cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hłuski rajoon
Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Biarozaŭka, Chvastavičy, Kałacičy, Kazłovičy, Katka, Kletnaje, Słaŭkavičy ja Zavałočycy külanõukogu.
Halduskeskus on Hłuski linn, teine suurem asula on Haradok. Rajoonileht kannab nime Радзіма.
Rajooni suurimaks jõeks on Pcič, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Dakolka. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, lõunaosa Polesje madalikul. Aastast 1980 toodetakse Hłuski rajoonis naftat.
2009. aasta seisuga olid elanikest 94,82% valgevenelased, 3,79% venelased ja 1,39% oli teistest rahvustest. 84,57% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,16% elanikke, vene keelt aga 29,53%.
Nina Urgant
Nina Urgant (vene Нина Николаевна Ургант; sündinud 4. september 1929 Luga – 3. detsember 2021 Peterburi) oli vene teatri- ja filminäitleja.
Isiklikku
Tema isa oli venestunud eestlasest NKVD ohvitser Nikolai Urgant.
Tema poeg on näitleja Andrei Urgant ning pojapoeg on näitleja ja saatejuht Ivan Urgant.
Spoegrivier
Spoegrivier on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spoegrivieri elanikest värvilisi 94,74%, mustanahalisi aafriklasi 4,29% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,97%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,27% inimesi, viipekeelt 1,75%, inglise keelt 0,58% ja tsvana keelt 0,19%.
Spezzano Piccolo
Spezzano Piccolo on Casali del Manco frazione Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Enne Casali del Manco moodustamist 5. mail 2017 oli Spezzano Piccolo omaette omavalitsusüksus (comune). 743 meetri kõrgusel merepinnast asuva Spezzano Piccolo asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Spezzano Piccolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casole Bruzio, Longobucco, Pedace, San Giovanni in Fiore, Serra Pedace, Spezzano della Sila.
Vannituba
pisi|Kahhelkivide reklaam inglise firma Pryke & Palmer Ltd. 1930. aasta kataloogist
Vannituba on inimese eluruumides paiknev ruum, kus on pesemiseks mõeldud vann. Tänapäeval on vannitoas üldjuhul ka dušš ja kraanikauss. Vannituba võib olla tualetiga ühendatud või eraldiseisev; tualetiga ühendatud vannitubadest tuleneb Põhja-Ameerika inglise keeles levinud komme nimetada vannitoaks (bathroom) tualettruumi (tihti isegi juhul, kui seal vanni ei ole).
Tavaliselt hoitakse vannitoas hügieenivahendeid nagu seep, dušigeel, šampoon, inimeste pesemiseks mõeldud pesunuustikuid ja -harju, rätikuid kuivatamiseks, hambaharju ja -pastat jms. Vahel paiknevad vannitoas kosmeetika ja ravimid. Kuna korteri või maja veevarustus paikneb üldjuhul vannitoas või köögis, asub vannitoas tihti ka pesumasin, samuti pesukuivatusvahendid (pesunöör, pesurest vms). Enamasti on vannitoad varustatud nagidega, kuhu saab pesemise ajaks riputada rõivad ja rätikud, ning peegliga, mille ees saab kasutada kosmeetikat ning kontrollida puhtust.
Sagedaste veeprotseduuride tõttu on vannituba tavaliselt kõige niiskem ruum, seepärast kasutatakse vannitubades erilisi niiskuskindlaid põranda- ja seinakattematerjale. Eestis on kõige levinumad keraamilised plaadid, millega võidakse katta kas ainult põrand, seinte alumine pool või terved seinad. Sellegipoolest ohustavad vannitube niiskuskahjustused ja hallitus.
Euroretk
"Euroretk" on 2004. aastal valminud USA noortekomöödia.
Sisu
Scotty "Scott" Thomas lõpetab keskkooli, kui ta pruut Fiona ta otse tema perekonna ees maha jätab. Õhtul läheb ta koos parima sõbra Cooper Harrisega peole, kus ta saab teada, et tema endine pruut magas kooli bändi lauljaga, kes kirjutas sellest afääri paljastava laulu "Scotty Doesn't Know". Kui ta koju jõuab, saab ta meili oma saksa kirjasõbralt Miekelt. Kui Mieke soovib kokku saada, peab ta eksituse tõttu Mieket meheks ja käsib Miekel enam mitte ühendust võtta. Kui Scott taipab, et Mieke on hoopis kaunis saksa neiu ja et tal on tema vastu tunded, otsustab ta vea heastada ning koos Cooperiga Saksamaale sõita, et tema ees näost näkku vabandada. Sõprade õnnetuseks (või hoopis õnneks?) ei satu nad aga otseteed Berliini, vaid põikavad enne läbi sellistest kohtadest nagu Pariis, Amsterdam ja Ida-Euroopa.
Aivi
Aivi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 327. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aivi 444 naisel.
Linda (laevasõiduselts)
Linda oli aastail 1879–1893 tegutsenud Eesti laevasõiduselts.
Selts asutati 1879 nime all Eesti Kaubalaeva Selts "Linda". Seltsi asutamise võtmeisik oli Gustav Eslon. Seltsi esimene laev oli Norras ehitatud Morgenrøden.
John Taylor (täpsustus)
John Taylor on mitme tuntud inimese nimi:
Linda (laevasõiduselts)
Seltsi auliikmed olid Carl Robert Jakobson, Johann Voldemar Jannsen, Johan Köler, Mihkel Veske ja Krišjānis Valdemārs.
Selts lõpetas oskamatu asjaajamise tõttu pankrotiga ja aktsionäridele maksti välja 22% kapitalist.
Ho Kan
Ho Kan (霍剛; sündinud 23. juulil 1932 Nanjingis) on hiina maalikunstnik.
Kunstiturg
Sotheby's Hongkongi oksjonil 2021. aastal müüdi Ho-Kani õlimaa lõuendil "Abstract Composition 抽象構圖" (1967) hinnaga 149 974 eurot. Tema kõige väärtuslikumad ja nõutumad tööd kujutavad ringe, eriti kollasena.
Torano Castello
Torano Castello on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 370 meetri kõrgusel merepinnast asuva Torano Castello asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Torano Castello piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bisignano, Cerzeto, Lattarico, San Martino di Finita.
Torano Castello halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Sartano, Torano Scalo.
ML
ML või Ml või ml või .ml on lühend, mis võib tähendada järgmist:
mL on millilambert
Vasalemma vald (Harju-Madise kihelkond)
Vasalemma vald (saksa keeles Wassalem) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti Vasalemma vald Padise vallaga.
Valla alal asus Vasalemma mõis.
Juuksed
pisi Juuksed on inimese peas kasvavad karvad.
Juuksed torkavad kergesti silma, seetõttu pööratakse neile paljudes kultuurides erilist tähelepanu: juukseid kärbitakse, eemaldatakse, värvitakse ja seatakse soengusse.
Juuste kasvufaasid
Juuste kasvamine jaotatakse nelja faasi:
Juuste keemiline koostis
Juuksed koosnevad bioloogilisest polümeerist, mis sisaldab umbes 80% keratiinvalku (alfakeratiin), 10–15% vett ja 5–10% muid aineid nagu pigmendid, mineraalid ja rasvad.
Juuste normaalne pH on 5,5 ehk happeline. Vesi mõjutab juuste pH-d. Mida aluselisem vesi seda enam kuivatab juust. Samuti muudab vesi juuksed hapraks, poorseks ning tuhmistab värvi värvitud juustes. Palsam, mille pH on vahemikus 2–7 aitab taastada normaalselt peanaha ja juuste pH-d. Inimese keharakud ei saa korralikult funktsioneerida, kui pH tase ei ole neutraalne või kergelt happeline, mille tõttu muutuvad juuksed ja peanahk kuivaks.
Ilmastikukahjustused
Juustele mõjuvad kahjustavalt nii kuum kui ka külm, nii päike kui ka lumi ja vihm.
Külma ilmaga vereringe aeglustub, juuksed ei saa piisavalt toitaineid, muutuvad nõrgemaks ja tuhmimaks, juukseotsad lõhenevad.
UVB võib põhjustada juuksesildade fotodegradatsiooni, mille tagajärjel muutuvad juuksed kuivaks ja rabedaks.
UVA-kiire põletus tekitab tõsiseid kahjustusi juukse soomusetaolisele pealiskihile ehk kutiikulile. Päike vähendab ka juuste keratiinisisaldust. Keratiin on oluline valk, mis annab juustele tugevuse ja vitaalsuse. Normaalses olukorras moodustab keratiin juukses nn tugimüüri. Kui nüüd mõni kivi murdub või hoopiski ära kaob, kaotab kogu müür oma tugevuse. Tagajärjeks on haprad ja kergesti murduvad juuksed, mida on raske hooldada ja millel ei püsi ka lisatavad värvipigmendid. Samuti ei peegelda nad valgust ning näivad elutud ja tuhmid.
Päike vähendab ka niiskust juustes. Normaalne niiskusesisaldus juustes on 8%. Päikesepleegitus, blondeerimine ja muud keemilised protseduurid vähendavad niiskusesisaldust 2%-ni. Niiskuseta ehk kuivad juuksed on haprad, lõhenenud otstega, elutud ning läiketud. Niiskus ja külm ilm kahjustavad samuti juukseid. Vesi külmub juuksekarva sees ja paisutab juuksekarva katki. Piltlikult juhtub sama pudelisse jäetud veega – ka pudel läheb katki, kui seal pole paisumiseks ruumi. Juukse puhul soomused paisuvad, et rohkem ruumi tekiks. Samasugune paisutamine toimub ka juuste keemilisel töötlusel. Seega on külmakahjustused samaväärsed keemilise töötluse kahjustustega.
Mehaanilised kahjustused
Tugev harjamine traumeerib kutiikulkihti. Juukseid kahjustab liiga entusiastlik harjamine ja kammimine ja seda eriti. kui juuksed on märjad ja esineb pusasid ning kõigele lisaks kasutatakse metallist kammi või harja. Samuti traumeerib juukseid pidev tupeerimine, Eriti kui seda tehakse ebaprofessionaalselt, sest tupeerimise käigus liigutakse kutiikuli soomustega vastassuunas. Väga oluline on tupeeringu korrektne välja kammimine ning juuste turgutamine hooldusvahenditega.
Kuumakahjustused
Kõige sagedamini tekivad kuumakahjustused siis, kui kasutatakse liiga kuuma fööni, sirgendajat või lokitange.
Liigse kuumusega eemaldatakse juustest niiskus ning juuksed muutuvad kuivaks ning rabedaks.
Liigne föönikuumus võib juustes oleva vee keema ajada ning nii tekivad juustesse mullid, mis muudavad juuksed kergesti murduvateks.
Kosmeetilised kahjustused
Kosmeetilised kahjustused tekivad siis, kui juuste värvimiseks, lokkimiseks ja ka hoolduseks valitakse ebasobivad vahendid. Valiku teeb inimene, kes ei oska analüüsida juuste seisukorda. Sellised kahjustused võivad ilmneda nii kohe peale protseduuri kui ka järk-järgult aja jooksul.
Kääri- ja noalõikuse kahjustused
Juukseid on võimalik kahjustada ka lõigates. Seda ei juhtu, kui juuksuri käärid ja lõikusnuga on hooldatud ja piisavalt teravad. Oluline on professionaalse lõikustehnika ning vahendite käsitlemise tehnika tundmine.
Ületöötlus
Juuksed võivad olla kahjustunud ka siis, kui kasutatakse liiga palju hooldavaid ja viimistlevaid vahendeid. Kui juuksehoolduses kasutada liiga tugevatoimelisi tooteid, siis need koormavad juukseid ning need muutuvad elutuks ja ilmetuks.
Ka juuste ja peanaha analüüsimine enne juuksurisalongis tehtavaid protseduure ja toodete soovitamist on oluline selleks, et mitte juukseid üle koormata.
Juuksed kultuurikontekstis
pisi|[[Afrosoeng ]] Mõnes olukorras võib juuste paljastamine või omamine olla tabu, näiteks peavad naised katma pea islamimaades, ka õigeusumaades nõutakse seda kirikusse sisenedes. Sageli lõigatakse ära sõjaväeteenistusse astujate ja orjade juuksed. Üldjuhul on tavaks juukseid siiski kanda, mistõttu võib nende puudumine silma torgata, näiteks noortel naistel. Samal põhjusel peetakse juuste hõrenemist tihtipeale probleemiks, tulenegu see siis inimese vananemisest (eriti meestel), haigustest või keskkonnamõjudest (radioaktiivne kiirgus, keemiaravi).
Juuste lõikamise ja töötlemisega on eri kultuurides tegelenud spetsialistid. Tänapäeval pöördutakse soengute asjus eelkõige juuksuri poole, ajalooliselt on sellega tegelenud habemeajajad, kes täitsid Euroopas tihti ka kirurgi rolli.
Juuste puudumisel või varjamisel tarvitatakse parukaid, mis võivad olla valmistatud inimjuustest, loomakarvadest või kunstmaterjalidest. Ajalooliselt on ka neid valmistanud juuksurid, mistõttu näiteks vene keeles nimetatakse juuksurit tänini parukategijaks (парикмахер, mis on tulnud saksakeelsest sõnast Perückenmacher).
MKI
MKI on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Sami Elovaara
Elovaara võistles harrastajana kokku 110 korda, millest võitis 88 ja kaotas 22 kohtumist. Ta oli Soome meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1993. aastal.
Elovaara poksis septembrist 1998 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist, millest võitis 19 (neist 11 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (neist 3 nokaudiga).
Lean Startup
Lean startup on metoodika, mille eesmärk on pidev innovatsiooni loomine äärmiselt ettearvamatus keskkonnas. Sellel on lühikesed tsüklid, tähelepanu on tarbija soovidel ning otsuseid võetakse vastu lähtudes teaduslikust meetodist.
Eric Riesi sõnul on suur juhtimistõhusus kasvatanud tootmist niivõrd, et ettevõtted ei oska seda ära kasutada. Ilma selgete juhtimispõhimõteteta oli innovaatilistes ettevõtetes palju aja, energia ja oskuste raiskamist. Lean startup 'i metoodika väljatöötamise eesmärk on hoida ära sage innovaatiliste ettevõtete läbikukkumine.
Viis põhimõtet
Lean startup rõhutab, et tehtud töö mahust on tähtsam, et tehakse õiget asja – tähtis pole ainult konkreetne toode, vaid edukas äri. Selle saavutamiseks tuleb produktiivsust mõõta kontrollitud õppimise hulgaga, mitte valmistöö hulgaga.
Kontrollitud õppimine
thumb|Idufirma arendab nägemusest toote Idufirma arendab tegevusplaani põhjal nägemusest toote. Nägemus üldiselt ei muutu. Kõige sagedamini muudetakse toodet, seda tõhustamise eesmärgil. Harvem esineb tegevusplaani muutmist, ehk pöördeid. Iga takistus on võimalus tegevusplaani ja toodet täiustada läbi kontrollitud õppimise. Iga toode, funktsioon, turunduskampaania – kõik, millega idufirma tegeleb – on katse, mille eesmärk on kontrollitud õppimine.
Säde (sovhoos)
Säde oli sovhoos Pärnu rajoonis Tori ja Vändra külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Jõesuu asulas. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha.
Lean Startup
Pisim eluvõimeline toode
Disaini- ja innovatsioonifirma IDEO disainidirektor ja äriarhitektuuri eriala juht David Aycan toonitab, et pisim eluvõimeline toode eristub lihtsaimalt teostatavast tootest. Lihtne toode ei pruugi turul eristuda. Tähtis on kirja panna eeldused, miks toode turul eristub, ning eeldused katseliselt üle kontrollida. Seejuures on otstarbekas korraga välja mõelda mitu erinevat pisimat eluvõimelist toodet, ning neid katseliselt tarbijate või võimalike äriparterite peal kontrollida ja kontrollitud eeldused kirja panna.
Arenda-mõõda-õpi tsükkel
thumb|Arenda-mõõda-õpi tsükkel Keskne lean startup 'i metoodika osa on arenda-mõõda-õpi tsükkel. Kõigepealt tuleb eeldused üle kontrollida, arendada pisim elujõuline toode, see tarbijani viia ning siis vaadata, kas töö viib tulemuseni. Seejärel tehakse otsus, kas plaan ümber teha või jätkata. Tähtis on tsükkel võimalikult kiiresti läbida.
Pöörded
Lean startup lahendab õigeaegse allaandmise probleemi ning üritab võimalikult kiiresti näidata, kui projekt ei ole sel kujul edukas ja vajab pööret.
Pööre on järelevalvatud muudatus, millega katsetatakse uut hüpoteesi põhitõdede kohta. Aitab toime tulla vigadega.
Enamik idufirmasid väidavad, et nad on juurutanud lean startup 'i metoodikat, kuid ainult osaliselt. Suurem osa nendest tegelikult ei juuruta järelevalvatud pöördeid oma ärimudelisse. Tavaline on võte, milles alustatakse pisima eluvõimelise toote arendamisest.
Pisiseeriad
Suure seeria surmaspiraal on seeria piiramatu kasv. Mida rohkem tööd teha, seda rohkem tööd tekib – täiendav töö, töö uuestitegemine, viivitused, vahelesegamised.
Pidevjuurutus
Pidevjuurutus tähendab, et muudatused juurutatakse kiiresti. Kui midagi läheb valesti, siis muudatus võetakse tagasi, teavitatakse seotud meeskonnaliikmeid, ning kuni viga on parandatud on uued muudatused keelatud. Pidevjuurutust aitab kasutusele võtta tarkvara osakaalu suurenemine, tootmisliinide kohandussuutlikus, ning 3D trükkimine ja tööriistad kiirprototüüpide loomiseks.
Kasvuvedurid
Kasvuvedur on jätkusuutlik ettevõtte kasvuallikas, kus uued tarbijad tekivad läbi eelmiste tarbijate tegevuse. Lean startup eristab nelja viisi, kuidas tarbijad põhjustavad ettevõtte kasvu: Kasvuvedurite eesmärk on anda väikese hulga mõõte, millele tootearenduses keskenduda.
Viiruslik kasvuvedur
Viiruslikus kasvuveduris kasvab toode, kui kliendid levitavad ise toodet – nagu viirus levib inimeselt inimesele. Viiruslik kasvuvedur põhineb tagasisidetsüklil, mille kiirust mõõdetakse viirusliku koefitsientiga. Mida suurem viiruslik koefitsient, seda kiiremini toode levib. See näitab keskmiselt mitu uut klienti kutsutakse toodet kasutama. Viirusliku kasvumootoriga teenuste eest tavaliselt raha otse ei küsita, mis teeb väärtushüpoteesi eriti keerukaks.
Makstud kasvuvedur
Makstud kasvuveduris makstakse klientide eest. Kaks tähtsat määra on keskmine kasum iga kliendi pealt kogu eluea jooksul ehk eluea väärtus ning kliendi hind. Eluea väärtust saab investeerida reklaami.
Kohanemine
Kohaneva seltsi arendamine on töö eesmärgiga, et selts omal algatusel ise katsetab ja juurutab muudatusi, et saada tõhusamaks.
Viis miks-küsimust
Rõhutatakse, et tähtis on probleemide põhjused tuvastada ja need korda teha. Näitena tuuakse viie miksi lähenemine, kus küsitakse viis korda iga vastuse peale "miks?". Igast vastusest saab lahendatav probleem. Mida kaugem põhjus, seda vähem aega võib kulutada selle lahendamiseks. Kui sama probleem põhjustab teisi vigu, siis kokku tekib selle juurprobleemi lahendamiseks piisavalt aega, et see parandada. Selline lähenemine aitab tempot piisavalt kontrollida, et suuremad vead ei jää tähelepanuta. Peamine on, et lahendatakse probleeme, mitte ei otsita süüdlasi. Kõik seotud osapooled peaksid koos ühes toas probleemile lahendust otsima. See lähenemine vajab kõikide osapoolte usaldust ja lihtsustatud versioon sellest on selline, et esimene kord viga sallida, kuid mitte lasta sellel uuesti juhtuda.
Autonoomne piirkond (Portugal)
Autonoomne piirkond (portugali keeles região autónoma) on Portugali 1. järgu haldusüksus, millele on Portugali keskvalitsuse poolt antud autonoomia.
Portugalis on kaks autonoomset piirkonda – Assooride autonoomne piirkond (Região Autónoma dos Açores) ja Madeira autonoomne piirkond (Região Autónoma da Madeira). Portugali mandriosas asuvad 1. järgu haldusüksused kannavad ringkonna nime ja neil puudub autonoomia.
Autonoomne piirkond kui haldusüksus loodi 1976. aasta põhiseadusega ja nende arv ei ole sellest ajast alates muutunud. Igal autonoomsel piirkonnal on oma parlament ja valitsus. Portugali keskvõimu esindab autonoomses piirkonnas alates 2005. aasta põhiseaduse parandusest Portugali presidendi ametisse nimetatud vabariigi esindaja (Representante da República). Vabariigi esindaja nimetab valimistulemusi arvestades ametisse ka autonoomse piirkonna valitsuse esimehe.
Balti turniir 1992
Balti turniir 1992 toimus 10.–12. juulil 1992 Lätis. Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis.
Aliis
Aliis on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 708. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliis 110 naisel.
Adjanina
Adjanina on maanina Saare maakonnas Muhu vallas Muhu saare lõunaosas. Nina idarannikul asub Lõunaranna sadam.
Nina tipu koordinaadid on.
LED-ekraan
LED-ekraan on ekraan, mille kujutis luuakse valgusdioodide ehk LED-ide (inglise keeles iight-emitting diode, 'valgust kiirgav diood') ehk leedide abil. Valgusdioodid on vastavalt ekraani tüübile kas ühe- või mitmevärvilised. Mitmevärvilise ekraani puhul on kasutusel RGB-lahendus ehk videopildi loovad punased, rohelised ja sinised dioodid. Selle tehnoloogia eelisteks on dioodide pikk kasutusiga ja väike voolutarve. pisi|Ligikaudu 460 meetri pikkune LED-ekraan [[Fremont Street Experience'is on praegu maailma suurim]] pisi|LED-paneel [[Taipei Arenal näitab reklaame ja filmitreilereid]] pisi|Linna troll LED-näidikuga
Tüübid
LED-paneele on kaht tüüpi: tavalistest LED-idest paneelid ja pindliitekomponentidest (SMD) paneelid. Enamik välisekraane ja mõned sise-ekraanid on moodustatud eraldi LED-idest. Punastest, sinistest ja rohelistest dioodidest koostatakse täisvärvilised pikslid (tavaliselt ruudukujulised). Need pikslid moodustavad maatriksi (rastri). Suurim LED-ekraan maailmas on üle 1500 jala (457,2 m) pikk ja asub Las Vegases. Suurim LED-televiisor maailmas (Center Hung Video Display Cowboys Stadiumil) on 160×72 jalga (49×22 m ehk 1070 m²).
Enamik siseruumidesse mõeldud ekraane on ehitatud SMD-tehnoloogia järgi, mis on nüüd laienemas ka välisekraanidele. SMD-piksli punastest, rohelistest ja sinisest dioodist paketid paigaldatakse trükkplaadile. Üksikud dioodid võivad olla väiksemad kui nõelapea ja seetõttu on võimalik valmistada suure resolutsiooniga (eraldusega) paneele.
Siseruumides kasutamiseks mõeldud ekraanide heledus on üle 600 kandela ruutmeetri kohta (cd/m²). See on tavaliselt enam kui piisav laiatarberakenduste jaoks, kuid eriotstarbeks, nt moe- ja autonäitustel võib olla vajalik suurem heledus. Seevastu telestuudios kasutamiseks on sageli vaja just madalamat heledustaset ja vastavalt madalamat värvitemperatuuri, enamasti alla 6500 K.
Väljas kasutamiseks on enamikus olukordades vajalik heledus vähemalt 2000 cd/m². Ekraanid heledusega kuni 5000 cd/m² on hästi nähtavad isegi otsese päikesevalguse käes. (LED-paneelide heledust saab vastavalt vajadusele ka alandada.)
Sobivad kohad suurte paneelidega ekraanide jaoks tehakse kindlaks selliste tegurite põhjal, nagu vaateväli, kohaliku omavalitsuse poolt esitatud planeerimisnõudeid (kui ekraan jääb paika pikemaks), transpordivahendite juurdepääs, elektritoitevõrgu olemasolu, ekraanialuse pinnase sobivus (kas on torusid, madalat kanalisatsiooni, tunneleid, mis ei pruugi vastu pidada suurtele koormustele) ja ekraani kohale jäävad takistavad objektid.
Teleri LED-ekraan
Võimalik, et esimest LED-ekraani demonstreeris J. P. Mitchell 1977. aastal. See ¼-tollise läbimõõduga õhuke lameekraan koosnes sadadest MV50-tüüpi LED-idest ja äsja turule toodud TTL-mälust. Prototüübi teaduslik dokumentatsioon oli eksponeeritud 29. ISEF Expol, mida spondeeris Society for Science and Public Washingtonis mais 1978. Ekraani tehnilist teostust tunnustati auhindadega. Monokromaatiline LED-prototüüp on endiselt töökorras. Dokumentatsioonis oli samuti viidatud LCD- (vedelkristall-) maatriksile kui alternatiivsele ekraanitehnoloogiale tulevikus. Dokumentatsioonis esitatud digitaalne x-y-laotussüsteem on aidanud kaasa nüüdisaegse televiisori "kahanemisele" oma praegusse õhukesse vormi.
Kulus kolm aastakümmet ja orgaanilisi elektroluminestsentsmaterjale, kuni Sony tõi 2009. aastal turule OLED-ekraaniga televiisori.
DFB-Pokal
DFB-Pokal (kuni 1943. aastani Tschammer-Pokal) on Saksamaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Võistlusi peetakse alates 1935. aastast. Seal osaleb 64 võistkonda, mille seas on kõik Bundesliga ja 2. Bundesliga klubid.
Enim karikavõite (20) on Müncheni Bayernil. Viimne võitja on Dortmundi Borussia, kes alistas 2021. aasta finaalis RB Leipzigi.
DFB-Pokali võitja mängib hooaja alguses valitseva Bundesliga meistriga DFL-Supercupi peale.
Tali sovhoos
Tali sovhoos oli sovhoos Pärnu rajoonis Tali külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tali asulas. Sovhoosi pindala oli 9700 ha.
Kakumäe neem
pisi|Õhuvaade Kakumäe neemele idast. Kakumäe neem (ka Kakumäe nina) on neem Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaarel. Neeme ilmestab Kakumäe pank. Neemest kirdes paiknevad Liivakari ja Kivikari.
Kazimierza Wielka
Kazimierza Wielka on linn Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas, Kazimierza Wielka maakonna ja Kazimierza Wielka valla halduskeskus. Kazimierza Wielka asub Krakówist umbes 47 km idakirdes ja Kielcest ligikaudu 67 km lõunas.
Küla on ürikutes esimest korda mainitud 1320. aastal. Kazimierza Wielka sai alevi staatuse 1954. aastal ja linnaõigused 1959. aastal.
Aliisa
Aliisa on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1737. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aliisa 21 naisel.
Vahepere sild
Vahepere sild on sild üle Vasalemma jõe Laitse aiandusühistute tee 5. kilomeetril. Silla pikkus on 7,1 m. Sild on 8 m lai, sealhulgas sõidutee laius 7,5 m. Sild on ehitatud aastal 1963, viimati restaureeriti aastal 2013.
Ropianka
Ropianka on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Krosno maakonnas Dukla vallas. Ropianka asub Slovakkia piirist 4,5 km kaugusel.
Vara vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)
Vara vald (saksa keeles Warrol) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Matjama küla aladel.
Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alal asus Vara mõis.
Analoogtelevisioon
Analoogtelevisioon on televisioonisaadete edastamine analoogsignaali abil.
Edastusstandarditest tulenevalt on analoogsignaaliga võimalik edastada tavalahutusega televisiooni programme. Viimase põlvkonna analoogtelevisiooni seadmetel oli digitaalseid lisavõimalusi, nagu näiteks teletekst ja mitme kanaliga digitaalne NICAM stereoheli.
Tänapäeval on digitaaltelevisioon asendanud analoogtelevisiooni. Analoogtelevisioonisignaale võidakse edastada veel kaabeltelevisioonivõrkudes.
Kremello
Kremello (inglise keeles cremello) on karvavärvus, mille puhul heledal nahal on väga kahvatu valkjaskollast värvi karvkate ja silmad on sinised. Värvinimetust kasutatakse ainult hobuse värvuse kirjeldamisel, eestikeelne sõna on laen inglise keelest.
Kirjeldus
Kremello hobuse nahk on roosakas, st väga vähese pigmendiga, silmad on sinised ja karvkate on kahvatukollane, kreemikas või peaaegu valge. Kremellot hobust võidakse nimetada lihtsalt valgeks hobuseks.
Geneetika
Kremello värvuse määrab kollasegeeni MTAP (cream gene) kahe alleeliga (homosügootne) esinemine raudja põhivärvusega hobusel. Kui hobune pärib kollasegeeni tugeva alleeli mõlemalt vanemalt, on tulemuseks "topeltlahjendus", mis kaotab pigmendi ka nahalt ja silma iirisest, muutes karvkatte valkjaks. Vastavalt põhivärvusele eristatakse inglise keeles värvusi: cremello (raudjal), perlino (kõrvil) ja smokey black (mustal). Karva värvuse kirjeldamiseks sobib eestikeelne nimetus valkjaskollane.
Bartłomiej Heberla
pisi |Bartłomiej Heberla (2021)
Bartłomiej Heberla (sündinud 19. juunil 1985 Rybnikis) on poola maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2006).
Heberla tuli 2001. aastal Poola noortemeistriks U16-vanuseastmes ja võitis 2005. aastal Poola juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2006. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.
Ta tuli 2006. aastal Krakówis Poola meistrivõistlustel seitsmendaks. 2008. aastal võitis ta rahvusvahelise turniiri Banja Lukas, edestades seejuures Viktor Korchnoid, Sergei Volkovit ja Geetha Narayanan Gopali.
Herbela mängis Poola võistkonna koosseisus 2013. aastal Varssavis peetud Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel.
Maletreeneri tegevuse eest sai ta 2012. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.
Astrid Talumäe
Astrid Talumäe (kuni 1978 Astrid Veldre; sündinud 31. detsembril 1926 Tallinnas) on Eesti purjetaja.
Ta lõpetas 1945. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna üldise (analüütilise) keemia erialal.
Harrastas purjetamist aastatel 1947–1973 Ernst Kuzmanovi, Kalju Toomara ja Heino Kuivjõe juhendamisel.
Oli aastatel 1950–1969 Eesti NSV meistrivõistlustel 15 korda esikolmikus, sealhulgas oli aastatel 1955–1956 Draakon-klassis ning 1963. aastal L3-klassis Eesti NSV meister. Sai 1953. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel Draakon-klassis hõbeda.
Kuulus aastatel 1962–1966 Kalevi Kesknõukokku, tegutses ka purjetamiskohtunikuna.
Vao vald (Koeru kihelkond)
Vao vald (saksa keeles Waoküll) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Vao vald Väinjärve vallaga.
Valla alal asus Vao mõis.
Võidu medal
Võidu medal on mitme riigi autasu:
Balti turniir 1991
Balti turniir 1991 toimus 15.–17. novembrini 1991 Leedus. Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis.
Tori näidissovhoos
Tori näidissovhoos oli näidissovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tori asulas. Sovhoosi pindala oli 5200 ha.
Lembit Saarts
Lembit Saarts (28. september 1924 Rebase – 16. märts 2016 Tartu) oli eesti maalikunstnik. Aastast 1959 Eesti NSV Kunstnike Liidu liige.
Elulugu
Lembit Saarts sündis Vana-Kuuste vallas Rebasel talupidaja peres. Kooliteed alustas ta 1930. aastatel kodukandis Sipe algkoolis ja jätkas seda hiljem Tartu üldhariduslikus täienduskoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Sellele järgnesid aastatel 1942–1943 õpingud Kõrgematel Kujutavkunstide Kursustel, 1943–1944 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas ja 1944–1948 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis.
1949. aastal ta vahistati süüdistatuna osalemises nõukogudevastases liikumises ning aastani 1956 viibis ta Kasahstanis vangilaagris. Sealt naasis ta Tartusse.
Kuulus 1960. aasta kunstirühmitisse.
Aastal 1960 valmis kunstnikul maja Tartus Veeriku linnaosas Õie tänaval. Samas asus ka tema ateljee.
Looming
Saartsi loomingut kujundas Pallase maalikooli vaimsus. Tema peamised õpetajad olid Johannes Võerahansu ja Elmar Kits. Oma loomingus otsis ta eeskuju vanemast kunstist, eriti vaimustus ta prantsuse kunstnike Claude Monet', Auguste Renoir' ja Pierre Bonnardi loomingust.
Lembit Saarts valdas meisterlikult kõiki žanre. Ta viljeles kõige enam figuraalkompositsioone, maastikke, akte, portreid, natüürmorte ja lilli ning tegi seda väga erinevates tehnikates: õlimaal, akvarell, kollaaž ning joonistused sule ja pliiatsiga.
Aates 11. jaanuarist kuni 28. veebruaeini 2006 oli Võru Linnagaleriis avatud Lembit Saartsi ja Eeva Andi ühisnäitus "Kahed pildid kahest sajandist".
Mälestuse jäädvustamine
Aastal 2006 valmis režissöör Rein Raamatul kunstnikust rääkiv dokumentaalfilm "Lembit Saarts". 18 minuti pikkuses filmis saavad sõna nii kunstnik ise kui ka tema sõbrad ja kunstiajaloolased.
Choči mäestik
pisi|Choči mäestiku asukoht Slovakkias (tähistatud halliga) pisi|Choči mäestik Choči mäestik (Slovaki Chočské vrchy) on mäestik Slovakkia põhjaosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Veľký Choč (1611 m). Madalaim koht asub Ruzomberoki lähistel Váhi orus (530 m).
Mäestikule on omane see, et sealsed tipud ei moodusta ahelikku, vaid esinevad orgudest eraldatud massiividena.
Geoloogia
Suured kõrguste vahed ja lubjakivide lai levik tähendavad ka karsti laia levikut neis mägedes. Levinumad on maa-alused karstivormid, maapealseid karstivorme leidub vaid üksikutes paikades. Mäestikus asuvaist koobastest tuntuim on Lisková koobas.
Asend
Choči mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Ryan Murray
Ryan James Murray (sündinud 27. septembril 1993 Reginas Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.
Aastatel 2009–2013 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i klubis Everett Silvertips.
2012. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft'is teise valikuna. NHL-is tegi ta debüüdi 4. oktoobril 2013 mängus Calgary Flamesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 25. oktoobril mängus Toronto Maple Leafsi vastu. Murray on sageli olnud kimpus vigastustega, näiteks hooajal 2014–15 osales ta vaid kaheteistkümnes põhihooaja mängus.
2020. aasta oktoobris siirdus ta New Jersey Devilsisse, kus mängis ühe hooaja. 2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Colorado Avalanche'iga. 2022. aasta septembris sõlmis ta aastase lepingu Edmonton Oilersiga.
2016. aastal tuli Murray Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta on kuulunud Kanada koondisse veel ka 2012. ja 2018. aastal.
Baluster
pisi|Baluster Baluster (pr. k. balustre, kr. k. balaustion = granaadipuu õis) on pirnitaoliselt paisutatud profiiliga lühike sammas, mis koosneb jalamist, tüvesest ehk vaasist ja kapiteelist.
Tõnis Paberit
Tõnis Paberit (sündinud 19. novembril 1952) on eesti skulptor ja pedagoog.
Ta lõpetas 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1978. aastal ERKI.
Tõnis Paberit on loonud eelkõige pronksportreesid ja mälestusmärke.
Ta on õpetanud kunsti Tartu Kunstikoolis, Konrad Mäe nimelises maalistuudios ja Tallinna Kunstiülikooli Tartu osakonnas.
Isiklikku
Skulptor Juhan Paberit on Tõnis Paberiti onu.
2020. aasta Valgevene meeleavaldused
2020. aasta Valgevene meeleavaldused olid valgevenelaste protestide laine ametis oleva Valgevene president Alaksandr Lukašenka ja tema režiimi vastu. Tegu oli iseseisva Valgevene seni kõige suuremate rahutustega riigi ajaloos, kus kokku protestis vähemalt 700 000 valgevenelast.
Meeleavaldused vallandusid pärast 2020. aasta Valgevene presidendivalimisi, kus Lukašenkale truud riigi- ja jõuorganid kõrvaldasid valimistelt ohtlikud opositsioonikandidaadid ja võltsisid valimistulemusi, esitledes Lukašenkat valimiste võitjana. Hoolimata meelt avaldavast Valgevene rahvast ja lääneriikide tugevast survest suutis Lukašenka säilitada Valgevene jõustruktuuride lojaalsuse ja võimu riigi üle. Meeleavaldused kestsid 2020. aasta suvekuudest talve alguseni.
Taust
2019. aastal teatas Valgevene president Alaksandr Lukašenka, et kandideerib 2020. aasta presidendivalimistel kuuendaks ametiajaks. 1994. aastal võimule tulnud Lukašenka oli küll 1990. aastatel alustanud soositud juhina, kuid oli 26 võimul oldud aasta jooksul kaotanud oma populaarsuse. Erinevate hinnangute alusel arvati Lukašenka umbkaudseks toetuseks olevat 20–25%, kuid opositsiooni väitel olevat Lukašenka poolt vaid 3%. Seetõttu ei saanud Lukašenka avaldus järgmiseks ametiajaks kandideerida laialdast heakskiitu.
Valgevenelaste rahulolematuse najal kogus populaarsust Valgevene blogija Sergei Tsihhanovski, kes koostas rahvaküsitlusi, millest kriitilisemad valgevenelaste seas populaarseks muutusid. 6. mail teatas Tsihhanovski avalikult oma soovist presidendivalimistel kandideerida ja tema loosungiks oli "Lömasta prussakas", millega viidati Lukašenkale. Mais toimusid esimesed meeleavaldused soosituks saanud Tsihhanovski toetuseks ja Lukašenka režiimi vastu. Esimesele meeleavaldusele, kus anti toetusallkirju Tsihhanovski kandidatuurile, kogunes umbes 1000 inimest, mis tollal oli Valgevene kohta suur meeleavaldajate arv. vasakul|pisi|[[Svjatlana Tsihhanovskaja|Tsihhanovskaja toetuseks korraldatud üritus, 30. juuli 2020]] 2020. aasta augustis enne valimisi eemaldasid Valgevene riigivõimud valimistelt kandideerida soovinud isikud, kellest nähti tõsist rivaali Lukašenkale. Erinevatel ettekäänetel jättis Valgevene keskvalimiskomisjon kõrvale nii Valerõi Tsapkala, Viktar Babarõka kui ka Sergei Tsihhanovski. Viimased kaks arreteeriti. Seetõttu koondusid opositsioon ja seda toetavad valgevenelased vangistatud Tsihhanovski abikaasa Svetlana Tsihhanovskaja taha, keda Lukašenka ei pidanud ohuks ja ei lasknud valimistelt eemaldada. Tsihhanovskaja toetusaktsioonidele kogunesid aga Valgevene kohta tohutud rahvamassid. Minskis kogunes 30. juulil 60 000 inimest, mis oli iseseisva Valgevene suurim meeleavaldajate arv ajaloos. Brestis kogunes 2. augustil Tsihhanovskajat kuulama iga seitsmes elanik ehk üle 20 000 inimese.
Valimispäevadel korraldasid aga Lukašenkale truud struktuurid valimistulemused Lukašenka soovi järgi ning hoolimata massilistest meeleavaldustest opositsioonikandidaadi Tsihhanovskaja toetuseks toetas lõplike valimistulemuste järgi Lukašenkat 80,10% ja Tsihhanovskajat 10,12% kõikidest valijatest. Tulemusi pidasid võltsinguks nii Valgevene opositsioon, suur osa valgevene rahvast kui ka lääneriigid.
August
Valimisjaoskonnad suleti 9. augustil kell 20, mille järel jäi rahvas tulemusi ootama. Juba samal õhtul algasid rahumeelsed meeleavaldused, millega nõuti Lukašenka tagasiastumist ja Tsihhanovskaja presidendiks tunnistamist. Sotsiaalmeediakanali Nexta väitel võis Minskis meelt avaldada kuni 100 000 inimest, kusjuures meelt avaldasid ka paljud varem poliitikat vältinud valgevenelased. Meeleavaldused olid stiihilised ja selgete juhtideta; rahvakogunemistel polnud ei Tsihhanovskajat ega teisi tuntumaid opositsiooniliidreid (kellest enamik oli eksiilis või vangis). Meeleavaldustel oli palju näha juba Tsihhanovskaja toetusüritustel populaarseks saanud Valgevene ajaloolist valgepunavalget lippu, mis oli mitteametlikult opositsiooni põhiline sümbol ja kujunes ka üheks peamiseks meeleavalduse sümboliks. vasakul|pisi|[[Valgevene OMON sõidukid kahekordse aia ja veekahuriga, mida kasutati meeleavaldajate vastu, 30. august 2020]] Valgevene jõustruktuurid surusid esimesel kolmel päeval meeleavaldused vägivaldselt maha. Kokku arreteeriti esimese kolme ööga üle 6700 isiku ja hukkus kaks protestijat, samuti peksti protestijaid ning kasutati nende vastu veekahurit, šokigranaate, pisargaasi ja kummikuule. Valgevene võimud takistasid protestijatel ja valgevenelastel ligipääsu internetile. Kuigi jõuorganite tähelepanu keskendus pealinnale, toimusid suured meeleavaldused üle riigi, kusjuures väiksemates linnades jäi ülekaal mitmel puhul protestijatele. Tsihhanovskaja kutsus sõjaväge ja miilitsat üles poolt vahetama ning Baranavitšõs ja Žodzinas loobusid militsionäärid elanikke ründamast. pisi|Meeleavaldajad 16. augustil 2020 [[Minskis]] Neljandal-viiendal päeval alanud streigid vähendasid peksmist tänavatel, ent valimistulemuste kinnitamine 14. augustil ja kinnipidamisasutustest pääsenute väljanägemine viis vastasseisu uuele tasandile. Kõige intensiivsemaks perioodiks kujunes augustikuu, mil meeleavaldusi toimus iga päev. 16. augustil toimus esimene suur meeleavaldus, mil Minskis kogunes üle 100 000 meeleavaldaja ning mitmes väiksemas linnas kümned tuhanded. Sellest ajast alates hakkas igal pühapäeval toimuma protestimarss. Meeleavaldustega liitusid ka varem Lukašenka toetusbaasi moodustanud riigitehaste töölised, kes korraldasid streike ja ignoreerisid vallandamisähvardusi. Tehases, kus Lukašenka ise kohal käis, ei lastud tal kõnet lõpuni pidada, vaid karjuti maha. Ka Valgevene riigitelevisiooni töölised liitusid meeleavaldustega ning televisioon näitas vaid tühja stuudiot.
Ebakindlust esines ka Lukašenka režiimi liikmetel. Valgevene siseminister möönis, et jõu kasutamisega on mindud liiale. Valgevene õigeusukiriku metropoliit Pavel Ponomarjov palus Lukašenkalt vägivalla lõpetamist, mistõttu Moskva patriarh Kirill tagandas ta ja määras Venemaalt asemele uue metropoliidi Venjamini. Valgevene endine peaminister Sjargei Rumas tervitas 16. augustil opositsiooni ja väljendas toetust meeleavaldustele. Valgevene suursaadik Slovakkias Igar Leštšenja teatas 17. augustil, et paneb ameti meeleavalduste toetuseks maha. 17. augustil vabastas Lukašenka ametist Valgevene valitsuse, kuid määras 19. augustil uuesti ametisse täpselt sama valitsuse. Lukašenka lubas ka võtta vastu uue põhiseaduse ja seejärel korraldada vajadusel uued valimised.
Meeleavalduste mahasurumiseks otsustas Lukašenka režiim opositsiooni liidrid vahistada või sundida riigist lahkuma. Svetlana Tsihhanovskaja arreteeriti, teda sunniti filmima rahule kutsuv video ja ta saadeti Leetu. 14. augustil kuulutas Tsihhanovskaja valimised ebaausateks, väites, et tegelikult võitis valimised tema 60–70%-ga häältest. Ta teatas valmisolekust võtta üle ajutine Valgevene riigipea positsioon ja kutsus kõiki Valgevene linnapäid organiseerima oma linnades meeleavaldusi. 17. augustil asutas Tsihhanovskaja Valgevene koordinatsiooninõukogu, mille eesmärgiks oli võimuorganitega dialoogi pidamine võimu rahumeelseks üleandmiseks. Nõukogu juurde moodustati presiidium, kuhu koondusid nii tuntud kui ka vähem tuntud opositsionäärid. Koordinatsiooninõukogu ainukest Valgevenes ja vabaduses viibivat liiget Svetlana Aleksijevitši ähvardati vägivallaga, mistõttu asusid Euroopa Liidu diplomaadid tema kodu ette turvama.
22. augustil viis Lukašenka riigi relvajõud täielikku lahingvalmidusse. Valgevene kaitseminister Viktar Hrenin lubas saata sõjaväe meeleavaldusi maha suruma, kuid relvajõude tegelikult rahva mahasurumises eriti ei kasutatud, vaid teise maailmasõja mälestusmärke pandi valvama sõdurid. Rahva mahasurumisega tegelesid peamiselt siseministeeriumile alluvad siseväed, Valgevene OMON ja miilitsa eriüksused. Ka Venemaa koondas Valgevene piirile Rosgvardija üksusi, kuid nende kolonnid peatati Valgevene piiri lähedal Smolenski ja Pihkva kandis.
September
pisi|Kangelaste marss, 13. september 2020 Septembris jätkusid igapäevased suurearvulised meeleavaldused, kuid intensiivistus ka Valgevene jõustruktuuride vägivald. Septembri lõpuks oli arreteeritud hinnanguliselt 12 000 meeleavaldajat. Tugevnenud oli ka ajakirjanike vastu sihitud vägivald, keda üritati tabada kummikuulide ja müragranaatidega. Mitmeid ajakirjanikke arreteeriti, nad saadeti Valgevenest välja või keelati nende sissepääs riiki. Suurt osa arreteeritutest peksti arreteerimise käigus, kuid ka transpordil ja vanglas. Üle 1000 inimese sai sedavõrd tugevaid vigastusi, et nad tuli toimetada vanglast haiglasse. Paljudel olid luumurrud. Mitmeid arreteeritud meeleavaldajaid piinati ning nii mehi kui ka naisi vägistati kumminuiadega. Samuti asus Lukašenkale truu riigivõim korraldama oma toetajate aktsioone, kuigi need jäid arvuliselt üsna väikseks.
Septembris tihenes ka nähtav Venemaa toetus Lukašenka režiimile. 3. septembril käis Venemaa peaminister Mihhail Mišustin Minskis, millele järgnes 14. septembril Lukašenka ja Putini kohtumine Sotšis. Venemaa lubas Valgevenele majanduslikku toetust laenu näol ja julgeoleku garantiid. Valgevene riigitelevisiooni tühjaks jäänud kohad täitsid Venemaalt saadetud ajakirjanikud, kelle juhtimisel asus meedia väljendama Kremli meediaruumis levinud väiteid. Nii Lukašenka kui ka Valgevene riigimeedia süüdistasid rahutustes lääneriike, väites, et meelerahutused korraldasid Suurbritannia, Poola ja NATO sihiga algatada Valgevenes värviline revolutsioon.
Oktoober
vasakul|pisi|Partisanimarss, 18. oktoober 2020 Valgevene jõustruktuurid muutusid protestijate maha surumises aina efektiivsemaks. Tänavatel esines protestijate suhtes varasemast rohkem peksmist ja vägivalda. Arreteeritud meeleavaldajate hulk polnud küll võrreldav augusti algusega, kuid vägivalla raskus saavutas uue haripunkti. Tänavatel seati mitmes kohas üles ajutised kontrollpunktid, kus miilits korraldas läbiotsinguid. Kodanikke otsiti juhuslikult tänaval läbi ja arreteeriti juba enne meeleavaldusi. Keskpäeva järel sulgusid südalinna metroojaamad ja katkes mobiilne internet. Samuti viidi meeleavaldustelt ära võimude poolt avaldatud ajakirjanikud. Tänavatel käisid meelt avaldamas ka tuhanded gümnaasiumi- ja kõrgkooliõpilased ning pensionärid.
Mitmed analüütikud avaldasid juba oktoobris kahtlust, et meeleavaldused on oma võimaluse Lukašenka võimust loobuma saada mööda lasknud ja et tema võim ei ole enam ebakindel. Oktoobris kohtus Lukašenka kümmekonna kuulsa kinnipeetavaga, eesotsas Viktar Babarõka ja mitme arreteeritud Koordinatsiooninõukogu liikmega, kuigi varem oli ta keeldunud arreteeritutega rääkimast. Olulisi tulemusi kohtumine ei toonud. ÜRO Inimõiguste Nõukogu kutsus 26. oktoobril Valgevene võime üles lõpetama vägivald oma kodanike vastu ja lubama vabu valimisi.
Opositsioon esitas oktoobri lõpus Aljaksandr Lukašenkale ultimaatumi, nõudes presidendi tagasiastumist või ähvardades vastasel juhul üleriigilise streigiga. Ultimaatumi tähtajaks sai 25. oktoobri südaöö. Lukašenka ei nõustunud ultimaatumiga, mille peale otsustasid opositsiooni toetajad alustada 25. oktoobrist üleriigilist streiki. Kuigi tööstusministeerium kinnitas, et tehased töötavad tavapäraselt, teatas meedia tööliste koosolekutest suurettevõtetes Grodno Azot, Belarusneft, Minski Raskeveokitetehas, Minski Traktoritehas ja Minski Elektrotehnikatehas. Töölisi ähvardati vallandamise ja vangistamisega ning peaminister Roman Golovtšenka võrdsustas üleskutsed streigile riigivastase tegevusega. Streik ei saavutanud soovitud üleriigilist mastaapi, aga mitmes tehases, sealhulgas Grodno Azotis, streigiti kuni novembri alguseni.
Küttejõu karjäär
Küttejõu karjäär oli Ida-Virumaal Kiviõli linna piires paiknenud põlevkivikarjäär.
2020. aasta Valgevene meeleavaldused
Meeleavalduste vaibumine
pisi|[[Valgevene OMON arreteerimas meeleavaldajaid, 15. november 2020]] Meeleavaldused jätkusid iga nädal veel novembris ja detsembri alguses, kuid talve saabudes loobus aina rohkem valgevenelasi meeleavaldustel osalemast. Minskis kestsid meeleavaldused kauem, mitmes väikelinnas olid detsembriks meeleavaldused ära lõppenud. Sellegipoolest jätkasid Valgevene jõustruktuurid nädalavahetuseti ka rahunenud linnades tänavatel patrullimist ning valgevenelased hoidusid nädalavahetustel linnakeskustest, et vältida jõustruktuuride vägivalda ja arreteerimist. Aasta lõpuks oli Valgevenes inimõiguslaste sõnul arreteeritud üle 30 000 inimese, kinnitatud oli üle tuhande piinamisjuhtumi ja veel tuhanded olid langenud vägivalla ohvriks. Sellele lisaks oli hukkunud 10 protestijat ja Valgevene poliitvangide arv oli kasvanud 300 lähedale.
Küttejõu karjäär
Küttejõu karjäär alustas tööd 1920ndail aastail, 1924. aastal ehitati Kiviõli raudteejaamast haruraudtee ja 1925. aastal hakkas praeguse Kiviõli asula lõunaserva kohal tööle karjäär. Kaevandus kuulus aktsiaseltsile “Kütte-Jõud”, mille omanik oli Tallinna Põhja paberi ja puupapivabrik. Küttejõu karjäär oli tollal ainuke Eesti kapitalile rajatud erakaevandus. Karjääri juurde rajati kümmekonna majaga töölisasula ja 1925. aastal rajati Küttejõu raudteejaam, et teenindada läheduses asunud Küttejõu põlevkivikarjääri. Jaam oli ühtlasi karjääri haruteeraudtee liitumiskohaks Tallinna–Narva raudteega.
2020. aasta Valgevene meeleavaldused
Meeleavalduste vaibumine
2021. aastal tegi opositsioon Valgevene iseseisvuspäeval 25. märtsil katse algatada meeleavalduste uus laine. Tsihhanovskaja kutsus 23. märtsil Twitteri kaudu kõiki inimesi Valgevenes ja mujal riigi toetuseks protestima sihiga sundida Lukašenka rahumeelsesse dialoogi astuma. Plaanist korraldada iseseisvuspäeval meeleavaldusi olid teadlikud ka Valgevene riigivõimud, kes keelasid pidupäeval avalike ürituste korraldamise ning viisid Valgevene jõustruktuurid kõrgendatud valvesse. Samuti vahistati iseseisvuspäeva eel Valgevene opositsionääre. Meeleavalduste teine laine jäi väga piiratuks ja ei muutunud enam massiliseks.
Küttejõu karjäär
AS “Kütte-Jõud” oli arvestatav põlevkivi tootja. Erakaevanduste hulgas oli ta pikka aega konkurentsitult esimene ning ületas 1920-ndate lõpul oma umbkaudu saja tuhande tonnise aastatoodanguga enamikku riigikaevandusigi. Üks edu aluseid oli kindlasti toonaste karjääride moodsaim tehnika: auruekskavaator kopamahuga 3 m³ ja lihtne laadimissild (# 1). Pavandu riigiettevõttes murti põlevkivi käsitsi, teistes erakarjäärides olid aurulabidad kopamahuga ligikaudu 1 m³. 1933. aastal avati ka allmaakaevandus.
2020. aasta Valgevene meeleavaldused
Rahvusvaheline reaktsioon
pisi|{{legend|#0000ffff|[[Valgevene}}{{legend|#4daf4aff|Lukašenkat tunnustanud riigid}}{{legend|#e41a1cff|Keeldusid valimisi tunnustamast}}{{legend|#F98989|Väljendasid kriitikat või muret Valgevene arengu üle}}{{legend|#c0c0c0ff|Ei reageerinud valimistele}}]]
Küttejõu karjäär
1947. aastal, kui avakarjäär suleti andis Küttejõu kaevandus 317 000 tonni põlevkivi. Allmaakaevandus jätkas veel tööd ja 1951. aastal ühendati see Kiviõli põlevkivikaevandusega. Küttejõu töölisalev ühendati Kiviõli linnaga 1957. aastal.