cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jõud
Jõu projektsioon teljel
Jõu projektsioon teljel on skalaarne suurus, mis võrdub jõu algus- ja lõpp-punkti projektsioonide vahelise lõigu pikkusega, võetuna vastava märgiga. Projektsioon loetakse positiivseks, kui üleminek vektori alguse projektsioonist lõpu projektsioonini toimub telje positiivses suunas, ja negatiivseks, kui see toimub teljega vastupidises suunas.
Jõusüsteem
Jõusüsteemiks nimetatakse staatikas kehale mõjuvate jõudude kogumit. Jõusüsteeme jaotatakse:
Newtoni seadused
Jõu määramiseks saab kasutada Newtoni II seadust, mille kohaselt keha kiirendus (\vec a) on samasuunaline ja tugevuselt võrdeline talle mõjuva jõuga \vec F, kus võrdeteguriks on keha mass (m):
Kui kehale mõjub tundmatu jõud, siis tuleks eelnevalt leida keha (inertne) mass (see, mida kaaluga mõõdetakse, on raske mass). Selleks saab kasutada Newtoni III seadust, mille kohaselt mõju ja vastumõju on võrdsed (ja vastassuunalised). Seega, kui kaks keha (massidega m1 ja m2) on interaktsioonis, siis
Wilhelm (Albaania vürst)
thumb|right|Wilhelm (Albaania vürst) pisi|Wilhelm Wilhelm (sündinud Wilhelm Friedrich Heinrich, Wiedi prints, "Wilhelm zu Wied"; 26. märts 1876 – 18. aprill 1945) oli Albaania vürst Vilhelm aastal 1914.
Tema vanemad olid Wiedi vürst Wilhelm (1845–1907) ja Madalmaade printsess Marie (1841–1910).
Jõud
Newtoni seadused
mis lubab jõust sõltumatult määrata masside suhte
Wilhelm (Albaania vürst)
30. novembril 1906 abiellus ta Waldenburgis Schönburg-Waldenburgi printsessi Sophiega (1885–1936), üks tütar ja üks poeg:
Hellenurme
Hellenurme on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda ja oli Palupera valla halduskeskus.
Küla läbib Elva jõgi, millele on paisutatud Hellenurme järv.
Ajalugu
Hellenurme on endise Palupera valla vanim küla.
Külas asus Hellenurme mõisa keskus. Mõisa mainiti esimest korda 1641. aastal. Selle peahoone valmis 18. sajandi viimasel veerandil.
1880. aastatel rajati Hellenurme vesiveski, mis on tänapäeval kohandatud muuseumiks. Ühtlasi tegutseb seal Hellenurme hüdroelektrijaam.
1867. aastal hakkas tegutsema kohalik raamatukogu, mis suleti aga tegutsemisloa puudumise tõttu 1903. 1909. aastal otsustati raamatukogu taastada. Nii avati Hellenurme raamatukogu pärast loa saamist 1914. aastal.
Nõukogude okupatsiooni ajal asus külas Hellenurme kolhoosi keskus.
Manila
Manila on Filipiinide pealinn ja riigi suuruselt teine linn. Asub Luzoni saarel Manila lahe kaldal.
Hellenurme
Ajalugu
1993. aasta alustas külas tegevust hooldekodu.
Manila
Manila on Metro Manila pealinnaregiooni (tagalogi Kalakhang Maynila), kus elab üle 10 miljoni inimese, keskus.
Hellenurme
Ajalugu
Külas avati 2020ndatel Mägestiku pubi.
Manila
Manilast sai Filipiinide pealinn 1595. aastal, ta oli Filipiinide pealinn aastani 1948, uuesti sai ta pealinnaks aastal 1976 (aastatel 1948–1976 oli Filipiinide pealinnaks Quezon City).
Hellenurme
Rahvastik
2008. aasta lõpus oli külas elanikke 186. 2019. aasta algul oli külaelanike arv 142.
Sequedin
Sequedin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Lille'i 6. kantonis.
Pressi
Pressi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Dominik Windisch
Dominik Windisch (sündinud 6. novembril 1989 Bruneckis Lõuna-Tiroolis) on Itaalia laskesuusataja. Tema suurim võit on seni 15 km (ühisstardist) kuldmedal 2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Östersundis.
Pyeongchangi 2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta pronksmedali nii sprindis kui ka segateatevõistluses.
Tema vend Markus Windisch on endine laskesuusataja.
Maaülikool (ajaleht)
Maaülikool on Eesti Maaülikooli ajaleht.
Ajaleht kannab seda nime aastast 2001, seega varasemast ajast, kui ülikool selle nime sai.
Ajalehe varasemad nimed olid Põllumajanduse Akadeemia (1957–1991, nr 19) ja Põllumajandusülikool (1991, nr 20 kuni 2001, nr 1).
Mäelooga
Mäelooga on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Viitasoo
Viitasoo on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaarel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Viitasoo küla piirneb põhjas Luidja, läänes ja edelas Viita, lõunas Tammistu, idas Reigi-Nõmme ning kirdes Villamaa külaga.
Nimi
Kohanimi pärineb Viita külast, mille nimi omakorda isikunimest Viidas+soo. Kohanime on esmamainitud 1913 kujul Wiitasoo.
Ajalugu
Viitasoo ala kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Samanimeline talu oli 1913 olemas Tammistu küla koosseisus. Viitasoo küla on mainitud 1945 ja taastati külana 1997. aastal.
Taristu
Viita piirneb põhjas Puski–Kõpu–Ristna teega, kus asub Viita bussipeatus. Küla lääneosa piirneb Viita–Laasi teega, kus lõpeb kagust loodesse kulgev Jõesuu–Viita tee, mis küla idaosas ristub Tammistu külateega.
Curgies
Curgies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis.
ADO Den Haag
ADO Den Haag on Hollandi jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. See asutati 1. veebruaril 1905 Haagis.
Klubi on tulnud kahel korral Hollandi meistriks (1942 ja 1943) ning võitnud kahel korral Hollandi karika (1968 ja 1975).
Klubi kodustaadion on Kyocera Stadion, mis mahutab 15 000 pealtvaatajat.
Meeskonna värvid on roheline ja kollane. Klubi logol on kujutatud haigrut, kes on Haagi linna sümbol.
Silja Symphony
Silja Symphony on Eesti laevakompaniile Tallink kuuluv parvlaev, mis on ehitatud 1991. aastal Masa Yardsi Turu laevatehases. Laev sõidab Silja Line'i kaubamärgi all Helsingi–Stockholmi liinil vahepeatusega Maarianhaminas.
Silja Symphony oli üks esimesi parvlaevu, millel on läbi mitme teki ulatuv promenaad. Samuti olid Silja Symphony ja sõsarlaev Silja Serenade kõige suuremad parvlaevad kuni 1993. aastani, mil Silja Line sai oma laevastikku Silja Europa.
2006. aastal tehti Silja Symphonyl massiivne ümberehitus, et muuta laev atraktiivsemaks ja huvitavamaks võimalikule ostjale (Silja Line oli tollal müügis). 2014. aastal tehti laeval suurem ümberehitus: vahetati välja laeva sõukruvid, muudeti kajuteid, uuendati kauplusi ja tehti juurde üks restoran ning uuendati laste mängutuba.
Neeruti (Otepää)
Neeruti on küla Valga maakonnas Otepää vallas.
Crespin (Nord)
Crespin on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis. Crespini linn asutati 648. aastal, kui Landelin ehitas Crespini kloostri.
Neeruti (Otepää)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Arhangelskoje rajoon
Arhangelskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Arhangelskoje.
Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 71 asulat.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 17 801. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,4% baškiirid, 38,5% venelased, 1,6% tatarlased ja 2,4% tšuvašid.
Ristpart
thumb|Ristpart Muhu põhjarannikul adruvallil Ristpart (Tadorna tadorna) on partlaste sugukonda ristpardi perekonda kuuluv lind.
Levik
Ristpart on levinud hajusalt alates Skandinaavia poolsaarest Vahemere maade ja Iraani kaudu Mongoolia ja Põhja-Hiinani. Paiguti esineb ta Lõuna-Ukrainas, Krimmis, Ees- ja Taga-Kaukaasias, Alam-Volgamaal, Uraali jõe alamjooksul, Kasahstanis, Kesk-Aasias, Lääne-Siberis, Altais, Tuvas ja Taga-Baikalimaal. Enamikus oma levilast on ta rändlind, paigalind on ta Briti saartel, Vahemere maades, Turkmeenias ja Iraanis. Ta talvitub Põhjamere, Briti saarte, Biskaia lahe ja Vahemere rannikul, Mesopotaamias, Hindustani keskosas ja Birmas.
Eestis võib ristparti kohata Lääne-Eesti rannikul ja saartel, harvem põhjarannikul. Ta on meil tavaline, kuid väikesearvuline haudelind. Tema arvukus on viimasel ajal tõusnud, haudepaaride arvuks hinnatakse 800–1200.
Välimus
Ristpardid kuuluvad urupartide rühma, mis kujutab endast üleminekut hanedelt partidele. Hanedele lähendab neid maapinnal liikumise viis: nad kõnnivad palju ja kergelt ning vajadusel jooksevad kiiresti. Lend on neil samuti hanelik, harvade tiivalöökidega.
Ristpart on rongasuurune ja kaalub umbes 0,9–1,65 kg. Teistest partidest eristub ta kergesti laigulise sulestiku tõttu. Keha esiosa ümbritseb lai punakaspruun vööt. Isaslinnu puguala, kaela alaosa, selg, nimmepiirkond, saba pealmised kattesuled ja tüürsuled, välja arvatud nende tipud, on valged. Pea, kaela ülaosa, tüürsulgede tipud, lai triip keset rinda ja kõhualune on mustad. Nokk on roosakas, isasel on sellel väike kühm. Jalad on nokaga umbes sama värvi. Emaslinnud sarnanevad värvilt isaslindudega, ent kõik nende sulestiku värvid on tuhmid ja must asendunud mustjaspruuniga.
Eluviis ja toitumine
Ristpart on monogaamne. Samad paarid püsivad aastaid.
Ristpart toitub adruvallides või madalas vees selgrootutest loomadest. Ta sööb vähilaadseid, putukate vastseid, limuseid, mõnikord rändtirtse. Harvem sööb ta taimi, eriti vetikaid.
Ristpart ujub hästi, aga sukelduvad ainult pojad.
Väljaspool pesitsusaega on ristpardid väga seltsivad, moodustades kuni poolesaja isendi suurusi salku.
Sulgimine
Sulgimiseks kogunetakse suurtele järvedele või lahtedele. Algul tulevad sinna isaslinnud, kellel sulgimine algab varem, hiljem liituvad nendega emased. Nad võivad seal moodustada tohutuid parvi, kuhu kuulub mitusada lindu, aga juhtub, et ka üle tuhande. Pärast hoosulgede vahetumist jäävad ristpardid parve ja nendega ühinevad ka noorlinnud. Nad elavad parves ärarändeni, mis levila põhiosas toimub septembris-oktoobris.
Pesitsemine
thumb|Isaslind üleval, emaslind all thumb|Ristparditibud pisi|Ristpardi munad
Pesa ehitab ristpart suletud paika, nagu urud ja koopad, pööningud, heinaküünid ja lakad, puutüved, kaljulõhed. Urge tehakse ka kaldajärsakutesse. Kui pinnasesse ei saa urgu rajada, pesitseb ta maapinnal. Urud võivad vahel olla 3–4 meetrit pikad, aga sellised pole linnu enda tehtud. Meelsasti hõivab ta ka tehispesi ja harjub inimese naabrusega. Stepis pesitseb ta meeleldi soolajärvede kaldail, eriti kui seal on liivakünkaid või kiviseid rusukaldeid, sest need sobivad pesa rajamiseks. Pesad võivad paikneda üksteise lähedal ja mõnes mitmeharulises loomade poolt mahajäetud urusüsteemis võib pesitseda mitu ristparti. Pesa kaugus veekogust võib olla isegi paar-kolm kilomeetrit.
Pesapaika saabub ristpart varakult, juba esimeste sulaveeloikude tekkides, kui lumi on veel üldiselt sulamata: märtsis-aprillis. Nad juba saabuvad paariti.
Pesa ise ehitatakse taimede, sagedamini kõrreliste vartest ja lehtedest. Emane vooderdab selle rikkalikult udusulgedega, mida kitkub oma rinnalt ja kõhult.
Tibusid toidavad mõlemad vanemad. Tibud saavad suureks kahe kuuga. Siis nad ka lennuvõimestuvad. Isaslind lahkub poegade juurest pisut varem, sest tal algab sulgimine varem kui emaslinnul.
Pojad saavad suguküpseks ja hakkavad ise sigima teisel eluaastal.
Kaitsestaatus
Ristparti võivad ohustada kõik lihasööjad, kes tema pesasse sisse tungida suudavad, samuti kõik röövlinnud, kes temast suuruse ja jõu poolest üle on.
Ristpart ei ole jahinduse jaoks oluline lind, sest tema arvukus on väike.
Eestis on ristpart III kategooria kaitsealune liik.
Hüpomaania
Hüpomaania on mõõdukas meeleolu kõrgenemine. Võrreldes maaniaga, on hüpomaniakaalses meeleolus viibival inimesel säilinud üsna hästi kontroll oma tegevuse üle. Seetõttu on hüpomaniakaalse meeleolu liigitamine haiguslike seisundite hulka diskuteeritav.
Hüpomaniakaalse meeleolu diagnostiline tähendus ilma muude sümptomite esinemiseta või anamnestiliste andmete olemasoluta on väike, kuna esineb teatav hulk inimesi, kellel on isiku omapärana rõõmsameelsus ja energilisus.
Püsivalt esineb kerge meeleolu kõrgenemine, energia ja aktiivsuse tõus ja tavaliselt ilmne heaolu ning vaimse ja füüsilise töövõime kõrgenemise tunne. Sageli esineb ka kõrgenenud seltskondlikkus, jutukus, familiaarsus, seksuaalsuse tõus ja unevajaduse vähenemine, kuid mitte sellisel määral, et see põhjustaks erilisi häireid töös või sotsiaalsetes suhetes. Mõnikord ilmneb tavalise eufoorilise seltskondlikkuse asemel ärrituvus, upsakus ja mühaklik käitumine. Kontsentratsioon ja tähelepanu, samuti püsiva töötamise või lõõgastumise võime võivad nõrgeneda, kuid see ei pruugi ära hoida huvi tekkimist täiesti uute riskantsete ettevõtmiste või tegevusalade vastu, ka võib ette tulla kergemeelset raha kulutamist.
Psühhiaatrias on hüpomaniakaalne meeleolu iseloomulik bipolaarsele häirele haiguse ägenemisel (meeleolu suundumisel maania suunas) või taandumisel (tervisliku seisundi paranemisel enne meeleolu jõudmist inimesele omase meeleoluni).
Sünantroop
Sünantroopid on näiteks kirbud, rotid ja umbrohud. Kodustatud loomi nagu lehmi, lambaid ja koeri ei loeta sünantroopideks.
Meetrika
Meetrika võib tähendada:
Võistre järv
Võistre järv (ka Võistvere järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võistre külas. Järv asub 8 km Viljandist põhja pool, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee lähedal.
Võistre järve pindala on 9,8 ha, pikkus 600 m, laius 250 m, keskmine sügavus 2,7 m, suurim sügavus 6 m, kõrgus merepinnast 83,5 m ja veevahetus 5 korda aastas. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Uueveski oja, lisaks toitub järv kaldaallikatest. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Järve loodekaldal asub ujumis- ja telkimiskoht.
Otoman
Otoman ehk türgi diivan on seljatoeta istumis- ja lamamissohva, millel võivad olla polsterdatud käetoed ja lahtised padjad.
Mööbliese on nimetatud Osmanite riigi rajaja Osmāni (mugandatult Ottomani) järgi. Nimetus on levinud teistesse keeltesse prantsuse ja itaalia keele vahendusel, mööbliese levis Euroopas alates 18. sajandist.
Inglise keele mõjul võidakse tänapäeval otomaniks nimetada ka üleni polsterdatud jalapinki või tumbataolist istet.
Kodumajanduskoda
Kodumajanduskoda oli Eesti kutsealane omavalitsus aastail 1936–1940.
I koosseis (1936–1940)
22. märtsil 1936 valiti Eesti Maanaiste Keskseltsi ja Eesti Naisliidu peakoosolekute poolt I Kodumajanduskoja liikmed järgmises koosseisus:
a) Eesti Maanaiste Keskseltsi poolt valitud: Väljaspool ringkondi:
I ringkonnas:
II ringkonnas:
III ringkonnas:
IV ringkonnas:
V ringkonnas:
VI ringkonnas:
VII ringkonnas:
VIII ringkonnas:
IX ringkonnas:
b) Eesti Naisliidu poolt valitud:
30. juunil 1936 valis Kodumajanduskoda oma liikmeteks:
II koosseis (1940)
1934. aasta rahvaloenduse andmeil asus Riigi Statistika Keskbüroo andmeil linnades ja alevites kokku 195932 ja maal 401490 naissoost isikut, või linnades ja alevites 33% ja maal 67% naistest. Seega valisid linnad ja alevid Naisliidu kaudu 16 esindajat ja Maanaiste Keskseltsi kaudu 34 esindajat. Eesti Naisliitu oli organiseeritud ümmarguselt 9000 naist, Eesti Maanaiste Keskseltsi ümmarguselt 40.000 naist.
10. märtsil 1940 valis Eesti Naisliidu peakoosolek järgmised Kodumajanduskoja liikmed:
12. märtsil 1940 valis Eesti Maanaiste Keskselts Mustpeade klubi suures saalis järgmised Kodumajanduskoja liikmed:
Väljastpoolt ringkondi:
Palupera
Palupera on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Harjumaalt:
Alice Toklas
Alice Babette Toklas (Alice B. Toklas; 30. aprill 1877 – 7. märts 1967) oli kirjanik Gertrude Steini armastatu.
Palupera
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Alice Toklas
Ta sündis San Franciscos keskklassi juudi perekonnas. Ta õppis Seattle'i ülikoolis.
Palupera
Külas on Palupera raudteejaam.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Virumaalt:
Alice Toklas
Pärast ema surma oli Toklas koduperenaine.
Palupera
Paluperast on pärit Mai Treial.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Järvamaalt:
Alice Toklas
29-aastaselt (1907) kohtas Toklas Leo Steini ning otsustas minna Pariisi. Seal tutvus ta 1907 Leo Steini õe Gertrude Steiniga. Toklas hakkas Gertrude Steini käsikirju masinal ümber lööma 1908; 1909 olid nad elukaaslased. 1910 kolisid nad aadressile Rue de Fleurus 27, millest sai nende kuulus kodu. Nad pidasid koos salongi, mida külastasid teiste seas ameerika kirjanikud (näiteks Ernest Hemingway ja Sherwood Anderson) ning avangardkunstnikud Pablo Picasso, Henri Matisse, ja Georges Braque. Leo lahkus nende juurest 1913. Steini majapidamises võttis Toklas varsti ohjad enda kätte. Stein, keda peeti suhte meespooleks, oli rahustav ja kuulav partner. Alice nimetas teda "tugevaks-tugevaks abikaasaks". Stein kirjutas aastate 1915 ja 1917 vahel Toklasele erootilise luuletuse "Lifting Belly", mida Steini eluajal ei avaldatud. Koos veedetud aastate jooksul kirjutasid nad teineteisele palju armastussedeleid, mis avaldati raamatus "Baby Precious Always Shines" (1999). Alice tõusis vara ja Gertrude, kes kirjutas hilisööni välja, jättis talle õrnu kirglikke sedeleid, et tema hommikuid lohutada, näiteks: "Baby precious Hubby worked and / loved his wifey, sweet sleepy wifey, / dear dainty wifey, baby precious sleep."
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Läänemaalt:
Alice Toklas
Olles Steini kokk, sekretär ja mänedžer, jäi Toklas tagaplaanile, kuni Stein avaldas 1933 oma memuaarid teosena "Alice B. Toklase autobiograafia". Eesti keeles ilmus raamat 1985. aastal sarjas Loomingu Raamatukogu ja 2008. aastal Eesti Ekspressi Kirjastuse sarjas "Mõte ja mälu". Tõlkis Malle Talvet.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Saaremaalt:
Alice Toklas
Autobiograafia sisaldas just nagu Toklase suu läbi tähelepanekuid Steini elust ja tema sõpradest, sealhulgas Ernest Hemingwayst, Sherwood Andersonist, Pablo Picassost, Henri Matisse'ist ja Georges Braque'ist. Raamat ilmus kõigepealt lühendatult ajakirjas The Atlantic Monthly. Toklas räägib, kui paljude geeniuste naistega ta pidi istuma, sellal kui Stein vestles nende abikaasadega. Samuti on raamatus juttu sellest, kuidas Toklas ja Stein külastasid Alfred North Whiteheadi kodu Inglismaal ning kuidas nad sõja ajal osalesid Prantsuse haavatute Ameerika Fondis. Nad külastasid hospidale ning said hiljem Prantsuse valitsuselt autasu.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Pärnumaalt:
Alice Toklas
Pärast Gertrude Steini surma (1946) avaldas Toklas omaenda kirjanduslikud memuaarid "The Alice B. Toklas Cookbook" ("Alice B. Toklase kokaraamat"; 1954), milles meenutused vaheldusid toiduretseptidega. Kõige kuulsam toit selles (retsept on õieti pärit Toklase sõbralt Brion Gysinilt) on Hashisch Fudge, milles on kokku segatud puuviljad, pähklid, vürtsid ja canibus sativa, mille all mõeldakse kannabist. Selle järgi said teatud kannabisest keedetud vedelikud nimeks Alice B. Toklas brownies.
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Viljandimaalt:
Alice Toklas
1963 avaldas ta oma autobiograafia "What Is Remembered" ("Mis on meeles").
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Tartumaalt:
Alice Toklas
Toklas on maetud Pariisi Père-Lachaise'i kalmistule. Tema testamendi kohaselt kirjutati tema nimi tema ja Gertrude'i ühise hauaplaadi tagaküljele.
Säde jõgi
pisi|Sild üle Säde jõe [[Valmiera ja Ruhja vahelisel maanteel.]] Säde jõgi ka Seda jõgi, (läti k. Sedas upe; saksa k. Sedde Fluss) on 60 km pikkune jõgi Läti põhjaosas, Vidzemes, mis suubub Burtnieki ehk Asti järve (ka Astijärv, Astigerwe).
Kodumajanduskoda
II koosseis (1940)
Võru-, Valga- ja Petserimaalt:
13. aprillil valiti koja esinaiseks tagasi Linda Eenpalu, juhatus, asjatundjad liikmed ja revisjonikomisjon. Moodustati Eesti Naisliidu ja Eesti Maanaiste Keskseltsi sektsioonid ja juriidiline, toitlus-, kodukasvatus- ja kodutervishoiu-, kodukäsitöö ja kodukaunistuse toimkonnad.
Alice Toklas
Isiklikku
Toklas oli ahelsuitsetaja. Tal olid kerged vuntsid, mustlaste stiilis kõrvarõngad ja maniküüritud küüned.
Gertrude hüüdis Alice'it Pussyks ja Alice Gertrude'i Loveyks.
Tsitaat
"Selleks, et prantslaste kombel süüa teha, peab tundma koostisosade kvaliteeti ja maitset. Ülepakkumine ei ole lubatav. Maitsed ei ole kõik ühendatavad. Need kvaliteedid ei ole ostetavad, kuid neid saab kultiveerida. Haute cuisine on jõudnud sellesse kadestusväärsesse seisundisse, et ta reageerib nendele tuntud printsiipidele instinktiivselt." ("The Alice B. Toklas Cookbook")
"Ma istusin tema kõrval ja ta ütles mulle varasel pärastlõunal: "Mis on vastus?" Mina vaikisin. "Sel juhul," ütles ta, "mis on küsimus?" Siis oli terve pärastlõuna rahutu, segane ja väga ebakindel ning hiljem sel pärastlõunal viidi ta ratastega kanderaamil ära ja rohkem ma teda enam ei näinud." ("What is remembered" lõpp, Steini viimased sõnad).
Säde jõgi
Säde jõe märgalal olev Säde raba (läti k. Sedas purvs) Valka piirkonnas kuulub Natura 2000 alade hulka.
Aeg-ajalt on Säde jõge ekslikult samastatud Ümera (lt Jumara) jõega, mis asub Volmari (lt Valmiera) lähedal ja suubub linnast edelas Koiva (lt Gauja) jõkke.
Estreux
Estreux on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis.
Alexander Theodor von Middendorff
pisi|Alexander Theodor von Middendorff pisi|Middendorffi suguvõsa vapp
Pastaku
Pastaku on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Alexander Theodor von Middendorff
Alexander Theodor von Middendorff (vene Александр Федорович Миддендорф; 18. august (vkj 6. august) 1815 Peterburi – 28. jaanuar (vkj 16. jaanuar) 1894 Hellenurme) oli baltisaksa ja eesti päritolu Venemaa biogeograaf, zooloog ja uurimisreisija, Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.
Oma varajase hariduse sai ta Peterburist. Hiljem õppis Tartu ülikoolis meditsiini, kooli lõpetas aastal 1837. Pärast ülikooli lõpetamist tudeeris ka Berliinis, Erlangenis, Viinis ja Breslaus.
Pastaku
1977. aastal liideti Pastaku külaga Kirmi.
Alexander Theodor von Middendorff
Aastal 1839 sai temast Kiievi Ülikoolis zooloogiaprofessor. Middendorff osales 1840. aastal Karl Ernst von Baeri ekspeditsioonis Koola poolsaarel. Aastatel 1842–1845 juhtis suurt uurimisretke Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta. 1868. aastal uuris põllumajandusteadlasena Baraba steppi ja 1878. aastal Fergana orgu. 1870. aastal juhtis ta hüdrometeoroloogilist ekspeditsiooni Barentsi merele ja Islandile. Tema nime kannavad laht Taimõril ja neem Novaja Zemljal, samuti kümned looma- ja taimeliigid.
Ta oli üks Vene Geograafiaseltsi rajajatest. Middendorff oli üks eesti punase veise ja tori hobuse tõuaretajaid.
Talle kuulusid Hellenurme ja Päidla mõis Tartumaal ning Pööravere mõis Pärnumaal. Ta on maetud Hellenurme mõisa kalmistule. pisi|Alexander Theodor von Middendorffi hauasammas
Jakuutia kohta kogutud materjalid
1845. aastal uurimisretkelt Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta naasnud Middendorff andis jakuudi keele ja folkloori kohta ekspeditsioonil kogutud rikkaliku materjali edasiseks uurimiseks ja töötlemiseks üle Peterburi teaduste akadeemias keeleteadlasele Otto von Böhtlingkile.
Perekond
A.T. von Middendorffi ema Sophia Johanson oli eestlane. 1850 abiellus ta Hedwig Elisabeth Hippiusega (1825–1868), kes oli Tartu ülikooli lõpetanud riiginõunik Carl Friedrich Hippiuse (1792–1875) ja Hedwig Elisabeth Boustedti (1797–1871) tütar. Abielust sündisid:
Mitmesugust
Middendorffi järgi on teaduslikult nimetatud rabahane alamliik Anser fabalis middendorffi (Severtsov 1873) ning ainult Venemaal elunev pisinäriline Microtus middendorffi. Tema auks on nimetatud Middendorffi laht Taimõri poolsaare looderannikul ja Middendorffi neem Novaja Zemlja kirderannikul.
Jaan Tooming
Jaan Tooming (sündinud 28. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti teatrilavastaja, näitleja ja kirjanik.
Jumara jõgi
Jumara ehk Ümera on jõgi Lätis Valmiera lähistel, mis linnast edelas suubub Koiva jõkke.
Jaan Tooming
Näitleja ja lavastaja
Jaan Tooming lõpetas 1964. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri III lennu.
1968–1969 oli ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitleja ning 1969–2009 Vanemuise näitleja ja lavastaja, 1979–1983 ühtlasi Ugala peanäitejuht.
Jumara jõgi
Väidetavalt toimus jõe lähistel 1210. aastal Ümera lahing.
Ümera jõeks on ekslikult nimetatud ka Säde jõge.
Jaan Tooming
Näitleja ja lavastaja
1972–1976 ja 1985–1989 (koos Ülo Vilimaaga) juhendas ta Vanemuise õppestuudiot.
2005. aastal asutas Tooming teatri Sagar Sagitta.
Ta on lavastanud ka Soomes ja Saksamaal, teinud telelavastusi („Elujõgi”, 1970; „Ebajumal”, 1991) ja filme („Värvilised unenäod”, koos Virve Aruojaga, 1975, Tallinnfilm; „Põrgupõhja uus Vanapagan”, 1978; „Mees ja mänd”, 1980, mõlemad Eesti Telefilm), mänginud filmis („Kolme katku vahel”, 1970, Eesti Telefilm, ka režissöör; „November”, 2017, Homeless Bob Production).
Tooming on alates 1977. aastast Eesti Teatriliidu liige ja alates 1993. aastast Eesti Lavastajate Liidu liige.
Kirjanduslik tegevus
Jaan Tooming on avaldanud ajakirjanduses luuletusi (Looming 1972/5, ka 1996/10 varjunime Lapard all; tsükkel "Laiulapsed" Looming 2007/1, lk 45-50) ja lühinäidendeid ("Musta mantliga naine" – Looming 2006/8, lk 1180-95).
Esimene luulekogu ilmus 1999, järgnesid mitmes laadis ja žanris ilukirjandusteosed: märkmikromaan, luule- ja esseekogud. Temalt on ilmunud rohkesti kultuuri- ja ühiskonnakriitilisi sõnavõtte.
Aastast 2009 on ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Osvald Tooming, vend fotograaf Peeter Tooming. Ta oli 1986–2000 abielus Liis Benderiga.
Temast on tehtud dokumentaalfilm „Teekond mäe südamesse” (1984, Tallinnfilm).
Bartosz Bosacki
thumb|right|300px|Bartosz Bosacki Bartosz Bosacki (sündinud 20. detsembril 1975 Poznańis) on Poola endine jalgpallur. Ta mängis Poola jalgpallikoondises poolkaitsjana.
Klubikarjäär
Bosacki debüteeris Poznańi Lechis 1995. aasta aprillis. 1998 läks ta üle Wronki Amicasse. 2004–2006 mängis ta 1. FC Nürnbergis, pärast seda jälle Lechis.
Ta on Poola karikavõistlused võitnud viis korda: 1998–2000, 2004 ja 2009. 2009 võitis ta ka Poola superkarika. Meistriks ta tulnud ei ole, parim tulemus on 2009 saadud pronksmedal.
Koondisekarjäär
Poola koondise peatreener Paweł Janas valis Bosacki meeskonda 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal, kui FK Moskvas mängiv Damian Gorawski ei saanud meeskonnaga liituda, sest arstid avastasid tal süveneva astma.
Bulgaaria keel
Bulgaaria keel (български език) [bɤ̞lgɐrski ɛzik] on lõunaslaavi keelte hulka kuuluv keel. Valdav osa, umbes 7 miljonit 10 miljonist bulgaaria keelt emakeelena rääkijast elab Bulgaarias.
Aurgazinski rajoon
Aurgazinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tolbazõ.
Bulgaaria keel
Bulgaaria keele lähim sugulaskeel on makedoonia keel.
St Peter's College (Auckland)
pisi|St Peter's College'i O'Driscolli hoone St Peter's College on Uus-Meremaal Aucklandis Epsomis asuv katoliiklik kool poistele vanuses 7–13. See on Uus-Meremaa suurim katoliiklik kool.
Aurgazinski rajoon
Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 137 asulat.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 34 141. 2010. aasta seisuga olid elanikest 42,2% tatarlased, 29,3% tšuvašid, 18,9% baškiirid, 6,4% venelased, 1,2% ukrainlased ja 1% mordvalased.
Linnaelanikud (provintsiaalõigus)
Linnaelanikud (saksa keeles die Stadtbewohner) olid üks neljast (koos aadli, vaimulike ja talupoegadega) Läänemere kubermangude ja Narva linna seisusest.
Linnaelanike hulka kuulusid:
Stalin (täpsustus)
Stalin on mitme isiku, koha ja muu asja nimi.
Quezon City
Quezon City on Filipiinide suurim linn. Asub Luzoni saarel ja kuulub Metro Manila pealinnaregiooni.
Linn asutati 1939 ja nimetati Filipiinide presidendi Manuel Quezóni järgi. Quezon City oli Filipiinide pealinn 1948–1976.
Linnas asuvad mitmed riigiasutused.
Anders Gløersen
pisi|Anders Gløersen (2012) Anders Gløersen (sündinud 22. mail 1986 Oslos) on Norra murdmaasuusataja.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta 15 km vabatehnikasõidus pronksmedali ja teatesõidus kuldmedali.
Maailma karikavõistlustel
Anders Gløersen on osalenud 70 maailma karika etapil ( <FONT COLOR=Purple>seisuga 25. veebruar 2014</FONT> ) ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.
Ōsumi väin
Vähim laius 28 km, suurim sügavus 117 m.
Verbania
Verbania on linn Itaalias Piemonte maakonnas, alates 1992 Verbano-Cusio-Ossola provintsi halduskeskus.
Rotterdami Feyenoord
Rotterdami Feyenoord on Hollandi linna Rotterdami jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Euroopa
Euroopa karikas:
UEFA karikas:
Verbania
Linna keskväljakult Piazza Garibaldilt avanevad suurepärased vaated järvele. Varbaniast on kümneminutilise laevasõidu kaugusel asuvad Borromeo saared. Väike San Giovanni saar asub Verbania linnale väga lähedal.
Verbanas asub botaanikaaed Villa Taranto, kus 20 ha suuruses pargis kasvab üle 20 tuhande taime.
Verbana kaitsepühak on Püha Viktor. Linna aastapäeva tähistatakse 8. mail.
Camouflage
Ajalugu
Aastal 1983 lõid neli sõpra – Heiko Maile, Marcus Meyn, Martin Kähling ja Oliver Kreyssig – bändi Licensed Technology. Aasta hiljem lahkus bändist Martin Kähling ning bänd võttis uue nime – Camouflage, inspireerituna Jaapani ansambli Yellow Magic Orchestra laulust, mis kandis pealkirja "Camouflage".
Verbania
thumb|tühi|Vaade Verbania linnale
Utšalõ rajoon
Utšalõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Utšalõ.
Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 88 asulat.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 71 963. 2010. aasta seisuga olid elanikest 64,3% baškiirid, 18,2% venelased ja 15,9% tatarlased.
De Graafschap
De Graafschap on Hollandi linna Doetinchemi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas.
Hergnies
Hergnies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Marly kantonis.
Henn Laanpere
Henn Laanpere (kuni 29. juunini 1936 Henn Laanbeck; 20. mai 1930 – 8. september 1995) oli eesti keemik.
Ta õppis aastatel 1949–1954 Tartu Riiklikus Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas.
Ta töötas õppejõuna Tartu Ülikoolis.
Ižma
Ižma (komi Изьва (Izva)) on küla Venemaal Komis, Ižma rajooni keskus. Asub Ižma jõe ääres, 540 km Sõktõvkarist kirdes.
FC Groningen
FC Groningen on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas.
Klubi baseerub Groningenis.
Muumimaja
thumb|[[Muumimaja Naantalis 2008. aastal.]]
Antonio Pizzonia
Antonio Pizzonia (sündinud 11. septembril 1980 Manauses) on Brasiilia autovõidusõitja, endine Vormel 1 piloot.
Muumimaja
Muumimaja (rootsi Mumins hus, soome Muumitalo) on ehitis Tove Janssoni muumilugudes.
Antonio Pizzonia
Isiklikku
Antonio Pizzonia on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta elab Cambridge'is Inglismaal. Hobid on jalgpall, tennis, surfamine ja jooksmine.
Muumimaja
Muumimaja asub Muumioru keskel ja on Muumipapa ehitatud. Maja on ümmarguse põhiplaaniga, terava katusega, sinist värvi ning kõrge ja kitsas. Muumimaja ümbruses asuvad puukuur, võrkkiik, tubakapeenar ning sireli- ja jasmiinipõõsad.
Muumimaja täpne tubade paigutus muutub Muumilugude vältel, sest eri teostes on majal erinevad asukad. Alati elavad Muumimajas ainult Muumitroll, Muumipapa ja Muumimamma. Ka Muumimaja väliskuju on eri lugudes erinev. Näiteks "Ohtlikus jaanipäevas" kujutatakse maja ühel pildil märksa kitsama ja kõrgemana kui seda "Võlukübaras". Ühel pildil raamatus "Hilja novembris" kujutatakse Muumimaja tavapärase kahekorruselise maja asemel kolmekorruselisena.
"Võlukübaras" ära toodud plaani järgi võtab suurema osa esimesest korrusest enda alla elutuba. Esimesel korrusel on veel veranda, köök, Piisamroti tuba, Koduvana tuba ning Tutsiku ja Lipsiku tuba. Teisel korrusel on Muumimamma tuba, Muumipapa tuba, Snifi tuba, Tuskliku ja Tusklikupreili tuba, Nuuskmõmmiku ja Muumitrolli tuba ning võõrastetuba. Lisaks on Muumimaja juures suur moosikelder.
Elusuuruses Muumimaja asub Soomes Naantalis Muumimaa teemapargis.
Paeküla
Paeküla on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 48 inimest. 1. jaanuari 2009 seisuga elas külas 57 inimest.
Kalevipoeg (tegelane)
pisi|[[Kristjan Raud|Kristjan Raua "Kalevipoeg põrgu väravas" (1935)]]
Paeküla
Paeküla hõlmab veel samanimelise asunduse ja Kaguvere küla.
Esmateateks Paeküla küla kohta peetakse Henriku Liivimaa kroonikas 1226. aastal mainitud Paehallet, kindel teade on 1427. aastast (Padenkul). Mõis (Paenküll) eraldati Päädevast 17. sajandi algupoolel. Paeküla varasem nimi oli Soosvere (1427. aastal Sosver), mis tuli käibele kunagise omaniku järgi (1287, Odwardus Sorseferae). Kaguvere (Kaggofer) oli Haimre kõrvalmõis. Tähelepanu väärib arheoloogiamälestise ja loodusmälestisena kaitse all olev Mustallikas, mis on Üüste allikatest suurim ja tuntuim. Allikas asub Postikõrtsu talust 200 m läänes. Sopiline allikas varjulises metsasalus on suuremaid maakonnas, tema veepeegli diameeter on 15–20 m.
Kalevipoeg (tegelane)
Kalevipoeg on eesti rahvaluulest tuntud müütiline kangelane. Eeposes "Kalevipoeg" väidetakse, et kohati on teda tuntud ka nimega Sohni.
Paeküla
1737. aastal aga mainitakse Tallinna–Riia postimaantee Paeküla postijaama.
Arheoloogiamälestistena on muinsuskaitse all Üüste allikate Punaneallikas ja Valgeallikas, kuid viimaste aastakümnete maaparandus on põhjavee taset niivõrd madaldanud, et praeguseks neid allikaid alles pole.
Paeküla läänepoolses osas Kasari jõe kaldal asus historitsistlikus stiilis ehitatud Paeküla mõis. Peahoone hävitati 1905. aasta rahutustes ning hiljem seda ei taastatud. Mõisa omanikeks on olnud Vietinghoffide, von Bockide ja von Rennenkampffide suguvõsad. Eesti NSV ajal haldas kompleksi Autom, nüüd on see eravalduses.
Aastatel 1931–1968 asus Rapla–Virtsu raudtee ääres Paeküla raudteejaam.
Neuroanatoomia
Neuroanatoomia on anatoomia haru, mis tegeleb närvisüsteemi ehituse uurimisega. On tihedalt seotud embrüoloogia, neurohistoloogia, võrdleva anatoomia ja füsioloogiaga.
Kalevipoeg (tegelane)
Eesti rahvapärimus sisaldab hulgaliselt muistendeid Kalevipoja-nimelisest vägimehest. Hiiglase tegudega on seletatud järvede, küngaste, allikate ja kivide päritolu: orud võisid olla Kalevipoja künnivaod (näiteks Kalevipoja künnivaod Kiku küla lähedal), piklikud linnamäed tema magamisasemed, rändrahnud tema lingukivid.
Analoogilised muistendid on tuntud paljude rahvaste juures, Eestis on lähedase iseloomuga muistendeid Vanapaganast. Saaremaal kandis hiiumuistendite peategelane Suure Tõllu, Hiiumaal Leigeri nime. Kalevipojale on mõne tegevusliini poolest (mõõk, Pohjola isand ja Soome sepp, saarepiigad, põhjaretked jms) lähedane Kalevala Lemminkäinen.
Kalevipoja muistendid koos regivärsiliste rahvalauludega olid Friedrich Robert Faehlmannile ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldile aineseks eepose "Kalevipoeg" ettevalmistamisel ja kirjutamisel.
On arvatud, et Kalevipoeg tegutses pronksiajal. Vana Kalev võis olla sepp ning tegutseda Toompea või Iru linnuse kandis.
Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit
Eesti Rahvuslik Konservatiivne Liit oli rahvuslaste ühendus. Selle aktiivsemad liikmed olid Martin Helme, Henn Põlluaas, Aivar Koitla ja Sten-Hans Vihmar.
Soojus
Soojus on energia ülekandumise vorm, mille füüsikaline alus on aineosakeste (molekulide, aatomite, elektronide) korrapäratus liikumises ja omavahelistes põrkumistes kätketud energia. Sellise soojusliikumise intensiivsust iseloomustab temperatuur. Mida kiiremini osakesed liiguvad, seda suurem on nende liikumisenergia ja seda kõrgem on temperatuur.
Soojusvahetuse protsessis ülekanduva energia hulka väljendav füüsikaline suurus on soojushulk (mõõtühik džaul). Soojus võib üle kanduda soojusjuhtivuse, konvektsiooni ja kiirguse teel.
Termodünaamikas on soojus protsess, mille käigus keha kui süsteemi siseenergia muutub. Siseenergia muutus on termodünaamika esimese seaduse kohaselt võrdne juurde antava soojushulga ja süsteemiga seotud töö summaga. Vastavalt on juurde antav soojushulk Q võrdne siseenergia juurdekasvu \Delta U ja sooritatud töö W vahega:. Kui palju energiat tegelikult üle kantakse, sõltub süsteemi alg- ja lõppolekust ja protsessi olemusest (töö ja soojuse vahekorrast ülekandeprotsessis). Töö on seejuures vaadeldav kui üle kanduva energia see osa, mis on seotud süsteemiväliste parameetrite muutusega, näiteks gaasi mahu vähenemisega selle kokkusurumisel.
Soojusvahetuse käigus annab üks termodünaamiline süsteem soojust või tööd ära täpselt nii palju kui teine juurde saab. Seejuures on töö ja siseenergia muutused mõlemas süsteemis väärtuselt ühesuurused, kuid märgilt vastupidised. Soojus kandub alati kõrgema temperatuuriga kehalt madalama temperatuuriga kehale, kusjuures kehade temperatuurivahe väheneb.
Termodünaamika vaatekohast ei saa keha sisaldada soojust kui energiat, küll aga võib keha energiat soojusena juurde saada või ära anda; seepärast on soojusenergia asemel õigem rääkida soojusest. Siiski on soojusenergia mõiste kasutusel energeetikas kui kütuse põletamisel saadav energiavarude liik näiteks tuule-, vee- ja päikeseenergia kõrval, samuti energiamajanduses, kus soojusenergiat käsitletakse kaubana.
Räbi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palupera valda.
Urmi
Urmi on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valga maakonda Palupera valda.
Claire Rambeau
Ta oli Playboy Playmate oktoobris 1971 (Pompeo Posari fotod) ja Playboy saksa väljaande Playmate augustis 1972 (saksa väljaande esimene number).
Intervjuus Playboyle on Rambeau öelnud, et on mõnda aega elanud Paraguays, aga ka USA Arizona, California ja Oklahoma osariigis. Ta õppis mõnda aega Arizona Ülikoolis, läks siis Los Angelesse modellitööd tegema ning siirdus seejärel Inglismaale.
Välimus
Playboys poseerimise ajal oli tema rinnaümbermõõt 91 cm vööümbermõõt 61 cm ja puusaümbermõõt 91 cm.
Tema kasv on 180 cm ja kaal oli 60 kg. Juuksed on mustad, silmad pruunid.
Välislingid
List of Playboy Playmates of 1971
Tuimazõ rajoon
Tuimazõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tuimazõ.
Rajoonis on 1 linna-asundus ja 18 külaasundust, kus on kokku 114 asulat.
2010. aastal oli rajooni elanikest 38,5% tatarlased 33,7% baškiirid, 22,8% venelased, 1,5% tšuvašid ja 1,5% marid.
Einhard
pisi|250px|Einhard kirjatoimetajana
Einhard oli aadlik. Ta kasvas üles ja sai hariduse Fulda kloostris ning võeti Karl Suure õukonda 791. või 792. aastal. Ta võitis Karl Suure erilise usalduse, mistõttu too määras ta paljude kloostrite ilmikabtiks.
Ta on ladinakeelse teose "Karl Suure elu" ("Vita Caroli Magni") autor ja "Kuninglike frangi annaalide" (Annales Regni Francorum) kaasautor. Ta võttis eeskuju Suetoniusest ja teistest rooma biograafidest. "Karl Suure elu" peetakse keskaja üheks silmapaistvaimaks elulookirjelduseks.
Einhardi mõjul ehitati Aachenisse, Michelstadti ja Seligenstadti avalikke hooneid.
Pärast Karl Suure surma oli ta Ludwig Vaga kirjutaja.
Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping
pisi|372x372px|Fääri saarte asukoht Põhja-Euroopas; Fääri saartest lõuna pool asub Suurbritannia Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping on vabakaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Fääri saarte vahel. Vabakaubandusleping koostati 8. augustil 2019 ja eeldatavasti jõustub see pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Fääri saarte vaheline vabakaubandusleping on ainult kaupa käsitlev kaubandusleping. See asendab kahepoolses kontekstis Euroopa Liidu ja Fääri saarte lepingu.
Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping hõlmab:
Kuna leping hõlmab ainult kaupu, ei sisalda see vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvaid peatükke, näiteks teenuseid ja intellektuaalomandi õigusi.
Taebla valla lipp
thumb|Taebla valla lipp
Taebla valla lipp on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taebla valla lipp.
Lipp oli kasutusel 5. oktoobrist 2004 kuni 20. oktoobrini 2013, mil ühineti Oru ja Risti vallaga ühtseks Lääne-Nigula vallaks. Lipu autor on Agu Kübarsepp.
Lipu kirjeldus
Taebla valla lipp on täisnurkne roheline kangas, mille keskel on Taebla valla vapi kujutis. Vapi kõrgus moodustab 2/3 lipu kõrgusest. Pidulik lipp võib olla ümbritsetud kuldse narmasäärisega ja olla kaunistatud ilunööridega. Roheline ja kollane värv lipul on sama tooni vapi rohelise ja kuldsega. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ning lipu normaalsuurus ei ületa Eesti riigilipu normaalsuurust ehk 1050 × 1650 mm.
Lipukavandikonkurss
22. jaanuaril 2004 Taebla vallavalitsuse poolt välja kuulutatud valla vapi ja lipu kavandite konkursi tööde esitamise tähtajaks oli 1. aprill 2004. Sama aasta 21. juunil kinnitas vallavalitsus konkursi tulemused, kus konkursikomisjoni ettepanekul tunnistati võitjaks Agu Kübarsepa esitatud kavandid. Võitnud kavandid kinnitas Riigikantselei 5. oktoobril 2004.
Björn Waldegård
pisi|Björn Waldegård (paremal) koos kaardilugeja [[Franz Wurziga Austria rallil (1984)]] Björn Waldegård (12. november 1943 Rö – 29. august 2014) oli Rootsi rallisõitja, maailmameister.
Waldegård osales MM-sarjas 1973–1992. Tema peamine kaardilugeja oli Hans Thorzelius, 1986. aastast aga Fred Gallagher. Veel on ta kaardilugejaks olnud Lars Helmer, Fergus Sager, Arne Hertz, Claes-Göran Andersson, Claes Billstam, Ragnar Spjuth ja Michel Lizin.
1975. aastal liitus Waldegård Lancia tehasetiimiga, ning juba samal hooajal võitis ta Rootsi ralli ja San Remo ralli. 1976. aasta MM-il toimus tugev rivaalitsemine Waldegårdi ja tiimikaaslase Sandro Munari vahel. 6.-9. oktoobril toimunud San Remo ralli viimasele kiiruskatsele minnes edestas Waldegård Munarit nelja sekundiga. Kiiruskatsel hoidis aga tiimiboss Cesare Fiorio Waldegårdi stardis neli sekundit kinni, et tagada mõlemale võrdne võimalus üldvõiduks. Kiiruskatse ajal aga sõitis Waldegård Munarist mööda, ja võitis nelja sekundiga. Juba samal õhtul helistas ta Fordile ja pakkus oma teeneid, mispeale ta Lanciast vallandati. 27-30. novembril toimunud RAC rallile minnes leidis Ford talle vaba auto, ning Waldegård tuli kolmandaks.
1979. aasta MM-il saavutas Waldegård ainult 2 etapivõitu Hannu Mikkola 4 vastu. Sealjuures võitis Mikkola kaks viimast etappi. Ometi tuli Waldegård maailmameistriks 112 punktiga Mikkola (111) ees. Waldegårdile järgnesid neli soomlast: pärast Mikkolat tulid Markku Alen, Timo Salonen ja Ari Vatanen.
Peale 1979. aasta MM-i lahkus Waldegård Fordist. 1980. aasta MM-il sõitis ta nii Fiati kui ka Daimler-Benzi tiimis, aasta lõpus liitus aga Toyota tehasetiimiga. Toyota tiimis sõitis ta kuni 1991. aastani. 1992. aastal osales Waldegård Safari rallil Martini Racing'u Lancia Deltaga, kuid oli sunnitud katkestama. See oli ka tema viimane MM-sarja sõit.
Waldegårdi käes oli mõnda aega kõige rohkem MM-etapivõite kogunud rallisõitja tiitel. Enne teda valdas seda Itaalia sõitja Sandro Munari 7 võiduga. Waldegård saavutas oma 8. võidu 1979. aasta Akropoli rallil. Kuni 1982. aastani oli ta kogunud 11 MM-etapivõitu. Sellega ta oli rekordiomanik kuni 1982. aasta RAC rallini, millel Soome sõitja Hannu Mikkola saavutas 12. MM-etapivõidu. Kokku võitis Waldegård 16 MM-etappi (Mikkola näiteks 18). Sellega on Waldegård 2012. aasta seisuga läbi aegade 11. kohal, rootslastest esimene.
1976 võitis Waldegård San Remo ralli 4,0 sekundiga Sandro Munari ees. Sel ajal oli see kõige väiksema vahega võidetud MM-etapp ja see rekord püsis kuni 1998. aastani, mil Colin McRae võitis Portugali ralli 2,1 sekundiga Carlos Sainzi ees. 2012. aasta seisuga jagab Waldegårdi 4,0-sekundiline võit kõigi aegade 9. kohta.
Oma viimase MM-etapi võitis Waldegård 1990 ja see oli Safari ralli. Sel ajal oli ta 46 aastat ja 155 päeva vana. See rekord püsib tänapäevani: keegi teine ei ole nii vanana MM-etappi võitnud.
Björn Waldegård suri 29. augustil 2014 vähki.
Võidud
Veel on ta võitnud Monte Carlo ralli 1969 ja 1970 ning Rootsi ralli 1968–1970. Kuid sel ajal autoralli maailmameistrivõistlusi veel ei korraldatud.
Schumacher College
Schumacher College on 1991. aastal asutatud keskus Dartingtonis (Devoni krahvkond, Inglismaa). See on nimetatud majandusteadlase Ernst Schumacheri järgi.
Keskus korraldab regulaarselt loengusarju, mis käsitlevad jätkusuutlikku arengut ja holistlikku lähenemist.
Lektorite hulgas on olnud David Abram, Patch Adams, Fritjof Capra, Deepak Chopra, Brian Goodwin, Stanislav Grof, Hazel Henderson, James Lovelock, Lynn Margulis, Humberto Maturana, Christian de Quincey, Wolfgang Sachs, Arne Næss, Rupert Sheldrake, Vandana Shiva jt.
Kildini saami keel
pisi|Kildini saami keele kõnelejate ajalooline asuala on kaardil nr 8. Kildini saami keel ehk kildini keel (Kildini saami Кӣллт са̄мь кӣлл, Кӣлтса̄мь кӣлл Kīllt sām' kīll) on uurali keelkonna saami rühma idasaami alarühma kuuluv keel.
Kõnelejate arv
Kildini saami keel on väga ohustatud keel.
Murded
Kildini saami keel jaguneb kuueks murdeks:
Kirjakeel
Kildini saami keelt kirjutati aastatel 1933–1937 ladina kirjas, kuni võimud andsid käsu kogu saamikeelne kirjavara hävitada.
Aastast 1982 kirjutatakse Kildini saami keelt uues kirillitsapõhises kirjas, mille lõi töörühm eesti foneetiku Arvo Eegi osalusel. Kildini saami keelseid lasteraamatuid on välja andnud ka Davvi Girji kirjastus.
Kildini saami tähestik
А Ӓ Б В Г Д Е Ё Ж З Һ И Й Ҋ Ј К Л Ӆ М Ӎ Н Ӊ Ӈ О П Р Ҏ С Т У Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Ҍ Э Ӭ Ю Я
Isikulised asesõnad
Allpool on toodud Lujavvri murde isikulised asesõnad.
Küsisõnad
Lujavvri murde küsisõnad: мӣ "mis", ке̄ "kes", ко̄ххт, ма̄ххт "kuidas", касьт "kus", ко̄з "kuhu", куэссь "millal", манҍтэ "milline".
Biella
Biella on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Biella provintsi halduskeskus.
SC Heerenveen
SC Heerenveen on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2013/2014 mängis riigi kõrgliigas.
Klubi baseerub Heerenveenis.
Biella
Ajalugu
Biella oli algselt liguuri ja keldi hõimude asula. Esimest korda mainiti linna (Bugella) kirjalikes allikates 826. aastal. 10. sajandil langobardide ja frankide ajast pärineb Biella Lombardia romaani stiilis baptisteerium.
Perametsa
Perametsa on kahe Eesti küla nimi:
Pari
Pari on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
John James Audubon
thumb|John James Audubon John James Audubon (26. aprill 1785 Les Cayes (Haiti) – 27. jaanuar 1851 New York) oli ameerika ornitoloog, loodusteadlane, jahimees ja looduskunstnik.
Ta maalis, kategoriseeris ja kirjeldas peamiselt Põhja-Ameerika linde.