cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Star Trek (film 2009)
Sisu
Narada asub seejärel teele Maale ja Nero asub Pike'i piinama, et temalt Maa ligipääsukoodid saada. Samal ajal jäetakse Kirk planeedile Delta Vega maha, sest ta üritab Spocki vastu mässu. Seal kohtab Kirk Spocki vanemat versiooni kes selgitab talle, et tema ja Narada komandör on tegelikult tulevikust. Ta üritas Nero koduplaneeti päästa, kuid katse ebaõnnestus ja Nero perekond hukkus koos planeediga. Narada ja Spock sattusid seejärel musta auku ja rändasid ajas tagasi. Nero võttis pärast USS Kelvini hävitamist Spocki kinni ja jättis ta Delta Vegale, et ta näeks kuidas Vulcan hävitatakse.
Kirk avastab pärast vanema Spocki jutustuse ära kuulamist, et planeedil on Tähelaevastiku valvepost ja sinna jõudes kohtavad nad Montgomery Scotti. Vanema Spocki abiga õnnestub Scottil ja Kirkil hüpata Enterprise'i pardale. Seal võetakse nad kinni ning Kirk kasutab vanema Spocki nõuannet ja provotseerib Spocki ennast ründama, et ta sel viisil ametist taanduma sundida. Laeva juhtimine läheb Kirkile, kes suundub Maale, et Naradat takistada. Kirk hüppab koos Spockiga Naradale ja samal ajal kui Kirk päästab Pike'i, varastab Spock vanema Spocki laeva ja hävitab Narada puuri, et Maa päästa. Spock rammib oma laevaga Naradat ja tekitab tehisliku musta augu, mis hävitab Narada.
Narada hävitamise eest saab Kirk Enterprise'i uueks komandöriks ja Pike määratakse Tähelaevastiku peakorterisse viitseadmiraliks. Spock kohtab vanemat Spocki, kes soovitab tal jätkata Tähelaevastikus teenimist ja lähtuda otsuste tegemisel sellest mis on õige, mitte sellest mis on loogiline. Spock jätkab Tähelaevastikus teenimist ja saab Enterprise'i komandöri asetäitjaks. Enterprise suundub seejärel uuele missioonile.
Osatäitjad
pisi|400px|Filmi peaosatäitjad Star Treki esilinastusel
Holdre Vanaveski järv
Vanaveski järv (ka Holdre Vanaveski järv, Vanaveski paisjärv, Vastseveski paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 707 m. Veekogus on 1 saar.
Ķilpani
Ķilpani on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla idaosas Ceplise tiigi kaldal. Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Wólka Kozodawska
Wólka Kozodawska on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Piaseczno maakonnas Piaseczno vallas. Wólka Kozodawska asub Piasecznost ligi 5 km lõunaedelas ja Varssavi kesklinnast umbes 22 km lõunas.
RS-28 Sarmat
pisi|240px|Sarmati rakettide üleslaskmine [[Plessetski kosmodroomil asuvatest stardišahtidest]]
RS-28 Sarmat (vene keeles РС-28 «Сармат»; NATO koodnimi SS-X-30) on Venemaa viienda põlvkonna strateegiline raketikompleks mitmeastmelise mandritevahelise ballistilise raketiga.
Raketid lastakse välja stardišahtidest.
Raketis kasutatakse Energomašis Valentin Gluško juhtimisel väljatöötatud vedelkütusel töötava raketimootori RD-264 (loodud 1980. aastatel) moderniseeritud versiooni.
Sarmatiga on võimalik orbiidile lennutada kosmoseaparaate, kuid ka hüperhelikiiruselist juhitavat lendkeha Avangard.
Saritootmises
Raketikompleks Sarmat töötati välja Tšeljabinski oblastis Miassis asuvas Makejevi raketikeskuses.
Aprillis 2022 teatas Venemaa Kaitseministeerium esimesest edukast Sarmati üleslaskmisest Plessetski kosmodroomil. Novembris 2022 ilmus Vene meedias teade, et alustati Vene uusima ballistilise raketi Sarmat saritootmist.
Reinse
Reinse on küla Pärnumaal Saarde vallas.
Ajalooliselt jäi küla Saarde kihelkonna ja Voltveti mõisa alale. 1560. aastal on esimest korda mainitud nime Reines, seejärel 1839 Reinaste, umbes 1900 Рейнастъ. Aastatel 1977–2021 oli Reinse Kanaküla koosseisus.
Guido Küng
Guido Küng (sündinud 5. oktoobril 1933 Zofingenis) on Šveitsi filosoof.
Ta on kaitsnud 1962. aastal doktoriväitekirja Šveitsis Fribourgi Ülikoolis.
Kiievi Püha Sofia peakirik
Kiievi Püha Sofia peakirik (ukraina keeles Софіївський собор Премудрості Божої, Софія Київська või Софійський собор) on Kiievis asuv 11. sajandil ehitatud sakraalhoone.
Guido Küng
Aastatel 1962–1973 oli ta filosoofiaprofessor Ameerika Ühendriikides Notre Dame'i Ülikoolis.
Kiievi Püha Sofia peakirik
Koos Kiievi koobaskloostriga kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Guido Küng
1973. aastal ja aastatel 1980–1981 oli ta Fribourgi Ülikooli filosoofiaprofessor ja Ida-Euroopa uuringute instituudi direktor.
Pere
Tema vanemad olid Josef ja Anna (Schibig) Küng. Tema abikaasa on Elisabeth J. Lampert (1962. aastast).
Kännas-kibuvits
Kännas-kibuvits (Rosa corymbifera) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Aŭtazavodskaja liin
pisi|Aŭtazavodskaja liini tunneli sisevaade Aŭtazavodskaja liin (vene keeles Автозаводская линия (Avtozavodskaja linija), valgevene Аўтазаводская лінія (transkribeerituna Avtazavodskaja linija)) on Minski metrooliin, mis on 2018. aasta seisuga 18,1 km pikk ja millel asub 14 peatust. Rongidel kulub liini ühest otsast teise sõitmiseks 27 minutit.
Nagu peaaegu kõigis maailma metroodes, nii ka Minskis tähistatakse metrooliine eri värvidega. Minski metroo erines teistest NSV Liidu metroodest selle poolest, et esimene metrooliin ei olnud punane, vaid sinine. Teine liin ehk siis Aŭtazavodskaja liin on punane.
Liini projekteerimist alustati XIX sajandi kaheksakümnendatel aastatel. Ehitustööd algasid aastal 1984 ja esimene lõik sellest avati aastal 1990. Algselt algas see Frunzienskaja metroojaamast ja lõppes Traktarny zavodi metroojaamas. Pieršamajskaja metroojaam avati ehitustehnilistel põhjustel järgmisel aastal. Liin on üldiselt loode-kagusuunaline. Seda teenindavatel rongidel on viis vagunit.
Aastal 1986 pikendati liini Puškinskaja metroojaamani. Aastal 1997 avati Aŭtazavodskaja metroojaamani viiv lõik. Tee Mahiloŭskaja metroojaamani valmis aastal 2001 ja seni viimase valminud lõiguna avati aastal 2005 tee Kamiennaja Horka metroojaamani. Aastal 2003 avati Mahiloŭskaja metroojaama juures liini teenindav depoo.
Artur Vaha
Ta oli aastast 1926 NLKP liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadik.
Vilve Männa
Vilve Männa (sünninimi Vilve Pukspuu; sündinud 2. septembril 1934 Raplas) on eesti õpetaja.
1952. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi emakeele ja kirjanduse õpetajana. Aastatel 1962–1964 õppis kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele osakonnas.
Aastatel 1956–1965 töötas ta Orissaare Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1965. aastast töötas ta Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis saksa keele õpetajana, aastatel 1967–1996 oli ta sama kooli (hiljem Kuressaare 1. Keskkool ja Saaremaa Ühisgümnaasium) õppealajuhataja. Paralleelselt töötas ta ka eesti keele ja saksa keele õpetajana. Aastatel 1989–1990 oli ta direktori kohusetäitja.
2004. aastast Isamaaliidu liige, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Otto Paul von Krusenstern
Adam August Otto Paul von Krusenstern (7/19. august 1834 Tallinn – 12/24. august 1871 Tartu) oli baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija.
1846–1850 õppis ta Tallinna toomkoolis ja Saksamaal Heidelbergis. 1855 sai ta Vene esimese allveelaeva komandöriks.
Isiklikku
Tema vanaisa oli Adam Johann von Krusenstern. Tema vanemad olid viitseadmiral Paul von Krusenstern (1809–1881) ja Wilhelmine von Kotzebue (1812–1851). 1869. aastal abiellus ta Peterburis Natalie Meyeriga.
Pärnu JK naiskond
pisi|Pärnu JK naiskond 9. oktoobril 2013 vahetult enne mängu VfL Wolfsburgiga Pärnu JK naiskond on Eesti naiste jalgpalliklubi; jalgpalliklubi Pärnu JK üks võistkondi.
Naiskond mängib Naiste Meistriliigas.
Maakunst
pisi|"[[Spiral Jetty", autor Robert Smithson, aprillis 2005]] Maakunst (inglise keeles land art) on 1960. aastate lõpus tekkinud kunstivorm, milles kunstilise kujundamise materjaliks on maastik.
Maakunst võib seisneda nii vaid väikeste muudatuste tegemises loodusobjektidele ja maastikele kui ka hõlmata suuri maa-alasid ümberkujundavaid projekte. Maakunsti vormideks on näiteks pinnase ümberpaigutamine, kraavide kaevamine ja kivide kuhjamine. Mitmed maakunsti viljelejad on saanud loomingulist inspiratsiooni eelajalooliste tsivilisatsioonide maapinnajoonistustest.
Tuntuimad esindajad on Michael Heizer, Richard Long, Robert Morris ja Dennis Oppenheim.
Roigu
Roigu (varasema nimega Roigo) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Murru ja Suigu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil põhiosa külast liideti Murru külaga.
1901 mainitakse Roigu karjamõisat (Ройго). 1922. aastaks on karjamõisa aladele moodustatud küla (Roigo).
Octav Pancu-Iași
Octav Pancu-Iași (14. aprill 1929 Iași – 16. või 17. aprill 1975) oli rumeenia kirjanik.
Ta on kirjutanud romaane, novelle ja jutte.
Eesti keeles on ilmunud tema jutustuste kogu "Võileivad suve ja tuulega" ("Tartine cu vară și vînt", rumeenia keelest tõlkinud Natalie Alver, Thelma Tali, Tallinn: Eesti Raamat, 1976).
Mihkli kirik (täpsustus)
Mihkli kirik on mitme kiriku nimi:
Stockholmi veoautorünnak
pisi Stockholmi veoautorünnak toimus 7. aprillil 2017, kui Stockholmis veoki ärandanud isik sõitis sellega suurel kiirusel mööda jalakäijate tänavat ja rammis seal liikunud inimesi. Kuriteo käigus hukkus kohapeal neli ja sai vigastada 15 inimest, kes hospitaliseeriti. Üks haiglasse toimetatud kannatanu suri 28. aprillil ja rünnaku tõttu hukkunud inimeste arv tõusis viieni. Lisaks hukkus üks koer.
7. aprillil 2017 kell 14.53 kohaliku aja järgi sõitis veoauto (auto kuulus õlletehasele Spendrups) ärandanud mees Stockholmi kesklinnas jalakäijate tänaval (Drottninggatanil) rahva sekka. Seejärel rammis juht autoga Åhléns City kaubanduskeskuse vitriini. Autojuht sai selle käigus vigastada ja põgenes. Kurjategijaks osutus 39-aastane Usbekistanist pärit mees, kelle elamisloataotlus oli tagasi lükatud. Ta tulnuks riigist välja saata, kuid immigratsiooniametnikel ei õnnestunud teda enam üles leida.
Roobe järv
Roobe järv (ka Roobe paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Roobe ja Kalme külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1559 m.
Kaas (täpsustus)
Kaas on mitmetähenduslik sõna:
Zofingen
pisi|Zofingeni vanalinn Zofingen on linn Šveitsis Aargau kantonis, Zofingeni ringkonna keskus.
Linn on rajatud aastal 1201. Elanikke oli aastal 2014 umbes 11 210.
Rõusa-Ülejõe
Rõusa-Ülejõe oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rõusa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõusa külaga.
Külast on teateid alates 1938.
Gārša
Küla asub valla kirdeosas Iežupe jõe kaldal. Asulas on Mērupe ja Gārša bussipeatus. 2007. aastal oli külas 10 elanikku.
Kantlauk
Kantlauk (Allium angulosum) on amarülliliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse.
Megion
Megion on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.
Ajalugu
Megion on teada 1810. aastast nime Majon all, 1912. aastast nime Magajon all. 1959. aastal muutus Magajon Megioniks.
1961. aastal avastati Megioni lähistel nafta leiukoht.
1964. aastal sai Megion aleviks, 1980. aastal sai linnaõigused.
Loodus
Megion asub Lääne-Siberi madalikul, Obi jõe keskjooksul, Nižnevartovskist 28 km läänes. Kõrgus merepinnast on 40 m.
Jaan Poska Mälestusfond
Jaan Poska Mälestusfond on Eesti sihtasutus, mille eesmärk on jäädvustada Eesti riigimehe Jaan Poskaga seonduv ja korraldada tema mälestamisega seotud objektide hooldamine.
Sihtasutuse asutasid 2001 Peeter Järvelaid, Enn Sarap, Matti Päts, Johannes Kert, Ott Arder, Jaan Arder, Tarmo-Andre Elvisto ja Peedu Ojamaa.
2008 avati sihtasutuse ettevõttel Jaan Poska muuseum.
Räisa
Räisa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.
Kristina Bannikova
pisi Kristina Bannikova (sündinud 15. juunil 1991) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Pärnu.
Ta on mänginud Eesti naiste jalgpallikoondises.
Makejevi raketikeskus
pisi|240px|Sissepääs Akadeemik Makejevi Riikliku Raketikeskuse territooriumile [[Miassis]]
Akadeemik Makejevi Riiklik Raketikeskus (vene keeles Государственный ракетный центр имени академика В. П. Макеева; lühendnimi Makejevi GRTs) on Venemaa aktsiaselts, juhtivaid raketi- ja kosmosetehnika teadus-konstrueerimiskeskusi, ballistiliste rakettide väljatöötaja.
Makejevi raketikeskus asub Tšeljabinski oblastis Miassis, juhib kolme masinaehitustehast (Miassis, Zlatoustis ja Krasnojarskis) ning ühte teadusuurimisinstituuti (Zlatoustis). Kuulub Roskosmose struktuuri.
Ajalugu
Raketikeskus loeb enda asutamisaastaks 1947. aastat, kui Zlatoustis loodi kaugmaarakettide erikonstrueerimisbüroo koos laborite ja katsetsehhiga.
Ritsu järv
Ritsu järv (ka Linnaküla paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1130 m. Veekogus on 1 saar.
Ottomar Gern
Ottomar Gern (16. november 1827 – 9. november 1882) oli Venemaa insener ja sõjaväelane.
Ta sündis Vitebski kubermangus Poola aadliku saksa päritolu suguvõsas.
1841 astus ta Sõjainseneride kooli. 10.augustil 1844 ülendati Gern lipnikuks ja viidi üle ohvitseride klassi. 3. septembril 1846 määrati ta Inseneride korpusesse üleviimisega kaardiväkke (Ihukaardiväe sapööripataljon) ja komandeeriti Sõjainseneride kooli (mis hiljem reorganiseeriti Nikolai-nimeliseks Inseneride kooliks). Seal töötas ta repetiitorina (ehk õppejõuna) fortifikatsiooni alal.
9.07- 9.11.1854 oli Gern komandeeritud Tallinna, mis asus sõjaliselt kaitsepositsioonidel. Siin ehitas oma esimese allveelaeva. 17. aprillil 1855 sai Gern kapteni auastme ja ehitas valmis metallist allveelaeva, mis oli sisuliselt ainult tuukrikell. Peale Inseneride Sõjakooli ja Akadeemiat ta oli ajavahemikul (25.08.1856-17.10.1860) veel ka õppejõud fortifikatsiooni alal Nikolai-nimelises Kindralstaabi Akadeemias. 1863. aasta kevadeks ehitas ta kolmanda allveelaeva. Umbes samal ajal käis ta Prantsusmaal, kus nägi ehitatavat allveelaeva Le Plongeur, mida 1862. aastal nägi ka Jules Verne ning kirjeldas seda 1869. aastal ilmunud romaanis "20 000 ljööd vee all". 1867. aastal ehitas Gern oma viimase, neljanda allveelaeva. 1872 ehitas Gern oma neljanda allveelaeva tarbeks torpeedo.
1879. aasta 30. augustil ülendati Ottomar Gern kindral-leitnandiks. Ottomar Gern suri 9. novembril 1882 Montonis. Hüvastijätmine viidi läbi Peetri-Pauli luteri kirikus Peterburis, maeti aga Moskvasse, Novodevitšje kalmistule.
Kirjandus
* Н. П. Глиноецкий, "Исторический очерк Николаевской Академии Генерального Штаба".
Mihkel Ulk
Mihkel Ulk (sündinud 12. detsembril 1983) on eesti režissöör.
Ta lõpetas 2006. aastal Tallinna Ülikooli filmi ja video eriala bakalaureuseõppe cum laude ja 2010. aastal Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe filmirežissöörina.
Mihkel Ulk on Ekspress Meedia loovjuht. Varem on ta töötanud Eesti Rahvusringhäälingus: olnud Raadio 2 saatejuht ning teinud režissöörina filme ja telesaateid Eesti Televisioonis. Aastatel 2012–2017 oli ta ETV keskkonnasaate "Osoon" režissöör.
Tema lavastatud mängufilm "Nullpunkt" oli 2014. aasta vaadatuim Eesti film.
Oomega (ansambel)
Oomega oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1964-1971.
Ansambel lõpetas tegevuse 1971, mil suri Rein Alango.
Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Göteborgi Eesti Segakoor
Göteborgi Eesti Segakoor on 1946. aastal tegevust alustanud eesti koor, mis osa tegevusajast on olnud eraldi tegutsenud, aga vahel koos esinenud nais- ja meeskoor.
Meeskoor
Sügisel 1963 asutati 40 lauljaga Göteborgi Eesti Meeskoor, mis tegutses umbes 30 aastat. Meeskoor esines iseseisvalt eestlaste keskustes Rootsis ning ka Inglismaal, Norras ja Saksamaal, kuid esines ka segakoorina koos naiskooriga.
Dirigendid:
Naiskoor
Algul segakoorina tegutsenud koori naislauljad jätkasid pärast meeskoori asutamist naiskoorina, mis vormistati 1967. aastal ametlikult nimega Göteborgi Eesti Naiskoor. Peale eestlaste keskuste Rootsis on naiskoor esinenud ka Norras, Inglismaal ja Saksamaal.
Dirigendid:
Segakoor
1946. aastal alustanud koori jagunemise järel 1960. aastail ühinesid meeskoor ja naiskoor jälle Göteborgi Eesti Segakooriks 1994. aastal. Alguaastail tegutses segakoori kõrval ka väiksem kirikukoor.
Liikumispuudega Laste Toetusfond
Liikumispuudega Laste Toetusfond on Eesti fond, mis toetab liikumispuudega lapsi.
Räägu-Metsaküla
Räägu-Metsaküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sauga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kilksama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kilksama külaga.
Liikumispuudega Laste Toetusfond
Aastatel 2009–2016 oli fond iseseisev, õiguslikult sihtasutus. Seejärel läks see fond sihtasutuse Lapsepuue alluvusse.
Räägu-Metsaküla
Külast on teateid alates umbes 1900 (Рягометсакюля).
Liikumispuudega Laste Toetusfond
2010. aastal pälvis fond Aadu Luukase missioonipreemia.
Kare ambroosia
Kare ambroosia (Ambrosia psilostachya) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
S5 (Berliin)
S5 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Strausberg Nordist Spandausse.
Liini idapoolses otsas, Strausbergi ja Strausberg Nordi jaamade vahel sõidab rong kõige tihedamini iga 40 minuti tagant, mis teeb lõigu kõige vähem kasutatavaks liiniosaks kogu S-Bahni võrgus.
S5 (Berliinin S-Bahn)
Varje Tipp
Haridus
Ta on õppinud aastatel 1970–1977 Tahkuranna 8-klassilises koolis, 1977–1981 Pärnu IV Keskkoolis (eelkooli kasvatuse pedagoogika lisaerialaga), 1982–1989 Ed. Vilde nim. Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse erialal (kehalise kasvatuse õpetaja) ja 1998–2002 Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduste instituudis, pedagoogikamagister. Täiendanud end aastatel 1995–1996 Tallinna Pedagoogikaülikoolis klassiõpetaja erialal.
Töö koolitajana
1999–2021 Tiigrihüppe SA, E-õppe Arenduskeskuse, HITSA koolitaja haridustehnoloogia valdkonnas, üle-Euroopalise veebipõhise koostööprojekti eTwinning ekspert, koolitaja ja nõustaja. Esimene eTwinningu projekti registreerija Euroopas.
Isiklikku
Varje (Liiv) Tipp suusataja (1976–1982) ja rulataja (1979–1986), kolme Kuldrula omanik ja NSV Liidu meister mitteametlikel rula meistrivõistlustel Riias Bikernikis.
Ema Aino (Põliste) Liiv (sünd 1936) on olnud pedagoog, koolijuht; isa Uudo Liiv (1936–1977) oli füüsika ja kehalise kasvatuse õpetaja ning Are kooli direktor.
Abikaasa Riho Tipp (sünd 1966) ja poeg Rivar Tipp (sünd 1990) on tegelnud kergejõustikuga, tütar Merilin (Tipp) Cherry (sünd 1991) tennise ja treeneritööga.
Rahvusvaheline romade päev
pisi|Mustlaste lipp Rahvusvahelise romade päev, ka rahvusvaheline mustlaste päev, on rahvusvaheline tähtpäev, mille algatas 8. aprillil 1971 Londonis toimunud esimene rahvusvaheline mustlaste kongress.
Ametlikult kinnitati kuupäev 1990. aastal neljandal Romade Kongressil, mis toimus Poolas Serockis.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass
'''1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass''' oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste kõrgeima taseme 4. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna VS Sport.
Raul Tikk
Raul Tikk (sündinud 5. aprillil 1970 Tartus) on eesti sulgpallur.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass
Esimest korda mängiti "kaks-miinus" karikasüsteemil, mis tähendab seda, et meeskond kes saab kaks kaotust langeb välja. Klasside nimed muudeti tähtede asemel numbriteks.
Raul Tikk
Aastatel 1992–1996 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 7 kuldmedalit, neist 5 meespaaris- ja 2 segapaarismängus.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 1. klass
Eesti kõrgeim tase kandis nime '''1. klass (endine A-klass), teine tase 2. klass (endine B-klass), kolmas tase 3. klass (endine C-klass) ning esimest korda ka neljas tase 4. klass'''.
2. ring
‡ESS Kalevi mängijad lahkusid platsilt pärast 65. minuti penaltit, võit Spordile.
Finaal
‡ Kuna mäng peeti järjena eelnevale 1:1 viigile, siis ei tohtinud meeskonnad mängijaid vahetada ja seega pidi Sport mängima 10 mängijaga, kuna Vladimir Tell oli haigusega eemal.
Ridala kihelkond
Ridala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Rötel, ladina keeles Rotalia; Rotelewic, lühend Rid) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.
Piirkonna ajalugu
pisi|[[Haapsalu kreis Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)]] Ridala kirikukihelkond (saksa Kirchspiel Roethel in Wiek) rajati arvatavasti aastail 1220–1230, tänapäeval kattub see umbes 90% ulatuses endise Ridala valla territooriumiga. Kihelkonna maadel asub ka Läänemaa keskus Haapsalu (Hapsal). Enne seda moodustas Ridala kirikukihelkonna ala osa Ridala muinaskihelkonna territooriumist (esmamainitud 1215. aastal).
Kihelkonnakirik oli Ridala kirik.
Muinaskihelkond hõlmas peale hilisema kirikukihelkonna ka Lääne-Nigula, Martna ja Noarootsi kihelkonna ala. Asustus oli suhteliselt tihe, teada on ka linnuste olemasolu (Tubrilinn). 1215. aastal tehti Ridalasse ristisõdijate rüüsteretk. Ridala kirikukihelkond kuulus Saare-Lääne piiskopkonda. Aastatel 1260–1270 rajati Haapsalu piiskopilinnus, selle kõrvale tekkis Haapsalu linn. Enne Liivi sõda on teada Uuemõisa piiskopimõis, Kiltsi mõis, Ungru mõis ja Võnnu mõis. 14. ja 15. sajandil asus rannikule elama rootslasi. Kihelkonnakooli kohta on teateid 1788. aastast. 19. sajandi lõpus rajati baptisti kogudusi ja Mäemõisa õigeusu kirik.
Räägu-Mõisaküla
Räägu-Mõisaküla oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Räägu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räägu külaga.
Arno Kask
Arno Kask (2. november 1927 – 7. november 2002) oli Eesti kaugsõidukapten ja merendustegelane.
1949. aastal lõpetas ta Tallinna Merekooli kiitusega.
Aastast 1967 oli ta Eesti Merelaevanduse ülema asetäitja laevastiku ekspluatatsiooni alal. 1978–1987 oli ta Eesti Merelaevanduse ülem. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.
Isiklikku
Tema poeg oli kapten Alar Kask, tama vend on merendustegelane Jüri Kask.
Peterburi Jaani Kiriku Fond
Peterburi Jaani Kiriku Fond on Eesti mittetulundusühing, mis on muu hulgas toetanud Peterburi Jaani kiriku taastamist. Fond on toetanud ka Peterburi Teataja ilmumist. Fondi esimees on Jüri Trei.
Fond asutati 20. detsembril 1999.
Teine Taiwani väina kriis
Teine Taiwani väina kriis (ka 1958. aasta Taiwani väina kriis) oli konflikt Hiina Rahvavabariigi (HRV) ja Hiina Vabariigi (HV) vahel. Hiina Rahvavabariik pommitas Taiwani väinas asuvaid Mandri-Hiina ranniku lähedasi Jinmeni ja Matsu saari, et need Guomindangi käest "vabastada". Lisaks taheti koguda andmeid Ameerika Ühendriikide tegevuse kohta Taiwani lähistel. Dongdingi saare lähedal toimus ka merelahing, milles Hiina Vabariigi merevägi lõi tagasi Hiina RV mereväe meredessandikatse.
USA riigisekretär Christian Herter on hiljem teise Taiwani väina kriisi kohta öelnud "esimene tõsine tuumakriis".
August Pedajas
Ta lõpetas aastal 1962 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja aastal 1968 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli.
Aastatel 1949–1952 töötas ta Torma masinatraktorijaamas jaoskonnaagronoomina ja vanemagronoomina, aastatel 1952–1956 Ahja masinatraktorijaama direktorina. Aastatel 1956–1962 oli ta Põlva rajooni RSN Täitevkomitee esimees. Aastatel 1962–1965 oli ta Viljandi Kolhoosi- ja Sovhoositootmise valitsuse juhataja, aastatel 1968–1969 Viljandi Rajooni Põllumajanduse Tootmisvalitsuse juhataja. Aastatel 1969–1970 oli ta EKP Viljandi Rajoonikomitee I sekretär. Aastatel 1970–1982 oli ta Eesti NSV varumisminister.
August Pedajas hukkus autoõnnetuses 4. aprillil 1992 Saaremaal ja ta maeti 11. aprillil 1992 Metsakalmistule.
Ta oli aastast 1952 NLKP liige, ta on olnud EKP Keskkomitee ja EKP revisjonikomisjoni liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VIII, IX ja X koosseisu saadik.
Microsoft Outlook
Microsoft Outlook on Microsofti loodud tarkvara e-kirjade saatmiseks ja vastuvõtmiseks. See on saadaval kontoritarkvarapaketis Microsoft Office ja ka eraldi programmina.
Importimine teistest programmidest
Seni toetab Outlook andmete importimist ainult Outlook Expressi ja Lotus Notesi programmidest. Eritarkvara abil on võimalik andmeid importida ka Mozilla Thunderbirdist.
Tšapajevsk
Asula tekkis 1909–1911 rajatud lõhkeainetehase juurde. 1927. aastani oli selle nimi Ivaštšenkovo ja 1929. aastani Trotsk (Lev Trotski järgi). 1927 sai linnaõigused. 1929 sai praeguse nime Punaarmee komandöri Vassili Tšapajevi järgi.
Linna lähedal asub laskemoona katsepolügoon.
Joanna Moro
pisi|Joanna Moro ([[2013)]] pisi|Joanna Moro ([[2015)]] Joanna Moro (sündinud 13. detsembril 1984 Vilniuses ) on poola näitleja.
Ta on mänginud paljudes teleseriaalides ja mõnes filmis. 2012. aastal sai ta Poolas ja Venemaal laialdaselt tuntuks Anna Germani rolliga seriaalis "Anna German. Tajemnica białego anioła" ("Anna German. Valge ingli saladus").
Isiklikku
Joanna Moro on abielus Mirosław Szpilewskiga. Neil on kaks poega: Mikołaj ja Jeremi.
Lisaks poola keelele valdab ta inglise, leedu ja vene keelt.
Glutamaat
Glutamaat on glutamiinhappe karboksülaatanioon, kus kõrvalahela -COOH on deprotoneeritud (andes COO-) või sool, kus deprotoneeritud kõrvalahelale liidetakse näiteks K+ või Na+.
Glutamaat neurotransmitterina
pisi|300 px|L-Glutamaadi struktuurivalem Glutamaat on peamine erutusvirgatsaine selgroogsete organismide närvisüsteemis ning ühtlasi ka aju peamise pidurdusvirgatsaine GABA eelühend. Keemilistes sünapsides säilitatakse glutamaat vesiikulites. Närviimpulsid vallandavad glutamaadi vabanemise presünaptilisest rakust, mis omakorda, seondudes glutamaadi retseptoritega postsünaptilise raku pinnal, aktiveerivad viimase. Kuna glutamaat on oluline sünaptilises plastilisuses, mis tähendab, et sünaps saab tugevneda või nõrgeneda teatud ärrituste mõjul läbi retseptorite arvu kasvu või virgatsaine koguse suurenemise, siis on glutamaat seotud kognitiivsete protsessidega nagu õppimine ja mälu. Näiteks sünapsi pikaajaline erutuvus (long-term potentiation), üks plastilisuse vorme, leiab aset glutaminergilistes sünapsides, mis paiknevad suurajukoores, hipokampuses ning mitmes teises aju piirkonnas. Lisaks toimimisele virgatsainena kahe vahetus läheduses paikneva neuroni vahel, osaleb glutamaat ka ekstrasünaptilises signaliseerimises.
Glutamaadi metabolism
Nii nagu kõigil aminohapetel on ka glutamaadil C-terminus ja N-terminus. C-terminus ja süsinikskelett on pärit glükoosilt. Glükoos läbib hematoentsefaalbarjääri läbi astrotsüütide jätkete. Kui glükoos on raku sees, siis see lagundatakse tsütosoolis glükolüüsi käigus püruvaadiks. Püruvaat siseneb trikarboksüülhappe tsüklisse, mille käigus toodetakse α-ketoglutaraat, mis järgnevalt transamineeritakse. Aminorühm saadakse kas hargnenud ahelaga aminohappelt, näiteks leutsiinilt, isoleutsiinilt või valiinilt või mõnelt aminorühma doonorilt nagu aspartaat, GABA või alaniin. Lisaks virgatsainele funktsioneerib glutamaat ka kui GABA metaboolne prekursor ning kuulub mitmesugustesse ühenditesse, nagu näiteks glutatioon. Metaboolsed uuringud on näidanud, et peaaegu kogu glükoos, mis siseneb kesknärvisüsteemi konverteeritakse lõpuks glutamaadiks.
Glutamaadi transporterid
Glutamaadi transportereid on leitud neuronite ja gliiarakkude membraanidest. Nende eesmärk on glutamaadi tagasihaarde tagamine ehk selle kiire eemaldamine rakuvälisest ruumist. Ajukahjustuse või -haiguse mõjul võivad transporterid töötada vastupidi, põhjustades glutamaadi akumuleerumist rakust välja. See võimaldab kaltsiumi ioonidel siseneda rakkudesse tänu NMDA retseptorite kanalite. Kaltsiumi ioonide kuhjumine raku sisse põhjustab neuronite kahjustusi ning võib lõppeda raku surmaga.
Imetaja genoomis paikneb viis glutamaadi transporteri geeni. Need on: GLAST (EAAT1; slc1a3), GLT1 (EAAT2; slc1a2), EAAC1 (EAAT3; slc1a1), EAAT4 (slc1a6) ja EAAT5 (slc1a7). EAAT2/GLT1 on kõige olulisem alatüüp täiskasvanud ajus, moodustades 1% kõigist ajus olevatest valkudest. Antud tüüpi transporterid on vastutavad 95% glutamaadi tagasihaarde eest otsajus. GLT1 on peamiselt ekspresseeritud astrotsüütides, kuid on seotud ka glutamaadi tagasihaardes glutaminergilistes närvilõpmetes, vähemasti hipokampuses. Umbes 10% GLT1 noore täiskasvanud roti hipokampuses on lokaliseerunud aksonite terminalidesse, kus see vastutab glutaminergilistes närvilõpmetes kogu tagasihaaratud glutamaadi eest. Dendriitides GLT1 leitud ei ole. Selle tagasihaarde läbiviija on levinud splaissitud isovorm GLT1a. GLT1b-d ei ole märgatud neuronites, kuid on olemas astrogliias koos GLT1a-ga. GLT1 ja GLAST-i jaotused inimestes ja närilistes on sarnased ning vastuolud kirjanduses on eeldatavasti tekkinud surmajärgse proteolüüsi tõttu. GLT1 on otsajus väikestes kogustes ekspresseeritud sünnimomendil ja kasvab 21. päevaks 50%-ni täiskasvanu tasemest. GLT1 tähtsus rõhutab ka asjuolu, et GLT1 puudulikel hiirtel tekivad epileptilised tunnused umbes 21. sünnijärgseks päevaks ning 50% neist surevad epilepsia tõttu enne 30. päeva.
EAAT1/GLAST on selektiivselt ekspresseeritud astrotsüütides. Kõrgemaid tasemeid on leitud väikeajust, kuid ka otsajus leidub neid oluliselt. Võrkkestas ja sisekõrvas on GLAST- tüüpi transporterid levinumad kui GLT1. Nii nagu GLT1 puhul, suureneb ka GLAST-i ekspressioon otsajus 21. päevaks 50%-ni täiskasvanu tasemest, kuid kasv ei ole nii järsk, sest ka sünnimomendil on GLAST lihtsasti avastatav. GLAST puudulikel hiirtel on täheldatud mõningaid koordinatsioonihäireid ning nad on altimad väikeaju vigastustele, kuid nad on elujõulised ning elavad kõrge eani. Küll aga esineb neil kuulmiskahjustusi, mis on kooskõlas GLAST-i geeni avaldumisega sisekõrvas.
EAAT3/EAAC1 avaldumist on olnud raske lokaliseerida, sest vastavaid antikehi on raske saada. Teine põhjus, miks neid on raske märgata, on nende madal tase, mis on 100 korda väiksem kui GLT1-l. EAAC1 paikneb ainult rakukehades või dendriitides. Seda ei ole tuvastatud aksoni terminalides ega ka astrotsüüdides. EAAC1 puudulikel hiirtel areneb dikarboksüülne aminoatsiduuria, mis on kooskõlas EAAC1 rolliga neerudes. Esimesel kaheteistkümnel kuul neurodegeneratsiooni ei esine, küll aga on võimalik hilisem esinemine, sest EAAC1 vahendab ka neuronite tsüsteiini tagasihaaret.
EAAT4 paikneb valdavalt väikeaju Purkinje rakkudes, kuid seda on leitud ka otsajust. EAAT4 puudulikkus hiirte fenotüübile on tagasihoidlikum.
Glutamaadi retseptorid
Ionotroopsed glutamaadi retseptorid on ligandi-seoselised ioonkanalid. Nad moodustavad tetrameerseid komplekse üksikutest või heteromeersetest alaühikutest. Olles seondunud glutamaadiga, muudavad nad kanali katioonidele K+, Na+ ja vahel ka Ca2+ läbitavaks. Antud protsess depolariseerib rakku ning kui on piisavalt glutamaadi retseptoreid aktiveeritud, siis võib see vallandada aktsioonipotentsiaali postsünaptilises neuronis. Ionotroopsed glutamaadi retseptorid on jagatud kolme klassi ning neid on nimetatud vastavalt nende agonistidele: N-metüül-D-aspartaat (NMDA), α-amino-3-hüdroksü-5-metüül-4-isoksasool proprioonhape (AMPA) ja kainate (KA). Kõige suurema afiinsusega glutamaadile on NMDA retseptor.
Metabotroopsed glutamaadi retseptorid moduleerivad sünaptilist aktiivsust ja plastilisust. Nad avaldavad oma mõju läbi rakusisese trimeerse G-valgu värbamise ja aktiveerimise. Metabotroopsed glutamaadi retseptorid koosnevad kolmest kindlast regioonist: rakuvälisest, transmembraansest ja rakusisesest regioonist. Rakuvälisesse regiooni kuulub moodul, mis vastutab glutamaadiga seondumise eest ning tsüsteiinirikas domeen, mis edastab konformatsioonilise muutuse transmembraansele regioonile. Transmembraanne regioon ühendab rakuvälist osa rakusisesega ning sinna kuulub seitse transmembraanset domeeni rakuvälise N-terminusega ja rakusisese C-terminusega. Sarnaselt AMPA retseptoritega on neil pikk N-terminus. Glutamaadi seondumine mGluR rakuvälise regiooniga põhjustab rakusisese regiooniga seotud G-valkude fosforüleerimise, mõjutades sellega mitmeid raku biokeemilisi radu ja ioonkanaleid. Sellepärast saavad metabotroopsed glutamaadi retseptorid nii suurendada kui ka vähendada postsünaptilise raku erutuvust ning põhjustada mitmesuguseid füsioloogilisi ilminguid. Tänaseks on kindlaks tehtud kaheksa metabotroopset glutamaadi retseptorit (mGluR1-8), mis on järgnevalt jagatud kolme funktsionaalsesse rühma, vastavalt nende aminohapete homoloogiale, agonisti seondumisele ja signaaliülekande kaskaadile. I rühma kuuluvad mGluR1 ja mGluR5, II rühma kuuluvad mGluR2 ja mGluR3 ning III rühma mGluR4-8.
Liis Emajõe
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Flora.
Ta on mänginud Eesti naiste jalgpallikoondises.
Aastal 2010 valiti ta aasta parimaks nooreks naisjalgpalluriks.
Karedakarvane kortsleht
Karedakarvane kortsleht (Alchemilla hirsuticaulis) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Purde järv
Purde järv (ka Purde paisjärv, Jõku paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 747 m.
Omega (Eesti ansambel)
Omega oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1965 Raplas.
Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Marmorvähk
pisi|400px|MarmorvähkMarmorvähk (Procambarus virginalis) on omapärane liik, millel pole teada algset päritolu ega populatsiooni. Marmorvähk on eriline mageveevähkide seas, sest selle liigi paljunemine toimub ainult partenogeneetiliselt. Partenogenees on kaasa aidanud liigi stabiilsete populatsioonide tekkimisele.
Esimesed teated marmorvähist pärinevad Saksamaa lemmikloomakaubandusest 1990ndatel ja sealt tuleneb ka tema saksapärane nimi „Marmorkrebs“. Marmorvähk on olnud üks populaarseim lemmikloomana peetav vähiliik, kuna ta on marmorja mustri poolest väga dekoratiivne. Marmorvähk on tõenäoliselt liigi Procambarus fallax partenogeneetiline vorm. Praegu käsitletakse marmorvähki iseseisva liigina.
Liigi kirjeldus
Värvuselt võivad olla marmorvähid pruunid, rohelised, sinised. Liigi iseloomulikuks tunnuseks on marmorjas muster, mis on hästi näha pearindmiku külgedel. Kest on sile, kuid esinevad mõned ogad. Sõrad on väga väikesed ja teralise pinnaga. Looduses tumedal põhjal elavatel isenditel ei pruugi põgusa pealevaatamisega muster olla hästi märgatav ning seetõttu liik ära tuntav.
Tofanma keel
Tofanma keel on paapua keel, mida räägivad tofanmad Indoneesias Uus-Guinea saarel Nawa jõe ääres paaris külas.
Kõnelejate arv on umbes 250.
Marmorvähk
Liigi levik
Marmorvähi esmaleid Eestis pärineb 2017. aastast Balti SEJ väljavoolukanalist. 2018. ja 2019. aastal Eesti Maaülikooli tehtud uuringud näitasid, et võõrliik on levinud kogu nimetatud kanali ulatuses. Lisaks leidus marmorvähki ka Narva veehoidlas Balti SEJ väljavoolukanali suudme lähistel ja ka Eesti SEJ väljavoolukanalis. Uuringute katsepüükidega saadi 2018. aastal 104 ja 2019. aastal 253 marmorvähki.
Liigi mõju
Tegemist on invasiivse võõrliigiga. Marmorvähi (isegi ühe isendi) pääsemine loodusse, võib välja tõrjuda sealse kohaliku vähi. Ameerika päritolu liigile kohaselt kannab ta vähikatku, mis on surmav põlistele Euroopa vähiliikidele, sh jõevähile. 1. jaanuarist 2015 kehtib Euroopa Liidus määrus 1143/2014 „Looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta“. Määrusega alusel koostatud nimekirja, kuhu kuulub ka marmorvähk, kuuluvate liikide elusaid isendeid ei tohi:
a) importida Euroopa Liitu ega siit transiidina läbi vedada;
b) pidada, sealhulgas suletud tingimustes;
c) aretada, sealhulgas suletud tingimustes;
d) vedada, välja arvatud vedu nende hävitamiseks ette nähtud kohta;
f) kasutada või vahetada;
g) lubada paljuneda, pidada või kasvatada, sealhulgas suletud tingimustes;
h) keskkonda viia ehk lahti lasta.
Erandina on võimalik anda luba nende liikide teadusotstarbel pidamiseks. Eestis on Keskkonnaamet vastava loa andnud Eesti Maaülikoolile, kes uurib laboris marmorvähki, et ohjata tema levikut ja kaitsta jõevähki.
Riina Jõesaar
Aastatel 1967–1977 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 12 kuldmedalit: 2 üksik-, 8 naispaaris- ja 2 segapaarismängus.
Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts
Eesti Akadeemiline Sõjaajaloo Selts (lühend EASS; ka Sõjaajaloo Selts) on aastal 1988 Tallinnas asutatud ühendus, mis koondab enda alla Eesti sõjandustegelasi, ohvitsere ja sõjaajaloolasi.
Silciemsi raudteepeatus
Silciemsi raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Allaži vallas. Peatus asus Riiast 47,5 km kaugusel. Silciemsi raudteepeatuse juures on Valga-Riia raudtee kaheteeline. Piletihinnalt kuulus peatus C tsooni.
Asīl ‘Umrān
Asīl ‘Umrān (araabia keeles أسيل عمران‎) (sündinud 12. novembril 1989 Al-Khubaris) on Saudi Araabia laulja, kes sai kuulsaks  Saudi Araabias ja paljudes Lähis-Ida maades, kui võttis osa tõsielusarjadest "Gulf Stars" ja "Heya wa Huwa". Ta kirjutas alla lepingule Rotanaga, mis on Araabia suurim plaadifirma.
Elulugu
Tema perekond on pärit Al-Qaţīfist, aga nad kolisid Al Khubari, kuna ta isa töötas sõjaväes. Asīl on meedia esitleja Lojain ‘Umrāni õde. Ta läks tõsielusarja "Gulf Stars", et kiiremini kuulsaks saada. Hiljem abiellus ta Bahreini televisiooni ülekandja Khaled Al-Shaeriga. Asīli noorus ja lapselik nägu tegid temast esimese noorte staari Saudi Araabias. Fännide sõnul, kes alati temast uudiseid loevad, on tal karismaatiline iseloom ja ainulaadne anne. 25. juulil 2007 andis Asīl välja oma esimese stuudioalbumi "Khajlanah", et alustada oma lauljakarjääriga. Album tutvustas teda laiemale publikule. 2008. aastal ilmus tema teine stuudioalbum "Allah Yhannini", mille väljaandjaks ning levitajaks oli Saudi Araabia plaadifirma Rotana. Alates 23. septembrist 2010 hakkas Middle East Broadcasting Center (MBC) näitama tõsielusarja "Huwa Wa Heya", mis on 24/7 vaatega filmitud saade Asīl ‘Umrāni ja tema abikaasa Khaled Alsaheri igapäevastest tegevustest. Aastal 2011 andis ta välja oma kolmanda stuudioalbumi "Mo Bessahel". 9. juunil 2016 andis RedOne välja muusikavideo suure populaarsusega laulule "Don't You Need Somebody". Laul viis Asīli araabia muusika edetabelite tippu ja kindlustas talle koha araabia muusika superstaaride seas.
Riin Emajõe
Riin Emajõe (sündinud 29. märtsil 1993) on eesti jalgpallur.
Ta mängib aastast 2013 Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Flora.
Ta mängib aastast 2012 Eesti naiste jalgpallikoondises.
Laïka
Laïka (kreeka keeles λαϊκά τραγούδια) on rahvaliku muusika suund (stiil) Kreeka muusikas.
Erinevalt rebetiko ' st on laïka laiema kandepinnaga ja rahvalikuma laadiga. Kuid tegemist pole rahvamuusikaga (nagu seda on dhimotika ja paradosiaki).
Tuntumad laïka esindajad on Vassílis Tsitsánis, Manólis Chiótis (buzuki-virtuoos), Apóstolos Kaldáras, Mimis Pléssas, Mikis Theodorákis (heliloojana), Giórgos Zampétas, Staýros Kougioúmtzis (helilooja), Pános Gabalás, Stélios Kazantzídis.
Esitajatena olid tuntumad Grigóris Bithikótsis (Mpithikótsis), Giánnis Kalátzis, Maíri Línta, Marinélla, Víky Moscholioú, Tólis Voskópoulos.
Küünlad pimeduses
"Küünlad pimeduses" (originaalpealkirjaga "Candles in the Dark") on Austria lavastaja Maximilian Schelli jõuluteemaline 1993. aasta telefilm, mille sündmustik toimub Eesti NSV-s.
Sisu
Vahepeal tutvub Silvia Jaaniga ja armub temasse. Koos nad võitlevad, et hoida jõulude vaimu elus pimedas ja vanamoelises Tallinnas.
Rahvamajanduse elustamise fond
Rahvamajanduse elustamise fond oli Eesti majandusministeeriumi juures tegutsenud fond, mille kaudu toetati majandustegevust.
Fond asutati 1935.
Fondi tegevus toimus "Rahvamajanduse elustamise fondi seaduse" alusel.
Palestina (Peruu)
Palestina on 1994. aastal rajatud linn Peruus, Ucayali piirkonna Purúsi provintsi Purúsi ringkonnas Purúsi jõe ääres.
Ajalugu ja tavad
Enne 1994. aastat oli Palestina piirkond farmide kogum, kus kasvatati vilja ja peeti veiseid. 1994. aastal kutsus Purúsi provintsi alkald kokku kohalike elanike koosoleku, kus teatas, et rajab sellesse paika linna ning ehitab majad kõigile, kes soovivad farmidest linna kolida.
Loomakasvatuse kõrval kasvatatakse Palestinas ka riisi, maisi ja puuvilju: ananasse, banaane, kookospähkleid, sidruneid, apelsine, virsikuid, granadille ning mandariine.
Kohalikud pühad
Linnas tähistatakse mõningaid riiklikke pühasid: emadepäeva, isadepäeva ja 1. maid. Kohalike pühade seas on linna asutamise päev ja kiriku rajamise päev 12. novembril. Samuti pühitsetakse lõikuspühi: arbuusiistutamist, hariliku väätkõrvitsa istutamist, arbuusilõikust ja riisilõikust.
Dokumentaalfilm
pisi|Klipp dokumentaalfilmist "Web" Palestina kohta on tehtud dokumentaalfilm nimega "Web" ("Võrk") koostöös Vikipeediat arendava sihtasutusega Wikimedia Foundation ja internetti levitava rahvusvahelise mittetulundusorganisatsiooniga A Human Right. Filmis esineb ka vikipeedia rajaja Jimmy Wales. Film kirjeldab lastele sülearvuteid kinkiva humanitaarprogrammi One Laptop Per Child ("Üks Sülearvuti Lapse Kohta") mõju Palestinas. Muuhulgas näidatakse, kuidas koolilapsed kirjutavad esialgse artikli oma küla kohta hispaaniakeelsesse Vikipeediasse. Lühike lõik filmist on avaldatud YouTube'is.
Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu
pisi|Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu on matmispaik Tallinnas Maarjamäe mälestusväljal. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.
Cartel de Santa
Algselt olid selle liikmed räpparid MC Babo, Rowan "Mono" Rabia, Mr. Pomel ja DJ Agustín.
Eevi Ross
Eevi Ross (sündinud 1. septembril 1938) on eesti keeleteadlane.
2006. aastal anti talle aasta ema aunimetus.
Puide järv
Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on kolm saart.
Peeter Munitsõn
Peeter Munitsõn (sündinud 9. novembril 1965 Tartus) on endine Eesti sulgpallur.
Aastatel 1982–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 11 kuldmedalit: 1 üksikmängus, 8 meespaaris- ja 2 segapaarismängus.
Erakorraline meditsiin
pisi|Üliraskes seisundis haige ravimine erakorralise meditsiini osakonnas Erakorraline meditsiin on arstiteaduse valdkond, kus keskendutakse eluohtlikus haigusseisundis patsientide ravile, kellele abi andmist ei ole võimalik edasi lükata. Erakorraline meditsiin loetakse üheks 33 erinevast eriarsti erialast.
Erakorralise meditsiini määratlus
Erakorralise meditsiiniga tegelevad meedikud ravivad patsiente, kes ilma kohese ja kiire abita sureksid või saaksid jäädava tervisekahjustuse. Seejuures ei ole oluline, millise elundkonna haigusseisundiga on tegemist. Erakorralise meditsiini kui professiooni põhiliseks olemuseks ongi kõikide elundisüsteemide raskekujuliste ja eluohtlike haiguste tundmine ja nende ravimine. Sellepoolest eristub erakorraline meditsiin teistest arstiteaduse valdkondadest, mille kompetents on seotud kindla elundisüsteemi või anatoomilise piirkonnaga. Erakorralise meditsiini valdkonnas ei ravita haiget kuni paranemise või tervistumiseni, nagu seda tehakse teistes arstiteaduse valdkondades. Erakorralise meditsiini juhitavaks ülesandeks on haige ravimine piirini, kus eluohtlik seisund on möödunud ja ravi saab jätkata mõnes muus haiglaosakonnas või kodus.
Erakorralise meditsiini osadeks jaotamine
Erakorraline meditsiin jaotatakse tavaliselt abi andmise asukoha põhjal kaheks. Need on haiglaeelne ja haiglasisene erakorraline meditsiiniabi. Haiglaeelset erakorralist meditsiiniabi, mille puhul antakse erakorralist abi sündmuskohal, kus inimene eluohtlikult haigestus või kus haigusseisund eluohtlikult süvenes, nimetatakse kiirabiks. Haiglasisene abi tähendab abi andmist haiglas kui hoones. Sellise jaotuse tingib asjaolu, et haiglaeelne erakorraline meditsiiniabi nõuab reageerimiskiiruse säilitamiseks eraldi logistika-, opratiivjuhtimis- ja baseerumissüsteemi. Ravivõtted kahe alamliigi vahel ei erine. Küll kasutatakse haiglasiseses erakorralises meditsiinis keerukamaid ravivõtteid, mille tarbeks vajaminevat varustust ei ole praktiline kiirabi transpordivahenditele paigutada. Erakorralise meditsiini valdkondadest eraldiseisvaks loetakse esmaabi. Esmaabi annavad meditsiinilist ettevalmistust mitteomavad inimesed.
Erakorralise meditsiini kui kliinilise eriala tunnustamine
Arstliku erialana tunnustamise all tuleb siin mõista erakorralise meditsiini lugemist üheks arstlikuks põhierialaks (inglise primary speciality). Põhieriala tuleb mõistena eristada alamlerialast (inglise subspeciality) ja Eestis kasutatavast mõistest "lisapädevus". Erakorralist meditsiini tunnustati arstliku erialana esmakordselt Ameerika Ühendriikides aastal 1979. Samal ajajärgul eksisteerinud NSV Liidu tervishoiusüsteem sellist arstlikku eriala omaks ei võtnud ning seetõttu ei tunnustatud seda ka Eesti NSVs. Euroopa Liidus tunnustatakse erakorralist meditsiini kliinilise erialana alates 1993 (direktiiv 1993/16/EC). Praegu on arstlikud erialad (sh erakorralise meditsiini erialad) määratletud direktiivis 2006/100/EC. Eesti Vabariigis loetakse erakorraline meditsiin eraldi arstlikuks erialaks alates aastast 2000. Erakorralise meditsiini õendust kui õenduseriala tunnustatakse Eestis alates aastast 2001. 2007. aastal muudeti õendusabi erialade nimetusi ning erakorralise meditsiini õendus ning anesteesia- ja intensiivraviõendus koondati ühise nimetuse "intensiivõendus" alla.
Kvalifikatsiooni omandamine erakorralise meditsiini valdkonnas
Erakorralise meditsiini arstiks kui eriarstiks saamine kestab Eesti Vabariigis 11 aastat. Esmalt tuleb läbida arstiteaduse kuueaastane põhiõpe. Seejärel tuleb sooritada sisseastumiseksam erakorralise meditsiini erialal õppima asumiseks. Viie aasta pikkune eriarsti kutse omandamine lõpeb lõpueksamiga. Erakorralise meditsiini õpe on jaotatud praktiliseks ja teoreetiliseks õppeks. Neli viiendikku õppeajast kulub erinevates õppetsüklites praktiseerimisele, üks viiendik jäetakse teoreetilisele klassiõppele. Erakorralise meditsiini eriarsti õppetööd nagu ka kõikide teiste eriarsti alade õppetööd nimetatakse residentuuriks. Kuni 2015 aastani kestis erakorralise meditsiini residentuur 4 aastat
Erakorralise meditsiini kujunemine arstlikuks põhierialaks
Erakorralist meditsiini tunnustati esmakordselt USA-s, kus uue arstliku põhieriala tekke tingisid ühelt poolt uus teadusinformatsioon ning teisalt kohalike kogukondade nõudlus parema meditsiiniabi järele. G. Weizi käsitluses tekivad uued arstlikud erialad esmalt erapraksistes, kus suhteliselt ühetaoliste haiguste hulk ja suur patsientide kogus tagab spetsialiseerumise. Teise variandina tekivad uued arstlikud erialad suurtes ülikoolide juurde liidetud haiglates, kus käivad käsikäes ravi- ja teadustöö. Erakorraline meditsiin on siiski liikunud oma arengus mööda nn kolmandat teed, mis tähendab, et erakorraline meditsiin erialana sai alguse pigem väikestest maakondlikest haiglatest. Nagu meditsiinis üldiselt, võib ka erakorralise meditsiini erialal täheldada kontinentaalseid, kultuurilisi ja poliitilisi raame, mis eriala arengut suunavad.
Haapsalu Õpetajate Seminar
Haapsalu Õpetajate Seminar oli aastatel 1945–1953 Haapsalus tegutsenud õppeasutus (seminar), kus koolitati algkooliõpetajaid.