cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Halliku
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Küla järgi on nime saanud Halliku kihistu.
Geokronoloogiline skaala
Geokronoloogiline skaala on ajaskaala, mis jagab geoloogilise aja ehk Maa ajaloo väiksemateks geokronoloogilisteks ning geokronomeetrilisteks üksusteks. Skaala on välja töötatud peamiselt fossiilide leviku uurimise alusel.
Snadi
pisi|Petangikuulid ja oranž märkekuul ehk snadi Snadi on petangis kasutatav märkekuul.
Snadid võivad olla kas puidust või sünteetilisest materjalist. Sünteetilisest materjalist valmistatud snadidel peab olema tootja märgistus (VMS) ja need peavad olema valmistatud nii, et nad vastavad rahvusvahelise alaliidu kehtestatud nõuetele, ja olema aktsepteeritud rahvusvahelise alaliidu poolt.
Snadi läbimõõt on 30 mm ja ta võib olla ka üle värvitud.
Pistikhübriidsõiduk
pisi|Pistikhübriidsõiduk, [[Mitsubishi Outlander PHEV]] Pistikhübriidsõiduk ehk laetav hübriidelektriauto on elektrimootori ja akuga sõiduvahend, mida saab laadida välisest toiteallikast ja ühtlasi on olemas sisepõlemismootor, mis kasutab kütusena bensiini. Harvemini kasutatakse kütuseks diislikütust. Seega eristub see lahendus tavapärasest hübriidautost selle poolest, et sellel on lisavõimalus elektrienergiat saada välisest energiaallikast.
Tugeva kiirendamise ajal, nagu näiteks järsust mäest üles sõitmisel, töötavad bensiini- või diiselmootor ja elektrimootor koos, et vältida aku üleliigset tühjenemist. Mõned pistikhübriidid kasutavad väikest bensiinimootorit elektrienergia tootmiseks, mis teisisõnu on sõiduulatuse suurendaja, et elektrimootorit toita, kui aku laetus väheneb alla teatud taseme. Laetavate hübriidelektrisõidukite sõiduulatus elektrirežiimis erineb mudelite lõikes oluliselt. Mõned suudavad sõita elektritoitel ainult 15–20 kilomeetrit, kui uuemad mudelid võivad läbida 60 kilomeetrit või enamgi. Pistikühendusega sõidukid võivad olla veelgi tõhusamad kui tavalised hübriidsõidukid, kuna laetava hübriidauto sisepõlemismootori piiratud kasutamine täislaetud elektrimootori abil võib lubada kokkuhoiu näitajaid maksimaalsele efektiivsusele lähemal.
Tänapäeval suudavad pistikhübriidautod aku jõul sõita umbes 50 kilomeetrit.
Hübriidsõiduki veoaku
Veoaku koosneb akuelementidest, mis paiknevad omavahel ühendatud akumoodulitena vastaval alusel. Akumoodulid ja -alus on kaanega kaetud ja moodustavad ühe kompaktse terviku.
Aku laadimiseks on seade sõidukisse ehitatud või eraldiseisva osana. Sõiduki osana olev laadimisseade on vahelduvvoolu alalisvooluks muutev seade.
Sihtturg
Viimastel aastatel on nõudlust toetatud kõigi elektrisõidukite järele eriti just Ameerika Ühendriikide turul valitsuse toetustega, lobistide abil ja seda sorti sõidukiga seotud maksude alandamise kaudu.
Abbateggio
Abbateggio on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.
Lalli (Muhu)
Lalli on küla Saare maakonnas Muhu vallas Lalli lahe ääres.
Abbateggio
Ta piirneb läänes ja lõunas Caramanico Terme, idas Lettomanoppello, idas Roccamorice, läänes San Valentino in Abruzzo ja põhjas Scafa vallaga. Valla pindala on 15,71 km².
Leeskopa
Leeskopa on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Lalli (Muhu)
Külas asub sadam.
Abbateggio
Haldusajalugu
Aastatel 1929–1947 oli Abbateggio valla territoorium osavald ehk frazione San Valentino in Abruzzo Citeriore valla koosseisus.
Loodus
Vald asetseb piki Majella põhjanõlvu . Keskmine kõrgus merepinnast on 450 m. Maksimaalne kõrgus on 1150 m või 1200 m , minimaalne kõrgus 190 m või 210 m.
Looduskaitse
Osa vallast on Majella rahvuspargi territooriumil.
Demograafilised näitajad
Elanike arv (kuni 2001. aastani rahvaloenduste andmed) on olnud:
Majapidamiste arv on umbes 182 või 154.
Veiko Tali
Veiko Tali (sündinud 20. mail 1960 ) on Eesti riigiametnik.
Abbateggio
Asustus
Valla suuremad asulad on Abbateggio ja Le Piane.
Veiko Tali
Ta on lõpetanud 1978. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1983. aastal Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.
Abbateggio
Haldus
Vallas on järgmised osavallad ehk fraktsioonid (frazione):
Veiko Tali
Aastal 1993 sai temast rahandusministeeriumi omandireformi osakonna juhataja. Aastatel 1997–2000 oli ta omandireformi ja väärtpaberituru osakonna juhataja ning 2000–2004 finantsteenuste osakonna juhataja.
Abbateggio
Tähised
Valla sihtnumber on 65020, telefonikood 085 ja ISTATi number 068001.
Veiko Tali
2004–2005 oli Veiko Tali finants- ja maksupoliitika asekantsleri kohusetäitja ning seejärel finantspoliitika asekantsler. Alates 2008. aastast töötas ta finants- ja maksupoliitika asekantslerina.
Abbateggio
Majandus
Vallas peetakse loomi ning kasvatatakse muu hulgas teravilja (nisu (farro)), õlipuud, viinapuud ja viljapuid. Valmistatakse juustu ja mett.
Veiko Tali
27. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2020 oli ta rahandusministeeriumi kantsler.
3. novembril 2020 kinnitas Eesti Panga nõukogu Veiko Tali Eesti Panga asepresidendiks, kellena ta alustas tööd 1. jaanuaril 2021.
Abbateggio
Liiklus
Abbateggio valda pääseb maanteelt A24 Scafa-Alanno harutee kaudu .
Ajalugu
Abbateggio küla on esimest korda mainitud 10. sajandil .
Territoorium on kuulunud muu hulgas Orsini ja Farnese suguvõsale .
Vaatamisväärsused
Cusano fraktsioonis on keskaegse linnuse ja muude hoonete varemed.
Vallas on San Lorenzo kirik ja Madonna dell'Elcina pühamu, kus neitsi Maarja pärimuse järgi ilmutas end puu otsas.
Vallas on tholosed (karjaseonnid mördita kividest).
Kaitsepühak ja pühad
Valla kaitsepühak on Laurentius (San Lorenzo). Tema mälestuspäeval 10. augustil peetakse vallas nisu (farro) pidustust (La Festa del Farro).
17. jaanuaril tähistatakse Antoniose ja 8. septembril Madonna dell'Elcina päeva .
Kultuur
Vallas antakse välja rahvuslikku looduskirjanduse auhinda (Il Premio Nazionale di Letteratura Naturalistica) .
Vitali Petrov
thumb|Vitali Petrov (2008) Vitali Petrov (vene keeles Виталий Александрович Петров; sündinud 8. septembril 1984 Viiburis) on Venemaa vormelisõitja.
Enne Vormel 1
Erinevalt enamikust vormelisportlastest ei alustanud ta oma sportlaskarjääri kardiga sõites, vaid autosportlasena. 2001 ja 2002 võitis ta Venemaa karika Žigulidega sõitmises, sealjuures 2002. aastal võitis ta kõik 5 etappi, kogudes maksimaalsed 500 punkti. Sel aastal sõitis ta ühe etapi Volkswagen Polo karikasarjas, mille võitis, ja 2 etappi Vormel RUS sarjas, mille mõlemad võitis.
2003 kolis Petrov Lääne-Euroopasse. Ta osales Vormel Renault' Suurbritannia talvesarjas, kus võitis etapigi ja oli kokku 44 punktiga 4., ning suvesarjas, kus sõitis 2 etappi ega pääsenud poodiumile, olles kokku 23 punktiga 28. (võitis Lewis Hamilton). Seejärel sõitis ta 12 etappi Vormel Renault' Itaalia sarjas, kus poodiumile ei jõudnud ja oli kokku 12 punktiga 19., 6 etappi Vormal Renault' meistrite sarjas, kus ta üldse punkte ei saanud, ja 1 etapi Vormel 3000 sarjas, mille lõpetas 10. kohal ja oli sarja kokkuvõttes samuti 0 punktiga 22.
2005. aastal sõitis Petrov taas Venemaal. Vormel 1600 Venemaa sarjas sõitis ta 6 etappi, võitis 1 kvalifikatsiooni ja 5 etappi ning ka kogu sarja 85 punktiga. Lada Revolutioni sarjas sõideti seekord 14 etappi, millest Petrov võitis 5 kvalifikatsiooni ja 10 etappi, sõitis 6 kiireimat ringi ja võitis sarja.
2006 proovis Petrov taas välismaal õnne. Sarjas Euroseries 3000, mille 18 etapist 10 peeti Itaalias, sõitis Petrov kaasa 17. Tal ei õnnestunud võita kvalifikatsiooni, küll aga võitis ta 4 etappi ja sõitis 2 korda kiireima ringi, saavutas veel 2 teist ja 3 kolmandat kohta ning tuli 72 punktiga kolmandaks. Võitjad said 106 ja 94 punkti. Vormel 3000 meistrite sarjas sõitis ta 2 etapil ja saavutas isegi kvalifikatsioonivõidu, aga etappidelt jäi parimaks 12. koht, mis andis kokkuvõttes eelviimase, 29. koha.
2006–2009: GP2
2007 sõitis Petrov meeskonnas Campos Grand Prix koos Giorgio Pantanoga. Eelviimase etapi Petrov võitis, aga ülejäänud etappidelt parimaks jäi 5. koht, mis andis kokku 21 punktiga 13. koha. Pantano saavutas 59 punktiga kolmanda koha Timo Glocki ja Lucas di Grassi järel (Bruno Senna oli 8.) ning Campos oli meeskondlikult samuti 3.
thumb|Vitali Petrov (2008) 2008 jätkas Petrov Camposes, mis muutunud omandisuhete tõttu kandis nime Barwa International Campos Team. GP2 Aasia sarjas saavutas ta 10 etapil 1 kvalifikatsiooni- ja 1 etapivõidu ning 3 kolmandat kohta. See andis 33 punktiga kolmanda koha Romain Grosjeani (61 punkti) ja Sébastien Buemi (37) järel. Bruno Senna oli 5. (23) ja Kamui Kobayashi 6. (22). Petrovi meeskonnakaaslane tõi ainult ühe 3. koha punktid, paremuselt järgmine koht oli 10. Siiski piisas sellest meeskondlikuks 3. kohaks, sest ühelgi meeskonnal polnud kaht tugevat sõitjat.
2008. aasta suvesarjas oli Petrovi meeskonnakaaslaseks Lucas di Grassi. Petrov saavutas 1 esimese, 1 teise ja 1 kolmanda koha ning 1 kiireima ringi. Kokku oli ta 39 punktiga 7. Sarja võitsid Pantano (76), Senna (64), di Grassi (63) ja Grosjean (62). Buemi oli 50 punktiga 6., Marko Asmer ei saanud ühtegi punkti. Meeskondlikult võitis Campos 103 punktiga iSport Internationali ees (95).
thumb|2009 võitis Petrov [[İstanbulis GP2 etapi koos kiireima ringiga.]] 2009 jätkas Petrov Camposes. GP2 Aasia sarjas saavutas ta 11 etapil 1 võidu, 1 teise ja 1 kolmanda koha. See andis kokkuvõttes 28 punktiga 5. koha. Võitis Kamui Kobayashi, Nico Hülkenberg oli 6. Petrovi meeskonnakaaslane Sergio Perez oli 2 võidu ja 1 teise koha eest saadud 26 punktiga 7. Meeskondlikult oli Campos 3.
2009. aasta suvesarjas jäi meeskond samaks, aga selle nimi muutus uuesti ja oli nüüd Barwa Addax Team. Petrovi meeskonnakaaslaseks oli Romain Grosjean. Petrov kogus 20 etapilt 2 võitu, 3 teist ja 2 kolmandat kohta, lisaks võitis ta 2 viimast kvalifikatsiooni, sõitis 1 kiireima ringi ning oli kokkuvõttes 75 punktiga teine Nico Hülkenbergi (100) järel. Järgnesid di Grassi (63) ja Grosjean (45). Grosjean sai sõita üksnes pool hooaega, siis pidi ta lahkuma Vormel 1-sse ja tema asendaja polnud tasemel, mistõttu hooaja lõpus läks Hülkenbergi ja Pastor Maldonado meeskond ART Grand Prix mööda ning võitis 136 punktiga, Petrov ja Grosjean said 122 punkti.
Renault F1
thumb|Vitali Petrov (2010) Alates 2010. aasta hooajast sõidab Petrov Vormel 1 sarjas Renault F1 meeskonnas Robert Kubica kõrval. Ta on esimene venelane, kes võistleb Vormel 1-s. Esimesed 3 etappi Petrov katkestas, aga järgmised 9 lõpetas. Hooaja 4. etapil Hiina Grand Prix'l saavutas ta 7. koha ja esimesed punktid. 7. etapi Türgi Grand Prix lõpetas ta küll 15. kohaga, kuid sõitis sellel välja kiireima ringi. Kokkuvõttes jäi ta hooajal siiski selgelt Kubica varju, kes järjekindlalt punktidele ja vahel isegi esikolmikusse sõitis. Hooaja kokkuvõttes oli Kubica 136 punktiga 8. ja Petrov 27 punktiga 13., meeskondlikult sai Renault 163 punktiga kindla 5. koha.
Enne 2011. aasta hooaja algust elas Kubica üle avarii, kus ta sai rängalt vigastada ja pidi hooaja vahele jätma. Tema asemele võeti sakslane Nick Heidfeld. Testisõitjate hulka kuulusid Bruno Senna ja Romain Grosjean. Kohe hooaja avaetapil Austraalia Grand Prix'l saavutas Petrov 3. koha ja teisel etapil Malaisia Grand Prix'l tuli Heidfeld 3. kohale. Ent need jäidki Renault' ainsateks esikolmikukohtadeks. Pärast 11 etappi oli Heidfeldil 34 ja Petrovil 32 punkti ning Renault otsustas Heidfeldi lahti lasta, sest see ei suutnud täita tugeva liidri rolli, nagu Kubica seda olnud oli. Tema asemel sõitis ülejäänud 8 etappi Senna, aga see oli halb valik, sest Senna tõi neilt ainult 2 ja Petrov 5 punkti. Hooaja kokkuvõttes oli Petrov 37 punktiga 10., Heidfeld 34 punktiga 11. ja Senna 18. Meeskondlikult oli Renault endiselt 5.
Caterham F1
2012. aastaks moodustati Malaisia kapitalil põhinev vormelimeeskond Caterham F1, kuhu palgati teistest meeskondadest üle jäänud Heikki Kovalainen ja Vitali Petrov. Hooajal oli meeskond nõrk. Petrovi parimaks tulemuseks jäi hooaja viimase etapi 11. koht.
Michael I
Michael I Rangabe (kreeka keeles Μιχαὴλ Ῥαγγαβέ; umbes 770 – 11. jaanuar 844) oli Bütsantsi keiser aastatel 811–813. Michael oli patriitsi Theophylaktos Rangabe, Egeuse mere laevastiku ülema poeg. Ta abiellus keiser Nikephoros I tütre Prokopiaga enne, kui Nikephorosest sai keiser. Temast sai äia võimuletuleku järel kouropalatēs - palleeülem.
Päritolu ja võimuletõus
Michaeli päritolu kohta on esitatud erinevaid andmeid. Mõne autori arvates ulatuvad tema esivanemate juured Kreekasse. Teised aga leiavad, et tegemist oli slaavi päritolu mehega, millele viitab ka Michaeli ilmselt slaavi päritolu hüüdnimi Rhangabe, mis tähendab tõlkes "tugevakäeline". Selle hüüdnime sai Michael aastaid enne keisritroonile asumist ja see ei sobinud kuidagi tema järgneva elukäiguga.
Michael abiellus keiser Nikephoros I tütre Prokopiaga enne, kui Nikephorosest sai keiser. Temast sai äia võimuletuleku järel kouropalatēs – paleeülem. 811. aasta juulis sai peale isa surma keisriks Staurakios, kes oli lahingus väga raskelt haavata saanud. Keiser mõistis ka ise, et tema elupäevad on ilmselt loetud ning ta soovis pärandada võimu oma naisele, sest lapsi tal polnud. Tal polnud aga jõudu oma plaanide elluviimiseks. Lisaks oli õukonnas piisavalt teisi võimupretendente, kes sõlmisid keisri vastu vandenõu, mille etteotsa asus Staurakiose õemees ja Michael I. Kui kuulujutud vandenõust jõudsid lõpuks keisrini, otsustas ta tegutseda ning andis käsu Michael vangistada ja sandistada. Kuid jõuetu voodihaige Staurakiose käsu täitmisega ei kiirustatud, seda enam, et keisri lähikond koosnes selleks ajaks juba valdavalt reeturitest. Igaks juhuks aga otsustasid vandeseltslased viivitamatult tegutseda ja 811. aasta 2. oktoobril tõugati Staurakios troonilt. Et nüüd juba väga haige endine keiser ei kujutanud enesest mingit ohtu, siis kingiti talle elu ja lubati jääda pealinna. Seal ta ka järgmise aasta 11. jaanuaril suri.
Valitsemine
Michael sai väga hästi aru, et tema positsioon troonil pole eriti kindel, ning võttis populaarsuse võitmiseks kasutusele äraproovitud abivahendi – ta alustas üleüldist raha jagamist. Õnneks oli ju tema äi Nikephoros suutnud koguda riigikassasse suuri summasid. Kui Nikephoros vajas omal ajal raha peamiselt selleks, et tugevdada riiki, siis Michaelil oli raha vaja vaid oma võimu kindlustamiseks. Keiser olevatki, bütsantslaste sõnade järgi, jaganud raha kõigile, alates senaatoritest ja lõpetades kerjusetega.
Michaeli nõrkusi ära kasutades nõudis patriarh talt kirjalikku vannet, et keiser ei tagane õigest usust, jätkab pühapiltide austamist, ei piira kiriku õigusi ja kuulutab surmanuhtluse kõigile ketseritele. Ning erinevalt oma haigest, kuid hingelt hoopis tugevamast eelkäijast, keiser selle nõusoleku ka andis. Nii sai Bütsants enesele valitseja, kellega kõik olid esmapilgul rahul. Samas oli keiser kõikvõimalike lubadustega niivõrd kätest ja jalust seotud, et oli tegelikult võimetu riiki juhtima. Lisaks andis ulatuslik rahvale raha jagamine tugeva hoobi riigi finantsolukorrale. Kuid see polnud kaugeltki ainsaks kahjuks, mida Michaeli lühinägelik tegutsemine keisririigile tõi. Nimelt keeldus ta väljakutsuvalt rahuettepanekust, mille tegi 811. aasta 26. juulil bütsantslaste üle hiilgava võidu saavutanud bulgaarlaste khaan Krum. Seega kordas keiser Nikephorose omaaegset viga. Saanud rahupakkumisele solvava sisuga vastuse, alustas khaan oma vägedega Bütsantsi alade rüüstamist. Seekordse rünnaku muutis eriti ohtlikuks asjaolu, et üks bütsantsi ehitusmeistritest läks vaenlaste poolele üle ja aitas neil ehitada müürilõhkumismasinaid, mis võimaldas neil vallutada mitu linna. 812. aasta lõpuks jõudsid bulgaarlased Konstantinoopoli alla, kuid sealt õnnestus nad tagasi tõrjuda. Järgmise, 813. aasta alguses suurendasid bütsantslased veelgi eduseisu, see aga pani Michaeli unustama kõik ettevaatusabinõud. Keiser liikus oma vägedega nüüd nii, nagu bulgaarlasi poleks üldse olemas, kuigi paljud väepealikud mõistsid, millega selline ettevaatamatus võib lõppeda, ja üritasid tuua keisrit maa peale tagasi. Keiser aga ei teinud nende hoiatustest isegi välja. Ning arutu tegutsemine viiski selleni, mida oli oodata – 813. aasta 22. juunil sai Bütsantsi sõjavägi hävitavalt lüüa ja keisril õnnestus vaevalt põgeneda pealinna. Seal aga ei toetanud teda enam mitte keegi. Jäänud toetuseta, pidi Michael alistuma õukondlaste nõudmisele loobuda troonist ja lasta ennast mungaks pühitseda. Et võtta ka tema pojalt (kes oli Michaeli ametlikuks kaasvalitsejaks) ja vennalt igasugune võimalus tulevikus pretendeerida võimule, nad sandistati. Michael elas mungana üle tervelt kolm järeltulijat ja suri 11. jaanuaril 844. aastal.
Michael I valitsemisaega langes üks küllaltki tähendusrikas sündmus: nimelt andis keiser 812. aastal Karl Suurele loa kasutada basileuse tiitlit, ja selle sammuga tunnistati kaudselt Lääne ja Ida võrdsust. Selle sammuga sai Bütsants endale Veneetsia tagasi.
Márkos Kyprianoú
Márkos Kyprianoú (Μάρκος Κυπριανού; sündinud 22. jaanuaril 1960 Limassolis) on Küprose ja Euroopa Liidu poliitik. Ta oli 3. märtsist 2008 19. juulini 2011 Küprose välisminister.
Hippomedon
Hippomedon oli vanakreeka mütoloogias Argose prints, kuningas Talaose poeg. Väidetavalt oli tal viis venda Adrastos, Aristomachos, Mekistos, Parthenopaios ja Pronax ning kolm õde Astynome, Eriphyle ja Metidike.
Olivenza
pisi|Asukoht Badajozi provintsis thumb Olivenza (portugali keeles Olivença) on linn Hispaanias Badajozi provintsis.
Hippomedon
Ta elas Peloponnesoses Lerna järve lähedal ning paistis silma suure kasvu ja füüsilise jõu poolest.
Lehtmetsa (Muhu)
Lehtmetsa on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Hippomedon
Sõjakäigul Seitse Teeba vastu sattusid sõjamehed Nemea metsa, kus Hippomedon tappis lohe. Hippomedon osales sellel retkel ühena seitsmest sõjapealikust.
Olivenza
Ajalugu
Linn kuulus Portugalile 1297. aastast kuni 1801. aastal sõlmitud Badajozi rahuni, mil linn läks Hispaania valdusse, kuid Portugali arvates tühistas Viini kongress selle leppe. Seetõttu peab Portugal linna de jure endale kuuluvaks.
Lepiku (Muhu)
Lepiku on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Paul Saar
Paul Saar on mitme tuntud isiku nimi:
Hippomedon
Adrastos pidas langenute matusetuleriida juures kõne, mille järgi Hippomedon oli kütt ja sõjamees ning talus vapralt kõiki raskusi. Juba lapsepõlvest saadik olevat ta kerget elu põlanud.
Pole teada, et Hippomedonil oleks naist või järglasi olnud.
Márkos Kyprianoú
Ta on endise Küprose presidendi Spyros Kyprianou poeg.
Sürrealism
pisi|[[William Girometti "Tundmatu naise portree" (1972)]]
Márkos Kyprianoú
Ta on lõpetanud Ateena Ülikooli ja Cambridge'i Ülikooli Trinity College'i õigusteaduse alal.
Ta on Demokraatliku Partei liige. Aastatel 2003–2004 oli ta Küprose rahandusminister.
Sürrealism
Sürrealism on 20. sajandi kunsti ja kirjanduse vool, milles on olulisel kohal ebareaalsus, unenäod, hallutsinatsioonid, patoloogilised seisundid jms. 1924. aastal koondas siis veel dadaistide hulka kuuluv André Breton enda ümber sürrealistide koolkonna, mille keskpunktiks oli Pariis.
Sürrealistid jagunesid kahte põlvkonda: esimene põlvkond on sündinud aastail 1890–1898 (Breton, Antonin Artaud, Louis Aragon, Paul Éluard jt.). Teine põlvkond on sündinud sajandi alguses (Salvador Dalí).
Mõjutusi saadi Sigmund Freudi psühhoanalüüsiõpetusest, mille kohaselt looming lähtub alateadvusest, nägemustest, unenägudest, vaistlikest assotsiatsioonidest jne. Sürrealistid võtsid üle freudismist teesi, et ühiskondlikke konflikte on võimalik lahendada alateadvuslike jõudude vabastamise teel. Sürrealism üritas avardada inimese tõelisusepilti ja inimlikku kogemuspiiri, suundudes alateadvusse, tunnete ja aistingute maailma.
Sürrealismi eelkäijateks peetakse Charles Baudelaire'i, Arthur Rimbaud'd ja Guillaume Apollinaire'i.
Sürrealistid kasutavad inspiratsiooni vabastamiseks ja loomeprotsessi ergutamiseks mitmesuguseid tehnikaid. Kuna sürrealism kui liikumine on algusest peale olnud fragmentaarne, on just eri tehnikate väärtus ja roll on olnud üks paljudest lahkarvamuste teemadest. Mõned sürrealistid peavad näiteks automatismi ainult inspiratsiooniallikaks, teised aga leiavad, et automaatselt loodud objektid on juba ise valmis tööd, mis ei vaja viimistlemist.
Dositheos
Dositheos (ladinapäraselt Dositheus; venepäraselt Досифей) on kreeka mehenimi.
Sfax
Sfax (araabia keeles صفاقس‎ Şafāqis) on linn Tuneesias, Sfaxi kubernerkonna halduskeskus.
Sfax asub Tuneesia idarannikul, 270 km Tunisest kagus. Linna geograafilised koordinaadid on.
Sfax on tööstus- ja kaubanduskeskus ning sadamalinn. Tegeldakse muu hulgas fosfaatide ja oliiviõli tootmise ning kalandusega.
Linnas asub Sfaxi ülikool.
pisi|tühi|Linnavalitsus
Friedrich Engels
Friedrich Engels (28. november 1820 Barmeni linn (nüüd Wuppertali linnaosa) – 5. august 1895 London) oli saksa filosoof, kes on tuntud kui Kommunistliku partei manifesti kaasautor, samuti Karl Marxi "Kapitali" teise ja kolmanda osa kirjutaja.
Engels sündis tekstiilivabrikandi perekonnas. Ta õppis 1834–1837 Elberfeldi gümnaasiumis, lahkus isa nõudmisel gümnaasiumi viimasest klassist, hakkas tööle tema kaubakontoris Bremenis ning täiendas haridust iseseisvalt. Ta oli 1841–1842 sõjaväeteenistuses Berliinis, kuulas vabal ajal ülikoolis loenguid, astus noorhegeliaanide ringi ja kirjutas Schellingi vaadete vastast teost. Ta töötas 1842—1844 Inglismaal Manchesteris, kus tutvus utopistlike sotsialistide ja inglise majandusteadlaste teostega.
Engels avaldas teoseid poliitilisest ökonoomiast ("Visandid poliitilise ökonoomia kriitikaks", 1844). 1845 ilmus teos "Töölisklassi olukord Inglismaal" 1844. Saksamaale tagasi sõites kohtus Engels Pariisis Karl Marxiga. Sellest algas nende sõprus ja peaaegu 40 aasta pikkune koostöö. Saksamaal osales Engels poliitikas, kuid ähvardav vangistus ja tüli isaga sundisid teda sealt lahkuma. 1845–1847 elas ta Brüsselis ja Pariisis. Neil aastail koos Marxiga kirjutatud teostes ("Püha perekond", "Saksa ideoloogia") on sõnastatud mitu dialektilise ja ajaloolise materialismi põhiprintsiipi. 1847 asutasid Marx ja Engels Kommunistide Liidu ja kirjutasid selle programmi – Kommunistliku partei manifesti. Aprillis 1848 sõitsid nad Saksamaale, kus osalesid 1848. aasta revolutsioonis ja asutasid Kölnis ajalehe Neue Rheinische Zeitung (1848–1849). 1849 võitles Engels valitsusvägede vastu. Pärast lüüasaamist siirdus ta Londonisse. Sinna oli asunud elama ka Marx. Novembris 1850 naasis ta Manchesteri, kus oli algul ametnik, hiljem kaubakontori kaasosanik, pidas Marxiga tihedat kirjavahetust ja aitas teda majanduslikult.
1870 asus Engels lõplikult Londoni. Ta võttis koos Marxiga osa I Internatsionaali asutamisest ja juhtimisest. Pärast Marxi surma (1883) viimistles ja avaldas Engels "Kapitali" II (1885) ja III köite (1894). Lõpetamata töös "Looduse dialektika" (1873–1883, ilmus 1925, eesti keeles 1962) käsitles ta filosoofia seisukohast loodusteaduste ajalugu ja probleeme, lõi loodusteaduste klassifitseerimise põhimõtted ja esitas loodusteaduste klassifikatsiooni. Teoses "Ludwig Feuerbach ja klassikalise saksa filosoofia lõpp" (1886) sõnastas ta filosoofia põhiküsimuse ning selgitas idealismi ja materialismi ning metafüüsika ja dialektika olemust. Engels taunis katseid käsitada filosoofiat teaduste teadusena ja rõhutas dialektilise materialismi metodoloogilist tähtsust.
Segaverelised
Segaverelisteks nimetatakse J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" inimesi, kelle üks vanematest on mugu ja teine on võluvõimetega inimene. Enamik inimesi võlumaailmas on segaverelised.
Jaama (Mustvee)
Jaama on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Kuimetsa linnus
thumb|Linnuse asendiplaan [[19. sajandist. Autor: Carl Faehlmann ]] thumb|Kuimetsa tornlinnus [[19. sajandil. Autor: Carl Faehlmann ]] thumb|Kuimetsa tornlinnuse esimese korruse varemed thumb|Linnuse esimese korruse võlvlagi Kuimetsa linnus ehk Kuimetsa tornlinnus oli tornlinnus Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal asuvad linnusevaremed Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas Vatla jõe ääres Juuru-Kose ja Vahastu teeristil.
Harilik vesisulg
Harilik vesisulg (Hottonia palustris) on kaheiduleheline õistaim nurmenukuliste sugukonnast.
Kuimetsa linnus
Linnus ehitati kindlustatud mõisamajana 1412. aastal Tallinna tsistertslaste Püha Mihkli kloostrile kuuluva Kuimetsa mõisa kaitseks. Linnus põles 1560. aastal Liivi sõjas.
Jaama (Mustvee)
Külas oli Torma postijaam, mille säilinud hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kuimetsa linnus
Maamõõtja Carl Faehlmanni akvarelli järgi oli 1827. aastal veel alles kahe rippnurgatorniga kolmekorruseline tornelamu.
Harilik vesisulg
Välislingid
pisi|left|Õitsev vesisulg Eestis.
Levalõpme
Levalõpme on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Külas asub Pühati mägi ja Muhumaa radaripost.
Kuimetsa linnus
Tänapäeval on linnusest säilinud vaid esimene korrus, mis on mattunud rusukünka alla, meenutades keldrit (ruum 7 x 5 m), millena seda ka kasutatakse.
Jaama (Mustvee)
1977. aastal liideti Jaama külaga Kiige ja Raja.
Konrad IV (Saksa kuningas)
Konrad IV (1227–1254) oli Saksa ja Sitsiilia kuningas 1250–1254, Friedrich II poeg.
Püüdis jätkata oma isa poliitikat, kuid paavstivõim suutis ta tunduvalt edukamalt üle mängida. 1254. aastal ta ilmselt mürgitati ning Saksa-Rooma riik sattus kaosesse, üheselt tunnustatud valitseja puudus kuni 1273. aastani.
Linnuse (Muhu)
Linnuse on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Konrad IV (Saksa kuningas)
Konradi poeg Konradin oli viimane Hohenstaufen, peale tema hukkamist oli Saksamaa kunagise võimsaima dünastiaga lõpp.
Kurdistani Töölispartei
Kurdistani Töölispartei (ka Kurdistani Tööpartei või Kurdistani Tööliste Partei; kurdi keeles Partiya Karkerên Kurdistan; ametlik lühend PKK) on Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria territooriumil tegutsev vasakpoolne rahvuslik poliitiline liikumine, mille eesmärk on iseseisva sotsialistliku Kurdistani riigi moodustamine. Partei asutas 1978. aastal Türgist pärit kurdi rahvuslane Abdullah Öcalan.
Oma eesmärkide saavutamiseks kasutab Kurdistani Töölispartei sõjalist jõudu nii riiklike struktuuride kui ka tsiviilelanikkonna vastu ning on seetõttu kuulutatud paljude riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt terrori organisatsiooniks.
Sfaxi ülikool
Ülikool asutati aastal 1986. Sellel on 20 teaduskonda ja instituuti.
Ülikoolis õpib üle 40 000 üliõpilase.
Kiisli
Kiisli on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Lõetsa
Lõetsa on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Küla piiridesse jäävad Püssinina ja Püssina pank.
Kallivere
Kallivere on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Haldusjaotuslikult kuulus Kallivere küla Tartumaale Palamuse kihelkonda Roela mõisapiirkonda.
26. jaanuar
26. jaanuar on Gregoriuse kalendri 26. päev. Juliuse kalendri järgi 13. jaanuar (1901–2099).
Koseveski
Koseveski on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.
Sepik
Sepik on traditsiooniline eesti pagaritoode, tavaliselt pätsikujuline küpsetis, mille tainas on valmistatud jämedast nisu- või odrajahust või nisu-, odra- või rukkijahu segust (võidakse lisada ka kliisid, purustatud teri, linnasejahu vms) ning kergitatud pärmi abil.
Parema, pidulikel puhkudel tarvitatava leivana oli sepik Eestis tuntud juba 18. sajandil. 20. sajandist jäi sepik peamiselt nisuleiva nimetuseks.
Osleidys Menéndez
Osleidys Menéndez (sündinud 14. novembril 1979 Martias) on Kuuba naiskergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2004) ja kahekordne (2001 ja 2005) maailmameister. Endine odaviske maailmarekordi (71.70 m) omanik.
27px Olümpiamängudel
pronksmedal 66.18 olümpiavõitja 71.53
Maailmameistrivõistlustel
maailmameister 69.53 maailmameister 71.70 MR
Maailmakarikavõistlustel
1. koht 64.41
IAAF-i finaalvõistlustel
1. koht 66.20 1. koht 67.24
IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel
3. koht 65.79
Universiaadil
1. koht 69.82
Välislingid
Pilte Osleidys Menéndezest
Hüpnoos
Hüpnoos (vanakreeka keelest ὑπνος hypnos 'uni') on kunstlikult esile kutsutud osalise une taoline teadvuseseisund, mida iseloomustab suur vastuvõtlikkus sisendusele. Hüpnoosi kutsub esile hüpnotiseerija, kasutades erilist metoodikat, näiteks väga monotoonset kõnet. Hüpnoos võib olla erineva sügavusastmega. Kontakt hüpnotiseerijaga säilib hüpnoosis viibijal ka siis, kui ta muid väliseid ärritusi ei taju.
Hüpnootilisi ja transiseisundeid on osatud esile kutsuda mitmetes traditsioonilistes kultuurides. Hüpnoosiga tänapäeva mõistes hakkas esimesena tegelema 18. sajandi Austria ravitseja Franz Mesmer, kelle teooria järgi põhines nähtus inimeses peituvatel magnetjõududel ehk nn animaalsel magnetismil. Terminit "hüpnoos" hakkas kasutama šoti arst James Braid (1795–1860). Hilisemal ajal hüpnoosiga tegelnud meedikutest on tuntuim psühhiaater dr Milton H. Erickson (1901–1980).
"Hüpnootilisele unele on alati omane nn. valvepunkti olemasolu. Valvepunkti all mõeldakse üldiselt pidurdatud ajukoore foonil erutusseisundis olevate närvirakkude grupi esinemist, mille kaudu hõpnootilises unes viibija saab hüpnotiseerijalt vastu võtta sõnalisi ärritusi, s.t. kuuleb tema juttu ja vajadusel korral ka vastab."
Hüpnoosi on rohkema või vähema eduga kasutatud mitmete, eriti psüühiliste, haiguste ravimiseks, hüpnoosi abil on üritatud õppida ja saada kontakti teispoolsusega, seda on kasutatud ka puhtalt meelelahutuslikel eesmärkidel.
Mälu turgutamine hüpnoosi abil
Üks viise, kuidas väidetavalt hüpnoosi abil mälu turgutatud on, on regressioon nooremasse ikka (ingl. k. age regression). Selle meetodi kohaselt palutakse osalistel ajas tagasi minna ja vabastada mõni mineviku sündmus. 1949. aastal väitis uurija nimega True, et nooremasse ikka regresseerunud inimesed võisid õigesti nimetada enda lapsepõlve sünnipäevade nädalapäevi. Rangemalt läbi viidud hilisematel uuringutel pole õnnestunud neid tulemusi korrata (Nash, 1987).
Aastakümneid pöörati mälu uurimisel tähelepanu sellele, mitu elementi suudeti õigesti meenutada. Vähem pöörati tähelepanu tehtud vigadele. Nüüdseks on teada, et mälust ammutamist ja äratundmist võib ennustavates suundades mõjutada sisendamine nii hüpnoosis kui ka väljaspool hüpnoosi, luues seega keerukaid valemälestusi.
Salzberg ja DePiano (1980) on näidanud, et hüpnoos ei paranda mälu tähenduseta info, näiteks tähenduseta silpide suhtes. Stager & Lundy (1985) on seevastu näidanud hüpnoosi soodustavat mõju selliste tähenduslike stiimulite meenutamise suhtes nagu luuletused, pildid, filmid, võrrelduna hüpnoosita meenutamisega. Seevastu pole selliseid positiivseid meenutamist soodustavaid efekte näidanud Relinger (1984) ja Erdelyi (1994) uuringutes kontrolli alla võetud fakti, et ainuüksi palve katseisikul meenutamist korrata viib mälusoorituse paranemiseni. Hilisemad kontrollitumad uuringud pole hüpnoosi soodustavat mõju mälule kinnitanud.
Suureks probleemiks hüpnoosi kasutamisel mälusoorituse parandamiseks on selle ebausaldusväärsus. Näiteks näitasid Dywan ja Bower (1983), et kahekordne kasv täpselt meenutatud infoühikutes tähendas samaaegselt kolmekordset vigade kasvu võrrelduna mittehüpnotiseeritud kontrollgrupiga. See on üks põhjusi, miks hüpnoosiga värskendatud mälestusi kohtus tõendina kasutada ei saa.
Valemälestuste tekitamine hüpnoosis
Üks varasemaid teadaolevaid terapeudi tekitatud valemälestusi loodi 1880. aastatel prantsuse arsti Hippolyte Bernheimi poolt. Sisenduse abil tekitas ta hüpnotiseeritavas Maries mälestuse, nagu oleks ta pealt näinud eakat poissmeest noort naist vägistamas. Kolme päeva pärast küsitles Bernheimi üks sõpradest Mariet selle mälestuse kohta. Marie rääkis juhtunust perfektse täpsusega. Marie uskus tekkinud mälestust niivõrd sügavalt, et oli valmis kasvõi kohtus vande all tunnistust andma.
Tartu Ülikool Fauna
Tartu Ülikool Fauna on 1998. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi. Klubisse kuuluvad TÜ Fauna meeskond ning Fauna Female naiskond. 2012. aastal osalesid mehed jalgpalli meistrivõistlustel IV liiga lõunapiirkonnas ning naised Rahvaliigas.
Tartu Ülikool Fauna on jalgpallihuviliste tudengite loodud ühing, mis toetab üliõpilasjalgpalli arengut ning aitab kaasa Eesti looduse kaitsele.
Läbi aegade on klubi üheks aasta tippsündmuseks olnud Tartu Tudengite Kevadpäevadel toimuv sõpruskohtumine "Võim versus Vaim", kus on kohtutud nii FC Flora kui ka tuntud poliitikutest koosneva FC Toompeaga.
Võistkonna värvideks on kollane, roheline ja must.
Statistika ja loendid
Aastal 2009 saavutas klubi Ülikoolidevahelistel meistrivõistlustel esikoha.
Tõrma (Rakvere)
Tõrma on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Tõrmas asub kultuurimälestiseks tunnistatud kalmistu, kus asub tähelepanuväärseid kultuurimälestiteks tunnistatud hauasambaid, riste ja väravaid.
Tõrmas asub muistne Tõrma kivikalme.
Loodus
Külas asuval arheoloogilise kaitse all oleval Tõrma hiiemäel on säilinud algupärane taimkate. Tõrma allikad ja karstid on veesäilitusalana kaitse alla võetud.
Rakvere lademe laiendatud stratotüüp on pärit Tõrma puuraugust number 5.
Ajalugu
Küla territooriumile jäävad kaks tarandkalmet (Tõrma kivikalme), mis on dateeritud 2.–6. sajandisse ning oletatakse ka kolmanda kivikalme olemasolu. Lisaks pärineb Tõrmast kolm aardeleidu (avastatud 1912., 1926. ja 1998. aastatel), milles leitud hõbeehted on 12.–13. sajandist. On leitud ka juhuleide: kivikirves, viljahõõrumiskive, šlakki, valuvorm jne. Tänu muistse leiumaterjali rohkusele (dateeritud ajavahemikku II aastatuhat eKr – II aastatuhat pKr) võeti Tõrma küla asulakohana 1996. aastal muinsuskaitse alla.
Tõrma küla esmamainimine pärineb arvatavasti Novgorodi leetopissist, mille kohaselt tegi Novgorodi vürst Mstislav Mstislavitš 1211. aastal Torma-nimelisse kohta sõjakäigu, kust saadi saagiks palju vange ja kariloomi. Kuigi sel ajal oli arvatavasti juba olemas ka praegune Torma küla, peetakse loogilisemaks, et leetopissis mõeldakse tol ajal märksa suuremaks keskuseks olnud Tõrmat. Kuna leetopissi teatel tegi Mstislavi järgmisel aastal sõjaretke Otepääle, mille usaldusväärsemaks peetava kronoloogiaga Henriku Liivimaa kroonika dateerib 1210. aastasse, siis on tõenäoline, et vürsti sõjakäik Tõrmasse leidis aset juba 1209. aastal.
Järgmine Tõrmaga seotud sündmuse mainimine pärineb Henriku Liivimaa kroonikast, kus kirjeldatakse mõõgavendade, piiskopimeeste, ristisõdijate, liivlaste, latgalite, sakalaste, ugalaste ja järvalaste ühist rüüsteretke Virumaale 1219. aastal. Maakonna eri osad jaotati rüüstamiseks erinevate väeosade vahel. Tõrmast (Turme), mida kroonik nimetab "suureks külaks", sai sakslaste kogunemiskoht. Sõjakäigu mõjul nõustusid kõikide kihelkondade virulaste vanemad riialastelt ristiusu vastu võtma ja neile pantvange andma. 1220. aastal haarasid Taani kuninga Valdemar II väed Virumaa oma võimu alla ja Taani preestrid ristisid maakonna. Viru- ja Järvamaale määrati eraldi piiskop, Ostrad. Paul Johanseni oletuse kohaselt oli piiskopkonna katedraalkiriku asukohaks valitud Tõrma ja jõuti ka selle ehitamisega alustada.
Tõrmat nimetatakse ka Taani hindamisraamatus, mille järgi oli tegemist 70 adramaa suuruse külaga, olles teadaolevalt Eesti ala suurim asula. Kuigi tavaliselt peetakse adramaade arvu vastavaks majapidamiste arvule, on Tõrma puhul arvatud, et talusid oli seal siiski 35. Harri Moora on paigutanud Tõrma Tartu, Otepää ja Viljandi kõrval 13. sajandi Mandri-Eesti tähtsaimaks kaubanduskeskuseks. Küla suurust kinnitab ka arheoloogiline materjal.
19. sajandi II poolel, kui toimus talude päriseks ostmine, jagunes Tõrma kolmeks: Tõrma-Väljataguse, Tõrma-Metsküla ja Tõrma-Vanaküla. 1920. aastail Lepna karjamõisa tükeldamisel, jagunes Lepna küla. Teiste uute külade seas tekkis ka Lepna-Eesküla, kuhu said maid Tõrma-Vanaküla Vabadussõjast osa võtnud perepojad. 1977. aastal ühendati Lepna-Eesküla ja Tõrma-Metsküla, mille tulemusena tekkis praegune Eesküla. Juba 18. sajandil on Tõrmas märgata tööstuse mitmekülgsust. Vilja jahvatamiseks rajati tuulikud, kokku on neid olnud kolm. Viimane neist hävis 1980. aasta kulupõlengu tagajärjel. 19. sajandil oli küla ojal kaks vesiveskit kuni ajani, mil kaevati allikale uus säng ning vesi juhiti vesirehele. Kahes talus tegutsesid kohvivabrikud ja külas oli ka tärklisevabrik.
19. sajandi kultuuri- ja majanduselu elavnemine on jätnud jälje ka Tõrma külla. 19. sajandi keskpaiku (arvatavasti 1838. aastal) rajati Tõrmasse kool. Esialgu tegutses kool endise Lepna-Eesküla territooriumil, kuid juba 1869. aastal kolis koolimaja Tõrma külla. Kõige pikema staažiga õpetaja ja kohaliku kultuurielu eestvedaja oli Moorits Keskküla, kes oli Tõrma kooli õpetaja 1899–1921. aastatel.
1921. aastal ühines Tõrma kool Järni ja Karitsa kooliga ning kool koliti Karitsa mõisahoonesse. Kooliõpetaja Lorenzoni eestvedamisel (õpetaja 1863–1886. aastatel) loodi Tõrma laulukoor, mille repertuaar oli algselt vaimulik. Moorits Keskküla kooliõpetajaks saamisel pandi 1899. aastal uuesti koos käima Tõrmas vahepeal paariks aastaks soiku jäänud segakoor, mis tegutses kuni 1940. aastani. Sel ajavahemikul osales koor kõikidel üldlaulupidudel. Alates 1930/1931. aastast kuni 1940. aastani tegutses Tõrmas perenaisteselts Virve, kes lisaks seltskondlikule tegevusele, tegutses suvekuudel lasteaiana. Eesti Vabariigi ajal tegutses Tõrmas ka tuletõrjeselts Valve. Lisaks olid Tõrmas veel näitering, aiandusselts ja piimaühing. 1929. aastal avati Tõrmas Eesti esimene suusahüppetrampliin, mis on vahepeal uuenduskuure läbinud, kuid tegutseb siiani.
Muutus saabus Nõukogude võimu tulekuga. 1940. aasta sündmused purustasid kogu senise külaelu. Kõik organisatsioonid lõpetasid tegevuse. Nõukogude võimu ajal oli küla ainsaks ettevõtteks Tõrma karusloomakasvandus. 1949. aasta aprillis loodi küladesse kolhoose – alguse sai Tõrma kolhoos, mida hakkas juhatama P. Toombre, kuid juba augustis 1950 ühines Tõrma kolhoos Karitsa kolhoosiga. Hiljem tekkis ümberkaudsete külade liitumisest Energia kolhoos, mis tegutses nõukogude aja lõpuni. Pärast Eesti taasiseseisvumist on ettevõtlus uuesti intensiivistunud.
Hakassi keel
Hakassi keel (varasemad nimetused abakani keel, jenissei-türgi keel) on peamiselt Venemaal Hakassias hakasside poolt kõneldav turgi keelte hulka kuuluv keel. 2002. aastal oli kõnelejaid 52 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal hakassi keele oskajaid 42 604.
1924. aastal loodud hakassi kirjakeel kasutas esialgu kirillitsat, 1929. aastal mindi üle ladina kirjale, 1939. aastast hakati jälle kasutama kirillitsat.
ISO 639-3 keelekood on kjh.
Bilbo Paunaste
pisi|Bilbo Baggins Joel Lee joonistusel Bilbo Paunaste (eestikeelses esimeses tõlkes Bilbo Baggins) on peategelane John Ronald Reuel Tolkieni 1937. aastal ilmunud romaanis "Kääbik ehk Sinna ja tagasi" ning kõrvaltegelane "Sõrmuste isanda" triloogiasse kuuluvates raamatutes.
"Kääbik ehk Sinna ja tagasi"
Romaanis "Kääbik" on Bilbo mugavusi hindav viiekümnendates eluaastates kääbik, kes palgatakse hoolimata tema vastuväidetest murdvargaks päkapikkude kuninga Thorin Tammiskilbi ning võlur Gandalfi korraldatud ekspeditsioonile. Eesmärk on rännata Üksildastesse Mägedesse, et võtta lohe Smaug'ilt tagasi oma esiisade koda ning varandus.
Mõega
Mõega on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Külas asub Tammisaare Talumuuseum.
Segavereline
Segavereliseks nimetatakse samast liigist, kuid eri alamliikidesse või rassidesse kuuluvate vanemate sigimisvõimelist järglast. Aretatud tõugudega loomaliikide korral nimetatakse segavereliseks isendit, kelle vanemad on eri tõugudest. Segaverelist koera nimetatakse ka krantsiks.
Bilbo Paunaste
"Kääbik ehk Sinna ja tagasi"
Retk viib rännuseltskonna läbi haldajateriigist Rivendellist, üle UduMägede ning läbi Sünklaane, jõudes viimaks välja Järvelinna. Üksildastesse mägedesse jõudes suudavad päkapikud lohe minema kihutada ning võidavad tagasi oma kunagise kuningriigi. Sealsamas toimub ka Viie Väe Lahing.
Oma retkel kohtub Bilbo paljude muinasjutuliste tegelastega, sealhulgas trollide, haldjate, hiidämblike, mehega, kes suudab muutuda karuks, mäekollide, kotkaste, huntide ning viimaks limase ja röövelliku Guglunkiga. Maa all mäekollide käikudes ekseldes leiab Bilbo juhuslikult nähtamatuks tegeva sõrmuse, mille abil pääseb Guglunki eest põgenema.
Kääpa
Kääpa on mitme koha nimi:
Segavereline
Inimese korral on nimetatud segavereliseks eri rassist vanemate järglast. Valge ja neegri järglast nimetatakse mulatiks, valge ja indiaanlase järglast mestiitsiks, kuid selline vahetegemine on alates 20. sajandi teisest poolest geneetika, antropoloogia ja sotsiaalteaduste arengu ning rassi uuemate käsitluste tõttu aktuaalsuse kaotanud.
Bilbo Paunaste
"Kääbik ehk Sinna ja tagasi"
Reisi lõpuks on Bilbo oma kaaslasi korduvalt ohtlikest olukordadest päästnud ning muutunud seeläbi palju targemaks ja enesekindlamaks. Nii päästab ta oma väikese haldjamõõga abil päkapikud hiidämblike võrkudest ning kasutab võlusõrmust nii selleks, et nähtamatuna ohtlikes paikades luurel käia kui ka päkapikke haldjate vangikongist välja aidates.
Kui päkapikkude pinged tagasivõidetud varanduse jagamise ümber suureks paisuvad, püüab Bilbo vastaspooli (paraku edutult) lepitada, kasutades mõjutajana isegi varastatud perekonnareliikviat Laekakivi. See pingestab küll tema suhteid Thoriniga, kuid nad lepivad hiljem siiski Thorini surivoodil ära.
Loo lõpus pöördub Bilbo tagasi ning avastab koju Maakonda jõudes, et osa sugulasi, kes teda surnuks pidasid, on tema valdusi üle võtmas. Bilbo leiab, et tänu päkapikkudelt saadud varanduseosale on temast saanud jõukas mees, ent peale selle on ta saanud oluliselt rikkamaks ka oma hingelt – ta on kogenum ja elutargem. Ka võlur Gandalf tunnistab, et Bilbo pole enam seesama kääbik, kes kunagi oma õdusast Kääbikuurust teekonda alustas. Raamatu lõpus jääb kõlama tõdemus, et teekond ei lõpe mitte sihtkohta jõudmisega, vaid alles hetkel, mil rändur ise on tundnud oma vabanemist ja õnnistust ning on valmis pöörduma tagasi koju.
"Sõrmuste isand"
"Sõrmuse Vennaskond", triloogia esimene raamat, algab Bilbo 111. sünnipäevaga. "Kääbikus" toimunud sündmustest on selleks ajaks möödunud 60 aastat. Raamatu peategelaseks on Bilbo nõbu Frodo Baggins, kes tähistab samal päeval oma 33. sünnipäeva.
Enda ja Frodo sünnipäevade tähistamiseks ületab Bilbo iseennast ning kutsub Paunaotsale külla kogu Maakonna rahva. Seal annab ta oma valdused üle Frodole, jätab naabritele oma nõudmiseni aadressi, pistab Võimusõrmuse sõrme ning kaob. Kuigi Bilbo on lõplikku kodust lahkumist juba pikalt plaaninud, reageerib ta Gandalfi palvele jätta ka sõrmus Frodole kahtluste ja paanikaga. Ta keeldub sõrmust ära andmast, nimetades seda oma "kullakeseks", täpselt nagu tegi seda kunagi ka Guglunk. Seepeale ägestub Gandalf oma vana sõbra peale ning püüab talle mõistust pähe panna. Bilbo tunnistab viimaks, et ei soovi tegelikult sõrmust, ning loovutab selle vabatahtlikult, olles esimene sõrmuse omanik, kes sel moel on talitanud. Samal ööl lahkub ta Maakonnast ning Kääbiklas ei nähta teda enam iial.
Vabastanud end Võimusõrmuse mõjude kütkest, rändab Bilbo esmalt Rivendelli ning suundub sealt edasi Üksildastesse Mägedesse päkapikkude juurde. Sealt naasnud, veedab Bilbo järgnevad 17 aastat tagasitõmbunult haldjate juures, sisustades oma aega söömise, magamise ja luuletuste ning mälestuste kirjutamisega.
Frodo on otsustanud sõrmuse Mordoris hävitada ning jõuab oma eksirännakutel koos kolme sõbra, Samwise Gamgee ehk Sami, Ilomac Kangepuki ehk Merry ning Peregrin Tuki ehk Pippiniga samuti Rivendelli. Ta leiab eest Bilbo, kes on endiselt elus, kuid Võimusõrmuse mõjudest vabanenuna on ta silmnähtavalt vananenud. Uuesti sõrmust näinud, püüab ta äkkmõte ajel seda Frodolt varastada ning tuleb mõistusele alles siis, kui näeb Frodot kabuhirmus taganemas. Ta palub nõolt pisarsilmil andeks, et jättis kogu sõrmusega kaasneva koorma tema kanda.
Pärast seda, kui sõrmus saab "Kuninga tagasitulekus" hävitatud, külastavad Gandalf ja neli kääbikut tagasiteel taas Rivendelli ning leiavad sealt Bilbo. Ta annab Frodole kaasa paki käsikirju, mis osutuvad tõlgeteks haldjakeelest, ning Samile koti kulda, mis on tema viimased säästud varandusest, mis kunagi Smaugilt tagasi sai võideldud.
Kaks aastat hiljem liitub Bilbo Gandalfi, Elrondi, Galadrieli ja Frodoga, et minna koos Grey Havensi sadamasse, et sealt laevaga üle mere sõita. Selleks ajaks on ta tähistanud juba oma 131. sünnipäeva ning saanud seeläbi vanimaks kääbikuks, kes kunagi Maakonnas elanud (arvestades, et kääbiku tavaline vanus on sada aastat).
Lisa
Nagu selgub "Sõrmuste isanda" lisadest, sündis Bilbo Paunaste Bungo Paunaste ja Belladonna Tuki peres. Raamat nimetab Bilbo sünnipäevana 22. septembrit 1290.
Paunaotsa Paunasted oli üks Kääbikla vanemaid, rikkamaid ja lugupeetumaid kääbikute perekondi kuni aastani 1341, mil Bilbo ootamatult oma rännakule kadus ning teda Maakonnas surnuks hakati pidama.
Sõmeru Põhikool
pisi|Aluvere külakooli hoone (juuni 2012) Sõmeru Põhikool on põhikool Rakvere vallas Sõmeru alevikus.
Kooli aadress on Kooli tänav 4.
Praegune koolihoone on valminud 1988. aastal. Sõmeru Põhikooliks nimetati kool 2006. aastal, enne seda oli kooli nimi Aluvere Põhikool.
Kooli direktor on alates 2005. aastast Virge Ong.
Järvekülg
Järvekülg on suguvõsa, mis pärineb Viljandimaalt Viljandi kihelkonnast Viljandi vallast. Nimi pandi 19. sajandi nimedepaneku käigus. Vastavalt 1827. aasta vaherevisjoni andmetele on sellise nime saanud tollaste Kärikotoma ja Kärikomärdi talude omavahel suguluses olevad inimesed, kokku 17 inimest. Tollal kandis suguvõsa nime Jerweküll, kes on tänapäevaste Järvekülgede esivanemateks. Nimetatud talud asusid praeguse Auksi järve lähedal Tallinna–Viljandi maantee ääres.
Sõmeru Põhikool
Kool sai alguse 1863. aastal, kui asutati Aluvere külakool (tollastes allikates Bauerschule unter Neu-Sommerhusen im Dorfe Allofer). Külakooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.
Järvekülg
Infotelefoni 1182 andmetel on Järvekülgede nimele registreeritud telefoniabonemente lisaks Viljandi maakonnas registreeritutele ka Pärnus, Tallinnas, Tartus, Kärdlas, Sauel ja mujal.
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2018. aasta 11. märtsi seisuga 116 inimest perekonnanimega Järvekülg.
Nimede eestistamine
Ei saa väita, et kõik tänapäevased Järveküljed põlvneksid 19. sajandil perekonnanime saanud Järweküllidest. Onomastika Neti andmetel on neljal korral eestistamise käigus antud uueks perekonnanimeks Järvekülg: 4. veebruaril 1938 Nõmmel perekonnanimeks neile, kelle nimi oli varem Likker; 26. juulil 1935 ja 22. märtsil 1938 Pärnus neile, kelle perekonnanimi oli varem Jakobson, ning Tallinnas 12. aprillil 1935 neile, kelle perekonnanimi oli varem Friedmann. Viimasel juhul oli sisuliselt tegemist abielueelse perekonnanime tagasivõtmisega.
7-dehüdrokolesterool
pisi 7-dehüdrokolesterool ehk desmosterool on steroolide hulka kuuluv kristalliline keemiline aine, mis on vereseerumis kolesterooli prekursoriks ja millest nahas ultraviolettkiirguse toimel sünteesitakse D3-vitamiini.
Tema molaarmass on 384.638 g/mol ja molekulvalem on C27H44O.