cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pakend
Ajalugu
19. sajandi alguses hakati valmistama rauast ja kaetud terasest kanne. Pappkarbid ja vineerist kastid võeti kasutusele 19. sajandi lõpul. 20. sajandil toimunud pakendite areng suurendas tootmisefektiivsust ning parandas toiduainete kaitstust, nt bakeliidist pudelikorgid, läbipaistvast tsellofaanist pakkematerjalid. Pakendite omaduste ja funktsioonide parandamiseks hakati kasutama lisamaterjale, näiteks alumiiniumi ja eri tüüpi plaste. Tehasesisene ümbertöötamine on olnud juba pikka aega pakkematerjalide tootmise juurde kuuluv protsess. Juba aastaid on olnud tulemuslik alumiiniumi ja paberi baasil valmistatud toodete ümbertöötamine lõpptarbija poolt. Alates 1980. aastatest on selline tegevusviis kinnistunud tänu arenenud prügiveole, tarbijate teavitamisele ja seadusandlikule survele.
Enamik tähtsamatest uuendustest pakendamises kujunesid välja militaartööstuses, kuna osa militaarkaupade pakenditest on valmistatud samadel põhimõtetel mis tavakaubanduse pakendid. Teisalt leidub militaartööstuses kaupu, mida on vaja pakendada rangete spetsiifiliste nõuete järgi.
Pakendiliigid
Pakendimaterjalide liigid:
Pakendi liigi võib määrata pakendatava toote iseloom: meditsiinipakendid, kemikaalipakendid, toiduainepakendid, ravimipakendid jne.
Pakendeid võib liigitada otstarbe järgi:
Pakendeid liigitatakse ka sõltuvalt taaskasutuskordadest:
Pakendi loomise protsess
Pakendite disain ja konstrueerimine on üks osa pakendatava toote loomise protsessist. Üldjoontes on pakendi loomine eraldi protsess, kuid on tihedalt seotud pakendatava toote loomisega. Disainiprotsess saab alguse pakendile esitatavate nõuete kindlaksmääramisega: pakendi mõõtmed ja kuju, turunduslik välimus, toote säilivusaeg, kvaliteedi tagamise kindlus, logistilised parameetrid, seadustes sätestatud nõuded, keskkonnaalased aspektid jne. Kehtestatud peavad olema konkreetse pakendi kriteeriumid, tootmise viis, valmistamise aeg, eesmärgid, kasutatavad vahendid ja kulude ulatus.
Pakendi loomise protsessi kuuluvad prototüüpide loomine, disaini loomine arvutiprogrammide abil, automatiseeritud tootmine ja automaatne andmetöötlus.
Teatud tüüpi toodete pakenditele on kehtestatud seadustega erinõuded. Näiteks toiduainete pakendamisel peavad toksikoloogid (vt toksilisus) ja toiduteadlased veenduma, et toiduga kokkupuutuv materjal vastab kehtestatud nõuetele. Insenerid peavad kindlustama, et pakend hoiab toodet värskena selle säilivusaja lõpuni. Pakendite loomise protsess on suunatud tarbija heaolule.
Keskkond
Pakendite arendus on suunatud jätkusuutlikkusele, keskkonnaalasele vastutusele ning järgib keskkonnaalaseid ja ringlussevõtu eeskirju.
Tähtsamad põhimõtted:
Jätkusuutlik pakendamine on valdkond, mis teenib valitsuse, tarbijate, pakendifirmade ja jaemüüjate huve.
Šolomkõ
Šolomkõ (ukraina keeles Шоломки) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Pindala on 1,903 km². Elanike arv on 755.
Jaak Haud
1993–1997 oli ta Riigikaitse Akadeemia Kaitsekolledži ülema kohusetäitja.
Alates novembrist 2009 on ta Keskerakonna liige.
Tadžikistani lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Tadžikistanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Kimmo Kaivanto
Kimmo Olavi Kaivanto (25. mai 1932 Tampere – 20. aprill 2012 Helsingi) oli soome maalikunstnik, graafik ja skulptor.
Ta õppis aastatel 1953–1954 kunsttööstuskoolis graafikat ja esines esimest korda näitusel 1956. aastal. 1970. aastatel sai temast üks Soome tuntumaid skulptoreid.
1950. aastatel kujundas ta Tampere Tappara logo.
1972. aastal sai ta Pro Finlandia medali ja 1982. aastal nimetati ta aasta kunstnikuks. 1995. aastal sai ta professori aunimetuse.
Retro FM
Retro FM on Eesti vanaraadio, mis asutati 2013. aastal pärast Raadio 3 tegevuse lõppu.
Saatekava oli Eesti oludele ja kohaliku publiku maitsele kohandatud versioon AC- (Adult Contemporary) formaadist, mis kujunes välja 1970. aastate lõpus USAs. Oma sihtrühmana määratles jaam 30–50-aastasi aktiivseid eesti keelt kõnelevaid raadiokuulajaid.
Raadiojaamal on üle Eesti umbes 190 000 kuulajat (2020). Tegemist on Tallinna ja Harjumaa kõige kuulatavama raadioga.
Hontšarivka (Litõni rajoon)
Hontšarivka (ukraina keeles Гончарівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 107. Pindala on 0,083 km².
Jaan Koha
Jaan Koha (17. detsember 1929 Tartu – 15. november 1993 Tallinn) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog.
Ta õppis 1942–1949 Tartu Muusikakoolis klaverit ja paistis juba tollal silma esimeste loomingukatsetustega. 1949–1954 õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kompositsiooni, algul Mart Saare, hiljem Heino Elleri klassis. Selle kõrvalt töötas Eesti Raadios toonmeistrina. Konservatooriumi diplomitöö oli sümfooniline muistend Fr. R. Kreutzwaldi ainetel.
Pärast konservatooriumi lõpetamist suunati ta Tartu Muusikakooli teoreetiliste ainete õpetajaks, kus töötas 1958. aastani. 1958–1966 töötas taas Tallinnas Eesti Raadios, kuni valiti Heliloojate Liidu vastutavaks sekretäriks. 1979. aastast oli Jaan Koha ka Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud ja 1980. aastast kuni surmani kateedrijuhataja.
Looming
Kirjutas põhiliselt vokaal- ja koorimuusikat, kuid ka klaveri- ja sümfoonilist muusikat. Mitmed tema loomingupärandi suurvormid lähtuvad eesti kirjanduspärandist või -luulest. Kolme sümfoonia, kahe klaverikontserdi, paljude üheosaliste orkestriteoste ja instrumentaalpalade kõrval said populaarseks ka tema lastelaulud: “Buratino laul”, “Aatomiku laul”, “Enteltentel”, “Pardi laul”, “Sünnipäeva laul” jt.
BBC Sessions
Nime "BBC Sessions" kannavad mitmed kontsertalbumid. Näiteks:
Põhja-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Põhja-Koreas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Vesiliiv (Melfordi film 1914)
"Vesiliiv" on George Melfordi poolt Ameerikas 1914. aastal loodud tummfilm.
1997. aasta Kuldgloobuse auhinnad
1997. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 54. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 19. jaanuaril 1997. aastal.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Dustin Hoffmanile.
Eesti Antidopingu Keskus
Eesti Antidopingu Keskus (inglise Estonian Antidoping Center) oli Eesti mittetulundusühing, mis tegeles riiklikul tasemel antidopinguga seonduvaga.
Keskus asutati 1997. Keskuse juhataja algusest kuni aastani 2003 oli Mihkel Mardna. Keskus kustutati Äriregistrist 2012.
Skepter
Vanemas kirjanduses kasutatakse ka vormi tsepter.
Dvaralis
Dvaralis (žemaidi Dvaralės) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Dvaralis jääb Apšė ja Kaltise jõe äärde.
Muinsuskaitse all on Dvaralise mõisa asukoht.
Rein Siim
Rein Siim (2. november 1938 Tallinn – 30. aprill 2015 Soome ) oli eesti maalikunstnik, karatetreener ja taiji-õpetaja.
Rein Siim oli Eesti esimene karatetreener ja eesti karate looja, kes 1970. aastal moodustas tollase Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) juurde Eesti esimese karaterühma ning kelle õpilased võitsid hiljem Nõukogude Liidu esimestel ametlikel karatevõistlustel pooled kuldmedalitest. Paljud omaaegsed Eesti karatekad olid Rein Siimu õpilased või õpilaste õpilased.
Elas alates 1977. aastast kuni elu lõpuni Soomes.
Skoop (projektijuhtimine)
Projektijuhtimisel on mõistel "skoop" kaks erinevat kasutusala: projekti skoop ja toote skoop.
Rein Siim
Ja 1970. aastate teisest poolest alates tegeles ta rohkem taiji ' ga.
Skoop (projektijuhtimine)
Skoop hõlmab projekti käivitamiseks vajalikku teavet ja toote omadusi, mis vastavad sidusrühmade nõuetele.
Hauamäe talu kalmistu
Hauamäe talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.
Kalmistu omanik on perekond Paulus, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 16 inimest, viimati 2014. aastal. Kalmistu pindala on 0,33 ha.
Skoop (projektijuhtimine)
Projekti skoop on tööle orienteeritud (vastab küsimusele „kuidas?“), samas kui toote skoop on funktsionaalsetele nõuetele rohkem orienteeritud (vastavad küsimusele „mis?“).
Rein Siim
Haridus- ja teenistuskäik
Töötas aastatel 1965–1970 Tallinnas Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis (1968–1970 oli sealsamas aspirant). Seejärel tegutses vabakutselise kunstnikuna ja juhendas aastatel 1970–1975 TPI kehalise kasvatuse kateedri juures Eesti esimest (enda moodustatud) karaterühma. 1977. aastast alates elas ta kuni elu lõpuni Soomes.
Oli aastast 1975 Eesti Kunstnike Liidu liige, aastast 1978 Soome Maalikunstnike Liidu ja aastast 1984 Turu Graafikute Liidu liige.
Skoop (projektijuhtimine)
Kui nõudeid ei ole täielikult määratletud ja kirjeldatud ja kui projektis ei ole efektiivset muutuse kontrolli, võib selle tagajärjeks olla projekti kontrollimatud muutused kindlaksmääramata suundades.
Rein Siim
Karate
Rein Siim alustas 1970. aastal karatetreeningute juhendamist, kuid tegutses n-ö põranda all, sest see spordiala polnud Nõukogude Liidus ametlikult lubatud. Rein Siimu karate-dō-õpilased Ilmar Heinsoo, Etker Jõeleht, Lembit Kolk, Mart Rossman ja Peeter Saar viisid Eesti karate ERR Spordi andmetel rahvusvahelisele tasemele.
1978. aastal, kui karatest sai Nõukogude Liidus ametlik spordiala, oli Rein Siim juba Soome elama asunud, kus elas kuni surmani.
Isiklikku
Rein Siim oli abielus maalikunstnik Ludmilla Siimuga. Tema isa oli kapten Hugo Siim. Tema ema oli moe- ja teatrikunstnik Karin Siim-Juse, tädi maali- ja tekstiilikunstnik Vida Pääbo-Juse, täditütar raamatugraafik Ilon Wikland.
Skoop (projektijuhtimine)
Tulemused
Esitatav versioon võib hõlmata projekti mõningaid eesmärke või vahe-eesmärke. See võib sisaldada toodete, teenuste või protsesside loomist. Lisaks võib see sisaldada järkjärgulisi muudatusi, mis on paigutatud kogu projekti plaani, mida kasutatakse projekti edenemise juhtimiseks või hindamiseks.
200 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
200 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Skoop (projektijuhtimine)
Tootevaldkonnad
Kui projekt vastutab toote loomise eest, on vaja määratleda konkreetse toote omadused. See hõlmab füüsilisi spetsifikatsioone, näiteks suurust ja materjale, samuti funktsionaalseid nõudeid, näiteks seda, mida toode teeb ja kui kiiresti toode toimingut lõpetab.
Projektijuhtimine ja projekti skoop
Projektijuhi ülesanne on tagada, et ajapiirangud oleksid täidetud, võimaldades projekti sujuvat elluviimist. Ajavahemik võib täienduda lisaülesannetega, mida nimetatakse skoopi kallutamiseks, mis tekib siis, kui projekt omandab täiendavaid funktsioone või nõudeid tähtaja pikenduseta.
Skoopi kõrvalekalle
Projekti skoopi kõrvalekalle, mille puhul tekivad uued ülesanded ja funktsioonid. Võib ilmneda projekti tegevuse käigus, kus tekivad muutused algplaani, mis võivad omakorda muuta teisi skoopi funktsioone või ülesandeid ning tulemumseks on lisaküsimuste ja lisanõuete tekkimise kaskaadiefekt, mis oli tembeldatud tehtuks kui see projekt algas, kuid projekti tegevuse käigus tekkisid
Dorians
pisi|Dorians esinemas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Dorians on Armeenia rokkansambel, mille 2008. aasta juunis asutas Vahagn Gevorgjan, kes on ansambli produtsent.
Lõuna-Korea lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Lõuna-Koreas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Maroko lippude loend
See on Marokos kasutatavate lippude loend. Kui soovite saada lisateavet riiklikust lipust, külastage artiklit Maroko lipp.
Dorians
2009. aasta veebruaris osales ansambel Eurovisiooni lauluvõistluse Armeenia eelvoorus ning sai sellega tuntuks. 2013. aastal esindas Dorians Armeeniat Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Lonely Planet". Finaalkontserdil saavutas see 41 punktiga 18. koha.
Äijihsuálui
right|pisi|Äijihsuálui 2011. aasta septembris.
Äijihsuálui on asustamata saar Soomes Inari järves ligikaudu 11 kilomeetri kaugusel Inari külast. Saar on saami looduslik pühapaik (siejdi), ohvrikoht.
Saare nimi on Inari saami keeles Äijihsuálui, põhjasaami keeles Áddjá, soome keeles Ukko, Ukonsaari või Ukonkivi.
Äijih-nimelist jumalat, kelle nimi tähendab vanaisa või äikest, on saarel palutud teadaolevalt veel 19. sajandi lõpul. Kombetalituste hulka on kuulunud mitmesuguste kütitud loomade, nagu metsikute põhjapõtrade luude ja sarvede viimine koopasse saarel. Inglise arheoloog Sir Arthur Evans käis koopas aastal 1873 ja tegi seal väljakaevamisi. Koopast leiti lisaks luudele veel 13. sajandist pärinev rõngakujuline peaehe.
Koduloolane Samuli Paulaharju on Äijihsuálui kohta 1932. aastal kirjutanud nii: "Järve paljude teiste saarte hulgast on seda näha kaugele, isegi kiriku juurde kaugemale kui penikoorma kaugusele. Kalju sees on suur ohvrikoobas, tuntud juba vanast ajast. Koopas on praegugi alles luid, "karu ja metsiku põhjapõdra ja linnu luid". Vana Inari elanik meenutab vanade Inari jumalate kohta, et "Ukko oli meesjumal Inari Ukonsaaril... ja teine oli naisjumal, Galguvaara áhkku (vanaema).""
Soome muuseumiamet Museovirasto esitas 1990. aastal Äijihsuálui kandideerima UNESCO maailmapärandi nimistusse, kuid saart pole nimistusse seni arvatud.
Lucas Biglia
Lucas Rodrigo Biglia (sündinud 30. jaanuaril 1986 Mercedeses) on Argentina jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis İstanbul Başakşehir poolkaitsjana.
Biglia alustas klubikarjääri Argentina klubis Argentinos Juniors. 2005. aasta liitus ta klubiga Independiente. 2006. aasta juulis sõlmis ta Belgia kõrgliigaklubiga Anderlecht. Ta tuli klubiga neljal korral Belgia meistriks, ühel korral karikavõitjaks ja neljal korral superkarikavõitjaks.
Aastatel 2013–2017 mängis ta Lazios. 2017. aastal sõlmis ta kolmeks aastaks lepingu Milaniga. 2020. aastal liitus ta äsja Türgi kõrgliigasse tõusnud Fatih Karagümrükiga.
Koondisekarjäär
Biglia esindas Argentinat U17-koondises 2003. aasta noorte maailmameistrivõistlustel ja U20-koondises 2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel.
Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 2011. aasta veebruaris sõprusmängus Portugaliga. Esimese ja ainsa värava lõi ta rahvuskoondises 17. novembril 2015 MM-i valikmängus Colombia vastu.
Ta on esindanud riiki rahvuskoondises 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning kolmedel Copa América meistrivõistlustel.
Pärast ebaõnnestunud 2018. aasta maailmameistrivõistlusi, kus Argentina langes konkurentsist kaheksandikfinaalis, otsustas Biglia koondisekarjääri lõpetada. Ta mängis Argentina koondises 58 mängu.
Freeport
Freeport on mitme koha nimi.
Bensiinijaam
pisi|Bensiinijaam Tallinnas
Mati Kuusvere
Mati Kuusvere (sündinud 20. juulil 1970) on Eesti sõjaväelane, Kaitseliidu Alutaguse maleva pealik.
Kuusvere oli alates 2011. aasta 1. juunist Kaitseliidu Jõgeva maleva pealiku kohusetäitja. Maleva senine pealik Janno Rosenberg andis maleva lipu 2011. aasta 27. mail üle Mati Kuusverele, kes sai malevapealiku kohusetäitjaks. Kaitseväe juhataja kinnitas oma käskkirjaga Mati Kuusvere malevapealikuks alates 2012. aasta 4. juunist. Varem on ta teeninud Jõgeva maleva staabiülema ja väljaõppeülemana. Mati Kuusvere sai Kaitseliidu Jõgeva maleva väljaõppeülemaks 2008. aasta 5. novembril. Mati Kuusvere on lõpetanud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrgema Sõjakooli keskastme kursuse, teeninud piirivalves, õhutõrjedivisjonis, Kaitseliidu Peastaabis ning välismissioonidel Kosovos, Liibanonis ja Iisraelis ÜRO sõjalise vaatlejana.
President Lennart Meri andis Kuusverele oma käskkirjaga kaitseväe juhataja ettepanekul kapteni auastme 20. juunil 2001.
Jaan Tamm (major)
Jaan Tamm (6. juuli 1894 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 8. juuli 1977 Eesti) oli eesti sõjaväelane (major)
Jaan Tamm lõpetas 1913. aastal linnakooli, 19. augustil ülendati ta ohvitseriks jalaväe erialal.
Kedvesem
pisi|ByeAlex harjutamas Rootsi telestuudios lugu "Kedvesem" 2013. aastal "Kedvesem" ("Minu kallim") on laul, millega 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Ungarit sealne indie-poplaulja ByeAlex (kodanikunimega Alex Márta).
Esmakordselt avaldati "Kedvesem" ByeAlexi kanalil Youtube'is 14. novembril 2012. Juba 18. novembril ilmus see ka ametlikult müüki iTunesis.
Jaan Tamm (major)
1924. aastal ülendati Jaan Tamm, kes teenis Sõjavägede Ühendatud Õppeasutustes nooremleitnandist leitnandiks.
Kedvesem
2013. aasta Eurovisiooni Ungari eelvoorus "A Dal 2013" võitis laulu algne versioon, Eurovisioonile läks aga selle versioon pealkirjaga "Zoohacker Remix". Eurovisiooni lõppvoorus 18. mail 2013 Malmös sai laul 84 punkti ning jäi 10. kohale.
Jaan Tamm (major)
1930. aastal teenis Jaan Tamm Üksikus Scouts jalaväepataljonis ja ülendati kapteniks ning 1937. aasta veebruaris riigivanema käskkirjaga majoriks.
Teise maailmasõja ajal määrati Jaan Tamm moodustatud 1. Eesti Piirikaitserügemendi ülemaks ning osales Eesti kaitselahingutes 1944. aasta sügisel.
Kedvesem
Laulu muusika kirjutasid Alex Márta ja Zoltán Palásti Kovács Zoohacker, sõnade autor on Alex Márta. Laulu algversiooni pikkus on 3 minutit 24 sekundit, "Zoohacker Remixi" pikkus aga 3 minutit 9 sekundit.
Jaan Tamm (major)
Pärast nõukogude vägede edukat pealetungioperatsiooni Tartu all ja Eesti okupeerimist asus ta end varjama ja elas hiljem valenime all Raplas ja oli pikka aega sealse täitevkomitee kommunaalosakonna juhatajana. Pärast väljakuulutatud amnestiat, legaliseerus.
Jaan Tamm suri 8. juulil 1977 Eestis.
3G
Kolmanda põlvkonna mobiilsidevõrgu standard (inglise keeles third generation 'kolmas põlvkond' ehk ITU-2000) on Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) poolt defineeritud mobiilsidetehnoloogia standardite kogu, mille hulka kuuluvad GSM EDGE, UMTS, cdma2000, WiMAX ja DECT. Teenused hõlmavad mobiilseid kõne-, videokõne- ja andmesideteenuseid. Võrreldes 2G ja 2.5G-ga suudab 3G pakkuda märkimisväärselt suuremat andmesidekiirust (14 Mbit/s alla, 5,8 Mbit/s üles), mis annab võrguoperaatoritele võimaluse pakkuda palju keerulisemaid teenuseid, samas saavutades tänu paremale spektraalefektiivsusele võrgu suurema mahtuvuse. Lisaks on paranenud ka kõnekvaliteet.
Tavaliselt nimetatakse 3G-tehnoloogiateks järgmisi standardeid:
Ajalugu
pisi|vasakul|3G/UMTS saatja
1980ndate keskel alustas Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liit (ITU) tööd, et defineerida "järgmise generatsiooni" mobiilsidestandard, eesmärgiga muuta senised piirkondlikud võrkude standardid globaalseteks. See aga muutis vajalikuks leida sagedusvahemik, mis oleks globaalselt vaba kasutamiseks, samas aga proovides sulandada uut süsteemi nii palju kui võimalik olemasolevate 2G traadita side süsteemidega. 1992. aastal identifitseeriti 230 MHz raadiospekter kui uus mobiilsidetehnoloogia sagedusvahemik, mis hiljem sai tuntuks IMT-2000-na.
1990ndatel toimunud laialdase 2G arengu ja investeeringute tõttu muutus ITU-2000 "standardite perekonnaks", mis pakkus evolutsioonilisi (GSM EDGE, cdma2000) ja revolutsioonilisi (WCDMA, WiMAX ja DECT) lahendusi võrreldes teise generatsiooniga. Üldiselt "evolutsioonilised" lahendused on tehnoloogilised edasiarendused töötavatest 2G-standarditest, samas kui "revolutsioonilised" süsteemid tähendavad üldjuhul võrguoperaatori jaoks täiendava sagedusspektri kasutuselevõttu ning uue võrgu ehitamist ja eelmisega integreerimist.
Cimitero Monumentale di Milano
pisi Cimitero Monumentale di Milano on kalmistu, mis asub Milano keskosas Lombardia maakonnas Itaalias.
3G
Ajalugu
3G väljatöötamine sai alguse 1992. aastal ja 1999. aastal kinnitati ka tehnilised nõuded 3G-programmi raames (Recommendation 1457).
Cimitero Monumentale di Milano
Kalmistu rajati 1866. aastal, kui üritati loobuda mitme väikese kalmistu kasutamisest ning koguda eri kalmistud kokku keskkalmistuna. Kalmistule rajati ka eraldi mittekatoliiklikud ja juudi kalmistuosad.
Kalmistu projekteeris arhitekt Carlo Maciachini, kes on ka ise maetud sellele kalmistule. Kalmistu on tuntud oma hauakujude ja -ehitiste poolest, mida on kujundanud tuntud itaalia kujurid ja arhitektid (nt Giò Ponti jt).
3G
Ajalugu
Maailma esimese lairiba koodipõhise multipöördusega (W-CDMA) 3G-võrgu pani tööle Jaapani firma NTT DoCoMo, Inc 2001 aasta mais.
Samal aastal pandi püsti ka esimene võrk Euroopas British Telecomile kuuluva Manx Telecomi poolt. Kommertskasutusse jõudis 3G Euroopas 2003. aastal.
Esimene 3G-kõne Eestis toimus EMT võrgus 2003. aastal, mil majandus- ja kommunikatsiooniminister Meelis Atonen helistas EMT peadirektor Peep Aaviksoole. Eestis käivitas 3G-võrgu kommertskasutuses esimesena EMT 2005. aastal. 2006. aastal läks käiku ka Tele2 3G-võrk. Tegu oli täiesti uue võrguga, mis kasutas erinevaid sagedusi võrrelduna varasemate 2G-tehnoloogiatega. Sideamet tegi ettepaneku Radiolinjale, EMT-le ja TELE2-le esitada taotlus 3G-võrgu tehnilise loa saamiseks juba 2003. aasta aprillis. Loa alghinnaks oli 4,5 miljonit eurot (u 70 miljonit krooni). Luba oli vajalik UMTS raadiosageduste kasutamiseks ning oma võrgu väljaehitamiseks ja arenduseks.
CDMA2000 tehnoloogiat Eestis mobiilsideks ei kasutata. Küll aga pakutakse sel viisil 450 MHz sagedusalas töötavat internetiteenust Kõu, mida pakutakse alates 2007. aastast.
2007. aasta juuniks oli 3G-võrku ühendatud 200 miljonit lepingulist klienti. See teeb umbes 6,7% kõigist liitumistest üle maailma. Praeguseks on see 21% juures ning prognoosid näitavad selle kahekordistumist lähema nelja aasta jooksul. Kõige enam on 3G levinud riikides, kus see esimesena välja tuli – Jaapanis ja Lõuna-Koreas, kus see on levinud umbes 80% ulatuses. Lai levik on toimunud ka Põhja-Ameerikas ja enamikus Euroopa suurriikides.
Andmesidekiirus
ITU ei ole ametlikult 3G-ühenduse kiirusi paika pannud. Öeldakse, et kiirused on minimaalselt 2 Mbit/s paigalseisvale või kõndivale kasutajale ja minimaalselt 384 kbit/s kasutajale liikuvas sõidukis. HSPA+ on aga võimeline allalaadimisel vahendama reaalsuses üle 20 Mbit/s.
Rakendused
3G tõi kaasa palju uuendusi ja lisavõimalusi, mida varasemate tehnoloogiatega kasutada polnud võimalik. Mõningad neist on:
3G turuletulek on andnud tõelise tõuke mobiilse Interneti levikule ning prognoositakse, et käesoleval kümnendil ületab nutitelefonide abil internetiühenduse kasutamise võimalusega inimeste arv indiviidide arvu, kes kasutavad internetti klassikalises lauaarvutis. Lisaks langesid sellest tulenevalt ka mobiilse andmeside hinnad.
Turvalisus
3G-ühendus on turvalisem kui varasem 2G-ühendus, sest lubab ühenduval seadmel võrku autentida. Lisaks kasutab 3G-võrk KASUMI plokkšifreerimist vana A5/1 algoritmi asemel. KASUMI šifris on siiski avastatud tõsiseid turvaauke, mille parandamine on keeruline just 3G tagasiühilduvuse tõttu.
Russkoje Radio
Russkoje Radio (vene keeles Русское Радио) on Sky Media raadiogruppi kuuluv Eesti venekeelne raadioprogramm, mis jõudis esmakordselt eetrisse 1. mail 1998. Russkoje Radio on suurima kuulajaskonnaga vene kommertsjaam Eestis. Nädalas kuulab seda keskmiselt 170-180 tuhat inimest.
26. jaanuaril 2010 sai Russkoje Radio Tartus enda käsutusse tegevuse lõpetanud Sun FM sageduse, mis parandas oluliselt programmi kuulatavust Tartu piirkonnas ja Lõuna-Eestis. Eetrisse jõudsid Russkoje Radio saated Lõuna-Eestis 1. märtsist 2010.
Uue sagedusega võttis Sky Media endale kohustuse toota Tartuga seotud uudiseid ja kohalikku elu kajastavaid saateid. Kultuuriministeeriumi seired tuvastasid 2011. aasta suveks, et ettevõte oli jätnud selle kohustuse täitmata. Kultuuriministeerium koostas ettekirjutuse, mille kohaselt pidi Russkoje Radio puudused kõrvaldama 1. oktoobriks 2011.
Blade Nzimande
pisi|Blade Nzimande (2011) Bonginkosi Emmanuel "Blade" Nzimande (sündinud 14. aprillil 1958 Edendale'is) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 1998. aastast on ta Lõuna-Aafrika Vabariigi Kommunistliku Partei peasekretär.
1980. aastal lõpetas ta Natali Ülikooli Pietermaritzburgis psühholoogia erialal, 1981. aastal sai magistrikraadi tööstuspsühholoogia erialal ning 1993. aastal doktorikraadi tööstuse ja töö uuringute ajal.
Nzimande astus Lõuna-Aafrika Vabariigi Kommunistlikku Parteisse 1988. aastal, partei peasekretäriks valiti ta 1998. aasta juulis. Ta on ka Aafrika Rahvuskongressi Rahvusliku Täitevkomitee liige.
Blade Nzimande oli 11. maist 2009 kuni 17. oktoobrini 2017 Lõuna-Aafrika Vabariigi kõrghariduse ja kutseõppe minister. 28. veebruarist 2018 kuni 29. maini 2019 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi transpordiminister. Lühiajaliselt oli ta 2018. aasta 13. novembrist kuni 22. novembrini siseasjade ministri kohusetäitja.
Alates 30. maist 2019 on Blade Nzimande kõrghariduse, teaduse ja tehnoloogia minister.
Hell
pisi|Hell esinemas [[2011. aasta Tuska Open Airil.]]
Hell on Suurbritannia heavy metali ansambel, mis on tegutsenud aastail 1982–1987 ja alates 2008.
Hoolimata sellest, et Hellil ei õnnestunud ühtegi albumit välja anda, saavutas ta tänu demodele heavy metal'i ringkondades küllalt laia tuntuse ning see muutus teataval määral kultusbändiks. 2008. aastal tuli Hell uuesti kokku ning pärast lepingu sõlmimist kompaniiga Nuclear Blast anti 2011. aastal välja esimene album "Human Remains", mis äratas laialdast positiivset vastukaja. 2013. aastal ilmus Helli teine album "Curse and Chapter".
Koosseisud
pisi|Hell esinemas [[2014. aasta Wacken Open Airil.]]
Pisiliblikad
Pisiliblikad (Microlepidoptera) on rühm liblikalisi.
Neid on eristatud suurliblikatest.
Enamasti on nende tiibade siruulatus alla 20 mm. Väiksuse tõttu on neid keerulisem välimuse järgi identifitseerida kui suurliblikaid.
Pisiliblikad on polüfüleetiline rühm.
Tuisuline
Tantsuansambel Tuisuline on alates 1951. aastast tegutsev rahvatantsukollektiiv.
Kollektiiv moodustati Tallinna Tuletõrje Ühingu klubis, kui 29. detsembril 1950 tuli kokku viis tantsupaari.
1963. aastal pälvis kollektiiv isetegevusliku rahvatantsuansambli nimetuse.
Ansambel viljeleb eeskätt eesti rahvatantse ja nende seadeid. Samuti on esitatud ka teiste rahvaste rahvatantse, näiteks valgevene, moldaavia, läti tantse.
Hooajal 2016/2017 tegutsesid ansambli juures põhirühm, segarühm, algajate segarühm, naisrühmad (üks suuremate ja teine väiksemate kogemustega naistele) ja lasterühm koostöös Tallinna Saksa Gümnaasiumiga.
Rahvariided
Läbi aegade on Tuisulise kasutada olnud eri kihelkondade rahvariided. Praegu kasutab segarühm Salme Valgemäe sünnikoha järgi valitud Malvaste rahvariideid (Reigi kihelkond, Hiiumaa). Naisrühmale on valmistatud Ott Valgemäe sünnikoha Läänemaa järgi Martna kihelkonna rahvariided. Segarühm kasutab Monika Tomingase kodukandi Raplamaa rahvariideid.
Osalemine tantsupidudel
Tantsuansambel-Rahvakollektiiv (76), juhendajad Ene Jakobson, Salme Valgemäe, Ott Valgemäe, assistent Piret Lett
D-segarühm (16), Ott Valgemäe D-segarühm (18), juhendajad Mai-Liis Riimaa ja Monika Tomingas
1.-2 kl rühmas segarühma poisid (6), juhendaja Mai-Liis Riimaa
B-rühmas põhirühma mehed (6), juhendaja Monika Tomingas
E-rühmas noorterühma mehed (8), juhendaja Liisa Laine N2 rühmas kogemustega naisrühma naised (12), juhendaja Monika Tomingas
N5 rühmas algajate segarühma naised ja algajate naisrühma naised (16), juhendaja Monika Tomingas
Toronto Eesti Täienduskoolid
Kool sai alguse 1949. aastal St. Johni kiriku ruumides avatud algkoolist, mida juhtis sealne Peetri koguduse õpetaja Oskar Puhm. Aastast 1960 tegutseb algkool Toronto Eesti Majas. Aastal 1964 avas kool ka keskkooli ja aastal 1982 gümnaasiumi.
Aastal 2003 oli alg-, keskkoolis ja gümnaasiumis vastavalt 82, 52 ja 13 õpilast, keelekursustel käis 2003. aastal 27 inimest.
Budism Sri Lankal
pisi|Buddha kuju Sri Lankal|346x346px
Kuningas Ašoka saadetud misjonärid jõudsid Sri Lankale aastal 247. e.m.a. ning tõid endaga kaasa theravaada budismi. Kuningas Devānampijatissast sai budismi pühendunud toetaja, kes olevat rajanud Mahāvihāra kloostri ja istutanud selle juurde bodhipuu. Budismist sai valitsejate poolt toetatud õpetus, mis omandas Sri Lankal kiiresti ka rahvusliku tähenduse.
Kuningas Vaṭṭagāmaṇi rajas Abhayagiri vihaara. Aastal 17 e.m.a. peeti vajalikuks Tipiṭaka esimest korda kirja panna, et kindlustada selle säilimine ka traditsiooni kandvate munkade hääbumise korral.
Mahāvihāra ja Abhayagiri vihaara vahel tekkisid lahkhelid, sest kuningas oli andnud Abhayagiri vihaara ühe munga omandusse, mis tähendas vinaja omandivastase reegli rikkumist, mistõttu munk Mahāvihārast välja heideti. Selle tulemusena lõpetas ta suhted Mahāvihāraga ning kolis koos oma õpilastega Abhayagiri vihaarasse. Need kaks kloostrit arenesid edaspidi eri suundades ning võistlesid omavahel kuningliku soosingu pärast.
1996. aasta Kuldgloobuse auhinnad
1996. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 53. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 21. jaanuaril 1996.
Budism Sri Lankal
4. sajandil hakkas kuningas Mahāsena toetama mahajaana budismi ning soovis Mahāvihāra üleminekut mahajaanasse. Kloostriasukad keeldusid, mispeale käskis kuningas kloostri hävitada ning rajas mahajaana pooldajatele Jetavana vihaara. Mahāvihāra taastati järgmise kuninga valitsusajal. Mitme sajandi vältel võistlesid need kolm kloostrit soosingu pärast, kusjuures Abhayagiri vihaara oli mahajaana ideedele rohkem avatud kui ultra-ortodoksne Mahāvihāra. Iga vihaaraga kaasnes ka oma nikaaja ehk pühitsusliin. 12. sajandil keelustas kuningas Parakkama Bāhu I teiste vihaarate tegevuse ning hakkas propageerima Mahāvihāra õpetust.
1996. aasta Kuldgloobuse auhinnad
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Sean Conneryle.
Budism Sri Lankal
5. sajandil rändas Sri Lankale India munk Buddhaghosa, kes kirjutas kommenteeriva teose Visuddhimagga ehk "Puhastumise tee", mis on oluliselt mõjutanud theravaada koolkonna kujunemist. 9. sajandiks olid Sri Lankale jõudnud ka mahajaana tantristlikud tekstid, mis tõi kaasa mantrate kasutamise ning tantristliku theravaada tekke. Sri Lankal levis ka mahajaana, mis peegeldus muuhulgas Avalokitešvara kultuses. Mahajaana ja tantristlik theravaada hääbusid Mahāvihāra ülemvõimu saabudes.
Alates 6. sajandist tehakse vahet külamunkade ja metsamunkade vahel. Metsamungad elavad vaiksemates metsakloostrites või -eraklates, mis võimaldab neil järgida rangemat mõtlusele ja õpingutele pühendatud elustiili.
10. ja 11. sajandi Cola kuningate vallutusretkede ajastul suri välja nunnade (paali k. bhikkhunī, sanskriti k.bhikṣuṇī) pühitsusliin.
Järgnenud sajandite korduvate allakäigu ja taaselustamise lainete kiuste on theravaada traditsioon Sri Lankal säilinud tänini.
Elupõletaja
"Elupõletaja" on ansambli HU? 2009. aasta juunis välja antud singel. Laul oli ka HU? teisel stuudioalbumil "HU2", mis ilmus 2010. aastal.
Kirjeldus
"Elupõletaja" on suvise reggae ja d'n'b (drum and bass) segarütmistikuga laul. Lugu räägib neiust, kes muretult elu põletab, sest keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul tõusis Eesti raadioedetabelites kõrgele ja on üks HU? suuremaid hitte.
Elva kirik
Elva kirik on luteriusu kirik Elva linnas Pargi tänaval. Kirikut kasutab EELK Elva kogudus, hoone projekteeris Tartu linnaarhitekt Arved Eichhorn (1879–1922).
Arhitekt Arved Eichhorni projekti järgi valminud kirik sai katuse alla enne Esimest maailmasõda, sisetööd lõpetati 1920. Gootikast inspireeritud väikest punastest tellistest hoonet ilmestab väheldane oktagonaalne telkkiivriga konsooltorn. Peasissepääsu ehisviiluga kroonitud teravkaarse portaali kaarevälja kaunistab roosakna imitatsioon. Pikiseinu liigendavad teravkaarsed aknad ja nendevahelised liseenid. Lõunaosas liitub pikihoonega väheldane ristkülikukujuline koor, mille kahel pool tillukesed abiruumid. Silindervõlvilise puitlaega ülilihtsa interjööri aktsendiks on vitraaž altariosas.
Eesti-saksa päritolu vitraažikunstnik Dolores Hoffmann (sündinud 1937) on spetsiaalselt Elva kirikule valmistanud vitraažakna 1995. a. Valgustatud vitraaž asub altari tagaseinas. Vitraažil kujutatakse kuningate kummardamist vastsündinud Kristuse ees. Pildi allosas on kujutatud Elva kirikut.
Marika Muiste
Marika Muiste lõpetas 1998. aastal Tallinna Balletikooli (erialaõppejõud Elita Erkina) ning asus tööle Rahvusooperis Estonias balletiartistina. Aastast 2003 on ta samas balletisolist.
Isiklikku
Tema abikaasa oli balletitantsija Anatoli Arhangelski. Neil on kaks last: Sofia ja Simon.
Suurliblikad
Suurliblikad (Macrolepidoptera) on rühm liblikalisi.
Neid eristatakse pisiliblikatest.
Multitegumtöö
Informaatikas tähendab multitegumtöö mingi kindla aja jooksul mitme eri ülesande (protsessi) samaaegset täitmist. Multitegumtöö käigus ei oota arvuti käimasoleva protsessi lõppu ega täida ülesandeid järjepanu, vaid on valmis pooleli oleva ülesande kõrval uut ülesannet alustama. Selle tulemusena täidavad arvuti keskprotsessor ja muutmälu protsesse osaliselt ja vaheldumisi.
Ühe keskprotsessoriga arvutil peaks olema võimalik käitada ainult üht protsessi korraga. Multitegumtöö lahendab selle probleemi ajaplaanimise näol ehk otsustab, millal üht või teist ülesannet täidetakse. Kui keskprotsessori ümberlülitamine ühe ülesande täitmiselt teisele ehk kontekstkommunikatsioon on piisavalt tihe, jääb mulje, nagu protsesse käitataks paralleelselt. Ajaplaanimise strateegiad erinevad suuresti operatsioonisüsteemide lõikes, üldjoontes esinevad järgnevad tüübid:
Mõiste multitasking on kujunenud rahvusvaheliseks. Paljudes keeltes (näiteks saksa, itaalia, taani, norra) kasutatakse seda mõistet muutmata, tõlkimata kujul. Ka eesti keeles kohtab sõna multitasking üsna sagedasti.
Multiprogrammeerimine
Informaatika algusaegadel oli protsessoriaeg kallis ja kõiksugused arvuti lisaseadmed üldjuhul aeglased. Kui arvuti käitas programmi, millel oli tarvis juurdepääsu lisaseadmele, pidi keskprotsessor käskude täitmise seniks lõpetama, kuni lisaseadmed andmeid töötlesid.
Esimene multiprogrammi süsteemiga arvuti oli J. Lyons and Co. Leo III. Mitu programmi laeti korraga arvuti mällu ja üks neist lasti käima. Ühe programmi kontekst salvestati mällu, kui programm jäi ootama mõne välise seadme järele, ning mälus olevatest programmides järgmine lasti käima.
Multiprogrammi süsteemi populariseerumisele aitas oluliselt kaasa virtuaalmälu ja -masinate laiem levik.
Kooperatiivne multitegumtöö
Varajased multitegumtöö süsteemid kasutasid rakendusi, mis jagasid vabalt ressursse teiste rakendustega. Tänapäeval ei leia see meetod enam väga palju kasutust, ent sellel põhimõttel toimisid nii Windows 95 kui ka Mac OS.
Eelisasendus
Eelisasendus, ka tõrjuv multitegumtöötlus, on multitegumtöö vorm, kus operatsioonisüsteem lubab igale protsessile lõpliku aja selle täitmiseks. Kui protsessi ei suudetud selle ettenähtud ajaga täita, pannakse see ootele, kuni tähtsam tegum on lõpetanud. Plaanur tegeleb protsesside järjestamisega ning arvutusaja jagamisega. Sellises süsteemis saab protsesse jaotada kaheks: esiteks protsessid, mis ootavad sisendit või väljundit, st nende täitmise kiirust piirab sisend või väljund, teiseks protsessid, mis kasutavad protsessorit, nende täitmiskiirus on piiratud arvutusvõimsusega. Näiteks lihtsamates süsteemides, kui protsess ootab mingit sisendit (nt kõvakettalt andmeid või klaviatuurilt klahvivajutusi), siis peab kogu süsteem selle taga ootama ning taustal ei ole võimalik protsessori jõudlust kasutada. Näiteks kasutades eelisasendust, on võimalik sisendi-väljundi protsess (protsess nr 1) katkestada ning anda protsessor mõne teise protsessi (protsess nr 2) käsutusse. Kui näiteks sisendist saadakse andmeid, siis katkestatakse protsess nr 2 ning jätkatakse protsessi nr 1 täitmisega.
Multitegumtöö reaalajasüsteemis
Sarnaselt eelisasendusega antakse igale tegumile piiratud aeg, mille jooksul peab tegumi töö tehtud saama. Ajastust haldab protsessor. Kui aeg on täis, katkestatakse protsess ning liigutakse tähtsuselt järgmise juurde. Süsteemi hierarhia peab tagama olulisematele protsessidele suurema osa arvutusvõimsusest.
Mälukaitse
Multitegumtöös on vajalik ressursside pidev ümberjaotamine, mälukaitse hoolitseb turvalise ja efektiivse mäluruumi haldamise eest nii, et seal ei tekiks viga ega kirjutataks mõne teise programmi infot üle.
Halvasti toimiv mälukaitse on potentsiaalne turvaoht, mälukaitse peab keelama selleks mitte ette nähtu programmidel delikaatsete andmete mälust lugemise, nt paroolide.
Üldiselt tegeleb mälukaitsega kernel.
Elna Kaasik
Elna Kaasik (sündinud 16. novembril 1957) on eesti tekstiilikunstnik.
1983. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili eriala.
1993. aastast töötanud Eesti Kunstiakadeemia õppejõuna, olnud Viru VIll OÜ juhataja ja Elnadisain OÜ disainer.
Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni juhatuse liige (varem direktor ja asepresident).
Keekandja
Keekandja (soome keeles ketjunkantaja) on rauaaegse riietuse juurde kuulunud ehtedetail, pronksist plaadike, mille külge kinnitusid rinna- või vööketid. Rinnaehte keekandjad võisid olla kinnitatud ehtenõelte paari või paarissõlgede (ovaal- või ketassõled) külge.
Jaotus
Eesti arheoloogilises materjalis eristatakse järgmisi tüüpe:
Tartumaalt on leitud üks liivipärane võrejas keekandja, nagu neid liivlased kasutasid 10.–14. sajandil.
Silmusekujulisi kahe spiraaliga keekandjaid on leitud mõni üksik Saaremaalt.
Luo Shugang
thumb|upright=0.6|Luo Shugang (2019) Luo Shugang (hiina keeles 雒树刚; sündinud mais 1955 Nangongis Hebei provintsis) on Hiina poliitik, ta on Hiina Kommunistliku Partei liige. Ta on Hiina kultuuri- ja turismiminister.
Ta oli detsembrist 2014 kuni märtsini 2018 Hiina kultuuriminister. Märtsist 2018 on ta Hiina kultuuri- ja turismiminister.
Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik
pisi|Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik on õigeusu kirik Tartus Magasini tänav 1, EAÕK Tartu piiskopkonna peakirik, Tartu piiskopi katedraalkirik.
Kirik asub 13. sajandil rajatud dominiiklaste Maarja Magdaleena kloostri kiriku kohal Magasini tänaval, Magasini ja Munga tänava nurgal. Aastal 1753 valminud kivikirik hävis 1775. aasta suurtulekahjus. Aastal 1783 ehitati uus kivikirik, mis pühitseti 1783. aastal Jumalaema Uinumise auks.
Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu Jumalaema Uinumise kogudus.
Arhitektuur
pisi|Kirik [[Louis Höflingeri litograafialehel 1860. aastast]] Tartu Uspenski kirik (vene k. Успенский собор, saksa k. Kirche zu Mariä-Himmelsfahrt) oli algselt ristikujulise põhiplaaniga sakraalehitis ja esindab vene varaklassitsismi. Kiriku projekteeris arhitekt P. Spekle. Läänepoolne eeskoda on pikihoonest kitsam. Selle kohal kõrgub astmeline kellatorn, mille tipus on pikk teravik. Hoone keskel on tambur suure kupliga. Tambur on kaheksatahuline ning selle juurde liituvad neli torni, mis on kaetud madalate kuppelkiivritega, mis omakorda tipnevad sibulkiivritega. Tamburi neljal küljel on kaaraknad. Seinapinnad on liigendatud liseenide, vahevööndite ja pilastritega. Aknad on laia raamistikuga. Kogu fassaadi puhul on arhitektuursed detailid madalreljeefsed. Siia alla kuuluvad ka katusekarniisid pikihoonel, selle frontoonidel ja kuplitel ning kellatornil. Kirikul on nii ümar- kui ka teravaknad ning endiste ristihaarade lõpul on nüüd kolmnurkviilud. Kirikul on kõrge kvaaderkividest sokkel. Peasissepääsuks on tiibuks. Katus on mustast plekist.
19. sajandil kirikut laiendati: ristihaarade vahele ehitati uued hooneosad ja kirik muutus nelinurkseks. Juurdeehituses jäljendati vanade osade arhitektuuri ja ehitis säilitas tervikliku ilme.
2014. aastal remonditi kiriku kellatorn. 2015. aastal remonditi katust, tehti korda tamburitorn, neli nurgatorni ja lõpetati kellatorni karniisi taastamine. Kellatornis restaureeriti kõlakoja põrand, torniluugid ja müüriastmed. Nelitise ja nurgatornide puitkonstruktsioone proteesiti ja asendati. Kogu katus on plaanis korrastada 2016. aasta sügiseks.
Kärla Muusikakool
Kärla Muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Kärla alevikus aadressil Pargi 1.
Muusikakooli asutas 1994. aastal tuntud muusikapedagoogi ja dirigendi Ludmilla Tooni algatusel Kärla vallavalitsus.
Koolis on võimalik õppida järgmisi instrumente: klaver, plokkflööt, akordion, karmoška, saksofon, pop-jazz kitarr, väikekannel lisapillina ja kitarr ansamblipillina.
Erkki Kurenniemi
Erkki Juhani Kurenniemi (10. juuli 1941 Hämeenlinna – 1. mai 2017 Helsingi) oli soome disainer, filosoof ja kunstnik, kes on tuntud eeskätt elektroonilise muusika looja ning elektrooniliste muusikainstrumentide konstrueerijana. Teda peetakse üheks Soome tähtsaimaks elektroonilise muusika teerajajaks. Kurenniemi on ühtlasi teaduse populariseerija, futuroloog, meediakultuuri pioneer ja eksperimentaalne filmilooja. Teda loetakse ka esimese kaubanduslikult kättesaadava mikroarvuti loojaks (1973).
Kurenniemi viljakaim loomeperiood jäi 1960. ja 1970. aastatesse. Aastatel 1962–1974 konstrueeris ja ehitas ta Helsingi ülikooli musikoloogia osakonna vabatahtliku assistendina ning 1970. aastal rajatud ettevõttes Digelius Electronics Finland Oy disainerina töötades kümme elektroonilist muusikariista ja stuudioseadet. Lisaks musikoloogia osakonnale töötas Kurenniemi ühtlasi aastatel 1962–1973 assistendi ja vanemkonstruktorina ülikooli teoreetilise füüsika osakonnas. 1968. aastal kaitses ta loodusteaduse bakalaureuse kraadi.
2003. aastal pälvis Kurenniemi Soome haridus- ja kultuuriministeeriumi preemia. 2004. aastal valiti ta Helsingi kunsti- ja disainiülikooli auliikmeks. 2011. aastal sai Kurenniemi Soome vabariigi presidendilt Tarja Haloselt Soome Lõvi ordeni.
Karl Rammi nimeline Sindi Muusikakool
Karl Rammi nimeline Sindi Muusikakool on muusikakool Sindis.
Muusikakool tegutseb Sindi linnas 1988. aastast, kuid esimesed kümme aastat tegutses kool Pärnu Muusikakooli Sindi filiaalina. Iseseisva koolina tegutseb Karl Rammi nimeline Sindi Muusikakool 1998. aastast.
Koolis saab õppida klaverit, viiulit, rahvamuusika viiulit, akordionit, kannelt, flööti, plokkflööti, tšellot, kitarri (nii klassikalist kui ka elektri- ja basskitarri) ja torupilli. Lisaks saab osaleda ansamblites ja laulustuudios.
Debye raadius
Debye raadius plasmafüüsikas
Debye raadiuseks (ka Debye pikkuseks või ulatuseks) nimetatakse ulatust, kus liikuvad laengukandjad (elektronid) varjestavad plasmale rakendatud välise elektrivälja. Nimetuse on Debye raadius saanud Hollandi füüsiku ja füüsikalise keemiku Peter Debye järgi. Debye sfääriks nimetatakse mõttelist kera, mille raadiuseks on Debye raadius. Debye raadius väljendab ka elektronide maksimaalset soojusliikumise ulatust. Plasmafüüsikas omab Debye raadiuse mõiste suurt tähtsust. Debye raadius avaldub järgmiselt:
kus
Tavaliselt loetakse ioonkomponent antud avaldises tühiseks ja avaldis lihtsustub (selle lihtsustuse eelduseks on ioonide tühiselt väike liikuvus võrreldes elektronidega):
Roland Theis
Roland Theis (sündinud 17. märtsil 1980 Neunkirchenis) on Saksa poliitik ja Saarimaa Maapäeva (Landtag des Saarlandes) liige.
Aastast 2009 on Roland Theis Saarimaa Maapäeva liige. Ta valiti sinna uuesti ka 2012. aastal. 2010. aastal valiti ta Saarimaa CDU peasekretäriks. Praegu on Theis Saarimaa Parlamendi fraktsiooni CDU esimees ja pressiesindaja aseesimees. Ta on samuti huvitatud teaduslikust tegevusest.
Aleksandra teater
pisi| Vaade Aleksandra teatrile (2014) pisi|Teatrihoone sajandivahetusel Aleksandra teater, kõnekeeles Aleksandrinka , aastast 1937 ka A. S. Puškini nimeline Venemaa Riiklik Akadeemiline Draamateater (vene keeles Александринский театр ja Российский государственный академический театр драмы им. А. С. Пушкина) on teater Peterburis. Selle teatri eelkäijaks peetakse Venemaa esimest elukutselist teatrit, mille asutasid 30. septembril 1756 keisrinna Jelizaveta Petrovna ukaasiga näitleja Fjodor Volkov ja näitekirjanik Aleksandr Sumarokov.
Teater sai nime Nikolai I abikaasa Aleksandra Fjodorovna järgi.
Aleksandra teatri hoone projekteeris Carlo Rossi. Maja avati 31. augustil 1832.
Anouk
pisi|Anouk 2013. aasta Eurovisioonil pressikonverentsil Anouk Teeuwe (sündinud 8. aprillil 1975), esinejanimega Anouk, on Hollandi laulja, laulukirjutaja ja produtsent.
Anouk on Hollandi üks populaarsemaid rokklauljaid. Tema läbimurre toimus 1997. aastal singliga "Nobody's Wife". Sestpeale on Anouki singlid jõudnud korduvalt Hollandi ja Belgia edetabelitesse. Nende seas on "R U Kiddin' Me", "Michel", "Girl", "Lost", "One Word", "I Don't Wanna Hurt", "Modern World", "Three Days in a Row" ja "Woman".
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös esindas Anouk Hollandit lauluga "Birds". Finaalkontserdil sai ta 114 punktiga üheksanda koha.
Ron Vlaar
Ron Peter Vlaar (sündinud 16. veebruaril 1985 Hensbroekis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis AZ Alkmaar.
Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi Vlaar 8. oktoobril 2005 mängus Tšehhi vastu. Esimese ja seni ainsa värava lõi ta Hollandi rahvuskoondises 2. juunil 2012 sõprusmängus Põhja-Iirimaa vastu peaga nurgalöögist.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel mängis Vlaar kõigis seitsmes mängus. Poolfinaalis Argentina vastu ei realiseerinud ta penaltit. Pärast Hollandi võitu kolmanda koha mängus Brasiilia üle sai Vlaar pronksmedali, mis on tema suurim saavutus rahvuskoondises.
Kongeå
Kongeå jõge on mainitud ka Põhjala saagas "Heimskringla".
Osalusmajandus
Osalusmajandus ehk Parecon (lühend ingliskeelsest terminist participatory economics) on majandusmudel, mida on pakutud kui alternatiivi turumajandusele ning käsumajandusele.
Osalusmajanduses on keskne koht rahvaosalusel, mis oleks majandusotsuste tegemise aluseks. Eraomandi asemel oleks osalusmajanduses vara rahva ühisomand, kuid ühisvara kasutust juhiks rahvas demokraatlikuid meetmeid kasutades. Selle poolest vastandub osalusmajandus Nõukogude Liidu tüüpi käsumajandusele, kus praktikas juhtis rahva vara kasutust kitsas poliitiliste isikute ring ehk partei.
Osalusmajanduse ideele on andnud osalise heakskiidu muu hulgas ka tunnustatud Ameerika ühiskonnakriitik ja keeleteadlane Noam Chomsky; selle peamised arendajad on teiste seas majandusteadlane Robin Hahnel ja aktivist Micheal Albert.
200 meetri tõkkejooks
200 meetri tõkkejooks on kergejõustikualadest harva läbitav tõkkejooks. Mõnikord nimetatakse seda võistlust madalateks tõketeks. Seda joosti suveolümpiamängudel kaks korda, aastatel 1900 ja 1904.
Maailma tipptulemus meeste 200 m tõkkejooksus on 21,9 Don Styron poolt joostud 1960. aastal. Eesti kiireim aeg on 23,0 Kalju Jurkatamm nimel, mille ta jooksis 	28. augustil 1968. aastal Riias.
Alates 1960. aastast on IAAF peatanud rekordide kinnitamise distantsilt. Distantsi jookstakse siiski riiklikult. Inglismaal ja USA-s joosti 220 jardi (201,17 meetrit).
Kümne tõkke ületamiseks on paigutatud tõkked 0,76 meetri kõrgusele. Takistuste kõrgus on meestel ja naistel võrdne; nende vaheline kaugus on erinev.
Sloveenia Riviera
pisi|Sloveenia Riviera (sh [[Trieste ja Trieste laht) satelliidikujutisel]] pisi|Koper pisi|Izola pisi|Piran pisi|Portorož Sloveenia Riviera (sloveeni keeles Slovenska obala) nimega tuntakse Aadria mere Trieste lahe ääres asuvat Sloveenia rannikuala. Sloveenia Riviera moodustab osa Istria poolsaarest ja selle pikkus on 46,6 km. Tegemist on turistide seas populaarse mereäärse sihtkohaga, mida iseloomustab Sloveenia ja Itaaliaga seotud ajalooline pärand.