cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kultuuriteadus ja loodusteadus
XI. Vahepealsed valdkonnad
Veel tähtsamad on generaliseerivad meetodid kultuuriteadustes. Reaalsuse kultuuriline tähtsus on küll seotud individuaalsuse ja erilisusega, kuid erilise ja üldise mõiste on suhtelised. Näiteks sakslase mõiste on Goethe mõiste suhtes üldine, inimese mõiste suhtes aga eriline. Sellepärast võib niisuguseid mõisteid nimetada suhteliselt ajaloolisteks. Kultuuriteadustele ei ole oluline mitte ainult individuaalne omapära, vaid ka terve rühma elementide omapära. Kõik kultuuriteadused kasutavad rühmamõisteid, mõnes on need isegi esiplaanil. Suhteliselt ajaloolise mõiste (näiteks 'sakslane') sisu ei pruugi küll kokku langeda vastava üldmõiste sisuga. Kuid ka täiesti üldisel mõistel võib olla tunnuseid, millel on tähtsust juhtiva kultuurilise väärtuste jaoks, eriti seoses kõige madalamate arengustaadiumide protsessidega ja nendega, mida määravad masside huvid ja tahtekalduvused. Sellisel juhul võidakse teaduslikus mõistemoodustuses, mis eraldab välja teatud hulgale objektidele ühise, tunnistada oluliseks just see, mis on selles rühmas oluline tema kultuurilise tähtsuse seisukohast. Nõnda tekivad mõisted, mida saab kasutada nii individualiseerivas kui ka generaliseerivas uurimises. Mõistete üldisusel kultuuriteadustes on piir, mille määrab vastav kultuuriline väärtus.
XII. Kvantitatiivne individuaalsus
Võidakse vaidlustada väidet, et loodusteaduslik generaliseeriv meetod ei saa mõista erilist ja individuaalset. Näiteks tuuakse füüsika ja astronoomia. Võtan kasutusele kvalitatiivse individuaalsuse mõiste. See erineb põhimõtteliselt nii absoluutselt irratsionaalsest lihtsast heterogeensusest kui ka ajalooliste mõistete individuaalsusest, mis tekib mõistetega suhestamisel. Generaliseeriva meetodiga on jäägitult võimalik seletada ainult kvantitatiivselt määratletud maailma. See "individuaalsus" ei ole mitte midagi muud kui üldiste mõistete ühendus. Kvantitatiivse individuaalsuse tunnetatavus põhineb sellel, et sealt on eemaldatud kõik, mis pole ratsionaliseeritav. Astronoomias on küll taevakehade liikumine väga täpselt ettearvutatav, kuid jutt on ainult kvantitatiivsetest määratlustest, mitte individuaalsest reaalsusest.
Ei ole ühtki juhtumit, mil üldine seadus paratamatusega määraks ajaloolise terviku üksiku arengukäigu.
XIII. Väärtuse suhtes ükskõikne individuaalsus
Kas reaalsust individualiserivalt töödelda on võimalik ka ilma kultuuriliste väärtusteta? See on võimalik, kuid niisugused individuaalsed mõisted on moodustatud suvaliselt. Sellepärast tuleb küsida: kas on võimalik objekti individuaalsuse teaduslik kujutamine, mis ei juhindu üldisest väärtuselisest seisukohast? Kõrvale tuleb jätta ka paljas materjali kogumine. Kas on võimalik individualiseeriva mõistemoodustuse teaduslik lõpuleviidus ilma suhestamiseta üldiste väärtustega? Ei. Muidu pole tegemist lõpuleviidusega või siis puudub teaduslikkus.
XIV. Kultuurilise ajaloo objektiivsus
Ajaloo objektiivsuse probleem, üldajaloo mõiste ja empiiriliste kultuuriteaduste süsteemi mõiste viivad välja empiiriliselt antu sfäärist, ning me peame möönma kui mitte lõplikult juba saavutatud teadmist sellest, mis nimelt on väärtus, siis vähemalt objektiivsete väärtuste kehtivust ning võimalust vähemalt järk-järgult läheneda nende tunnetamisele. Kultuuriteaduste ühtsuse ja objektiivsuse tingivad meie kultuurimõiste ühtsus ja objektiivsus, viimased aga tingib meie kehtestatud väärtuste ühtsus ja objektiivsus.
Generaliseerivate teaduste loodusseadusele peab vastama tingimatult üldkehtiv väärtus, mille meie kultuurihüved suuremal või vähemal määral realiseerivad.
On olemas ajaloo osa, mille puhul loodusteaduski on sunnitud tunnistama meie arendatud loogiliste töötlusprintsiipide teaduslikku iseloomu ning nõustuma sellega, et ajalugu on midagi enamat kui meelevaldselt välja haaratud faktide meelevaldne kõrvutamine, millel on tähtsus ainult nende jaoks, kes on mässitud teatud ajaloolise kultuuriringi hinnangutesse. See on loodusteaduse enese ajalugu. Kui loodusteadus pöörab pilgu iseendale, siis ta ei saa eitada, et talle on eelnenud ajalooline areng, mida selle üksikus ja individuaalses arengus tuleb vaadelda objektiivselt kehtiva väärtuse seisukohast, nimelt teadusliku tõe teoreetilise väärtuse seisukohast. Ent kui ta tunnistab ajaloolist tõde kultuurilise arengu selle osa puhul, mis õigusega ta siis eitab seda kultuuri teiste osade puhul? Mitte ainult loodusteadus ei ole kultuurilise inimkonna saadus, vaid ka "loodus" ise loogilises mõttes ei ole midagi muud kui teoreetiline hüve, s.o reaalsuse kehtiv, objektiivselt väärtuslik mõistmine inimintellekti poolt, kusjuures loodusteadus peab alati eeldama temaga seotud väärtuse absoluutset kehtivust. Teadlane peab eeldama teoreetiliste väärtuste absoluutset kehtivust, kui ta tahab jääda teadlaseks. Iga teadlane eeldab implitsiitselt, et kultuurilisel elul, millest ta ise pärineb, on rohkem kui individuaalne tähtsus. Eraldada terviklikust kultuurilisest arengust välja üks üksik rida, nagu näiteks see intellektuaalse arengu osa, mida me nimetame loodusteaduseks, on täiesti meelevaldne, nagu ka ainult sellele objektiivse tähtsuse omistamine. Sellepärast võib vaevalt nimetada mõttetuks ülesandeks püüda leida objektiivsete kultuuriväärtuste kõikehõlmavat süsteemi. Filosoofia ei saa seda luua paljastest mõistetest, vaid vajab kõige tihedamat kokkupuudet ajalooliste kultuuriteadustega.
Me kõik usume objektiivsetesse väärtustesse, mille kehtivus on nii filosoofia kui ka kultuuriteaduste eelduseks; usume isegi siis, kui me teadusliku moe mõjul kujutame ette, et ei usu.
Guanabara osariik
Osariik moodustati 1960. aastal endisest Föderaalringkonnast, kui riigi pealinn viidi Rio de Janeirost üle Brasíliasse, ning kaotati 1975. aastal, kui ta liideti Rio de Janeiro osariigiga.
Victor Grayson
pisi|Albert Victor Grayson (umbes 1908) Albert Victor Grayson (sündis 5. septembril 1881, jäi kadunuks 28. septembril 1920) oli inglise sotsialistlik poliitik. Ta oli aastatel 1907–1910 Suurbritannia parlamendi liige. Ta on tuntud tänu valimistejärgsele valimisvõidule Clone Valley ringkonnas 1907. aastal ning oma seletamatule kadumisele aastal 1920.
Noorusaastad
Victor Grayson sündis Liverpoolis, tal oli kuus vanemat õde-venda. Tema isa oli Yorkshire'i puusepp William Grayson ja ema šotlanna Elizabeth Craig. Ta oli noorena Bootle'is inseneri õpipoiss. Ta astus Iseseisvasse Leiboristlikku Parteisse ning hoolimata väiksest kõnedefektist sai temast tuntud kõnemees üle kogu maa. 1907. aasta Clone Valley järelvalimistel oli ta leiboristide kandidaat. Ta valiti napilt parlamenti.
Grayson käis House of Commonsi istungitel harva kohal ning tal tekkis probleem alkoholiga. Ta kaotas oma koha parlamendis 1910. aasta üldvalimistel ja jätkas üle maa kõnede pidamist, 1913. aastal langes ta depressiooni.
Ajalehes Pravda mainis Vladimir Lenin Briti vasakäärmuslikke poliitikuid lahates järgmist: "Grayson on väga tuline sotsialist ja hea kõnemees, kuid tema järjepidevus põhimõtetes jätab veel soovida."
Grayson võõrandus paljudest oma vasakäärmuslikest sõpradest, kui pooldas Ühendkuningriigi sekkumist esimesse maailmasõtta, ta kasutas oma kõne- ja veenmisoskust sõdurite värbamisel. Ta teenis lühikest aega Uus-Meremaa armees ja sai haavata. Pärast sõda proovis Grayson oma poliitikukarjääri taaselustada.
Aastal 1918 tegi MI5 juht Basil Johnson Maundy Gregoryle ülesandeks koguda Victor Graysoni tegevuste kohta infot. Grayson polnud oma äärmuslikke vaateid jätnud ning teda kahtlustati uue Vene kommunistliku valitsuse jaoks luuramises. Kardeti ka, et ta töötab Iiri Vabariikliku Armee heaks.
Banku ciems
Banku ciems (tõlkes Bankase küla) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla keskosas. Banku ciems asub merepinnast 25 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Blāzmast 1,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud Bankase talu juurde ja on selle järgi ka nime saanud. Küla koosneb seitsmest talust, millele lisandub veel tühjana seisev veskikoht.
Arthur Puksov
Arthur Puksov (ka Arthur Puksow; 3. jaanuar 1896 (vkj 22. detsember 1895) Räpina vald, Võrumaa – 3. oktoober 1973 Montréal, Kanada) oli eesti keemik-tehnoloog.
Elulugu
Arthur Puksov oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1916. aastal Tartu Aleksandri Gümnaasiumi. Astus 1916 Petrogradi Polütehnilisse Instituuti, siis vabatahtlikuna sõjaväkke, osales aastast 1916 suurtükiväelasena esimeses maailmasõjas, lõpetas 1917 Odessas lipnikekooli. Demobiliseeriti 1918, õppis 1918 Tomski Ülikooli füüsika-matemaatika-teaduskonnas, töötas Siberis raudteel, juunis mobiliseeriti, teenis 1918–1920 Siberis Koltšaki armees. Naasis 1920 Eestisse. Lõpetas 1925 Tartu Ülikooli keemiaosakonna ''mag. chem. tehn. kraadiga, väitekiri "Piirituse ja õhu segude plahvatuskiiruse uurimine mootorilisel põlemisel", dr. phil. nat.'' (1929, Tartu Ülikooli), väitekiri "Asphalt põlevkivist".
Oli 1923–1925 Tartu Ülikooli füüsikalise keemia labori noorem- ja vanemassistent, 1925–1928 Riigi Põlevkivitööstuse (Kohtla-Järvel) keemik, 1928–1937 Tallinna Gaasi- ja Veevärgi vanemkeemik, 1937–1938 Kehra Sulfaattselluloositehase keemiaosakonna juhataja, 1938–1940 tehase abijuhataja, 1940–1944 juhataja.
Läks 1944 Saksamaale, oli 1946–1947 Pinnebergis (Hamburgi lähedal) Balti Ülikooli keemia-farmaatsia teaduskonna õppejõud keemilise tehnoloogia ja orgaanilise keemia alal. 1947 siirdus Rootsi, oli 1947–1950 Köpingis Svenska Salpeterverken AB juures uurimiskeemik. Aastast 1950 elas Kanadas, oli 1950–1972 Montréalis McGilli Ülikooli Royal Victoria Hospitali labori keemik.
On maetud Roxboro kalmistu (Rideau Memorial Gardens) eestlaste ossa.
Teadustöö
Eestis uuris peamiselt põlevkivi termilise töötlemise saadusi, nende tehnilise rakendamise võimalusi; nt doktoritöös esitas meetodid asfaldi tootmiseks põlevkivi pürogeense lagundamise või põlevkivi-toorõli oksüdatsiooni teel. Uuris ka põlevkivist kõrgtemperatuuril saadud gaasi koostist, omadusi ja sellest benseeni tootmise võimalusi. Saanud 2 patenti põlevkivist valgustusgaasi ja generaatorgaasi valmistamise alal. Asutustelt ja üksikisikutelt kogutud andmete põhjal koostas ülevaateid Eesti keemikute koosseisu ja rakendatuse kohta. Eesti Keemikute Seltsi liige ja esimees (1931, 1934–1935), osales mitme komisjoni töös. Tema testamendi alusel moodustati Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) juures 1975 Arthur Puksovi nimeline fond Eesti ajalooteaduse arendamiseks. 26 teadustrükist.
Qualcomm
Qualcomm on Ameerika pooljuhtide ja telekommunikatsiooni seadmete tootja. See ettevõte loob (disainib ja toodab) pooljuhte, tarkvara ja teenuseid, millest mmitemed on seotud juhtmevabade lahendustega. Ettevõtte üks tuluallikaid on ka telekommunikatsioonialaste patentide omamine, nt 5G, 4G, CDMA2000, TD-SCDMA, WCDMA.
Lilli Luuk
Lilli Luuk (kodanikunimi Kristina Tamm; sündinud 1976) on eesti  kirjanik.
Looming
Lilli Luuk debüteeris 2017. aastal kirjandusajakirjas Looming ja pälvis kohe Friedebert Tuglase novelliauhinna novelli "Auk" eest. Märkimisväärne oli, et autor, kes polnud veel ühtegi raamatut avaldanud, sai kolm aastat hiljem sama auhinna teist korda.
Tema lood leiavad sageli aset 1980. ja 1990. aastatel, Eesti ühiskondliku murrangu ajal ning tihti "visandavad pigem kurva ja ebaturvalise eksistentsi pildi".
2022. aastal sai Luugi esimene romaan "Minu venna keha" III koha kirjastuse Hea Lugu ajalooliste romaanide võistlusel.
Lilli Luuk (kodanikunimega Kristina Tamm) valiti aastatel 2023–2025 kirjanikupalga saajate hulka.
Varia
Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi üliõpilastel on valminud adaptsioon novellist "Kolhoosi miss", mis linastus 2022. aasta detsembris osana eesti novellide põhjal loodud lühifilmide kassetis "Põgenikud".
Pruunikas vöötnarmik
Pruunikas vöötnarmik ehk pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik (Phellodon fuligineoalbus) (endine pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik) on seeneliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida palu- ja nõmmemetsadest.
Reet Jürna
Reet Jürna (sündinud 30. oktoobril 1952) on eesti disainer.
Ta lõpetas aastal 1977 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi disaini erialal.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik (kujutav kunst)
Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik (varem Jakuudi ANSV rahvakunstnik; jakuudi keeles Саха норуодунай худуоһунньуга; vene keeles Народный художник Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kunstnike Liidu ja Venemaa Föderatsiooni Kunstnike Liidu liikmetele teenete eest kujutava kunsti valdkonnas ja väljapaistvate kunstiteoste loomisel.
Boriss Družinin
Boriss Družinin (vene keeles Борис Иванович Дружинин; sündinud 21. oktoobril 1938 Sverdlovskis) on NSV Liidu ja hiljem Leedu kabetaja ja treener.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik (kujutav kunst)
Sahha rahvakunstniku aunimetust ei anta kandidaadile enne viie aasta möödumist teenelise kunstniku või teenelise kunstitegelase aunimetuse andmisest.
Boriss Družinin
Ta on NSV Liidu ja Venemaa teeneline treener. Mängijana sai ta 1964. aastal NSV Liidu meistersportlase, 1997. aastal Leedu suurmeistri ning 1998. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Ta elas pikka aega Nižni Tagilis, kus tema eestvedamisel loodi NSV Liidu esimene spetsialiseeritud laste ja noorte olümpiareservi spordikool kabes. Seejärel elas ta mõnda aega Ukrainas (Sumõs ja Zaporižžjas), kust aga siirdus Leetu.
Praegusel ajal elab ta Mažeikiais.
Andres Pulges
Andres Pulges (sündinud 5. oktoobril 1958 Tartus) on eesti arstiteadlane.
Elulugu
Andres Pulges on veresoontekirurg; töölise poeg ja Riina Pulgese abikaasa.
Lõpetas 1976. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduse alal. Aastatel 1984–1987 oli TRÜ teaduskonnakirurgia kateedri aspirant, meditsiinikandidaat (1989, TRÜ), väitekiri "Хирургическое лечение болезни и синдрома Рейно и синдрома нейроваскулярнoй компрессии". Täiendas end Stockholmis.
Oli aastatel 1983–1984 Tartu Kliinilise Haigla veresoontekirurgia osakonna kirurg, nooremteadur, 1988–1992 Tartu Ülikooli teaduskonnakirurgia kateedri assistent, 1992–1995 kirurgiakliiniku assistent, 1995–2006 dotsent, 2000–2006 kardiovaskulaar- ja torakaalkirurgia kliiniku juhataja ning sama õppetooli hoidja, aastast 2006 kardioloogiakliiniku vanemteadur, aastast 2005 ka Põhja-Eesti Regionaalhaigla kirurgiakliiniku veresoontekirurgia osakonna vanemarst.
Teadustöö
Uurinud veresoonte haigusi, nende kirurgilist ravi. Üle 70 teadustrükise, 2 monograafiat.
Staadionite loend mahutavuste järjekorras
pisi|[[Rŭngrado 1. Mai staadion Põhja-Koreas]] Siin on loetletud maailma suurimad staadionid maksimaalse pealtvaatajate arvu järgi.
Grigori Potjomkin
Vürst Grigori Aleksandrovitš Potjomkin (13.vkj/24. september 1739– 5./16. oktoober 1791) oli Venemaa riigitegelane, sõjaväelane ja Katariina Suure favoriit. Teenis välja kindralfeldmarssali aukraadi.
Osalus poliitikas
Potjomkin osales 1762. aasta riigipöördes, mis tõi võimule Katariina II.
Mõningatel andmetel sõlmisid Katariina II ja Potjomkin 1774. aastal salaja abielu ja Potjomkin oli Katariina noorima lapse Jelizaveta Tjomkina isa. pisi|Grigori Potjomkini hauakivi 1776. aastal nimetati ta Novorossiiski, Azovi ja Astrahani provintside kindralkuberneriks ja Musta mere põhjaosa areng ja taaselustamine seostub ennekõike tema nimega.
Dnepri suudmes asutas G. Potjomkin Hersoni linna koos laevatehasega ning juhendas Jekaterinoslavi linna ehitust. 1783. aastal, pärast Krimmi annekteerimist Venemaale (Grigori Aleksandrovitši eriline teene oli, et uus territoriaalne liitmine osutus veretuks), pälvis ta Tauria vürsti tiitli. Potjomkin oli Krimmi kindralkuberner, sõjakolleegiumi president ja ta vastutas Musta mere laevastiku ehituse eest.
Potjomkin oli Vene armee ülemjuhataja Vene-Türgi sõjas 1787–1792, vürst Grigori Potjomkini juhtimisel alustati Bugi ja Dnestri suudmete vahel asuva Otšakovi kindluse piiramist nii merelt kui ka maalt ja 6. detsembril 1788 toimunud tormijooksuga Otšakovi müüridele vallutasid Venemaa väed kindluse. Iaşi rahulepinguga tunnistasid Osmanid eelmise Vene-Türgi sõja lõpetanud Küçuk Kaynarca rahulepingut ja Krimmi ühendamist Venemaaga.
G. Potjomkin asutas Nikolajevi linna Otšakovi lähedal, 1784. aastal asutati Katariina II ukaasiga Sevastopoli linn. 1787. aastal toimus keisrinna Katariina kuulus retk lõunasse, mis kujunes Potjomkini võidukäiguks ja tema valitsetava piirkonna arengu edulooks. Novorossiiski kubernerina arendas vürst Potjomkin energilist tegevust Vene krooni jaoks uute maade korrastamisel, uutele maadele asunud kolonistidele-asunikele lubati maad ja vabadust.
Grigori Potjomkin aga suri pisut enne Vene-Türgi sõja lõppu.
1781–1786 aastatel rajati Potjomkini juhendamisel Hersonisse Katariina II katedraal, kuhu Potjomkin pärast surma 1791. aastal maeti.
2022. aasta 26. oktoobril teatas Hersoni oblasti Venemaa okupatsioonivalitsuse juht Vladimir Saldo, et Potjomkini säilmed ja tema kuju viidi Hersonist ära.
Silent Emotions
"Silent Emotions" on Vanilla Ninja kogumikalbum. Album ilmus 2005. aastal ja selle tootis Pony Canyon.
Zavetnoje rajoon
Zavetnoje rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Brigi Rafini
Brigi Rafini (sündinud 7. aprillil 1953 Iferouâne'is) on Nigeri meespoliitik, kes oli 7. aprillist 2011 kuni 3. aprillini 2021 Nigeri peaminister. Ta on päritolult tuareeg.
Brigi Rafini on õppinud avalikku haldust Niameys ja Pariisis.
Aastatel 1988–1989 oli ta põllumajandus- ja keskkonnaminister. Ta on olnud ka Iferouâne'i linnapea ja parlamendi liige.
Ta kuulub erakonda Nigeri Partei Demokraatia ja Sotsialismi eest.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Scandinavian Airlinesi lend 751 oli Scandinavian Airlinesi tavapärane liinilend Stockholmist Varssavisse, vahepeatusega Kopenhaagenis. Lendu teenindas McDonnell Douglas MD-81, mille kapten oli taanlane Stefan G. Rasmussen ja esimene ohvitser Ulf Cedermark. 1991. aasta 27. detsembril oli pärast lumetormi tiibadele kogunenud jää ning kui lennuk startis, pääses jää tiibadelt lahti ja sattus mootoritesse ning põhjustas mõlema mootori seiskumise. Piloodid olid sunnitud hädamaanduma Gottöra lähedale põllule. Kõik 122 reisijat ja 7 meeskonnaliiget pääsesid eluga.
Õnnetus
27. detsembri hommikul valmistus meeskond päeva esimeseks stardiks. Kuna lennuk oli kogu öö seisnud lennujaamas ja temperatuur oli madal, tellis kapten jääeemalduse. Lennujaama töötajad töötlesid lennukit kaks korda ja selleks kulus 850 liitrit jäätõrjevedelikku, kuid keegi lennujaama töötajatest ei kontrollinud pärast töötlemisi, et kas kogu jää oli tiibadelt eemaldatud.
Euroopa Liidu majandus
pisi|[[Frankfurt on üks Euroopa Liidu finantskeskustest ja Euroopa Keskpanga asukoht]] pisi|[[Rahvamajanduse kogutulu (GNI) elaniku kohta, 2016]] Euroopa Liidu majandus on nimiväärtuse ja ostujõupariteedi alusel maailma suuruselt teine majandus. Aastal 2018 oli Euroopa Liidu nominaalne sisemajanduse kogutoodang 18,8 triljonit dollarit, moodustades ligikaudu 22% globaalse majanduse omast. Samal aastal oli liidu ostujõu pariteet 22,0 triljonit dollarit. Võrreldes 2017. aastaga kasvas Euroopa Liidu SKT 2,4%. 2017. aasta septembri seisuga oli inflatsiooni suurus 1,5% (olles langustrendis).
Scandinavian Airlinesi lend 751
Õnnetus
Kui lennuk startis, sattus jää mootoritesse. Piloodid võtsid mootoritelt võimsuse kohe maha, kui said lärmi, paukude ja vibratsiooni kaudu aimu probleemidest, aga nende üllatuseks lülitus võimsus mootoritele tagasi. Selle tulemusel purunesid mootorid umbes minut pärast starti ja seiskusid. SASi kapten Per Holmberg, kes oli lennul reisijana, tormas kokpitti appi, kui taipas, et pilootidel on tõsised probleemid.
Euroopa Liidu majandus
2013. aasta seisuga elas 9,8% Euroopa Liidu liikmesriikide elanikest allpool vaesuspiiri. Liidu keskmine Gini koefitsient oli 2016. aastal 30,8 ja inimarengu indeksi näitaja 0,899 (väga kõrge). Liidu tööjõu suuruseks hinnati 2017. aastal 238 miljonit töölist, kellest 2018. aasta jaanuari seisuga 7,3% olid aga töötud (näitaja on langustrendis). 2014. aasta hinnangu põhjal töötas tööjõust 73,1% teenindussektoris, 21,9% tööstussektoris ja 5% põllumajandussektoris.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Õnnetus
Piloodid palusid Arlanda lennuväljalt luba tagasipöördumiseks ja hädamaandumise sooritamiseks, aga varsti nad mõistsid, et lennuk ei jõua lennuväljale, sest nad olid ilma mootoriteta kõigest 270 meetri kõrgusel ja tagasipöördumiseks vajalik U-pööre oli liiga ohtlik. Kapten Rasmussen otsustas, et maanduda tuleb kohe, ja otsustas sooritada hädamaandumise Gottröra lähedasele põllule, mida ta maandumispaika otsides märkas.
Justin Faulk
Justin Michael Faulk (sündinud 23. detsembril 1992 South St. Paulis Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis St. Louis Blues.
Euroopa Liidu majandus
Euroopa Liidu majandus koosneb vabaturul ja arenenud sotsiaalmudelitel põhinevast segamajandusega siseturust. Liidu SKT elaniku kohta aastal 2017 oli 37 800 dollarit. Ameerika Ühendriikides oli sama näitaja 59 495 dollarit, Jaapanis 42 695 dollarit ja Hiinas 16 636 dollarit. Kuna Euroopa Liidu Gini koefitsient on väike, jagunevad inimeste sissetulekud Euroopa Liidus maailma keskmisest võrdsemalt.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Õnnetus
Enne maapinnale jõudmist rammis lennuk mitmeid puid ja seetõttu murdus ära parem tiib. Lennuk rammis maapinda saba ees ja lohises enne peatumist 110 meetrit. Lennuk murdus enne seismajäämist kolmeks. Kuigi kaks inimest sai raskelt vigastada, ei saanud keegi surma. Hiljem arvasid õnnetust uurinud eksperdid, et reisijate ellujäämisvõimalusi suurendasid stjuardessid, kes käskisid reisijatel kummarduda ette ja hoida põlvedest kinni, kui piloodid teatasid, et nad proovivad maanduda põllule. Lennuk läks mahakandmisele.
Justin Faulk
2010. aastal valiti ta NHL-i draft'is Carolina Hurricanesi poolt 37. valikuna. 2011. aasta aprillis sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2010–11 väljalangemismängudes debüteeris ta American Hockey League'i klubis Charlotte Checkers. Järgmisel hooajal tegi ta Hurricanesi meeskonnas debüüdi NHL-is. Esimese värava lõi ta NHL-is 9. detsembril 2011 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Oma debüüthooajal 2011–12 valiti Faulk NHL-i sümboolsesse koosseisu (NHL All-Rookie Team).
Euroopa Liidu majandus
Olulisimad majanduslikud keskused ja finantskeskused, kus asub suur hulk asutusi, ettevõtteid ning panku, on Amsterdam, Brüssel, Bukarest, Dublin, Frankfurt, Göteborg, Helsingi, Lissabon, London, Madrid, Milano, Pariis ja Varssavi.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Põhjused
Lennuõnnetuse põhjustas ATR-süsteem (Automatic Thrust Restoration, automaatne võimsuse taastamine), mis jälgis, et piloodid ei kasutaks õhkutõusul tavapärasest vähem võimsust. Kui jää mootoritesse sattus, lülitasid piloodid võimsuse maha, aga süsteem lülitas automaatselt võimsuse tagasi, mis põhjustas mootorite purunemise ja seiskumise.
Justin Faulk
Hurricanesis mängis Faulk kokku kaheksa hooaega. Hooajal 2017–18 oli ta koos Jordan Staaliga Hurricanesi kapten. 13. veebruaril 2018 tegi Faulk mängus Los Angeles Kingsi vastu kübaratriki. Ta sai NHL-i ajaloo kümnendaks kaitsemängijaks, kes on suutnud ühes mängus lüüa kolm väravat järjest.
2019. aasta septembris liitus Faulk Bluesiga, kellega sõlmis seitsmeaastaase lepingu.
Euroopa Liidu majandus
Euroala peamine börs on Euronext ja turukapitalisatsiooni poolest on tegu maailma suuruselt seitsmenda börsiga. Aastal 2012 oli Euroopa Liitu tehtud välismaiste otseinvesteeringute kogusumma 5,1 triljonit dollarit. Euroopa Liit ise aga investeeris välisriikidesse kokku 9,1 triljonit dollarit, mis oli ülekaalukalt suurim siseturule ja välismaistele turgudele tehtud investeering maailmas.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Põhjused
Teine oluline tegur oli asjaolu, et kaptenit ega esimest ohvitseri polnud infomeeritud, et lennuk on varustatud ATR-süsteemiga. Hiljem selgus, et SAS polnud sellist süsteemi enda lennukitele tellinud, aga lennuki kasutusjuhendites oli kirjas, et selline süsteem on installeeritud ja seetõttu oleks firma pidanud sellest teadlik olema ja oma piloote koolitama.
Justin Faulk
Aastatel 2015, 2016 ja 2017 on Faulk osalenud NHL-i tähtede mängul.
Euroopa Liidu majandus
Alates 2009. aasta võlakriisi algusest on kerkinud esile vastandlikud majanduslikud olukorrad ühelt poolt Lõuna-Euroopas ning teiselt poolt Kesk- ja Põhja-Euroopas: kõrgem töötuse määr ja suurem riigivõlg Vahemere maades (v.a Malta) ning madalam töötuse määr ja SKT kiirem kasv ida- ja põhjapoolsetes liikmesmaades. Aastal 2015 oli Euroopa Liidus riigivõla keskmine suurus 85% SKT-st ja selle erinevus riigiti oli suur; madalaim määr oli 9,7% Eestis ja kõrgeim määr oli 176% Kreekas.
Scandinavian Airlinesi lend 751
Põhjused
Kolmas oluline tegur oli lennujaama töötajate kehv jäätõrjejärgne kontroll. Pärast tiibade töötlemist pidi töötaja tehasejuhendite kohaselt ronima tiivale, et veenduda, et seal pole enam jääd. Ainult tiiva serva kontrollimine, nagu tegid jäätõrjujad, oli juhendites keelatud.
Dramatiseering
Lennuõnnetuse lugu oli eetris Kanada dokumentaalsarja "Mayday" 10. hooajal. Osa pealkiri oli "Reedetud piloot".
Euroopa Liidu majandus
Euroopa Liidu kümme suurimat kaubanduspartnerit on Ameerika Ühendriigid, Hiina, Šveits, Venemaa, Türgi, Jaapan, Norra, Lõuna-Korea ja India (kaubavahetus kõigi nende riikidega ületas 2016. aastal 110 miljardi dollari piiri). Peale Maailma Kaubandusorganisatsiooni, G-20 ja G7 tegevuses osalevate liikmesriikide on neis organisatsioonides esindatud Euroopa Liit ühtse osalisena.
Justin Faulk
2013. ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel on Faulk USA jäähokikoondise koosseisus võitnud pronksmedali. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel andis ta kaitsemängijatest enim väravasööte (kokku kuus). Ta kuulus USA koondisse ka 2014. aasta taliolümpiamängudel, kus saavutati neljas koht. Ta oli 2014. aasta olümpiaturniiril USA noorim koondislane.
Euroopa Liidu majandus
Valuuta
pisi|[[Euroalas (tumesinine) elab 343 miljonit inimest. Euro on maailmas suuruselt teine reservvaluuta|alt=]] Euroala tekkis aastal 1999, mil mitmed Euroopa Liidu liikmesriigid võtsid kasutusele euro. 2018. aasta seisuga kasutab eurot valuutaliidu ametliku valuutana 28 liikmesriigist 19. Ühtlasi on euro Euroopa Liidu enim kasutatav valuuta. Ülejäänud üheksa liikmesriiki kasutavad oma valuutat, kuid neil on endiselt võimalik euroalaga liituda.
1992. aastal allkirjastatud Maastrichti leping seab euroalaga liituda soovivatele riikidele ranged majanduslikud ja rahanduslikud lähenemiskriteeriumid. Jätkuva majandusliku ja rahandusliku stabiilsuse tagamiseks töötati aastal 1997 välja stabiilsuse ja kasvu pakt.
Euroalasse mittekuuluvate Taani ja Suurbritannia jaoks kehtivad euroalaga hilisema liitumise kohta erilised loobumistingimused. Ka Rootsi võib euro kasutuselevõtust loobuda, otsustades Euroopa vahetuskursimehhanismiga liitumise või mitteliitumise üle (tegu on liitumisele eelneva sammuga). Ülejäänud riigid on ühinemislepingute järgi kohustatud euroalaga liituma.
Eelarve
Aastal 2011 oli Euroopa Liidu eelarve suurus 141 miljardit eurot (perioodi 2007–2013 eelarve oli kokku 862 miljardit eurot), moodustades kokku umbes 1% Euroopa Liidu SKT-st.
Liidu 2018. aasta eelarve suurus on 160,1 miljardit eurot kulukohustusena. Võrreldes eelmise aasta eelarvega (sh hilisemad muudatused) on see summa 0,2% võrra suurem.
Teenused
Teenindussektor on Euroopa Liidus ülekaalukalt kõige olulisem sektor, moodustades SKT-st 74,7%. Töötleva tööstuse osakaal on 23,8% ja põllumajanduse osakaal vaid 1,5% SKT-st.
Finantsteenused on liidu ühtse turu raames hästi arenenud. Võrreldes Ameerika Ühendriikidega sõltuvad ettevõtted rohkem pankade antavatest laenudest, kuid kapitaliturgude liidu algatuse kaudu kavandatakse muutust selles suunas, et ettevõtteid rahastataks rohkem kapitaliturgude kaudu. Kapitaliturgude liit on septembris 2015 Euroopa Komisjoni esitatud plaan mobiliseerida Euroopa Liidu sisest kapitali vaba liikumist. Selle plaani eesmärk on "rajada 2019. aastaks EL-i integreeritud kapitalituru ehituskivid". Kapitaliturgude liidu algatus koosneb 33 meetmest. Plaani uuendati 2017. aasta juunis ja algatuse elluviimise eest vastutab eurovolinik Valdis Dombrovskis, endine Läti peaminister.
Paljud Euroopa Liidu linnad toimivad finantskeskustena. EL-is asuvatele ettevõtetele pakuvad märkimisväärseid finantsteenuseid eriti just Suurbritannias asuvad finantsasutused ja -ettevõtted. Näiteks garanteerivad Suurbritannias asuvad pangad umbes poolt EL-i ettevõtete võlgadest ja omakapitalist. Suurbritannias asuvad pangad on vastaspooled ka enam kui pooltele börsiväliste intressi tuletisinstrumentidele, millega EL-i ettevõtted ja pangad kauplevad. 30 miljonil Euroopa Majanduspiirkonna kindlustusvõtjal on kindlustus, mida pakub Suurbritannias baseeruv kindlustusandja. Suurbritannias asuvad kesksed vastaspooled pakuvad EL-i klientidele teenuseid eri turgudel ja Suurbritannias tegutsevad varahaldajad haldavad 37% kõikidest üle Euroopa hallatavatest varadest. Maailma finantskeskuste indeksi andmetel asuvad pärast 2019. aastat, mil Suurbritannia Euroopa Liidust lahkub, kaks Euroopa suurimat finantskeskust (London ja Zürich) väljaspool Euroopa Liitu. Kaks suurimat Euroopa Liidu piiresse jäävat finantskeskust oleks seejärel Frankfurt ja Luxembourg. London on lisaks üle kogu EL-i klientidele müüdavate kutseteenuste peamine rahvusvaheline keskus.
Põllumajandus
Põllumajandussektorit toetab Euroopa Liit subsiidiumidega ühise põllumajanduspoliitika raames. Aastal 2013 oli toetuste suurus umbes 45 miljardit eurot liidu kogukuludest (vähem kui 33% tollasest eelarvest, mille suurus oli 148 miljardit eurot). Esialgu oli toetuste eesmärk tagada Euroopa Liidus põlluharijatele miinimumhind. Seda lähenemisviisi kritiseeritakse kui ühte protektsionismi vormi, mis pärsib kaubandust ja kahjustab arengumaid. Selle üks häälekamaid vastaseid on olnud bloki suuruselt teise majandusega Suurbritannia, kes on korduvalt keeldunud loobumast iga-aastasest Suurbritannia tagasimaksest juhul, kui ühist põllumajanduspoliitikat olulisel määral ei reformita. Bloki suuruselt kolmanda majandusega Prantsusmaa, mis saab ühisest põllumajanduspoliitikast enim tulu, on aga süsteemi kõige häälekam pooldaja. Ühist põllumajanduspoliitikat on siiski aja jooksul olulisel määral reformitud. Aastal 1985 kulutati põllumajandusele umbes 70% Euroopa Liidu eelarvest. Aastal 2011 moodustasid talunikele antud otsetoetused ja turuga seotud kulud vaid 30% ning maaelu arenguga seotud kulutused 11% eelarvest. Ühise poliitika, selle rahastamise ja ülesehituse jätkuva reformimise tulemusena oli 2011. aastaks 90% otsetoetustest muutunud kaubandust mittemoonutavaks (ei olnud seotud tootmisega).
Turism
Euroopa Liit on oluline turismisihtkoht, mille liikmesriigid meelitavad ligi külastajaid nii väljastpoolt liitu kui ka teistest liikmesriikidest. Liidusisest turismi hõlbustavad nii Schengeni viisaruum kui ka euro. Kõigil Euroopa Liidu kodanikel on õigus reisida mistahes teise liikmesriiki viisavabalt.
2017. aastal oli Prantsusmaa endiselt rahvusvaheliste külastajate jaoks maailma peamine turismisihtkoht (riiki külastas 86,9 miljonit turisti). Populaarsete sihtkohtade tabeli esikümnest leiab veel Hispaania (2. koht), Itaalia (5. koht), Suurbritannia (7. koht) ja Saksamaa (9. koht). Seejuures moodustavad märgatava hulga neist külastajatest turistid teistest liikmesriikidest.
Suurbritannia pealinn London on nii maailma külastatuim linn (aastal 2012 külastas linna 16,9 miljonit turisti) kui ka linn, mis teenis turismist enim tulu. Külastatavuse edetabelis järgnes Londonile Pariis 16 miljoni külastajaga.
Energia
pisi|Tuulegeneraatorid [[Slovakkias Cerová külas]]
Euroopa Liidul on uraani-, söe-, nafta- ja maagaasivarusid. Liitu kuulub kuus naftat tootvat riiki, kes tegutsevad peamiselt Põhjamere naftaväljadel. Suurim naftatootja on Suurbritannia, kuid naftat toodavad ka Taani, Saksamaa, Itaalia, Rumeenia ja Holland. Kui Euroopa Liitu käsitletaks ühise üksusena (mis ei ole aga naftaturgudel tavaline), oleks liit olnud 2013. aastal suuruselt 19. naftatootja maailmas. Kui kogu Euroopa Liit tootis 2017. aastal kokku 1,464 miljonit barrelit naftat, siis näiteks liitu mittekuuluv Norra tootis samal ajal 1,969 miljonit barrelit naftat.
Euroopa Liit on maailma suuruselt teine nafta tarbija, tarbides palju enam, kui ise toota suudab: aastal 2017 tarbis liit 13,211 miljonit barrelit päevas. Euroopa Liit on seotud ka Kyōto protokolli täitmisega, olles üks selle suurimaid pooldajaid.
Ettevõtted
Euroopa Liidu liikmesriikides on asutatud mitu maailma suurimat rahvusvahelist korporatsiooni, mille globaalsete peakorterite asukoht on endiselt seal. Nende hulgast leiab ettevõtteid, mis on oma tööstusharudes/sektorites maailmas juhtivatel kohtadel, sealhulgas
Panganduse ja finantsteenuste vallas leidub Euroopa Liidus samuti maailma suurimaid ettevõtteid: eelkõige HSBC ja Banco Santander. Ka paljud teised Euroopa ettevõtted on käibe, kasumi, turuosa, töötajate arvu või muude olulisimate näitajate poolest maailma suurimate ettevõtete seas. Märkimisväärne hulk Euroopa Liidus põhinevaid ettevõtteid kuulub oma tegevusalal maailma ettevõtete esikümnesse.
Euroopa on mitmete prestiižsete autofirmade kodu, näiteks Aston Martin, BMW, Ferrari, Jaguar, Lamborghini, Land Rover, Maserati, Mercedes-Benz ja Porsche. Euroopast on pärit ka mitu suurt autotootjat, näiteks Dacia, Citroën, Fiat, Opel, Peugeot, Renault, Seat, Volkswagen ja Volvo.
Allolevas tabelis on Euroopa Liidus põhinevad börsil noteeritud suurimad ettevõtted 2016. aasta seisuga. Järjestus põhineb käibel (miljonites dollarites) ja selle aluseks on Fortune Global 500 järjestus.
Jõukus
Sellise kasvu põhjuste hulka kuuluvad valitsuste kohustused rahapoliitika stabiliseerimiseks, ekspordile orienteeritud kaubanduspoliitika, madal proportsionaalse tulumaksu määr ja suhteliselt odava tööjõu kasutamine. Aastal 2015 oli kõigi EL-i liikmesriikide hulgas suurim SKT kasv aga Iirimaal, ulatudes 25,1%-ni. Kokkuvõtlikult kasvab Euroopa Liidu majandus viimastel aastatel piirkonniti väga erinevalt, kusjuures suuremad riigid kannatavad üldiselt seisaku käes ning uued liikmesriigid naudivad püsivat ja jõulist majanduskasvu.
Kuigi kogu liidu SKT kasvab, väheneb Euroopa Liidu osakaal ülemaailmsest kogutoodangust. Selle peamine põhjus on Hiina, India ja Brasiilia sarnase majanduse esilekerkimine.
Tööturg
Augustis 2018 oli Euroopa Liidu sesoonselt korrigeeritud töötuse määr 6,8%. Seejuures oli euroala töötuse määr 8,1%. Liidu liikmesriikidest olid töötuse määrad madalaimad Tšehhi Vabariigis (2,5%), Saksamaal (3,4%) ja Poolas (3,4%) ning kõrgeimad Hispaanias (15,2%) ja Kreekas (19,0% juulis 2018).
Järgmises tabelis on töötuse määra ajalugu kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kohta.
pisi|Töötuse määr EL-i ja [[EFTA liikmesriikides märtsis 2018 ]] pisi|Töötuse määr valitud Euroopa riikides ja 28 EL-i liikmesriigi keskmine vahemikus jaanuar 2004 – aprill 2014
Kaubandus
Euroopa Liit on maailma suurim eksportija ning alates 2008. aastast ka suurim kaupade ja teenuste importija. Liikmesriikide omavahelisele sisekaubandusele aitab kaasa kaubandustõkete, näiteks tollimaksude ja piirikontrolli kaotamine. Euroalas soodustab kaubavahetust valuutakursside erinevuste puudumine.
Sarnaseid põhimõtteid rakendatakse Euroopa Liidu assotsiatsioonilepingute raames ka suurema hulga riikide jaoks. Selle nn pehme lahenduse kaudu soovitakse mõjutada neis riikides poliitikat. Euroopa Liit esindab kõiki oma liikmeid Maailma Kaubandusorganisatsioonis ja tegutseb vaidluste korral liikmesriikide nimel. Kui Euroopa Liit peab läbirääkimisi kaubanduslike kokkulepete sõlmimiseks riikidega, mis jäävad väljapoole Maailma Kaubandusorganisatsiooni, peab lepingu heaks kiitma ka iga liikmesriik.
pisi|10 EL-i suurimat kaubanduspartnerit (2016)
Piirkondlikud erinevused
Euroopa Liidu jõukaimate regioonide võrdlemine võib osutuda keerukaks. Selle peamine põhjus on kasutusel olev statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (NUTS), mille 1. ja 2. tasand ei ole ühetaolised. Mõni regioon on väga suur (näiteks NUTS-1 tasandil Hessen, mille pindala on 21 100 km², ja Île-de-France, mille pindala on 12 011 km²), kuid samas on mõni regioon märgatavalt väiksem (näiteks NUTS-1 tasandil Hamburg, mille suurus on vaid 755 km², või Suur-London, mille pindala on 1580 km²). Äärmuslik näide on Soome, mis on ajaloolistel põhjustel jaotatud 5,3 miljoni elanikuga Soome mandriosaks ja 27 000 elanikuga Ahvenamaa autonoomseks saarestikuks.
Selliste andmete üks probleeme seisneb asjaolus, et mõnda piirkonda (sh Suur-Londonisse) saabub suur hulk pendelrändajaid, kergitades seeläbi numbreid kunstlikult. Selle tulemus on SKT näitaja suurendamine ilma piirkonnas elavate inimeste hulka muutmata (suurendatakse SKT-d inimese kohta). Samasuguseid probleeme võib tekitada suur hulk piirkonda külastavaid turiste. Neid andmeid kasutatakse aga selleks, et määrata kindlaks eri programmide (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fondi) raames finantsabiga toetavaid piirkondi. NUTS-regiooni piiritlemise otsus on suurel määral meelevaldne (see ei põhine objektiivsetel ja ühetaolistel kriteeriumitel üle Euroopa) ning see tehakse Euroopa tasandil.
NUTS-1 ja NUTS-2 regioonid
Kui arvestada SKT-d elaniku kohta, asub kaheksa NUTS-1 ja NUTS-2 piirkonda, mis kuuluvad näitajate poolest Euroopas esikümnesse, esimeses 15 liikmesriigis. Hiljem liitunud riikide regioonidest kuuluvad esikümnesse vaid Praha ja Bratislava regioon. NUTS-2 klassifikatsiooni järgi olid 2016. aastal elaniku kohta arvutatava regionaalse SKT poolest juhtival kohal Inner London-Westi regioon Suurbritannias (611% keskmisest), Luksemburgi Suurhertsogiriik (257%) ning Lõuna- ja Ida-Iirimaa (217%). Ent kõigi nende kolme piirkonna näitajaid suurendavad kunstlikult piirkonda liikuvad pendelrändajad.
Veel üks andmete kunstliku suurenemise näide on Groningen. Sealne arvestuslik SKT elaniku kohta on väga suur seetõttu, et piirkonnas on suured maagaasivarud – tegelikult on Groningen üks Hollandi vaesemaid piirkondi. 150% taseme ületab kokku 19 NUTS-2 regiooni:
NUTS-regioone käsitleva määruse järgi on keskmise NUTS-1 regiooni minimaalne elanike arv 3 miljonit ja maksimaalne arv 7 miljonit; NUTS-2 piirkonna puhul on need näitajad 800 000 ja 3 miljonit.¹ Ent seda määratlust ei aktsepteeri Eurostat – nende käsitluses on Prantsusmaa 11,6 miljoni elanikuga Île-de-France'i piirkond NUTS-2 regioon, kuid ainult 664 000 elanikuga Bremeni liidumaad käsitletakse NUTS-1 regioonina.
Allikas Eurostat
NUTS-2 ja NUTS-1 regioonid, mille SKT elaniku kohta oli kõige madalam, asusid 2016. aasta seisuga Bulgaarias, madalaim oli näitaja Severozapadeni regioonis. Kokku 21-s Euroopa Liidu regioonis jäi SKT näitaja allapoole 50% (liidu keskmisest) taset: neist viis asus Bulgaarias ja Poolas, neli Ungaris, kolm Rumeenias ja Kreekas ning üks Prantsusmaal.
Viited
SKT kasvu ja kogusummade kohta on kasutatud järgmisi lehekülgi (Rahvusvaheline Valuutafond):
Nova Iguaçu
1999. aastal eraldati Nova Iguaçust Mesquita linn.
Leopold Kampmann
pisi Leopold Kampmann (Kampman) (13. juuli 1888 Pärnu – 18. veebruar 1953 New York, USA) oli Eesti ettevõtja ja riigiametnik.
Lapsepõlv ja haridus
Ta õppis 4 aastat Pärnu linna algkoolis ja 8 aastat Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas 1907. aasta kevadel. Aastatel 1907–1912 õppis Peterburi ülikoolis tehnilist keemiat, lõpetades 1912. aasta kevadel I järgu diplomiga. Peterburi ülikoolis õppimise ajal töötas koduõpetajana ning oli komandeeritud Zürichi ülikooli prof. Werneri juurde teadusliku töö tegemiseks. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala liige.
Isiklikku
Abiellus 10. novembril 1919 Aleksandra Ivani tütar Andrienkoga Umani linnas Ukrainas sõjaväe peakirikus. Abikaasa Aleksandra oli sündinud 25. veebruaril 1889 Kanivi linnas Ukrainas.
Peres oli kolm last: poeg Georg-Jüri sündis 15. oktoobril 1923 Tallinnas; poeg Vello sündis 30. detsembril 1926 Tallinnas; tütar Ellen-Tamara sündis 3. aprillil 1930 Nõmmel.
Sõjaväeteenistus
1912/1913. aastal teenis I järgu vabatahtlikuna Odessas dislotseerunud suurtükiväebrigaadis, kus sooritas tagavaraväe lipniku eksami. Pärast teenistusaja lõppu ülendati 26. novembril 1913 lipnikuks. Reservohvitserina osales 1914. aastal kordusõppustel 2. Soome Küti Suurtükiväe divisjoni juures. Mobiliseeriti 18. juulil 1914 ja võttis osa esimesest maailmasõjast aastatel 1914–1918 autoroodu koosseisus, kus oli töökodade juhataja. Ülendati alamleitnandiks 18. juulil 1915 ja leitnandiks 18. septembril 1916.
Väeteenistuse käigus anti talle kiiduväärt teenistuse eest 3. järgu Püha Stanislavi orden mõõkade ja lintidega 6. juulil 1916, kiiduväärt sõjaliste teenete eest 3. järgu Püha Anna orden mõõkade ja lintidega 1917. aastal ja 2. järgu Püha Stanislavi orden mõõkade ja lintidega 4. märtsil 1917. Sõjaväeteenistusest vabastati 1917. aasta detsembris.
Lauksargiai vald
Valla pindala on 64 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1271 inimest. Valla keskuseks on Lauksargiai küla, vallamaja aadress on Beržų g. 1. 18. Vallavanem on Jonas Gedminas.
Leopold Kampmann
Sõjaväeteenistus
Teenistusest lahkumise järel jäi Ukrainasse, viimane elukoht Ukrainas oli Umani linn. Opteerus 1921. aastal.
Ühiskondlik tegevus
Oli Eesti Keemikute Seltsi liige alates 1929. aastast ja Insenerikoja liige alates 1935. aastast, samuti kuulus alates 1933. aastast Eesti-Inglise Kultuuriühingusse.
Töökäik
Kampmann kuulus mitme ühistu juhatusse ja oli Ühistegeliste Kursuste kauba teaduse lektor. Oli ETKs prokurist ja osakonna juhataja. Aastatel 1927–1928 oli Abja Värnitsa ja Linatööstuse Ühisuse asjaajaja-direktor.
12. oktoobrist 1921 kuni 1922. aastani oli ta Pärnu eraõhtukeskkooli juhataja kohusetäitja.
Oli Majandusministeeriumi Tööstusosakonna vanem tööstusinspektor keemia alal aastatel 1930–1937. Majandusministeeriumi Tööstusosakonnas töötades oli määratud Riigi Turbatööstuse ümberkorraldamise komisjoni liikmeks, Majandusministeeriumi esindajaks Tööstusliku kutseoskuse nõukogusse, väävelhappe- ja superfosfaaditööstuste rajamise toimkonda ja Patendikomitee liikmeks. Riigivanema otsusega nr 170 22. veebruarist 1937 määrati klaasi-toormassist õõnesklaasi puhumise, pressimise ja valamise ning lihvimata ja poleerimata tahvelklaasi puhumise, valamise, valtsimise ja tõmbamise alade üksikasjalikuks selgitamiseks moodustatud uurimiskomisjoni esimeheks. Vabastatud teenistusest 1. jaanuaril 1938.
Alates 1937. aasta lõpust AS Eesti Fosforiit juhatuse liige ja juhatuse esimehe asetäitja.
Pärast Nõukogude okupatsiooni
Nõukogude okupatsiooni järel jätkas Leopold Kampmann töötamist aktsiaseltsist Eesti Fosforiit moodustatud ettevõttes. Hiljem siirdus koos perekonnaga Eestist Saksamaa kaudu New Yorki, kuhu jõudis 1947. aastal.
Allikad
Kõik andmed, millele pole eraldi viidatud, pärinevad allpool toodud arhiivisäilikutest.
Staré Hory mäestik
pisi|Staré Hory mäestiku asukoht Slovakkias (tähistatud halliga) pisi|Donovaly Staré Hory mäestik (Slovaki Starohorské vrchy, ungari Óhegyi-Tátra) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Kozí chrbát (1330,4 m). Madalaim koht asub Hroni orus (330 m).
Mäestiku edelaosas eristatakse geomorfoloogilise üksusena Kordíky alangut, kus asuvad paljud mäestiku külad ja ka Banská Bystrica linna mägedesse jääv osa. Alangu madalaim koht asub selle idaosas (420 m).
Geoloogia
Geoloogiliselt koosneb suur osa mäestikust kerkinud kristalsetest kivimitest, lõunaosas moodustuvad nad vähemal määral ka nende peale nihkunud kattekihist. Lääneosas leidub ka jälgi neovulkanismist. Kohati paljanduvad kattekihi kriidiajastu llubjakivid ja mergel ka mäestiku kirdeosas. Mägede idaosa ja äärmine lääneosa koosnevad Triiase ja Juura lubjakivist ning dolomiidist. Banská Bystricast põhjas esineb Paleosoikumi kiltasid ja liivakivi.
Mäestikust on avastatud mitmeid koopaid, ent need on üldiselt väikesed.
Asend
Staré Hory mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Alexandr Domowoy
Ta õppis aastatel 2007–2009 kool-stuudios "TODES" Tallinnas. Aastatel 2012–2013 õppis ta Tallinna Ülikoolis tantsu- ja koreograafia õppetoolis. Aastal 2017 lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna näitleja erialal.
Ta on aastast 2018 Vene Teatri näitleja.
Iferouâne
Iferouâne on linn Nigeris Agadezi ringkonnas.
Iferouâne asub Aïri mägedes.
Iferouâne'is asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Ténéré kõrbe ja Aïri mägede kaitseala keskus.
Schneeberg (Alam-Austria)
Schneeberg ([ˈʃneːbɛɐk]) oma 2076 m kõrguse Klosterwappeni tipuga on Alam-Austria kõrgeim mägi ning Alpide idapoolseim ja põhjapoolseim mägi, mis ületab 2000 m. Tegemist on omanäolise lubjakivimassiiviga, mille kolmel küljel on järsud nõlvad.
Schneeberg on üks Põhja-Lubjakivialpidest Alam-Austria ja Steiermargi vahelisel piirialal Austria idaosas. Seda ja Raxi (2007 m) u. 13 km edela pool peetakse ühiselt Wiener Hausbergeks (Viini "kohalikud mäed"). Rikkalikud karstiplatood on alates 1873. aastast pakkunud Viinile 120 km pikkuse torujuhtme kaudu joogivett ja väidetavalt on see maailma parim joogivesi.
Selgetel päevadel on Schneeberg hästi näha Viini osadest, mis asuvad linnulennult umbes 65 km kaugusel, Bratislavast Slovakkias ja isegi Babí Lomist Brno kohal, mis asub 180 km kaugusel. Schneeberg on üle 1500 m kõrgune tipp, mis ületab ülimalt silmapaistva tipu (1500) piiri.
Nüüdseks üle 100 aasta vana hammaslatt-raudtee, Schneebergi raudtee, tõuseb 1800 m kõrgusele, vähendades tippuminekut tunni või kaheni. Jalutajatele on ka mitmeid teisi marsruute, sealhulgas Puchberg am Schneebergi kuurortlinnast idas või Höllentalist lõunas. Schneebergi põhjaküljel on tõusuteena Fadensteig. Kogenud matkajatele on tee üle Fadensteigi väärt. Fadensteigi alguspunkt on Edelweißhütte Fadensattelil 1235 m kõrgusel.
Tipuplatool on mitmeid mägimajakesi, mida külastavad igal aastal tuhanded jalutajad, mägironijad ja isegi mägiratturid. Seal on palju suusaradu, mõned neist väga järsud, millest kuulsaim viib üle Breite Riesi.