cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kohalik omavalitsus
Eelarve
Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seadusest (edaspidi: KOFS) tulenevad kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamise, vastuvõtmise, täitmise ja aruandluse põhimõtted, kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse finantsdistsipliini tagamise meetmed, finantsdistsipliini tagamise meetmete rakendamise menetluse ning raske finantsolukorra ohu kõrvaldamise menetluse põhimõtted. Kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve on iseseisev, mis tähendab, et valla- ja linnaeelarve on riigieelarvest lahutatud ning olles nii osa avaliku sektori eelarvest, kuid ei moodusta seejuures osa riigieelarvest. Kui riigieelarve ehk riigi kõigi tulude ja kulude eelarve võtab iga aasta kohta seadusena vastu Riigikogu, siis kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve võtab vastu volikogu ning selle tulud ja kulud ei ole osaks vastavalt riigieelarve tuludest ja kuludest. Põhiseaduse § 154 lg 1 kohaselt on vallad ja linnad oma tegevuses iseseisvad ning eelarve kujundamise näol on tegemist enesekorraldusõiguse avaldumisega. Kohalikud omavalitsused võivad oma rahalisi vahendeid enda volituste piires vabalt kasutada. Siiski võib riik kohalikule omavalitsusele rahalisi kohustusi peale panna, kuid ainult seaduse alusel ning riiklike kohustustega seotud kulud kaetakse riigieelarvest (nt toimetulekutoetuse väljamaksmine). Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. Eelarve tuleb vastu võtta hiljemalt kolme kuu jooksul arvates eelarveaasta algusest. Eelarve eelnõule lisatakse ka seletuskiri selleks vajalike selgituste ja põhjendustega. Kui on moodustatud osavald või linnaosakogu, siis esitatakse eelarve ka neile oma arvamuse lisamiseks. Eelarve eelnõu ja seletuskirja esitab valla- või linnavalitsus volikogule hiljemalt üks kuu enne eelseisva eelarveaasta algust. Eelarveaasta jooksul võib eelarvet muuta lisaeelarvega, mille volikogu võtab vastu määrusena. Lisaeelarve eelnõu koostab valla- või linnavalitsus ja esitab selle volikogule koos seletuskirjas toodud põhjendustega lisaeelarve vajaduse kohta. Kohaliku omavalitsuse eelarve vastuvõtmiseks on vajalik poolthäälte enamus. Eelarve võtab volikogu vastu määrusega. Eelarve avaldatakse seitsme tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist kohaliku omavalitsuse üksuse veebilehel koos eelarve menetlemist käsitlevate volikogu ja volikogu komisjonide istungite protokollidega. Tasakaalustatuse printsiibi kohaselt peavad eelarve kulud ja tulud olema võrdsed. Kui tuludes ja kuludes on vahe, nähakse vahe katmiseks ette finantseerimistehinguid. Eelarve koostamisel peab kohalik omavalitsus kinni pidama ka netovõlakoormuse ülempiirist. Netovõlakoormus on võlakohustuste suuruse ja likviidsete varade kogusumma vahe. Netovõlakoormus võib aruandeaasta lõpul ulatuda põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude kuuekordse vaheni, kuid ei tohi ületada sama aruandeaasta põhitegevuse tulude kogusummat.
Eelarve kujunemine
Euroopa kohaliku omavalitsuse harta artiklist 9 tulenevad kohaliku omavalitsuse rahastamise alused, mille tulemusena peab kohaliku omavalitsuse rahastamise süsteem tagama omavalitsuse tervikliku ja kooskõlalise toimimise. Eesti kohalike omavalitsuste eelarvete osakaal avalikus sektoris on 25%. Eelarved koosnevad omavalitsuse põhitegevuse kuludest ja tuludest (vaata joonis 1 ja joonis 2), investeerimistegevusest, finantseerimistegevusest ning likviidsete varade muutustest. Eelarve peab sobima demokraatliku riigi eelarvele esitatavatele tingimuste ja nõuetega, sealhulgas suutma täita ka teatud funktsioone ning vastama väljakujunenud finantsjuhtimise põhimõtetele. Klassikalised põhimõtted on järgmised:
Arengukava ja eelarvestrateegia
Vallal ja linnal peab olema koos eelarvega ka arengukava ja eelarvestrateegia, mis on aluseks eri eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele. Arengukavas esitatakse valla majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalised suundumused ja vajadused, probleemide ja võimaluste hetkeolukorra analüüs tegevusvaldkondade lõikes, tegevusvaldkondade strateegilised eesmärgid ja nende täitmiseks vajalikud tegevused arengukava perioodi lõpuni. Eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava osa või arengukavaga seotud iseseisev dokument. Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist.
Kaasav eelarve
Kaasava eelarve koostamine on kodanikuvõimu arutlus- ja otsustusprotsess, mis on üks osalus-demokraatia avaldumisvorme. Kaasavas eelarvemenetluses otsustavad kindla piirkonna elanikud, kuidas kasutada osa omavalitsuse või muu institutsiooni eelarvest. Eelarve kulude poole arutelul osalemine võimaldab kodanikel avalikke kulutusi leida, arutada ja tähtsuse järjekorda seada ning annab neile võimaluse teha rahakulutuse kohta otsustusi. Kui eelarve kulude arutellu kaasamist võetakse tõsiselt ja see toetub vastastikusele usaldusele, võidavad sellest nii kohalik omavalitsus kui ka kodanikud. Mõnel juhul on kaasav eelarve tõstnud isegi inimeste maksukuulekust. Eestis võttis kaasava eelarvemenetluse esimesena suuremal määral kasutusele Tartu linn 2013. aastal, eraldades kaasava eelarve tarbeks 1% linna investeeringuist ehk 140 000 eurot.
Elanike osalemine kohaliku omavalitsuse teostamises
Kohalikele omavalitsustele on seadusega tehtud ülesandeks korraldada kohalikku elu elanikkonna huvidest ja vajadustest lähtuvalt. Oma eesmärkide saavutamiseks lubab seadus anda kohalikele elanikele õiguse osaleda kohaliku omavalitsuse teostamisel ehk olla kaasatud otsustusprotsessi. Tänapäeval peetakse kodanike kaasamist demokraatliku ühiskonna väga tähtsaks instrumendiks.
Võimalused kohaliku omavalitsuse töös osalemiseks
Omavalitsusüksus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huviliste kaasamise arengukava koostamisse. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla- või linnavalitsuse veebilehel. Arengukava eelnõuga saab tutvuda vähemalt kolm nädalat. Arengukava avaldatakse pärast vastuvõtmist valla- või linnavalitsuse veebilehel.
Vähemalt ühel protsendil hääleõiguslikel elanikel on õigus teha kohaliku elu küsimustes kohaliku omavalitsuse õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks algatusi. Algatus esitatakse valla- või linnavalitsusele eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri. Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab valitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga. Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelus volikogus või valitsuses (KOKS § 32).
Piia Leino
Piia Leino (sündinud 1977. aastal) on Soome kirjanik ja ajakirjanik.
Kohalik omavalitsus
Võimalused kohaliku omavalitsuse töös osalemiseks
Lisaks on igal elanikul individuaalselt õigus taotleda volikogult või valitsuselt nende poolt vastuvõetud õigusaktidesse muudatuste tegemist või nende tühistamist, kui nendega on seadusvastaselt kitsendatud tema õigusi (KOKS § 33).
Piia Leino
Piia Leino on õppinud Tampere Ülikoolis, 2004. aastal sai magistrikraadi ajakirjanduse alal.
2020. aasta seisuga töötab ta Helsingis uudisteagentuuris STT.
Kohalik omavalitsus
Volikogu valimine
Kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel on hääletamisõigus Eesti kodanikul ja Euroopa Liidu kodanikul, kes on valimispäevaks saanud 16-aastaseks ja kelle rahvastikuregistrisse kantud elukoht asub vastavas vallas või linnas. Eestis elav Euroopa Liitu mittekuuluva riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel hääletada, kuid ei saa volikokku kandideerida.
Piia Leino
Ilukirjandust hakkas Leino kirjutama 2009. aastal. Ta enda sõnul innustab teda romaane kirjutama suur huvi ühiskonna vastu ja soov seda lähemalt uurida.
Kohalik omavalitsus
Volikogu valimine
Edasise kohaliku omavalitsuse volikogu tegevuse kohta peab info olema elanikkonnale internetist kergesti kättesaadav ning elanikkonnale peavad veebis olema loodud võimalused osaleda kohaliku võimu teostamisel. Kohalike omavalitsuste internetipõhine infosüsteem VOLIS võimaldab avalikkusel lugeda kohaliku omavalitsuse istungite materjale ja jälgida volikogu istungil toimuvat üle interneti, samuti olla kaasatud volikogu ja valitsuse otsustusprotsessidesse erinevate e-kaasamise kanalite kaudu.
Piia Leino
Teosed
Piia Leinol on ilmunud neli romaani:
Kohalik omavalitsus
Kaasav eelarve
Kaasava eelarve mõte on eraldada mingi osa omavalitsuse eelarvest, et selle kasutamine kohalikule kogukonnale otsustamiseks anda. Esimesena võttis kaasava eelarve meetodi Eestis kasutusele Tartu linn 2013. aastal. Tartu linna eeskujul võtsid kaasava eelarve kasutusele ka Viljandi, Pärnu, Haapsalu, Elva, Kuressaare, Jõgeva, Rapla, Tapa, Kose, Türi, Lüganuse jt. Kaasav eelarve toimub kindla eelarvemenetluse järgi.
Piia Leino
Teosed
Neist kolm viimast moodustavad ulmetriloogia: romaani "Taivas" tegevus toimub Soomes 2058. aastal, romaani "Yliaika" tegevus 2052 ja "Lakipiste" 2045. aastal.
Kohalik omavalitsus
Kaasamise hea tava
Eesti Vabariigi Valitsus kinnitas 2011. aasta istungil "Kaasamise hea tava". Kaasamise hea tava eesmärk on anda selgemad juhised kaasamise planeerimise ja korraldamise kohta ning ühtlustada valitsusasutuste kaasamispraktika kvaliteeti. Kaasamise laiem eesmärk on suurendada otsuste tegemise läbipaistvust ja valitsussektori usaldusväärsust suhetes huvirühmade ja laiema avalikkusega. Dokumendis on sõnastatud juhised huvirühmade vastavaks teavitamiseks ja avaliku konsulteerimise korraldamiseks. Kaasamise head tava rakendatakse poliitikaalgatuste ettevalmistamise käigus, milleks võivad olla nii Riigikogu, valitsuse kui ka ministri õigusakti eelnõu ettevalmistamine, samuti arengukava ettevalmistamine, aga ka muud liiki poliitikaalgatused.
Seaduslikkuse põhimõtte laienemine kohaliku omavalitsuse üksustele
Seaduslikkuse põhimõtte laienemine kohaliku omavalitsuse üksustele tuleneb Eesti Vabariigi põhiseaduse (1992) (edaspidi PS) § 154 lõikest 1, mille kohaselt kõiki kohaliku elu küsimusi otsustavad ja korraldavad kohalikud omavalitsused, kes tegutsevad seaduste alusel iseseisvalt.
Sõnaühendit "tegutsevad seaduste alusel" PS viidatud sättes tuleb mõista esiteks nõudena, et riigivõimul on kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõiguse kasutamisse võimalik seadusega sekkuda ja kohaliku omavalitsuse elemente konkretiseerida. Näiteks on Riigikohtu üldkogu leidnud: "Riigivõimu teostamisena tuleb mõista ka omavalitsusüksuste põhiseaduslike õiguste piiramist." Teiseks tuleb seda mõista nõudena, et kohaliku omavalitsuse üksused peavad ka ise lahendama nii kohaliku kui ka riigielu küsimusi vastavuses seadustega.
Seaduslikkuse põhimõttest üldiselt
Seaduslikkuse põhimõte riigivõimu teostamisel on tuletatav õigusriigi printsiibist kui ühest PS aluspõhimõttest. Seaduslikkuse põhimõtte keskne säte on PS § 3 lõike 1 esimene lause, mille kohaselt teostatakse riigivõimu üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Seaduslikkuse põhimõte koosneb omakorda põhiseaduse ülimuslikkuse, üldise seadusereservatsiooni ja seaduse prioriteedi põhimõtetest, mis täpsemalt tähendab, et:
Kohaliku omavalitsuse üksus ja seaduslikkuse põhimõte
Riigivõimu teostamine on täidesaatva riigivõimu teostamine ning see hõlmab nii riigi kui ka riigist alamal seisvate avalik-õiguslike juriidiliste isikute, sealhulgas kohaliku omavalitsuse mis tahes tegutsemise. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on selgelt väljendanud, et ka kohaliku omavalitsuse organid teostavad riigivõimu.
Parlamendireservatsiooni printsiibist tulenevalt ei või kohaliku omavalitsuse üksus põhiõigusi ise reguleerida, ta tohib seda teha üksnes seaduse volituse alusel. Nimetatud põhimõte on sätestatud ka haldusmenetluse seaduse (edaspidi HMS) § 3 lõikes 1, mille kohaselt võib haldusmenetluses isiku põhiõigusi ja -vabadusi ning tema muid subjektiivseid õigusi piirata ainult seaduse alusel. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium on leidnud, et seda, mida põhiseaduse järgi on õigustatud või kohustatud tegema seadusandja, ei saa edasi delegeerida täitevvõimule, isegi mitte ajutiselt ja kohtuvõimu kontrollivõimaluse tingimusel. Näiteks kehtib jäätmeveo korraldamisel kui kohaliku omavalitsuse kohustusliku ülesande täitmisel § 3 lg-st 1 tulenev seaduslikkuse nõue, mis tähendab, et isikute põhiõigusi saab kohalik omavalitsus piirata üksnes seadusest tuleneva volitusnormi alusel.
Riik ei tohi siiski üldist seadusereservatsiooni kasutades muuta kohaliku omavalitsuse põhiseaduslikku garantiid sisutühjaks. Säilima peab kohaliku omavalitsuse garantii tuum – enesekorraldusõigus – ja kohaliku omavalitsuse õiguste riive peab olema proportsionaalne (PS § 11), st õiguspärase eesmärgi saavutamiseks sobiv, vajalik ja mõõdukas.
Laias funktsionaalses tähenduses teostab kohaliku omavalitsuse organ riigivõimu ka siis, kui ta lahendab kohaliku omavalitsuse autonoomia raames kohaliku elu küsimust. Riigikohus on leidnud, et ka kohaliku elu küsimusi peab kohalik omavalitsus lahendama vastavuses seadusega.
Kalydoni metssiga
pisi|Regiuse puulõige pisi|[[Mustafiguuriline kann aastast umbes 555 eKr]] pisi|Friis Kalydoni metsseajahi kujutisega Kalydoni metssiga oli vanakreeka mütoloogias koletis, kelle Artemis saatis Aitoolia pealinna Kalydoni ümbruskonda rüüstama, et karistada kuningas Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, sealhulgas argonaute. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Oineuse poeg Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti.
Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ja tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast.
Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.
Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.
Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.
Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.
Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.
Maitsestamine
Maitsestamine on toidule maitseainete (näiteks soola, maitseürtide ja vürtside) lisamine, et tugevdada, tekitada või muuta toidu maitset.
Lisaks eri maitseainete valikule mõjutab maitsestamise tulemust ka maitseainete lisamise aeg, näiteks enne või pärast küpsetamist.
Põhjakääritamine
Põhjakääritamine on õlle kääritamise viis. See toimub temperatuuril 8–12 °C ning tekkinud saadust nimetatakse roheliseks ehk tooreks õlleks. Pärast kääritamist jäetakse õlu laagerduma, mistõttu ongi sellisel moel saadud õllede üldnimeks lager. Laagriõlledest on tuntumad kerged ja hästivahutavad pilsnerid ning kanged bock ' id.
Põhjakääritamise pärm on Saccharomyces pastorianus.
Troitse-Sergi suurklooster
Troitse-Sergi suurklooster (vene keeles Троице-Сергиева лавра; ametlikult Свято-Троицкая Сергиева лавра Püha Kolmainu Sergi suurklooster) on Moskva oblasti kirdeosas Sergijev Possadis asuv õigeusu klooster, üks Vene Õigeusu Kiriku keskusi.
Ajalugu
Kloostri asutas 1337. aastal Radoneži Sergi (vene keeles Сергий Радонежский, 1314–1392). Esialgu elas Sergi erakuna, aga peatselt hakkasid tema lähedusse elama asuma teisedki erakud. Klooster pühitseti 1340. aastal. 1355. aastal võeti vastu kloostri uus põhikiri, mis sätestas ühiselu reeglid.
Kloostri algne põhiplaan on üldjoontes säilinud tänapäevani. Praeguse välisilme sai klooster 15.–18. sajandil. 1550. aastatel ümbritseti klooster valge kivimüüriga, millel on 12 torni. Müür on 1284 m pikk.
Kloostri esimene ülem oli isa Mitrofan, kes oli Radoneži Sergi mungaks püganud. Pärast Mitrofani surma sai kloostri ülemaks Radoneži Sergi, kes jäi sellele ametikohale kuni oma surmani. 1561. aastal pälvis Troitse-Sergi suurkloostri ülem arhimandriidi tiitli.
Keskajal oli klooster Loode-Venemaa poliitilises elus mõnikord tähtsal kohal. Ta toetas Venemaa tsaare. Üldtunnustatud kirikuloo järgi osales klooster võitluses tatari-mongoli ikke vastu ja segaduste ajal tegutses ta ka Vale-Dmitri II vastu. Kloostri mungad osalesid 1380. aastal Kulikovo lahingus ja kloostri ülem Sergi õnnistas lahingusse sõitvat väejuhti Dmitri Ivanovitši.
Segaduste ajal pidas klooster vastu 16 kuud kestnud Rzeczpospolita vägede piiramisele. Hiljem oli klooster Minini ja Požarski ülestõusu üks tugipunkte. Viimast korda jõudis vaenuvägi kloostri müüride alla 1618. aastal ja see oli Poola kuningapoeg Wladyslaw IV.
Tähtsaim ehitis suurkloostris on Kolmainu peakirik (1422–1423), mille ikonostaasi loomisest võttis osa Andrei Rubljov. Olulised on veel Jumalaema Uinumise peakirik (1559–1585, freskod aastast 1684), Jumalaema Hodegetria Smolenski Ikooni kirik (1746–1748) ja kellatorn (1741–1769).
Alates 1688. aastast on Troitse-Sergi stauropegiaalne. 8. juulil 1742 andis keisrinna Elisabet I kloostrile suurkloostri (lavra) tiitli.
Aastal 1742 avati kloostris vaimulik seminar ja 1814. aastast tegutseb seal Moskva Vaimulik Akadeemia.
Suurklooster suleti 20. aprillil 1920 Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu dekreediga "Troitse-Sergi suurkloostri muutmisest ajaloo-kunstimuuseumiks". Muuseum muudeti 1946. aasta kevadel taas suurkloostriks.
Klooster kuulub alates 1993. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Tänapäeval elab kloostris paarsada munka. Kloostri pikaaegne juht (1988–2019) oli ülempiiskop Feognost Guzikov (sündinud 1960).
Düsleksia
Eesti traditsioonis eristatakse düsleksiat ja spetsiifilist kirjutamishäiret düsgraafiat.
Viimase aja aju-uuringud on näidanud aju olulist rolli häires.
UNESCO andmetel võib kuni 10% täiskasvanutest olla eri raskusastmes düslektikud, kes on õppinud oma probleemiga rohkemal või vähemal määral toime tulema. Eesti pedagoogide arvates on 15–25% algklasside lapsi lugemisraskustega. Düslektikute osakaal nende hulgas pole teada.
Grafiitmääre
Grafiitmääre on must hõbedase läikega kaltsiummääre süntees- või silindriõli baasil, sisaldab umbes 10% grafiiti. Kasutatakse raskelt koormatud lahtiste hammasülekannete, vintsilaagrite ja lehtvedrude määrimiseks.
Düsleksia
Düsleksia uurimise ajalugu
Sotsioloogid ja pedagoogid uskusid esmalt, et tegu on keskkonnast tuleneva probleemiga. Sel juhul oleks probleemi lihtsam lahendada kui parandada neuroloogiist puudujääki.
Samuel A. Kirk võttis 1963. aastal kasutusele mõiste "õpiraskus", mis eristas düsgraafikud vaimse mahajäämuse või sensoorse deprivatsiooniga lastest.
Häire avaldumine
Häire tunnusteks on 3 liiki raskused:
Rahvusvahelise häireteklassifikatsiooni järgi võib esineda järgmisi raskusi:
Samuti võib esineda puudulikku arusaamist loetust, mis ilmneb
Düsleksiaga võib esineda ka muid spetsiifilisi õpivilumuste häireid:
Fluoritud õli
Fluoritud õli (inglise fluorinated oil) on masinaehituses üks määrdeõli liik. Ta on erakordselt kõrge lubatava töötemperatuuriga, kuni 250 °C. Parandab tunduvalt pindade korrosioonikindlust ja sööbekindlust. Kasutamist piirab kõrge hind.
Aluliina komtuur
Aluliina ehk Alūksne komtuur (saksa keeles Komtur von Marienburg) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Aluliina komtuurkonda. pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Aluliina komtuurkond on nr 7 Esimene komtuur astus ametisse 1342. aastal, mil ehitati Aluliina ordulinnus ja moodustati ka komtuurkond. Viimane komtuur Eberhard von Syburg zu Wischlingen kaotas linnuse 1560. aastal venelastele ja suri Gotthard Kettleri poolt vangistatuna sama aasta augustis.
Aluliina komtuur oli üks olulisemaid ordukäsknikke, sest tema hallata oli ordu olulisim idapoolne tugipunkt. Seetõttu said mitmetest komtuuridest hiljem nii ordumeistrid kui ka maamarssalid.
Mirella Freni
pisi|Mirella Freni (1970) Mirella Freni (õieti Fregni; 27. veebruar 1935 Modena – 9. veebruar 2020 Modena) oli itaalia ooperilaulja (sopran).
Ta debüteeris 20-aastaselt Modenas Bizet' ooperis "Carmen". Võitis 1958. aastal Viotti lauljate konkursi ja sealt algas tema rahvusvaheline karjäär.
Bahmatš
Bahmatš on linn Ukrainas Tšernihivi oblastis, Bahmatši rajooni keskus.
Linn tekkis 1860. aastatel raudtee juurde.
Juhan Kreem
Juhan Kreem (sündinud 26. juunil 1971) on eesti ajaloolane ja arhivaar.
Kreem omandas keskhariduse Tallinna 10. Keskkoolis ja õppis aastatel 1989–1993 Tartu Ülikoolis ajalugu. Akadeemiliselt on ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Seejärel täiendas ta end Kesk-Euroopa Ülikooli keskaja osakonnas Budapestis, kust sai 1994. aastal magistrikraadi. 2002. aastal sai Kreem Tartu Ülikoolist ajaloodoktori kraadi, tema dissertatsiooni teemaks oli Tallinna ja Liivi ordu suhted 15. sajandil. Kreem tegelebki peamiselt Liivimaa keskaja, eriti Liivi ordu ajaloo uurimisega.
1994–1996 töötas ta teadurina Eesti Meremuuseumis, alates 1996. aastast töötab ta samal ametikohal Tallinna Linnaarhiivis. 2010. aastast alates on ta ka Tallinna Ülikooli erakorraline vanemteadur.
Isiklikku
Antarktika uurija ja ajakirjanik Enn Kreem on ta isa, näitleja Anni Kreem on ta ema. Juhan Kreemi noorem vend on muusik Jaagup Kreem. Juhan Kreemi abikaasa on kunstiajaloolane Tiina-Mall Kreem.
Lisaks tegevusele ajaloorindel on Juhan Kreem koos oma venna Jaagupi ning tädipoegade Indrek ja Kaarel Tarandiga esitanud Juhan Viidingu laule albumil "No tere Juhan".
Aino Toomaspoeg
Aino Toomaspoeg (sünninimi Saar; 4. november 1916 – 28. märts 2003) oli eesti tõlkija.
Urmas Kibuspuu
Urmas Kibuspuu (5. detsember 1953 Tallinn – 13. juuni 1985 Tallinn) oli eesti näitleja.
Aino Toomaspoeg
Ta tõlkis saksa keelest eesti keelde. Tema tõlgitud seitsme teose seas on näiteks Bernhard Kellermanni romaan "Sinine lint", mis räägib Titanicu esmareisist.
Urmas Kibuspuu
Ta lõpetas kunstikallakuga Tallinna 46. Keskkooli, kus tema klassivendade seas olid Georg Bogatkin ja Raimo Aas. Juba keskkoolis osales ta teatrikavades. 1976. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 7. lennu koos Tiit Bergi, Sulev Luige, Aare Laanemetsa ja Jüri Krjukoviga. See oli ka viimane lend, mida juhendas Voldemar Panso.
Urmas Kibuspuud on nimetatud XX sajandi Eesti üheks eredamaks meesnäitlejaks Theodor Altermanni ja Jaan Sauli kõrval. Sügavate draamalavastuste kõrval mängis ta nii lastelavastuses ja -filmides kui ka komöödiates ja estraadikavades, tihti koos Jüri Krjukoviga.
Diestrid
Diestrid (inglise diesters) on väikese viskoossusega sünteesõli, mida kasutatakse masinate ja aparaatide laagrite määrimiseks. On väga heade määrimisomadustega temperatuurivahemikus -60...+120 °C. Viskoossus sõltub temperatuurist vähe.
Aino Toomaspoeg
Tema enda jutustuste kogumik "Võtmehoidjad" (248 lk) ilmus 1964. aastal.
Ojamaa vapp
Vapil on kujutatud hõbedast jäära sinisel taustal koos kuldse ristikujulise sauaga, mille küljes lehvib kuldse äärise ja narmastega punane lipp. Ojamaa vapi ja lipu motiivid on samad, kuigi esinevad kolm väiksemat erinevust.
Aino Toomaspoeg
Isiklikku
Aino Toomaspoeg oli Juhan Toomaspoja abikaasa. Laur Toomaspoeg on nende poeg.
Urmas Kibuspuu
Isiklikku
Urmas Kibuspuu sai nime Karl August Hindrey raamatu "Urmas ja Merike" järgi. Tema hüüdnimi oli Kips.
Tema tädipoeg Enn Veevo on EEKBKL Palade Priikoguduse pastor, teine tädipoeg Jaan Bärenson on Eesti Piibliseltsi peasekretär.
31-aastaselt suri Kibuspuu ajukasvajasse.
Hangumistemperatuur
Hangumistemperatuur on temperatuur, mille juures mineraalõli kaotab oma vedeluse ning lakkab voolamast raskusjõu mõjul. Hangumistemperatuur on tavaliselt 2...5 kraadi kõrgem tahkumistemperatuurist.
Reobiont
Reobiont on organism, kes elab ainult kiirevoolulises veekogus (tavaliselt jões).
Eugen Püss
Eugen Ferdinand Püss (29. aprill 1907 Peterburi – 16. august 1963 Kentucky) oli eesti arst.
Reobiont
Et kiirele voolule vastu panna on reobiontidel mitmeid kohastumusi. Neist levinuimad on lame keha, mitmesugused konksjad kehajätked, tugev kinnitumine substraadile, taimedel nt pikad lintjad lehed.
Eugen Püss
Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1926. ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1933. aastal, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. Töötas Tartu sisehaiguste kliiniku assistendina, Rakvere haigla sisejaoskonna juhatajana ning Saksa okupatsiooni ajal Kuremäe ja Jõhvi jaoskonnaarstina. 1944. aastal põgenes koos abikaasa ja emaga Saksamaale, oli Baierimaal Wielandshageni laagriarst. 1949. aastast alates elas USA-s Kentukys, kus tõusis Glasgow's asuva riikliku tuberkuloosiahaigla abidirektoriks meditsiinilisel alal. Oli American Medical Associationi liige ja sai 1955. aastal esimene eestlasena Kentucky koloneli autiitli.
Reobiont
Reobionte leidub näiteks ripsusside, tigude, putukate (eriti nende vastsed), kalade jt seas.
Eugen Püss
1995. aastal asutas abikaasa Alma Püss tema mälestuseks stipendiumifondi, et toetada Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna üliõpilasi.
Korvõisik
Korvõisik on õisik, mille laienenud lamedale või kumerale põhjale on tihedalt kinnitunud raotud keel- ja putkõied või ainult ühed neist.
Õisiku serval asuvaid õisi (enamasti keelõisi) nimetatakse äärisõiteks. Korvõisikut väljastpoolt ümbritsevat kõrglehtedest katet nimetatakse üldkatiseks.
Korvõisik meenutab mõnevõrra teiste lillede õisi ja sellepärast nimetatakse seda kõnekeeles õieks.
Korvõisik on iseloomulik korvõieliste sugukonnale.
Alf Prøysen
right|200px|thumb|Alf Prøysen, 1949 Alf Prøysen (23. juuli 1914 Rudshøgda, Ringsakeri vald – 23. november 1970) oli norra kirjanik.
Prøysen oli üks Norra 20. sajandi teise poole tähtsamaid kultuuriinimesi, kes andis märkimisväärse panuse kirjandusse, muusikasse, televisiooni ja raadiosse.
1945. aastal lõi ta läbi enda loodud laulude esitajana.
Tema ainuke romaan "Trost i taklampa" oli menukas nii kirjandusteose kui ka teatrilavastusena. Teos kujutas Norra linnastumist 1950. aastatel.
Abielust Else Storhaugiga oli tal tütar Elin Julie ja poeg Alf Ketil.
Leontyne Price
thumb|right|Leontyne Price (1951) Mary Violet Leontyne Price (sündinud 10. veebruaril 1927) on USA sopran.
Ta on üks esimesi mustanahalisi ooperilauljaid, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse. Ta on laulnud maailma suuremates ooperiteatrites ja laulnud helisalvestistele rohkesti muusikat. Teda hinnatakse ühe parema Giuseppe Verdi dramaatiliste ooperikangelannade esitajana.
Olulisemad ooperid tema repertuaaris: G. Verdi "Aida", "Saatuse jõud", "Ernani", "Trubaduur" ja "Maskiball". Leontyne Price oli Herbert von Karajani lemmiklaulja. Ta lahkus lavalt 1985. aastal Aida rolliga New Yorgi Metropolitan Operas.
Jānis Klovāns
Jānis Klovāns (9. aprill 1935 Saldus – 5. oktoober 2010) oli läti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1997), kirimale suurmeister (2001).
Klovāns täitis meistrinormi 1960. aastal. 1976. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Läti malemeistriks tuli ta üheksal korral (1954, 1962, 1967, 1968, 1970, 1971, 1975, 1979, 1986). Läti võistkonna koosseisus mängis Klovāns kahel maleolümpial (1992, 2000).
Klovāns tuli kolmel korral seenioride maailmameistriks (1997, 1999, 2001). Esimese MM-tiitliga kaasnes FIDE-lt 1997. aastal suurmeistri nimetus.
Tromsi maakonna vapp
150px|pisi|Tromsi maakonna vapp Tromsi maakonna vapp on Norra endise Tromsi maakonna vapp.
Vapp kinnitati 1960. aastal.
Kohaliku mõjuka aadlimehe Bjarne Erlingssoni (suri 1313) vapil oli samuti kujutatud greifi.
Immutusõli
Immutusõli (saksa imprägnieröl) on õli, mis kaitseb puitelemente mädanemise ja kahjurite vastu.
EasyJet
EasyJet on Suurbritannia odavlennufirma, mille kodulennujaam on Londoni Lutoni lennujaam. See veab rohkem reisijaid, kui ükski teine Ühendkuningriigi lennufirma, opereerides 500 lennuliinil 118 sihtkohta Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Lääne-Aasias. EasyJet on väga kiiresti arenenud oma asutamisest alates. Üheks põhjuseks võib pidada suurt turunõudlust odavate lennufirmade järgi. Aastal 2009 lennutas lennufirma 45,2 miljonit reisijat ja on suuruselt teine odavlennufirma Euroopas Ryanairi järel.
Ajalugu
EasyJeti asutas 9. märtsil 1992 Stelios Haji-Ioannou. EasyJet alustas kahe liisitud Boeing 737-ga. Need teenindasid kahte liini: Lutonist Glasgow'sse ja Edinburghi.
Lennukipark
EasyJet on maailma suurim Airbus A319 operaator.
Keskmine lennukite vanus on 3,4 aastat (2010. aasta mai seisuga).
Sõidupileti lisatasud
EasyJetil on järgmised lisatasud :
Juzefs Petkēvičs
Juzefs Petkēvičs (poola keeles Józef Pietkiewicz; sündinud 19. detsembril 1940 Riias) on poola päritolu Läti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002).
Petkēvičs täitis meistrinormi 1967. aastal. 1980. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Läti malemeistriks on ta tulnud kahel korral (1974, 1985). Läti võistkonna koosseisus on Petkēvičs mänginud kolmel maleolümpial (1994–1998).
1967. aastal Pärnu suveturniiril tuli Petkēvičs kolmandaks (eespool Iivo Neist). 1971. aastal võitis ta Viljandis toimunud Ilmar Raua mälestusturniiri (edestades teiste seas Mark Dvoretskit).
2002. aastal tuli Petkēvičs 62-aastaselt Maumburgis seenioride maailmameistriks (kolmanda koha sai kaasmaalane Jānis Klovāns). MM-tiitliga kaasnes FIDE-lt suurmeistri nimetus.
Kesktemperatuuriline määre
Kesktemperatuuriline määre ehk MT-määre on määre, mis on ette nähtud tööks temperatuurivahemikus –30...+120 °C.
Toivo Ülo Raun
Toivo Ülo Raun (sündinud 11. aprillil 1943 Tartus) on väliseesti ajaloolane, kes tegutseb Ameerika Ühendriikides.
Raun on uurinud peamiselt Eesti ajalugu 20. sajandi alguses. Tema peateoseks on Eesti ajaloo üldkäsitlus "Estonia and Estonians".
Raun on Indiana Ülikooli ajalooprofessor, kes õpetab Baltimaade ja Soome ajalugu.
Elulugu
Tema isa oli professor Alo Raun. Põgenes 1944 koos perekonnaga Saksamaale, siirdus sealt 1949 USA-sse. Lõpetas 1960 University High School'i Bloomingtonis (Indiana) ja 1964 Swarthmore'i Kolledži (Pennsylvania); M.A. (1966, Princetoni Ülikool), dr. phil. (1969, Princetoni Ülikool), väitekiri "The Revolution of 1905 and the Movement for Estonian National Autonomy, 1896–1907". Oli 1969–1974 California Ülikooli assistant prof., 1974–1979 assoc. prof., 1979–1989 ajalooprofessor, 1989–1990 Toronto Ülikooli eesti õppetooli professor, 1990– Indiana Ülikooli professor. Olnud 1981–1985 Journal of Baltic Studies peatoimetaja ja 1992–1994 AABS-i president.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti, Baltimaade ja Soome ajalugu, eriti Eesti ärkamisajast kuni iseseisvumiseni. Üle 75 teadustrükise.
Tansaania
Tansaania Ühendvabariik (inglise keeles United Republic of Tanzania, suahiili keeles Jamhuri ya Muungano wa Tanzania) on riik Aafrika idaosas.
Tansaanias asub Aafrika mandri kõrgeim punkt (Kilimanjaro).
Nimi
Riigi nimi on tuletatud Tanganjikast ja Sansibarist. Need riigid ühendati 1964.
Asend, piir ja suurus
Tansaanial on maismaapiir seitsme riigiga: Uganda ja Keeniaga põhjas, Mosambiigiga lõunas, Malawi ja Sambiaga edelas ning Burundi ja Rwandaga loodes. Lisaks on tal veepiir Kongo Demokraatliku Vabariigiga Tanganjika järvel. Idas külgneb ta India ookeaniga.
Saared ja saarestikud
Tansaania saared on peamiselt korallsaared. Sansibar on mandrist eraldatud 35-kilomeetrise kanaliga ja on suurim korallsaar Aafrika ranniku lähedal. See on umbes 80 kilomeetrit pikk ja 40 kilomeetrit lai, saare pindala on 1657 km².
Pemba saar asub Sansibarist põhja pool ja on väiksem. See on 67 kilomeetrit pikk ja 22 kilomeetrit lai, üldpindala on 984 km². Topograafia on varieeruv.
Järved
Tansaania läänepiiril on Tanganjika järv, mis on maailma sügavuselt teine järv.
Kliima
Tansaania asub ekvaatorist lõuna pool ja kliima on üldjoontes troopiline. Rannikul on keskmine õhutemperatuur umbes 27 °C. Sisemaal keskplatool on kuum ja kuiv, temperatuurid varieeruvad vastavalt aastaajale ja ööpäevaosale.
Vihmahooajad põhjaosas kestavad novembrist detsembrini ja märtsist maini. Lõunaosas kestab vihmahooaeg novembrist märtsini.
Tansaania saartel on tugevad vihmad aprillis ja mais.
Riigikord
Riigipea ja valitsusjuht on president, kes valitakse viieks aastaks. President nimetab kaks asepresidenti, kellest üks on riigi peaminister, teine Sansibari ja Pemba president. Kui Tansaania president on Taganjikast valitud, siis nimetatakse esimene asepresident Sansibari ja Pemba esindajaist ja vastupidi. Seadusandlik võim kuulub ühekojalisele parlamendile (Rahvuskogu).
Õiguskord
Tansaanias on viieastmeline kohtuvõim.
Naiste valimisõigus kehtestati riigis 1959.
Haldusjaotus
Tansaania jaguneb 31 piirkonnaks (mkoa).
pisi|300px|Tansaania piirkonnad
Diplomaatilised suhted
Tanganjika võeti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vastu 14. detsembril 1961, Sansibar 16. detsembril 1963. Pärast ühinemist jäi kummalegi regioonile eraldi liikmesus.
Tansaania oli 6. juunil 1967 Kampalas üks Ida-Aafrika Ühenduse asutajariike.
Rahvastik
Rahvastikukasvu kiirus on 1,96 protsenti aastas.
Asulad
Suuremad linnad on Dar es Salaam (3 207 000 elanikku aastal 2009), Mwanza (1,2 miljonit, 2011), Arusha (1 006 480, 2002), Mbeya (280 000, 2005) ja Tanga (243 580, 2002).
Riigi pealinn on Dodoma (410 056 elanikku aastal 2012)
Majandus
Alates 1996. aastast on riigi pealinn Dodoma, kus on parlament ja valitsusasutused. Iseseisvumisest 1996. aastani oli riigi pealinnaks Dar es Salaam. Tänapäeval on Dar es Salaam riigi olulisem majanduskeskus ja enamik valitsusasutusi paikneb siiani seal. Dar es Salaam on tähtsaim meresadam nii Tansaania kui ka merepiirita naaberriikide jaoks.
Tansaania majandusstruktuuris oli 2010 majandussektorite kaupa SKT osatähtsus järgmine: primaarne 42%, sekundaarne 18% ja tertsiaarne sektor 40%. Viimases annab turism aasta-aastalt aina suuremaid sissetulekuid.
Oredež
Oredež on alevik Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis. Asub Oredeži jõe ülemjooksul.
Tansaania
Majandus
Majandus toetub peamiselt põllumajandusele, mis annab umbes 75% ekspordist ja annab tööd ligi 75 protsendile tööjõust. Riigis on ka palju loodusressursse, sealhulgas mineraale (kuld, teemandid, raud, uraan, nikkel, kroom, plaatina jne) ja maagaasi.
Oredež
1959. aastani oli Oredeži rajooni keskus.
Oredeži läbib Peterburi-Dno raudtee.
Tansaania
Majandus
Maagaasi hakati kasutama 2000. aastatel.
Tansaania on ainuke koht, kus leidub tansaniiti.
14. mail 2010 sõlmisid Tansaania, Uganda, Rwanda ja Etioopia Niiluse vee kasutamist reguleeriva leppe.
23. juulil 2009 ühendati Ida-Aafrikas veealune optiline kaabel SEACOM, mis liitis Keenia, Tansaania, Mosambiigi ja Lõuna-Aafrika Vabariigi India ja Euroopa kaudu rahvusvahelisse lairibavõrku.
Transport
Tansaanias on 166 lennujaama, neist kümnel on kattega lennurajad.
Raudteid on kokku 3689 km, maanteid 86 472 km, sealhulgas kõvakattega teid 7092 km.
Osa raudteeliine kuulub Tansaania ja Sambia ühisettevõttele TAZARA. TAZARA liin ühendab Kapiri Mposhit Dar es Salaamiga.
Haridus
Põhiharidust saab omandada tasuta, keskkooliõpilased maksavad õpingute eest. 50% lastest õpivad põhi- ja 4% keskkoolis. Kirjaoskus on kõrge (90%), mõnedel andmetel alla 80%.
Riigis oli 1991. aastal kaks ülikooli, kus õppis 4000 üliõpilast.
Tervishoid
pisi|Haigla [[Arushas]] Tervishoiu tase Tansaanias on madal. Tuhandest lapsest 76 sureb hinnanguliselt enne viiendat eluaastat. Laste suremus on võrreldes 1990. aastaga siiski langenud.
1,4 miljonist HIV kandjast või AIDSi põdejast 70,5% on 25–49-aastased, 15% on 15–24-aastased.
Malaaria on Tansaania mandriosas tervishoiu põhiprobleem. See on kuni viieaastaste laste surmapõhjuste hulgas esikohal.
Ajalugu
Tansaania on ilmselt vanim asustatud piirkond Maal, sealt leitud inimeste ja nende eellaste fossiilid on umbes 2 miljoni aasta vanused. Umbes 2000 aastat tagasi hakkasid bantu keeli kõnelevad inimesed saabuma Lääne-Aafrikast.
Kui Omaani sultan 1840. aastal oma pealinna Sansibarile kolis, sai sellest piirkonnast araabia orjakaubanduse keskus.
19. sajandi teisel poolel vallutas Saksa keisririik praeguse Tansaania mandriosa, Rwanda ja Burundi.
Tansaaniast Olduvai kuristikust leitud fossiilide põhjal määratles esimesena Louis Leakey homo habilise liigi.
Kultuur
Tansaanias on vasakpoolne liiklus.
Muusika
Tansaania hümn on "Mungu Ibariki Africa" ("Jumal, õnnista Aafrikat"), mille kirjutas Lõuna-Aafrika helilooja Enoch Sontonga 1897. Sama laul on ka Lõuna-Aafrika Vabariigi (teise meloodiaga), Sambia ja Zimbabwe hümn.
Sansibaris sündis Freddie Mercury (sünninimi Faroukh Bulsara).
Toidukultuur
Tansaania mandriosa põhitoidud sisaldavad tihti riisi, grillitud liha, kala.
Tansaanias juuakse palju teed. Enamasti juuakse teed hommikuti ja õhtusöökidel. Kohv on olulisuselt teine jook, seda juuakse pärast päikeseloojangut.
Pühad
pisi|püsti|Esimene [[roomakatoliku kiriku hoone Ida-Aafrikas ehitati Tansaaniasse 1868]]
Paunküla veehoidla
pisi|Droonivideo Paunküla veehoidlast 2021. aasta septembris Paunküla veehoidla on Eestis suuruselt teine veehoidla Harjumaal Kose vallas.
Tansaania
Pühad
Rahvalike tähtpäevade ja pühadena peetakse nii rahvusvaheliselt tähistatavaid pühi kui mälestatakse ka rahva ajaloos olulisi päevi. Tansaanias on 11 riiklikku püha:
Paunküla veehoidla
Paunküla veehoidla loodi 1960. aastal Pirita jõe paisutamisega Paunküla ja Ardu küla vahel. Selle pindala on oli algusaastail 350 ha. Mahtu suurendati 1975–76. Praegune pindala on 415,8 ha ja koos saartega 447,2 ha.
Tansaania
Sport
Tansaania koos veel 24 riigiga boikoteeris 1976. aasta suveolümpiamänge.
Paunküla veehoidla
Paunküla veehoidlas asub kümmekond saart, neist suuremad on Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu saar. Saartel elab ohtralt rästikuid.
Tansaania
Sport
Kõige populaarsem spordiala Tansaanias on jalgpall. Sellegipoolest ei ole jalgpallikoondis siiani kvalifitseerunud jalgpalli maailmameistrivõistlustele. Aafrika Jalgpallikonföderatsioonis kuulub koondis kesk-ida tsooni (CECAFA).
Paunküla veehoidla
Sae–Paunküla kanali kaudu juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse. Veehoidlasse suubub ka Palgissaare oja.
Pirita jõgi suunatakse veehoidlast mööda lõunaküljel asuva kraavi kaudu (kus see läbib Paista järve). Sinna suubub Ardu juures ka Hiieveski oja, mis läbib veehoidlast vahetult lõunasse jäävat Hiieveski paisjärve. Jõega on Kiruvere oja kaudu ühenduses ka veehoidlast vahetult loodesse jääv Kiruvere järv.
Tansaania
Sport
Korvpalli mängitakse armees ja koolides.
Paunküla veehoidla
Veehoidla on aktiivses kasutuses puhke- ja kalapüügikohana. Selle ääres asuvad Paunküla Heaolukeskus, Paunküla Kalabaas ja RMK Hiieveski telkimisala. Paunküla ja Kiruvere järvede vahel Kütimäel asub Kiruvere muinaslaager.
Tansaania
Sport
Kriketi populaarsus on pärast 2008. aastat olnud kasvuteel.
Paunküla veehoidla
Veehoidla rajamine
Jaan Künnapi fotosid 1979. aastast:
Tansaania
Religioon
Tansaania elanikkonnast hinnatakse kristluse järgijateks 62%, moslemiteks 35% ja teiste religioonide järgijateks umbes kolm protsenti.
Tansaanias elab ümmarguselt 150 000 albiinot. Albiinode olukord Tansaanias on väga kehv, sest rahvapärimustele toetudes usuvad nõiad, et nende käsivarsi, jalgu, juukseid, nahka ja suguelundeid saab kasutada riitustes, mis toovad kundedele väidetavalt edu armastuses, elus ja rahaasjades. Muuhulgas tarvitatakse albiinode kehaosi kaevandus- ja kalandusettevõtete edendamiseks.
Dr. Gachet' portree
Dr. Gachet' portree on hollandi postimpressionisti Vincent van Goghi 1890. aastal loodud õlimaal.
Portreel istub doktor Gachet laua taga. Tema keha ja nägu on pööratud kõrvale, vaataja suunas. Arsti parema käe küünarnukk toetub lauale ja põsk parema käe rusikale. Maali esimesel versioonil on laual vaas sõrmkübaraga, teisel versioonil hoiab ta sõrmkübarat käes. Sõrmkübar on ravimtaim, mida kasutatakse südamehaiguste raviks, ja see võib viidata Gachet' elukutsele.
1890. aastal kirjutas Vincent van Gogh oma vennale Theole: "Mul on valminud M. Gachet' portree melanhoolse ilmega, mis võib vaatajale tunduda grimassina ... Kurb, aga õrn, siiski selge ja intelligentne – niisugused peaksid olema paljud portreed ... On olemas moodsaid portreesid, mida võib vaadata kaua aega ja millele võib-olla võib tagasi vaadata veel sada aastat hiljemgi."
Müük
Maali esimese versiooni müüs 1897 van Goghi vennanaine või naiseõde 300 Prantsuse frangi eest kunstikaupmehele Paul Cassirerile. Samal aastal müüs Cassirer maali edasi Kesslerile, see 1910 Druet'le. 1911 omandas maali Frankfurdi kunstimuuseum Städel, kes näitas seda kuni 1933. aastani, mil Saksamaal tulid võimule natsid, kes alustasid samal aastal võitlust "mandunud kunsti" vastu. 1937 konfiskeeris Saksamaa valitsus maali ja Hermann Göring müüs selle samal aastal Amsterdami kunstikaupmehele, kes müüs selle kiiresti edasi Siegfried Kramarskyle. Kramarsky kolis New Yorki ja laenas dr. Gachet' portreed edaspidi sageli Metropolitani Kunstimuuseumile.
1990. aastal omandas Dr. Gachet' portree tollal rekordilise 82,5 miljoni USA dollari eest oksjonil jaapani ärimees, Daihowa Paberivabriku aupresident Ryōei Saitō. Kardeti, et 1996 surnud Saito hävitas portree enne oma surma, et tema pärijad ei peaks hiiglaslikku pärandimaksu maksma.
2007. aastal ilmnes, et Saito oli maali kümmekond aastat varem müünud Austria päritolu Wolfgang Flöttlile. Kuulu järgi on Flöttl selle maali rahapuuduse tõttu müünud, aga ei ole teada, millal ja kellele.
Udomlja
Udomlja on linn Venemaal Tveri oblastis, Udomlja linnaringkonna keskus. Asub Tverist 225 km põhja pool.
Linna läbib Rõbinski-Bologoje raudtee.
Dinosaurused
thumb|Dinosauruste sugulus lindudega on tänapäeva popkultuuris levinud motiiv, seda leidub ka Eesti tänavakunstis Dinosaurused (ka hiidsisalikud, ürgsisalikud) olid roomajad, kes elasid Maal triiase ajastust kuni kriidiajastu lõpuni. Tänapäeval käsitletakse neid roomajate klassi ülemseltsis (Dinosauria). Kõige suuremad maismaal elanud loomad on tõenäoliselt kuulunud dinosauruste hulka. Mõiste „dinosaurus“ lõi 1842. aastal inglise bioloog Richard Owen, et kirjeldada iidsete dinosauruste esimesi fossiilijääke, mis hämmastasid teadlasi oma suurusega. Sõna pärineb vanakreeka keelest δεινός (deinos) – „kohutavalt suur, kohutav, hirmus, ohtlik“ ja σαῦρος, σαύρα – „soomusloomaline, sisalik“.
Dinosaurused on mitmekesine loomarühm. Kasutades fossiilseid tõendeid on paleontoloogid tuvastanud üle 500 erineva perekonna ja üle 1000 erineva liiki mitte-linnulisi dinosauruseid. Dinosauruseid esindavad igal kontinendil nii kaasaegsed liigid (linnud) kui ka fossiilid.
Teadlased arvavad, et dinosauruste domineerimine maailmas algas umbes 230 miljonit aastat tagasi ning lõppes nende väljasuremisega umbes 65 miljonit aastat tagasi.
Dinosaurustest arvatakse olevat põlvnenud linnud. Seda eeskätt 1860. aastal avastatud fossiili pärast, millel peale roomajale iseloomuliku kehaehituse olid suled. Seda hakati nimetama ürglinnuks (Archaeopteryx lithographica).
Seltsid ja alamseltsid
Dinosaurused jaotatakse vaagnaluu ehituse järgi:
Massikultuuris
Alates esimeste kivistunud dinosauruste luude identifitseerimisest ja tunnustamisest 19. sajandi alguses on dinosauruse fossiilidest saanud peamised vaatamisväärsused kogu maailma muuseumides ja dinosaurustest on saanud kultuuri lahutamatu osa.
Täiskasvanutele mõeldud kunstiteostes on tüüpiline dinosaurus verejanuline monstrum. Ere näide on film „Jurassic Park“. Populaarne on ka „kadunud maailma“ idee, kui rühm seiklejaid satub muust maailmast eraldatud piirkonda, kus elavad dinosaurused, nagu see juhtus Conan Doyle'i romaanis „Kadunud maailm“. Dinosaurused on populaarsed ka lastekultuuris, kus nende kuju on pigem seikluslik ja positiivne. Kokku on filmitud vähemalt 170 filmi, milles dinosaurustel on oluline roll. Ja esimene film dinosaurustest ilmus 1914. aastal.
Jaan Koort
Elukäik
Sündis 6. novembril Tartumaal Pupastvere külas talunike Susanna-Marie ja Jaan Koorti kolmeteistkümnenda lapsena. Õppis Orge külakoolis. Aastatel 1896–1900 õppis ta Tartu linnakoolis. 1901. aastal osales Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskursustel. Õpinguid jätkas Peterburi A. Stieglitzi kunsttööstuskoolis (1902–1905), kus õppis rööbiti maali ja skulptuuri. 1905. aasta revolutsiooniliste sündmuste sunnil lahkus Peterburist, hiljem ka Eestist ning siirdus Soome ja sealt edasi Pariisi.
Pariis
Aastad 1905–1915 veetis ta Prantsusmaa pealinnas, kus talle avaldas tugevat mõju "La Ruche" ('Mesipuu') kunstiinimeste koloonia. Aastatel 1905–1908 õppis ta Pariisi Kaunite Kunstide Koolis (École des Beaux-Arts) ning järgneval kahel aastal Adleri, Collini ja Lucas' eraateljeedes. 1908. aastal esines ta esmakordselt Salon de Société Nationale des Beaux-Arts ' is, 1909. aastal võttis oma skulptuuridega osa Pariisi Sügissalongist (Salon d’Automne), Kevadsalongist (Salon des Indépendants) ja Vene kunstnike näitusest Pariisis. Samal aastal osalesid tema maalid ja skulptuurid Eesti kunstinäitustel Tallinnas ja Tartus. 1910. aasta kevadel sõitis ta kodumaale ning veetis suve Pühajärvel maalides ning osales sügisel Eesti Kunstiseltsi näitusel Tallinnas, Noor-Eesti kunstinäitusel Tartus, Valgas, Pärnus ja Tallinnas ning kunstinäitusel Helsingis. Seejärel siirdus ta tagasi Pariisi, kus osales järgneval neljal aastal Kevadsalongi näitustel. Jaan Koort abiellus Pariisis Mari Uusmaniga. Tema ateljee aadressil Rue Blomet 47 kujunes eesti kunstnike kohtumiskohaks Pariisis. Abikaasa Mari Koort on olnud mitmete tuntud portreeskulptuuride ning aktikrokiide ja joonistuste modelliks.
pisi|vasakul|Jaan Koort. Abikaasa portree. 1916