakse lõualuusse. Implantaat koosneb kolmest osast: kruvi, hambakroon ja neid ühendav vahelüli. Implantaadiga saab asendada üksikut kui ka mitut puuduvat hammast.
Omadused
Implantaat on püsivaim viis hamba asendamiseks. Erinevalt hambasillast ei mõjuta implantaat teisi hambaid. Titaan ei põhjusta võõrkehareaktsiooni, aga selle suhtes allergilistele inimestele paigaldatakse keraamilised implantaadid.
Paigaldamine
Implantaadi paigaldusele eelneb patsiendi põhjalik analüüsimine. Stomatoloog paigaldab implandaadi lõualuusse ühe arstivisiidi jooksul kohaliku tuimestuse all. Seejärel jäetakse implantaat 3-6 kuuks luustuma. Kui implantaat on täielikult lõualuusse kinni kasvanud, fikseeritakse kroon. keskel|pisi|Hambaimplantaadi asetus lõuas Sõltuvalt asendatavate hammaste hulgast paigaldatakse erinev arv implantaate. Mitme hamba asendusel paigaldatakse üksiku hambakrooni asemel implantaatsild. Terve hambakaare asendusel paigaldatakse kas eemaldatavad või püsivad täis- ehk totaalproteesid.
Läte (selts)
Läte on Keilas tegutsev Eesti haridus- ja kultuuriselts.
Selts asutati 2007.
Selts haldab Waldorfi kooli Läte ja lastehoidu Läte.
Huevos
Huevos on Trinidadile ja Tobagole kuuluv saar Bocas del Dragóni väinas Trinidadi ja Venezuela vahel. Saare pindala on 1,01 km².
Sõna huevos tähendab hispaania keeles 'munad'. Saare asustus on minimaalne, peamiselt on ta tuntud oma huvitava ja mitmekesise looduse poolest.
Glen Gariochi destilleerimiskoda
pisi|Glen Gariochi destilleerimiskoda Glen Gariochi destilleerimiskoda on viskidestilleerimiskoda Šotimaal Aberdeenshire'i omavalitsuses. See on asutatud 1797. aastal.
Vytautas Grivickas
pisi|Vytautas Grivickas
Vytautas Grivickas (5. november 1925 Beinarova, Šiauliai maakond, Leedu – 22. november 1990 Vilnius) oli leedu balletitantsija, ballettmeister, ooperilavastaja ja lavakunsti õppejõud.
Grivicas õppis aastatel 1940–1944 Kaunase teatri balletistuudios ja 1947–1952 Moskvas GITIS-es.
Loomekarjäär
Grivickas töötas aastatel 1944–1947 Kaunases  Leedu NSV Riiklikus Ooperi- ja Balletiteatris balletitantsijana. Pärast Moskvast naasmist (1952) oli ta Vilniuse Konservatooriumi balletiosakonna rajajaid. 1960.–1970. aastatel töötas ta lavakunsti õppejõuna kõrgkoolides.
Anna von Veldenz
Anna von Veldenz (u. 1390 – 18. november 1439 Wachenheimis) oli suo jure Veldenzi krahvinna. Ta oli Hohengeroldsecki perekonna (teine perekond, kes Veldenzit valitses) liige.
Elu
19. sajandil sai Anna järglane Baieri kuningaks, mistõttu on sinine Veldenzi lõvi nüüd Baieri vapi neljandal väljal.
Järeltulijad
Abielust Stefaniga sündisid Annale järgmised lapsed:
Jonesi maakond
Jonesi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Jevgeni Riipulk
Jevgeni Riipulk (sündinud 27. aprillil 1968) on Eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Jevgeni Riipulk on arsti poeg.
Lõpetas 1990. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ja 2000. aastal samas doktoriõppe; tehnikadoktor (2000, TTÜ), väitekiri "Mikrolaine radiomeetria meditsiinilistes rakendustes". Aastast 2006 TTÜ matemaatika-loodusteaduskonna erakorraline vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: biosignaalide interpreteerimine meditsiinitehnikas.
Stanley maakond
Maakonna halduskeskus on Fort Pierre.
Maakonna pindala on 3929 km², millest 191 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2966. Aastal 2000 oli elanike arv 2772.
Ajalugu
Stanley maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime ohvitser David S. Stanley järgi.
Helmut Erik Riikoja
Helmut Erik Riikoja (9. juuni 1909 Tallinn – 15. november 1990 Tallinn) oli eesti elektrotehnikateadlane.
Elulugu
Helmut Erik Riikoja oli teenistuja poeg ja Heinrich Riikoja vend.
Lõpetas 1927 Tallinna Reaalgümnaasiumi ja 1935 Tallinna Tehnikumi elektrotehnikaharu. Töötas 1927–1941 Tallinna telefonivõrgus ja postitalituses mitmesugustel ametikohtadel, 1941–1942 teenis Nõukogude armees, 1942–1944 Tšeljabinski telefonivõrgus ja Eesti NSV Sidevalitsuse operatiivgrupis Moskvas, Leningradis ja Võrus. Oli 1940–1941 ja 1944–1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, aastast 1947 dotsent, 1947–1952 elekterside, 1952–1956 üldelektrotehnikakateedri juhataja; 1957–1961 ajakirja Tehnika ja Tootmine toimetaja, 1961–1975 EPA elektrifitseerimiskateedri juhataja ja dotsent.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sidelülituste teooria, ringhäälingu ja televisiooni tehnoloogia, põllumajanduse elektrifitseerimine, elektriohutustehnika; tehnika ajalugu ja oskuskeel. Osalenud ENE kavandamises ja olnud 1963–1978 selle peatoimetuse liige. Nõukogude Eesti preemia (1977).
Kimp-lambaseenik
Kimp-lambaseenik ehk punakas lambaseenik (Albatrellus confluens) on maapinnal kasvav jalaga seen lambaseeniku perekonnas.
Seene ülapind on oranžika tooniga, võib olla krobeline või koobaslaiguline, kuid soomuseid ei ole. Servas kreemikasvalge, keskel lõhe- või virsikuroosa. Jalg sõrmejämedune, valge või punakaspruun. Seeneliha murdepind valge, lõhenev.
Väga noorelt mahe, täiskasvanult veidi kibe. Noorelt puuviljaaroomiga, kuivatatult imalterava lõhnaga.
Eestis leitud harva kogu maal (peale Loode- ja Kirde-Eesti) liivasel pinnasel loo-, nõmme- ja palumetsades okaspuude läheduses augustist oktoobrini. Söödav.
Niidu tänav (Viljandi)
Niidu tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 270 m.
Lihula raudteejaam
pisi|Lihula jaamahoone pisi|Lihula jaama endine [[veetorn]] Lihula raudteejaam oli raudteejaam Läänemaal Lihulas Rapla–Virtsu raudteel. Jaam asus Rapla raudteejaamast 72,4 km kaugusel.
Lihula naaberjaam Rapla suunal oli Kirbla (pooljaam) ja Virtsu suunal Tuudi raudteejaam. Lihula jaam oli üks raudteeliini suuremaid.
Lihula funktsionalistlikus stiilis jaamahoone valmis 1935. aastal Hendrik Otlooti projekti järgi. Silikaattellistest kahekorruseline hoone on ristkülikulise põhiplaaniga ja madala kelpkatusega.
Jaamahoone suleti pärast Rapla–Virtsu raudteeliikluse sulgemist 1968. aastal. Hiljem on hoone olnud kasutusel elamuna.
Kasutatavus
Kasutatavus ehk kasutusväärtus (ka kasutuslikkus, kasutuskõlbulikkus; inglise keeles usability) on ergonoomikas ja disainis toote tõhusa, ökonoomse ja mugava sihtotstarbelise kasutamise võimalikkus.
Toote kasutatavus võib olla suurem või väiksem.
Ida-Harju klindilõik
Ida-Harju klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Maardu ja Muuksi klindineemiku vahele.
Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi:
Klindilõigu tähelepanuväärseim objekt on Jägala juga.
Fermat' suur teoreem
Fermat' suur teoreem ehk Fermat' probleem on väide, et kui n\geqslant3 on naturaalarv, siis võrrandil x^n+ y^n=z^nei ole mittetriviaalseid ratsionaalarvulisi lahendeid. Triviaalseks loetakse lahendit, mille vähemalt üks komponent on 0.
Selle hüpoteesi püstitas prantsuse matemaatik Pierre de Fermat (1601–1665) 1637. aastal.
Juuni 2021
2021. aasta juuni algab teisipäeval ja lõppeb 30 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Olivier Chastel
Ta on olnud Belgia välisasjade riigisekretär.
10. juunil 2008 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Belgia välisasjade riigisekretärina.
Sjatko (ühing)
Sjatko on Eestis tegutsev ersade kultuuriühing. Seltsi esimees on Natalia Abrosimova.
Ühing asutati 1997.
Ühingu juures tegutseb ersade folklooriansambel Kiljeine.
Evan Gershkovich
Evan Gershkovich (sündinud 26. oktoobril 1991 New Yorgis) on väljaande The Wall Street Journal ajakirjanik, kes on kajastanud sündmusi Venemaal. Väidetavalt on ta esimene Külma sõja järel spioneerimissüüdistuse saanud ajakirjanik.
Bernhard Lõhmus
Bernhard Lõhmus (26. juuni 1925 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 6. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti sporditegelane.
1943 novembrist 1944 augustini teenis vabatahtlikuna Soome 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944 augustis tuli tagasi Eestisse.
1945. aastal lõpetas Vändra Keskkooli. 1949. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Aastatel 1949–1953 töötas ta Pärnu 1. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 1955–1976 oli ta Pärnu Lastestaadioni direktor, selle kõrvalt töötas spordikoolis võrkpallitreenerina. Aastatel 1976–1985 oli ta Pärnu spordikomitee esimees.
1951. aastal värvati ta KGB agendiks, 1952. aastal osales mõrvaragendina metsavendade tapmisel Vändra rajoonis.
Hambakroon
Hambakroon on hamba välimine ehk nähtav osa. Hamba tehiskroon paigaldatakse, kui hammas on kahjustunud ja selle taastamine pole enam mõistlik.
Hamba tehiskrooni paigaldamine
Tehiskroone kasutatakse hammaste taastamiseks, kui hammas on murdunud või lagunenud. Täiskeraamiline hambakroon on esteetiline ning püsiv lahendus hambakrooni taastamiseks. Enne kroonimist prepareeritakse puuriga olemasolevale hambale sobiv kuju ning valmistatakse ajutine plastkroon kuni keraamilise krooni valmimiseni.
Exiliboa
Exiliboa on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Exiliboa klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Exiliboa placata seisuga 18.11.2013.
Aleksandr Viner
Aleksandr Viner (vene Александр Борисович Винер; 1896–1984) oli vene teatrilavastaja.
Ta oli 1950. aasta IV üldtantsupeo üks üldjuhte.
Koziegłowy
Asula oli olemas juba 11. sajandil. Linnaõigused sai Koziegłowy 1402. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Alates 1807. aastast oli Koziegłowy Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljas Poola jagamise tulemusel läks linn 1815. aastal Venemaaga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal kaotas Koziegłowy linnaõigused, kuid sai need 1950. aastal tagasi.
Lahemaa klindilõik
Lahemaa klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Muuksi klindineemiku ja Palmse klindioru vahele.
Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta):
Ryūzō Shimizu
Ryūzō Shimizu (jaapani keeles 清水 隆三 Shimizu Ryūzō; 30. septembril 1902 – ?) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal 2 mängu ja lõi 1 värava.
Tropidodryas
Tropidodryas on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Tropidodryas klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tropidodryas seisuga 17.05.2014.
Õppiv organisatsioon
Õppiv organisatsioon on organisatsioon, mis väärtustab oma liikmete õppimist, nende uusi teadmisi ja ideid. Omandatu rakendumine organisatsioonis viib viimase pidevale muutumisele. Eelduseks on töötajate süsteemsel õppel ja teadmusjuhtimisel põhinev vaimne kapital. Õppivas organisatsioonis muutuvad töötajate teadmus, kogemused ja väärtused jagamise kaudu organisatsiooni väärtusteks.
Õppiva organisatsiooni mõiste ja olemus
Mõiste "õppiv organisatsioon" võeti kasutusele samaaegselt elukestva õppe mõistega 1990. aastatel, kui professor Peter Senge väitis, et pidev ja süsteemne kogemustest õppimine võib olla ettevõtte oluline edutegur. Mõlema puhul väärtustatakse õppimist kui katkematut protsessi, kohale jõudmise asemel pidevat teel olekut.
Õppiva organisatsiooni moodustab grupp inimesi, kes pidevalt suurendavad oma võimet luua neile midagi olulist tulevikus. Senge mõistab õppimise all midagi märksa enamat kui lihtsalt info vastuvõtmist. Õppiv organisatsioon eeldab viie komponendi järgimist: Senge ja DeGeus on seisukohal, et õppiva organisatsiooni põhimõtetest lähtuv juhtimine tagab ka üksikute töötajate lahkumise järel ainuomase konkurentsieelise. Viimase säilimiseks peavad organisatsioonid õppima kiiremini oma konkurentidest ja arendama klindile sobivat kultuuri. Õppivale organisatsioonile on omane lisaks võimaluste ja ohtude äratundmisele reageerida enda muutmisega, jäädes samal ajal atraktiivseks töötajaile ja kasumit teenivaks omanikele. Sweringa ja Wierdsma leiavad näiteks, et mikro- ja väikeettevõtted saavad võrreldes suurtega end hõlpsamini õppivaks organisatsiooniks kujundada, kuna nende struktuurid on enamasti paindlikud. Samas võib neis kujunemisprotsessi piiravaks teguriteks osutuda tugevam omanikukesksus või isiklikel suhetel baseeruv organisatsioonikultuur.
Uuemates õppiva organisatsiooni käsitlustes on tõusnud tähelepanu keskpunkti organisatsiooni muutumine ning selle seosed organisatsiooni liikmete väärtuste, käitumise, praktikate ja õppimisega. Samuti viidatakse õppiva organisatsiooni võimele uusi teadmisi edasi anda ning selle tulemusel oma käitumist muuta.
Õppivas organisatsioonis on loodud tingimused, kus töötajad end ise motiveerivad, kuna tajuvad organisatsiooni mikrokliimas oma oskuste väärtustamist ja arengu soodustamist. Traditsioonilise juhtimisstiili korral liiguvad juhi teadmised ülalt alla. Õppiva organisatsiooni puhul aga "tõusevad" juhitavate teadmised alt üles juhtide käsutsse-kasutusse. Sellisel juhul on juhtkonna rolliks soodsate, töötajatele maksimaalset panustamist võimaldavate tingimuste tagamine. Loomulikult ei saa rääkida lihtsalt info liikumisest eri tasandite vahel vaid oluline on see, milline tähendus antud infole omistatakse ja kuidas mõtestatakse ning milline ühine tähendus ja väärtus sellest luuakse. Dialoogita kollektiivset õppimist ei toimu