cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Njaaja
Pratjakša (taju)
Tajul on epistemoloogias peamine positsioon. Taju võib olla kahte tüüpi: laukika (tavaline) ja alaukika (erakordne). Tavalist tajumist määratleb Akšapada Gautama tema Njaaja-suutras kui "mitte-ekslik tunnetus, mis tekib meeleorganite ja objekti koostööl".
Tekstid räägivad neljast mõistmise nõudest:
Anumāna (järeldus)
Seda kirjeldatakse kui eesmärki jõuda ühest tõest teiseni või mitmest tähelepanekust ja varasematest tõdedest uue järelduseni. Suitsu jälgimine ja tulekahju avastamine on anumana näide.
Śabda (sõnale toetumine)
Śabda tähendab sõna, sõnale toetumist. Mysore Hiriyanna (1871–1950), India filosoof, selgitab śabda-pramāṇat kui kontseptsiooni, mis tähendab usaldusväärse õpetlase tunnistust.
Hinduismi koolkonnad, mis peavad seda epistemoloogiat õigeks, leiavad, et inimene peab teadma arvukaid fakte ning piiratud olemasoleva aja ja energiaga saab ta õppida ainult murdosa neist tõdedest.
Õigeid teadmisi tuleb edasi anda läbi śabda – rääkides või kirjutades. Ainult nii toimub kõigi ühiskonna liikmete elu rikastamine, kiirem teadmiste jagamine ja omandamine.
Hinduisikute koolidevahelised lahkarvamused on tekkinud selle kohta, et kuidas usaldusväärsust luua. Mõned koolid, näiteks Charvaka, väidab, et see pole kunagi võimalik, mistõttu Śabda ei ole õige pramāṇa. Teiste koolkondade seas levib arusaam usaldusväärsuse loomisest.
Uus-Njaaja
Navya-Nyāya ehk Uus-Njaaja asutati 13. sajandil Mithila filosoofi Gangeśa Upādhyāya poolt ja seda jätkas Raghunatha Siromani. See oli klassikalise Njaaja drašana areng ning jäi Indias aktiivseks kuni 18. sajandini.
Njaaja õpetlased
List Njaaja ja sealhulgas Navya-Njaaja õpetlastest.
Kaimri mõis
Mõis rajati ajavahemikul 1738-1744 Torgu mõisast eraldatud alast.
Stalaktiitdekoor
pisi|Pool-pseudovõlv, mis on nikerdatud stalaktiitkaunistuseks. Aleppo kindlus Süürias pisi|Keraamilistest üksikelementidest moodustub kärjetaoline struktuur, mis on otse altvaates nähtav. Osa kaunistusest Alhambras pisi|Timuriidide-aegne, 15. sajandi esimesest poolest pärit [[türkiisglasuuriga kaetud keraamiline üksikdetail. Shah-i Zinda mausoleum Samarkandis]] pisi|Põrandalt vaadates moodustub kahemõõtmeline geomeetriline ornament. [[Gur-i Emiri mausoleumi lagi Samarkandis]] pisi|[[Topkapi palee stalaktiitkaunistuse joonised 15. sajandist. Topkapi rullkäsikiri]] Stalaktiitdekoor, ka stalaktiitvõlv (araabia keeles مقرنص muqarnas 'tardunud', 'külmunud') on rippuvaid stalaktiite meenutav, konsoolitaoliselt astmeliselt üksteise kohal eenduvatest üksikelementidest koosnev islamimaade ehituskunstile iseloomulik dekoorivorm, esineb sageli poolvõlvide, niššide ja nurgatrompide kaunistusena. Puhtalt dekoratiivne element, ilma kandva funktsioonita.
Sõnavara
V. Vaga "Üldises kunstiajaloos" kasutatakse arhitektuurimotiivi kohta läbivalt sõnu stalaktiitkaunistus ja stalaktiitilustus.
Kirjeldus
Stalaktiitkaunistus kujutab endast nurgatrompi, orva, kupli, võlvipinna, konsooli või karniisi geomeetrilist jaotamist suureks hulgaks miniatuurseteks nurgatrompi meenutavateks minivõlvideks, mis moodustab iseloomuliku rakulise või kärjelise struktuuri. Kaunistust kasutati kuplite, portaalide, niššide, isegi karniiside, rõdude ja kapiteelide kaunistusena.
Vormilt võib kaunistus olla kas lihtsalt eenduvate niššide kujuline (Iraani muqarnas) või keerukas nišše raamivate rippuvate purikataoliste elementide kogum (Põhja-Aafrika muqarnas, mis eriti külluslikuks arenes 14. sajandi Hispaanias), millest arvatavasti ongi tulnud väljend stalaktiitvõlv.
Olgugi et nimetuses esineb sõna võlv, pole sellel erinevalt tõelisest võlvist kandvat funktsiooni ja sageli on stalaktiitdekoori elemendid kinnitatud kuppel- vms võlvi külge raamistikule riputatuna. Stalaktiitdekoori materjal võib olla kips, stukk, puit, tellis, glasuuritud keraamika või kivi.
Ajalugu
Stalaktiitdekoor ilmub arhitektuurielemendina 10. sajandi paiku pärsia arhitektuuris ja selle kasutamine levib kiiresti terves toonases islamimaailmas Kesk-Aasiast Hispaaniani. Vanimad muqarnas-motiivid on leitud Nišaburi ümbrusest ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast Arab-Ata mausoleumist Timi külas (Samarkandi vilajett, Usbekistan). Seldžukkide-aegsest 12. sajandi arhitektuurist, mis kujundas just portaalid ja portaalinišid eriti külluslikuks, pärinevad juba arvukad näited. Iraagi vanimad stalaktiitkaunistused asusid 1075.–1090. aastail ehitatud Imam ad-Dawri mausoleumis (Qubba Imam al-Dur) 20 km Samarrast põhjas, kusjuures neist oli n-ö 'negatiivis' kujundatud ka ehitise kuppel (mälestise hävitas Da'ish 2014. aastal).
Põhja-Aafrika ehitistel Egiptuses ja Marokos esineb kaunistus alates 12. sajandist.
Hilisemas Osmani arhitektuuris kaunistati stalaktiitdekooriga mitte ainult võlve, vaid ka rõdusid, karniise ja minarette.
Normanni kuningate aegse Sitsiilia ehitistel kaunistab puidust ja maalingutega kaunistatud stalaktiitdekoor suuri nelinurkseid puulagesid, näiteks Palermo Cappella Palatina lagi kuningalossis, Zisa palee ja muud sealsed 12. sajandi olulised ehitised.
Islamimaade arhitektuurist laenatuna leiab stalaktiitdekoori Armeenia ehitistes, kus see esialgu leidis kasutust ilmalikes ehitistes, hiljem ka kirikutes.
Vatla mõisa park
Vatla mõisa park on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla ja Äila külas. Pargi pindala on 14,0 ha. Park jääb peamiselt Vatla külla Vatla põhikooli lähedale, Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee ja Vatla–Nehatu tee ristmikust läänekaarde.
Park on looduskaitse all aastast 1958 ja muinsuskaitse all alates 1998. aastast.
Vatla mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200526.
Flintklaas
Flintklaas on raske ja tugev, väga puhas ja läbipaistev suure murdumisnäitajaga optiline klaas, mis sisaldab üle 40% plii(II)oksiidi. Kasutatakse peamiselt optiliste läätsede valmistamiseks.
Flintklaaside hulka kuulub ka vääriskiviimitatsioonide jaoks kasutatav strass.
Omadused
Flintklaasil on suhteliselt kõrge murdumisnäitaja ja madal Abbe arv - flintklaasideks nimetatakse klaase, mille Abbe arv jääb vahemikku 50–55 või on väiksem. Murdumisnäitaja jääb vahemikku 1,45–2,00.
Flintklaas absorbeerib palju UV-kiirgust, kuid suhteliselt vähe nähtavat valgust, seetõttu tehakse sellest teleskoopide läätsesid. Tavaliselt kombineeritakse flintklaasist nõguslääts kroonklaasist kumerläätsega: flintklaas ja kroonklaas kompenseerivad teineteise optilisi omadusi ja see vähendab kromaatilist aberratsiooni.
Enam kui 65% pliioksiidi sisaldusega flintklaas ei lase läbi röntgenikiirgust ja gammakiirgust ning seda kasutatakse kiirguskaitseklaaside valmistamiseks laboritele jm.
Ajaloost
Flintklaasi tootmise tehnoloogia arendas välja George Ravenscroft 1675. aastal. Flintklaasi nimi anti tema toodetud klaasile seepärast, et ühe toorainena kasutati kriidilademeis leiduvat väga puhast tulekivi (inglise keeles flint); hiljem asendas selle pliioksiidi lisamine klaasimassile, kuid nimi säilis.
Flintklaas on traditsiooniliselt olnud pliiklaas, mis sisaldas kuni 40–80% plii(II)oksiidi; tänapäeval otsitakse võimalusi pliisaaste vähendamiseks flintklaasi tootmisel ja pliioksiidi on hakatud flintklaasis asendama muude metallioksiididega nagu titaandioksiid või tsirkooniumdioksiid; selle flintklaasi omadused ei erine pliid sisaldava flintklaasi omadustest märkimisväärselt.
Pärandvara inventuur
Pärandvara inventuur on vahend, millega pärija saab oma vastutust pärandaja võlausaldajate ees piirata kindlas seadusega ette nähtud korras. Eesti pärimisõigus võimaldab pärijal oma vastutust piirata läbi inventuuri nõude esitamise ja selle reaalse läbiviimise (pärimisseadus ehk PärS § 137). Lisaks inventuuri vastutust piiravale funktsioonile saab tänu inventuurile ülevaate õigustest ja kohustustest, kuna inventuuri käigus koostatakse pärandvara nimekiri, kuhu kantakse kõik pärandi avanemise ajal olemasolevad päritavad asjad ning õigused ja kohustused.
Pärandi vastuvõtmine saab olla kahesugune: inventuuriõigusega või tavaline. Inventuuriõigus (ld k beneficium inventarii) tähendab seda, et pärija hoolitseb pärandvara inventeerimise eest ning vabaneb sellega kohustusest tasuda pärandaja need võlad, mis pärandvara väärtust ületavad.
Inventuuri eesmärgiks on koostada pärandvara nimekiri, kuhu kantakse kõik pärandi avanemise ajal olemasolevad päritavad asjad ning nende tähistamiseks ja väärtuse kindlakstegemiseks vajalik kirjeldus ja hinnang.
Riigikohtu tsiviilkolleegium märkis kohtumääruses nr 3-2-1-120-07, et PärS § 136 lg 1 kohaselt on kohustuslik teha pärandi inventuur, kui pärijaks on kohalik omavalitsusüksus või riik. Samamoodi on olukord reguleeritud ka piiratud teovõimega isiku puhul.
Avalduse vorm ja kord
Vastutuse piiramiseks tuleb esitada notariaalselt tõestatud inventuuri nõue notarile (PärS § 137 lg 1) koos pärimismenetluse algatamise avaldusega (sellisel juhul viiakse inventuur läbi pärast pärandi vastuvõtmist) või pärandi vastuvõtmise avaldusega. Pärija võib inventuuri nõude notarile esitada peale pärandi vastuvõtmist kolme kuu jooksul pärast seda, kui ta sai teada või oleks pidanud teada saama asjaoludest, millest võib järeldada, et pärandvarast ei piisa pärandaja võlausaldajate nõuete rahuldamiseks (PärS § 137 lg 2). Inventuuri tegemiseks annab notar tähtaja, mis ei või olla lühem kui kaks kuud ega pikem kui kolm kuud. Notar võib inventuuri tähtaega kaalukal põhjusel pikendada (PärS § 139 lg 4). Inventuuri nõude esitaja esitab inventuuri tegijale nimekirja talle teadaolevast pärandvarast ja pärandvaraga seotud kohustustest. Kohtutäitur kontrollib pärija esitatud andmeid pärandvara ja pärandvaraga seotud kohustuste kohta (PärS § 139 lg 1). Lisaks teeb ta päringuid avalikesse registritesse (PärS § 139 lg 3). Kohustuslikus korras teeb kohtutäitur järelepärimise Maksu- ja Tolliametile pärandaja kohustuste ja nõuete kohta.
Pärandaja kohustuste kindlakstegemiseks tuleb inventuuri käigus viia läbi üleskutsemenetlus, mille läbiviimiseks avaldab inventuuri tegija ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja üleriigilise levikuga päevalehes teate (PärS § 140).
Inventuuri käigus koostatakse pärandvara nimekiri, kuhu kantakse kõik pärandi avanemise ajal olemasolevad päritavad asjad ning õigused ja kohustused, mida kohtutäituril õnnestus üleskutsemenetluse käigus tuvastada, samuti nende tähistamiseks ning väärtuse kindlakstegemiseks vajalik kirjeldus ja hinnang.
Koostatud pärandvara nimekiri esitatakse kinnitamiseks notarile. Pärast pärandvara nimekirja notarile esitamist loetakse inventuur lõppenuks (PärS § 141). Kui notar jätab inventuuri nõude rahuldamata, koostab ta selle kohta põhistatud otsuse ja saadab ärakirja inventuuri taotlejale (Pärimisseadusest tulenevate notari ametitoimingute tegemise kord ehk PärSKord § 16).
Läbiviija
Notar määrab inventuuri tegijaks kohtutäituri, kelle tööpiirkonnas pärand avanes. Kui pärand avanes välisriigis, määrab notar inventuuri tegijaks kohtutäituri, kelle tööpiirkonnas asub pärandvara hulka kuuluv kinnisasi. Kui pärand avanes välisriigis ja pärandvara hulka ei kuulu Eestis asuvat kinnisasja, määrab notar kohtutäituri omal äranägemisel (PärS § 138). Kui pärija esitab inventuuri nõude enne pärandi vastuvõtmist, määrab notar inventuuri tegija pärast seda, kui inventuuri nõude esitaja on pärandi vastu võtnud.
Tagajärjed pärijale ja võlausaldajale
Kui piiratud teovõimega pärija seaduslik esindaja ei ole pärija huvides inventuuri taotlenud, vastutab esindaja isiklikult pärandaja nende kohustuste eest, mille täitmiseks pärandvarast ei jätkunud. Sisuliselt saavutatakse olukord, kus inventuuri tegemata jätmise tagajärgede eest vastutab piiratud teovõimega pärija esindaja, st võlausaldaja võib esindatavalt nõuda täitmist pärandvarast ja puudujäävas osas mitte esindatava, vaid esindaja isiklikust varast (PärS § 136 lg 2).
Pärast inventuuri tulevad kohustused täita kindlas järjekorras, mille rikkumisel vastutab pärija ülejäänud võlausaldajatele tekitatud kahju eest. Seadusandja on reastanud kohustused selliselt, et pärandvara ebapiisavuse korral oleks eelisjärjekorras tasutud pärandaja matuse, tema perekonnaliikmete ülalpidamise, pärandvara valitsemise ning inventuuri tegemise kulud. Järgmisena rahuldatakse üleskutsemenetluses tähtaegselt esitatud pärandaja võlausaldajate nõuded ja inventuuri käigus väljaselgitatud nõuded. Viimasena täidetakse annakud, sihtkäsundid ja sihtmäärangud (PärS § 142). Kui pärija jätab pärandvara nimekirja kandmiseks avaldamata pärandi hulka kuuluvaid asju või õigusi või avaldab olematuid kohustusi selleks, et kahjustada pärandaja võlausaldajaid, vastutab pärija pärandaja kohustuste täitmise eest ka oma varaga (PärS § 144).
Kui pärija võtab pärandi vastu inventuuriga, pikeneb kohustuste täitmisest keeldumise õigus kuni inventuuri tegemiseni või inventuuritähtaja möödumiseni. Sel ajal ei saa võlausaldaja nõudeid esitada. Kohustuste täitmisest keeldumise õigust ei ole juhul, kui kohustuse täitmist nõudvale võlausaldajale kuulub kohustuse täitmise tagamiseks pandiõigus pärandvara hulka kuuluvale esemele või kui kohustuse täitmise tagamiseks on kinnistusraamatusse kantud eelmärge, samuti juhul, kui isik nõuab temale kuuluva eseme välistamist pärandvarast.
Võlausaldaja, kes oma nõudest üleskutsemenetluses tähtaegselt teada ei anna, riskib sellega, et pärandvarast rahuldatakse tähtaegselt teatanud võlausaldajate nõuded tema nõudega arvestamata (PärS § 142 lg 1 ja § 143). Tähtaegselt teatamata nõuete eest on pärija vastutus leebem, st pärija vastutab üksnes ulatuses, milles ta pärandvara arvel veel rikastunud on (PärS § 143 lg 3).
Kui pärija on pärandvara nimekirja kantud nõude täitnud enne inventuuri tegemist, vastutab ta seeläbi ülejäänud võlausaldajatele tekitatud kahju eest, kui ta kohustuse täitmise hetkel teadis või pidi teadma, et pärandaja võlausaldajate nõuded võivad ületada pärandvara väärtuse (PärS § 143 lg 2). Kahju väljendub selles, et täies ulatuses rahuldatud võlausaldajate arvel vähenes ülejäänud võlausaldajatele väljamaksmisele kuuluv summa. Pärija peab ülejäänud võlausaldajatele välja maksma summa, mille võrra eelnevalt rahuldatud võlausaldajate nõuded oleks jäänud rahuldamata juhul, kui väljamaksed oleks tehtud pärast inventuuri tegemist.
__SISUKORDEES__
George A. Bartholomew
George Adelbert Bartholomew (1. juuni 1919 – 2. oktoober 2006) oli ameerika bioloog, ornitoloog ja ökofüsioloog.
Ta õppis California Ülikoolis Berkeleys ja kaitses doktoritöö Harvardi Ülikoolis 1947. aastal. Seejärel töötas ta California Ülikoolis Los Angeleses.
Tema tööd kujundasid tugevasti loomade ökofüsioloogiat. Selles vallas oli tal ka palju õpilasi.
Astronoomiline vaatlus
pisi|[[Rahvusvaheline kosmosejaam Rõuge Suurjärve kohal. Sellise hetke pildile jäädvustamiseks on vaja väga täpselt teada, millal ja kus vaadeldav objekt nähtavale ilmub]] Astronoomiline vaatlus on taevakehade või teiste astronoomiliste objektide asukoha ja seisundi teaduslik vaatlus.
Hellenistlik juutlus
Hellenistlik juutlus oli kreekakeelsete hajalajuutide püüdlus juudi (heebreakeelset) rahvareligiooni vahendada hellenistlikule maailmale. Hellenism oli tolle aja teaduse viimane sõna. Juudi õpetlased ja rahvas helleniseerus kiiresti nii hajalas kui Iisraelisse rajatud uutes linnades. Hellenismi ja judaismi lõimumisel olid üllatavad tagajärjed. Tähtsaimad allikad hellenistliku juutluse kohta on üksikautorite Philon Aleksandriast ja Flavius Josephuse (37–101 m.a.j.); Contra Apionemi kirjad 1. sajandist.
Aastal 332 e.m.a. vallutas Kreeka väejuht Aleksander Suur välksõjaga Lähis-Ida. Kui Aleksander Jeruusalemma jõudis, avasid juudid talle väravad ja näitasid Taanieli raamatust rohkem kui 200 aasta eest kirja pandud prohvetiennustust, kus kirjeldati selgelt Aleksandri kui "Kreeka kuninga" vallutusi.
Aleksandria linnas oli mõjukaim juudi kogukonna kultuurikeskus. Aleksandria juudid püüdsid vanatestamentliku mõttemaailma sõnastada kreeka keeles, läbi kreeka filosoofia mõttemustri. Selline lõimumine mõjutas gnostiklust, algkristlust, kristlust ja uusplatonismi. Tanak ehk Vana Testament tõlgiti kreeka keelde ja sai nime Septuaginta (LXX). Hellenistlik juutlus tõlgendas pühakirja lähtudes Septuaginta tekstist. Samal ajal tehti juutidele etteheiteid idamaade ebausu ja nomaadireligiooni omamise pärast. Tähtsaimad juudi seaduse ja kreeka mõtlemise ühendamise eelkäijad olid Aristobulus ja Pseudo-Aristeas. Peaesindaja oli Philon Aleksandriast. Ta pidas oma monoteismi paremaks kui aristooteliku ja plaatonliku filosoofiat, mis oli ühendatud Olümpose polüteismiga. Philon püüdis seadust siduda mõne mõistega (logos), mis kreeklastel positiivset tähendust omasid. Filon hakkas ümberlõikamist seletama sümboolselt ehk püüdis sellest loobuda.
Flavius Josephus püüdis judaismi näidata kui vaprate religiooni.
Hellenistlik juutlus kasutas levimise (misjoni) eesmärkidel stoa filosoofiat. Stoa õpetus looduses olevast seadusest sobis põhjendama Moosese seadust. Moosese seadus on loodusega põhjendatud kõlbelise seaduse täiuslik väljendus (näide 4Mak 5:25). Philon näitab looduse ja Moosese kooskõla sageli.
160. e.m.a. paiku olid ülempreestrid, kes võitlesid Jeruusalemma judaismi (usundi) vastu, lähtuvalt hellenistlikust haridusest (kaotati ümberlõikamine jm). Seda sama üritasid hiljem poliitiliste vahenditega valitsejad Hyrkanos ja Herodes. Helleniseerimise suund vähenes pärast 70. aasta hävingut.
Juutlus segunes hellenismiga. Juudamaal avati gümnaasiume ja teatreid. See põhjustas ka vastupidise, rahvusliku, makkablaste (mitte makkabeide) liikumise. Makkablaste juhtimise all korraldatud Iisraeli rahva edukas usuline ja poliitiline vabadussõda (ülestõus) Kreeka ülemvõimu vastu aastal 164 m.a.j. oli ainus suurim usulis-kultuurilistest väärtustest põhjustatud relvastatud tegevus helleniseerimise vastu. Nad võitlesid oma usulise ja poliitilise iseseisvuse eest Juudamaad valitsenud seleukiidide dünastia vastu.
Hellenismi ajastul tekkinud vanim ja arvukam sekt oli Iisraelis tekkinud esseenide rühmitus. Esseenide peamiseks eeskujuks olid pütagoorlased.
Esimese sajandi lõpul eemaldus ametlik juutlus hellenistlikust juutlusest. See osa hellenistlikust juutlusest, mis jäi väljapoole sünagoogi kogudusi, liitus algkristlusega või gnostitsismiga. Algkristluse juures oli juutluse ja hellenismi ühendus otsustava tähtsusega. Jeesuse kultuslik austamine tekkis hellenistlike juutide kodudes. Nende toetusel moodustasid Paulus ja teised algkristlike kogudusi.
Läänepoolne helleniseerunud juutlus eraldus ida poole liikuvast judaismist (arameakeelsest) ning pikkamööda (u 400 m.a.j.) lahustus juudakristluses.
Brix
Brixi ühik / arv / kraad (lühend °Bx) näitab suhkru sisaldust vesilahuses. Brixi kraad võrdub ühe grammi sahharoosiga 100 grammis vesilahuses.
Veinimarjades sõltub Brixi näidust toodetava veini alkoholisisaldus ning seepärast määratakse korjeaeg just selle näidu põhjal.
Keskeuroopa majaämblik
Keskeuroopa majaämblik (Tegenaria atrica, sünonüüm Eratigena atrica) on majaämbliku perekonda kuuluv ämblik.
Pliiklaas
Pliiklaas ehk kristallklaas või lihtsalt kristall on klaasi liik, mille tavalise soodaklaasi kaltsiumkomponent on asendatud pliiga. Tüüpiliselt sisaldab pliiklaas 18–40% kaaluprotsenti plii(II)oksiidi (PbO), suurema pliisisaldusega klaasi nimetatakse flintklaasiks.
Keskeuroopa majaämblik
Ta on tulnukana võrdlemisi hiljuti Eestisse levinud, majades elav suur ämblikulaadne.
Pliiklaas
Euroopa Liidus on reguleeritud sõna "kristall" kasutus: kristalliks tohib nimetada vaid sellist klaasi, mille pliisisaldus on vähemalt 24%, ja need tooted märgistatakse ümmarguse kuldse etiketiga. Sellest väiksema pliisisaldusega klaasi või sellist, millele on lisatud muid metallioksiide, tohib nimetada kristallklaasiks, ning nende etikett on kolm- või nelinurkne.
Kaldama mõis
Kaldama mõis (saksa keeles Kaldama) oli Kaunispe mõisa kõrvalmõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.
Mandariinioranž
Mandariinioranž on üks oranžidest värvitoonidest, heledapoolne kergelt kollaka poole kalduv oranž värvus, mis meenutab mandariini koore värvust, toonilt on see porgandipunasest ja apelsinivärvist heledam ja kergem.
Värvus on karakterilt mahe ja õrn.
Variatsioonid
Pantone värvitoon 15-1247 Tangerine on roosaka poole kalduv hele oranž.
Veebivärv Tangerine on küllastatud kollakas oranž
Meremehekast
Meremehekast (ka santsukast) oli endisajal kasutatud risttahukakujuline ja alt laiem kast, kus olid meremehe isiklikud riided ja muud tarbeesemed. Kasti küljed olid rohelised ja kaas must.
Eestis on allveesukeldujad leidnud mitmed tähelepanuväärseid meremehekaste. Näiteks 2011. aastal leidis Tallinna lahest hobisukelduja Andrei Ossiptšuk 5 m sügavuselt paljusid esemeid sisaldava 13. sajandist pärineva meremehekasti.
Maailm (filosoofia)
Maailm on filosoofias mitmetähenduslik mõiste. Mõnes kontekstis viitab see kõigele, millest koosneb reaalsus või füüsiline universum. Samuti võib see tähendada konkreetset ontoloogilist seisundit. Ehkki maailma mõiste selgitamisega on tegeldud kogu Lääne filosoofia ajaloo vältel, tõstatati teema otseselt alles 20. sajandi algul ning on tänini vaieldav.
Maailm (kreeka keeles kosmos, ladina keeles mundus, saksa keeles Welt) on kõigi asjade kogusus (Gesamtheit aller Dinge), kogu lõpliku olemise kogusumma (Inbegriff aller endlichen Wesen), mida mõeldakse koos ideega maailma kõikehaaravusest (totaalsusest, Totalität). Maailm on nii "natura naturata", üksikute asjade ja üksikute sündmuste kui niisuguste kogusumma, see, kuidas need reeglipärasel moel omavahel on seotud, võimaliku (kuid mitte kunagi täieliku) kogemuse eseme (Gegenstand möglicher (aber niemals abzuschließender) Erfahrung) loovad ("empiiriline" maailmamõistmine, (»empirischer« Weltbegriff)) kui ka objektides esinevate "transtsendentsete faktorite" kogusumma (Inbegriff der "transzendenten Faktoren") ("metafüüsiline" maailmamõistmine, (»metaphysischer« Weltbegriff)).
Laiemas tähenduses on maailm sama (eins) mis universum, kitsamas tähenduses on (meie) maailm universumi osa, kuna olemas on loendamatult "maailmu" (planeetide süsteeme). Maailma iga koostisosa on maailmasisene (innerweltlich). Jumal, kui kõrgeim sünteetiline ühtsus (höchste synthetische Einheit), on ülimaailmne (überweltlich).
Vastseliina mõisa kalmistu
pisi|Vastseliina mõisa kabel pisi|püsti|Kabel Vastseliina mõisa kalmistul (2014)
Kalmistu rajati tõenäoliselt millalgi pärast 1766. aastat, sest siis ostsid mõisa Liphartid. Kui 1772. aastal valmis kiriku ümberehitus, siis rajati ka kalmistule kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis.
Kalmistut on nimetatud ka "saksa kalmistuks", ehkki Vastseliina kihelkonnas pole olnud eraldi saksa kogudust. Sellele maetute üldarv ei ole teada.
Kolga-Jaani kalmistu
Kolga-Jaani kalmistu on kalmistu Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kolga-Jaani alevikus Viljandi vallas Viljandi maakonnas.
Kalmistu rajati ja sinna maeti esimesed surnud 1772. aastal. Kolga-Jaani kirikuaeda lõpetati matmine üldiselt samal ajal, siis maeti edaspidi sinna enamik kihelkonna surnuid.
Kalmistut on laiendatud korduvalt. Vana osa laiendati 1851, 1865 ja viimati 1882. aastal. Uus osa (üle Tartu maantee edelas) asutati 1921. aastal ning esimesed matmised sinna on 1922. aastast.
Kolga-Jaani kalmistu on alates 1997. aastast riiklik ajaloomälestis. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud, selle pindala on 2,03 ha.
Ehitised kalmistul
Kalmistu vana ja uue osa vahelt läbiviiva Tartu maantee ääres (vana osa pool) on tagasihoidlik kaheosalise kivipostidega kalmistu peavärav. Lähedal on endine kruusaauk, mille põhjas on kaev. Tagaservas on kivi, millel on raidkirjas aastaarv 1785, mis tähistab kalmistu kivimüüri ehitamise aastat.
Uue osa lääneosas paikneb Kolga-Jaani II maailmasõja matmispaik. Uues osas avati 1990. aastal pidulikult küüditamisohvrite mälestusmärk.
Osakond (ettevõte)
Osakond on Eesti ettevõte, mis on tootnud telesaateid, dokumentaalfilme ja reklaame.
Ettevõtte asutasid 2004 Aivo Spitsonok, Kalle Käesel, Andres Arro ja Toomas Perli.
Sergei Preis
Sergei Preis (sündinud 31. mail 1959 Tallinnas) on Eesti keemik.
Elulugu
Sergei Preis on inseneri poeg, ukrainlane ja Irina Preisi abikaasa.
Laiuse murrak
Laiuse murrak oli mustlaskeele murrak, mida kasutasid Eesti aladel elanud Laiuse mustlased.
Murrak kuulus mustlaskeele põhjamurdesse. Tegemist oli segakeelega, mis kasutas ka eesti keelest pärit sõnu. Murrak suri välja koos Laiuse mustlastega, kui Teise maailmasõja ajal sakslased peaaegu kogu Eesti mustlaskonna hävitasid.
Sergei Preis
Elulugu
Lõpetas 1976 Tallinna 19. Keskkooli, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiainsenerina, 1988 aspirantuuri (samas), tehnikakandidaat (1988, TPI), väitekiri "Ozonation of industrial wastewater containing hard-oxidizible organic compounds", tehnikadoktor (2002, Lappeenranta Tehnikaük), väitekiri "Practical applications of a systematic approach to the chemical abatement of pollutants in water and air". Täiendas end 1990–91 Cambridge'i Ülikooli keelekeskuses (inglise keel). Oli 1981–82 ja 1982–84 TPI nooremteadur, 1989–92 keemilise tehnoloogia ja keskkonnakaitse labori juhataja, 1992– TTÜ keemiatehnika instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli vanemteadur. Ühtlasi olnud 1990, 1992, 1994 Soomes Lappeenranta Tehnikaülikooli ja 1991 Londonis Imperial College of Science, Technology and Medicine külalisteadur, 1998–99 Lappeenranna Tehnikaülikooli vanemassistent, 2001 teadur ning 2000–03 külalislektor, 2003–04 külalisteadur, 2004–06 vanemteadur. Õpetanud keemilist tehnoloogiat, veekäitlemise tehnoloogia.
Motru
Motru on linn Rumeenias Gorji maakonnas. Linn asub Motru jõe ääres ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Târgu Jiust ligikaudu 35 km edelas.
Esther McVey
pisi|Esther McVey (2017) Esther McVey (sündinud 24. oktoobril 1967 Liverpoolis) on Suurbritannia poliitik, ta kuulub Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 8. jaanuarist 2018 kuni 15. novembrini 2018 Suurbritannia töö- ja pensionide minister.
Motru
Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Dealu Pomilor, Horăști, Însurăței, Leurda, Lupoița, Ploștina, Roșiuța ja Râpa.
Sergei Preis
Teadustöö
Uurimisvaldkond: oksüdatsiooniprotsessid vete- ja õhupuhastuses, veekeemia ja -tehnoloogia. Eesti Vabariigi teaduspreemia (2001, kollektiivis). Üle 50 teadustrükise.
Esther McVey
Ta sündis aastal 1967 Liverpoolis, seal veetis ta lapsepõlve ja lõpetas keskkooli. Seejärel lõpetas ta Queen Mary ülikooli Londonis õigusteaduse bakalaureusena ja Londoni Linnaülikooli raadioajakirjanduse alal MA kraadiga. Aastal 2009 kaitses ta Liverpooli Ülikoolis MSc kraadi.
Motru
Motrus asub kivisöekaevandus.
Rumeenia Riiginõukogu võttis 24. mail 1966 vastu otsuse tulevase Motru linna loomise kohta endisele Ploștina vallale kuulunud Motru heinamaale. 1. septembril 1968 sai Plostina asula koos Dealul Pomilori, Leurda, Insuratei, Horasti, Rosiuta, Râpa ja Lupoita külaga vastloodud Motru linna osaks.
Laiuse murrak
Murrak sarnanes Soome Kalo murrakule. Nagu Kalo murrakus, nii oli ka Laiuse murrakus tavaline algtähe helitustumine ja eesvokaalide ees asuvate velaaride palatalisatsioon.
Makarjevi rajoon
Makarjevi rajoon (vene keeles Макарьевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Makarjevi linn.
Rajoon piirneb põhjas Neja rajooniga, kirdes Manturovo rajooniga, idas ja lõunas Ivanovo oblastiga ning läänes Kadõi rajooniga.
Rajooni pindala on 4850 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 482, 2008. aastal 16 909 ja 2002. aastal 19 523.
Makarjevi rajoonis on 141 asulat, mis kuuluvad ühe (Makarjevi) linna ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Kasahstani pealinn
thumb|Nur-Sultan Mitmed Kasahstani linnad on olnud pealinna staatuses. Alates 1997. aastast on riigi pealinn Astana. Enne seda on pealinn olnud Alaş-qala, Orenburg, Kõzõlorda ja aastatel 1929–1997 Almatõ.
Riiklikku pealinnapäeva tähistatakse 6. juulil.
Alaş-qala (1917–1920)
Kasahstani (tollal autonoomse Alaş Orda) esimene pealinn oli aastatel 1917–1920 Alaş-qala (praegune Semej).
Orenburg (1920–1925)
Kasahstani ja Kirgiisia territooriumile moodustatud ning Vene SFNV koosseisu kuulunud Kirgiisi ANSV pealinn oli aastatel 1920–1925 Orenburg (kasahhi Орынбор), mis asus Kasahstani piirist 100 km kaugusel.
Kõzõlorda (1925–1929)
1925. aastal sai haldusüksus nimeks Kasahhi ANSV, mille pealinn oli aastatel 1925–1929 Kõzõlorda (endine Akmetšet (kasahhi Ақмешіт, 'Valge mošee').
Dārtiņa
Dārtiņa on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.
Kasahstani pealinn
Almatõ (1929–1997)
1929. aastal viidi pealinn üle Kasahstani suurimasse linna Almatõsse. Vene NFSV koosseisu kuulunud Kasahhi ANSV lakkas 1939. aastal olemast ning uus haldusüksus Kasahhi NSV oli üks Nõukogude Liidu liiduvabariikidest. Almatõ (vene keeles ametlikult Alma-Ata) oli Kasahstani pealinn kuni 1993. aastani. Seejärel oli Almatõ Kasahstani Vabariigi pealinn kuni aastani 1997 ja Almatõ oblasti keskus kuni aastani 2001.
Dārtiņa
Küla asub valla lääneosas Robežupīte oja kaldal. See on tekkinud endise Tirza mõisa karjamõisa (Dorotheenhof) juurde.
Kasahstani pealinn
Astana (1997–)
President Nazarbajev jõustas oma otsuse 1995. aasta 17. septembril ja kuulutas Akmola Kasahstani uueks pealinnaks. Pealinna uude paika ümberkolimise ja ehitiste rajamise esialgseks hinnaks arvestati 20 miljardit dollarit.
Dārtiņa
Asulas on Dārtiņase bussipeatus.
Kasahstani pealinn
Astana (1997–)
Akmola on Išimi jõe vasakul kaldal asuv vana linn, mille nõukogudeaegne nimi oli Tselinograd (vene keeles 'uudismaalinn': целина, 'uudismaa' ja град, 'linn'). Nimi Akmola (kasahhi keeles 'valge haud') muudeti peagi 1998. aastal Astana ' ks (kasahhi keeles 'pealinn'). Briti reisiportaali Skyscanner ülevaatest 2010. aasta alguses selgus, et maailma kõige külmemate pealinnade edetabelis oli esikohal Astana 52 külmakraadiga. 2016. aasta novembris tehti Kasahstani parlamendis ettepanek nimetada pealinn Astana ümber president Nazarbajevi järgi. 2019. aastal sai linna nimeks Nur-Sultan. 2022. aasta septembris nimetati linn tagasi Astanaks.
Välislingid
[http://www.aripaev.ee/sisuturundus/2016/12/23/25-aastat-kasahstani-vabariigi-iseseisvust 25 aastat Kasahstani Vabariigi iseseisvust. Pealinn Astana.], Äripäev, 23.12.2016.
Jaunzemi (Tirza vald)
Jaunzemi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.
Küla asub valla lõunaosas Ķivene jõe kaldal.
Dārtiņa
pisi|tühi|Mälestusmärk Mariss Vētrale
Lingayeni lahe lahing
Lingayeni lahe lahing on fiktiivne lahing Teises maailmasõjas, mis olevat toimunud 10. detsembril 1941 Filipiinide armee ja Luzoni saarele sissetungi kavandanud Jaapani vägede vahel. Seda olematut sündmust kasutati Filipiinidel ja Ameerika Ühendriikides sõjapropaganda eesmärkidel.
11. detsembril 1941 Filipiinide pealinna Manilasse jõudnud teadete kohaselt oli Filipiinide maaväe 21. diviis löönud eelmisel õhtul tagasi jaapanlaste randumiskatse Lingayeni lahes, uputades enamuse sissetungiks kasutatud laevadest ja tekitades jaapanlastele ulatuslikke inimkaotusi. Olukorda uurima saabunud ajakirja Life fotograaf Carl Mydans ei leidnud aga mingeid märke lahingu toimumisest.
Selgus, et Agno jõe suudmes oli eelmisel õhtul märgatud tundmatut mootorpaati, mille pihta avati tuli kõigist relvadest. Paat, mis oli tõepoolest Jaapani mereväe luurealus, pääses tulistamisest vigastusteta ja selle meeskonna kogutud andmeid kasutati hiljem tegeliku sissetungi kavandamisel.
Fiktiivset lahingut kajastavale pressiteatele lisandus 12. detsembril veel ka legend lennuväekapten Colin P. Kelly'st, kes olevat oma pommitajaga B-17 hävitanud Jaapani lahingulaeva Haruna. Kelly ise hukkus tõepoolest õhulahingus Jaapani hävituslennukiga, kuid ühtegi lahingulaeva ei olnud ta pommitanud, sest neil päevadel ei viibinud Filipiinide lähistel ühtegi jaapanlaste sõjalaeva. See ei takistanud kapten Kelly legendil omandamast rahvasuus veelgi värvikamat kirjeldust, mille kohaselt olevat Kelly juhtinud oma lennuki Jaapani lahingulaeva pihta ja saanud nii Teise maailmasõja esimeseks enesetapulenduriks.
Põhja-Korea 2018. aasta taliolümpiamängudel
Põhja-Korea osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 10 sportlasega, kes võistlesid 4 alal. Lisaks osales 12 Põhja-Korea jäähokimängijat Korea ühendnaiskonnas.
Iluuisutamine
Ryom Tae-ok ja Kim Ju-sik võistlesid paarissõidus.
Lühirajauisutamine
Põhja-Koread esindasid Choe Un-song ja Jong Kwang-Bom.
Murdmaasuusatamine
Han Chun-gyong ja Pak Il-chol võistlesid meeste 15 km vabastiilis ning Ri Yong-gum naiste 10 km vabastiilis.
Mäesuusatamine
Meestest võistlesid Choe Myong-gwang ja Kang Song-il ning naistest Kim Ryon-hyang.
Echizen
pisi|250px pisi|Ōtaki tempel Echizenis Echizen (jaapani 越前) on linn Jaapanis Fukui prefektuuris. Asub Fukuist lõuna pool.
Echizen loodi 1. oktoobril 2005 Takefu ja Imadate linna liitmise teel.
Linnas on üle 300 templi ja pühamu.
Megavitamiiniteraapia
Megavitamiiniteraapia (ingl k megavitamin therapy), ka megadoosides vitamiiniteraapia (ingl k high-dose vitamin therapy) või ortomolekulaarne teraapia (ingl k orthomolecular therapy) korral manustab vastava väljaõppe saanud meditsiinipersonal patsiendile megadoosides vitamiinipreparaate, et säilitada patsiendi hea tervis ning vältida ja/või ravida haiguslikke seisundeid.
Megavitamiiniteraapiat kasutatakse nii tõenduspõhises kui ka alternatiivmeditsiinis.
Standarddoos
Soovitatav päevane toitainete hulk ehk RDA (ingl k recommended daily allowance) on USA teaduste akadeemia teadlaste koostatud statistiliste standardnäitajate ja tabelitega raportid vitamiinide ja teiste toitainete päevase vajaduse näitlikustamiseks. Need on koostatud peamiselt USA ja Kanada elanikele.
Megadoos
Megavitamiiniteraapia korral manustatakse patsiendile vitamiinipreparaate kümneid kuni sadu kordi suuremas koguses, kui RDA standardannused ette näevad. Megadoosid manustatakse intravenoosselt ehk veenisiseselt (IV).
Biokeemilise indiviidi genoomika
Geneetika arenguga seotult püütakse ka haiguslike seisundite korral lähtuda iga biokeemilise indiviidi geneetikat ja füsioloogiat arvestades. Megavitamiiniteraapiat rakendatakse nii pärilike haiguste, mitmete haiguslike seisundite, aga ka kemoteraapia vormina onkoloogiliste haiguste ravil.
===Vitamiinid teraapias ===
Semiotics, Communication and Cognition
"Semiotics, Communication and Cognition" on raamatusari, mida alates 2009. aastast annab välja kirjastus De Gruyter Mouton.
Sarja toimetajad on Paul Cobley ja Kalevi Kull.
Tiina Lokk
pisi|Tiina Lokk Välisministeeriumi 2010. aasta kultuuripreemiat vastu võtmas, 2011 Tiina Lokk-Tramberg (sündinud 1. oktoobril 1955 Tallinnas) on eesti filmindustegelane, õppejõud ja poliitik, XII Riigikogu liige.
Haridus
pisi|Tiina Lokk 2007. aastal Foto: Jaan Künnap Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1981. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi Moskvas filmiteooria ja kriitika alal.
Töö meedias ja PÖFF-i juhina
Aastatel 1974–1976 töötas Lokk riiklikus filmilevi ja reklaamifirmas Meedium, seejärel kümme aastat (1981–1991) Tallinnfilmis stsenaariumide toimetaja, stsenaristi ja kunstinõukogu liikmena ning tegi selle kõrvalt kaastööd ajakirjandusväljaannetele.
Aastatel 1991–1992 töötas ta filmiajakirja Multimedia peatoimetajana, 1992–1993 ajakirja Pilt ja Sõna peatoimetajana ning 1992–1993 animatsioonistuudio B peatoimetaja ja käsikirjatoimetajana. Alates 1992. aastast oli ta ka Berliini ja Cannes'i rahvusvaheliste filmifestivalide erikorrespondent.
Seejärel asutas ta filmileviettevõtte FilmiMAX (1993–2001), mille juhatuse esimees, hankejuht ja üks omanikke ta oli.
Aastatel 2000–2001 töötas Lokk Eesti Televisioonis hankeosakonna konsultandina.
2004. aastal asutas ta filmiettevõtte Marvofilm OÜ, kus teeb vastavalt vajadusele režissööri, tootja või nõustaja tööd.
PÖFF kui rahvusvahelise A-kategooria filmifestival
Kui 1997. aastal asutati Pimedate Ööde Festivali (PÖFF), kuulus Tiina Lokk selle asutajate hulka. Alates 1998. aastast tänini on ta PÖFF-i programmijuht, festivali direktor ja juhatuse liige.
Kui PÖFF on oma rahvusvahelise haarde ja põhjaliku programmiga saavutanud A-kategooria filmifestivali staatuse, siis pärast seda on A-kategooria filmifestivalil kohustus saavutatud haaret, kvantitatiivset taset ja kvaliteeti hoida. Tiina Loki sõnul tähendab see näiteks ka seda, et "A-kategooriat omavat PÖFF-i ei ole võimalik odavamalt või lühemalt teha, sest festivali kaasrahastavate Euroopa fondide tingimus on, et tuleb näidata kahtsadat Euroopa tootjate filmi". Tavaliselt on üks A-kategooria filmifestival kogu regiooni peale, kui PÖFF jääks sellest staatusest olulise rahakärpe tõttu ilma, oleks PÖFF-i varasemat edulugu juba võimatu tulevikus korrata. Kui 2022. aastal olid paljud Eesti kultuuriasutused eelarvekärbete tõttu suurtes majandusraskustes, tegid Eesti juhtivad kultuuritegelased 7. septembril 2022 avaliku pöördumise, milles selgitasid lähemalt probleemi olemust. PÖFF-i esindajana kirjutas pöördumisele alla ja sekkus avalikku diskussiooni ka Tiina Lokk.
Euroopa filmiauhindade gala kui PÖFF 2010 kulminatsioon
Tiina Lokk on 2000. aastast Euroopa Filmiakadeemia liige. Seesama Euroopa Filmiakadeemia on iga aasta detsembris toimuva Euroopa filmiauhindade üleandmise tseremoonia korraldusõigused sätestanud nii, et üle aasta korraldatakse üritus Berliinis ning üle aasta mõnes muus Euroopa linnas. Kui 2010. aasta Euroopa filmiauhindade üleandmise tseremoonia toimus Tallinnas, olid Eestis selle põhikorraldajad Peeter Rebane, PÖFF-i juht Tiina Lokk, PÖFF-i tegevjuht Kristo Tohver ja teleprodutsent Tarmo Krimm. Euroopa filmiauhindade tseremoonia, mis kahtlemata oli Eesti filmiajaloos üks tähtsamaid rahvusvahelisi esindusüritusi, leidis aset 4. detsembril 2010 PÖFF-i kulminatsioonina. Kohale oli tulnud üle tuhande väliskülalise, kelle seas oli rohkesti maailma ja Euroopa filmimaailma tipptegijaid; auhinnagala õhtujuhid olid näitleja Märt Avandi ja Saksa koomik Anke Engelke.
Poliitiline tegevus
Ta kuulus aastatel 2006–2016 Reformierakonda.
Ta oli alates 12. detsembrist 2012 kuni 23. märtsini 2015 XII Riigikogu liige. Riigikokku pääses ta asendusliikmena, sest Taavi Rõivas sai sotsiaalministriks ja teda algselt asendama pidanud Jaanus Rahumägi loobus tööst Riigikogus.
Isiklikku
Tal on tütred Triin ja Martina. Laulja Lembe Lokk on tema sugulane.
Hobidena on ta nimetanud kokkamist, matkamist, reisimist.
Tiina Loki esimesed filmimälestused pärinevad ajast, kui ta oli kolmeaastane ning vaatas Partisani kinos (Tallinnas Paldiski maantee ja Ristiku tänava nurgal) filmi “Õhtud Dikanka lähistel”. Tema lemmikfilmide hulka kuuluvad aga näiteks "Lendas üle käopesa", "Kodanik Kane", "Amarcord" ja "Pulp Fiction".
Biomembraan
pisi|Raku membraan Bioloogiline membraan ehk biomembraan on membraan, mis ümbritseb rakukompartmenti või eraldab rakumembraanina raku siseruumi välisruumist. Raku sees lahutavad erineva ehitusega biomembraanid organellide või vakuoolide sisemust tsütoplasmast. Biomembraanid etendavad membraanikomponentide kaudu aktiivset osa molekulide valikulises transpordis ja informatsiooni ülekandes nende kompartmentide vahel mille vahel see biomembraan asetseb.
Läbilaskvus
Et biomembraan on eelkõige piirkondi lahutav kiht, on ta enamiku molekulide jaoks mitteläbilaskev. Väiksemad lipofiilsed molekulid difundeerivad vabalt üle membraani lipiidse kaksikkihi, nagu näiteks süsinikdioksiid, alkoholid ja kusiaine. Et võimaldada membraani läbilaskvust lipofoobsetele osakestele, nagu näiteks vesi, või suurtele osakestele, näiteks ioonidele, ja suhkrumolekulidele, on membraani ladestatud mitmesugused transportvalgud, mille ülesanne on teatud ainete transport. Seda nimetatakse selektiivseks läbilaskvuseks.
Ehitus
Biomembraan on alati topoloogiliselt suletud ja hõlmab ruumi. Mittesuletud membraane intaktsetes rakkudes ei esine. Biomembraanid on asümmeetrilised: neil on tsütoplasma poole pööratud plasmapool (P-pool) ja plasmaväline pool (E-pool).
Flavian (Slessarev)
Flavian (kodanikunimega Feofilakt Feofilaktovitš Slessarev; 1. märts 1879 – 25. detsember 1960) oli Venemaa vanausuliste (Belaja Krinitsa hierarhia) kirikupea (Moskva ja kogu Venemaa peapiiskop) 1952. aastast kuni surmani.
Ta oli diakon alates 1905., preester alates 1910. ja ülempreester alates 1937. aastast, Donetski-Doni ja Kaukaasia piiskop alates 1948. aastast. Alates 1951. aastast peapiiskopi asetäitja. Pärast peapiiskop Irinarhi surma valitud 12. märtsil ja introniseeritud 16. märtsil 1952 uueks peapiiskopiks.
Autasustatud medalitega Stalingradi kaitsmise eest ja võidu eest Saksamaa üle.
Biomembraan
Ehitus
Biomembraanid koosnevad lipiididest ja valkudest. Valkudega võivad olla seotud süsivesikuahelad. Lipiidide osa moodustab lipiidse kaksikkihina membraani põhiosa ja määrab selle erilised füsikokeemilised omadused.
Katarina Frostenson
pisi|260px| Katarina Frostenson (2012) Alma Katarina Frostenson Arnault (sündinud 5. märtsil 1953 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja tõlkija. Ta oli Rootsi Akadeemia liige 1992–2019 ning oli sunnitud kohast loobuma oma abikaasa Jean-Claude Arnault' põhjustatud skandaali tõttu.
Tema kirjanduslik debüüt toimus 1978. aastal, kui ilmus tema esimene luulekogu. Esimese näidendi kirjutas ta 1990. aastal, lavale jõudis see 1997. aastal.
Ta on rootsi keelde vahendanud Emmanuel Bove'it, Henri Michaux'd, Marguerite Durasit, Georges Bataille'd.
Laevuke
pisi|350px|[[Harilik laevuke (Nautilus pompilius)]] pisi|350px|[[Nautilus belauensis]] Laevuke ehk nautilus (Nautilus) on perekond selgrootuid loomi limuste hõimkonnast peajalgsete klassist.
Nad elavad korallrahude sügavamas osas.
Liigid
Perekonnas on neli retsentset liiki.
Kalina mõis
Kalina mõis (saksa keeles Kallina) oli Mäetaguse mõisa kõrvalmõis, u 1867. aastani rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Alpes-de-Haute-Provence'i haldusüksuste loend
Alpes-de-Haute-Provence'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vallad Digne-les-Bains ja Manosque on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Barcelonnette
Barcelonnette'i kanton Le Lauzet-Ubaye kanton
Castellane
Annot' kanton Castellane kanton Allos-Colmars'i kanton (halduskeskus Colmars) Entrevaux' kanton Saint-André-les-Alpes'i kanton
Digne-les-Bains
Barrême'i kanton Digne-les-Bains-Ida kanton Digne-les-Bains-Lääne kanton La Javie' kanton Les Mées' kanton Mézeli kanton Moustiers-Sainte-Marie' kanton Riez' kanton Seyne kanton Valensole kanton
Forcalquier
Banoni kanton Forcalquier' kanton Manosque-Edela kanton Manosque-Kagu kanton Manosque-Põhja kanton La Motte-du-Caire'i kanton Noyers-sur-Jabroni kanton Peyruis' kanton Reillanne'i kanton Saint-Étienne-les-Orgues' kanton Sisteroni kanton Turriers'i kanton Volonne'i kanton
Raimond Erik Prentsel
Raimond Erik Prentsel (perekonnanime rööpkuju: Prentzel; 29. aprill 1927 Tallinn – 1. veebruar 1996 Pärnu) oli eesti metsateadlane.
Elulugu
Raimond Erik Prentsel oli raudteeinseneri poeg.
Lõpetas 1946 Tartu 1. Keskkooli, 1950 Tartu Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika osakonna (kaugõppes), 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsatööstuse osakonna (Kaiavere metsatööstus jsk. metsamaistranspordi protsessi projekteerimine. II gr. metsamassiivide transpordilise omandamise uurimine ja tüvede mahu määramise meetodite uurimine), tehnikakandidaat (1973, Leningradi Metsatehniline Akadeemia), väitekiri "Исследование оптимальных параметров и режимов работы гравитационных бревносбрасывателей". Oli 1946–1949 Tartu 1. Keskkooli ja õpetaja (TÜ-s õppimise kõrval), 1951–1952 Rakvere Metsatööstuskeskuse meister ja tehnik, 1952–1987 Pärnu Metsakombinaadi tehnik, normeerija, insener-monteerija ja konstrueerimise vaneminsener. Seejärel pensionil.
Teadustöö
Avaldanud töid metsatööstuse seadmete kohta. 1 autoritunnistus (koos ).
Kuuejalgsed
Kuuejalgsed ehk heksapoodid (Hexapoda) on alamhõimkond, mis kuulub lülijalgsete hõimkonda.
Selles alamhõimkonnas eristatakse järgmisi suuri rühmi
Neid kõiki on varem arvatud ka putukate alla.
Walter de Gruyter
pisi|Kirjastuse Walter de Gruyter logo Walter de Gruyter on suur rahvusvaheline akadeemiline kirjastus.
Kuuejalgsed
Kuuejalgsete takson, mille selles koosseisus esitas esimest korda J. Kukalová-Peck 1987. aastal, vastab klassikalisele putukate klassile (Willi Hennig 1953) ja varem oli kuuejalgsed putukate sünonüüm. (Taksoni autor on Henri Marie Ducrotay de Blainville (1816).) Uue definitsiooni järgi vastavad putukad välislõugsetele; siselõugseid (hooghännalised, tõukjalalised ja harkhännalised) enam putukate hulka ei arvata.
Walter de Gruyter
Kirjastuse osadeks on valdavalt keeleteaduslikule kirjandusele pühendunud De Gruyter Mouton ning valdavalt biograafilise ja bibliograafilise kirjanduse väljaandmisega tegelev De Gruyter Saur.
Kuuejalgsed
Kuuejalgsete tunnused
Kuuejalgsetel on mõned tunnused, mille tõttu pole kahtlust, et nad moodustavad loomuliku rühma.
Peamine tunnus on kindel lülide arv. Pea koosneb tõenäoliselt kuuest omavahel kokku sulanud lülist, mis on äratuntavad peajätkete ja eriti peapiirkonna ganglionide järgi. Pea kannab ühte paari tundlaid ja kolme paari suiseid, mida nimetatakse ülalõugadeks, alalõugadeks ja alahuuleks.
Tellervo
Tellervo on Soome metsade jumalanna. Ta oli Tapio tütar, Ida-Soome metsa vaim.
"Kalevalas" palub karjane Tellervolt abi karja kaitsmisel:
Naisenimena
Tellervo on ka soome naisenimi. 2009. aasta seisuga oli nimi Soomes antud ligi 46 000 naisele.
De Gruyter Saur
De Gruyter Saur (varem K. G. Saur Verlag) on akadeemiline kirjastus, mis on annab välja biograafilist ja bibliograafilist kirjandust.
Kirjastus asub Münchenis. See kuulub aastast 2006 osana kirjastusele Walter de Gruyter.
Vassõl Maljuk
Vassõl Maljuk (ukraina keeles Василь Васильович Малюк; sündinud 28. veebruaril 1983 Korostõšivis Žõtomõri oblastis) on Ukraina riigiametnik.