cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aidu järv
Järve pindala on 5,7 ha, pikkus 540 m, laius 130 m, kõrgus merepinnast 82,5 m, sügavus kuni 10 m ja kaldajoone pikkus 1,227 km. Järv on pikliku kujuga, põhjaloode-lõunakagu suunaline ja sellest voolab läbi Sinialliku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.
Järv asub Aidu külas, järve läänekallas Sultsi külas. Järvest möödub 600 m kaugusel idas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee.
Järv on glatsiaalse tekkega, kuid tänapäevaks juba tugevasti soostunud ja seda piirab enamasti õõtsik. Järve läänekallas on kaetud metsaga, idakaldal on karjamaad ja põllud. Järv on sügavaim põhjaosas.
Seidla vald
Seidla vald (saksa keeles Seydel) oli vald Järvamaal Järva-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Seidla vald Albu vallaga.
Valla alal asus mitmeid mõisaid, sh Seidla ja Ageri mõis.
Washingtoni Eesti Kool
Washingtoni Eesti Kool (inglise keeles Washington Estonian School) on USAs Washingtoni kandis tegutsev eesti kool. Kool on Washingtoni Eesti Seltsi alluvuses. Kooli juhataja on Kaia Kirchman. Kool tegutseb igal teisel laupäeval.
Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee
Vassili Gerassimovi nimeline kultuuripalee (ehk nagu hoonel endal on sammaste kohal kirjas: Vassili Gerassimovi nimeline klubi) on hoone Ida-Viru maakonnas Narvas aadressil Joala tänav 8.
Hoone ehitati 1957. aastal üleliidulise tüüpprojekti järgi. Projekti tegi Konstantin Bortaševitš. Hoonet hakati kasutama kultuurimajana.
2017. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Võistlused toimusid märtsis Väike-Maarjas.
Eesti meistriks tulid:
Irina Pegova
Irina Sergejevna Pegova (vene keeles Ирина Сергеевна Пегова; sündinud 18. juunil 1978 Võksas Gorki oblastis Nõukogude Liidus) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja), Venemaa teeneline kunstnik.
Ta lõpetas 2001. aastal Moskvas GITIS-es Pjotr Fomenko näitekunsti ja režii kursuse. Aastatel 2001–2006 töötas ta Fomenko teatris. Alates 2006. aastast on ta Tšehhovi-nimelise Moskva Kunstiteatri näitleja. Ta on teinud koostööd ka teiste teatritega; on mänginud mitmes Tabakovi teatristuudio lavastuses.
Pegova on mänginud enam kui 60 mängufilmis (2002–2018).
pisi|left|100px| [[Venemaa rahvuslik teatriauhind Kuldne Mask ]]
Mailase tee
thumb|Mailase tee
Mailase tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Mailase tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on nime saanud niidutaimede mailaste järgi.
Jónsson
Jónsson on islandi patronüümnimi, mis tähendab "Jóni poeg".
Arvi Kallakmaa
Arvi Kallakmaa (27. november 1937 – 20. aprill 2020) oli eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.
1970. aastast oli ta Paide rajooni kolhoosi "Õiguse Võit" esimees, aastatel 1976–1992 Järva-Jaani kolhoosi esimees.
Aastatel 1975–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik.
Aastatel 1993–1996 oli ta Järva-Jaani vallavolikogu liige.
1997. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Bunge (täpsustus)
Bunge võib tähendada järgmist:
Mummenhoffia
Mummenhoffia on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.
Enno Põllu
Elulugu
Lõpetas 1954. aastal Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimisteaduskonna.
Töötas 1963. aastast Kadrina EPT juhatajana.
Aastatel 1992–1994 oli Kadrina vallavanem. Tal oli teeneid kohalike spordibaaside väljaehitamisel.
Ta hukkus Estonia katastroofis 1994. aasta septembris.
Philadelphia Eesti Kool
Philadelphia Eesti Kool (inglise keeles Philadelphia Estonian School) on USAs Philadelphias tegutsev eesti kool. Kooli eesotsas on Anneli Ristmets.
Meghan, Sussexi hertsoginna
Meghan (sünninimi Rachel Meghan Markle; sündinud 4. augustil 1981) on Ameerika Ühendriikides sündinud, prints Harry abikaasa ning endine näitleja ja modell.
6. mail 2019 sündis nende esimene laps Archie Mountbatten-Windsor, kes on Briti troonipärimisjärjekorras seitsmes.
Meghanit tuntakse ka kui aktivisti, kes juba noorest east on tegelenud vabatahtliku tööga, korraldanud kampaaniaid, võtnud osa heategevuslike organisatsioonide tööst ning võidelnud naiste õiguste eest.
Perekond
Rachel Meghan Markle on sündinud 4. augustil 1981 Los Angeleses Californias. Meghani ema on Doria Loyce Ragland ja isa Thomas Markle. Meghan on oma vanemate ainus laps.
Doria Loyce Ragland ja Thomas Wayne Markle kohtusid 1970. aastate lõpus Hollywoodis televisiooni- ja filmistuudios Sunset Gower Studios sarja "Keskhaigla" ("General Hospital") võtetel. Naine oli tollal 23- ja mees 35-aastane. Markle’i isa töötas filmistuudio valguskujundajana ning ema grimmikunstniku assistendina. Enne Doriaga kohtumist oli Thomas lahutanud 11 aastat kestnud abielu Roslyn Markle’iga (neiupõlvenimi Roslyn Loveless). Kooselust Roslyniga on tal kaks last, poeg Thomas Markle juunior ning tütar Samantha Marie Markle.
Meghani ema ja isa abiellusid 23. detsembril 1979. Doria oli afroameeriklane, Thomas europiid. Heledanahalise beebiga ringi liikudes küsiti Doria käest tihti, kus lapse ema on, kuna arvati, et ta on kõigest lapsehoidja. Doria ja Thomase abielu kestis 8 aastat. Nad kolisid eraldi elama, kui Meghan oli kaheaastane, ning lahutasid ametlikult oma abielu aastal 1987, kui Meghan oli kuuene. Põhjuseks toodi lepitamatud lahkhelid. Hooldusõiguse osas lepiti kokku, et see jääb mõlemale vanemale, kuid enamiku ajast elas Meghan siiski koos emaga ning isa juures veetis ta mõne nädala ja suvevaheajad. Meghani ema Doria kutsub tütart endiselt hellitavalt ka Lillekeseks (Flower).
Hariduskäik
Pärast kuuenda klassi lõpetamist asus Meghan õppima Immaculate Heart High Schooli. See oli katoliku nunnade asutatud kirikukool Los Angeleses, mõnesaja meetri kaugusel Ameerika Filmiinstituudist. Kool rõhus moraalsele ja ühiskondlikule arengule, tähtis koht oli harjumuspärase ühendamisel uuenduslikuga. Meghan teadis juba varakult, et tahab näitlejaks saada. Ta võttis lisaks palju näitlemistunde ning sai koolinäidendites kaalukaid rolle.
Suhted
Meghani esimene abielu oli Hollywoodi näitleja ja produtsendi Trevor Engelsoniga. Paar tutvus 2004. aastal ning nende pulmad peeti 2011. aastal Jamaica saarel Ocho Rios. Abielu ei kestnud kaua ja paar lahutas 2013. aasta augustis. Markle'i järgmine romantiline suhe oli kuulsa Kanada koka Cory Vitielloga, mis kestis umbes kaks aastat ning lõppes 2016. aasta mais.
Meghan ja prints Harry tutvusid 2016. aasta juulis, kui nende ühine tuttav moedisainer Misha Nonoo korraldas noortele pimekohtingu. Edasi kohtusid noored veel mitmel korral ning kihlusid 27. novembril. Prints Harry kaitses Meghanit ka avalikult, kui näitleja internetis mitmel teemal sõna võttis. Harry ja Meghan abiellusid 19. mail 2018 Windsori lossi püha Jüri kabelis. Meghan oli esimene ameeriklane, kes abiellus Suurbritannia kuningliku perekonna liikmega.
Pärast pulmi kolis kuninglik paar elama Kensingtoni lossi Nottinghami majja, veidi hiljem koliti Windsori lossi. Neil on poeg, kes on sündinud 6. mail 2019. Ta kaalus sündides 3260 grammi ja kannab kuningliku perekonna kohta ebatraditsioonilist nime Archie Harrison Mountbatten-Windsor. Nimi "Archie" on pärit Saksamaalt ja tähendab 'tõeliselt vapper'.
Varasem karjäär
Meghan Markle alustas näitlejakarjääri 2002. aastal, olles 21-aastane. 2003. aastal lõpetas ta Illinoisi osariigis asuva Northwesterni Ülikooli bakalaureusekraadiga teatri ja rahvusvaheliste suhete erialal. Enne tuntust töötas ta Ameerika Ühendriikide suursaatkonnas Argentinas, näitlejarollide vahepeal teenis üüriraha kalligraafiliste teostega.
Näitlejakarjääris selgusele jõudmiseks osales Meghan ühes episoodilises rollis mängusaates "Deal or No Deal" (2007). Tema näitlejakarjäär sai hoo sisse 2011. aastal, kui ta mängis teleseriaalis "Suits" Rachel Zane'i. Ta lõpetas seriaalis näitlemise 7. hooajal 2017. aasta lõpus. Ta on mänginud ka teleseriaalides ja filmides, näiteks "Century City" (2004), mis oli tema karjääri teine näitlemisroll, "The War at Home" (2006), "Without the Trace" (2008), kus ta mängis tudengit, "90210" (2008), "Fringe" (2009), "The League" (2009), "Castle" (2012), "CSI: NY", kus ta oli politseiniku rollis ja "CSI: Miami", kus ta mängis noort FBI agenti.
Hertsoginna Meghanil oli ka blogi "The Tig", mille kirjutamist alustas ta 2014. aastal. Markle kirjutas blogis ilu teemadel, toidust, moest ja reisimisest. Tema blogi mõte oli julgustada inimesi olema enesekindlam. Pärast peaaegu kolme aastat blogimist lõpetas Meghan kirjutamise 2017. aasta aprillis ning sulges ka oma Instagrami konto, kus tal oli ligikaudu kolm miljonit jälgijat.
2015. ja 2016. aastal lõi Markle koostöös Kanada rõivafirmaga Reitmans kaks moeliini. Moesarja hulka kuulusid kunstnahast retuusid ja seelikud, lohvakad T-särgid, bodysuit ja kašmiirivillane pontšo. Rõivasari osteti kohe ära.
Heategevuslik töö
Meghan on heategevusorganisatsioone toetanud juba noorest east. 11-aastaselt suutis ta edukalt veenda üht ettevõtet muutma oma telereklaami, kuna Meghani arvates oli reklaamis kasutatud keel liiga seksistlik. Samuti on ta osalenud vabatahtlikuna Skid Row' supiköögis ning loonud programme, et toidu ülejäägid annetataks kodutute varjupaikadele. Aastal 2014 sai ta organisatsiooni One Young World heategevusnõunikuks.
Markle on innukas naiste õiguste eest seisja. 2015. aastal sai ta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri naiste poliitilise osaluse ja juhtimise kaitsjaks. Ta on korraldanud kampaaniaid ja võidelnud ka selle eest, et kõikidel lastel oleks võrdsed võimalused haridusele.
Viini Eesti Kool
Viini Eesti Kool (saksa keeles Estnische Schule in Wien) on Austrias Viinis tegutsev eesti kool. Kool avati veebruaris 2009. Õppetöö toimub kaks korda kuus.
Mesika põik
pisi|Mesika põik
Mesika põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Mesika põik sai nime 14. veebruaril 1958.
Arvid Mörne
pisi|Arvid Mörne Arvid Mörne (6. mai 1876 Kuopio – 15. juuni 1946 Kauniainen) oli soomerootsi päritolu rootsikeelne Soome kirjanik.
Ta asus aastal 1894 õppima Helsingi Ülikooli õppima kirjandust ja ajalugu. Aastal 1897 kaitses ta samas filosoofiamagistri väitekirja. Filosoofiadoktori väitekirja kaitses ta aastal 1910.
Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja Signe Mörne (neiuna Signe Hagelstam). Neil oli kolm last, kellest Håkan Mörne ja Barbro Mörne olid kirjanikud ning Gudrun Mörne oli toimetaja ja lastekirjanik.
Sõnamoodustus
Sõnamoodustus on grammatika osa, mis kirjeldab sõnade morfeemkoosseisu.
Sõna ehitust kirjeldatakse sõna moodustamise kaudu, seda saab nimetada kirjeldavaks ehk deskriptiivseks sõnamoodustuseks. Sageli langevad deskriptiivne sõnamoodustus ja sõna tegelik (ajas jälgitav) moodustus ehk saamislugu suunalt kokku. Nt sõna vennalik on niihästi kirjeldatav sõna vend kaudu kui ka on see saadud sõnast vend.
Sõnade saamist käsitleb leksikoloogia – konkreetsete sõnade saamislugu ajalooline leksikoloogia, saamisviise kui sõnade saamise tehnikat aga sünkrooniline leksikoloogia.
Tuletus
Ehk derivatsioon – sõna moodustatakse teisest sõnast selle tüvele (vahel ka vormile) (tuletus)liite lisamise teel, nt sõbra + lik > sõbra/lik, pard + el > pard/el, lahendama + tu > lahendama/tu, või tüvest otse, s.o ilma liiteta ehk null-liitega, nt julge (mees) > (mees) julge/b.
Eesti keele liited on järelliited ehk sufiksid (erandiks vaid eba-, mis on eesliide ehk prefiks), seega esimest tüüpi tuletus on sufikstuletus. Teist tüüpi tuletus on otse- ehk nulltuletus.
Tuletamise teel moodustatud sõna on tuletis ehk derivaat. Sõna, millest tuletis moodustatakse, on tuletusalus, selle sõna tüvi alustüvi. Sõnatüvi (või sõnavorm), millele liide otseselt liitub (ja mis võib, ehkki ei pruugi, alustüvest mõnevõrra erineda), on tuletustüvi. Nt tuletise sõbralik tuletusalus on nimisõna sõber, tuletustüvi ja ühtlasi alustüvi selle omastava tüvi sõbra,tuletise hõõrits tuletusalus on verb hõõruma, alustüvi hõõru- ning tuletustüvi hõõri-.
Liitmine
Ehk kompositsioon – sõna moodustatakse mingile sõnale teise sõna tüve (või vormi) lisamise teel, nt raud + tee > raud/tee, magama + minek > magama/minek. Liitmise abil moodustatud sõna on liitsõna.
Tuletus
Tuletuse korral kombineerub tuletusaluse leksikaalne tähendus (sõnatähendus) liite tähendusega (nt ‘omadus’, ‘tegevuse enesekohasus’, ‘tegija’ jms). Mõnevõrra tinglikult jaguneb tuletus funktsioonilt grammatiliseks ja leksikaalseks tuletuseks.
Grammatiline tuletus
Grammatilise tuletuse puhul erineb tuletis tuletusalusest üksnes sõnaliigi poolest ja see erinevus on tingitud lause struktuurist, vrd Ta lahkus ootamatult – Tema lahkumine oli ootamatu. Liiteid, mis annaksid ainult grammatilisi tuletisi, eesti keeles pole, kuid on liiteid, mille põhifunktsioon on grammatiline, s.o sõnaliigi vahetus. Niisugused on nt verbidest teonimesid moodustav liide -mine (käski/ma > käski/mine), omadussõnadest abstraktnimisõnu moodustav -us (kartlik > kartlikk/us), määrsõnaliited -sti ja -lt (kiire > kiire/sti, kiire/lt). Peale sufikstuletuse võib sõnaliiki vahetada ka otsetuletus, nt lenda/ma > lend.
Leksikaalne tuletus
Leksikaalne tuletus muudab tuletusaluse leksikaalset tähendust. On liiteid, mis üksnes täpsustavad tuletusaluse tähendust. Sellised on nt naissooliited -nna ja -tar (laulja > laulja/nna, laulja/tar). Enamik liiteid aga loob täiesti uue mõiste. Nad võivad seejuures muuta ka sõnaliiki, nt lenda/ma > lend/ur, kuid ei pruugi seda teha, nt kohv > kohv/ik. Leksikaalsel tuletusel toimuv tähendusmuutus võib olla läbipaistev (reeglipärane).
Liitsõna
Liitsõnale on tunnuslik kokkuvormistus mis tahes ümbruses ja põhiosa mis tahes vormi korral. Kõnes avaldub kokkuvormistus eelkõige rõhumallis – liitsõnal on üks alguspearõhk, nt va∙naema, samal ajal kui fraasis on igal sõnal oma pearõhk, nt va∙na e∙ma. Ortograafias kajastab suulist kokkuvormistust kokkukirjutus.
Liitsõna kokkuvormistusega kaasneb liitsõna grammatiline ja/või tähenduslik erinevus fraasist. Sellised ehitusmallid nagu liitsõnadel saagirikas, nõelterav jne puuduvad fraasidel. Eesti liitsõna eesosa jääb üldjuhul muutumatuks, ükskõik mis vormis järelosa ka ei esineks. See eristab nt liitsõna kalliskivi fraasist kallis kivi, vrd kalliskivist ja kallist kivist. On vaid üksikuid liitsõnu, mille eesosa ühildub järelosaga, nt vaenelaps (vaeselapse, vaestlast), teinepool (teisepoole, teistpoolt), viimnepäev (viimsepäeva, viimsestpäevast). Kalliskivi ja vanaema, kuid ka vaenelaps ja teinepool erinevad fraasidest kallis kivi, vana ema, vaene laps, teine pool tähenduslikultki.
Enamik liitsõnu on põimliitsõnad.
Nagu fraasid jagunevad ka liitsõnad osade vastastikuse suhte alusel kaheks:
Tüve ja järelosa (liite, liitsõna järelosa) piiril toimuvatest muutustest on sagedasemad järgmised:
Sõnamoodustuse uurimine
Esimesed eesti keele kirjeldused pärinevad võõramaalastelt. Juba kõige varasemates, 17. sajandil ilmunud eesti keele grammatikates, mis olid mõeldud sakslastest pastoritele eesti keele õppimiseks ja kirikukirjanduse tõlkimiseks, on tähelepanekuid sõnamoodustuse kohta. Johann Gutslaff nimetab oma 1648. aastal ilmunud grammatikas (eestikeelne tõlge Gutslaff 1998) mõningaid liiteid, seletab nende tähendusi ning toob näiteid tuletistest ja liitsõnadest; Heinrich Gösekeni 1660. aasta grammatikas on näiteid, kuidas nimi-, omadus- ja tegusõnadest saadakse nimisõnu ning nimi-, tegu- ja määrsõnadest omadussõnu (eestikeelne tõlge Kingisepp jt 2010). Sõnamoodustust on mingil määral puudutatud ka teistes 17.-18. sajandi eesti keele grammatikates.
Antoniuse Gild
Antoniuse Gild on Tartus tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi kunstnikke ja käsitöölisi. Ühingu eesmärk on edendada Eesti kunsti ja käsitööd. Ühing haldab Tartu kesklinnas asuvat kultuuri-, kunsti- ja käsitöökeskust Antoniuse õue.
Retinia
Retinia on liblikaliste seltsi mähkurlaste sugukonda liblikaperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Retinia liigitatakse järgmised liblikaliigid:
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Retinia seisuga 07.02.2014.
2014. aasta Liibanoni presidendivalimised
2014. aasta Liibanoni presidendivalimised algasid 23. aprillil 2014 ja lõppesid alles 31. oktoobril 2016. Valimised võitis Michel Aoun, kes sai 12. Liibanoni presidendiks.
Valimiste kestel toimus 46 valimisvooru. Esimene voor ebaõnnestunus, sest ükski kandidaat ei saanud 2/3 häältest. Järgnevatel 44-l voorul ei saadud kvoorumit kokku. 46. voorul õnnestus president ära valida.
Edgar Rahumeelne
Edgar (vanainglise keeles Ēadgār [æːɑdɣɑːr]; umbes 943 – 8. juuli 975), tuntud lisanimega Rahumeelne, oli Inglise kuningas 959. aastast kuni surmani.
Ta oli kuningas Edmund I ja Shaftesbury Ælfgifu noorem poeg ning tuli troonile teismelisena pärast vanema venna kuningas Eadwigi surma. Kuningana kindlustas Edgar veelgi oma eelkäijate saavutatud poliitilist ühtsust, kusjuures tema valitsemisaeg oli tuntud just selle stabiilsuse poolest. Tema kõige usaldusväärsem nõuandja oli Dunstan, kelle ta pagendusest tagasi kutsus ja Canterbury peapiiskopiks määras. Edgari valitsusaja olulisim sündmus oli tema kroonimine Bathis 973. aastal, mille korraldas Dunstan ja mis on aluseks praegusele kroonimistseremooniale. Pärast tema surma päris trooni tema poeg Edward, ehkki pärimine vaidlustati.
Keemiline potentsiaal
Keemiline potentsiaal on termodünaamiline funktsioon, mis iseloomustab püsivate välistingimuste korral komponendi i aktiivsust keemilises reaktsioonis või aine ülekandeprotsessis.
Keemilist potentsiaali \mu_i defineeritakse matemaatiliselt kui termodünaamilise potentsiaali osatuletist komponendi moolide arvu n_i järgi, kusjuures olekuparameetrid (T, p) ja teiste komponentide hulgad on konstantsed:
kus \partial G on füüsikalise süsteemi Gibbsi vabaenergia muutus ja on komponendi ainehulga muutus.
Puhta aine keemiline potentsiaal sõltub ainult temperatuurist ja rõhust, segu või lahuse potentsiaal ka kontsentratsioonist või osarõhust.
Keemilise potentsiaali muutuse mõõtühik on džaul mooli kohta (J/mol).
Grimm
alt=|pisi Grimm on jumestus, mida kasutatakse teatris, filmikunstis, fotograafias ja mujal, et aidata näitlejal saavutada kujutatava tegelase välimust. Grimm on vahend, mis aitab näitlejal karakterit luua. Grimmi kavandab teatri- või filmikunstnik. Grimmi pealekandmist nimetatakse grimeerimiseks ja seda teostab grimeerija.
Grimmiliike:
Ajalugu
Antiikajal ei olnud grimm teatris nii vajalik, kuna karakterite loomiseks kasutati maske, mis andsid näitlejale võimalusi muutuda kellekski teiseks. Thespis oli esimene näitleja, kes kasutas oma näo maalimiseks pliivalget ja veini. Keskajal kasutati Euroopas värve, et tuua esile erinevaid karaktereid. Näiteks, kui mängiti jumalat, siis värviti näitleja nägu valgeks või kuldseks, kui aga inglit, siis värviti nägu punaseks. Grimmi kasutati ka Eesti esimestes laulu- ja mänguseltsides Revalia (1863) ja Estonia (1865). Nendest mänguseltsidest arenesid välja Eesti kutselised teatrid.
Karaktergrimm
alt=|pisi Karaktergrimmiga luuakse karakterit. Grimeerija võib olla nii loominguline, kui lavastaja või kunstnik on selleks oma kavandite ja visiooniga ruumi jätnud. Karakter võib olla kuri, rõõmus, pahur või helde näoga tegelane, aga ka näiteks jänes, koll, vanaproua jne. Ükskõik, mis teeb näitlejast kellegi teise, kasvõi lisatud sünnimärk näos loob juba karakterit.
Portreegrimm
Portreegrimmiga luuakse inimest, kes on päriselt eksisteerinud või endiselt eksisteerib. See grimm on matkimine ning proovitakse luua võimalikult täpselt konkreetset inimest. Näiteks filmis "Minu Leninid" (1997) tegi Tallinna Linnateatri endine grimeerija Mai Mänd Kalju Komissarovist võimalikult täpse Vladimir Iljitš Uljanovi ehk Lenini.
Mahuline grimm
Karakter- ja portreegrimmi saab teha mahulise grimmiga, kui on vaja luua kindlat inimest või mingit karakterit, kus lisatakse juurde lõug, põsesarnad, otsmik, nina. Vahenditeks on põhiliselt silikoonist vormid, mis näitleja näolt võetud vormile plastiliinist ehitatakse ja silikooniga kaetakse. Helve Kelleri ja Mai Männi sõnul kasutati 1960. aastatel mahulise grimmi loomisel ka vatti, mis liimiga näitleja näole kleebiti ning marliga kaeti, et moondada nägu.
Mis vahe on grimmil ja maskil?
Grimm ehitatakse üles inimese näolt ning see liigub koos näolihastega. Mask on statsionaarne ega liigu inimese näolihastega kaasa. Grimmi pealepanemine ja eemaldamine võtab kauem aega ning on keerukam kui maski kasutamine. Maski saab lihtsalt näo eest ära võtta ja tagasi panna.
Valgus- ja varjutoon grimmis
pisi Grimmis mängib väga suurt rolli valgus ja vari. Rõhutades erinevaid kohti, saab muuta inimese nägu kas paksuks, kondiseks, kortsuliseks, suurendada põsesarnu jne. Kuid selle juures peab olema ettevaatlik, et looming ei muutuks ebaloomulikuks. Valgus saab esile tuua näo kõrgemaid kohti ning vari seevastu lohke ja sügavust. Valgustoon (värvina) on näo põhitoonist paar tooni heledam ning seda lisatakse ninaluu peale, põsesarnadele, silma ja kulmu alla. Varjutoon (värvina) on aga mõned toonid tumedam kui näo põhitoon, mis on kasutusel, et modelleerida näojooni – nina peenemaks või paksemaks, põski madaldada, vähendada lõuaotsa või esile tuua lõuajoont.
Grimm ja valgustuskunst
pisi Valgustusel on suur roll grimmikunstis. Võib olla tehtud väga hea ja efektne grimm, kuid kui see valgustusega ei sobi, siis võib see lihtsalt laval ära kaduda või tooni muuta. Grimeerija peab valgustuskunstnikuga väga tihedalt koostööd tegema, et laval võiks grimm esile tulla selliselt, nagu kunstnik on soovinud. Valgustuskunst ja grimm peavad teineteist toetama ja täiendama, et esile saaks tulla parim lahendus. Grimeerijal peab olema väga selge arusaam, mida teeb lavavalgustus tema loodud grimmiga.
Monika Pärnpuu
Lõpetas 1998 Pärnu ühisgümnaasiumi ning 2002 rahvusvahelise majanduse ja ärikorralduse erialal TTÜ Kõrgema Majanduskooli. Töötanud OÜ-s Tuokko raamatupidajana. Aastast 2016 Konerent OÜ juhatuse liige.
Sõudmisega tegelnud 1991–1996 Reet Palmi juhendamisel.
Isiklikku
Ema Margit Pärnpuu (sündinud 25. detsember 1962) on tulnud 2002 kaheksapaadil roolijana Eesti meistriks ning on aktiivne sõudekohtunik.
Dasypeltis medici
Dasypeltis medici on Colubridae sugukonna maoliik.
Alamliigid
Maoliigil Dasypeltis medici klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid :
Levila
Neid madusid võib kohata Keenias, Malawis, Mosambiigis, Somaalias, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dasypeltis scabra seisuga 3.05.2015.
Imperator: Rome
"Imperator: Rome" on 2019. aasta aprillis ilmunud strateegiamäng, mille arendajaks on Paradox Development Studio.
Mummenhoffia alliacea
Mummenhoffia alliacea on taim ristõieliste sugukonnas.
Imperator: Rome
Arendus
Mängu töötas välja Paradox Development Studio eesotsas produtsent Johan Anderssoniga. Mäng kuulutati välja 19. mail 2018 ja ilmub 2019. aasta esimeses pooles.
Mängitavus
Mäng hõlmab perioodi aastast 450 eKr kuni Rooma impeeriumi asutamiseni aastal 27 eKr. Mängukaart ulatub Pürenee poolsaarest Indiani.
Elektrokeemiline potentsiaal
Elektrokeemiline potentsiaal on elektrilaengut kandvatest osakestest ja kvaasiosakestest (elektronidest, ioonidest) koosneva termodünaamilise süsteemi keemiline potentsiaal.
Termini võttis kasutusele Inglise keemik Edward A. Guggenheim 1929. aastal seoses sellega, et elektrokeemilises potentsiaalis oli hakatud eristama elektrilist ja mitteelektrilist osa. Teoreetilisest vaatekohast on see jaotus formaalne, sest laengukandjad on mõlemal juhul samad ning seega pole võimalik jaotada potentsiaali keemiliseks ja elektriliseks komponendiks. Niisugune eristamine osutub praktiliselt siiski otstarbekaks niisuguste laengukandjate nagu elektronide ja positronide korral, sest väikese massi tõttu on nende mitteelektriline osa elektrokeemilises potentsiaalis kaduvväike.
Kiidjärve Laari ristipuud
Kiidjärve Laari ristipuud on ristipuud Põlvamaal Kiidjärve külas (kihelkondliku haldusjaotuse järgi Tartumaal Võnnu kihelkonnas).
Niedrzwica Duża
Niedrzwica Duża on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas, Niedrzwica Duża valla halduskeskus. Niedrzwica Duża asub Lublini kesklinnast ligikaudu 19 km edelas.
Albert Pulleritsu preemia
Albert Pulleritsu preemia ehk Albert Pulleritsu nimeline noore statistiku preemia on Statistikaameti poolt välja antav auhind noorele statistikule.
Niedrzwica Duża
Niedrzwica Duża on kõige suurema elanike arvuga küla Lublini vojevoodkonnas.
Albert Pulleritsu preemia
Albert Pulleritsu preemiat annab Statistikaamet välja alates 2011. aastast. Preemia algatati Eesti statistika 90. juubeliaasta puhul. Albert Pullerits (1892–1967) oli 1921. aastal loodud Riigi Statistika Keskbüroo esimene juht ja Eesti riikliku statistikasüsteemi rajaja.
Preemia eesmärk on innustada üliõpilasi rakendama ja arendama statistikameetodeid, propageerida statistikat kui teadusharu ja edendada Statistikaameti koostööd teadusasutustega.
Preemia saaja valib Statistikaameti hindamiskomisjon konkursile laekunud tööde hulgast. Konkursil saavad kandideerida 30-aastased või nooremad Eesti üliõpilased, kelle magistri- või bakalaureusetöö on valminud rahvastiku, sotsiaalelu, majanduse või keskkonna teemal ning mis rakendab oluliselt või arendab mingit statistika meetodit.
==Albert Pulleritsu preemia laureaadid      ==
Saimre paisjärv
Saimre paisjärv on kaitsealune paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.
Järve pindala on 1,3 ha, kõrgus merepinnast 74,5 m ja see on paisutatud Sinialliku ojale. Järv kuulub kaitse alla Loodi looduspargi koosseisus. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater
Tšehhovi-nimeline Moskva Kunstiteater (vene Московский Художественный театр имени А. П. Чехова) on 1987. aastal Moskva Kunstiteatri teatritrupi jagunemisel tekkinud teater Moskvas.
Teater tegutses 2004. aastani Tšehhovi-nimelise Moskva Akadeemilise Kunstiteatri (vene keeles Московский Художественный театр им. А. П. Чехова) nime all. 2004. aastal kaotati nimest sõna 'akadeemiline'.
Aastast 2000 kuni oma surmani 2018 oli teatri kunstiline juht ja direktor Oleg Tabakov. Teatri praegune direktor on Sergei Ženovatš.
Adalberts Bubenko
Adalberts Bubenko (16. jaanuar 1910 Mõisaküla – 7. juuli 1983 Toronto, Kanada) oli läti kergejõustiklane (käija).
Ta võitis 1936. aasta Berliini OM-il 50 km käimises pronksmedali.
Merle Raaliste
Merle Raaliste (sündinud 15. veebruaril 1986 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2005 Pärnu Koidula Gümnaasiumi, 2010 põllumajandussaaduste tootmise ja turustamise erialal EMÜ ning 2015 rõiva- ja tekstiiliala ressursikorralduse erialal Tallinna Tehnikakõrgkooli.
Harrastanud sõudmist 1999–2005 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel.
Seira vald
Seira vald (saksa keeles Seyer) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Seira vald Vanamõisa vallaga.
Valla alal asus Seira mõis.
Thomas Drozda
Ta sündis aastal 1965 Piberbachis Linz-Landis Ülem-Austrias. Ta on lõpetanud Linzi ülikooli.
Karja tänav (Pärnu)
pisi|Karja tänav augustis 2020 Karja tänav on tänav Pärnus Eeslinna.
Tänav saab alguse ringristmikult, kus kohtuvad Kuninga, Aia ja Vanapargi tänav, ja suundub kagusse. Tänav lõpeb A. H. Tammsaare puiesteega ristumisel. Karja ristub veel Suur-Sepa, Hõbe (paremalt), Suur-Posti, Kivi, Side (paremalt), Kasarmu (vasakult), Kanali ja Karjamaa tänavaga. Tänav külgneb ka Vanapargiga.
Tänava pikkus on ligikaudu 1,5 km.
Nimi
Karja tänav (saksa keeles Karristraße) on nime saanud sellest, et tänava kaudu viidi lehmad mereäärsetele karjamaadele sööma.
Hoonestus
Karja tänava ääres on peamiselt väiksemad 19. sajandi lõpus ehitatud puitelamud. Mõned väljapaistvamad hooned:
Tänaval asuvad ka linnavalitsuse ja turu hooned.
Mesika tee
pisi|Mesika tee
Mesika tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Mesika tee sai nime 13. aprillil 1954.
Polki maakond (Iowa)
pisi|Asend Iowa osariigis pisi|Polki maakonna kohtumaja Polki maakond (Polk County) on maakond USA-s Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°41' N, 93°34' W.
Maakonna halduskeskus on Des Moines.
Maakonna pindala on 1533 km², millest 58 km² moodustab veepindala.
Alo Toom
Alo Toom (sündinud 18. märtsil 1986 Vändras) on Eesti endine maadleja.
Polki maakond (Iowa)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 430 640. Aastal 2000 oli elanike arv 374 601.
Alo Toom
Ta lõpetas 2005. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2015. aastal elektroenergeetika magistrina Tallinna Tehnikaülikooli.
Polki maakond (Iowa)
Ajalugu
Polki maakond moodustati 1846. aastal. Maakond on nime saanud 11. Ameerika Ühendriikide presidendi James K. Polki järgi.
Alo Toom
Saavutused
Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2006, 2007, 2010, 2013, 2015)
2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2007 Bakuu kehakaalus 84 kg – 41. koht (osavõtjaid 56)
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2003. aasta Rostov (kadettide) – 11. koht;
2004. aasta Murska Sobota (juunioride) – 16. koht;
2006. aasta  Szombathely (juunioride) – 10. koht;
2006 Moskva – 10. koht (84 kg);
2007 Sofia – 10. koht (84 kg);
2010 Bakuu – 15. koht (84 kg).
2012 Belgrad – 17. koht (96 kg).
Üliõpilaste maailmameistrivõistlused
2008. aasta – 3. koht;
2010. aasta – 5. koht;
2012. aasta – 8. koht;
OM valikturniir
2008 Novi Sad – 19. koht (osavõtjaid 33)
Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany Dortmund
2007. aasta – 26. koht;
2008. aasta – 19. koht
Golden Grand Prix
2012. aasta – 7. koht (84 kg);
2012. aasta – 2. koht (84 kg).
Põhjamaade meistrivõistlused
2003. aasta – 1. koht (kadett);
2005. aasta – 1. koht (juunior);
2006. aasta – 1. koht (juunior);
2010. aasta – 3. koht;
2011. aasta – 9. koht;
2013. aasta – 1. koht;
2014. aasta – 3. koht.
Vantaa Painicup
2009. aasta – 5. koht;
2010. aasta – 10. koht;
2011. aasta – 5. koht;
2013. aasta - 3. koht.
Herman Kare Tournament
2012. aasta – 1. koht;
2013. aasta - 1. koht
Arvo Haavisto Cup
2009. aasta – 2. koht;
2012. aasta - 2. koht;
2013. aasta - 2. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused
2003. aasta – 6. koht;
2006. aasta – 1. koht;
2007. aasta – 1. koht;
2008. aasta – 18. koht;
2009. aasta – 3. koht;
2012. aasta - 1. koht;
2013. aasta - 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused
2006. aasta – 2. koht;
2007. aasta – 5. koht;
2008. aasta – 1. koht;
2010. aasta – 2. koht;
2011. aasta – 2. koht;
Wladyslaw Pytlasinski Cup
2010. aasta – 28. koht;
2011. aasta – 7. koht;
2013. aasta - 21. koht.
Dave Schultz Memorial International
2007. aasta – 4. koht.
Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir
2013. aasta - 13. koht
Vana Gren
Vana Gren on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu".
Ta on tuntud oma komberdava kõnnaku poolest ning lapsi kohates lausub ta tihti oma hajameelsel viisil: "Jajah, lapsepõlve muretud mängud! Lapsepõlve süütud, muretud mängud, jajah." Vahel aimasid lapsed teda salamahti järele ja üldiselt peeti teda pisut kentsakaks. 14-aastane Eva-Lotta Lisander tundis Grenile kaasa, et too peab elama üksi mustas osmikus ja tal pole kedagi, kes kraamiks või süüa teeks. Samas rääkis ta, et tema isa ei salli Greni, kuna Gren olevat liigkasuvõtja.
Mängu käigus ronivad Eva-Lotta ja Kalle Blomkvist Vana Greni katusele, et jälgida vastasmaja pööningukambris toimuvat ülekuulamist. Siis näevad nad aknast ruloo alt ka roheliste gabardiinpükstega meest, kes hiljem osutub Vana Greni mõrvariks. Mõrvar Klas tapab vanamehe, et saada kätte oma võlakirjad. Greni mõrva lahendamise ümber hakkabki raamatu sündmustik arenema.
Polki maakond
Polki maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Olita Rause
Olita Rause (sündinud 21. novembril 1962) on läti maletaja.
Ta sai FIDE-lt 1993. aastal naiste suurmeistri ja 1995. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
ICCF andis talle 1994. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri, 1998. aastal kirimale naiste suurmeistri ja 1999. aastal esimese naismaletajana kirimale suurmeistri nimetuse.
Rause oli abielus malesuurmeister Igors Rausisega.
Metsakooli põik
Metsakooli põik on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Demidovi auhind
Demidovi auhind ehk Demidovi preemia on teadusauhind Venemaal.
Metsakooli põik
Metsakooli põik sai nime 1958. aastal.
Demidovi auhind
Demidovi auhinna asutas 1831. aastal Uurali tööstur ja metseen krahv Pavel Demidov. Auhinna määramise õigus jäi Keiserlikule Peterburi Teaduste Akadeemiale.
Demidovi preemia väljaandmise idee oli patriootiline: "edendada teadusi, kirjandust ja tööstust oma isamaal".
Demidovi auhind 1831–18̟65
Auhinnal oli kaks järku:
Algselt määrati täispreemia rahaliseks väärtuseks 5000 assignaatrubla (1428 hõberubla) ja poolele preemiale 2500 assignaatrubla (714 hõberubla). Reeglina väljastati Demidovi auhinda trükis varem avaldatud venekeelsetele originaalteostele. Võõrkeelsed raamatud võisid kandideerida juhul, kui teos käsitles ainestikku, millel oli otsene seos Venemaaga.
Konkursile võis esitada teadustöid, kirjandusteoseid, teaduslikke reisikirju, teadusloolisi kirjutisi, õpikuid, sõnaraamatuid, tööstuses rakendust leidvate leiutiste ja avastuste põhjalikke seletuskirju jms.
Auhinna kandidaat ei võinud olla akadeemia tegevliige. Auhinnafond moodustus sellisel viisil, et igal aastal tõi Demidov akadeemiasse 25 000 rubla, pärast tema surma (1840) jätkus tema testamendi kohaselt auhinna finantseerimine veel 25 aasta jooksul – täpselt niikaua kestiski veel Demidovi auhinna väljaandmine.
Partsi ristimänd
Partsi ristimänd on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Partsi külas.
Demidovi auhind
Demidovi auhind 1831–18̟65
Demidovi komisjonil oli õigus oma äranägemise järgi otsustada auhinnasaajate arv, jagada auhind mitmeks või ühendada kaks auhinda üheks. Peale selle oli komisjonil õigus üksikuid töid ära märkida Teaduste Akadeemia tunnustusarvustusega (почетные отзывы). Sellega ei kaasnenud rahalist hüvitust.
34 aasta jooksul (1832–1865) vaatas Demidovi komisjon läbi 903 tööd, sealhulgas 139 käsikirja. Tööd olid enamasti vene keeles (769 tööd), ülejäänud võõrkeelsed. 53 tööle määrati Demidovi täisauhind (kokku 75 684 rubla) ja 220 tööle pool Demidovi auhinda (kogusummas 157 080 rubla). 127 tööd märgiti ära Teaduste Akadeemia tunnustusarvustusega. Peale selle finantseeriti Demidovi fondist 27 käsikirja väljaandmist (rahaline kulu 18 803 rubla).
Perioodil 1832–1865 osutus kõige auhinnatumaks valdkonnaks ajalugu. Sellel alal anti välja 9 täisauhinda, 35 pool-auhinda ja 18 tunnustusarvustust. Peale selle sai hulk ajaloo-alaseid töid Demidovi auhindu teistel aladel (kui nad käsitlesid selle ala ajalugu)
Eestiga seotud Demidovi auhinna laureaate
Demidovi auhinna on pälvinud hulk Eestiga seotud isikuid. Teadusloolase Hain Tankleri väitel on ainuüksi Tartu ülikooli kasvandikele ja õppejõududele määratud Demidovi preemia või tunnustusauhind vähemalt 70 korral. Tunnustusauhinna all peab Tankler silmas ilmselt Teaduste Akadeemia tunnustusarvustust.
Auhinna taasasutamine
1993. aastal taasasutati Venemaa Teaduste Akadeemia Uurali osakonna initsiatiivil Demidovi auhind. Seda toetasid Sverdlovski oblasti valitsus ja Uurali ettevõtjad. Asutati mitteriiklik Demidovi Fond ja määrati iga-aastase auhinna rahaline suurus – 10 000 $. Erinevalt varasemast auhinnast ei määrata auhind ühe kindla trükis avaldatud teose eest ja teadlase taotluse esitamisel, vaid teadlase panuse eest ühes valdkonnas – kas maateadustes, füüsikas ja matemaatikas, majandusteaduses ja ettevõtluses või humanitaarteadustes.
Taasasutatud Demidovi auhinna saajate seas on ka ajaloolane ja arheoloog Anatoli Derevjanko (2004) ja Eesti Geograafia Seltsi auliige glatsioloog ja geograaf Vladimir Kotljakov (2011).
Armeenia-Eesti Kultuuri Selts
Armeenia-Eesti Kultuuri Selts on Eesti selts, mis muu hulgas tutvustab armeenlaste kui vähemusrahvuse kultuuri Eestis ja edendab kultuurisidemeid kahe riigi/rahvuse vahel. Selts asutati 1999 ja see tegutseb Tallinnas. Seltsi eesotsas on Brigitta Davidjants.
Transkriptsioonifaktor
pisi|TFIIB (transkriptsiooni faktor 2 beeta alaühik) kompleksis DNA molekuliga
Transkriptsioonifaktoriks nimetatakse molekulaarbioloogias ja geneetikas valku, mis seondub spetsiifilistele DNA järjestustele, kontrollides seeläbi mRNA molekulide transkriptsiooni kiirust DNA-lt. Transkriptsioonifaktorid täidavad seda ülesannet kas üksi või kompleksis teiste valkudega, mis soodustavad (aktivaator) või blokeerivad (repressor) RNA polümeraasi värbamise spetsiifilistele geenidele DNA molekulil. Transkriptsioonifaktorite põhitunnuseks on see, et nad sisaldavad ühte või mitut DNA-d siduvat domeeni (DBD-d), mis tunnevad ära ja moodustavad kompleksi DNA molekuli spetsiifiliste järjestustega reguleeritavate geenide läheduses. Teised valgud, nagu koaktivaatorid, kromatiini remodelleerijad, histoonide atsetülaasid, deatsetülaasid, kinaasid ja metülaasid, mängivad ka olulist rolli geenide regulatsioonis, aga neil puudub DNA-d siduv domeen ja seega neid ei klassifitseerita tavaliselt transkriptsioonifaktoriteks. Siinjuures erandiks on üldised transkriptsioonifaktorid, mis kõik ei sisalda DNA-d siduvat domeeni, aga on ikkagi liigitatud transkriptsioonifaktorite hulka.
Konserveerumine erinevates organismides
Transkriptsioonifaktorid on olulised geenide ekspressiooni reguleerimisel ja seetõttu leidub neid kõigis elusorganismides. Eksperimentaalselt on teada, et transkriptsioonifaktorite arv sõltub genoomi suurusest, seega suuremates genoomides on rohkem transkriptsioonifaktoreid ühe geeni kohta. Inimgenoomis on umbes 2600 valku, mis sisaldavad DNA-d siduvat domeeni, ja enamik neist arvatakse toimivat transkriptsioonifaktoritena. Samas on olemas uuringud, mis väidavad, et see arv on tunduvalt väiksem. Ligikaudu 10% geene inimese genoomis kodeerivad transkriptsioonifaktoreid, mis teeb nendest inimese suurima valkude perekonna. Lisaks on geenid sageli korraga piiritletud mitme eraldiseisva transkriptsioonifaktori seondumispiirkonnaga ja tõhusa ekspressiooni tagamiseks on vajalik nende faktorite tihe koostöö (vt näiteks hepatotsüütide tuuma faktorid). Sellest järeldub, et lihtsate kombinatoorsete võtete kasutamisel on ligikaudu 2000 inimese transkriptsioonifaktorit võimelised kergesti reguleerima iga inimese geeni kogu arengu vältel.
Töömehhanism
Transkriptsioonifaktorid seonduvad kas võimendaja (enhancer) või promootori piirkondadele, mis külgnevad geenidele, mida nad reguleerivad. Sõltuvalt transkriptsioonifaktorist on tulemuseks transkriptsiooni aktivatsioon või inhibeerimine. Transkriptsioonifaktorid võivad kasutada erinevaid mehhanisme geeniekspressiooni regulatsiooniks. Siia kuuluvad järgnevad mehhanismid:
Funktsioon
Transkriptsioonifaktorid on üks mitmest valkude rühmast, mis on võimelised lugema ja tõlgendama geneetilisi "markereid" DNA-l. Nad seostuvad DNA-ga ja aitavad alustada programmi geeni transkriptsiooni määra suurendamiseks või vähendamiseks. Seega, nad on väga olulised paljude raku protsesside läbiviimisel. Allpool on toodud mõned transkriptsioonifaktorite olulised funktsionaalsed ja bioloogilised rollid:
Üldine transkriptsiooni reguleerimine
Eukarüootides on olemas oluline klass transkriptsioonifaktoreid, mida nimetatakse üldisteks transkriptsioonifaktoriteks (GTF). Need on vajalikud kõikide geenide transkriptsiooni läbiviimise alustamiseks. Paljud neist üldistest transkriptsioonifaktoritest tegelikult ei seondu DNA-ga, vaid osalevad suurte transkriptsiooni preinitiatsiooni komplekside ehitamisel, mis juba otseselt kontakteeruvad RNA polümeraasiga. Kõige tavalisemad GTF-id on TFIIA, TFIIB, TFIID, TFIIE, TFIIF ja TFIIH. Preinitiatsiooni kompleks seondub DNA promootori piirkonnale.
Transkriptsiooni diferentseeritud võimendamine
Teised transkriptsioonifaktorid on võimelised diferentsiaalselt reguleerima ekspressiooni erinevatelt geenidelt, seondudes geenile külgnevatele võimendi (enhancer) piirkondadele DNA-l. Need transkriptsioonifaktorid on väga olulised selleks, et geenid oleksid ekspresseeritud õiges rakus, õigel ajal ja õiges koguses, sõltudes organismi nõuete muutumisest. Näiteks võib tuua Myc onkogeeni poolt kodeeritud transkriptsioonifaktori, mis mängib olulist rolli rakkude prolifereerumise kontrollis. Kui see geen on rikutud, siis suure tõenäosusega tekib kasvaja (Burkitti lümfoom).
Organismi areng
Hulkraksetes organismides osalevad paljud transkriptsioonifaktorid organismi arengu regulatsioonis. Vastates stiimulitele, lülitavad need transkriptsioonifaktorid transkriptsiooni teatud geenidelt kas sisse või välja, mis omakorda võimaldab muutusi rakkude morfoloogias, või mis on oluline rakkude saatuse määramisel ja diferentseerumisel. Näiteks Hox transkriptsioonifaktori perekonnal on oluline roll õige kehamustri moodustumisel paljudes erinevates organismides puuviljakärbsest inimeseni. Näitena võib tuua ka sugu määravas piirkonnas Y-kromosoomil (Sex-determining Region Y) SRY-geenilt kodeeritud transkriptsioonifaktori, mis mängib olulist rolli soo määramisel inimestel.
Vastus rakkudevahelistele signaalidele
Rakud saavad omavahel suhelda vabastades molekule, mis tekitavad signaaliülekandekaskaade vastuvõtvas rakus. Kui signaal nõuab geenide üles- või allaregulatsiooni retsipiendi rakus, siis sageli just transkriptsioonifaktorid töötavad signaaliülekandmiskaskaadi viimase lülina, seondudes retsipientraku DNA-le. Östrogeeni signaalrada on klassikaline näide suhteliselt lühikesest kaskaadist, mis koosneb östrogeenist ja selle retseptorist (transkriptsioonifaktor). Östrogeeni sekreteeritakse kudedes, nagu munasarjad ja platsenta. Jõudes kohale, läbib hormoon retsipiendi rakkude rakumembraani (hüdrofoobne molekul) ja raku tsütoplasmas seondub östrogeeni retseptoriga. Aktiveeritud östrogeeni retseptor läheb raku tuuma ja seondub teda siduvate DNA saitidega, muutes transkriptsiooni assotsieeritud geenidel.
Vastus keskkonnale
Transkriptsioonifaktorid et tegutse ainult bioloogiliste stiimulitega seotud signaalimiskaskaadidega, vaid ka keskkonnast tulevate stiimulitega. Näiteks võib tuua kuumašoki faktori (HSF), mis võimendab ellujäämist kõrgematel temperatuuridel tänu vajalikkude geenide ekspressioonile, ja hüpoksiaga indutseeritava teguri (HIF), tänu millele rakud on võimelised jääma ellu madala hapniku kontsentratsiooniga keskkonnas.
Regulatsioon
Bioloogias on tavaline, et kõik olulised protsessid on reguleeritud ja kontrollitud mitmel tasandil. See kehtib ka transkriptsioonifaktorite jaoks. Transkriptsioonifaktorid mitte ainult ei kontrolli transkriptsiooni, reguleerides geeniproduktide hulka, vaid alluvad ka ise regulatsioonile.
Struktuur
Transkriptsioonifaktoritel on modulaarne struktuur, mis sisaldab järgmisi osi:
Evolutsiooniline roll
Geenide duplikatsioonid on alati mänginud olulist rolli liikide evolutsioonis. See puudutab eriti transkriptsioonifaktoreid. Kui juhuslikult tekib transkriptsioonifaktori duplikatsioon genoomis, siis üks nendest koopiatest saab akumuleerida mutatsioone, ilma et looduslik valik teda välja puhastaks. Aja möödudes võib tekkida uue spetsiifikaga transkriptsioonifaktor, mis omakorda võib viia uue liigi tekkimiseni. Näiteks õistaimede LEAFY transkriptsioonifaktori DNA seostumise spetsiifika muutus viib õite morfoloogia muutusele, tekib ristumisbarjäär ja aja möödudes kaks täiesti erinevat liiki.
Pjotr Bogdanov
pisi|Peter Bogdanov, 1936 Pjotr (Peter) Bogdanov (vene Петр Александрович Богданов; 1888 Peterburi – mitte enne 1941) oli vene majandusteadlane, poliitik ja Eestis oleva vene kogukonna aktivist; üks tähtsamaid vene ajakirjanikke Eesti Vabariigis.
Bussby
Küla kohta on teateid alates 1604, kui Rootsi kuningas läänistas selle Magnus Brümmerile ja sinna ehitati väike mõis.
Pjotr Bogdanov
Lõpetas Pihkva maamõõdukooli 1910. Töötas Pihkvas maamõõtjana, osales kohalikus seltsielus. Esseer, pärast Veebruarirevolutsiooni 1917 valiti Pihkva ühiskondliku julgeolekukomitee liikmeks, oli maakonna miilitsaülem, maakonna asutava kogu valimiskomisjoni aseesimees. Saksa okupatsiooni ajal Pihkvas arreteeritud, Loode-Venemaa valitsuse põllutööminister 1919. Pärast selle tegevuse lõpetamist põgenes koos taanduva Loodearmeega Eestisse, kuhu jäi poliitilise emigrandina 1940. aastani; Eesti kodakondsuse sai 1936. aastal. Kohe pärast Nõukogude võimu kehtestamist Eestis (1940), viidi Leningradi, mõisteti 15 aastaks vangi (veebruaris 1941). Edasine saatus teadmata.