cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Läänemeri
Loomastik
pisi|Tüüpiliste Läänemere karpide kojad, mida võib rannalt leida: 1. [[Liiva-uurikkarp (väike) 2. Söödav rannakarp 3. Söödav südakarp 4. Balti lamekarp 5. Kaunkarplane Ensis sp 6. Liiva-uurikkarp (suurem)]] Läänemere loomastik on isenditerohke, kuid liigivaene, sest vesi on mageveeliikide jaoks liiga soolane ja ookeaniliikide jaoks liiga mage.
Zoobentoses on arvukalt riimveeks kohastunud karpe, näiteks söödav rannakarp (Mytilus edulis), liiva-uurikkarp (Mya arenaria) jpt.
Peamised püügikalad on räim, kilu, tursk ja lest. Imetajatest leidub hallhülgeid ja viigrit.
Võõrliigid
Alates 19. sajandi algusest kuni 21. sajandi alguseni on Läänemerre tunginud 90 võõrliiki, neist 70 on siin naturaliseerunud. Nende levik Läänemere ulatuses on eriti kiiresti laienenud mere ja sellega ühenduses olevate kanalitel toimuva tiheda laevaliikluse tõttu.
Tähtsamaid võõrliike:
HELCOM
Riikidevaheline Läänemere kaitse konventsioon sõlmiti 1974. aastal. Seda seati juhtima alaline rahvusvaheline komisjon peakorteriga Helsingis ja nii on see rohkem tuntud Helsingi komisjoni ehk HELCOM-i leppena. HELCOM-i töö jaguneb viide valdkonda: laevandus, mereohutus, maismaalt pärinev reostus, eluslooduse kaitse ja keskkonnaseire.
HELCOM koordineerib rahvusvahelist koostööd merekeskkonna kaitseks vastavalt kaitsekonventsioonis ettenähtud punktidele. Selle eesmärgiks on ennetada reostusallikate sattumist merre, tehes koostööd Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Venemaa ja Euroopa Liiduga.
Reostus Läänemeres
Läänemeri on üks maailmas kõige tugevama inimmõju all olev meri. Õrn Läänemere ökosüsteem sõltub mitte ainult looduslikest teguritest, vaid peab toime tulema ka mere valgala asustava inimkonnaga, kelle tegevused otseselt või kaudselt mõjutavad merd. Tuleb arvestada, et Läänemeri on poolsuletud aeglase veevahetusega meri ja selle taastumisvõime on seetõttu suhteliselt piiratud.
Läänemere seisundit ohustavad kolm inimtegevuse tagajärjena tekkinud põhiprobleemi – eutrofeerumine, kalade ülepüük ja ohtlikud ained. Eelkõige nende kolme surveteguri tõttu pole siinsete mereelupaikade, kalade, mereimetajate ja lindude seisund endiselt hea. Viimastel aastatel on hakatud tegelema mereprügi ja veealuse müraga, ent nende probleemide tegelik ulatus ega mõju mereelustikule ei ole veel täpselt teada.
pisi|Kaubalaev "Angelina" teel [[Muuga sadamasse]]
Epiniikion
Epiniikion oli Vanas-Kreekas ülistuslaul panhelleni (Olümpia, Püütia, Nemea ja Isthmose) mängude võitjate ja nende suguvõsa auks.
Kaaba
pisi|Vaade Kaabale
Kaaba (araabia الكعبة (al-Ka‘abah)) on ehitis Mekas Suure mošee õuel ja on islami tähtsaim pühamu.
Kuubikujuline Kaaba on 12 m pikk, 10 m lai ja 15 m kõrge ning asub madalal platvormil. Hallidest kiviplokkidest ja marmorist ehitise nurgad on suunatud nelja põhi-ilmakaare poole. Ehitis on kaetud musta kangaga, mida vahetatakse igal aastal. Edelaosas hõberaamis asub nn Must kivi (al-Hajar al-Aswad), mis arvatakse olevat meteoriitset päritolu, kuid pakutud on ka vulkaanilist. Teaduslikke uuringuid kivile tehtud ei ole, kuid viimane on tänapäeval toetatavam teooria ütluste järgi, et enne Kaaba ehitamist pidavat see kivi suutma vee pinnal püsida (vulkaaniline pimss ei vaju põhja).
Pärimuse järgi ehitas Kaaba Aabraham koos oma poja Ismaeliga.
Qibla ja Kaaba poole palvetamine
Qibla tähistab suunda, kuhu poole kõik muslimid, ükskõik kus nad ka ei asuks, viis korda päevas palvetavad. Alates 624. aastast on qibla suunatud Kaaba poole (selle geograafilised koordinaadid on.
Sebastián de Belalcázar
Sebastián de Belalcázar (1479 või 1480 – 1551) oli Hispaania konkistadoor.
Aastal 1524 aitas ta Pedro Arias de Ávilal vallutada maid Nicaragua aladel. Aastal 1531 ühines ta Francisco Pizarro vägedega Peruu vallutamisel. Aastal 1533 vallutas ta Ecuadori. Detsembris 1534 võitis ta inka Rumiñahuid ja vallutas Quito.
Ta rajas Cali, Pasto ja Popayáni linnad.
Nagu paljud teisedki konkistadoorid, oli Belalcázar lummatud müütilisest kullamaast Eldoradost, ja üritas seda leida. Oma otsingutel tungis ta Colombiasse, kuhu rajaski Popayáni linna, mille valitsejaks ta ise sai. Ometigi sattus ta konflikti teiste hispaanlastest valitsejatega. Lõpuks ta isegi tappis ühe hispaanlase ning suri seejärel vanglas.
Lennuk (Kalevipoja laev)
Lennuk oli eesti rahvaluules laev, millel Kalevipoeg ja tema kaaskond purjetasid Lindanisest maailma otsa otsima. Laev ehitati üleni hõbedast, sealhulgas ka mastid ja köied. Nimi Lennuk valiti sellepärast, et laev justkui lendas üle lainete. Virmaliste kartuses valmistati Kalevipojale kullast turvis, ülematele hõbedast, vanematele vasest, tarkadele terasest ja ülejäänuile rauast.
Semiootik Valdur Mikita arvates oli nime Lennuk väljamõtlejaks tõenäoliselt rahvaluulekoguja Johan Lagos, kelle saadetud materjalide abil koostas Kreutzwald "Kalevipoja" X ja XVI peatüki.
Lennuk ehitati Olevipoja ning Soome ja Norra tarkade abiga. Laev jõudis vigastamata koju tagasi, selle edasine saatus on teadmata.
pisi|Nikolai Triik. "Lennuk". 1910 Kunstnikud (Kristjan Raud "Kalevipoja" illustratsioonidel, Nikolai Triik maalil "Lennuk") on kujutanud Lennukit pikklaevana.
Sauvälja
Sauvälja on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Tonja
Tonja (seto keeles Ton'a ja Tona; kasutatakse ka nimesid Tonä, Toona, Tuuna, Toonja, Kala) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Poloda nulka.
Tonja küla on järveäärsetel maadel tekkinud kalurite ja aiapidajate asula, millest ühele poole jääb Värska laht ja teisele poole Võporsova–Tonja metsapark.
Tonja on olnud setu kaluriküla, kus kõik majad asuvad tee järvepoolsel küljel, moodustades tänavküla.
Setu lauluema Anne Vabarna kodumaja on Tonja külas.
1980.–1990. aastatel asus Tonja külas Värska jahtklubi.
Suur osa küla territooriumist jääb Tonja-Karisilla-Värska looduspargi (Tonja-Värska kaitseala) alla.
Lätteoja lähedal külavahetee ääres asub setu matusekombestikuga seotud Tonja laudsipuu.
Küla lõunaosa läbib Tartu–Räpina–Värska maantee, mille äärde jääb rändrahn Karisilla kivi. Küla edelanurk piirneb Karisilla–Petseri maanteega.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Vahemeri
Vahemeri on meri Aafrika, Aasia ja Euroopa vahel, sellest ka nimi. Vahemere kirdeosas asuvas Türgi lõunaosas, kasutatakse Vahemere kohta ka nimetust Valge meri.
Gibraltari väina kaudu on ta ühendatud Atlandi ookeaniga ning Dardanellide kaudu Marmara ja Musta merega.
Valdis Dombrovskise esimene valitsus
Valdis Dombrovskise valitsus oli 12. märtsil 2009. aastal Läti Vabariigi Seimi poolt kinnitatud Valdis Dombrovskise viie partei koalitsioonivalitsus.
17. märtsil 2010 teatas Rahvapartei, et lahkub valitsusest. Pärast 2010. aasta parlamendivalimisi astus 3. novembril ametisse Valdis Dombrovskise teine valitsus.
Vahemeri
Vahemeri on kunagise Tethyse ookeani jäänuk ehk sulguv ookean.
Suure auramise ja väheste sademete tõttu on Vahemere vesi soolasem kui Atlandi ookeanis.
thumb|600px|tühi|Vahemere kaart thumb|600px|tühi thumb|600px|tühi
Piisupi
Piisupi on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tamsalu valda.
Küla on esmamainitud 1583. aastal Piszep-Jecki nimega, 1586. aastal on küla nimi olnud Piszepecke ja 1796. aastal Pisop.
1977. aastal liideti Piisupi külaga Laiamäe.
Satakunta maakond
Satakunta maakond (rootsi keeles Satakunda, tõlkes 'sadakond') on maakond Soomes.
Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.
Maakonnakala on jõesilm.
Haldusjaotus
Maakonnas on 17 omavalitsust, millest 7 on linnad.
Endised vallad
🇫🇮
Järvajõe
Järvajõe on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
Järvajõe külas on sündinud klaverimeister ja Toomgildi oldermann Hans Heinrich Falck.
Koroonapandeemia Austrias
Esimesed haigestunud tuvastati Austrias 25. veebruaril 2020 Innsbruckis. Nendeks olid Lombardiast pärit itaalia mees ja naine, kes olid mõned päevad varem käinud Bergamos.
12. märtsil suri esimene koroonaviirushaiguse ohver, 69-aastane mees, kes oli Itaaliast naasnud.
22. oktoobril teatati, et ööpäevaga lisandus 2435 uut nakatunut.
Alates 1. veebruarist 2022 on austerlased seadusega kohustatud end kroonaviiruse vastu vaktsineerima.
Bungsberg
pisi|Bungsberg Bungsberg on küngas Saksamaal, Schleswig-Holsteini kõrgeim tipp (168 m).
Aavere (Tapa)
Aavere on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Ajalooliselt kuulub küla Koeru kihelkonda.
Brasília metroo
pisi| Brasília metroo (portugali keeles Metrô do Distrito Federal) on Brasiilia pealinna Brasília metroo.
See avati 2001. aastal ja on riigi uusim metroo. Metrool on kaks liini ja 11 jaama. See töötab tööpäeviti kella 6–20.
1954. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
1954. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 13. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 1.-7. märtsini Åres Rootsis. Võistlustel jagati välja 8 komplekti medaleid (neli ala nii meestele, kui naistele).
Slaalom
Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 67 Maailmameister 1952: Othmar Schneider, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 65 Maailmameister 1952: Stein Eriksen , Norra Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 7. märts Osavõtjaid: 60 Maailmameister 1952:  Zeno Colò ,  Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: ? Osavõtjaid: 68 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 64 Maailmameister 1952: Andrea Mead-Lawrence, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 4. märts Osavõtjaid: 40 Maailmameister 1952: Andrea Mead-Lawrence , USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 2. märts Osavõtjaid: 38 Maailmameister 1952:  Trude Jochum-Beiser, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: ? Osavõtjaid: 40 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Abakani jõgi
thumb Abakan (vene Абакан) on jõgi Aasias. Algab Altaist. Voolab valdavalt kirdesse. Ülemjooksul mägijõgi, alamjooksul voolab laias orus Minussinski nõos. Suubub vasakult Jenisseisse. Pikkus 514 km.
Alupere
Alupere on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
August I (Oldenburg)
thumb|Oldenburgi suurhertsog August I
Paul Friedrich August (vene Август Павел Фридрих Гольштейн-Ольденбургский; 13. juuli 1783 Rastede – 27. veebruar 1853 Oldenburg) oli saksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindral), Eestimaa kindralkuberner ja Tallinna sõjakuberner aastatel 1811–1816 ning esimene Oldenburgi suurhertsog 1829–1853.
Napoleoni sõdade ajal Oldenburgi hertsogkonna okupeerimise ajal Napoleoni vägede poolt emigreerus koos isaga Venemaa keisririiki ja oli aastatel 1811–1816 Eestimaa kindralkuberner ja Tallinna sõjakuberner. Aastatel 1810–1814 oli Oldenburg okupeeritud Napoleoni Prantsusmaa poolt. Selle annekteerimine Prantsuse keisririiki aastal 1810 oli üks põhjusi diplomaatiliseks lõheks endiste liitlaste Prantsusmaa ja Venemaa vahel, vaidlus, mis viis 1812. aasta sõtta ja lõpuks Napoleoni langemiseni.
Paul Friedrich August osales aastatel 1812–1814 sõjategevuses 1812. aasta Isamaasõjas ja Kuuendas koalitsiooni sõjas ning naasis pärast sõdu Oldenburgi, kus oli esimene Oldenburgi suurhertsog 1829–1853.
Perekond
Tema vanemad olid Oldenburgi hertsog Peter Friedrich Ludwig (1755–1829) ja Württembergi printsess Friederike (1765–1834), kelle õde Sophia Dorothea (Venemaa keisrinnana Maria Fjodorovna) oli abielus Venemaa keiser Paul I-ga (1754–1801). Tema noorem vend oli Peter Friedrich Georg von Holstein-Oldenburg (1784–1812), Eestimaa kindralkuberner aastail 1808–1809.
Aastal 1817 abiellus printsess Adelheidiga (1800–1820), kes oli Anhalt-Bernburg-Schaumburg-Hoymi vürsti Viktor II tütar. Abielust sündisid:
Aastal 1825 abiellus eelmise naise noorema õe printsess Idaga (1804–1828). Abielust sündis:
Induktsionism
Induktsionism (inglise keeles inductivism) on teadusfilosoofias seisukoht, mille kohaselt teaduse põhimeetod on induktsioon. Induktsionismiks nimetatakse ka teadusfilosoofia suunda, mida iseloomustab induktsionistlik seisukoht. Üldisemalt võidakse induktsionismiks seisukohta, mille järgi induktiivne arutlus on kehtiv või vähemalt ratsionaalselt õigustatav.
Induktsionismi põhiidee seisneb selles, et teadus saab alguse vaatlustest ja liigub edasi üldistustele (seadustele ja teooriatele) ning ennustustele. Üldistusi tuleb teha ettevaatlikult pärast hoolikat vaatlemist. Kui andmeid ei ole, siis ei tohi ette rutates spekuleerida. Seda nimetatakse induktiivseks meetodiks.
Induktsionistliku käsituse järgi jõuti kummagi järelduseni lindude pikaajalise vaatlemise teel. Ometi on R tõene, L aga mitte: Austraaliast leiti mustluiged. Induktsionistide kommentaar sellele on järgmine: induktiivsed järeldused ei ole kunagi kindlad, kuid neil on väga suur tõenäosus.
Et näha, kuidas teadus tegelikult töötab, tuleb selliste lihtsate näidete asemel vaadelda reaalseid näiteid teaduse ajaloos.
Naiivinduktsionism
Raamatus "Mis on see, mida nimetatakse teaduseks" esitab Alan Chalmers induktsionismi kõige lihtsama ja haavatavama vormi, mida ta nimetab naiivinduktsionismiks.
Teadus algab vaatlusest. Vaatlejal peavad olema terved meeleelundid ning ta peaks eelarvamusteta registreerima kõik, mida ta vaadeldes tajub. Vaatlusväiteid (mis on üksikväited) saab õigustada või kindlaks teha otseselt meelte abil. Need on aluseks üldväidetena sõnastatavatele seadustele ja teooriatele, mis moodustavad teadusliku teadmise.
Teatud tingimustel on üldistada lõplikult arvult vaatlusväidetelt üldisele seadusele. Need tingimused on järgmised: üldistuse aluseks olevaid vaatlusväiteid peab olema palju; vaatlusi peab kordama väga mitmekesistes tingimustes; ükski aktsepteeritud vaatlusväide ei tohi olla vastuolus tuletatud üldise seadusega.
Naiivinduktsionism järgib niisugust induktsiooniprintsiipi: "Kui suurt hulka A-sid on vaadeldud laialt varieeruvates tingimustes ja kui eranditult kõigil neil vaadeldud A-del oli omadus B, siis kõikidel A-del on omadus B."
Teaduslik teadmine rajatakse induktsiooni teel vaatluslikule alusele, mis on kindel. Kui vaatluste ja katsetega kindlaks tehtud faktide arv kasvab ning faktid muutuvad meie vaatlus- ja eksperimendioskuste paranedes rafineeritumaks ja esoteerilisemaks, siis rajatakse hoolikate induktiivsete arutluste teel üha enam seadusi ja teooriaid. Vaatlusandmete kasvuga kaasneb pidev teaduse progress.
Induktsiooniprobleem ja induktiivsed arutlused
Induktsionistliku meetodi puhul on probleemiks, kuidas teoreetilised järeldused vaatlusandmetest saadakse. Igatahes ei saa see toimuda deduktsiooni teel, sest teooriad käivad ka nende juhtumite kohta, mida kunagi pole vaadeldud ega vaadelda ka tulevikus. Alati on võimalik, et tulevased vaatlused lükkavad teooria ümber (nagu seda tegi mustade luikede avastamine). Selle asjaolu tõi välja David Hume. Seda probleemi nimetatakse induktsiooniprobleemiks.
Induktsionism eeldab, et peale deduktiivsete arutluste on olemas induktiivsed arutlused. Probleemiks jääb siiski, mida induktiivsed arutlused endast kujutavad ja mis neid õigustab.
Bertrand Russell kirjutas sellest 1912 avaldatud raamatus "Filosoofia probleemid" ("The Problems of Philosophy"). Ta leiab, et induktiivsete järelduste õigustuseks võiks olla looduse ühetaolisus, kuid seda, et loodus on ühetaoline, ei ole meil võimalik teada kindlalt, vaid üksnes tõenäosuslikult. Induktiivsete järelduste õigustamist peab ta võimalikuks induktsiooniprintsiibi abil. Induktsiooniprintsiibi järgi suurendab mingite nähtuste koosesinemise vaadeldud juhtude arvu kasv tõenäosust, et need nähtused esinevad alati koos.
Cambridge'i koolkond ja bayesiaanlus
Selle küsimusega tegeles ka Cambridge'i koolkond 20. sajandi alguses (W. E. Johnson, John Maynard Keynes, Harold Jeffreys, Frank Ramsey). Kõik nad olid bayesiaanid. Sest ajast samastatakse sageli bayesiaanlust ja induktivismi, kuigi need mõisted ei kattu.
Ajalugu
Induktsionism sai alguse 17. ja 18. sajandil, oli 19. sajandil domineeriv ning mängis ka 20. sajandil suurt rolli (Bertrand Russell, Viini ring), kuid 20. sajandile on siiski iseloomulikum induktsionismile vastanduv antiinduktsionism, mille tähtsamad esindajad olid Karl Popper ja Pierre Duhem.
Induktsionismi algataja oli Francis Bacon.
Karmiinleevike
Karmiinleevike (Carpodacus erythrinus) on linnuliik vintlaste sugukonnast karmiinleevikese perekonnast.
Elektrokardiogramm
Elektrokardiogramm on südame elektrilise aktiivsuse mõõtmise e elektrokardiograafia tulemusena saadud graafiline kujutis. Andmekandjana kasutatakse Eestis tavaliselt paberit. Kõnekeeles nimetatakse elektrokardiogrammi kardiogrammiks, südamefilmiks või EKG-ks. Elektrokardiogrammi kujutav joon on iseloomuliku kujuga ning see jaotatakse mõtteliselt laineteks e sakkideks, segmentideks ja intervallideks. Lainetel, segmentidel ja intervallidel hinnatakse amplituudi, kestust ja kuju. Paljude inimeste uurimise tulemusena on kokkuleppeliselt kehtestatud normväärtused, mille alusel kardiogrammi hinnatakse.
Karmiinleevike
Levila
Karmiinleevike on levinud Euraasias alates Saksamaast ja Norrast kuni Ida-Siberini ning mägipiirkondades Kaukaasiast Kesk-Hiinani. Eestisse saabub mai teisel poolel, lahkub augustis. Rändab sügisel noorlinnu sulestikus.
Välimus
pisi|left Üldpikkus 13,5–15 cm. Umbes varblase suurune. Vana isaslinnu pea, rind ja päranipuala on karmiinpunased. Emaslinnu ja enamiku teise kalendriaasta (2cy) isaslindude ülapool on tuhm oliivpruun. Vaid mõned teise kalendriaasta isaslinnud on välimuselt vana isaslinnu sarnased.
Noorlind sarnaneb vana emaslinnuga, kuid ülapool on sügavamalt oliivpruun ning tiivavöödid ja küünra-hoosulgede äärised tugevamalt roostekollased.
Ulitina
Ulitina (seto keeles Ultina, kasutatakse ka nimesid Ulitino, Metsalaane) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Piusa jõe paremkaldal Eesti kagunurgas.
Karmiinleevike
Elupaik
Karmiinleevike eelistab põõsastega pool-avamaastikku. Asustab peamiselt lehtmetsi, lehtpuuvõsa, puis- ja põõsasniite, jõeorgude põõsastikke, pangaaluseid puistuid, kadastikke, suuremaid parke ja aedu.
Elektrokardiogramm
EKG salvestamine
vasakul|pisi|Mõõtevõrgustiku graafiline selgitusKardiogramm salvestatakse Eestis tavaliselt paberile. Põhimõtteliselt võib EKG-d salvestada kõikjale, kust see on uuesti leitav, kuid paberi eeliseid ei ole ükski elektrooniline vahend lõpuni üles kaalunud. Paberi eelis andmekandjana on kergus, odavus, lihtne säilitatavus nii haiglas kui ka inimese kodus ning korduvlugemise sõltumatus elektrienergiast. Elektroonilise vahendi eelis seisneb andmete suuremas säilimise tõenäosuses, kuna inimesed kaotavad oma kardiogrammid vahel ära. Sõltuvalt kasutatavast aparatuurist saab EKG printeriga trükkida levinud paberiformaatidele või spetsiaalsele kardiograafiapaberile. Spetsiaalne kardiograafiapaber kujutab endast A4-formaadis paberilehti või 5–10 cm laiust pabeririba. Spetsiaalsele kardiograafiapaberile on trükikojas kantud mõõtevõrgustik, mis kujutab endast vertikaal- ja horisontaalsuunas trükitud triipe. Triipude vahele on jäetud 1 mm ruumi, nii et paberile moodustuvad 1 mm küljemõõduga ruudud. Iga 5 mm järel trükitakse jämedam triip, nii et eristuvad ka 5 mm küljemõõduga ruudud. Triipude värviks on tavaliselt roosa või roheline, kuid sobivad ka kõik teised värvid. Paberi ülaserva on kantud vahel mustade ristkülikute jada, mille anduri alt läbijooksmise alusel kontrollib kardiograaf paberi liikumise kiirust. Paberit turustatakse tavaliselt rullides või kokkuvolditud lehtede jadana, mille murdekohad on perforeeritud.
Ulitina
Küla põhjaosas asus Ulitina karjamõisa keskus. Mõisahoones elas oma noorusaastatel luuletaja Elise Rosalie Aun.
Karmiinleevike
Pesitsemine
Isaslind valib kevadel pesaterritooriumi ja laulab selle piirides peaaegu lakkamatult, kergitades seejuures oksal istudes oma peasulgi ja turritades vahel kogu sulestikku. Pesa asub tavaliselt madalal põõsas. Emaslind ehitab selle 3–4 päevaga. Pesa on rohukõrtest punutud kohev ja korratu ehitis paksu põhja ja seintega. Seestpoolt on pesa karvade või jõhvidega vooderdatud. Täiskurnas on 4–6 muna, mida leidub Eestis juuni esimesest dekaadist kuni juuli algupooleni. Munad on sinakad või sinirohelised, võrdlemisi hõredalt kirjatud mustpruunide täppide ja tähnidega. Haudevältus 11–15 päeva, haub ainult emaslind. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud peamiselt seemnetega, harva ka väikeste röövikutega, mardikatega jm. Seemned pehmendatakse enne poegadele üleandmist vanalindude pugus. Pojad lahkuvad pesast umbes kahe nädala vanuselt.
Elektrokardiogramm
EKG salvestamine
Kardiograafid ja paberil kujutatud mõõtevõrk on seatud vastavusse järgmisel viisil. Iga horisontaalsuunas loetav millimeeter (väike ruut) tähistab 0,04 sekundi ja viis millimeetrit (suur ruut) tähistab 0,2 sekundi möödumist lugemise lähtepunktist. Iga vertikaalsuunas loetav millimeeter tähistab 0,1 millivoldist pinget. 5 mm vertikaalsuunas tähistab 0,5 mV pinget. Nendest parameetritest lähtuvalt joonistab kardiograaf EKG-kõvera. Vaatamata etteantud parameetritele ja aparatuuri täiustumisele teevad kardiograafid senini kõverate kalibreerimises vigu. Seetõttu programmeeritakse iga kardiograaf nii, et see joonistab kõvera algusse kalibreerimiskõvera. Kalibreerimiskõver kujutab endast kandilist lainet, mis näitab täpselt, mitmemillimeetrise kõvera amplituudi loeb kardiograaf antud juhul 1 mV pingeks.
Ulitina
Pärast suurt metsatulekahju rajati 1964. aastal 20 meetri kõrgune Helmemäe tulevalvetorn, mis on tänapäevaks hävinud. Selle lähedal asus varemalt ka Kõvvõrmäe triangulatsioonitorn.
Karmiinleevike
Toitumine
Karmiinleevikese toiduks on peamiselt seemned, võsud ja pungad, vähem putukad.
Arvukus Eestis
19. sajandi esimesel poolel oli karmiinleevike Baltikumis hõredalt levinud. Sellest ajast alates on ta oma levilat laiendanud, olles Eestis ebaühtlaselt levinud veel 20. sajandi keskpaigas. Alates 1950. aastatest on karmiinleevikese arvukus kümneid kordi suurenenud. Tänapäeval on karmiinleevike levinud ühtlaselt üle Eesti ning tema arvukust on hinnatud 150 000 – 250 000 paarile.
Liivi rand
Mõnikord räägitakse Liivi rannast ka kui Kuramaa liivlaste traditsioonilisest asualast, mis oli välja kujunenud 19. sajandi lõpuks. Selle piirkonna hulka kuuluvaks on peetud ka Ventspilsist 20 kilomeetrit põhja pool asuvat Paţikmō küla Lūžist lääne pool, kuigi sealne rahvastik on lätistunud varem kui muude külade rahvas.
Ala administratsiooni ülesanneteks määrati piirkonna teaduslik dokumenteerimine, kinnis- ja vallasasjade säilimise eest hoolitsemine, hoonestuseeskirja järgmise ja maastiku säilimise tagamine, sotsiaalmajandusliku arengu ja keskkonnakaitse seisukohtade väljatöötamisel osalemine, teaduslike, haridus- ja kultuuriürituste korraldamine. Alates 2003. aastast on institutsiooni korduvalt reformitud, millega on kaasnenud riikliku toetuse vähenemine.
Ulitina
Küla läbib Saatse–Petseri tee. Tee lõunaosas asus Hõpõoja piiripunkt, mis lõpetas tegevuse 1990. aastate keskel.
Jaan Tõnissoni esimene valitsus
Jaan Tõnissoni valitsus oli Eesti Vabariigi Valitsus 18. novembrist 1919 kuni 28. juulini 1920.
Ulitina
Küla lõunaosa piirneb Venemaaga.
Piusa jõe äärde rajati 1920. aastal Savala veski (ka Tillo veski), millest on aga tänapäevani vähe säilinud.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Elektrokardiogramm
EKG salvestamine
Erinevate paberilaiuste ja kontoripaberi kasutamine on seotud peamiselt kasutatava aparatuuriga. A4-formaadile trükitud kardiogramm annab vaatlusel eelise, kuivõrd puudub vajadus pikka (sageli 45–60 cm) paberilinti silmade ees edasi-tagasi vedada. Säärane vaatluseelis tuleb esile peamiselt kardiovaskulaarsete koormustestide puhul. Koormustesti ajal joonistatava kardiogrammilindi pikkus võib olla mitu meetrit. Samas võimaldab kitsama laiusega paber luua kompaktsemaid ja kergemaid kardiograafe. 5 cm laiune paber ongi kasutusel peamiselt mobiilsetes defibrillaatorites. 10 cm laiusel paberil on universaalseim laius, mille eeliseks on võimalus trükkida lülitused kolme kaupa ülestikku, hoides samas kardiograafi piisavalt kompaktse. Aparatuuri kalliduse ja suuremate mõõtmete tõttu on spetsiaalse A4-formaadis kardiograafiapaberi kasutamine vähem levinud ja kasutusel peamiselt haiglates. Kontoripaberile trükitakse kardiogramm juhul, kui seda liiki paberit võib asjakohases meditsiiniaparatuuris kasutada.
Jaan Tõnissoni esimene valitsus
Jaan Tõnissoni valitsus oli kolmas valitsus alates Eesti Vabariigi asutamisest. Strandmani valitsus oma tagasiastumise põhjust ei teatanud, ja uus valitsus, kus olid nii kodanlased kui ka sotsialistid, võeti Asutavas Kogus vastu kahtlustega nii vasakult kui ka paremalt tiivalt (Päevaleht 19.11.1919).
Elektrokardiogramm
Andmed kardiogrammil
pisi|Patsiendi andmeteta, kuid muus osas korrektse infoga kardiogramm Kitsalt võttes on kardiogramm vaid pingekõikumiste kõver. Praktikas ei ole säärane käsitlus siiski levinud ning kardiogrammi vaadeldakse pigem andmekogumina, mis koosneb kõverast ja sellele lisatud andmetest. Eestis pole olemas õigusakti, mis reguleeriks kardiogrammi kõverale lisatavate andmete hulka. Seetõttu on kardiogrammille kantav info peaasjalikult seotud kasutatava aparatuuri võimalustega. Levinud arusaama järgi peab kardiogrammile olema kantud vähemalt kalibreerimiskõver, lülituste tähistused kõverate juures, patsiendi nimi ja isikukood, teostamise kuupäev ja kellaaeg ning paberi liikumise kiirus. Mõningad kardiograafid kirjutavad kardiogrammile ka rohkem andmeid, milleks võivad olla isikukoodi järgi arvutatud vanus, automaatdiagnoos, aga ka kõvera automaatmõõtmiste tulemused ja südame löögisagedus.
Jaan Tõnissoni esimene valitsus
1. juulil 1920 tegid Asutava Kogu Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei otsuse oma liikmed valitsusest ära kutsuda. Jaan Tõnisson üritas küll uusi ministreid leida, kuid see ei õnnestunud ja valitsus astus tagasi.
Valitsuse tegevus
Valitsus tarvitas kõva kätt põllumeeste vastu ja sulges nende häälekandja "Maaliidu". Administratiivvõim tarvitas kõva kätt ja karistusi administratiivkorras määrati ohtralt.
Elektrokardiogramm
Südame elektrilised vektorid ja elektriline telg
Kardiogrammi lainete, segmentide ja intervallide kokkkuleppelised nimetused
P-laine
P-laine ehk P-sakk on südame kodade elektrilise aktiivsuse graafiline kujutis. P-sakk esineb positiivses, negatiivses, bifaasilises ja isoelektrilises vormis. Nimetatud laine kuju sõltub südame tervislikust seisundist ja kardiograafi elektroodide asetusest. P-laine jaotatakse vertikaalsuunas mõtteliselt pooleks. Esimene pool näitab parema ja teine pool vasaku koja seinte elektrilist aktiivsust. Vasakpoolse koja aktiivsuse domineerimine P-laine teises pooles tuleneb vasaku koja suuremast muskulatuurist ja seega ka suuremast energiakogusest. Registreeritav pinge loetakse normaalseks, kui see jääb alla 0,25 mV (2,5 mm e 2,5 väikese ruudu kõrgune amplituud EKG-paberil). P-laine maksimaalseks normikohaseks kestuseks on 0,12 s. P-laine on tavaliselt positiivne vasakpoolsetes (aVL, I, V5, V6) ja alumistes (II, III, aVf) lülitustes. Bifaasiline on P-sakk sagedasti III ja V1 lülituses, kuna elektrivool liigub nende lülituste suhtes risti. Kõige positiivsem (kõrgeima amplituudiga) on P-sakk II lülituses ja kõige negatiivsem aVR-lülituses. P-saki elektrilise telje nurk on normaalselt 0–70°.
PQ (PR)-segment
Isoelektrilist joont, mis jääb P-laine lõpu ja Q-saki või R-saki alguse vahele, nimetatakse PQ- või PR-segmendiks. Üksteist asendava nimetuse kasutamine on tingitud asjaolust, et Q-sakk ei ole nähtav kõigis lülitustes ja puudub sageli täielikult. Kui Q-laine on nähtav, loetakse segmendi kestust kuni Q-laine alguseni. Selle puudumisel loetakse segmendi kestust R-laine alguseni.
PQ (PR)-segment näitab aega, mis kulub kodade depolarisatsiooni lõpust vatsakeste depolarisatsiooni alguseni. PQ (PR)-segmendi ajal liigub erutuslaine mööda erutusjuhteteid vatsakesteni. Niisiis näitab PQ (PR)-segmendi pikkus e PQ (PR)-aeg erutuslaine liikumiseks kulunud aega atrioventrikulaarsõlme ja Purkinje kiudude vahele jäävates erutusjuhteteedes.
PQ (PR)-segmenti iseloomustavateks suurusteks on kestus, depressioon ja elevatsioon. PQ (PR)-segment kestab normaalselt kuni 0,08 sekundit. PQ (PR)-segmendi depressioon on hapnikupuuduses e isheemia tingimustes töötava koja tunnuseks. Elevatsioon viitab kodade piirkonnas asuvale südamelihase infarktile. Südame kodade isheemia ja infarkt on vatsakeste isheemia ja infarkti sagedusega võrreldes äärmiselt harvad.
PQ (PR)-intervall
Vahemikku, mis jääb P-laine alguse ja Q-saki või R-saki alguse vahele, nimetatakse PQ- või PR-intervalliks. Üksteist asendava nimetuse kasutamine on tingitud asjaolust, et Q-sakk ei ole nähtav kõigis lülitustes ja puudub sageli täielikult. Juhul, kui Q-laine on nähtav, loetakse intervalli kestust kuni Q-laine alguseni. Selle puudumisel loetakse intervalli kestust R-laine alguseni.
PQ (PR)-intervall näitab aega kodade depolarisatsiooni algusest kuni vatsakeste depolarisatsiooni alguseni. PQ (PR)-intervalli iseloomustatakse vaid kestuse järgi. Kliinilises meditsiinis eelistatakse PQ (PR)-intervalli kestust PQ (PR)-ajale, kuna intervalli kestus varieerub inimestel vahel vähe. Normaalselt kestab PQ (PR)-intervall kuni 0,2 sekundit. Seevastu P-laine ja PQ (PR)-segmendi kestus võivad varieeruda isegi 0,02–0,04 sekundi ulatuses. Ehkki intervalli normaalkestuse ülempiir on kokku lepitud, võivad selle intervalli moodustajateks olevad P-sakk ja PQ (PR)-segment olla erinevatel indiviididel märgatavalt erineva kestusega. Teiseks probleemiks on kodade infarkti korral ilmnev PQ (PR)-segmendi elevatsioon. Nimetatud juhul sulandub PQ (PR)-segmendi algus P-lainesse ning selle pikkus pole mõõdetav. PQ (PR)-intervall on ka infarkti korral mõõdetav.
QRS-kompleks
pisi|159x159px|Pildil on toodud kõik võimalikud QRS-kompleksi variatsioonid PQ (PR)-segmendile järgneb enamasti kolmest sakist koosnev kogum, mida nimetatakse QRS-kompleksiks. QRS-kompleks on vasaku ja parema vatsakese kokkutõmbumise elektriline avaldus. Ehkki tavaliselt esineb QRS-kompleks oma iseloomulikus vormis, esineb sellel ka teatud variatsioone, millele on antud eraldi nimetused. Sagedaseimad QRS-kompleksi vormid on RSR'-, RS-, QR- ja QS-kompleks.
QRS-kompleksis esinevatele lainetele antakse nimed järgmiste põhimõtete järgi: Q-sakk on esimene laine QRS-kompleksis ning see näitab elektrilist aktiivsust vatsakeste vaheseinas. Võrreldes ülejäänud müokardi energiahulgaga on vatsakeste vaheseinas olev energiahulk väike ja seega ei ole Q-sakk sageli registreeritav. Esineb ka olukordi, kus Q-sakk on määratav vaid osas lülitustest. Sagedamini on Q-sakk näha I, aVL-, V5- ja V6-lülituses, harvem ka II ja III lülituses. Q-saki tähendust interpreteerides hinnatakse Q-sakki ka haigustunnuse seisukohalt. Haigusele iseloomulik Q-sakk peaks kestma vähemalt 0,04 s. Patoloogilise Q-saki amplituud peab moodustama vähemalt kolmandiku sama QRS-kompleksi R-sakist. Antud kriteeriumitele mittevastav Q-sakk loetakse normaalseks. Haigustunnustega Q-sakk on müokardi infarkti hilistunnus ja kujuneb välja tundide kuni päevade jooksul pärast infarkti. Kuivõrd aVR-lülituses esineb selle asetuse tõttu sageli sügav Q-sakk, siis aVR ei ole Q-saki hindamiseks sobiv lülitus.
Muutused QRS-kompleksis
QRS-kompleksi kõrgevoltaažilisus:
QRS-kompleksi madalavoltaažilisus esineb järgmistel juhtudel:
QRS-kompleksi laienemine esineb järgmistel juhtudel:
Kõrge R-sakk V1-, V2-, V3-lülitustes esineb:
Muutused S-sakis
Sügav S-sakk esineb:
T-laine
T-laine on vatsakeste repolarisatsiooni elektriline ilming. Tema amplituud jääb vahemikku 1/6-2/3 R-st.
Muutused T-laines
Kõrge T-sakk esineb järgmistel juhtudel:
Negatiivne T-sakk:
ST-segment
ST-segment viitab sellele, et erutusest on haaratud kogu vatsakeste müokard.
Muutused ST-segmendis
ST-segmendi loogeline depressioon < 0,1 mV esineb järgmistel juhtudel:
ST-segmendi künataoline depressioon esineb järgmistel juhtudel:
Horisontaalne ulatuslik ST-segmendi depressioon esineb järgmistel juhtudel:
QT-intervall
QT-intervalli mõõdetakse QRS-kompleksi algusest T-laine lõpuni. Normaalne QT-intervall kestab u 0,4 sekundit ning seda kasutatakse pika ja lühikese QT sündroomi diagnoosimisel.
Muutused QT-intervallis
Elektrilise süstoli pikenemine > 10% normist ST-segmendi arvel esineb järgmistel juhtudel:
Elektrilise süstoli pikenemine T-laine arvel esineb järgmistel juhtudel:
Liivi rand
Ajalooliselt oli liivi rand jagatud kaheks osaks (ida- ja lääneosa), kus räägiti ka erinevaid murdeid – ida- ja läänemurret. 1920. aastail üritati liivlaste asuala ühendada ühte valda, kuid see plaan ebaõnnestus. Kumbki osa kuulus eraldi valla ja kihelkonna alla. Praegu on ajalooline Liivi ranna territoorium jagatud Ventspilsi, Dundaga ja Roja piirkonna vahel.
Liivi ranna ala kattub osaliselt Slītere rahvuspargi territooriumiga.
Pärast Läti Vabariigi taastamist on Liivi rannast saanud populaarne turismi- ja suvituskoht.
Vaartsi
Vaartsi (ka Vaartse, Maslovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Raakva nulka.
Küla põhjaosas algab Mustoja maastikukaitseala. Samas asub Tornimägi, kus otsas paiknes Nõukogude ajal rauast triangulatsioonitorn.
Küla lõunaosa läbib Matsuri–Sesniki tee.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
pisi|tühi|Tornimäe tipp
Kesk-Soome maakond
Kesk-Soome maakond (soome Keski-Suomi, rootsi Mellersta Finland) on maakond Soomes.
Haldusjaotus
Kesk-Soome maakonnas on 22 omavalitsusüksust (valda), millest 6 on linnad.
Endised vallad:
Viidud üle naabermaakonda:
Välislingid
🇫🇮
Euroopa Liidu dokumentatsioon
Euroopa Liidu dokumentatsioon on dokumentatsioon, mis reguleerib Euroopa Liidu tööd.
Õigusakte võtavad vastu Euroopa Liidu asutused, millest peamised on Euroopa Parlament (esindab Euroopa rahvast), Euroopa Liidu Nõukogu (esindab liikmesriikide valitsusi), Euroopa Komisjon (esindab Euroopa Liidu ühiseid huve).
Dokumente säilitatakse ja registreeritakse andmebaasides ja registrites.
Euroopa Liidu dokumendid võib jaotada kolme ossa:
EUR-Lex
EUR-Lex on Euroopa Liidu õigusaktide portaal. Selle portaali kaudu on võimalik juurde pääseda Euroopa Liidu Teatajas avaldatud dokumentidele; esmastele õigusaktidele, mis on Euroopa Liidu õiguse peamine allikas; kehtivatele õigusaktidele, kus on kõik Euroopa institutsioonide poolt vastavalt asutamislepingutele vastu võetud õigusaktid; ettevalmistatavad aktid ehk õigusaktide eelnõud; Euroopa Kohtu otsuseid ja ettepanekuid, Esimese Astme Kohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu otsuseid ning kohtujuristide ettepanekuid; Euroopa Parlamendi liikmete kirjalikud ja suulised küsimused komisjonile ja nõukogule ning asjaomaste institutsioonide vastused.
ŒIL ja Pre-Lex
ŒIL andmebaasi abil saab analüüsida ja jälgida Euroopa Liidu institutsioonide vahelist otsustamismenetlust, Parlamendi osa Euroopa Liidu õigusaktide väljatöötamisel ja õigusloomesse kaasatud institutsioonide tööd. Iga menetluse kohta on teabeleht, mis võimaldab tutvuda inglise või prantsuse keeles otsuse vastuvõtmise protsessiga, vaadata, millisesse etappi see on jõudnud, ning saada teavet eelseisvate etappide kohta. Hulgaliselt andmeid sisaldav teabeleht võtab lisaks menetlusega seotud dokumentide või sündmuste põhjal kokku selle kõige olulisemad etapid. Pre-Lex on andmebaas, mis pakub ülevaadet institutsioonidevahelistest menetlustest. Selle kaudu saab jälgida komisjoni ja teiste institutsioonide vahelise otsustamisprotsessi peamisi etappe ja leiab teavet:
Saab jälgida asjaomaste institutsioonide – Euroopa Parlamendi, Nõukogu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide komitee ettepanekuid ja tegevust alates ettepaneku esitamisest nõukogule või Euroopa Parlamendile kuni selle vastuvõtmiseni või tagasilükkamiseni.
Õigusaktide kokkuvõtted
Kokkuvõtted Euroopa Liidus vastu võetud meetmetest kõigis liidu tegevusvaldkondades; meetmete avaldamise andmed; samuti teave ettevalmistava tegevuse kohta ja asjaomased aruanded. Korrapäraselt ajakohastatud ülevaated käimasolevast õigusloomest.
Institutsioonide ühised dokumendid
Esitatud on kõigi institutsioonide dokumendid ja tegevused.
EU Bookshop väljaannete portaal
Sisaldab kõiki Euroopa Liidu institutsioonide, agentuuride ja teiste trükiseid avaldavate detsentraliseeritud asutuste väljaandeid, on tasuta kui tasulised.
Euroopa Liidu bülletään
Antakse igakuine ülevaade Euroopa Komisjoni ning ühenduse teiste institutsioonide tegevusest. Bülletääni täiendab Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta, mis sisaldab möödunud aasta tegevuse ülevaadet. Euroopa Liidu ajalooarhiivi, mida haldab Firenze Euroopa Instituut, on juurdepääs EURHISTAR andmebaasi kaudu üle 30 aasta vanustele dokumentidele. Sõnastik jälgib ligi 220 Euroopa integratsiooni ning Euroopa Liidu institutsioonide ja tegevusega seotud mõiste arengukäiku. Bülletään on peamiselt nö käsiraamat ja otsinguallikas. Selles esitatakse iga kuu aruanne Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste tegevuse kohta. Kirjeldatakse ka õigusaktide vastuvõtmise etappe ning antakse aru institutsioonide muude dokumentide kohta (teated, otsused, arvamused jne), samuti liidu rahvusvahelise tegevuse kohta (rahvusvahelised või ministrite konverentsid). Bülletääni avaldatakse nii paberil kui elektrooniliselt (EUROPA server internetis). Teemade kaupa liigitatud info on esitatud koos täielike viidetega (ELT-le, KOM-dokumentidele ja varasematele bülletäänidele). Otsingumootori abil saab otsida infot kõikidest internetis avaldatud bülletäänidest.
Üldaruanne Euroopa Liidu tegevuse kohta
Avaldab igal aastal Euroopa Komisjon EÜ asutamislepingu artikli 212 ning EURATOM-i asutamislepingu artikli 125 alusel. Kõnealuses aruandes, mis esitatakse Euroopa Parlamendile veebruaris, antakse ülevaade ühenduse tegevusest aruande avaldamisele eelnenud aastal.
Institutsioonide dokumendid
Siit leiab avaldatud dokumente (ühenduse õigusaktid, ettepanekud, teatised, aruanded, rohelised ja valged raamatud), dokumendiregistreid (kus on loetletud avaldatud ja avaldamata dokumendid), audiovisuaalseid dokumente, bibliograafilisi andmebaase ning Euroopa institutsioonide kodulehekülgedelt kättesaadavate brošüüride ja väljaannete loetelusid. Lisaks, Euroopa Liidu dokumentides kasutatakse Eurokeelt.
Euroopa Parlament
Rubriik "Tegevus" hõlmab parlamendi ja tema liikmete igakuist tegevust, istungite ajakava ja ajakohastatud teavet. Rubriik "Tegevus" on jaotatud viieks alamrubriigiks:
EP Live
EP Live võimaldab jälgida Interneti vahendusel Euroopa Parlamendis toimuvaid arutelusid ja muid sündmusi reaalajas.
Register "Juurdepääs sisedokumentidele"
Euroopa Parlamendi dokumentide avalik register sisaldab viiteid ja dokumente, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks alates 3. detsembrist 2001. Kui tahta mõnda dokumenti tellida, tuleb kasutada dokumendi taotlusvormi või esitada taotlus kirja teel.
Teabelehed
Infolehtede elektrooniline versioon vaadatakse läbi ja vajadusel seda ajakohastatakse kord kvartalis. See on praegu kättesaadav kolmes keeles – inglise, prantsuse ja saksa keeles. Praeguses versioonis kajastuvad viimaste lepingutega tehtud muudatused ja selles viidatakse vajaduse korral põhiseaduse lepingule. Viimases elektroonilises versioonis on lisatud infolehtede autorite nimed.
Peale selle avaldab ametlike väljaannete talitus infolehed trükisena kõigis ametlikes keeltes kaks korda parlamendi iga ametiaja jooksul. Muudetud tekst avaldatakse 2007. aasta sügisel. See antakse välja ka CD-ROMil. Infolehtede 2004. aasta väljaanne on kättesaadav ka arhiivides.
Audiovisuaalsed dokumendid
Heli-, foto- ja videomaterjale sisaldav.
Euroopa Parlamendi arhiiv
Arhiivi saab kokkuleppel kasutada.
Euroopa Liidu Nõukogu
Euroopa Liidu Nõukogu koostatud dokumentide loetelu (ühine välis- ja julgeolekupoliitika, majandus- ja rahaliit, justiits- ja siseküsimused, Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika, põhiõigused, Euroopa teadus- ja tehnikauuringute koostööprogramm (COST), jne).
Euroopa Liidu Nõukogu koosolekute protokollid ja pärast iga nõukogu koosolekut avaldatud pressiteated.
Register "Juurdepääs sisedokumentidele" sisaldab viiteid Euroopa Liidu Nõukogu välja antud dokumentidele alates 1. jaanuarist 1999. Esitatud on ka osade dokumentide sisu. Taotlus juurdepääsuks nõukogu dokumentidele tuleb saata kirjalikult ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, elektroonilise vormiga või muul viisil.
Euroopa Ülemkogu
Euroopa Ülemkogu avaistungil esitatud Euroopa Parlamendi presidendi kõned on kättesaadavad.
Rohelised raamatud ja valged raamatud
Rohelised raamatud on komisjoni välja antud dokumendid, mis kajastavad arutelu teatavas poliitikavaldkonnas. Eelkõige on need dokumendid, mis on suunatud huvitatud pooltele, nii ettevõtjatele kui eraisikutele, keda kutsutakse üles osalema konsultatsioonides või mõttevahetuses. Teatavatel juhtudel võivad need arutelud viia õigusakti koostamiseni. Konsultatsioone saab jälgida leheküljel "Sinu hääl Euroopas". Valged raamatud on dokumendid, mis sisaldavad ettepanekuid ühenduse meetmeteks teatavas valdkonnas. Mõnikord antakse valge raamat välja rohelise raamatu järel, eesmärgiga algatada mõttevahetus Euroopa tasandil. Seega rohelistes raamatutes esitatakse mõtted avaliku arutelu ergutamiseks ning valged raamatud sisaldavad ametlikke ettepanekuid teatavates poliitikavaldkondades ning neid kasutatakse valdkondade arendamisvahendina.
Euroopa Komisjoni dokumendihalduspoliitika
Veebisaidi e-Domec (elektrooniline arhiveerimine ja dokumendihaldus Euroopa Komisjonis) eesmärk on teavitada läbipaistvuspoliitika raames kodanikke Euroopa Komisjoni dokumentide elektroonilise arhiveerimise ja halduse tööprotsessist. Siin on kõik asjaomase poliitikavaldkonna otsused ja olulisemad etapid.
Euroopa Komisjoni arhiveerimispoliitika
Arhiveerimispoliitika veebisaidil on kättesaadavad dokumendid ja teave Euroopa Komisjoni arhiive käsitleva sise- ja välispoliitika kohta. Arhiveerimist käsitleva sisepoliitika eesmärk on luua komisjoni arhiivide (Euroopa Komisjoni arhiiv) haldamiseks õigusraamistik ning kohaldada vastavaid strateegiaid ja menetlusi ning teha arhiiv üldsusele 30 aasta pärast kättesaadavaks (Euroopa Komisjoni arhiiv Firenzes). Arhiveerimispoliitika välisaspektid hõlmavad koostööd liikmesriikidega, komisjoni esindamist Euroopa ja rahvusvahelistes arhiivindusorganisatsioonides ning koostööd muude EL-i institutsioonidega (Euroopa arhiivirühm, DLM-Forum, INSAR ja MoReq–elektroonilise dokumendihalduse ja arhiivikorralduse süsteemide näidisnõuded).
Euroopa Kohus ja esimese astme kohus
Pretsedendiõigusega saab tutvuda otsingu kaudu, mis võimaldab otsida Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu lahendeid, esimese astme kohtu lahendeid personaliga seotud kaebuste puhul ning Euroopa Kohtusse (alates 1953. aastast) ja esimese astme kohtusse (alates 1989. aastast) esitatud kohtuasju.
Iga kahe kuu tagant esitatakse loetelu uutest raamatutest raamatukogus.
Euroopa Ombudsman
Euroopa Ombudsmani aruanded: aastaaruanded (alates 1995. aastast), eriaruanded (alates 1997. aastast) ja FIDE-aruanne (FIDE kongress – Fédération internationale de droit européen ehk Euroopa õiguse rahvusvaheline kongress, mis toimus 3.–6. juunil 1998 Stockholmis).
Alates 30. juunist 1998 lõpetatud asjade kohta tehtud otsused. Otsused on kättesaadavad inglise keeles ja kaebuse esitamise keeles.
Euroopa andmekaitseinspektor
Euroopa andmekaitseinspektor on sõltumatu kontrolliorgan, kelle ülesanne on jälgida, kuidas ühenduse institutsioonid ja organid töötlevad füüsiliste isikute isikuandmeid.
Euroopa andmekaitseinspektori dokumentides esitatakse teatavate teemade kohta põhjalik ülevaade ning dokumente võib veebisaidilt alla laadida.
Euroopa andmekaitseinspektor avaldab aastaaruande, mille täielik tekst ja kokkuvõte on saadaval mitmekeelsena andmekaitseinspektori veebisaidil.
Euroopa andmekaitseinspektori väljaanded on tasuta ning neid võib veebisaidilt alla laadida, või tasuta saada posti teel, kui selle kohta on esitatud taotlus.
Euroopa Keskpank
Kõik Euroopa Keskpanga välja antud dokumendid: ametlikud dokumendid, töödokumendid, kuubülletäänid, aastaaruanded, koondaruanded, avalikud konsultatsioonid jne.
Euroopa Investeerimispank
Juurdepääs kõigile Euroopa Investeerimispanga väljaannetele: kuuaruanded, Euroopa Investeerimispanga infobülletään, videomaterjalid, tehnilised uurimused jne. Dokumentide koopiaid saab tellida kirjalikult või elektrooniliselt.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
Igas kvartalis avaldatakse komitee arvamuste põhjal komisjoni võetud meetmed (alates 2001. aastast).