cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rumeenia 2018. aasta taliolümpiamängudel
Kelgutamine
Meeste ühekelgul võistlesid Valentin Crețu ja Andrei Turea, naiste ühekelgul Raluca Strămăturaru. Meeste ühekelgul võistlesid Cosmin Atodiresei ja Stefan Musei.
Kiiruisutamine
Rumeeniat esindab Alexandra Ianculescu.
Murdmaasuusatamine
Rumeeniat esindasid Alin Florin Cioanca, Paul Constantin Pepene ja Timea Sara.
Mäesuusatamine
Rumeenia pani välja 1 mees- ja 1 naismäesuusataja: Alexandru Barbu ja Ania Monica Caill.
Skeleton
Võistlesid Dorin Dumitru Velicu ja Maria Marinela Mazilu.
Suusahüpped
Naistest võistles Daniela Haralambie.
Jaan Lutt
Jaan Lutt (25. november 1945 Rimmu vald Viljandimaa – 13. detsember 2018) oli eesti meregeoloog ja hüdrograaf.
Aastatel 1972–1990 oli ta Geoloogia Instituudi noorem- ja vanemteadur, 1990–1992 juhtivteadur, meregeoloogia töörühma juht.
Jaak-Heinrich Jagor
Jaak-Heinrich Jagor (sündinud 11. mail‎ 1990 Pärnus) on endine eesti jooksja, kelle põhialaks oli 400 meetri tõkkejooks.
Jaan Lutt
Aastatel 1993–2003 oli ta Veeteede Ameti hüdrograafiaosakonna mereuuringute talituse juhataja. 2004. aastast on ta Veeteede Ameti hüdrograafiaosakonna juhataja.
Jaak-Heinrich Jagor
2009. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel saavutas ta 110 meetri tõkkejooksus 26. koha ajaga 14,50.
2014. aasta Eesti meistrivõistlustel võitis ta Rasmus Mägi järel hõbemedali, täites Euroopa meistrivõistluste normi ajaga 50,69.
2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis jäi ta oma eeljooksus 52,67-ga viimaseks ja saavutas kokkuvõttes 34. koha.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis pääses ta oma eeljooksust ajaga 50,54 teisena edasi poolfinaali. Oma poolfinaalis sai ta ajaga 49,65 viienda koha ja sai kokkuvõttes 13. koha. Lisaks osales ta Eesti teatemeeskonnaga 4×400 meetri teatejooksus, kus saavutati ajaga 3.10,63 15. koht.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta oma eeljooksus ajaga 49,78 neljanda koha, jäädes esimesena poolfinaalist välja ja saavutas kokkuvõttes 30. koha.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis pääses ta oma eeljooksust ajaga 49,81 kolmandana edasi poolfinaali. Oma poolfinaalis jäi ta ajaga 50,43 viimaseks ja saavutas kokkuvõttes 19. koha.
Jagori isiklik rekord 400 meetri tõkkejooksus on 49,37, mis on püstitatud 9. augustil 2015 Tallinnas Eesti meistrivõistlustel.
2021. aasta lõpus otsustas ta sportlaskarjääri lõpetada.
Tema vend Erik Jagor on samuti kergejõustiklane.
MTÜ Aruküla Kultuuriselts
thumb|MTÜ Aruküla Kultuuriselts logo
MTÜ Aruküla Kultuuriselts loodi 19. oktoobril 1998 Aruküla rahvamaja identiteedi hoidja, kandja ja säilitajana; kultuuritegevuse, rahvakultuuri eesmärkide, tegevuste korraldaja ja “rahva maja” heaks haldjaks,  koondada enda ümber aktiivseid inimesi, et koos nendega korda saata põnevaid ettevõtmisi, muutes kultuurielu igapäevaste toimingute üheks osaks.
Mittetulundusühingu Aruküla Kultuuriselts tegevdirektor on Garina Toomingas.
Juhatusse kuulub viis kultuuriseltsi liiget: esimees Alari Kruusvall, Pille-Riin Ilmets, Age Imala, Henry Kari ja Guido Liiskmann.
Brock McGinn
pisi|Brock McGinn (2016) Brock McGinn (sündinud 2. veebruaril 1994 Fergusis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ründajana vasakäärel.
Aastatel 2010–2014 mängis McGinn Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Guelph Storm. 2014. aastal tuli ta Stormiga OHL-i meistriks.
2012. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft'is 47. valikuna. Hooaja 2012–13 debüteeris ta American Hockey League'i klubis Charlotte Checkers, mis on Hurricanesi noorteklubi. NHL-is tegi McGinn Hurricanesi meeskonnas debüüdi debüüdi 16. oktoobril 2015 mängus Detroit Red Wingsi vastu, lüües mängu 55. sekundil oma esimese värava liigas. See oli kiireim debüütvärav NHL-is pärast 1989. aastat, mil Aleksandr Mogilnõi lõi oma esimeses mängus värava 20. sekundil. McGinn andis lisaks mängus ühe väravasöödu ning aitas Hurricanesi 5:3 võidule.
2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Pittsburgh Penguinsiga.
Tema vennad Jamie ja Tye McGinn on samuti NHL-is mänginud.
Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me
"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" on Briti glämmroki ansambli Smokie laul. Laulu autorid on Mike Chapmani ja Nicky Chinn. Singel anti välja septembris 1975 ja hiljem albumil "Changing All the Time".
"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" jõudis Briti singlite edetabelis UK Singles Chart kaheksandale kohale.
Singli B-poolel oleva laulu "Talking Her Around" autoriks on Uttley.
Laulu on hiljem teiste seas kaverdanud Chris Norman (albumil "Full Circle", 1999) Laulust on avaldanud saksakeelse versiooni Tanja Berg ("Denk Nicht, Ich Sei Ein Teil Von Dir", 1976) ja prantsuskeelse versiooni Johnny Hallyday ("Joue Pas De Rock'n'Roll Pour Moi", 1976).
"Don't Play Your Rock 'n' Roll to Me" on aastaid hiljem avaldatud mitmete albumite CD-versioonidel, näiteks "Gold - 1975-2015" (2015).
Aruküla lauluväljak
thumb|Üleujutatud lauluväljak 2011 kevadel
Aruküla lauluväljak on Aruküla laululava ümbritsev puhkeala Arukülas Raasiku vallas.
Pakistan 2018. aasta taliolümpiamängudel
Pakistan osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega.
Pakistani esindasid mäesuusatamises Muhammad Karim ja murdmaasuusatamises Syed Human.
Maidemaa
Maidemaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kullimaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullimaa külaga.
Toober
pisi|Toober pisi|Toobri kasutamine Toober on ümara põhjaga pealt laienev laudnõu, millel on tõstmiseks kõrvad ja millel puuduvad jalad ja kaas.
Maidemaa
Külast on teateid alates 1945.
Toober
Toobri maht oli 25–60 liitrit. See võeti kasutusele Eestis keskajal ja kasutati vee- ja loomasöödanõuna 20. sajandi keskpaigani.
Toobri vedamiseks kasutati toobripuud või Hiiumaal toobrikäru.
Musterpeenar
pisi|Iga-aastane vaippeenar [[Brüsseli raekoja ees]] Musterpeenar ehk vaippeenar on mustriline tasapinnaline või keskelt kuhikjas peenar, mille moodustavad näiteks ühekõrgused madalad suve- või püsililled.
Eestis kujundas 1930ndate II poolel eesti vöökirjalisi musterpeenraid Albert Undriste.
Rain Raadik
Rain Raadik (sündinud 17. mail 1989) on Eesti korvpallur.
Aastast 2014 mängib ta klubis KK TTÜ.
Ta mängib Eesti korvpallikoondises.
Tegevusobjekt
Tegevusobjekt on tegusõna seotud laiend, mis näitab kellele või millele on tegevus või protsess suunatud: Isa loeb ajalehte. Mart ehitas endale maja.
Tegevusobjekt esineb lauses peamiselt grammatilise objekti ehk sihitisena: Ma mängisin palli või harvem määrusena: Ma mõtlesin talle.
Tegevusobjekt toimib süntaktiliste protsesside kontrollijana. Kui lauses on tegevusobjekt, siis enamasti kontrollib see infinitiivi tegevussubjekti väljajättu. Lauses Ema kutsus lapse tuppa sööma on laps (tegevusobjekt) see, kes tuleb/hakkab sööma, mitte ema (tegevussubjekt).
Tegevusobjekti semantilised funktsioonid
Olenevalt tegusõna tähendusest võib tegevusobjekt kanda erinevaid täpsemaid tähendusi. See võib olla:
Kadajärv
Kadajärv (ka Lossijärv, Kalajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Veekogu pindala on 8,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229 m.
Mäeinsener
Mäeinsener on insener, kelle tegevuse eesmärk on tagada maavarade ohutu, keskkonnasäästlik ja efektiivne kaevandamine ja töötlemine. Mäeinsenerid on kõrgharidusega tehnika- ja/või tehnoloogiaspetsialistid või juhid, kes plaanivad ja juhivad maavarade kaevandamisega seotud protsesse ning osalevad maardlate uuringutes.
Mäeinsener võib olenevalt oma tööst spetsialiseeruda järgmistele valdkondadele: maavarade pealmaakaevandamine, maavarade allmaakaevandamine ja allmaa-kaeveõõne teisene kasutamine, maardlate uuring.
Mäendusringkondades on tavaks, et karjäärides ja kaevandustes kannavad mäeinsenerid valget kiivrit.
Mäeinseneride kutsetasemed
Eestis saab mäeinsenerina töötada, kui omatakse kutset. Mäeinseneri kutsetase sõltub töö keerukusest, vajalikust oskusteabest ning iseseisvuse ja vastutuse ulatusest. Eestis kehtivad järgmised mäeinseneride kutsetasemed:
Mäeinsener
Mäeinsener on kogemustega spetsialist, kes rakendab oma inseneriteadmisi, võimeid ja praktilisi oskusi olemasolevate tehnoloogiate käigushoidmiseks. Ta vastutab enda ja teiste tööülesannete täitmise eest. Mäeinsener võib omada projekteerimise ning maavara töötlemise ja turustamise kompetentsi.
Diplomeeritud mäeinsener
Diplomeeritud mäeinsener on kogemustega spetsialist, kes rakendab oma inseneriteadmisi, võimeid ja praktilisi oskusi olemasolevate tehnoloogiate käigushoidmiseks ja arendamiseks. Ta töötab iseseisvalt keerulistes, ettearvamatutes ja uuenduslikku käsitlust nõudvates olukordades. Lisaks on diplomeeritud mäeinsener võimeline juhtima töörühmi ja/või organisatsiooni ning kandma vastutust teiste töö tulemuste eest. Diplomeeritud mäeinsener võib omada projekteerimise, teadus- ja õppetöö, arendus ja juhtimise, maavara töötlemise ja turustamise, maapõueressursside poliitika, ohutus- ja omanikujärelevalve kompetentsi.
Volitatud mäeinsener
Volitatud mäeinsener on ulatuslike teadmiste ja kogemustega tippspetsialist, ekspert, kes rakendab oma inseneriteadmisi, mõistmist ja võimeid olemasolevate tootmistehnoloogiate käigushoidmisel ja täiustamisel või uute teadmiste ja tehnoloogiate loomisel ja hindamisel. Volitatud mäeinsener lahendab keerulisi tehnoloogilisi probleeme uuenduste, loovuse ja arendamise abil. Volitatud mäeinsener võib omada projekteerimise, teadus- ja õppetöö, arendus ja juhtimise, maavara töötlemise ja turustamise, maapõueressursside poliitika, ohutus- ja omanikujärelevalve kompetentsi.
Kellukalaadsed
Kellukalaadsed (Campanulales ) on õistaimede selts Cronquisti süsteemi järgi. APG II süsteem seda ei tunnista.
Fedor von Bock
Moritz Albrecht Franz Friedrich Fedor von Bock (3. detsember 1880 - 4. mai 1945) oli Saksa kindralfeldmarssal, kes teenis Saksa sõjaväes Teise maailmasõja ajal. Bock oli 1939. aastal Väegrupp Nordi ülem Poola invasiooni ajal, 1940. aastal juhtis ta Väegrupp B Prantsuse invasioonis. Hiljem juhtis ta Väegrupp Mittet Nõukogude Liidu ründamisel 1941. aastal; tema viimane juhitud armee oli Väegrupp Süd 1942. aastal.
Bock juhtis operatsiooni Taifuun, täielikult ebaõnnestunud katse vallutada Moskva 1941. aasta sügisel ja talvel. Wehrmachti rünnakut aeglustas tugev vastupanu Možaiski ümbruses, samuti "rasputitsa", vihma ja muda hooaeg Kesk-Venemaal. Nõukogude vasturünnak sundis peagi Saksa armee taganema ja Bock vabastati seejärel Adolf Hitleri käsul ametikohast.
Olles monarhist, ei olnud Bock poliitikaga seotud. Samas ei tahtnud ta ka Adolf Hitleri kukutamist ega kritiseerinud kunagi tsiviilelanike kohtlemist SS-i ja tema enda vägede poolt. Bockil oli ka sõnaõigust, privileeg mille Hitler laiendas talle ainult seetõttu, et ta oli lahingutes olnud edukas.
Bock koos teise abikaasa ja kasulapsega tapeti 4. mail 1945 pikeeriva Briti hävitaja poolt, kui nad sõitsid autoga Hamburgi.
Remy Põld
Remy Põld (sündinud 13. septembril 1992 Tallinnas) on Eesti korvpallur.
Ta mängib Suurbritannia klubis Leicester Riders.
Ta mängib Eesti korvpallikoondises.
Matsimurru
Külast on teateid alates 1922.
Vanagi (Beļava vald)
Vanagi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas.
Süüria kodusõda
pisi Süüria kodusõda on 2011. aastal alanud relvakonflikt Süüria valitsusvägede, neid toetavate välisriikide ning mitmesuguste opositsioonirühmituste võitlejate ja neid toetavate välisriikide vahel.
Kodusõja vallandasid araabia kevade ajal 2011. aastal toimunud rahumeelsed protestimeeleavaldused, mis eskaleeriti relvakonfliktiks, mille käiku on hakanud üha enam mõjutama välismaised huvirühmad. Lisaks rahale ja relvadele on Süüriasse saabunud üha enam välismaa vabatahtlikke võitlejaid ja palgasõdureid. Opositsiooni esialgsel eesmärgil riiki demokratiseerida ei ole enam kuigi suurt tähtsust, vaid esiplaanil on eri organisatsioonide religioossed ja etnilised motiivid.
2015. aastal jagunes kodusõda üha enam mitmeks eri konfliktiks. Iraani ja Ḩizb Allāhi otsene sekkumine ning Venemaa sõjaline sekkumine Süüria kodusõtta valitsuse poolel ja Islamiriigi-vastane rahvusvaheline allianss muutsid Bashshār al-Asadi režiimi vastase kodusõja geostrateegiliste mõõtmetega konfliktiks. Konflikti laiendasid veelgi Türgi õhurünnakud Kurdistani Töölispartei sihtmärkidele Iraagis ja kurdide Rahvakaitseüksuste sihtmärkidele Süürias.
ÜRO andmetel tapeti Süüria kodusõjas märtsist 2011 märtsini 2015 vähemalt 220 000 inimest. Vähemalt neli miljonit inimest on Süüriast põgenenud ja riigisiseseid põgenikke on umbes 7,6 miljonit. Veebruaris 2014 nimetas ÜRO Süüria põgenikekriisi kõige suuremaks pärast Rwanda genotsiidi 1990ndatel.
Poliitiline olukord
Süürias on 1963. aastast üheparteisüsteemi raames valitsenud Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei (Baath). Reaalsed opositsiooniparteid pole olnud lubatud. Kuigi sama partei oli võimul ka Şaddām Ḩusayni aegses Iraagis, rivaalitsesid Iraagi ja Süüria haru juhtpositsiooni pärast araabia maades ning sepitsesid teineteise vastu vandenõusid.
Sotsiaal-majanduslik olukord
1960. aastatest 1980. aastateni oli Süüria üks suurema sündimusega riike Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonnas. Sündimus kulmineerus 1970ndatel. Koos samal ajal pidevalt väheneva suremusega viis see rahvastiku kasvuni 4,5 miljonilt  13,8 miljoni elanikuni ajavahemikus 1960–1994. Hiljem on kasv aeglustunud. Aastal 2010 elas Süürias umbes 22,5 miljonit inimest. .
Süüria riik suutis 1970ndatel ja 1980ndatel Nõukogude Liidu majandusabi, teiste araabia maade toetuse, Iraagi nafta transiidi ning väikese oma naftatoodangu toel tagada suure majanduskasvu ja piisava arvu töökohtade loomise. Kui välisabi ära langes ja nafta hind 1980ndatel langes, tekkis majanduses stagnatsioon, nii et iive oli majanduskasvust tunduvalt suurem. Kriisi süvendasid suured sõjalised kulutused. Tagajärjeks oli suur töötus ja suur inflatsioon. Nendega võideldes vähendati ajavahemikus 1985–1995 sõjalisi kulutusi poole võrra. Aastal 1987 lõpetati lisatoetuste maksmine eriti lasterikastele perekondadele. Majanduskasvu pärssisid suur välisvõlg Nõukogude Liidule (hiljem selle järglasriigile Venemaale) ja lääne tööstusriikidele ning nafta hinna uus langus 1990ndate keskel. Hädavajalik oli erastamise ja erasektori edendamise abil majandust liberaliseerida, et tööhõivet võimalikult palju suurendada ning sellega vähendada riigi sotsiaalkulutusi. Nende reformide vajalikkus oli riigi juhtkonnale ammu selge ja partei seadis juba 1985 eesmärgiks tugevama erasektori, aga kohmakas, ületsentraliseeritud haldussüsteem, milles töötas peaaegu kolmandik palgasaajatest, ei suutnud reforme ellu viia.
Pärast president Ḩāfiz̧ al-Asadi surma aastal 2000 püüdis tema poeg ja ametijärglane Bashshār al-Asad neid majandusreforme osaliselt ellu viia, kuid ei lubanud üheparteisüsteemi ega haldussüsteemi demokraatlikku reformimist. Majanduse olukord märgatavalt ei paranenud. Erasektori nõudluse kasv, mille tekitasid eelkõige Iraagi põgenikud ja investeeringud Pärsia lahe piirkonnast aastatel 2004–2007, tingis lühiajalise 4-protsendilise majanduskasvu. Töötus oli ametlikel andmetel 10%, sõltumatutel hinnangutel oli see palju suurem, ulatudes enne kodusõja puhkemist alla 30 aastaste seas 50 protsendini.
Kriisi süvendasid 2007 alanud ikaldused. Rahvastiku kiire kasvu tõttu suurenes nõudlus vee järele. Rajati palju illegaalseid kaeve; koos liiga suurte ja veemahukate põllumajandusprojektidega viis see mulla ja veevarude väljakurnamiseni. Aastatel 2006–2010 lisandus põud (vt Süüria põuad). Põua tõenäosuse märgatavat suurenemist peetakse globaalse soojenemise tagajärjeks. Süüria valitsus ei abistanud põua tõttu kannatanud inimesi piisavalt. Tagajärjeks olid töötuse suurenemine, toitlusraskused ja 1,5 miljoni inimese lahkumine riigist. Euroopa rändekriisi ühe vallandajana mainitakse ka 2015. aasta kuumalaineid Euroopas ja Lähis-Idas.
Rahvastikurühmad ja fraktsioonid
Süüria ühiskonna heterogeensus kätkeb endas konfliktiohtu ja see on ka fraktsioonideks jagunemise üks põhjusi Süüria kodusõjas.
Süüria rahvastik koosneb Süüria araablastest, kurdidest, süürlastest, Süüria türkmeenidest ja palestiinlastest. Üle 70% rahvastikust on sunniidid. Usuliste vähemuste seas on alaviidid, süüria kristlased, druusid ja šiiidid.
Süüria riik oma sotsialistliku ideoloogiaga pidas end sekulaarseks ning keelas usurühmituste avaliku poliitilise mõju. Usulised ülestõusud, nagu Moslemi Vennaskonna ülestõus (Moslemi Vennaskonna ülestõus Süürias), mis püüdis vägivaldselt sunniitlust riigiusundiks teha, suruti juba 1980ndatel väga karmilt maha, näiteks Ḩamāhi veresaunas oli kümneid tuhandeid ohvreid.
Et režiim takistas radikaalsete sunniitide poliitilist mõju, olid usuvähemused soodsamas olukorras. Hirmu tõttu sunniidi fanaatikute ees on paljud kristlased kodusõja ajal toetanud valitsust .
20. detsembril 2012 avaldatud aruandes nentis ÜRO Inimõiguste Nõukogu ülesandel tegutsev sõltumatu rahvusvaheline Süüria uurimiskomisjon, et konflikt on omandanud üha enam etnilis-usulise iseloomu. Valitsusväed on rünnanud sunniitidest tsiviilisikuid, ülestõusnud aga alaviite ning teisi valitsusele ustavaks peetavaid vähemusi, nagu katoliiklasi, armeenia kristlasi ja druuse. Kristlased, kurdid ja türkmeenid on konflikti kaasa tõmmatud ning on mõnel juhul olnud sunnitud haarama relvad enesekaitseks või poole võtmiseks.
Alaviidid
Nii nagu Iraagis täitis Şaddām Ḩusayn võimupositsioonid oma Tikrīti klienteeli esindajatega, on Süürias Al-Qardāḩah' klienteel. Al-Qardāḩah on Põhja-Süüria küla, kus elavad peamiselt alaviidid ning kus sündis Süüria praeguse presidendi Bashshār al-Asadi isa Ḩāfiz̧ al-Asad. Seni on valitsus oma stabiilsuse taganud eriti Al-Qardāḩah' klienteeli abiga. Alaviidid on ajalooliselt olnud sageli taga kiusatud usuvähemus. Nad kuuluvad šiiitide hulka ning on sunniitide silmis hereetikud. Süüria elanikkonnast moodustavad alaviidid umbes 12%. Alaviidid, kes ülestõusudes osalevad, on oma kogukonnas isoleeritud.
Kristlased
Kristlusel on Süürias pikk ajalugu, mis ulatub tagasi Pauluse pöördumiseni. Umbes 60% kristlastest kuulub Antiookia Süüria Õigeusu Kirikusse. Novembris 2011 tänas Antiookia patriarh Ignatius Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Kirilli külaskäigu ajal Damaskusesse patriarhi ja kõiki Venemaa kodanikke kaastunde ja toetuse eest.
Märtsis 2012 tehtud avalduses kahetses süüria õigeusu kirik Vaba Süüria Armee Al-Fārūqi Brigaadide "kristlastevastaseid etnilisi puhastusi" Homsis. Relvastatud islamistid olevat olnud juba 90% kristlasi Homsist ära ajanud. Al-Fārūqi Brigaadid andsid aprillis 2012 Spiegelile intervjuu, milles nad lükkasid need süüdistused otsustavalt tagasi. Nende kõneisik Abdel-Razaq Tlas, kunagise Süüria kaitseministri Muşţafā Țalāsi vennapoeg, heitis Spiegelis avaldatud teadetele ette, et need heidavad revolutsioonile halba varju. Süüria kristlased hoiatasid seoses lahingutega Al-Ḩasakah' provintsis suure kristlastest põgenike laine eest juhul, kui provints peaks araablastest mässajate kätte langema. Süürlastest kristlased rajasid seepeale ka esimesed oma maakaitseväed, nagu Sutoro ja Süürlaste Sõjanõukogu, mis on seotud Süürlaste Ühtsusparteiga ja mis võitlevad rindel koos kurdide Rahvakaitseüksustega.
Šiiidid
Enamik Süüria šiiidi vähemusest peab ülestõusnuid terroristideks, mitte vabadusvõitlejateks. Aladel, mida Süüria armee ei kontrolli, kardavad šiiidid oma elu pärast. Sellepärast nad pigem sallivad ülestõusnute ja valitsusvastaste julma kohtlemist valitsusvägede poolt, mistõttu neid peetakse al-Asadi toetajateks.
Kurdid
Kurdid on Süüria suurim mittearaabia rahvastikurühm (umbes 1,7 miljonit, ligi 10% rahvastikust). Enamik neist elab Süüria kirdeosas peaaegu 1000 km pikkuse Süüria-Türgi piiri ääres ning Süüria-Iraagi piiri ääres Al-Ḩasakah' provintsis ja Ḩalabi provintsis. Aastal 1965 kuulutas Süüria valitsus välja araabia vööndi loomise Süüria-Türgi piiri äärde ning 1973 viidi see ellu, asustades sinna beduiine. Peale selle võeti 1962. aasta Al-Ḩasakah' provintsi rahvaloenduse käigus 20 protsendilt Süüria kurdidelt Süüria kodakondsus, sest nad olevat illegaalselt Türgist Süüriasse sisse rännanud.
Märtsis 2011 teatas Süüria töö- ja sotsiaalministeerium, et kurdidel, kellel pole Süüria kodakondsust, pole nüüdsest õigust tööle. Aprilli teisel nädalavahetusel 2011 teatati, et need Süürias viibivad kurdid, kellel pole ühegi riigi kodakondsust, saavad Süüria kodakondsuse. See käib aga ainult registreeritud kodakondsuseta isikute kohta.
Kolm kurdi enamusega ala ühinesid 2014. alguses de facto sõltumatuks Rojava osariigiks ja kuulutasid välja autonoomia.
Protestikeskused
pisi|"Maha Bashshār al-Asad". Valitsuskriitiline grafiti ülestõusu algaegadest (2011) Valitsusvastastel protestimeeleavaldustel osalesid algfaasis mitmesugused Süüria grupeeringud. Kodusõja kestel omandas üha suurema tähtsuse välismaa toetus ja mõju ning välismaalaste osalus.
Süüria kirdeosas koondusid meeleavaldused alguses kurdide asualadele.
Teine protestiliikumise keskus oli Dar‘ā linn hõimude mõju all olevas vaeses põllumajanduspiirkonnas, mille majandus oli aastatepikkuse põua järel laastatud. Nagu 2001. aasta Damaskuse kevade ajalgi, nõuti korrumpeerunud majanduspoliitika lõppu ja president Bashshār al-Asadi Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei valitsuse kukutamist. Seal osalesid meeleavaldustel eriti sunniitidest araablased. Sealse opositsiooni tähtis kogunemiskoht oli Dar‘ā ‘Umarī mošee. Türgi Lähis-Ida eksperdi Oytun Orhani (strateegiliste Lähis-Ida uuringute keskus Orsam) arvates annab just see meeleavaldustele Süürias, eriti Dar‘ās, selgelt islamlikuma mündi. Ta mainib ka, et meeleavaldajate üks sagedamini skandeeritud hüüdlausetest oli: "Me tahame moslemeid, kes Jumalasse usuvad." Homsi ja Bāniyāsi meeleavaldustes süüdistas Süüria siseministeerium radikaalseid salafiste.
Konflikti osalised
pisi|Araabia Taasünni Sotsialistliku Partei maakaitseväe embleem
Valitsus
Vastusena ülestõusule on al-Asad alates aprillist 2011 välja kuulutanud ulatuslikud reformid ja mõned neist on ka ellu viidud. Korduvalt on välja kuulutatud amnestia opositsionääridele, näiteks mais ja juunis 2011 ning jaanuaris 2012. Novembrist 2011 jaanuarini 2012 vabastati amnestiate põhjal umbes 4000 inimest. Amnesteeritute seas oli ka hilisem mässuliste juht Zahrān ‘Allūsh. Maiks 2012 kõrvaldati Süüria põhiseadusest Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei juhtiv roll, kuid presidendile anti volitusi juurde. 2012. aasta Rahvanõukogu valimistel kandideerisid 9 partei esindajad.
pisi|Bashshār al-Asad (2010) 11. mail 2012 Rossija 24-s näidatud intervjuus president Bashshār al-Asadiga rääkis viimane reformide jätkamisest. Kõik kriisi ajal vastu võetud seadusesätted tulevat valitsuse egiidi all käivitatava rahvusliku dialoogi raames poliitiliste jõudude vahel läbi arutada. Olevat võimalik ka arutelu Süüria põhiseaduse üle. Dialoogi osalistena nimetas ta parteisid ja poliitilisi liidreid. Kriitikale, mille järgi reformid toimuvad liiga aeglaselt, vastas ta, et Süüria uus põhiseadus võeti vastu kõigest nelja kuuga. Ootus, et nii lühikese ajaga kõik seadused läbi arutatakse, ei olevat realistlik. Tavaliselt võtvat niisugune samm aega kuus kuud kuni aasta. Konflikti rahustamist varasemate reformidega peab ta välistatuks, sest terroristid ei olevat huvitatud reformidest, vaid terrorismist.
Et paljud välismaa ajakirjanikud saadeti peagi pärast ülestõusu algust maalt välja,, siis toetuvad uudised ülestõusu kohta peamiselt kohapealsetele aktivistidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele. Süüria valitsus rääkis juba kohe pärast protestimeeleavalduste algust, et neid õhutavad islamistlikud äärmuslased, välismaised vandenõulased ja terroristid.
Bashshār al-Asad on pärast kodusõja puhkemist korduvalt, viimast korda juuli lõpus 2013, teatanud, et ta on valmis rahuläbirääkimisteks, vastaspool on aga ettepaneku iga kord tagasi lükanud. Opositsionäärid on korduvalt nõudnud, et enne läbirääkimiste algust teataks al-Asad oma tagasiastumisest, või öelnud, et nad on nõus läbi rääkima alles siis, kui nad on saavutanud sõjalise ülekaalu. Augusti alguses 2013 taganes al-Asad lõpuks oma ettepanekust ning ütles telepöördumises, et opositsioon on väheusaldusväärne ning läbirääkimiste asemel tuleb ülestõus relvajõuga maha suruda.
Ḩizb Allāh
Islamistlik organisatsioon Ḩizb Allāh alustas avalikku relvastatud võitlust valitsuse poolel hiljem. See valdavalt šiiitlik organisatsioon, mis baseerub Liibanonis, oli varem korduvalt võidelnud Iisraeli vägedega. Seda toetab eeskätt Iraan. Logistiliselt sõltub ta Süüria valitsuse abist. Selle juht Ḩasan Naşrallāh teatas 25. mail 2013, et tema organisatsioon võitleb hoolimata ohvritest lõpuni Süüria valitsuse poolel. Ta tõotas oma organisatsiooni tuhandetele võitlejatele võitu "radikaal-sunniitlik-islamistlike mässajate" üle. Need äärmuslased pöörduvat USA ja Iisraeli toetusel ka Liibanoni vastu, kui neid ei peatata. USA mõistab Ḩizb Allāhi sekkumise otsustavalt hukka.
Venemaa
Venemaa saadab sõjas peamiselt tiibrakette ning heidab vaakumpomme ja kassettpomme mässuliste kontrolli all olevate aladele. Organisatsiooni Violations Documenting Center in Syria andmetel hukkus ainuüksi oktoobri algusest kuni novembri keskpaigani 2015 nende rünnakute tagajärjel 526 tsiviilisikut, sealhulgas 137 last ja  71 naist.
Venemaad seob Süüria valitsusega aastakümnete pikkune koostöö, mis sai alguse Nõukogude Liidu ajal. Vastutasuks sõjalise ja majandusliku abi eest lubas Süüria Nõukogude Liidul kasutada Ţarțūsi mereväebaasi. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja muutusi teistes riikides on Ţarțūs jäänud Venemaa ainsaks tugipunktiks Vahemere ääres. Et vältida intsidente Venemaa sõjaväelaste ja tsiviilisikutega kodusõjas, viis Venemaa juuni lõpus 2013 oma alles jäänud personali Ţarțūsist ära.
Venemaa valitsusele teevad muret ka Venemaa lõunaosast pärit islamistlike võitlejad Süürias. Kodusõjas osalevad äärmuslased mainisid Venemaad rünnaku võimaliku sihtmärgina, pidades silmas eriti Sotši olümpiamänge 2014.
Koos Hiina esindajatega hääletas Venemaa ÜRO Julgeolekunõukogus kaks korda resolutsioonide vastu, mis nägid ette sanktsioonid Süüria valitsuse vastu opositsiooni kohtlemise eest ning vaatlejate saatmise Süüriasse. Venemaa pidas resolutsioonide nõudmisi, näiteks nõudmist valitsusväed linnadest ja küladest välja viia, Süüria siseasjadesse sekkumiseks ning rõhutas välismaise sõjalise sekkumise ohtu.
USA salateenistuste esitatud tõendeid, mille tõttu USA valitsus oli 13. juunil 2013 sunnitud kommenteerima Süüria valitsuse paljusid piiratud keemiarelva kasutamisi, nimetas Venemaa Riigiduuma rahvusvaheliste suhete komitee esimees Aleksei Puškov 14. juunil sama fabritseerituteks kui valed Şaddām Ḩusayni massihävitusrelvade kohta. 9. juulil teatas Venemaa omakorda, et tõenäoliselt on mässulised kasutanud  keemiarelva (sariini).
Mais 2013 teatas Venemaa president Vladimir Putin, et Venemaa taotleb rahuläbirääkimisi eesmärgiga vägivallale lõpp teha ning säilitada territoriaalselt terviklik suveräänne Süüria riik. Süüria rahukonverentsi ei toimunud, kuigi Süüria valitsus avaldas Venemaa algatusel oma valmisolekut selleks. . Riigiduuma rahvusvaheliste suhete komitee esimees Aleksei Puškov ei süüdistanud rahuläbirääkimiste ("Genf-2") blokeerimises mitte 19 mässuliste organisatsiooni, mis keeldusid selles osalemast, vaid nende (finantsiliselt sõltuvate) rühmituste välismaiseid rahastajaid.
2016. aasta 5. veebruaril edastas Reuters uudise, mille kohaselt olid kümned tuhanded linnaelanikud sunnitud elu päästmiseks linnast põgenema.
Iraan
Iraani üksused on Süüria valitsusvägede ja Ḩizb Allāhi järel suuruselt kolmas sõjaline jõud valitsuse poolel (Venemaa ei ole maaväge kaasanud). Võitlevad põhilised revolutsioonilised brigadid ning Iraagi päritolu šiiitidest palgasõdurid, samuti Afganistani päritolu palgasõdurid, kes on peamiselt hesaarid.
Iraani juhtkond, kes on Süüria valitsuse kauaaegne liitlane, reageeris Süüria sündmustele alguses ning vastustas mis tahes sekkumist Süüria siseasjadesse. Iraani riigi mõju all olevas pärsiakeelses meedias kajastati küll põhjalikult ja heatahtlikult ülestõuse Tuneesias, Egiptuses, Liibüas ja Bahreinis, kuid mitte Süüria ülestõusu,. Hiljem hakati edastama Süüria valitsuselt üle võetud seisukohti, eriti väiteid, et konflikti õhutavad USA ja Iisrael. Septembris 2012 kinnitas Iraan esimest korda ametlikult, et Süürias toetavad valitsusvägesid Islamirevolutsiooni Valvurite Armee inimesed. Tegu ei olevat aga Iraani sõjaväelise kohaloluga ja aktiivse sekkumisega; viimane olevat jäetud juhuks, kui Süüriat rünnatakse välismaalt. Aprillis 2013 on teatatud, et Iraanis õpetatakse Süüria valitsuse teenistuses olevaid poolsõjaväelisi üksusi.
Poliitiline opositsioon
pisi|Opositsiooni kasutatav [[Süüria Vabariik|Süüria Vabariigi (1932–1958 ja 1961–1963) lipp]] Süüria poliitilisse opositsiooni kuuluvad mitmesugused valimistel osalevad parteid ja liidud. Mõned olid olemas juba enne ülestõusu, teised tekkisid protestimeeleavalduste ajal ning asutati seejärel ametlikult. 2012. aasta valimiste eel asutati aprillini 2012 üheksa parteid. Nende juhid olid vähe tuntud. Süüria parlamendis on esindatud opositsiooniliit Rahvarinne Muutuse ja Vabaduse Eest. Selles on palju neid, kes on olnud aastaid opositsioonis ja sageli ka vangis istunud. Rahvarinne peab end "valitsuse ja tänava vaheliseks sillaks", mistõttu paljud peavad seda valitsusele lähedal seisvaks. Vägivaldseid meeleavaldusi Rahvarinne ei poolda.
Süüria Rahvusnõukogu on oktoobris 2011 İstanbulis asutatud katusorganisatsioon Süüria opositsiooni ühendamiseks. Asutamisdeklaratsioonis vastustas see veel välismaist sekkumist Süüria kodusõtta. Hiljem aga nõudis see lennukeelutsooni ja novembris 2011 isegi Türgiga piirnevat "kaitsetsooni" Süüria territooriumil, mille kehtestamiseks oleks aga tarvis rahvusvahelist mandaati. Enamik Rahvusnõukogu liikmeid elab väljaspool Süüriat; nende seas on Prantsusmaal elav Burhān Ghalyūn ning Haytham al-Māliḩ. Rahvusnõukogus on esindatud ka Süüria Moslemi Vennaskond.
Geneetiline assimilatsioon
Geneetiline assimilatsioon on nähtus, kus keskkonnatingimuste muutusest tingitud organismide ehituse muutus saab geneetiliselt päranduvaks.
Mõiste võttis kasutusele Conrad Waddington 1953. aastal.
Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud
Tsemendivabriku "Port-Kunda" võlatähikud anti välja Kunda tsemendivabriku poolt Saksa okupatsiooni algul, 20. augustil 1941.
Võlatähikute väljaandmise põhjuseks oli sularahapuudus pärast NSV Liidu riigipanga Rakvere osakonna evakueerimist 6. augustil 1941. Loa võlatähikute väljaandmiseks 220.000 rubla ulatuses andis Rakvere Saksa komandant 19. ja Viru maavalitsus 20. augustil 1941.
Neid emiteeriti nimiväärtuses 1–25 rubla, millest 1-, 3- ja 5-rublaseid anti välja 1500, 10-rublaseid 750 ja 25-rublaseid 2000 eksemplari. Nende kehtivuse tähtajaks oli 1. oktoober 1941, kuid seda võis ühe kuu kaupa pikendada kuni 1. jaanuarini 1942. Osadel võlatähikutel on Ubja põlevkivikaevanduse tempel.
Võlatähikuid lasti kaasaegseil andmeil käibele umbes 70.000 rubla väärtuses, neid kasutati palgamaksmiseks Kunda tsemendivabriku töölistele ja nad kehtisid kokkuleppel Kunda ühiskaupluse ja erakaupmeestega kuni väljaostmiseni tsemendivabriku poolt.
Võlatähikud kaotati käibelt Saksa Riigipanga Tallinna osakonna nõudmisel 15. novembriks 1941 ja neid osteti välja 67.233 rubla eest, seega jäi neid ümbervahetamiseks esitamata umbes 850 rubla väärtuses.
Kikkapuulaadsed
Kikkapuulaadsed (Celastrales) on õistaimede selts.
Madagaskar 2018. aasta taliolümpiamängudel
Madagaskar osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli teine kord, kui Madagaskar taliolümpiamängudel osales.
Madagaskarit esindas üks sportlane, kelleks oli Prantsusmaal elav mäesuusataja Mialitiana Clerc.
Enn Kreem
Enn Kreem (sündinud 2. juulil 1939 Kuressaares) on Eesti ajakirjanik ja merendustegelane, Antarktika-uurija.
1965 alustas ta ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi vaatlusprogrammi Antarktises, mis kestis vaheaegadega üle 20 aasta.
1971. aastal võttis ta vastu pakkumise Eesti Televisioonilt. Kreemist sai ETV teadussaadete vanemtoimetaja. 1974–1976 oli “Aktuaalse kaamera” peatoimetaja rollis. Järgnevatel aastatel töötas ta TASS-i, ETA, ERV ja ER-i korrespondendina Soomes ja Rootsis. Ta on olnud ka tele-raadiokomitee teadusdirektor meediauuringute alal ja juhtinud pressiagentuuri APN Eesti bürood.
Ta on Polaarklubi liige. Ta on Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Aastast 1994 on ta "Eesti laevanduse aastaraamatu" koostaja.
Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja ja muuseumiteadur Anni Kreem, nende pojad on ajaloolane Juhan Kreem ja muusik Jaagup Kreem.
Patküla järv
Patküla järv (ka Paatküla järv, Lõve järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 665 m.
Kašin
Kašin on linn Venemaal Tveri oblastis, Kašini rajooni keskus. Asub Volga lisajõe Kašinka ääres.
Kašini on esmamainitud 1287. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.
Merkinė vald
Merkinė vald (leedu keeles Merkinės seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil.
Kašin
Kašinis on säilinud mitu 17.–19. sajandil ehitatud kirikut.
Linnas on elektriseadmete tehas, alkoholitehas ja lihakombinaat.
Ambala keel
Ambala keel on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Luzoni saarel Zambalese provintsis.
Kõnelejate arv oli 1986. aastal 1660. Keel on ohustatud.
Mõisataguse
Mõisataguse (varem ka Türgi küla, Türgiküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Valli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valli külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Тюргикюля). 1936 nimetati küla Türgi külaks, varem kandis küla nime Mõisataguse. 1945. aasta nimekirjas oli küla taas nime all Mõisataguse.
Merkinė vald
Valla pindala on 550 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3222 inimest. Valla keskuseks on Merkinė alev, kus 2011. aastal oli 1228 elanikku. 62% valla pindalast võtavad enda alla metsad.
Vallavanem on Gintautas Tebėra. pisi|Burokaraistėlė pisi|Burokaraistise kalmistu pisi|Ilgininkai pisi|Kibyšiai pisi|Mikniūnai pisi|Noruliai pisi|Panara pisi|Roduka pisi|Savulkos pisi|[[Vincas Krėvė-Mickevičiuse majamuuseum Subartonysis]]
Valda jääb ka kaks huutorit.
Sīļi (Beļava vald)
Sīļi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas.
Küla asub valla põhjaosas.
Lodja (Pärnu)
Lodja on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu jõe ja Reiu jõe ääres.
Lodja linnaosa tänavad
Lodja linnaosas on 5 tänavat, milleks on:
Lohfeldi mõis
Lohfeldi mõis (läti keeles Lofelta muiža või Lovelta muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Bolderāja asumis, mille peahoone asus Hapaki kraavi kaldal, vabriku "Lignums" territooriumil. Saksa keeles Lohfeldshof.
Ajalugu
Aastal 1586 läänistas Gotthard Kettler sealsed maad Riia linna arstile Zacharias Stopiusele. Mõisa maad läksid Rootsi-Poola sõja käigus Rootsi riigile ja hakkasid kuuluma Daugavgrīva kihelkonda. Aastal 1621 müüs mõisa toonane omanik Karsten Möller selle 400 taalri eest Peter Anton Lohfeldile, kelle järgi mõis ka oma nime sai. mõisakompleksi hooned valmisid XVI sajandil. Aastast 1780 olid Lohfeldi mõisal ja Bolderāja mõisal pidevalt ühised omanikud ja neid käsitleti ühise maavaldusena.
Kuna Lohfeldi mõis kujunes kõrvalmõisaks, siis kaotas sealne hoonetekompleks oma tähtsuse. XVIII sajandil mattusid need rändluite alla.
Mõisa viimaseks omanikuks oli Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden. Aastal 1924 arvati mõisa maad Riia linna koosseisu.
Tallinna Keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakond
Võõrkeelse kirjanduse osakond on Tallinna Keskraamatukogu osakond, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis aadressil Liivalaia tänav 40. Siin asub osakond alates 1999. aastast.
Võõrkeelse kirjanduse osakond paikneb endise Sotsiaalpanga ruumides. Osakond koosneb järgnevatest teenindusüksustest: kojulaenutus, laste- ja noorteteenindus, lugemissaal, loovuse tuba ja koolitusklass. Osakonnas on umbes 143 000 teavikut ning seal on võimalik kasutada WiFi't ja lauaarvuteid.
Raamatukogus on teavikuid vene, inglise, soome jpt keeltes.
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Sten Olmre
Sten Olmre (sündinud 31. jaanuaril 1995) on Eesti korvpallur.
Aastast 2014 mängib ta klubis Kalev/Cramo.
Putuktoidulised
Putuktoidulised (Eulipotyphla) on selts loomi imetajate klassis. Sinna kuuluvad neli nüüdisaegset sugukonda: siillased, mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased.
Ajalugu
Taksonoomia teadusharu algusajal paigutati putuktoiduliste (siis Insectivora) seltsi suurem hulk peamiselt putukatest toituvaid imetajaid. Molekulaarsete meetodite kasutuselevõtuga löödi tupaialised, torukoonulised ja karustiivalised lahku eraldi seltsidesse, jättes järgi Lipotyphla seltsina tuntud putuktoidulised. Pärast tenrekiliste eristamist omaette seltsina jäi alles praeguste teadmiste kohaselt monofüleetiline putuktoiduliste takson Eulipotyphla.
Vahepeal eraldati putuktoiduliste hulgast ka siillased ning jäeti mutlased, karihiirlased ja pilukoonlased seltsi Soricomorpha, kuid hilisemad uuringud ei kinnita siillaste fülogeneetilist isoleeritust teistest putuktoidulistest.
Eesti liigid
Eestis on selts esindatud kaheksa liigiga kolmest sugukonnast: siillased (2 liiki), karihiirlased (Soricidae) (5 liiki, sealhulgas vesimutt) ja mutlased (Talpidae) (üks liik, kelleks on harilik mutt).
Rahulolu
pisi|Rahu ja rahulolu, [[Eduard von Grützner, 1897]]
Leonard Randolph
Leonard Randolph (sündinud 27. veebruaril 1958 Tacomas Pierce'i maakonnas Washingtoni osariigis) on USA endine poksija.
Rahulolu
Rahulolu on inimese vaimne seisund ja emotsioon, kus ta tunneb, et nii keha kui vaim on antud olukorraga rahul ja inimene on saavutanud sisemise rahu. Rahulolu võib olla õnnelikkuse kergem vorm.
Leonard Randolph
Randolph võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Randolph poksis juunist 1978 kuni augustini 1980 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel ning võitis neist 17 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.
Surnud 15. novembril
Siin loetletakse 15. novembril surnud tuntud isikuid.
Costa Pacifica
Costa Pacifica on Carnival Corporation & plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv Concordia-klassi ristluslaev, mis on ehitatud Fincantieri laevatehases Sestri Ponentes (Genova linnaosa) Itaalias 2009. aastal. Itaalia lipu all sõitva laeva kodusadam on Genova.
Farmi Piimatööstus
Aktsiaselts Farmi Piimatööstus (varem Maag Piimatööstus ja Hea Meier AS) on aastal 2003 asutatud piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte, AS-i Maag Grupp tütarettevõte.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool on Tartus asuv balletikool, mis sai alguse 1994. aastal teater Vanemuise juurde loodud balletistuudiost.
Farmi Piimatööstus
AS Farmi Piimatööstus kuulub Eesti toiduainekontserni Maag Grupp, kuhu kuuluvad ka näiteks Rannarootsi Lihatööstus ja Nigula Piim.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Ajalugu
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool asutati 1994. aastal väikese balletistuudiona teater Vanemuise kõrvale. Praegune kool on tekkinud läbi selle balletistuudio arengu.
Costa Pacifica
Ajalugu
Ristluslaev asus oma esmareisile 5. juunil 2009. Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Serena, Carnival Splendour, Costa Favolosa, Costa Fascinosa ja õnnetuslaev Costa Concordia, mis sõitis karile reedel, 13. kuupäeval.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Ajalugu
Alustati ühe balletiklassiga, kus käis 24 õpilast. Kasvav huvi võimaldas balletistuudiol laieneda ning õpilaste arv on läbi aastate kasvanud. 2001. aasta jaanuaris sai balletikoolist mittetulundusühing, seega muutus balletikool teatrist sõltumatuks.
Costa Pacifica
Ajalugu
2012. aastal kasutatakse laeva kruiisideks Hamburgist.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Ajalugu
2002. aastal avati mudilasklassid ning kaks aastat hiljem käis trennis 70 õpilast. Praeguseks on kooli edukalt lõpetanud kolm lendu.
Farmi Piimatööstus
Ajalugu
Farmi kaubamärk pärineb juba 1999. aastast, mil selle võttis kasutusele Rakvere Piimatööstus (samuti asutatud 1963). Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus AS-i Rakvere Piim kõik aktsiad, samuti Farmi kaubamärgi. 2015. aasta algul muutis ettevõte nime, võttes uueks ärinimeks Farmi Piimatööstus AS.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Ajalugu
Vanemuise Tantsu- ja Balletikooli juhatajaks on selle asutamisest peale eesti tippbaleriin Elena Poznjak-Kõlar.
Costa Pacifica
Ajalugu
pisi|tühi|Costa Pacifica lahkub Tallinnast (2012)
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Õpetamine
Balletikoolis õpetatakse peamiselt Vene balletikooli traditsioonile tuginedes. Rõhku pannakse eelkõige klassikalise tantsu eriomadustele. Kuid kasutusel on ka mõned teiste Euroopa metoodikate elemendid, näiteks Prantsuse süsteemi põhimõtted.
Kõik balletikooli õpetajad on klassikalise haridusega kutselised tantsijad, kes omavad balletis mitmeaastast kogemust. Õpetajad saavad ennast täiendada välismaal, käies rahvusvahelistel tantsuteemalistel seminaridel ja kursustel.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikoolis toimub pidev koostöö Tallinna Balletikooliga: Tartus on tunde andnud Tiiu Randviir, Ilse Adusson, Viesturs Jansons. Koostööd arendatakse ka balletikoolidega mujal Euroopas ja Venemaal. Õpilastele jagavad oma oskusi ja teadmisi tuntud välismaised tantsupedagoogid: Rachide Tika (Belgia), Anatole Karpuhhin (Antwerpen, Madalmaad), Anna Laerkesen (Kopenhaagen, Taani).
Vilistlased
Tänaseks on Vanemuise Tantsu- ja Balletikooli lõpetanud juba kolm lendu (2004, 2007 ja 2009). Parimatel lõpetajatel on võimalik tantsida Rahvusooper Estonia või Vanemuise teatri balletitrupis, minna edasi õppima välismaale või proovida nooremaid koolikaaslaseid õpetades, kuidas tundub pedagoogitöö. Kuid isegi siis, kui kooli lõpetajad valivad endale tantsumaailmas mõne teise tee (nt modern, plastika, flamenko jne), on nad saanud jätkamiseks hea põhja.
Kontpuulaadsed
pisi|Kontpuulaadne tuvipuu õites Kontpuulaadsed (Cornales) on õistaimede selts.
Vanemuise Tantsu- ja Balletikool
Vilistlased
III lend (2009, õpetaja Marika Aidla): Annika Kaasik, Alliki Surva, Liisa Laanisto, Saile-Johanna Langsep
II lend (2007, õpetaja Rufina Noor): Anna Gavronski, Eva Luts, Signe Lange, Jevgenia Penkova, Karin Ratnik, Helen Tooming
Saavutused
finalistide diplom kaasaegse tantsuga “Hei, sina, sealpool puuri!” (lavastaja Mare Tommingas)
1. koht kategoorias klassikaline tants – pas de quatre balletist “Bajadeer”, 1. koht kategoorias eksperimentaaltants – tantsunumber “Tantsuvisioon”, 1. koht kategoorias rahvuslik estraaditants – tantsunumber “Geišad”, samuti pälviti kiituskiri “Professionaalsuse eest” tantsuseminarist ja kontserdist võtsid osa kooli 7. klassi õpilased, esitati “Tantsuvisiooni” finalistid tantsunumbriga “Tantsuvisioon” (lavastaja Jelena Karpova), idee eripreemia osavõtt variatsiooniga “Uinuvast kaunitarist” ja “Luikede järvest” ja fragmendiga tantsuetendusest “Fluxus” (lavastaja Teet Kask) 3. koht klassikalises tantsus kontsertkompositsiooniga “Con anima” J. S. Bachi muusikale (lavastaja Jelena Karpova) 1. koht vanemas vanuseastmes modernstiilis tantsuga “Lacrimosa” W. A. Mozarti muusikale (lavastaja Mare Tommingas)
Tehtud lavastused
Tantsu- ja Balletikool teeb tihedat koostööd Vanemuise teatriga. Vanemuise teatri tantsuetendustes (sealhulgas ka täispikkades ballettides) leidub osi igas vanuses tantsukooli õpilastele.
Tantsides elukutseliste tantsijate kõrval saavad õpilased rikka ja mitmepalgelise lavapraktika. Näiteks suutsid kooli õpilased edukalt osaleda ballettides nagu näiteks “Pähklipureja”, “Giselle”, “Tuhkatriinu”, “Chopiniana”, “Püha kevad”.
Koolilavastused Vanemuise teatri laval:
Kontserdiprogrammid:
Van Horn
Van Horn on linn USA-s Texase osariigis, Culbersoni maakonna halduskeskus ja ainus linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1941. 2010. aastal oli seal 2063 elanikku.
Linn on saanud nime leitnant James Judson Van Horni järgi. Linn tekkis 1881. aastal läbi piirkonna ehitatud raudteeliini Texas and Pacific Railway äärde.
Virna järv
Virna järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688 m.
Van Horn
Linna läbib kiirtee Interstate 10, mille kaudu on ühendus 190 km kaugusel idas asuva Fort Stocktoniga ja 190 km kaugusel läänes asuva El Pasoga. Lisaks asub linnas maantee Route 90 läänepoolne lõpp-punkt. Route 90 suundub Van Hornist kagusse ja viib 117 km kaugusel asuvasse Marfa linna. Maantee Texas State Highway 54 viib põhjas asuvatesse Guadalupe mägedesse ja maanteele Route 62.
pisi|left|Linna lähedal asuv Threemile Mountain, millele nõlvale on loodud linna nime tähistav suur V-täht Linna lähedal asub Culbersoni maakonna lennujaam. Linna läbib lisaks raudteeliin Union Pacific Railroad. Linnas asub linnadevahelisi bussiliine opereeriva firma Greyhound Linesi bussipeatus.
Linnas asub Carpenter Gothic-stiilis presbüterlaste kirik, mis võeti 1978. aastal USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places.
Homöorees
Homöorees on mingi protsessi trajektoori iseregulatiivne hoidumine kindlais piirides.
AS Rakvere Piim
AS Rakvere Piim (ka: Rakvere Piimatööstus) oli piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte. Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus ettevõtte kõik aktsiad.
Homöorees
Teisisõnu, kui homöostaasi korral isereguleerub süsteemi seisund (parameeter), siis homöoreesi korral protsess (trajektoor).
AS Rakvere Piim
Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1850, kui Kundas asutati piimatööstus. Aastal 1921 toodi tööstus Rakverre. Aastal 1963 moodustati Rakvere Piimatoodete Kombinaat.
Homöorees
Mõiste võttis kasutusele Conrad Waddington 1940. aasta paiku, ja seda on eriti kasutatud arengubioloogias.
AS Rakvere Piim
Ajalugu
Aastal 1999 võttis Rakvere Piimatööstus kasutusele kaubamärgi Farmi.
Kandla oja
Kandla oja on oja Saaremaal Saaremaa vallas.