cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Henri II (Prantsusmaa)
Itaalia sõda (1551–1559)
Henri II jätkas isa poolt alustatud võitlust Habsburgidega ülemvõimu pärast Euroopas. Henri II kuulutas sõja Saksa-Rooma keisri Karl V vastu, kavatsusega vallutada tagasi Itaalia ja kindlustada Prantsusmaa ülemvõim Euroopa asjus. 1552. aastal sõlmis ta Chambord´ liidulepingu protestantlike Saksa vürstidega, toetuseks sõjategevuses ja Metzi, Touli ja Verduni piiskopkonna vallutamiseks. Esialgsed rünnakud Lorraine'i olid edukad, kuid Prantsuse sissetungikatsed Toscanasse aastal 1553 nurjati Marciano lahingus. Karli troonist loobumine aastal 1556 jagas Habsburgide impeeriumi Felipe II ja Ferdinand I vahel ning nihutas sõja tulipunkti Flandriasse, kus Felipe II koos Savoia Emanuele Filiberto I-ga alistas prantslased Saint-Quentini lahingus. Inglismaa sõttaastumine hiljem sel aastal viis Inglismaa viimase valduse Prantsuse mandriosas, Calais, vallutamiseni prantslaste poolt ja Prantsuse armeed rüüstasid hispaanlaste valdusi Madalmaades; kuid Henri oli siiski sunnitud leppima Cateau-Cambrésis rahuga, milles ta loobus edasistest nõuetest Itaaliale. Sõja tulemusel ent tuli Prantsusmaal loobuda taotlustest Põhja–Itaalia aladele (Firenze, Napoli, Savoia).
Natuke enne surma, Habsburgist Aragoni ja Kastiilia kuninga Felipe II-ga 3. aprillil 1559. aastal sõlmitud Cateau–Cambrésis rahuga pidi ta lõplikult loobuma taotlustest Põhja–Itaalias, kuid sai see-eest Prantsusmaa kätte Inglismaa viimase valduse mandril: Calais' kindluse. Et võidelda Habsburgide vastu Vahemerel, uuendas Henry II liitu Ottomanide Suleiman Toredaga.
Henri II suri turniirivõitlusel saadud haavade tagajärjel. Väidetavasti oli seda ennustanud Nostradamus.
Isiklikku ja järglased
Henri II oli abielus Caterina de' Mediciga (1519–1589), nende järglased:
Jaan Mägi
pisi|Jaan Mägi Jaan Mägi (14/26. juuli 1883 Tarvastu vald, Viljandimaa – 25. juuli 1939 Elva) oli eesti põllumajandusteadlane.
Jaan Mägi kuulus Eesti Rahvaerakonda ja ta valiti selle liikmena I Riigikokku, kuid ta astus tagasi juba 7. jaanuaril 1921. Teda asendas Oskar Karl Johann Liigand.
Raadiolained
pisi|Raadiolainete tehnilise kasutamise näide signaalide ülekandmiseks amplituudmodulatsiooniga (AM) ja sagedusmodulatsiooniga (FM)
Raadiolained on elektromagnetkiirgus lainepikkusega 1 mm kuni 10 km. Sellistele lainepikkustele vastab raadiosageduste vahemik 30 kHz kuni 300 GHz (gigahertsi).
Raadiolainete lühemalaineline osa lainepikkusega 1 mm kuni 1 m (võnkesagedused 300 MHz kuni 300 GHz) on tuntud ka mikrolainete nime all.
2003. aasta IAAF-i finaalvõistlused
2003. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid esimest korda Monacos Stade Louis II staadionil 13.–14. septembrini. Staadioni väiksuse tõttu toimusid vasaraheite võistlused nädal aega varem Ungaris Szombathelys. Varem oli võistluste nimetus IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused.
Raadiolained
Raadiolained võivad olla looduslikud või tehnilised.
Looduslike raadiolainete allikaks on atmosfääris toimuvad elektrilised nähtused(äike) ja samuti kosmilised kehad, näiteks päike (tähed), planeedid, galaktikad, metagalaktikad. Raadiolaineid rakendatakse raadiosignaalide edastamiseks raadiosides, mobiilsides, ringhäälingus, raadiolokatsioonis, raadionavigatsioonis, raadiospektroskoopias, raadioastronoomias ja mujal.
Lainepikkuse ja sageduse vaheline seos
Raadiolainete pikkust λ (kreeka täht lambda) seob nende sagedusega f valem kus
Sageduse ja lainepikkuse ümberarvutamise näiteid:
Lainepikkuste ajaloolistest nimetustest
20. sajandi algul jaotati raadiolained lähtuvalt tol ajal raadiosignaalide edastamiseks kasutatavatest lainepikkustest pikk-, kesk-, lühi- ja ultralühilaineteks:
Edaspidi jäid pikk-, kesk-, lühi- ja ultralühilaine ainult vastavate ringhäälingu lainealade nimetusteks.
Guntram Rikas
Guntram Rikas (ladina keeles Guntramnus Dives, saksa Guntram der Reiche, prantsuse Gontran le Rich; umbes 930 – 973 või 990) oli 1160. aastail koostatud Muri kloostri kroonika Acta Murensia andmetel esimene Habsburgide suguvõsa eelkäija.
Guntram oli Švaabimaa aadlik ning teda on hüütud ka Muri isandaks (herr zu Muri). Guntram oli krahv Breisgaus, lisaks kuulusid talle valdused Alam-Elsassis ning Muri piirkonnas Aargaus. Tema kohta on teada, et keiser Otto I võttis talt 952. aastal osa valduseid käest, sest kahtlustas teda reetmises, ent hiljem sai Guntram oma valdused tagasi.
Guntrami isaks on arvatud Nordgaust Elsassist pärinevat krahvi Hugot, kelle isa oli krahv Eberhard III. Nõnda võis Guntram kuuluda Eberhardide dünastiasse, mis oli Eticho suguvõsa üks harusid; see suguvõsa läks tagasi 7. sajandil elanud Elsassi hertsogi Etichoni. Guntrami ema nimeks oli Hildegard. Guntrami pojaks oli Lanzelin (ka Kanzelin) ning tema pojapoeg oli Radbot, kes ehitas Habsburgi linnuse, mille järgi dünastia endale hiljem nime võttis.
Uisud
pisi| Uisud on vastavate jalatsite külge kinnitatud jalased(terad) jääl liuglemise võimaldamiseks ehk uisutamiseks. Rulluiskudel on terade asemel rattad mööda kõva kattega pinda liikumiseks.
Tänapäev
Tänapäeval on kasutusel iluuisud, hokiuisud, kiiruisud, lasteuisud (ka kahe teraga), matkauisud, rulluisud.
Praegused uisusaapad on kaalult kerged, hea soojapidavusega, valmistatud sünteetilistest materjalidest, kerge jalga panna ja jalast ära võtta, mõnedel saabastel on suurus lihtsasti reguleeritav. Nende kinnitus on peale paelte ka luku, takjapaela, reguleerimisnupuga, mille kinnitust on võimalik teha isegi kindad käes. Uisusaabaste sisu on anatoomilise kujuga, tald PVC-materjalist, vooder nailonist või sünteetilisest nahast, pealispind ka veekindlast PE materjalist. Uisuterad on enamasti sakkideta, roostevabast terasest, teradel on pealepandavad kaitsmed. Rulluiskudel on komposiitmaterjalist raamid, mida on võimalik vajadusel saabaste küljes vahetada.
Ajaloost
Vanimad uisud olid tehtud suure looma (hobune, veis) toruluust (liukondid). Veel 20. sajandi alguses kasutasid luu-uiske Hiiumaa ja Eesti looderanniku lapsed, aga ka Pakri saarte rootslased. Uiskudel liueldi teravaotsalise kepiga jalgevahelt tõugates. Tavalised rahvapärased kodus valmistatud uisud (ka tritsud) tehti 19. sajandil puupakust, mille alla kinnitati enamasti vanast vikati terast raud.
Gustav Flatow
Gustav Felix Flatow (7. jaanuar 1875 – 29. jaanuar 1945) oli saksa võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, Saksamaa esimene olümpiavõitja, rahvuselt juut. Klubi: Berliner Turn-Verein. Elukutselt vabrikant.
9. aprillil 1896 võitis Gustav Flatow Ateena olümpiamängudel riistvõimlemises võistkondlikult rööbaspuud ja kangi. Viiel individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, rõngastel, kangil ja rööbaspuudel – ta esikolmikusse ei tulnud. Ta pani end kirja ka kergejõustikus kõrgus- ja teivashüppesse, kuid ei osalenud seal. Võimlemises osales Gustav Flatow ka 1900. aasta suveolümpiamängudel. Samuti tegeles ta jalgrattaspordi ja kergejõustikuga.
Juudina emigreerus ta 1933. aastal Rotterdami. Aastavahetusel 1943/1944 saadi ta kätte ja viidi Theresienstadti koonduslaagrisse, kus ta suri.
Saksa DV-s võisteldi Flatowi karikale. Pärast pikka vastuseisu ja survet oli Saksa Võimlemisliit märtsis 1986 nõus Flatowi-nimelise medali loomisega (ka tema nõo Alfred Flatowi mälestuseks). Esimene medal anti Gustav Flatowi pojale Stefanile.
Łódźi vojevoodkond
Łódźi vojevoodkond on vojevoodkond (1. järgu haldusüksus ja omavalitsuspiirkond) Poola keskosas.
Praegustes piirides moodustati see 1998. aasta haldusreformiaktiga 1. jaanuarist varasema Łódźi vojevoodkonna, endiste Sieradzi vohevoodkonna, endiste Piotrkówi vojevoodkonna,  Skierniewice vojevoodkonna ja osast Płock vojevoodkonna territooriumile. Vojevoodkond kannab oma suurima linna Łódźi nime.
Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb kolmeks maakonna õigustega linnaks:
ja 21 maakonnaks:
Viited
🇵🇱
Jean II
Jean II on olnud mitme valitseja nimi:
Max Beckmann
Max Carl Friedrich Beckmann (12. veebruar 1884 Leipzig – 28. detsember 1950 New York) oli saksa ekspressionistlik maalikunstnik, skulptor, graafik ja kirjanik.
Beckmann õppis Weimaris ja Berliinis. Ekspressionistlikku käsitluslaadi asus ta viljelema pärast I maailmasõjas osalemist. Pärast 1930. aastat viibis ta korduvalt Pariisis, kus tutvus Picasso, Henri Matisse'i ja Georges Braque'iga. Kui natsionaalsotsalistid ta "mandunud" kunstnikuks kuulutasid, emigreerus Beckmann esmalt Hollandisse ja 1947. aastal USAsse. Seal töötas ta mitmes kunstikoolis õppejõuna.
Beckmanni müstilise loomingu võtmeks on terav ühiskonnakriitika ühendatuna autobiograafiliste ja mütoloogiliste elementidega.
Tuntumad teosed: "Öö" (1918–19), "Põrgu" (1919), "Ärasõit" (1932–33), "Püha Antoniuse kiusatus" (1936), "Odysseus ja Kalypso (1943), "Apokalüpsis" (1943) ja "Argonaudid" (1950).
Tautiška giesmė
Laulu sõnad ja viisi kirjutas 1898 Vincas Kudirka ja avaldas selle septembril 1898 oma ajakirja Varpas 6. numbris. Ta ei mõelnud seda riigihümniks ega elanud Leedu iseseisvuse väljakuulutamiseni.
Laul kanti esimest korda ette koorilauluna helilooja Česlovas Sasnauskase juhatusel kontserdil Peterburis 13. novembril 1899. Peterburis elas palju leedulasi. Kudirka oli äsja surnud. Juba siis hakkasid mitmed intellektuaalid, sealhulgas hilisem Leedu president Kazys Grinius, nimetama seda laulu Leedu rahvushümniks.
Vilniuses kanti see esimest avalikult korda ette 3. detsembril 1905 linnateatris. Kontsert toimus Leedu Suure Nõukogu eelõhtul. Hiljem levis laul kogu Leedus ja seda kanti ette pidulikel puhkudel.
1919 sai see Leedu riigihümniks. Selle pealkirjaks said esimese rea kolm esimest sõna: Lietuva, tėvyne mūsų ('Leedu, meie isamaa').
Pärast Nõukogude okupatsiooni 1940 hümn keelati, kuid 1944 tunnistati "Tautiška giesmė" tänu Justas Paleckise jõupingutustele Leedu NSV ametlikuks hümniks ja jäi selleks 1950. aasta juulini.
1988 sai "Tautiška giesmė" jälle hümniks.
Hümni asemel lauldakse sageli Maironise laulu "Lietuva brangi, mano tėvyne"  ('Kallis Leedu, mu isamaa').
Leedukeelne tekst
<i>Lietuva, tėvyne mūsų, Tu didvyrių žeme! Iš praeities tavo sūnūs Te stiprybę semia!
Tegul tavo vaikai eina Vien takais dorybės! Tegul dirba tavo naudai Ir žmonių gerybei!
Tegul saulė Lietuvoj Tamsumas prašalina Ir šviesa, ir tiesa Mūs žingnius telydi.
Tegul meilė Lietuvos Dega mūsų širdyse Vardan tos Lietuvos Vienybė težydi! </i>
Tõlge
Leedu, meie isamaa, sa kangelaste maa! Minevikust sinu pojad ammutagu jõudu!
Käigu sinu lapsed ainult vooruse teedel! Töötagu sinu kasuks ja inimeste heaks!
Päike kõrvaldagu Leedus tumedused ja valgus, ja tõde juhtigu me samme!
Põlegu Leedu-armastus me südametes. Selle Leedu nimel õitsegu ühtsus.
Majandusteooria
Majandusteooria on majandusteaduse osa, mis tegeleb rahvamajanduse kui terviku toimimise üldiste seaduspärasuste uurimisega.
Bunbury
Bunbury on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Jean III
Jean III on mitme valitseja nimi:
Pammana
Pammana on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Pammana poolsaare (Pammerort) põhjatipus.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Seal on Pammana nina. Küla alla arvatakse ka Pihlalaid.
Pammana on Saaremaa saare kõige põhjapoolsem küla.
Goatlord
"Goatlord" on Norra black metal 'i bändi Darkthrone demode kogumik. Kuigi album anti välja alles 1997. aastal, on enamik lugusid sisse mängitud kahe esimese albumi ("Soulside Journey" ja "A Blaze in the Northern Sky") vahepealsel perioodil, aastatel 1990–1991. 1994. aastal lisas Fenriz lugudele sõnad ja laulis need ka sisse. Plaadi hilise ilmumise põhjuseks oli asjaolu, et Darkthrone oli death metal 'i stiili black metal 'i vastu vahetanud ning need lood oli kunagi välja praagitud.
Plaguewielder
"Plaguewielder" on Norra black metal bändi Darkthrone kaheksas täispikk album.
Andrítsaina
Andrítsaina (kreeka keeles Ανδρίτσαινα) on linn Kreekas.
Parasmetsa
Parasmetsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Andrítsaina
Linn paikneb vanaaja Arkaadia alal.
Noriūnai mõis
pisi|Torniga maja Noriūnai mõisas Noriūnai mõis (leedu Noriūnų dvaras) on endine mõis Leedus Kupiškise rajoonis Noriūnais. Mõisakompleks on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis, kuhu kuuluvad teenijatemaja, peahoone, tootmishooned ja park.
Ajalugu
Mõisa mainiti esimest korda kirjalikult XVI sajandil. See on kuulunud Naruševičiustele, Radziminskitele, Abramavičiustele. Esimene täpsem kirjalik dateering pärineb aastast 1665, mil selle omanikuks said Boločinskid. Seejärel olid omanikeks Stachovksid, kes müüsid mõisa aastal 1723 Bucholcidele. Läbi aegade on see kuulunud veel Tyszkiewiczitele, Tiesenhausenitele, Ogińskitele ja Komaritele. XVII-XVIII sajandil kasvatati seal Žemaitukase tõugu hobuseid. Arvatakse, et peahoone lasi rajada H. Venclovavičiaus ja XIX sajandi lõpus ehitasid kohalikud meistrid sealse peahoone ümber. Aastal 1921 peeti mõisas selle viimase omaniku J. Adomonise õe ja luuletaja Kazys Binkise pulmad. Pärast Teist maailmasõda mõis võõrandati ja seal asus masina-traktorijaam, seejärel aga maaparandustöötajate baas. Aastal 1960 rajati peahoonesse seitsmeklassiline kool.
Arhitektuur
Mõisa peahoone puhul on tegemist Leedu aladele ebatüüpilise T-kujulise põhiplaaniga klassitsistliku ja maneristliku hoonega. Kõige silmapaistvam detail on peasissekäigu kohal asuv mitmekorruseline korpus. Esindusruumid on kujundatud anfilaadina, eluruumides on kasutusel tavalised koridorid. Mõisakompleksi ehitiste juures on kaks dolomiidist torni – üks neist oli kasutusel rehehoonena, teine oli aga jääkelder. Dolomiidist on laotud ka endise teenijatemaja sein, mida ehib väiksematest kivikildudest mosaiik.
Tähelepanuväärsed on ka teenijatemaja nelinurkne sisehoov, mida ehib sinistest kividest mosaiik, kahekorruseline maakividest ristikujulise põhiplaaniga aidahoone ja kaks tornisarnast ehitist – rehi ja jääkelder. Kokku on mõisakompleksist säilinud üheksa hoonet, varem oli seal hooneid 18.
Park
Peahoonet ümbritseb kaarekujuliselt vabakujundusega park, mille pindala on 10 hektarit. park on ebatasase moega, seda liigendavad Lėvuo ja Krioklysi orud. Enamik teid on seal looklevad, aga peamised alleed on sirged. Puudest omineerivad seal kohalikud liigid – gruppidena ja üksikult kasvavad okaspuud. Seal kasvab ka võõrliike – euroopa lehis, palsamnulg, hall pähklipuu.
Peederga
Peederga on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Ravishing Grimness
"Ravishing Grimness" on Norra black metal 'i bändi Darkthrone seitsmes täispikk album.
Leipzigi Ülikool
Leipzigi Ülikool (Universität Leipzig) asub Saksamaal Leipzigis. See on üks vanemaid ülikoole Euroopas.
See asutati 1409. aasta alguses ja koosnes algul neljast teaduskonnast.
Saksa DV aegadel oli ülikooli nimi Leipzigi Karl Marxi (nimeline) Ülikool (saksa Karl-Marx-Universität, lühend KMU).
Ülikool on asutamisest saadik pidevalt tegutsenud. Kõige kuulsam on arstiteaduskond, mis asutati 1415. aastal.
Ajalugu
Alma mater Lipsiensis avati 2. detsembril 1409 Praha Karli ülikoolist lahkunud saksa üliõpilaste poolt. Paavst Aleksander V andis tunnustamisbulla välja 9. septembril 1409. Ülikooli esimene rektor oli Johann von Münsterberg.
Leipzigi Ülikooliga seotud isikuid
Leipzigi Ülikooli väljapaistvate õppejõudude hulka kuuluvad:
Leipzigis õppinud kuulsaks saanud üliõpilaste hulka kuuluvad:
Poka (Saaremaa)
Poka on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Seliger
Seliger (ka Selijärv; vene Селигер) on järv Ida-Euroopas Venemaal. Asub Valdai kõrgustiku loodeosas Tveri ja Novgorodi oblasti piiril.
Seligeri voolab sisse üle 100 jõe ja oja. Järvest voolab välja Seližarovka jõgi.
Järve lõunakaldal asuv Ostaškovi linn on soositud puhkekoht. Juulis ja augustis ulatub veetemperatuur 25 °C-ni.
Kassari
pisi|Kassari ja Hiiumaa vaheline tamm pisi|[[Orjaku sadam 2015. aastal]] Kassari on Hiiumaaga tammteedega ühendatud ja liitunud saar Väinameres. Looduskaitseregistris teda eraldi saareks enam ei loeta.
Seliger
Järves elab umbes 30 liiki kalu.
Kassari
Kassaris elab kolmsada inimest neljas külas: Esiküla, Kassari, Orjaku, kuhu 19. sajandi alguses sadam ehitati (praegu jahisadam), ja Taguküla.
Nime päritolu
Esimest korda on Kassarit mainitud 1520. aastal, kui nimetati saari nimedega Cassar und Kakar. Järgnesid nimekujud Kaskesara (1564), Kasaßari Hollma ja Kasksarske Wacke (1688), Cassari Hollma (1709) ning Kassaro ja Kassar (1770).
Passeerimine
Passeerimiseks nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines.
Kassari
Nime päritolu
Rahvasuu tõlgendab Kassarit Kaassaarena Hiiumaa kõrval. Keeleteadlased on teist meelt. Carl Friedrich Wilhelm Russwurm, Paul Ariste ja Lauri Kettunen arvasid kõik ühtviisi, et saare nimi on tulnud sõnadest "kask" ja "saar".
Ajalugu
Kassari mõis eraldati Vaemla mõisast 18. sajandi alguses. Esialgu kutsuti seda lihtsalt Saare mõisaks (1732). Mõisa valitsejamaja asus Kassari külas. Küla sai nime saare järgi.
Passeerimine
Passeerimine võib-olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatsete ainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe.
Kassari
Ajalugu
Kassari mõisa õunaaed oli laialt kuulus. Õunaaed on tänapäevani säilinud.
1920. aastatel rajati Kassari asundus ja selle osast moodustati 1939. aasta paiku Uusküla. Viimane liideti 1977. aastal taas Kassari külaga.
Passeerimine
Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine.
Kassari
Ajalugu
Mõisa valitsejamajas alustas 1967. aastal tööd Hiiumaa muuseum. Kui muuseum kolis 1990. aastatel ruumipuuduse tõttu Kärdlasse Pikka Majja, jäi Kassarisse muuseumi filiaal.
pisi|left|Aino ja Oskar Kallase suvemaja Tagukülas. Seal suvitasid enne Kallaseid ka [[Marie Under ja Artur Adson, 1920. aasta suvel Paul ja Kristjan Raud. Pärast Kallaseid olid suvitajate hulgas Ott ja Jaan Arder ]]
Kirdalu–Kiisa tee
Kirdalu–Kiisa tee (riiklik registreerimisnumber 11152) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 5,0 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Kurtna küla ning Kiisa alevikku. Tee lõpeb Kiisa jaama tee esimesel kilomeetril Kiisa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga nelja truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Kurtna ja Kiisa.
Teega ristub neljandal kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.
François II
François II (19. jaanuar 1544 – 5. detsember 1560) oli Prantsusmaa kuningas alates 1559 kuni surmani ja ühtlasi Šotimaa kuninganna abikaasa alates 1558 kuni surmani.
Kassari
Ajalugu
Traditsioonilise hiidlaste seltside jaotuse järgi on Kassari elanikke kutsutud jänesesaaremeesteks. Nimetust on rahvasuus põhjendatud sellega, et Kassaris leidus palju jäneseid, kuid ka sellega, et saarel olla jänese kuju.
Kultuur
Kassari on tuntud suvituspiirkond. Saarel armastas suvitada luuletaja Ott Arder, seal oli Jaan Krossi ja Ellen Niidu suvekodu. Saarest on lugusid kirjutanud teatrimees Voldemar Panso. Kassariga oli tihedalt seotud ka Aino Kallas, kelle majamuuseum asub Tagakülas. Pikka aega asus Kassaris Hiiumaa koduloomuuseum.
Lublini vojevoodkond
Lublini vojevoodkond on vojevoodkond (haldusüksus) Poolas.
Kassari
Loodus
pisi|Vaade Kassari rannikule õhust pisi|[[Sääretirp Kassaril]] Saare pindala on 19,3 km³. Kui seda lugeda saareks, siis oleks Kassari suuruselt Eesti viies saar napilt Naissaare ees.
Lõuna-Korea
Korea Vabariik (lühinimi Lõuna-Korea; korea keeles 대한민국 Daehan Minguk, mitteametlikult 한국 Hangeuk) on riik Ida-Aasias, mis hõlmab Korea poolsaare lõunaosa.
François II
Ta oli Henri II ja tema abikaasa Caterina de' Medici vanim poeg.
Lublini vojevoodkond
Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb neljaks maakonna õigustega linnaks:
Lõuna-Korea
Lõuna-Korea pindala on 98 480 km², millest maismaad 98 190 ja vett 290 km².
François II
1548 kihlus François Šoti kuninganna Mary Stuartiga. Kihluse korraldas Henri II. François oli siis kõigest 4-aastane ja Mary 6-aastane. Mary saadeti Prantsusmaa õukonda, kus elas kuni pulmadeni.
Passeerimine
Köögiviljad
Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks.
Lublini vojevoodkond
Haldusjaotus
ja 20 maakonnaks:
François II
Mary oli oma aja kohta väga pikka kasvu, 1.80, François seevastu ebanormaalselt lühike. Mary oli kõneosav, François seevastu kogeleja. Kuid ometi ütles Henri II: "Kohe esimesest päevast, mil nad kohtusid, said minu poeg ja tema omavahel väga hästi läbi, justkui oleksid nad teineteist juba pikka aega tundnud." thumb|vasakul|François II
Passeerimine
Köögiviljad
Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga.
François II
24. aprillil 1558 sõlmiti François' ja Mary abielu. Nad olid siis vastavalt 14- ja 15-aastased. Kui sellest abielust sündinuks laps, pärinuks too nii Prantsuse kui Šoti trooni ja saanuks Henry VII järglasena pretendeerida Inglismaa troonile. Kuid sellest abielust lapsi ei sündinud, sest François oli haiglane ja võib-olla polnud selleks bioloogiliselt võimeline.
Lublini vojevoodkond
Välislingid
🇵🇱
Passeerimine
Jahu
Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla punane (punaste kastmete jaoks) või valge (valgete kastmete jaoks), rasvaseks (koos rasvaga) või kuivaks (ilma rasvata).
François II
Aasta pärast pulmi suri Henri II ja François, kes oli siis kõigest 15-aastane, sai Prantsusmaa kuningaks. Nagu teisedki kuningad, krooniti ta Reimsi katedraalis. Kroon oli nii raske, et aadlikud pidid seda kinni hoidma, et see peast maha ei kukuks. François polnud veel täisealine ja sellepärast määrati regent. Regendiks sai tema ema Caterina de' Medici. Riigis said väga mõjukateks Mary onud, väejuht François de Guise ja Prantsusmaa kardinal Charles de Guise.
Kassari
Loodus
Hiiumaa kagurannikust eraldab Kassarit roogu kasvanud Käina laht. Kassarist läänes on Jausa laht, kirdes Õunaku laht. Üle 56 kilomeetri pikkune rannajoon on väga liigestunud: läänes on Orjaku, kirdes Vesimaa poolsaar, kagus Tagaküla poolsaar, lõunas Piibunina ja edelas Orjaku säär, mis tipneb Sääretirbiga. Taimkattes valdavad kadastikud, pärisaru- ja rannaniidud.
Otšamtšire rajoon
Otšamtšire rajoon on 2. järgu haldusüksus Gruusias Abhaasias. Gruusia keskvõimust sõltumatu Abhaasia Vabariigi seisukohast on tegemist 1. järgu haldusüksusega. Territoriaalselt on nad erinevad, kuna 1995. aastal moodustasid abhaasid Otšamtšira ja Gali rajooni aladest Tkvartšeli rajooni.
Albany (Austraalia)
Albany asutati jaanuaris 1827 kui sõjaväeline tugipunkt. Nõnda on linn kõige vanem pidevalt asustatud koht Lääne-Austraalias.
Passeerimine
Jahu
Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini.
Arski rajoon
Arski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Arski linn.
Kassari
Loodus
Põhjast lõunasse läbib Kassarit oos, mis moodustab lõuna pool Sääretirbi ja jätkub vee allgi. Kassari kõrgeimas kohas ulatub oos 15 meetri kõrgusele merepinnast.
Otšamtšire rajoon
Otšamtšira rajoonis asub ka Estonka küla.
Joondalup
Joondalup on linn Lääne-Austraalias, Perthi põhjapoolne eeslinn.
Passeerimine
Jahu
Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni.
Ibrahim Mohamed Solih
Ibrahim Mohamed Solih (maldiivi keeles އިބްރާހީމް މުޙައްމަދު ޞާލިޙް, tuntud hüüdnimega Ibu (އިބޫ); sündinud 1. märtsil 1962) on Maldiivide poliitik, alates 17. novembrist 2018 Maldiivide president.
Muhyiddin Yassin
Muhyiddin bin Haji Muhammad Yassin (sündinud 15. mail 1947) on Malaisia poliitik, kes oli 1. märtsist 2020 21. augustini 2021 Malaisia peaminister.
Ta valiti 29. veebruaril 2020 Mahathir Mohamadi mantlipärijaks, kui Mohamad astus 24. veebruaril seoses riigis toimuva poliitilise kriisiga ootamatult tagasi. Muhyiddin esindab Malaisia parlamendis Pagohi ja Johori osariigi parlamendis Bukit Gambiri. Ta on juhtinud valimisliitu Pakatan Harapan ning 2020. aasta seisuga juhib Malaisia Ühendatud Põlisrahvaparteid. Aastatel 2009–2015 oli ta Malaisia asepeaminister, aastatel 2009–2016 valimisliidu Barisan Nasionali (BN) aseesimees ning suurima sellesse kuulunud erakonna Ühendatud Malaide Rahvuslik Organisatsioon asepresident.
Ibrahim Mohamed Solih
Solih valiti esimest korda parlamenti 1994 aastal, ta kandideeris oma koduatollil Faadhippolhul. Ta mängis suurt rolli Maldiivide Demokraatliku Partei (MDP) moodustamises ning aastatel 2003–2008 kestnud Maldiivide poliitilise reformi liikumises. Liikumise tulemuseks oli uue ja kaasaegse põhiseaduse vastuvõtmine ning riigi ajaloo esimesed mitme erakonnaga valimised. Sohlih oli parlamendi vanemliige. Ta valiti 23. septembril 2018 riigi uueks presidendiks.
Muhyiddin Yassin
Ta naasis päevapoliitikasse aastal 1995 ning ta valiti noorte- ja spordiministriks. Järgmiste valimistega sai temast sisekaubanduse ja tarbijaküsimuste minister. Aastatel 2004–2008 oli ta Abdullah bin Ahmad Badawi valitsuses põllumajandus- ja toidutööstusminister ning aastatel 2008–2009 väliskaubandus- ja tööstusminister.
Aastal 2009 nimetas peaminister Najib Razak ta haridusministriks. Haridusministrina lõpetas ta inglise keele kasutamise koolides loodus- ning reaalainete õpetamiseks. Ta tekitas poleemikat, kui vastas opositsiooni palvele kasutada loosungit "Malaisia ennekõike" loosungiga "Malaid ennekõike". Aastal 2015 kõrvaldas peaminister Najib ta ministriametist ning juunis 2016 visati ta Ühendatud Malaide Rahvuslikust Organisatsioonist välja.
François II
François suri 1560 16-aastaselt keskkõrvapõletikku, mis põhjustas ajuturse. Ta maeti Saint Denis' basiilikasse.
Lõuna-Korea
Maismaapiir (238 km) on üksnes põhjast Põhja-Koreaga, millega ta moodustas 1948. aastani ühtse riigi. Kagusse teisele poole Jaapani merd ja Korea väina jääb Jaapan.
Fremantle
thumb|left Fremantle on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Asula on rajatud 1829. aastal, linnaõigused sai 1929. aastal. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest Austraalia kodanikke 77,5%, välismaal sündinud inimesed moodustasid 30,3% rahvastikust.
Lõuna-Korea
Nimi
Riigi koreakeelne nimi tähendab "Suur Hani Vabariik" ning selle aluseks on võetud Korea ametlik nimi 1890. aastatest Jaapani okupatsioonini Koreas Daehan Jeguk (대한제국; 大韓帝國; "Suur Hani Impeerium"). Lõuna-Koreas kasutatakse tavaliselt oma riigi kohta ka veel üht lihtsamat nime – Namhan (남한; 南韓; "Lõuna-Han"), Põhja-Koreas aga Lõuna-Korea kohta nime Namchosŏn (남조선; 南朝鮮; "Lõuna-Chosŏn" (McCune-Reischaueri transkriptsioon) / "Lõuna-Joseon" (Korea uus omaladina)).
François II
Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Charles IX. François' kolme noorema venna sugu suri samuti kiiresti välja ja Henry III surmaga 1589 suri Valois'de dünastia meesliinis välja. François' kolmest õest kahe vanema, Élisabethi ja Claude'i järeltulev sugu kestab siiski tänapäevani.
Lõuna-Korea
Kliima
Lõuna-Koreas on niiske mandriline niiske lähistroopiline kliima, mida mõjutavad mussoonid. Suvel on lühike vihmahooaeg – jangma, mis kestab juuni lõpust juuli lõpuni. Talvel langeb temperatuur enamjaolt −7... –1 °C-ni, kuid võib olla ka palju külmem. Tavaline augustikuu temperatuur on +22... +30 °C.
Arski rajoon
Rajoonis on 1 linn ja 16 külaasundust, kus on kokku 69 asulat.
Neris
Neris (valgevene Вілія, Vilija) on Nemunase parempoolne lisajõgi. See saab alguse Viciebski oblastist Valgevenes ning Leedu suuruselt teises linnas Kaunases suubub vasakult peajõkke Nemunasesse. Kahe jõe vahelisel alal paikneb Kaunase vanalinn. Jõe ülemjooksul Minski oblastis asub Vilija veehoidla, mis on Vilija-Minski kanaliga ühenduses Zasłaŭje veehoidlaga Minski külje all.
Arski rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 52 530. 2010. aasta seisuga olid elanikest 92,7% tatarlased, 6,3% venelased ja 0,5% marid.
Neris
Nerise pikkus on 510 km ja tema suurim lisajõgi on parempoolne Šventoji jõgi.
Oletatakse, et kunagi selle jõe kaldal elanud balti hõimud pidasid Nerise alguseks Naračit, sellal kui Vilija ülemjooksul elanud slaavi hõimud pidasid Nerise alguseks sealset jõge. Sellele vastavalt kujunes leedulaste juures jõe nimeks Neris, valgevenelastel aga Vilija.
Lõuna-Korea
Pealinn
pisi|Soul pisi|Busan
Lõuna-Korea pealinn on Soul (서울).
Tagadi–Kurtna tee
Tagadi–Kurtna tee (riiklik registreerimisnumber 11154) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 3,7 km.
Tee saab alguse Kirdalu tee teisel kilomeetril Tagadi külas. Tee läbib Tagadi ja Kurtna küla. Tee lõpeb Kirdalu–Kiisa tee neljandal kilomeetril Kurtna külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega, Kutna külas lühike lõik asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on teel 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Tagadi küla tiheasustusega alal (40 ja 70 km/h) ja Kurtna küla tiheasustusega alal (30 ja 50 km/h). Valgustatud on teelõik Kurtna küla tiheasustusega alal.
Lõuna-Korea
Riigikord
Alates 1987 kehtivat riigikorda nimetatakse kuuendaks vabariigiks. Korea Vabariik on presidentaalne vabariik. Riigipea on president, kelle ametiaeg kestab viis aastat. Parlament (Gukhoe) on 300-liikmeline, ühekojaline ja valitakse iga nelja aasta järel. Peamised erakonnad on parempoolne Saenuri ja vasaktsentristlik Demokraatlik Ühtsuspartei. President nimetab ametisse peaministri ja ministrid. pisi|Joseoni dünastia üheksanda kuninga Seongjongi kuju ta haual Seolleungis 1495. aastast
Sümbolid ja tähised
Lõuna-Korea sümbolid on lipp, vapp ja hümn (Aegukga).
Lõuna-Korea rahvuspüha, vabastuspäev, on 15. augustil (1945).
Lõuna-Korea tippdomeen on .kr.
Telefonitsi helistades on Lõuna-Korea maakood 82.
Haldusjaotus
pisi|Lõuna-Korea 1. järgu haldusüksused
Lõuna-Korea 1. järgu haldusüksused on provintsid (ainsuses 도; do) ja provintsi õigusega linnad (ainsuses 광역시; gwangyok-si). Mõlemad jagunevad omakorda gun 'ideks (ainsuses 군) ja eup 'ideks (ainsuses 읍), mis on linnadest väiksemad haldusüksused. Linnad koosnevad linnaosadest ehk dong 'idest (ainsuses 동).
Lubuszi vojevoodkond
Lubuszi vojevoodkond on vojevoodkond (haldusüksus) Poolas.
Lõuna-Korea
Ajavöönd
Lõuna-Korea ajavöönd on maailmaaeg + 9 tundi.
Lubuszi vojevoodkond
Maakonnad
Vojevoodkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks:
Lõuna-Korea
Rahvastik
Lõuna-Korea rahvaarv oli 2003. aastal 48 289 037. 2007. aasta oktoobris ületas rahvaarv 50 miljoni piiri. 2010. aastal oli rahvaarv 48 875 000. Sellega on Lõuna-Korea maailma riikide seas 24. kohal Itaalia ja Ukraina vahel.
Lubuszi vojevoodkond
Maakonnad
ja 12 maakonnaks:
Välislingid
🇵🇱
Lõuna-Korea
Rahvastik
Keskmine eluiga on 77,23 aastat.
Lõuna-Korea on üherahvuseline riik. Peale korealaste elab seal umbes 20 000 hiinlast.
Kristlasi on 49%, budiste 47%, konfutsianiste 3%, Chondogyo-usulisi (Taevase Tee religioon) ja teisi 1%.
Majandus
Lõuna-Korea rahaühik on Lõuna-Korea vonn (KRW) (원). 2010. aastal oli Lõuna-Korea SKP 1,467 triljonit USA dollarit.
Riigieelarve tulusid oli 2010. aastal 248,3 miljardit ja kulusid 267,3 miljardit dollarit.
2010. aastal oli töötus 3,3%. 2009. aastal oli see 3,7%. 2006. aastal elas alla vaesuspiiri 15% elanikkonnast.
Väliskaubandus
Lõuna-Korea suurimad ekspordiartiklid on pooljuhid, traadita sidevahendid, mootorsõidukid, arvutid, teras, laevad ja naftakeemia. Lõuna-Korea tähtsaimad ekspordipartnerid on Hiina 23,2%, Ameerika Ühendriigid 10,1%, Jaapan 5,8% ja Hongkong 5,3% (2009).
Lõuna-Korea suurimad impordiartiklid on masinad, elektroonika, õli, teras, transpordivarustus, orgaanilised kemikaalid ja plast. Lõuna-Korea tähtsaimad impordipartnerid on Hiina 16,8%, Jaapan 15,3%, Ameerika Ühendriigid 9%, Saudi Araabia 6,1% ja Austraalia 4,6% (2009).
Põllumajandus
Peamiselt kasvatatakse riisi ja muid teravilju, mida on hea käsitsi korjata.
Maavarad
Maavaradena leidub Lõuna-Koreas rauamaaki ja põhjaosas ka vasemaaki.
Teedevõrk
Lõuna-Korea teedevõrk on 2008. aasta seisuga 103 029 km pikk.
Eha Undo
Eha Undo (sündinud 15. juunil 1955 Haapsalus) on eesti näitleja.
Lõuna-Korea
Lennundus
pisi|Korean Airi [[Airbus A330-200]] Lõuna-Koreas oli 2010. aastal 116 lennujaama, millest 72 hoovõturajad on asfalteeritud. Lennujaamu, mille hoovõturada oli pikem kui 3047 m, oli neli. Lõuna-Korea suurim lennujaam on Incheoni rahvusvaheline lennujaam, mis teenindas 2007. aastal rohkem kui 30 miljonit reisijat.
Lõuna-Korea rahvuslik ja samuti suurim lennufirma on Korean Air, mis aastal 2008 teenindas 2,1 miljonit reisijat.
Haridus
Korea koolides kestavad tunnid tööpäeviti tavaliselt kella üheksast hommikul kuni kella kolmeni. Laupäeval on tunnid kella kaheteistkümneni. Koolis käiakse aasta läbi, on vaid kaks kuuajalist vaheaega, üks suvel ja teine talvel.
Eha Undo
Aastatel 1997-2022 töötas Eha Undo Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia administraatorina.
Lõuna-Korea
Haridus
Pärast koolipäeva lõppu lähevad mõned õpilased tunniks-paariks veel eraakadeemiasse (학원; hak'won), söövad siis kodus lõunat ja on pärast seda veel kella kümneni koolis. Nii valmistuvad nad kolledžisse sisseastumiseks vajalikuks lõpueksamiks (입학시험; iphak´siham). See raske test püütakse sooritada võimalikult hästi. Kõik ei pea pingele vastu ja katkestavad õpingud. Tuleb ette, et õpilased jäävad tunni ajal kurnatusest magama. Õpetajad ei näe selles probleemi, vaid omistavad lihtsalt õpilasele soovi eksamil läbi kukkuda.
Üliõpilaste seas on väga populaarne olla kõrgkooli elus aktiivne. Tudengid on poliitilises küsimustes väga protestivalmis. Suurlinnades Soulis, Busanis ja Daegus ei ole harulduseks suured tänavarahutused. Kõige rohkem protestitakse riigis viibivate USA vägede vastu. Igal laupäeval on politsei avaliku korra eriüksused tegutsemisvalmis. Isegi koolide kehalise kasvatuse tundides valitseb sõjaväeline kord ning on juhtunud, et õpetaja on õpilasi vägivaldselt karistanud.
Sõjavägi
Sõjaväkke minnakse kohe pärast keskhariduse omandamist ja sõjavägi kestab 2 aastat. Sõjaväes õpetatakse noortele Korea võitluskunsti taekwondo 'd ja muid enesekaitsevõtteid.
Kalgoorlie
Kalgoorlie on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Pöitse
Pöitse on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Ferdinand Albrecht I (Braunschweig-Wolfenbüttel-Bevern)
Elu
Ferdinand Albrecht oli August Noorema kolmas poeg. Pärast isa surma aastal 1666 kaklesid kolm poega pärandi eest ja Ferdinand Albrecht sai palee Bevernis, mõned feodaalõigused ja kindla summa raha vastutasuks nõuetele valitseda Wolfenbüttelit, mida asusid üheskoos valitsema tema vanemad vennad.
Ferdinand Albrecht muutus üha ekstsentrilisemaks ja mingil ajal saatsid tema vennad sõjaväe paleesse korda taastama. Ta kogus palju kunstiteoseid, mis said hiljem Hertsog Anton Ulrichi muuseumi osaks. Ta suri aastal 1687; tema poeg Ferdinand Albrecht II päris vürstkonna aastakümneid hiljem.
Tõdva–Nabala tee
Tõdva–Nabala tee (riiklik registreerimisnumber 11151) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas. Tee pikkus on 8,9 km.
Ferdinand Albrecht I (Braunschweig-Wolfenbüttel-Bevern)
Perekond
Ferdinand Albrecht abiellus aastal 1667 Hessen-Eschwege maakrahvi Friedrichi tütre Christinega (30. oktoober 1648 – 18. märts 1702). Täisikka jõudsid nende lastest järgmised:
Tõdva–Nabala tee
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Tõdva külas. Tee läbib Tõdva, Lokuti, Sookaera-Metsanurga, Sookaera, Arusta, Paekna, Piissoo ja Nabala küla. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Nabala külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb viit bussipeatust: Sookaera, Nõmmiku, Arusta, Paekna ja Piirsoo.
Teega ristub kuuendal kilomeetril Lähtse–Paekna tee.
Tee esimesed 5,6 km on kruusakattega, järgneb 0,7 km mustkattega teed, tee lõpuosa on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Kuni Lähtse–Paekna teeristini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, tee lõpuosas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas. Lähtse–Paekna teeristi piirkonnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Purtsa
Purtsa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Mandurah
Mandurah on linn Austraalias Lääne-Austraalia osariigis. Linn asub Perthist 72 kilomeetrit lõuna pool. Linnas käib palju turiste.
Tkvartšeli rajoon
Tkvartšeli rajoon on 1. järgu haldusüksus Gruusia keskvõimust sõltumatus Abhaasia Vabariigis. Rajooni moodustasid abhaasid Otšamtšire ja Gali rajooni aladest 1995. aastal. Gruusia keskvalitsuse dokumentides seda rajooni ei eksisteeri.
62,37% rajooni elanikest on 2011. aasta andmetel grusiinid.
Kirdalu tee
Kirdalu tee (riiklik registreerimisnumber 11153) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 2,0 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee 19. kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Tagadi küla. Tee lõpeb Tallinna–Rapla–Türi maantee 21. kilomeetril Tagadi külas. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Männiku.
Teega ristub teisel kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Eivere mõis
pisi|300px|Peahoone pisi|Park
Eivere mõis (saksa keeles Eyefer) oli rüütlimõis Anna kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna territooriumile Järva maakonnas.
Ajalugu
Eivere mõisat on esmamainitud 1552. aastal, mil see kuulus Zoegedele. 1621. aastal sai mõisa omanikuks Pärnu kreisiülem ooberst Richard Rosencrantz. Rosencrantzidele kuulus mõis 1726. aastani. 1776. aastal omandasid mõisa Pilar von Pilchaud. 1836–1919 kuulus mõis Stackelbergidele.
Mõisakompleks
Osa mõisa peahoone müüridest pärineb 18. sajandist, kuid on võimalik, et leidub ka 17. sajandist pärit müüriosi. 19. sajandil hoonet laiendati ja uuendati. Eivere mõisahoone sai praeguse väliskuju 1912. aastal lõppenud ehitustööde käigus.
Kuni 2000. aastani asus endises härrastemajas lastekodu ja vanurite hooldekodu. 1999. aastal liideti Eivere Hooldekodu Koeru Hooldekoduga. 2003. aastal läks mõisahoone erakätesse ja seal alustati restaureerimistöid, mille eesmärgiks on taastada mõis sellisena, nagu see oli 20. sajandi alguses. Praegu asub härrastemajas hotell.
Mõni kõrvalhoone on säilinud, mõnest on alles varemed.
Kassiopeia (tähtkuju)
right|200px|Kassiopeia Kassiopeia tähtkuju on põhjataeva tähtkuju, mis on nimetatud Etioopia legendaarse kuninganna Kassiopeia, Kepheuse abikaasa ja Andromeda ema järgi. See on üks 88 praegusest tähtkujust ning oli Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Kassiopeia on suuruselt pindalalt 25. tähtkuju ning see katab 598,4 ruutkraadi.
Kassiopeias asuvad pulsar 3C58, emissioonudu NGC 281 ja supernoova SN 1572.
Gdynia
pisi|Gdynia mererand pisi|Witold Gombrowiczi nimeline teater Gdynias pisi|Red Bull Air Race Gdynia - 2014 Gdynia (kašuubi keeles Gdiniô, saksa keeles Gdingen, 1939–1945 Gotenhafen) on sadamalinn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Gdański lahe ääres.
Gdynia moodustab koos Gdański ja Sopotiga Trójmiasto linnastu. Elanikke on 255 600 (2001).
Elmo Ainula
Elmo Ainula (sündinud 9. juunil 1957 Tallinnas) on eesti näitleja.
Gdynia
Kuni 18. sajandini
Gdynia asupaik Pomereelia oli 2000 aastat tagasi Oksywie kultuuri kese. Hiljem asustasid selle piirkonna slaavlased, aga preislaste asuala ei jäänud sealt kaugele ja preislased on lääneslaavlaste kultuuri mõjutanud. 10. sajandi lõpul ühendati Pomereelia Poolaga, Mieszko II ajal 1025–1031 sai taas sõltumatuks ja Boleslaw III ühendas Pomereelia 1116–1121 taas Poolaga. 1227 sai Pomereelia iseseisvaks hertsogkonnaks. 1294 päris selle hertsogkonna Poola kuningas Przemysl II ja Pomereelia jäi Poola osaks seni, kuni Saksa ordu selle 1309–1310 vallutas. Pomereelia liideti Preisimaaga. 1454–1466 kestis Kolmeteistaastane sõda, mille tulemusena ühendati Pomereelia taas Poolaga. Poola esimese jagamise tagajärjel ühendati Pomereelia jällegi Preisimaaga, 1945 ühendati Poolaga.
Elmo Ainula
Lõpetanud 1975. aastal Tallinna 32. Keskkooli, töötas ta aastatel 1978–1993 Viljandi teatris Ugala. Aastatel 1980–1982 õppis ta näitekunsti Ugala õppestuudios ja 1984 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.
Pärast näitlejakarjääri lõppu on Elmo Ainula tegutsenud väikeettevõtjana, valgusdioode turustava rahvusvahelise firma Oversol Baltic turundusjuhina ja Soome sisustusettevõtte Novalux Eesti müügiesindajana.
Gdynia
Kuni 18. sajandini
Aastal 1209 on mainitud kohanime Oxhöft. See märgib Oksywiet, mis tänapäeval on Gdynia linnaosa kesklinnast põhja pool mere ääres.
Gdynia küla olemasolu on teada aastast 1253. See oli kašuubi kaluriküla. 1380 sai küla omanikuks tsistertslaste ordu ja 1382 määrati Gdynia Oliwas asuva tsistertslaste kloostri omandiks. Ta jäi sajanditeks külaks ja veel 1789 oli selles kõigest 21 maja. Kui ta 1772 Preisimaaga liideti, sai ta saksakeelse nime Gdingen ja ta konfiskeeriti tsistertslaste ordult.
Gagra rajoon
Gagra rajoon on 1. järgu haldusüksus Gruusia keskvõimust sõltumatus Abhaasia Vabariigis. Hõlmab endise Gagra linnanõukogule allunud territooriumi.
Gdynia
19. sajandil
Aastal 1870 oli Gdynias juba 1200 elanikku. See polnud enam vaene kaluriküla, vaid turismikeskus koos võõrastemajade, restoranide, kohvikute ja väikese sadamaga, mille juurde kuulus kai väikeste kaubalaevade jaoks. Põhiline keskus ja sadam oli siiski läheduses olev Danzig.
1921–1939
1921, aasta pärast Danzigi saamist vabalinnaks ning riigipiiri tõmbamist Danzigi ja Gdynia vahele alustati kalurikülla sõja- ja kaubasadama rajamist, mis olid ainsad Poola territooriumil kahe maailmasõja vahel. Poola seim võttis 23. septembril 1922 vastu otsuse Gdynia meresadama ehitamiseks. 1923 valmisid 550 m pikkune kai, 175 m pikkune puidust lainemurdja ning eelmisest suurem sadam, mis avati pidulikult 23. aprillil 1923. Esimene suur merelaev saabus sadamasse 13. augustil 1923. 1925. aastaks oli sadama sügavus 7 meetrit. Samal aastal valmis sadamasse viiv raudtee. Linna õigused sai Gdynia 1926. Sadama käive suurenes 1924. aasta 10 000 tonnilt 1929. aasta 2,923 miljoni tonnini. 1933. aastaks oli Gdynia kaubasadam tõusnud Läänemere suurimaks sadamaks. 1938. aastal oli ta Läänemere suurim ja Euroopa suuruselt 10. sadam. Sadama käive oli tõusnud 8,7 miljoni tonnini ja Gdynia kaudu käis Poola väliskaubandusest 46%. Linnaelanike arv suurenes kiiresti ja jõudis 1939. aastaks 120 000-ni.
Gagra rajoon
Suuremad asulad on Gagra, Pitsunda, Tšigripš ja Leselidze. Gagra rajoonis asuvad Salme ja Sulevi küla.
Gdynia
Gotenhafen 1939–1945
Teise maailmasõja alguses toimus 8.–14. septembril Gdynia lahing, mille tulemusena 29 000-meheline Saksamaa armee vallutas 17 000 Poola sõjaväelase kaitstud Gdynia. Seejärel nimetasid sakslased linna Gotenhafeniks (gootide sadamaks). Umbes 50 000 poolakat aeti linnast välja ja umbes 12 000 linlast hukati. Hukatute hulgas oli kašuube suhteliselt palju, sest sakslased kahtlustasid neid eriti palju ja piirkonna halduriks määratud Albert Forster pidas neid alaväärtuslikuks rahvaks.
30. jaanuari 1945 õhtul väljus Gdynia sadamast laev Wilhelm Gustloff, mis samal õhtul sai 3 torpeedotabamust ja uppus kolmveerand tunniga. Laeval olnud 10 600 inimesest hukkus 9343, mis teeb selle kõigi aegade suurima hukkunute arvuga laevahukuks.
Alates 1945
28. märtsil 1945 vallutas Punaarmee Gotenhafeni ja linn anti tagasi Poola võimudele. Linn määrati Gdanski vojevoodkonda ja nimetati taas Gdyniaks.
Praegu kuulub Gdynia sadam Poola suurimate hulka ja on spetsialiseerunud konteinervedudele. Lisaks tegutsevad reisi- ja kalasadam. Ka on Gdynias Oksywies jätkuvalt sõjasadam. 2007. aastal läbis sadama 364 202 reisijat ja 17,025 miljonit tonni kaupa. Gdynial on Rootsis asuva Karlskronaga plaanipärane praamiühendus.
Fritz Hofmann
6. aprillil 1896 sai Fritz Hofmann Ateena olümpiamängudel kolmikhüppes viimase, 7. koha, kuid pääses finaali 100 meetri (12,6) ja 400 meetri jooksus (58,6).
Gdynia
Alates 1945
Gdyniast 15 km edelas on Gdański Lech Wałęsa nimeline lennujaam. Lisaks sellele on lennujaam Gdynia põhjapiiril Kosakowo külas.
Ehkki Gdynia on noor linn, on seal ka üksikuid vanu hooneid. 13. sajandil on rajatud Peaingel Miikaeli kirik. 17. sajandist pärineb üks uusgooti stiilis mõisahoone. Linnasüda seevastu on näide 20. sajandi alguse arhitektuuristiilidest, sealhulgas monumentalismist ja funktsionalismist. Linnas on 1,5 km pikkune rannapromenaad ja 3 vaatetorni. 2009 valmis 141 m kõrgune Sea Towers, mis on Poola kõrgeim eluhoone ja väljaspool Varssavit üldse kõrgeim pilvelõhkuja.
Fritz Hofmann
7. aprillil jäi Hofmann 110 m tõkkejooksus oma eeljooksus viimaseks, kolmandaks, ega pääsenud finaali. 400 m jooksu finaalis jäi ta viimaseks, neljandaks, kuigi kaotas võitjale alla poolteise sekundi (55,6). Kuulitõukevõistlustel jäi ta 7 võistleja seas 3 viimase hulka. Kaugushüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.
Gdynia
Alates 1945
Gdynial on viisteist sõpruslinna: Aalborg (Taani), Baranovitši (Valgevene), Brooklyn (USA), Côte d'Opale (Prantsusmaa), Haikou (Hiina), Kaliningrad (Venemaa), Karlskrona (Rootsi), Kiel (Saksamaa), Klaipėda (Leedu), Kotka (Soome), Kristiansand (Norra), Kunda (Eesti), Liepāja (Läti), Plymouth (Suurbritannia) ja Seattle (USA).
Fritz Hofmann
9. aprillil võitis Hofmann riistvõimlemises meeskonnaga rööbaspuud ja kangi, olles rühmavanem. Neljal individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, kangil ja rööbaspuudel – nagu ka kergejõustikus 800 m jooksus ta registreerus, kuid ei osalenud.
10. aprillil köieronimises ei suutnud ta nõutava 14 meetri kõrgusele ronida, kuid 12,5 meetrit andis siiski 5 võistleja seas 3. koha. 100 m jooksus sai ta Thomas Burke'i järel hõbemedali (Burke'ile oli ta kaotanud ka eeljooksus). Kõrgushüppevõistlustel jäi ta 1.55-ga viimaseks, viiendaks. Teivashüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.