cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Raul Kübarsepp
Töökäik
Aastast 2009 on tegelenud arvutipõhiste õppemängude arendamisega. Aastal 2011 asutas õppemängude arendamiseks ettevõtte 3TeeKann OÜ ning juhtis seda aastani 2013. Kuna õppemängud olid sel ajal enamasti laste jaoks väheatraktiivsed ning eesti keelt kõnelevatele lastele mänge ei olnud, siis sai kümmekonna huvilisega arendatud numbrite, hulkade ja tähestikku õpetavad väikemängud 3D-keskkonnas.
Aastatel 2011–2018 Tartu Kunstikooli 3D-eriala õppekava arendaja ja eriala juht.
Aastast 2019 töötab Eestimaa Looduse Fondi kommunikatsioonieksperdina, kus toimetab peamiselt keskkonnateadlaste ekspertiisi ja vaadete levitamisega ühiskonnas ning WWFi rakenduslike projektide elluviimisega.
Poliitika
Tegelnud Eesti Piraadipartei MTÜs infovabaduse, e-demokraatia ja taju muutvate ainete reguleerimise teemadega.
2013. aasta kohalike omavalitsuse volikogude valimisel Tartu valimisliidu Vabakund kandidaat.
Erakonna Eestimaa Rohelised liige aastast 2018.
On kandideerinud Roheliste erakonna koosseisus 2019. ja 2023. aasta Riigikogu valimistel. 2023. aastal kogus ta valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 79 häält.
Vaba tarkvara
Vaba tarkvara propageerija. Muu hulgas alustas, leidis rahastuse ja viis läbi vabatarkvaralise 3D-lahenduse Blender (tarkvara) käsiraamatu tõlkimise. Kümneliikmelise tiimi pea aastase töö tulemusena tõlgiti umbes 1500 lk teksti ning eestindati ligi 400 erialast väljendit.
Arvutimängude arendusklubi APT GameGenerator
Arvutimängude arendusklubi APT GameGenerator asutajaliige. APTGG on 2015. aastal koos Erich Brutusega loodud arvutimängude mänguarendusklubi Eestis, mis jooksvalt pakub tasuta koolitusi kõigile huvilistele. Mänguarendusklubi on koht vabas vormis arvutimängude arendamise õppimiseks, mis ühendab kunsti (seda suunda juhendavateks mentoriteks on Tartu Kunstikooli 3D-eriala õpetajad) ja tehnoloogia (mentoriks Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudi õppejõud).
Rollimängud
Rollimänguselts Kalevite Kange Rahvas asutajaliige. Selts loodi koolilastele n-ö elavaks ajaloo õpetamiseks, s.o muinasaja õppimine rollimängu õppemeetodina kasutades läbi taaskehastamise.
Tartu Rollimänguseltsi Kivitsõõr asutajaliige. Selts asutati eesmärgiga arendada Tartus rollimängijate tegevust ning pakkuda neile kohta rollmängude ja sellega seotud ürituste läbiviimiseks, sest eelnevalt selline koht Tartus puudus.
Viikingiaja taaskehastusklubi Tarbatu asutajaliige.
Eesti fantaasiahuviliste ja rollimängijate portaali Dragon.ee asutajaliige.
Tartu Lastehoiuselts
Tartu Lastehoiuseltsi asutajaliige, mis on nüüdseks nime alla MTÜ Veski Lastehoiuselts. Tegemist oli esimese lastehoiuga Tartus. Hiljem on Tartus loodud üle viiekümne lastehoiuseltsi.
Isiklikku
Ema Virve Kübarsepp, isa Enn Kübarsepp  , vend Tanel Kübarsepp.
Abiellus 2001. aastal Tiina Randusega ning neil on pojad Orm Kaarel Kübarsepp ja Thor Kaaren Kübarsepp.
Talvel elab Tartus, suvel aga Vilsandi saarel.
Bushbuckridge
Bushbuckridge (afrikaani keeles Bosbokrand) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Bushbuckridge'i valla halduskeskus.
Bushbuckridge on saanud alguse 1884. aastal rajatud kaubapunktist.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bushbuckridge'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42%, valgeid 0,09%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,05%. Pedi keelt 57,67%, sotho keelt 20,06%, tsonga keelt 10,70%, suulu keelt 4,49%, svaasi keelt 4,17% ja inglise keelt 0,88%.
Ara Širaz
Ara Širaz (kodanikunimega Aramazd Karapetjan; 8. juuni 1941 – 18. märts 2014, armeenia keeles: Արա Շիրազ/Արամազդ Կարապետյան) oli Armeenia skulptor. Tema vanemad olid luuletajad Silva Kaputikjan ja Hovhannes Širaz.
Elulugu
Ara Širaz sündis 1941. aastal Jerevanis. 1966. aastal lõpetas ta Jerevani teatri- ja kaunite kunstide instituudi. Ta võttis osa arvukatest noorte kunstnike näitustest Armeenias ja Nõukogude Liidus. Alates aastast 1968 kuni oma surmani aastal 2014 oli Shiraz Armeenia Kunstnike Liidu liige. Tema teoseid on eksponeeritud Nõukogude Liidu suurimates linnades (Moskva, Leningrad, Thbilisi) nii personaal- kui ka grupinäituste raames. Ta on osalenud Armeenia kunsti festivalil "Alates Urartust kuni tänapäevani" (Pariis, 1970).
Shirazit iseloomustavad tema monumentaalsed skulptuurid, nagu Parujr Sevaki mälestised (Jerevan, 1974), Jeghiše Tšharentsh (Tšarentsavan, 1977), Aleksander Mjasnikjan (Jerevan, 1980) ja William Sarojan (Jerevani panteon, 1991).
1979. aastal pälvis Širaz Armeenia riigipreemia oma dekoratiivsete skulptuuride eest, mis kaunistavad Jerevanis asuvat Dvin hotelli fassaadi. 1977. aastal pälvis Ara endale Armeenia kõige teenete rohkema kunstniku tiitli. 1987. aastal valiti ta Armeenia Kunstnike Liidu presidendiks ja Nõukogude liidu Kunstnike Liidu sekretariaadi liikmeks.
Shiraze kõige kuulsamad teosed on Pablo Picasso, Jervand Kotšari, Hovhannes Širazi ja Vruir Galstiansi büstid. Paljud tema skulptuurid on eksponeeritud Armeenia kaasaegse kunsti muuseumis, Armeenia riigigaleriis Jerevanis, Tretjakovi galeriis ja Ida-Rahvaste kunstimuuseumis Moskvas.
Shiraze maale ja skulptuure võib leida mitmetest erakogudest üle maailma, näiteks: Moskvast, Peterburist, Tbilisist, Jerevanist, Beirutist, Pariisist, Londonist, New Yorgist, Los Angelesest, Chicagost, Detroitist ja Montréalist. Širaz on ka Andraniku kuju autor (2002). Andranik istub korraga kahe hobuse seljas, kes sümboliseerivad Lääne- ja Ida-Armeeniat.
Veski jugapuu
Veski jugapuu on kaitsealune jugapuu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Õngu külas Veski talu alal. Puu võeti kaitse alla 1962. Varem oli kaitse all ka sealsamas kasvanud teine jugapuu, ent see on tänaseks hävinud.
Puu ümbermõõt on 64 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 8 m.
Włodawa
Włodawa asub Bugi jõe ääres, Valgevene piiril ja Ukraina piirist umbes 4 km kaugusel, Lublinist umbes 78 km idakirdes.
Włodawat on ürikutes esimest korda mainitud 1242. aastal. Linnaõigused sai 1534. aastal, need kinnitati 1540. aastal.
Aastatel 1975–1998 kuulus Włodawa Chełmi vojevoodkonda.
Dwight Howard
Dwight David Howard (sündinud 8. detsembril 1985 Atlantas) on Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Philadelphia 76ers.
NBA karjäär
2004. aasta NBA draft'ist esimesena Orlando Magicusse valitud Howard veetis Orlandos kaheksa hooaega, kogudes oma statistiliselt parimal, 2010/11. hooajal keskmiselt 22,9 punkti, 14,1 lauapalli ja 2,4 viskeblokeeringut mängus. Howard vedas Magicu 2009. aastal ka NBA finaali, kus jäädi 1 : 4 alla Kobe Bryanti juhitud Los Angeles Lakersile.
2012. aastal vahetati Howard Lakersisse, kuid juba pärast üht hooaega siirdus keskmängija edasi Houston Rocketsisse, kus mängis järgmised kolm aastat. 2016. aastast on Howard igal hooajal klubi vahetanud – esmalt siirdus ta Houstonist Atlanta Hawksi, siis Charlotte Hornetsisse ja seejärel Washington Wizardsisse, jõudes 2019. aasta augustiks ringiga tagasi Lakersi ridadesse.
2020. aasta novembris sõlmis Howard aastase lepingu Philadelphia 76ersiga.
Rahvuskoondis
USA korvpallikoondisega tuli Dwight Howard 2008. aastal olümpiavõitjaks. 2012. aastal ei saanud ta seljaoperatsiooni tõttu USA võistkonnas kaasa lüüa. 2006. aastal võitis Howard USA koondisega Jaapanis peetud korvpalli maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Vaata ka
NBA drafti esimeste valikute loend
Logotrade
Logotrade (ärinimega  Logotrade OÜ) on Eestis ja Baltikumis tegutsev reklaamkingituste ja firmameenetega tegelev reklaamiagentuur.
Logotrade pakub nii avaliku sektori kui erasektori ettevõtetele reklaamkingituste ideesid ja ärikingituste lahendusi.
Ajalugu
Logotrade OÜ loodi 2004. aastal Tallinnas. Esimene kontor asus Tartu maanteel. 2005. aastal koliti Gonsiori tänava kontorisse ja keskenduti kolmele valdkonnale: reklaamkingitused, reklaamdisain ja reklaamteenused. 2006. aastast asub ettevõtte kontor Pärnu mnt 160a, Tallinn. Alates 2008. aastast on firma keskendunud välisturgudele. Peamised välisturud on Soome, Läti, Leedu, Rootsi, Venemaa ja Poola.
Sveaborgi sadama peakomandör
Sveaborgi sadama peakomandör (vene keeles главный командир Свеаборгского порта) oli aastatel 1808−1856 Sveaborgi sõjasadama ülem. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberner.
Ajalugu
Sveaborgi sadama peakomandöri kui olulise sadama ülema ametikoht loodi Vene-Rootsi sõja ajal, mil Soome alad läksid Venemaa keisririigi koosseisu. Peakomandör oli ühtlasi Sveaborgi sõjakuberneriks. 1856. aastal peakomandöri amet kaotati ja selle asemel seati sisse Soome merejõudude juhataja ametikoht (заведующий морской частью в Финляндии). 1860. aasta reformiga sai Sveaborgist 2. kategooria sadam. Edaspidi oli selle ülemaks sadama komandör.
Kalibreerimine (metroloogia)
Kalibreerimine ehk kaliibrimine on metroloogias seoste leidmine etaloni abil realiseeritud suuruse ja mõõtevahendi esitatud väärtuse vahel.
Kalibreerimistulemuseks on üldjuhul mõõteviga koos mõõtemääramatusega. Sealt on võimalik kalibreerimise tellijal välja lugeda, kui suure vea teeb vastav seade mingis mõõtepunktis.
Ametliku kalibreerimise definitsiooni annab "Mõõteseadus", kus on kirjas: "Kalibreerimine on menetlus, mis fikseeritud tingimustel määrab kindlaks seose mõõtevahendiga saadud väärtuse ja etaloni abil realiseeritud füüsikalise suuruse vastava väärtuse vahel."
Ajalugu
vasakul|pisi|100px|<Center> U-torupisi|100px|<Center>Kaudse mõõtmise disain eest<Center> pisi|100px|<Center>Kaudse mõõtmise disain tagant, näha on Bourdoni toru Paljud esimesed mõõteseadmed olid intuitiivsed ja nende tööpõhimõtet oli lihtne kinnitada. Väljendit "kalibreerimine" kasutati oletatavasti esimest korda seoses joonmõõtmete ja nurkade jagamisega võrdseteks osadeks ning gravitatsioonilise massi mõõtmisega, kasutades kaalumisskaalat. Need kaks mõõtmise tüüpi ja nende otsesed tuletised toetasid peaaegu kõiki kaubandus- ja tehnoloogiasaavutusi kuni 17. sajandi lõpuni.
Tööstusrevolutsiooni ajal tuldi välja ka esimeste kaudse mõõtmise seadmetega. Rõhu mõõtmine on üks esimesi näiteid, kus lisaks otsemõõtmisele oli võimalik samu omadusi mõõta ka kaudselt. Enne tööstusrevolutsiooni oli enamlevinud viis rõhu mõõtmiseks hüdrostaatiline manomeeter, mis kõrgete rõhkude mõõtmiseks pole aga eriti praktiline. Eugen Bourdon oli esimene, kes konstrueeris seadme, millega oleks võimalik mõõta kõrgeid rõhke. Selle nimetuseks sai Bourdoni toru.
Bourdoni torus üritab alt torust sisenev rõhk lükata sirgeks kaardus olevat toru (vaakum üritab kaardus toru veel rohkem kõveraks suruda). Paindumise tagajärjel hakkab toru lahtine ots liikuma. Lahtine ots on mehaaniliselt ühendatud manomeetri esiküljel asuva näidikuga. See on kaudne mõõtmise viis ning selle täpsus oleneb täielikult sellest, kuidas on seadet kalibreeritud.
Isegi tänapäeval kasutatakse kaudmõõtmiste täpsuse kontrollimiseks ja parandamiseks otsemõõtmisi.
Autoajaloo algusaastatel tahtsid USA autojuhid näha ostetud kütust suurtes klaasist anumates. Seda nimetatakse otseseks ruumala mõõtmiseks silmaga. 1930. aastaks võeti aga kasutusele pöörlevad voolumõõdikud kaudseks mõõtmiseks. Kütuse ostjatel oli võimalik näha paaki voolava kütuse hulka pöörlevalt näidikult.
Kaudsed mõõtmised hõlmavad alati seoseid või teisendamisi. Väga harva on võimalik mõõtmisi intuitiivselt jälgida. Need teadmised on kalibreerimise seisukohalt väga olulised.
Enamik tänapäeval kasutatavaid mõõtmistehnikaid on kaudsed.
Kalibreerimisprotsessi kirjeldus
Kalibreerimisprotsess algab kalibreeritava mõõtevahendi disainist. Disain peab olema võimeline hoidma seadme täpsust mingi intervalli vältel. Teisisõnu peavad seadme mõõtmistulemused jääma ettenähtud tingimustel mõõtes ettenähtud vea piiridesse ja seda kõike võimalikult pika perioodi vältel. Nendele tingimustele vastamine tõstab tõenäosust, et mõõteseade toimib nii, nagu ette nähtud.
Täpne tolerantsväärtuste määramise protsess on riigiti ja eri seadmete puhul erinev. Üldjuhul määrab mõõteseadme tootja seadme mõõtemääramatuse, kalibreerimise intervallid ja ka keskkonnanäitajad, milles seadet hoida ja kasutada. Tegeliku kalibreerimisintervalli määrab kasutaja, see oleneb sellest, kui palju mõõteseadet reaalselt kasutatakse ja kui oluline on, et mõõtmistulemused ei väljuks etteantud vea piiridest.
Järgmise sammuna oleks defineerida kalibreerimisprotsess. Ideaalis peaks olema valitud standardi viga ¼ kalibreeritava mõõtevahendi soovitavast veast. Kui mõõtmised tehakse samuti suhtega 4:1, siis ei ole vaja arvestada kasutusel olevate standardite vigu.
Täpsuse suhte 4:1 hoidmine tänapäevaste seadmetega on raske. Seadmed, mida kalibreeritakse, saavad olla vaid nii täpsed, kui täpsed on standardid, millega neid võrreldakse. Kui täpsuse suhe on väiksem kui 4:1, siis võib kalibreerimistolerantsi vähendada. Kui on saavutatud suhe 1:1, siis on vaid täiesti võrdsed tulemused mõõteseadme ja standardi vahel täielikult korrektne kalibratsioon. Teine levinud meetod nende erinevustega tegelemiseks on vähendada kalibreeritava seadme täpsust.
Kui näiteks tehas on andnud näidikule 3-protsendilise täpsuse, siis muutes selle 4-protsendiliseks, on võimalik 1% täpsuse standardit kasutada 4:1 suhte juures. Kui seda näidikut kasutatakse mõõtmisel, kus on vajalik 16-protsendiline täpsus, siis ei muuda näidiku täpsuse muutmine 4 protsendile mõõtmistulemuste täpsust. Kui aga lõpptulemusel on vajalik 10-protsendiline täpsus, siis ei saa 3-protsendiline näidik kunagi olla parem kui 3:3:1. Sellisel juhul võib olla parem muuta kalibreerimise tolerantsi. Kui kalibreerimine tehtaks siis, kui seadeldis näitab 100 ühikut, siis 1% standardi puhul võiks olla tegelikul näidul ükskõik milline väärtus vahemikus 99–101. Suhte 4:1 puhul jääksid tulemused 96 ja 104 vahele. Kui teha vastuvõetavaks vahemikuks 97–103, siis oleks võimalik säilitada suhe 3:3:1. See on lihtsustatud näide.
Ideaalis oleks ülal toodud näites oleva näidiku ühe punkti kalibreerimiseks parim punkt 100 ühiku juures. Kalibreerimise punkt võib olla määratud juba varem tootja poolt või kalibreeritakse nii ka teisi sarnaseid seadmeid. Praktikas kasutatakse ka mitme punkti kalibreerimist. Olenevalt seadme nullpunktist võib kasutada hoopis seda kalibreerimise punktina. Seadmete puhul, mille nullpunkti on võimalik kasutajal muuta, tuleks kalibreerimisel tähistada, millist nullpunkti kasutatud on.
Kalibreerimist võib mõjutada standardi ja kalibreeritava seadme vaheline ühendamise meetod. Näiteks kui kalibreeritakse seadet, mis mõõdab analoogsignaale, siis võib lõpptulemust mõjutada ühenduse jaoks kasutusel olevate juhtmete impedants.
Kogu üleval toodud informatsioon kogutakse kokku kalibreerimisprotsessi käigus, seda nimetatakse konkreetseks katsemeetodiks. Vastava meetodi võib ette anda seadme tootja, kuid seda võib teha ka kasutaja, et kalibreerimine vastaks ka kõigile teistele kasutajapoolsetele nõuetele.
Elektrimõõtmiste vahendite kalibreerimiseks kasutatakse spetsiaalselt selle jaoks loodud seadmeid ehk kalibraatoreid.
Kvaliteet
Parandamaks kalibreerimise kvaliteeti ja tagamaks kalibreeritud seadmega saadud mõõtmistulemuste usaldusväärsust mitte ainult seadme omanikule, peaks kalibreerimine ja hilisemad mõõtmised olema võimalikult lühikese jälgitavuse ahelaga rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi SI ühikuteni. Jälgitavuse saavutamiseks võrreldakse tulemusi kas otseselt või kaudselt rahvusvaheliste standarditega. Seda tööd peavad tegema riiklikele standarditele vastavad laborid, mis võivad kuuluda riigile või eraettevõtetele.
Instrumentide kalibreerimine
Seadmeid tuleks kalibreerida järgmistel juhtudel:
Tihti peetakse kalibreerimist ka seadme väljundi korrigeerimiseks või mõõteseadme väärtuste võrdsustamiseks kindlaksmääratud standarditega. Näiteks võib termomeetrit kalibreerida nii, et tehakse kindlaks konkreetse seadme viga ja seadistatakse see nii, et termomeeter näitaks mingis kindlas punktis õiget temperatuuri Celciuse skaalal. Väga väheseid seadmeid on võimalik seadistada nii, et need vastaksid täpselt standarditele, millega neid võrreldakse. Suurema osa kalibreerimiste puhul on siiski tegu teadmata suuruse ja teadaoleva suuruse võrdlemise ja tulemuste ülesmärkimisega.
Rahvusvaheline
Paljudes riikides on Rahvusvaheline Metroloogia Instituut, mille eesmärgiks on toimetada põhilisi mõõtmiste standardeid. Neid on võimalik kasutada kalibreerimise teel jälgitavusahela loomiseks mõõteseadme ja vastava SI ühiku vahel. Pärast seda, kui allkirjastati vastastikuse tunnustamise leping, pole enam oluline, et mõõteseadme kasutaja omandaks mõõtmistulemuste jälgitavusahela riigis, kus ta hetkel asub.
Miloslav Stingl
thumb|Miloslav Stingl 2011. aastal [[Brno raamatupoes Books Dobrovský oma raamatu 2012: Mayové, jejich civilizace a zánik světa estilusel.]]
Radwanowice
Radwanowice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Zabierzówi vallas. Radwanowice asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 19 km lääneloodes.
Radwanowicet on esmamainitud 1329. aastal.
Tartumaa Tervisespordikeskus
Tartumaa Tervisespordikeskus on asutus Tartu maakonnas Uderna külas.
Keskuse kompleksi kuuluvad multifunktsionaalne spordisaal, Elva lasketiir, kettagolfi rajad.
Kardinaalarv
Kardinaalarv on matemaatiline objekt, mis võib olla hulga võimsus. Kardinaalarvudega iseloomustatakse nii lõplike hulkade kui ka lõpmatute hulkade suurust.
Kardinaalarvu võib defineerida kõikide mingi hulgaga võrdvõimsate hulkade klassina. Selle definitsiooni puudus on, et see klass ei pruugi olla hulk. Sellepärast defineeritakse kardinaalarvu tavaliselt vähima ordinaalarvuna, mis on etteantud hulgaga võrdvõimas.
Kardinaalarvu, mis on lõpliku hulga võimsus, samastatakse tavaliselt naturaalarvuga, mis on elementide arv selles hulgas. Georg Cantor võttiski kardinaalarvud kasutusele naturaalarvude üldistusena.
Lõpmatute hulkade võimsused võivad olla erinevad. Neid märgitakse sümboliga <span style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, MS Mincho, Arial, sans-serif;">ℵ (alef), heebrea tähestiku esimese tähega, ning alaindeksiga, mis on alguses naturaalarvuline. Naturaalarvude hulga \N võimsust (alef-null) ("vähimat" võimsust) märgitakse selles kirjaviisis <span style="font-family:Arial Unicode MS, Lucida Sans Unicode, MS Mincho, Arial, sans-serif;">ℵ 0.
Naturaalarvu saab kasutada kahel otstarbel: esiteks (lõpliku) hulga elementide arvu kirjeldamiseks, teiseks elemendi positsiooni kirjeldamiseks järjestatud hulgas. Lõplike hulkade puhul on need kaks kontseptsiooni omavahel jäigas vastavuses, lõpmatute hulkade puhul aga läheb tarvis kaht eri mõistet. Positsiooni kirjeldamine järjestatud hulgas viib ordinaalarvu mõisteni, elementide arvu kirjeldus aga siin jutuks oleva kardinaalarvu mõisteni.
Formaalne definitsioon
Ordinaalarvu \alpha \,\! nimetatakse kardinaalarvuks, kui igal väiksemal ordinaalarvul on ka väiksem võimsus (st ordinaalarvu \alpha \,\! ei saa üksüheselt kujutada ühelegi oma alamhulgale \beta \,\!). Selle definitsiooni võib esitada kujul , kus Cn \,\! on kõigi kardinaalarvude klass.
Kardinaalarvude tähistamine
Kardinaalarve tähistatakse tavaliselt kreeka tähestiku keskmiste tähtedega, et eristada neid ordinaalarvudest, mida tähistatakse tähtedega kreeka tähestiku algusest:.
Selgitus
Kaht hulka X ja Y nimetatakse võrdvõimsateks, kui on olemas bijektsioon hulgast X hulka Y; siis kirjutatakse |X| = |Y|. Hulkade võrdvõimsus on ekvivalentsusseos kõigi hulkade klassil.
''1. definitsioon. Kardinaalarvud pärisklassidena.''
Selle definitsiooniga on see raskus, et kardinaalarvud ei ole defineeritud hulkadena, vaid pärisklassidena (välja arvatud |\emptyset|).
Sellest raskusest saab mööda minna, kui panna |X| tähistama mitte kogu ekvivalentsusklassi, vaid valitakse sellest üks element välja, valitakse välja nii-öelda esindajate süsteem. Et seda formaalselt korrektselt teha, kasutatakse ordinaalarvude teooriat (selle lähenemise korral peab ordinaalarv olema juba defineeritud):
2. definitsioon: kardinaalarvud eriliste ordinaalarvudena
Ajalugu
Kardinaalarve kirjeldas Georg Cantor, kes 1874–1884 püüdis luua hulgateooriat, mida praegu nimetatakse naiivseks hulgateooriaks.
Kõigepealt võttis ta kasutusele võimsuse mõiste kui lõplike hulkade võrdsustamise vahendi. Näiteks hulgad {1,2,3} ja {2,3,4} ei ole küll võrdsed, kuid nad on võrdvõimsad.
Edasi võttis Cantor kasutusele üksühese vastavuse, mille abil on lihtne näidata, kas kaks lõplikku hulka on võrdvõimsad. Üksühese vastavuse mõiste abil rakendas ta oma ideed ka lõpmatutele hulkadele, näiteks naturaalarvude hulgale. Ta võttis kasutusele ka loenduva hulga mõiste iga hulga kohta, mis on võrdvõimas naturaalarvude hulgaga. Loenduva hulga võimsusele andis ta nimeks \aleph_0 (alef-null).
Cantorit huvitas, kas iga lõpmatu hulk on loenduv. Diagonaalmeetodi abil tõestas ta, et nii see ei ole, ning kirjeldas uut võimsust (kardinaalarvu), kontiinumi võimsust, mida tänapäeval tavaliselt tähistatakse tähega c. Ta näitas, et eksisteerib vähim lõpmatu kardinaalarv (\aleph_0) ning et iga kardinaalarvu korral eksisteerib temast suurem kardinaalarv.
Hiljem sõnastas ta väite, mis on tuntud kontiinumi hüpoteesi nime all, nimelt, et c = \aleph_1. Osutus, et selle kehtivus ei sõltu hulgateooria standardsetest aksioomidest ning seetõttu ei saa seda nende põhjal tõestada ega ümber lükata.
Kirjandus
Кардинальное число
Mädapea mõisa kalmistu
Mädapea mõisa kalmistu on kalmistu Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mädapea külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas.
Ajalugu
Kalmistu rajati Mädapea mõisa tollaste omanike Wendrichite ajal arvatavasti 1872. aastal, sest siis suri üks Wendrichitest, kes maetigi uuele kalmistule.
Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 250 meetri kaugusele põhjaloodesse ning asub pargi põhjaküljel oleva tiigi saarel. Kalmistule on arvatavasti maetud ainult üks lahkunu. Praegu on kalmistu jäetud maha ja haud on rüüstatud, kuid hauapiire on säilinud.
Lyduokiai mõis
pisi|Lyduokiai mõisa peahoone aastal 1897 Lyduokiai mõis või Kurėjai mõis (leedu Lyduokių dvaras või Kurėjų dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Lyduokiai vallas Lyduokiais. Mõisakompleks on kohaliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt.
Ajalugu
Lyduokiai mõisa on esmamainitud aastal 1499, mil selle omanik oli B. Petkevičius. XVII sajandil läks see Dambrauskaste kätte, alates XVIII sajandist kuulus mõis aga Moriconidele. See suguvõsa rajas ka mõisakompleksi.
XIX sajandi lõpus läks mõis Kossakowskite valdusse. Vaitkuškise mõisa omaniku Stanislovase surma järel jagati tema vanavara kollektsioon laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohaliku raamatukogu tarbeks. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Tänapäeval on osa neist raamatutest hoiul Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus.
XX sajandi alguses rajasid mõisnikud mõisa põllumajanduskooli. Aastal 1922 jagati suur osa mõisa maadest uusmaasaajatele. Aastal 1931 kolis mõisa peahoonesse kohalik kool, ent kuna vana puidust hoone oli avariilises seisukorras, siis ehitati selle asemele aastal 1936 uus hoone. Umbkaudu samal ajal asutati mõisale kuuluvas Felinka karjamõisas lindude tõuaretusjaam.
Mõisakompleks
Lyduokiai mõisa peahoone oli ampiirstiilis kõrgel soklil asuv nelinurkse põhiplaaniga hoone. See lammutati uue koolimaja rajamisel aastal 1936. Tegemist oli ainsa puidust ehitisega mõisakompleksis, ülejäänud hooned olid kivist ja on suuremalt jaolt säilinud. Unikaalne on mõisa tall, millega on arhitektuuriliselt kõige sarnasem Žagarė mõisa tall. Säilinud on veel kaks teenijate maja, kaks laohoonet, jääkelder, sepikoda, betoonist trepid, torn ja mesiniku majakese varemed. Mõisakompleksi ümbritseb XIX sajandi keskpaigas rajatud prantsuse park, mille pindala on 7 hektarit. Lisaks on alles mõisakompleksi juurde kuulunud tiigid.
Kristjan Niitepõld
Kristjan Niitepõld (sündinud 1979 Göteborgis) on eesti soost Soome entomoloog.
Alates aastast 1985 on ta elanud Soomes. Ta on lõpetanud Helsingi Ülikooli bioloogina.
Doktoritöö kaitses ta aastal 2009 Ilkka Hanski juhendamisel teemal "Flight metabolic rate in the Glanville fritillary butterfly". Selles uuris ta nõmme-tähnikvõrkliblika (Melitaea cinxia) ökofüsioloogiat.
Pere
Tal on õed Merike ja Sirje.
FMEA
FMEA (ingl. Failure Mode and Effects Analysis) ehk tõrgete liigi ja mõju analüüs (ka veariskianalüüs) on kvaliteedikontrolli ja riskijuhtimise meetod, mis võimaldab tuvastada potentsiaalsed toote- või protsessivead ja vigade liigid, hinnata nende vealiikide esinemisega seotud riske, järjestada probleemid tähtsuse järjekorras ja valida kõige tõsisemate probleemide lahendamiseks sobivad parandusmeetmed.
Analüüsi objekt ja kasutamine
FMEA uurimisobjektiks võib olla nii toode/teenus ise kui ka protsess, mille väljund see toode/teenus on. Lihtsaimalt väljendudes – analüüsitakse, kas toode on kliendile vajalik ning kasutajasõbralik ning kas tootja suudab talle seda stabiilselt pakkuda.
Veariskianalüüs tuleks läbi viia alati, kui on teada, et viga tootes (teenuses) võiks lõppkasutajale kahju tekitada. Analüüsi kasutamine toote (teenuse) arendustsüklis võimaldab vigu prognoosida ja ennetada või tuvastatud probleemid toote (teenuse) disainimise käigus kõrvaldada, mis omakorda võimaldab suurendada toote usaldusväärsust, anda parema kvaliteedi, kõrgema turvalisuse ja suurendada klientide rahulolu ja vähendada kulusid. Analüüsi terminoloogia, eesmärk ja muud detailid varieeruvad (disaini FMEA, süsteemi FMEA, toote FMEA, protsessi FMEA jne), kuid metodoloogia on sarnane.
Veariskianalüüsi käigus kogutud teavet saab kasutada süsteemide hoolduskavade koostamisel ja optimeerimisel ja muude kvaliteedikontrolli meetmete rakendamisel. Teave on väärtuslik sisend tootearenduses ja disainerite koolitamisel.
Ajalugu
FMEA töötati algselt välja Ameerika Ühendriikide relvajõudude tarbeks. Standard MIL-P-1629, mis originaalis kandis pealkirja Procedures for Performing a Failure Mode, Effects and Criticality Analysis (tõrgete liigi, mõju ja kriitilisuse analüüsi läbiviimise kord), on dateeritud 9. novembril 1949. Selle abil oli võimalik tuvastada süsteemi ja seadmete tõrked ning hinnata vigade mõju usaldusväärsust. Tõrked liigitati vastavalt sellele, kui oluline oli nende mõju missiooni kordaminekule ja personali/varustus (ingl. personnel/equipment) ohutusele. Kasutatud termin "personal/varustus" on standardi MIL-STD-1629 mõistes arusaam, et töötajad ja füüsiline varustus on omavahel asendatavad, kuid see ei kehti tänapäevases tarbekaupade tootmise kontekstis. Tarbekaupade tootjatel on erinevad prioriteedid, sealhulgas klientide rahulolu ja ohutus, seetõttu on FMEA olemus võrreldes MIL-P-1629 standardiga ajas muutunud.
Veariskianalüüsi ja selle aruandlusformaadi kohta on avaldatud mitmeid standardeid ja juhendeid, näiteks SAE J1739, AIAG FMEA-4 ja MIL-STD-1629A. Lisaks on paljudes tööstusharudes ja ettevõtetes töötatud välja protseduurireeglid oma toodete, teenuste ja protsesside erinõuete ja kvaliteedi kontrollimiseks.
FMEA protsess
pisi|FMEA protsess (allikas: elsmar.com) Veariskianalüüsi (FMEA) läbiviimiseks vajalikud põhitegevused on järgmised:
Riskide hindamine ja juhtimine
Pärast seda, kui on kirjeldatud võimalikud vead ja tõrked ning need liigitatud, hinnatakse vigade tekkimise riske. Riskide hindamisel luuakse hulk nn „musti“ stsenaariume hindamaks, millised neist on olulisemad ning milliseid meetmeid riskide haldamiseks rakendada. Riskijuhtimise sammud FMEA analüüsi käigus on järgmised: RPN = (Esinemise tõenäosus) x (Tagajärgede tõsidus) x (Avastatavus)
Esinemistõenäosust saab täpsemini määratleda, kui süsteemi on pikema aja jooksul riskide kontekstis juba jälgitud. Sageli tuleb esmalt lähtuda intuitsioonist (näiteks unikaalsete või alles loodavate toodete/teenuste puhul), hiljem aga esinemistõenäosust järjest täpsustada intsidentide dokumenteerimise abil.
Me peame rääkima Kevinist
"Me peame rääkima Kevinist" (inglise keeles "We Need to Talk About Kevin") on ameerika naiskirjaniku Lionel Shriveri 2003. aastal ilmunud romaan. Teose avaldas kirjastus Serpent's Tail.
Teos keskendub Eva Khatchadouriani ja tema poja Kevini suhetele Kevini toimepandud koolitulistamise valguses. Teos on kirjutatud esimeses isikus ja ehitatud üles kirjadena Evalt oma abikaasale.
"Me peame rääkima Kevinist" on Shriveri seitsmes romaan. 2005. aastal võitis Shriver selle teosega auhinna Orange Prize, millega autasustatakse inglise keeles kirjutavaid naiskirjanikke. 2011. aastal lavastas Lynne Ramsay romaani põhjal samanimelise filmi.
Zaporižžja kasakavägi
Zaporižžja kasakavägi (ukraina keeles Військо Запорозьке) oli Ukraina kasakate autonoomse riigi ametlik nimi.
Ajaloolased on seda riiki nimetanud ka Hetmanaadiks (ukraina keeles Гетьманщина).
Viimsi sanglepik
pisi|Viimsi sanglepik Viimsi sanglepik on kaitsealune sanglepik Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme asulas. Mets võeti kaitse alla 1960.
Kolossaalorder
Kolossaalorder (prantsuse keeles colossal 'hiiglaslik') on Itaalia arhitekti Andrea Palladio välja töötatud orderivorm, mille puhul sambad, piilarid või pilastrid ulatuvad hoonel vähemalt läbi kahe korruse.
Kolossaalorder taaselustati uuesti 18. sajandi Euroopas, näiteks Inglismaal kasutasid seda fassaadidel suurejoonelist teatraalset klassitsismi viljelevad arhitektid John Vanbrugh ja Nicholas Hawksmoor.
Scaled Composites Proteus
Scaled Composites Model 281 Proteus on tandemtiivaga kõrgel kõrgusel lendamiseks mõeldud pikamaalennuk. Lennuki on konstrueerinud Bert Rutan. Ta tahtis uurida võimalust kasutada õhusõidukeid kõrgmäestiku telekommunikatsiooni jaamadena. Proteus on mitmeotstarbeline transpordilennuk, mis suudab vedada mitmesuguseid veoseid välisel püloonil. See võib olla 19 800 m kõrgusel rohkem kui 18 tundi. Lennuk kuulub Northrop Grumman Corporationile.
Ajalugu
Proteuse esimene lend toimus 26. juulil 1998. aastal. Lennutestid jätkusid 1999. aasta lõpuni. Juunis näidati Proteust esimest korda rahvusvaheliselt, debüüt toimus Pariisi lennunäitusel. Lennuk lendas vahemaandumiseta Bangorist Maine'ist Pariisi.
2000. aasta oktoobris saavutati kõrgeim tulemus milleks oli 19 277 m.
21. detsembril 1998 kanti Proteus ajakirja Time "1998. aasta 100 parima disaini" nimekirja. pisi Proteus on praegu mitme koostöös NASAga püstitatud FAI maailma kõrgusrekordi omanik.
Scaled Composites Proteus projekteeriti ja ehitati 1998. aastal. See loodi kahemootorilise suure autonoomiaga lennukina, mis on võimeline lendama suurel kõrgusel ja pikka aega. See loodi keskkonnaseire ja teadusuuringute õhusõidukina ning töötati välja koostöös NASAga.
Scaled Composites Proteus on uuenduslik mitmeotstarbeline lennuk, mille on välja töötanud Ameerika ettevõte Scaled Composites. See loodi erinevate missioonide, sealhulgas geoloogiliste uuringute, atmosfääri- ja meteoroloogiliste uuringute läbiviimiseks, samuti uute tehnoloogiate ja süsteemide katsetamiseks.
Lennuki Disain
Proteusel on ebatavaline tandem-tiiva ja kahe noolega konfiguratsioon koos kahe tagumise turboventilaatormootoriga, mis annavad jõudu. Lennukil on modulaarne konstruktsioon, mis võimaldab kanda koormaid erinevates kohtades. Tagatiivale või esiosale saab lisada või eemaldada eemaldatavaid otsaosasid, et kohandada Proteuse aerodünaamikat erinevatele välistele koormustele või maksimaalsele kõrgusele. Peamine telik on paigutatud teistest telikutest kaugele, mis võimaldab vedada suuri väljastpoolt paigaldatud kasulikke koormaid kere alla.
Lennuk on ette nähtud reisimiseks 50 000 kuni 63 000 (jala) kõrgusel kuni 18 tundi.
Lennukil on kerge tiib, mis on mõeldud pikkadeks lendudeks suurtel kõrgustel. See võimaldab suurel kiirusel pikki vahemaid läbida ja kütust säästlikult kasutada. Lennuki sees on ruumikad kajutid meeskonnale ja teadustehnikale ning tehnilised kambrid erinevate instrumentide ja süsteemide hoidmiseks ja hooldamiseks.
Robootika kolm põhiseadust
Robootika kolm põhiseadust on reeglid, mille mõtles välja ulmekirjanik Isaac Asimov. Reeglid ilmusid esmakordselt 1942. aastal Asimovi lühijutus "Runaround". Need kolm reeglit on järgmised:
Peale nende kolme seaduse mõtles Asimov hiljem välja ka nullseaduse, mis on järgmine:
0. Robot ei tohi oma tegevuse või tegevusetusega inimkonnale kahju teha.
Need seadused esinesid mitmes Isaac Asimovi raamatus ning neid on ka hiljem kasutatud paljudes raamatutes, filmides ja mujal.
Fredonia mäss
Fredonia mäss oli 1826. aasta detsembris ja 1827. aasta jaanuaris toimunud angloameeriklastest Texase asunike esimene katse Mehhikost eralduda. Empresario Haden Edwardsi juhtimisel tegutsenud asunikud kuulutasid Nacogdochese lähedal välja Mehhiko Texasest iseseisva Fredonia Vabariigi. Lühikese eluajaga vabariigi territooriumiks olid maad, mille Edwards oli Mehhiko valitsuselt 1825. aastal saanud, ning varem asustatud alad. Edwardsi tegevus oli kohalikele vastukarva ning tülid asunike ning kohalike vahel sundisid Mehhiko valitsust Edwardsilt maad ära võtma.
1826. aasta detsembri lõpus pidasid Edwardsi toetajad kohalike poolel tegutsenud ametnikud kinni ning võtsid piirkonna enda kontrolli alla. Ühtlasi kuulutasid nad end Mehhikost iseseisvaks. Algselt toetasid mässu ka lähedal elanud cherokeed, kuna Mehhiko valitsus oli nende õigusi eiranud, kuid Mehhiko ja empresario Stephen F. Austini tegevus veenis neid lõpuks mässule vastu olema. 31. jaanuaril 1827 marssis üle saja Mehhiko sõduri ning 275 Texase omakaitseväelast Nacogdochesesse korda taastama. Haden Edwards põgenes koos oma venna Benjaminiga Ameerika Ühendriikidesse. Cherokeed hukkasid oma pealiku Richard Fieldsi ning võimud määrasid ühele kohalikule kaupmehele surmanuhtluse, mis hiljem tühistati.
Mässu tulemusel viis president Guadalupe Victoria Texasesse vägesid juurde ning sundis sellega ka kohalikud asunike vastu sõjakad hõimud rahulepingutele alla kirjutama. Comanched pidasid rahuleppest kinni aastaid. Mehhiko võimud kartsid, et Ameeria Ühendriigid proovivad Texast endale saada ning piirasid põhjanaabrite juurest sisserännet. Uus immigratsioonipoliitika oli kolonistide seas ebapopulaarne ning rahulolematus valitsusega kasvas. Mõned ajaloolased peavad Fredonia mässu Texase revolutsiooni alguseks.
E-hepatiidi viirus
E-hepatiidi viirus (lüh HEV) on viiruse liik.
E-hepatiidi viirus on ühespiraalse positiivse ahelaga, ilma väliskestata, RNA-viirus. Virioonide läbimõõt on 27 kuni 34 nm.
Klassifikatsioon
Lindude HEV ei ole käesoleval ajal perekonda Hepevirus liigitatud kuid kannab nimetust Avian hepatitis E virus.
Reservuaarid
E-hepatiidi viiruse reservuaarideks on, olenevalt genotüübist, enamasti imetajad: kodusead, metssead ja inimesed. Kuid peremeesteks ja kandjateks on ka ahvid, hirved, kassid, koerad, lehmad, lambad, rotid, hiired ja inimesed.
Patoloogia
E-hepatiidi viirus levib veega, nakatunud loomade liigvähe töödeldud liha süües, oraalse kontaktina või kokkupuutel viiruse osakesi sisaldava roojaga. Viirus võib osadel loomadel ja inimestel E-hepatiidi viirusinfektsiooni põhjustada.
Välislingid
Veterinarians in Estonia. Vector Borne Zoonotic Dis.]
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hepatitis E virus seisuga 02.04.2014.
Ternate (Itaalia)
Ternate on asula ja vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Halduskeskus asub Ternates.
Comabbio põhjakaldal asuva Ternate kõrgus merepinnast on 281 meetrit, asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ternate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Biandronno, Cazzago Brabbia, Comabbio, Inarzo, Travedona-Monate, Varano Borghi.
Nudo seduto con le mani in grembo
„Rüpes kätega istuv akt“ (itaalia keeles „Nudo seduto con le mani in grembo“) on itaalia kunstniku Amedeo Modigliani õlimaal lõuendil.
1918. aastal valminud teos asub Honolulu Kunstimuuseumi kogudes.
Tegemist on ühega Modiglianile kuulsust toonud akti maalidest.
Helminthophis
Helminthophis on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Helminthophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod elavad Costa Ricas, Panamas, Colombias ja Venezuelas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Helminthophis seisuga 14.08.2014.
Olivia de Havilland
pisi|Olivia de Havilland (1940) pisi|Olivia de Havilland filmis "[[Tuulest viidud (film)|Tuulest viidud" (1939)]] Olivia Mary de Havilland (1. juuli 1916 Tōkyō – 26. juuli 2020 Pariis) oli Briti-Ameerika Oscariga pärjatud näitleja. Ta mängis oma üle poole sajandi kestnud karjääri jooksul kokku 49 mängufilmis ning oli klassikalise Hollywoodi kuldaja üks tähtsamaid filmitähti.
Tema õde oli Joan Fontaine, kes sai samuti Oscari.
De Havilland sündis 1916. aastal Jaapaanis Tōkyōs briti vanemate peres. De Havillandi ema Lillian Fontaine (eluaastad 1886–1975) oli samuti näitleja. Kui de Havilland oli kaheaastane, kolisid tema vanemad Tōkyōst USA California osariiki Saratogasse.
De Havilland alustas filminäitlejakarjääri 1935. aastal William Shakespeare'i näidendil põhineva filmiga "Suveöö unenägu" ("A Midsummer Night's Dream"), kus ta mängis Hermiat. Koos Errol Flynniga mängis ta peaosa neljas filmis: "Captain Blood" (1935), "Ratsaväebrigaadi rünnak" ("The Charge of the Light Brigade"; 1936), "Robin Hoodi seiklused" ("The Adventures of Robin Hood"; 1938) ja "Nad surid saapad jalas" ("They Died with Their Boots On"; 1941).
Filmis "Tuulest viidud" mängis ta Melanie Hamiltoni. Rolli eest sai ta parima naiskõrvalosatäitja Oscari nominatsiooni.
1941. aastal sai ta USA kodakondsuse. 1942. aasta Oscarite jagamistel esitatitati de Havilland ja tema õde Fontaine mõlemad Oscarile parima naisnäitleja kategoorias. De Havilland kandideeris filmiga "Hold Back the Dawn" ja Fontaine filmiga "Kahtlustus" ("Suspicion"). Oscari sai Fontaine. Konkurents Oscari pärast tõi õdede vahele paksu verd ja kibestumust, mis püsis aastakümneid. De Havilland võitis 1940. aastatel siiski kaks Oscarit: rollide eest filmis "To Each His Own" (1946) ja "Pärijanna" ("The Heiress"; 1949) – mõlemad parima naispeaosatäitja kategoorias. Pärast 1940. aastaid mängis de Havilland filmides harva. 1980. aastatel mängis ta mitmes telesarjas.
Ta on mänginud kolmes Broadway lavastuses: "Romeo ja Julia" (1951), "Candida" (1952) ja "A Gift of Time" (1962).
Panuse eest filmitööstusse on ta saanud Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.
1956. aastast alates elas ta Pariisis.
Aleksander Vardi
Aleksander Vardi (kuni 8. augustini 1940 Aleksander Bergman; 4. september 1901 – 18. juuni 1983) oli eesti impressionistlik maalikunstnik.
Lauri Habakuk
pisi|Lauri Habakuk 2021. aasta Arvamusfestivalil Lauri Habakuk (sündinud 2. septembril 1990) on eesti ajakirjanik.
Aleksander Vardi
Aastatel 1919–1925 õppis Vardi Tartus Kunstiühingu Pallas kunstikoolis Konrad Mäe ning Ado Vabbe juures, 1925–1929 täiendas ta end Pariisis. Töötas mõned aastad Tartus vabakunstnikuna ning valiti 1932. aastal teater Endla dekoraatoriks. 1934. aastal valiti ta Kõrgema Kunstikooli Pallas õppejõuks. 1947. aastal anti Vardile professorikutse. Aastatel 1951–1956 oli Vardi kustutatud Eesti NSV Kunstnike Liidu liikmete hulgast. Teda on peetud Eesti väljapaistvaimaks ja stiilipuhtaimaks impressionistiks.
Lauri Habakuk
Haridus
Habakuk lõpetas 2009. aastal Pärnu Koidula gümnaasiumi, läks Tartu Ülikooli õppima ning sai 2021. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi ajakirjanduse erialal.
Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on ajakirjanik väljaandes Pärnu Postimees.
Āboltiņi
Āboltiņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas.
Küla asub valla lääneosas.
Looduskaitse all on külas kasvav Zeltiņi pärn.
Eugenio Calabi
pisi|200px|Eugenio Calabi Eugenio Calabi (sündinud 11. mail 1923 Milanos) on itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.
Ta on Pennsylvania Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on diferentsiaalgeomeetria, osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende rakendused. Tema uurimistöö nn Calabi hüpoteesi kallal viis Calabi-Yau muutkonna loomiseni (hüpoteesi tõestas 1976. aastal Shing Tung Yau).
2012. aastal valis Ameerika Matemaatikaselts ta fellow'ks.
Jarek Kurnitski
Jarek Kurnitski (sündinud 20. oktoobril 1970) on eesti tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituudi direktor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2018).
Elukäik
Aastatel 1990–2010 töötas Jarek Kurnitski Helsingi Tehnikaülikoolis assistendi, teaduri, juhtivteaduri ja dotsendina ning 2009–2012 Soome Innovatsioonifondis SITRA juhtivspetsialistina. Aastatel 2012–2014 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitiste projekteerimise instituudi ehituskonstruktsioonide professor, 2013–2016 direktor. Alates 2013. aastast on Jarek Kurnitski Aalto Ülikooli dotsent (Adjunct Professor); alates 2015 TTÜ hoonete energiatõhususe ja sisekliima professor, alates 2017. aastast ehituse ja arhitektuuri instituudi direktor, liginullenergia uurimisrühma juht.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Jarek Kurnitski 2018. aastal inseneriteaduste alal, kuulub akadeemia informaatika- ja tehnikateaduste osakonda. Ta on Eesti Teaduste Tippkeskuste Nõukogu liige.
Ta on riigi teaduspreemiate komisjoni liige.
Teadustöö
Jarek Kurnitski on üks Euroopa juhtivatest teadlastest hoonete energiatõhususe ja sisekliima valdkonnas. Ta on olnud keskne autor Eesti ja Soome energiatõhususe miinimumnõuete ja arvutusmetoodika väljatöötamisel, mis on loonud vundamendi liginullenergiahoonete ehitamisele. REHVA (Euroopa kütte, ventilatsiooni ja jahutuse erialaühenduste katusorganisatsioon) liginullenergiahoonete töörühma juhina on ta töötanud välja Euroopa tasemel tehnilisi aluseid hoonete energiatõhususdirektiivi rakendamiseks, samuti osalenud mitme Euroopa standardi väljatöötamisel. Tal on märkimisväärne kogemus ka teadus- ja arendustegevuse rahastamise alal. Ta tunnetab hästi ettevõtetes toimuvat toote- ja muud arendustööd ning tema tegevuses on oluline koht koostööl nii Eesti kui ka välisettevõtetega. Tema sulest on ilmunud üle 300 publikatsiooni teaduslikes ja rakenduslikes väljaannetes. Jarek Kurnitskit on tunnustatud Euroopa ja Skandinaavia erialaorganisatsioonide REHVA ja SCANVAC teadusauhindadega kui ühte juhtivat teadlast hoonete energiatõhususe ja sisekliima valdkonnas. Ta on juhendanud 14 doktoritööd, 46 magistritööd, avaldanud üle 150 juhtivates andmebaasides kajastatud teadusartikli, suurel hulgal populaarteaduslikke kirjutisi, koostanud kümneid juhendmaterjale ja raamatuid, kokku üle 500 teadusliku ja erialase publikatsiooni.
Teaduskorralduslik tegevus
Jarek Kurnitski on Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu liige. Ta on olnud hinnatud ekspert mitme riigi teadusrahastuse taotluste hindamisel, sh olnud pikka aega Rootsi Teadusagentuuri Formas taotluste hindajate seas, osalenud oponendina kaitsmiskomisjonides, korraldanud rahvusvahelisi konverentse. Ta on mitme teadusajakirja toimetuskolleegiumi liige.
Fototöötlus
pisi|Töödeldud pilt Fototöötlus on protsess, mille käigus muudetakse varem tehtud fotosid. Digifotograafias kasutatakse selleks fototöötlusprogramme.
Manipulatsiooni mõte
Fototöötlus teenib mitmesuguseid eesmärke. Küllap tähtsaim või vähemasti levinuim on pildistatava objekti või stseeni võimalikult täpne, kvaliteetne ja tehniliselt pädev edastamine vaatajatele. Sellest eesmärgist lähtudes on ideaalne fototöötlus niisugune, kus tehakse vaid hädatarvilik. Lõpptulemuse kvaliteet sõltub seega enim hetkest, mil foto tehakse – hilisem töötlus saab seda paremuse suunas mõjutada vähe.
Tihti mõistetakse fototöötluse all ka protsessi, kus fotot moonutatakse sedavõrd, et see ei kujuta enam olukorda, mis oli pildi tegemise ajal. Sellisel juhul võib olla tegu kunstiliste ja esteetiliste taotlustega, aga ka näiteks sooviga õppe-eesmärgil rõhutada mõnd objekti või objekti omadust.
Ajalugu
Enne arvutiajastut saavutati fotomanipulatsiooni efekte tindi, mitmekordse särituse ning fotode või negatiivide kokkusobitamisel. Samuti kasutati värvipüstoleid, pliiatseid ning kõikvõimalikke vahendeid, mis soovitud tulemuseni jõudmisel kaasa aitasid. Sellist tüüpi fototöötlust peeti omaette kunstivaldkonnaks, kuna nõudis palju oskusi ja annet.
Põõnasaag
Põõnasaag on väike saag, mille 1–2 cm kõrgune lõiketera oli kinnitatud käepideme sisse. Eestis oli eri piirkondade põõnasaagidel erinevad käepideme kujundused.
IShowSpeed
IShowSpeed, kodanikunimega Darren Watkins Jr. (sündinud 21. jaanuar 2005), on afroameerika juutuuber ja muusik. IShowSpeed YouTube'i kanalil on 16,7 mln tellijat.
Romeo, Julia ja pimedus (film)
"Romeo, Julia ja pimedus" on 1960. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.
Film on lavastatud Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki jutustuse "Romeo, Julia ja pimedus" põhjal.