cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rootsi kunst
Modernism
Pärast teist maailmasõda oli rootsi kunst saanud selged piirid ning endale nime teinud tunnustatud kunstnike kiht oli samuti välja kujunenud. Aastal 1947 loodi uus liikumine "Kunstiedendajad", seda kunsti arendamise jaoks rahvale sobivas suunas. Liikumise põhitees oli demokraatlik loosung "Kunst kõigile!", mille põhiideeks oli, et kunstiteoseid oma kodu kaunistamiseks peab saama endale lubada ka tavainimene. Selle tulemusena kerkisid esile ka mõned radikaalid nagu maalikunstnik Albin Amelin ja graafikakunstnik ja monumentaalmaalija Torsten Billman, kes keskendusidki töötavale klassile maalide "tootmisele". Samal perioodil asutati üle kogu riigi ka mitmeid kunstiühendusi. Läbi rühmituse "1947. aasta mehed", kuhu kuulusid teiste seas ka Lennart Rodhe ja Olle Bonniér, toodi rootsi kunsti sisse konkretism. 1950. aastatel oli konkretismi kõrval oluline koht ka ekspressionistidel nagu Torsten Renqvist ning harrastajatel kunstnikel Rune Janssonil ja Eddie Figge'il.
1960. aastate alguses oli populaarseks vormiks graafika, kus paistsid eelkõige silma Philip von Schantz ja Nils G. Stenqvist.
Nüüdisaegne rootsi kunst
pisi|"Nimis", Lars Vilks Nüüdisaegne kunst viitab siin uuemale kunstile 20. sajandi teisest poolest kuni meie kaasaegse kunstini. 1960. aastatel tegutses Rootsis hulk tunnustaud kunstnikke, kes olid mõjutatud 1930ndate dadaistlikust liikumisest ning pöörasid selja modernismi alustele. Hakati otsima teisi väljundeid nagu film, performans-kunst, häppeningid, helikunst ja palju muud. Arusaam kunstist muutus ja žanripiirid muutusid üha vabamaks. Poliitilised seisukohad muutusid olulisteks. Sellise arengutee keskmeks sai Rootsi Moodsa Kunsti Muuseum (Moderna Museet) eesotsas tolleaegse kuraatori Pontus Hulténiga. Muuseumil oli sel perioodil arvukalt uudseid väljapanekuid, näiteks "Liikumine kunstis", teiste hulgas Jean Tinguelyse ja Per Olov Ultvedtsi liikuvate skulptuuridega, ning näitus "4 ameeriklast" aastal 1962, mis eksponeeris ameerika popkunsti. Kunstnikud nagu Robert Rauschenberg ja Jasper Johns said enne tuntuks Rootsis kui oma kodumaal USA-s. Tähtsad rootsi kunstnikud olid sel perioodil Öyvind Fahlström ja Carl Fredrik Reuterswärd.
1970. ja 1980. aastad
Kunst, mis pöördus ära modernismi formaalsemast vormist, oli aluseks uuele suunale 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, mida hakati kutsuma postmodernismiks. Nendel aastatel olid esiplaanil tuntud kunstnikud, kes eelkõige maalikunstile pühendusid. 1980. aastatel paisus kunsti müük turul ülisuureks. Selle tulemus oli, et mõned kunstnikud müüsid maha enam-vähem kõik oma teosed, mille nad loonud olid. Selle aja suurkujud olid Cecilia Edefalk, Ola Billgren ja Max Book. pisi|Ann-Sofi Sidén "Puzzled" (2008), Stockholm
1990. aastad ja uus millennium
Kunst tänapäevases Rootsis on tugevalt mõjutatud ja läbi põimitud rahvusvahelisest kunstist. Olulisel kohal on suured kunstibiennaalid, eriti Veneetsia biennaal ja kaasaegse kunsti festival Documenta Saksamaal. Võrreldes varasema kunstieluga on maalikunsti osakaal hakanud vähenema suhtes installatsioonidega, performance-kunstiga, fotograafia ja videotega, kuid siiski on klassikalistel vormidel – nagu seda on maal ja skulptuur – Rootsi kunstis jätkuvalt oma koht. Tihti on kunstiteosed ideepõhised ning pole haruldane problematiseerimine kunsti definitsiooni ja kontseptsiooni üle. 1990. aastatel olid Rootsis tähtsaimad kunstnikud Dan Wolgers, Annika von Hausswolf ja Ernst Billgren. Pärast sajandivahetust said suurteks nimedeks (ja seda ka rahvusvaheliselt) Ann-Sofi Sidén, Henrik Håkansson, Johanna Billing, Annika Larsson, J. Tobias Anderson, Jockum Nordström, Anneé Olofsson, Felix Gmelin, Jonas Dahlberg ja paljud teised.
Kontseptsioonikunstnik ja esimene sellealane kunstiprofessor Lars Vilks sai suure avalikkuse tähelepanu osaliseks oma teostega, mis olid mõeldud kommentaarina kunsti- ja ühiskonnaküsimustele. Näiteks oma skulptuuriga "Nimis" testis Vilks avalikkuse ja ametnike reaktsiooni ilma ametliku loata püstitatud teosele. Ühes oma joonistuste sarjas kujutas Vilks prohvet Muhammedi koerasarnase tänavainstallatsioonina (rondellhund rts.k)
Kunstiharidus Rootsis
Kõrgemat kunstiharidust on Rootsis võimalik omandada Stockholmi Konstfacki Ülikoolis ja Mejani koolis, Göteborgis Valandi koolis ja Fotograafiakõrgkoolis, Umeå Kõrgemas Kunstikoolis ning Malmö Kõrgemas Kunstikoolis. Ettevalmistavat õpet annavad rahvaülikoolid ja mitmed gümnaasiumijärgsed erakoolid, nagu Göteborgi kunstikool, Stockholmis Idun Lovéni kool, Kunstikool Basis ja Stockholmi graafikakool ning Nyckelviksskolan Lidingös.
Kunstikriitika, -debatid ja -perioodika
20. sajandi esimesel poolel käis kunstidebatt ümber demokraatliku mõtte jaotada "head" kunsti laiematele massidele. Olulised päevalehed andsid suure leheruumi näituste retsensioonidele ja kunstiteemalistele artiklitele. 1960. aastatel kasvas näituste arv hüppeliselt ning kajastus muutus palju valivamaks. Selle asemel kerkis esile arvukalt kunstiajakirju, näiteks Paletten (palett, rts.k), mis oli tegelikult alustanud tegevust juba 1940. aastatel, kuid sai nüüd suure tähtsuse; Konstrevy ('kunsti ülevaade', rts.k), mille peatoimetajaks oli Olle Granath, ja Ord och Bild ('sõna ja pilt', rts.k). 1967 alustas väljaanne Konstvännen ('kunstisõbrad', rts.k). Aastal 1970 otsustas Ord och Bildi kunstiklubi koostöös Riiginäituste (Rootsi kultuuriministeeriumi allüksus) ja Kunstiedendajate liikumisega hakata välja andma ajakirja Synpunkt ('vaatenurk', rts.k).
Sõjaajajärgselt debateeriti ja problematiseeriti eelkõige mitteametliku kunsti üle, mille juured olid juba dadaistlikus liikumises ning mis oli edasi arenenud ja 1960. aastate jooksul tugevaks vooluks kasvanud. Üks võtmeisikuid selles küsimuses oli Ulf Linde, kes aastal 1960 oma raamatus "Spioonid" oli püüdnud konkretiseerida uue kunsti piire ja käsitlenud küsimust, kuidas nüüdisajal pannakse vastutus kunstikogemuse eest ainuüksi vaataja õlgadele, selle asemel et kirjeldada kunstiteose tegelikku väärtust ja omadusi.
1960. aastate lõpul kerkis esile küsimus, milliseid näitusi ja kunstnikke peaks riiklikult rahastatama või toetatama. Kriitikuid tuli eelkõige poliitikute ja ajakirjanike seast. Selle vaidluse sümboliks sai näitus "Underground" Lundi Kunstisaalis aastal 1968. Sture Johannessoni afišil selle näituse tarbeks oli näha hašišit suitsetav alasti tüdruk, mistõttu näitus tsenseeriti. Protestiks administratsiooni sellise otsuse vastu lahkus töölt Lundi Kunstisaali juhataja, kirjanik ja tunnustatud kunstikriitik Folke Edwards.
Galeriid
Suurem osa Rootsi kunstigaleriidest kajastab igasugust kunsti. Samas leidub ka galeriisid, mis on heaks platvormiks just uue aja kunstnikele. Need galeriid, millest suurem osa asub Stockholmis, toetavad uusi kunstnikke majanduslikult ja aitavad kunstnikel end turundada nii Rootsis kui ka välismaal. Suur osa olulisematest galeriidest Rootsis juhinduvad eelkõige kunstnikest, mitte saadavast tulust, paljud tegutsevad ka mittetulundusühingutena.
Kogunemised ja arendustegevus
Rootsi kunstis on tähtis roll suurtel kohalikel kunstimessidel ja -biennaalidel, näiteks Stockholm Art Fairil ja Göteborgi Rahvusvahelisel Biennaalil. Näitusi korraldavad mitmed asutused ja organisatsioonid, kellest olulisemad on Riiginäitused, Kunstiedendajate liikumine ja Rootsi Kunstiühing.
Rootsi kunsti edendamisega nii kohalikul kui ka rahvusvahelisel tasandil tegelevad veel mitmed ametiasutused. Suurima mõjuga on riiklik kunstnike komitee, mis tegutseb Kultuuriministeeriumi all. Nende ülesandeks on otsustada riiklike toetuste ja kunstnikele makstavate subsiidiumide üle. Nende allüksuseks on omakorda laspis (Rahvusvaheline Kunstnike Stuudioprogramm Rootsis), mis tegeleb eri kunstiliikide esindajate vahelise koostöö vahendamisega nii Rootsis kui ka mujal maailmas.
Trento Mattarello lennujaam
Trento Mattarello lennujaam on lennujaam Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Trento provintsis, 5 km kaugusel Trento keskusest lõunas, Mattarello fraktsiooni territooriumil. Lennujaam kannab Gianni Caproni nime.
Lennuvälja territooriumil asuvad Gianni Caproni lennundusmuuseum (Museo dell'Aeronautica Gianni Caproni) ja Trento autonoomse provintsi kopteriüksus.
Andrei Miljutin
Andrei Miljutin (sündinud 3. oktoobril 1953) on Eesti zooloog, terioloog.
Ta on töötanud pikka aega Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseumis. Aastail 1993−1996 oli ta Eesti terioloogia seltsi esimees.
Ta kaitses doktoritöö teemal "Kodu- ja rändrott Baltikumis: levik ja liikidevahelised suhted" 1987. aastal Leningradi Riiklikus Ülikoolis. Doktoritöö juhendaja oli professor Silvia Pöögelmann.
Floydi maakond (Kentucky)
Floydi maakond (Floyd County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Prestonsburg.
Ajalugu
Maakond moodustati 1800. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 451.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Pertusa piiskopkond
Pertusa on endine katoliku piiskopkond ja linn Rooma Aafrika provintsis (Africa Proconsularis), tänapäeva Tuneesias.
Pertusa piiskop:
Pertusa titulaarpiiskopid:
Mati Eliste
pisi|Mati Eliste 1988. aastal Mati Eliste (26. mai 1941 – 28. detsember 2020) oli eesti sportlane ja ajakirjanik.
Ta lõpetas 1959 Tallinna 10. Keskkooli ja 1963 Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi.
Pärast sportlaskarjääri töötas ta õpetaja ja ujumistreenerina. Televaatajatele sai ta tuntuks tänu Eesti Televisiooni menusaatele "Reklaamiklubi", mida ta juhtis aastatel 1973–1990. "Need naljad, mis "Reklaamiklubist" tulid, olid ikka sellised, et ühel hetkel pahvatas see seltskond naerma, mitte ainult saates, vaid üle Eesti," meenutas Eliste [https://menu.err.ee/media/video/571792 2016. aastal "Prillitoosis"]." Tegemist oli Eesti Televisiooni kõige vaadatuma saatega. Vaadatavusrekord sündis siis, kui seda saadet vaatas 72,5 protsenti kogu Eesti elanikkonnast.
Mati Eliste oli aastatel 1964–1976 ajalehe Noorte Hääl spordiosakonna juhataja, 1989–1991 Spordilehe toimetaja, 1991–1995 Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektor, 1995–1996 Eesti Spordifondi tegevdirektor ja 1996–1999 Spordilehe vastutav väljaandja. Ajakirjanikuna viibis Eliste 1972. aasta Sapporo ja 1976. aasta Innsbrucki taliolümpiamängudel.
Tunnet Taimla
Tunnet Taimla (21. juuni 1988 Viljandi – 9. veebruar 2023 ) oli eesti rendžumängija.
Mati Eliste
Eliste kuulus aastatel 1966–1968, 1972–1976 ja 1983–1988 Ujumisföderatsiooni presiidiumi. Oli 1964–1969 Tallinna ujumissektsiooni presiidiumi esimees ja 1987–1993 Meisterujumise U-klubi president. 1999–2009 Pirita halduskogu esimees. Mati Eliste oli Lions Club Tallinn Eesti I president aastatel 2004–2005 ja Lions klubi Eesti Piirkonna kuberner 2009. aastal.
Eliste oli filmi "Eesti spordiajaloost" stsenarist (1990) ning raamatute "XII taliolümpiamängud. Innsbruck 1976" (1977) ja "Eesti ujumise lugu" (2017) üks kaasautoreid.
Tunnet Taimla
Ta lõpetas Gustav Adolfi gümnaasiumi (2007) ja õppis TTÜ Tallinna Kolledžis rahvusvahelist majandust ja ärikorraldust.
Võistkondlikult
Kuulus alates 2000. aastast Eesti koondisse.
Treener
Tunnet Taimla treener oli Ants Soosõrv.
Isiklikku
Ta oli Toomas Taimla poeg.
Radeon R600
Graafikaprotsessor (GPU) koodnimega Radeon R600 oli alus Radeon HD 2000/3000 seeria videokaartidele ja FireGL 2007 seeria kaartidele. HD 2000 kaardid konkureerisid nVidia GeForce 8000 seeriaga ning HD 3000 kaardid GeForce 9. seeriaga.
R600 on tõenäoliselt kõige suurem tehnoloogiline hüpe Radeoni poolt peale R300 graafikaprotsessorit Radeon 9700. Seda sellepärast, et R600 on disainitud töötama kooskõlas Microsoft DirectX 10 graafilise kasutajaliidesega, mis annab rohkem ning paindlikumalt võimalusi.
Ühendatud varjutajad (Unified Shaders)
R600 on esimene personaalarvutitele mõeldud graafikaprotsessor ATI poolt, mis kasutab ühendatud varjutajate arhitektuuri. See on ATI ühendatud varjutajate disaini teine põlvkond ning põhineb Xenose graafikaprotsessoril, mida on rakendatud ka mängukonsooli Xbox 360 juures. Eelnevad graafikaprotsessorite arhitektuurid kasutasid igat tüüpi graafilise funktsiooni jaoks eraldi protsessorit. See aga ei kasuta protsessorit selle võimaluste piires. Uus ühendatud arhitektuur mõjutas suuresti graafikaprotsessorite produktiivsust, sest oli võimalik panna üht protsessorit täitma mitme erineva varjutaja ülesandeid.
Uus ühendatud varjutajate funktsionaalsus põhineb VLIW (Very Long Instruction Word) arhitektuuril, mis sisaldab kuni kuut instruktsiooni protsessorile korraga, viis matemaatilist ning ühte harngnemisüksusele. Mis soodustab protsessori produktiivsemat kasutust, kui et üks käsk korraga. Märkimisväärselt muudab VLIW arhitektuur protsessorite tööd tekitades neile optimaalse käskude voolu. Kuigi osad instruktsioonid on eelnevatest sõltuvad ning ei saa neid samaaegselt täita. Seetõttu sõltub graafikaprotsessori jõudlus suuresti kasutatava programmi käskudest ning sellest, kui hästi reaalajakompilaator draiverites suudab neid organiseerida.
Tekstuurid ja sakisilumine (antialiasing)
R600 on varundatud nelja, tuumast eraldiseisva, tekstuuriplokiga. Väljundi viimistlusega seotud plokid Radeon HD 2000 seerias kasutavad Multi-sämple sakitõrje protsessi läbiviimiseks programmeeritavaid sämplivõrgustikke kuni kaheksa sämplipunktiga. Lisaks uut R600 sakitõrje juures, peale võimaluse sooritada 8xMSAA (Multi-Sample Antialiasing) 6xMSAA asemel, mis oli maksimum R300 kuni R580 protsessoritel, on R600-l lisaks veel CFAA (custom filter antialiasing – tavafiltreerimisega sakitõrje), mis analüüsib piksleid ümber töödelava piksli, et siis leida selle lõppvärv ning silumise tulemus. CFAA on läbi viidud varjutajate poolt, mitte väljundi viimistlus plokis. See annab aga võimaluse luua kohandatud filtreid, kuid samas võib mõjutada ka jõudlust, kuna varjutajatele tekib rohkem ülesandeid.
Mälu kontroller
Mälu kontrollerid on omavahel ühendatud välise kahesuunalise ringsiiniga ümber GPU. Radeon HD 2900-s on see 1024-bitine ringsiin (512-biti lugemine ja 512-biti kirjutamine), koos 8x64-bitise mälu kanaliga 2900 XT-s. Radeon HD 3800-s on see 512-bitine ringsiin. Radeon HD 2600-s ja HD 3600-s on see 256-bitine ringsiin. Alamklassi kaartides (HD 2400 ja HD 3400) ei ole ringsiini.
Videotöötlus, kuvar ja muud karakteristikud
Kõik videokaardid peale Radeon HD 2900 seeria sisaldavad ka ATI ühendatud videodekoodrit (Unified Video Decoder) et dekodeerida MPEG-4, VC-1 ja H.264 videovooge, mis on oluline osa AVIVO HD-tehnoloogiast. HDTV kodeerimistugi on realiseeritud integreeritud AMD Xilleon kodeerimisseadmega, mis lubab ka VIVO (Video In Video Out – video sisendi ja väljundi) võimalusi.
Kõik videokaardid sisaldavad kahte kahekordset minimaalse üleminekuprotsessiga diferentsiaalse signaaliedastusega (TMDS) saatjat, peale HD 2400 ja HD 3400, mis sisaldavat ühte ühekordset ja ühte kahekordset TMDS saatjat. Iga DVI-väljund sisaldab omakorda kahekordset lüli HDCP-koodriga koos kiibi pealse dekodeerimis võtmega. HDMI-d tutvustati kuni 1920x1080 resolutsioonilise toega, integreeritud HD audio 5.1 kontrolleriga koos LPCM ja AC3 kodeerimistoega. Heli saadetakse läbi DVI-pordi koos spetsiaalselt konstrueeritud DVI-to-HDMI pordilukuga, mis saadab nii heli kui ka videot. Kõik kaardid on CrossFireX tehnoloogia toega. CrossFire tehnoloogia efektiivsust parandati ning jõudlus suurenes teoreetiliselt kaks korda sellest, mis ühe kaardiga (testi tulemused näitavad, et ligikaudu 170%).
Videokaardid
R600 põlvkonna videokaarte kutsutakse Radeon HD 2000 seeriaks. Tavakasutajatele mõeldud kaardid Radeon HD 2600 ja Radeon HD 2400 seeria videokaardid avaldati 28. juunil 2007. Algselt ei olnud HD 2000 seeria tooteid pakutud jõudluse turul, kuna üritati varasemate generatsioonide mudelitega seda turu nõudlust täita. Situatsioon oli sama kuni erinevate Radeon HD 2900 seeria kaartide, Radeon HD 2900 Pro ja HD 2900 GT graafikakaartide väljalaskmiseni, mis täitsid mõningaks ajaks jõudluse nõudlust turul.
Radeon HD 2400
pisi|ATI Radeon HD 2400 XT Radeon HD 2400 seeria põhineb RV610 graafikaprotsessoril. Sinna on mahutatud 180 miljonit transistorit 65 nm tootmisprotsessi käigus, kasutades valmistamisel vormisuurust 85 mm2. Radeon HD 2400 kasutab 64-bitist mälusiini. Originaalis oli trükkplaadil ainult ilma ventilaatorita radiaator, voolutarve sel 25–35 W. Tuumal on 16 kiB ühendatud vertex/tekstuuri vahemälu, eraldi peamistest vertexi ja L1/L2 tekstuuri vahemäludest, mida kasutatakse siis tippmudelite puhul.
Radeon HD 3400
pisi|AMD RADEON HD3450 Radeon HD 3400 seeria põhineb RV620 graafikaprotsessoril. Sinna on mahutatud 181 miljonit trainsistorit 55 nm tootmisprotsessi käigus ning sellel on 64-bitine mälusiini laius. Üks märkimisväärseid omadusi Radeon HD 3400 seerial (ka Mobility Radeon HD 3400) on, et need videokaardid toetavad ka ATI hübriidgraafikat.
Radeon HD 3450 ja Radeon HD 3470 väljalase toodi turule 23. jaanuaril 2008.
Radeon HD 2600
Radeon HD 2600 seeria põhineb RV630 graafikaprotsessoril. Selle seeria protsessorile on mahutatud 390 miljonit transistori 65 nm tootmisprotsessi käigus. Radeon HD 2600 seeria videokaardid toetasid ka GDDR3-mälusid, sisaldavad 128-bitist mälu ringsiini ja 4-faasilist digitaalset pulsilaiusmodulatsiooni (PWM). GPU valmistamisel kasutati pressvormi suurusega 153 mm2.
Radeon HD 2600 X2
Radeon HD 2600 X2 on kahe graafikaprotsessoriga kaart, millel on 2 RV630 tuuma ühendatud ühele trükkplaadile koos kaardi PCI Express sillaga, jagades PCI-E x16 ülekandekiiruse kaheks PCI-E x8 laiuseks (mõlemad 2,0 Gbit/s). Kaardil on 4 DVI väljundit või HDMI väljundit läbi pordiluku ja toetab ka CrossFireX tehnoloogiat. Tugi sellele kaardile tuli Catalyst 7.9 versioonis septembris 2007. AMD ei reklaaminud seda toodet eriti ning see oli edasimüüjate otsus, mis kujul seda müüa. Valikud olid kas 256 MiB, 512 MiB, 1 GiB videomälu. Paljud edasimüüjad otsustasid minna GDDR3 ja DDR2 valikutega, kuna tootmine on odavam ning üldiseks sihtgrupiks valiti tavakasutajad mitte jõudluse tagaajajad.
Radeon HD 3600
pisi|ATI RADEON HD3650 Radeon HD 3600 seeria põhines RV635 graafikaprotsessoril. RV635 GPU-le on mahutatud 378 miljonit transistori 55 nm tootmisprotsessi käigus ning sellel oli 128-bitine mälusiini laius. Tugi HDMI- ja D-sub-portide jaoks on saavutatud läbi eraldi väljundiaukude. Peale selle on olemas veel kahte liiki kaarte, kas kahe DVI-väljundiga või ühe DVI- ja ühe D-sub-väljundiga.
Radeon HD 2900
Radeon HD 2900 seeria põhines R600 graafikaprotsessoril, kus oli 700 miljonit transistori mahutatud 80 nm tootmisprotsessi käigus 420 mm2 pressvormiga. Radeon HD 2900 XT oli esimene graafikakaart, millele oli rakendatud digitaalne pulsilaiusmodulatsioon (PWM), täpsemalt 7-faasiline PWM, ning see oli ka esimene ATI graafikakaart, mis toetas DirectX 10. See oli ka esimene R600 arhitektuuriga toode. Graafikakaart toodi turule 14. mail 2007.
Radeon HD 2900 Pro taktsagedus langetati 600 MHz-ni tuumas ja 800 MHz-ni mälus (1600 MHz, aktiivne), mis oli koos 512 GiB või 1 GiB (GDDR3/GDDR4) videomäluga. Selles oli sama 512-bitine mälukontroller mis Radeon HD 2900 XT-l.
Radeon HD 2900 XT 1GB oli aga 1000 MHz GDDR4 videomälu.
Radeon HD 2900 GT oli 48-varjutaja klastriga kaart, mis oli viidud samale taktsagedusele kui HD 2900 Pro 256 MiB videomäluga, 256-bitise mälukontrolleriga.
Radeon HD 3800
Radeon HD 3800 seeria põhines RV670 graafikaprotsessoril, kuhu 192 mm2 pressvormiga on pakitud 666 miljonit transistori 55 nm tootmisprotsessi käigus. Sama 64-varjutaja klastri arvuga kui R600 tuum, aga mälusiini laius oli vähendatud 256-bitini.
Radeon HD 3850 ja 3870 anti välja novembri keskel 2007.
Radeon HD 3800 X2
pisi|Radeon HD 3870 X2 Radeon HD 3870 (koodnimega R680) peal on 2xRV670 tuuma, maksimum mäluga 1 GiB GDDR3 SDRAM. See anti välja 28. jaanuaril 2008, ning sihtrühmaks olid arvutientusiastid. See suutis saavutada haripunkti 1060 ühekordse täpsusega (single-precision floating point) ujukomatehet sekundis, mis muutis selle esimeseks trükkplaadiks, mis suutis ületada 1000 ujukomatehet sekundis.
Radeon HD 3870 X2 kasutas sama lähenemist kahe graafikaprotsessori vahel suhtlemiseks kui Sapphire Radeon X1950 Pro Dual ja Radeon HD 2600 X2. Protsessorid vahetavad omavahel andmeid andmesiini asemel läbi trükkplaadil oleva PCI-E kommutaatori, varustades mõlemat tuuma x8 (Radeon X1950 Pro Dual) kuni x16 (Radeon HD 2600 X2) PCI-E ülekandekiirusega. Radeon HD 3870 X2 kasutab PEX8547 PCI-E kommutaatorit, aga iga tuum jagab x16 PCI-E ülekandekiirust.
Kabala külanõukogu
Kabala külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.
Radeon R600
Radeon HD 3800 X2
AMD teatas võimalikust 4 Radeon HD 3870 X2 kaardi võimalusest, mis siis lubaks kasutada kaheksat graafikaprotsessorit korraga mõningatel emaplaatidel, nt: MSI K9A2 Platinum ja Intel D5400XS, kuna nendel emaplaatidel on piisavalt palju ruumi PCI-E pesade vahel, et ära mahutada kahe pesased videokaardid jahutustega. Sel juhul oleks see tõenäoliselt kahe erineva riistvaralise CrossFire seadistusega koos tarkvaraga, mis tekitaks nende vahele silla.
Radeon HD 3690/3830
Hiljem teatati, et tuleb ka Radeon HD 3830 variant, millel oleksid samasugused iseärasused nagu Radeon HD 3690-l, aga igaüks unikaalse seadme ID-ga, mis ei võimaldaks taastada kahe GPU võimalust.
Radeon HD 3690 anti välja veebruaris 2008.
Gottfried Huth
Johann Sigismund Gottfried Huth (2. mai 1763 Roßlau (Elbe) – 28. veebruar (12. märts) 1818 Tartu) oli füüsik ja matemaatik.
Ta töötas füüsika- ja matemaatikaprofessorina Frankfurdi (Oderi ääres) ülikoolis, kus tema õpilaste seas oli Heinrich von Kleist. Hiljem töötas ta Tartu ülikooli professorina, lugedes astronoomiakursust. Üheks tema õpilaseks oli Wilhelm von Struve.
Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule.
Kiideva muuseum
Kiideva muuseum on Haapsalu linnas Kiideva külas Nurga talus asuv muuseum, kus eksponeeritakse lähipiirkonna talude tööriistu ja tarbeesemeid. Paljud eksponaadid on seotud kalapüügiga.
1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
Gunter Pleuger
Ta on olnud Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär.
7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa välisministeeriumi riigisekretärina.
Cuba Gooding
Cuba Gooding on kahe USA muusiku nimi:
EIB
EIB võib tähendada järgmist:
Hideto Suzuki
Hideto Suzuki (jaapani keeles 鈴木 秀人 Suzuki Hideto; sündinud 7. oktoobril 1974 Hamamatsus) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1997. aastal 1 mängu.
Ihlas Bebou
2011. aastal liitus ta Saksamaa klubiga Düsseldorfi Fortuna. 2013. aasta septembris debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Esimese värava lõi ta Saksamaa esiliigas 17. aprillil 2015 mängus FC Ingolstadt 04 vastu.
Aastatel 2017–2019 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Hannover 96, lüües kahe hooaja jooksul Saksamaa kõrgliigas üheksa väravat.
Alates hooajast 2019–20 on ta mänginud Hoffenheimis. 27. novembril 2021 tegi ta mängus Greuther Fürthi vastu oma esimese kübaratriki Saksamaa kõrgliigas.
Togo jalgpallikoondises debüteeris Bebou 4. septembril 2016 mängus Djibouti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2019 sõprusmängus Roheneemesaarte vastu. Ta kuulus Togo koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Termiit (segu)
Termiit on metallipulbri ja metalloksiidi pürotehniline segu. pisi|Termiidisegu Termiit tuleneb kreekakeelsest sõnast termos, mis tähendab soojust. pisi|Terrmiitreaktsioon ja vedel lämmastik Süttimisel põleb termiitsegu intensiivselt ja eraldab suurel hulgal valgust ning kuumust. Põlemisel moodustavad termiitsegud vedela sularäbu, mille temperatuur tõuseb kuni 2500°C. Põlev termiitsegu on võimeline sulatama terasest ja mitmesugustest sulamitest valmistatud relvade ja varustuse elemente. Termiitide reaktsiooni on peaaegu võimatu kustutada, kuna reaktsioonis tekib pidevalt suur hulk lisasoojust. Ka leegi lämmatamist pole võimalik tekitada seetõttu, et termiit ja oksüdeerunud metall sisaldavad hapnikku.
Väravajoone tehnoloogia
paremal|alt=|ääris|200x200px|Väravajoone tehnoloogia Väravajoone tehnoloogia on tehnoloogiline vahend, mille abil saab kindlaks teha, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte. Väravajoone tehnoloogiat kasutatakse kahel viisil: kaamerapõhise väravajoone tehnoloogia ja magnetväljapõhise väravajoone tehnoloogiana.
Kaamerapõhine väravajoone tehnoloogia
Et teha kindlaks, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte, kasutatakse mitut eritarkvaraga võrgus töötavat digikaamerat.
Magnetväljapõhine väravajoone tehnoloogia
Et teha kindlaks, kas kogu pall ületas väravajoone või mitte, on pandud maa alla kaablid ning palli sisse retseptorid, mis võimaldab tarkvara abil arvutada palli täpse asukoha.
Rajalane
Ajalehte väljastas Adamsoni trükikojas "Valga Eesti Kirjastuse-Ühisus", mille moodustasid Artur Karl Kokkult, Johannes Kreideberg, Jaan Pommer ja August Kõiv. Lehe algataja oli Valga komandant Karl-Friedrich Kornel ja selle vastutav toimetaja oli alguses August Kõiv ning alates 1919. aasta aprillist Jaan Pommer.
Algselt toimetus asus aadressis Pihkva tänav 5 "Ühistöö", alates 23. augustist Moskva tänav 15/17 teisel korrusel ja alates oktoobrist 1919 Valga linna komandantuuri uutes ruumides saksa seltsi "Musse" maja, Riia tänav 5, teisel korrusel. Jaanuaris 1920 toimetus kolis Vassili majja aadressil Pihkva tn 5, Valga Maakonnavalitsuse ruumidesse.
Jaan Pommer alustas uue ajalehe Lõuna-Eesti toimetamise 19. septembril 1921. Rajalase viimane number oli ilmunud 1. septembril.
Noyelle-Vion
pisi|Noyelle-Vioni kirik
Noyelle-Vion on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Noyelle-Vion asub 16 km Arrasist läänes, teede D75 ja D78 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Huviväärsused
thumb|left|240px|Sõjamälestusmärk
Kalmetu külanõukogu
Kalmetu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Külanõukogu halduskeskus asus Kalmetu külas.
1988. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
Ember.js
Ember.js on avatud lähtekoodiga JavaScripti raamistik veebirakenduste loomiseks. See põhineb Model-View-Controlleri (MVC) arhitektuurimustril.
Ember on peamiselt mõeldud skaleeritavate ja üheleheliste veebirakenduste (ingl single-page application) loomiseks, kuid see võimaldab luua ka arvuti- ja mobiilirakendusi. Emberi raamistikku kasutavad veebilehed nagu LinkedIn, Netflix, Heroku, Microsoft ja TED. Üks silmapaistvamaid näiteid arvutirakendusest on Apple Music.
Holstre külanõukogu
Holstre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.
Ember.js
Arhitektuur
Ember on võimalik liigitada viieks kihiks.
Holstre külanõukogu
Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.
Ember.js
Marsruudid
Veebiaadresse saab määrata mitmel viisil:
Holstre külanõukogu
1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas.
1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad.
Ember.js
Marsruudid
Pärast veebiaadressi määramist antakse aadress edasi vastavale töötlejale (ingl route handler), mis kas visualiseerib (ingl rendering) valmis malli või laadib mudeli.
Holstre külanõukogu
1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla.
Ember.js
Mallid
Mallid (ingl templates) on mõeldud selleks, et organiseerida HTML-koodi ja visualiseerida kasutajaliidest. Ember kasutab Handlebars mallide teeki (ingl handlebars templating library), mis sisaldab staatilist HTML-i ja võimaldab loogeliste sulgude vahel välja kutsuda dünaamilist sisu. Sellist dünaamilise sisu kasutamist nimetatakse andmete sidumiseks (ingl data binding). Muutuja või atribuut, mida loogeliste sulgude vahel kasutatakse, defineeritakse väljaspool HTML-i. Uuendades muutuja väärtust, uuendatakse automaatselt ka malli.
Holstre külanõukogu
Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel.
Ember.js
Mallid
Näide :
app/templates/application.hbs app/controllers/application.js
Mudelid
Mudelid on objektid, mis sisaldavad kasutajaliideses kuvatavaid andmeid. Erinevalt levinud lahendusest laadida ja salvestada mudelid serverisse (ning sealt andmed omakorda andmebaasi), võimaldab Ember mudelid salvestada mällu nii, et serveri hostimine pole vajalik.
Mudeleid on võimalik käsitleda ka läbi Ember Data, mis on Emberi projektide andmete haldamise teek. Küll aga ei ole see projektide puhul kohustuslik element.
Komponendid
Komponendid kontrollivad kasutajaliidest ja koosnevad kahest osast – Handlebarsi süntaksit kasutades kirjutatud mallist ning JavaScriptis kirjutatud lähtekoodist. Lähtekood määrab komponendi käitumise ehk sisaldab rakenduse funktsionaalsuse tagamiseks vajalikke meetodeid ja atribuute.
Komponendi põhiideeks on muuta märgistuskeel ja kujundus korduvkasutatavaks koodiks.
Hooks
Hook'id on Emberi raamistiku meetodid, mis kutsutakse välja automaatselt programmi käivitudes. Hook'id seavad rakenduse tööks valmis kõik eelnevad kihid ehk marsruudid, mallid, mudelid ja komponendid.
Ember CLI
Ember CLI on ametlik käsurea utiliit (ingl command line utility), mis on välja töötatud Emberi rakenduste arendamiseks, haldamiseks ja testimiseks. Ember CLI tagab kasutajale standardse projekti struktuuri, arendamiseks vajalikud tööriistad ja addon süsteemi. Selle eesmärgiks on lasta kasutajal keskenduda kohe rakenduse arendamisele, mitte niivõrd rakendust jooksutava süsteemi seadistamisele.
Ember CLI toetab nii npm-i kui ka yarn-i.
Majandusvöönd
Majandusvöönd on territoriaalmerega piirnev rannariigile kuuluv merevöönd, mille laius võib olla kuni 200 meremiili territoriaalmere lähtejoonest.
Majandusvööndis kehtivad vaba laevasõidu õigus ja ülelennuõigus ning allveekaablite ja torujuhtmete paigaldamise vabadus. Rannariigil on majandusvööndis eesõigus mere elusvarule ning ainuõigus kasutada merepõhjas lasuvaid loodusrikkusi ja rajada tehissaari.
Majandusvöönd on reguleeritud ÜRO Mereõiguse konventsiooniga (UNCLOS).
Fultoni maakond (Kentucky)
Fultoni maakond (Fulton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Hickman.
Ajalugu
Maakond moodustati 1845. aastal.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Solarolo Rainerio
Solarolo Rainerio on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis. Halduskeskus asub Solarolo Rainerios.
28 meetri kõrgusel merepinnast asuva Solarolo Rainerio asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Solarolo Rainerio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Gussola, Piadena, San Giovanni in Croce, San Martino del Lago, Scandolara Ravara, Voltido.
Solarolo Rainerio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: San Lorenzo Aroldo.
Jaime Gama
pisi|Jaime Gama (2008) Jaime José de Matos da Gama (sündinud 8. juunil 1947 São Migueli saarel) on Portugali poliitik.
Ta on olnud Portugali parlamendi president.
28. novembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Portugali parlamendi presidendina.
Ahava hi shir lishnayim
"Ahava hi shir lishnayim" (heebrea keeles אהבה היא שיר לשניים) on heebreakeelne laul, mis esindas Iisraeli 1977. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Iisraeli laulja Ilanit. Laulu autor on Edna Peleg. Laul sai kokku 49 punktiga 11. koha.
Black Sabbath (album)
"Black Sabbath" on ansambli Black Sabbath esimene stuudioalbum.
Eesriie
Eesriie ehk lavaeesriie, ka lavakardinad, on teatris lava saalist eraldav rippuv kangast kate. Etenduse ajaks tõmmatakse see üles ning etenduse või vaatuse lõppedes see langetatakse.
Eesriideks võivad olla ka lava külgedele tõmmatavad kardinad. Eesriie varjab vaatajate eest laval toimuvad etenduse ettevalmistused. Eesriide ülestõstmine või külgedele tõmbamine on märguanne etenduse või vaatuse alguse kohta.
Giorgia Meloni
Giorgia Meloni (sündinud 15. jaanuaril 1977 Roomas) on Itaalia poliitik ja ajakirjanik, alates 22. oktoobrist 2022 Itaalia peaminister.
Ta on alates 2014. aastast parempopulistliku erakonna Fratelli d'Italia (eesti keeles „Itaalia vennad”) juht.
Melonit ennustati 2022. aasta Itaalia parlamendivalimiste võitjaks. Paremerakondade ühine valimisliit ka valimised võitis ja 21. oktoobril sai Meloni Itaalia presidendilt volitused moodustada järgmine Itaalia valitsus. Sellega sai temast Itaalia esimene naispeaminister.
Karksi külanõukogu
Karksi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1973. Külanõukogu moodustati 1954 Sudiste ja Tuhalaane külanõukogu liitmise tulemusena. 1973 külanõukogu likvideeriti ja osa alasid liideti Polli ja osa Halliste külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karksi asulas.
Harold Macmillan
'''Maurice Harold Macmillan, 1. Stocktoni krahv''' OM, PC, FRS (10. veebruar 1894 London – 29. detsember 1986 Chelwood Gate, Ida-Sussex) oli Suurbritannia Konservatiivse Partei poliitik ja Suurbritannia peaminister aastatel 1957–1963. Muu hulgas oli ta vahemikus 10. jaanuar 1957 – 18. oktoober 1963 Konservatiivse Partei juht, vahemikus 20. detsember 1955 – 13. jaanuar 1957 varakantsler ja 7. aprillist 1955 – 20. detsembrini 1955 Suurbritannia välisminister.
Kolga-Jaani külanõukogu
Kolga-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1991 ja seejärel moodustati külanõukogu territooriumist Kolga-Jaani vald. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. 1954 liideti Kolga-Jaani külanõukoguga Vissuvere külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Kolga-Jaani asulas.
Arseni Roginski
pisi|Arseni Roginski Arseni Roginski (vene Арсений Борисович Рогинский; 30. märts 1946 Velsk, Arhangelski oblast – 18. detsember 2017 Tel Aviv, Iisrael) oli Venemaa ajaloolane ja inimõiguslane.
Elulugu
Arseni Roginski sündis Arhangelski oblastis Velskis Sevdvinlagi vangilaagris Leningradist sinna saadetud inseneri perekonnas (isa oli Leningradi tehase Elektrosila peainsener, kes vahistati 1938. aastal; 1945 sai vabakäiguvangi staatuse ja sai oma perekonna tuua vangilaagri nn puhvertsooni). Isa vabanes sügisel 1946, arreteeriti uuesti 1951. aastal ja suri vangistuses. 1956 kolis Roginski perekonnaga Leningradi. Lõpetas 1962. aastal 16-aastaselt Leningradis keskkooli. Õppis 1962–1968 Tartu Riiklikus Ülikoolis Juri Lotmani juures, kus alustas oma dissidentlikku tegevust ja lõpetas aastal 1968 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. 1968–1981 elas Leningradis ja töötas M. E. Saltõkov-Štšedrini nimelises raamatukogus bibliograafina, seejärel õhtukoolis vene keele ja kirjanduse õpetajana.
1975–1981 oli põrandaaluste samizdati trükiste toimetaja, tema eestvedamisel anti välja põrandaalust ajalookogumikku "Pamjat". 4. veebruaril 1977 tegid võimud tema korteris läbiotsimise ja talle tehti hoiatus. Pärast järjekordset kodu läbiotsimist 6. märtsil 1979 vallandati ta KGB nõudmisel õpetajaametist. Et vältida süüdistust parasiitlike eluviiside kohta oli ta 1979–1981 ametlikult kirjanik Natalja Dolinina ja professor Jakob Lurje kirjanduslik sekretär. Aprillis 1981 õhutasid võimud teda Nõukogude Liidust emigreeruma, millest ta keeldus. Arreteeriti KGB poolt 12. augustil 1981 Narva-Jõesuus ja talle esitati süüdistus Vene NFSV kriminaalkoodeksi paragrahv 196 järgi (võltsitud dokumentide produtseerimine ja levitamine). Roginski kaitseks astusid välja mitmed tuntud literaadid (V. Kaverin, J. Jevtušenko, M. Roštšin jt). Kohtuprotsessil andsid tema kasuks tunnistusi mitmed tuntud kirjandusteadlased ja ajaloolased. 4. detsembril 1981 mõistis Leningradi Oktoobri rajooni rahvakohus talle neli aastat vabadusekaotust. Oma viimases sõnavõtus kohtule esitas ta kõne "Ajaloolase olukord Nõukogude Liidus", mis hiljem avaldati ajakirjas Russkaja Mõsl. Istus oma karistusaja lõpuni ära (vangistuses Komi ANSV-s, Murmanski ja Kirovi oblastis), vabanes augustis 1985, rehabiliteeriti täielikult 1992.
1988–1989 ajaloovalgustusliku ühiskondliku ühenduse Memorial üks rajajaid, juhtis selle teaduslikku tegevust. Aastast 1996 kuni surmani 2017 Memoriali esimees. 1990–1993 Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu inimõiguste komitee ekspert. 1991–1993 Ülemnõukogu NLKP ja KGB arhiivide üleandmise komisjoni ning poliitiliste repressioonide ohvrite rehabiliteerimise komisjoni ekspert. 1990ndate alguses oli Venemaa Avatud Ühiskonna instituudi juhatuse liige. Ajakirjade Zvezda ja Otkrõtaja politika toimetuskolleegiumi liige. Suri 18. detsembril 2017 Iisraelis ravil olles vähki. Maeti 23. detsembril 2017 Moskva Vvedinskoje kalmistule.
Tema 72. sünniaastapäeval 30. märtsil 2018 tuli välja režissöör Ljudmilla Gordoni dokumentaalfilm Roginskist "Pravo na pamaj" (Õigus mälule), mis oli filmitud 2016. aastal.
Ta on olnud Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Rahvusvahelise Komisjoni liige.
20. oktoobril 2002 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Rahvusvahelise Komisjoni liikmena.
Probleemid Pollyga
"Probleemid Pollyga" (inglise keeles "Along Came Polly") on 2004. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm.
Filmi stsenarist ja režissöör on John Hamburg, peaosi mängivad Ben Stiller ja Jennifer Aniston. Hoolimata sellest, et kriitikute meelest oli film kehv, saatis filmi äriedu.
Domus Dorpatensis
Teaduse ja Kultuuri Sihtasutus Domus Dorpatensis (ladina keeles "Tartu Maja", lühendatult DD Sihtasutus) on valitsusväline Eesti vabaühendus.
Eesti Talupäevad
Eesti Talupäevad on Eestimaa Talupidajate Keskliidu igal aastal korraldatav üritus.
Ürituse raames kuulutatakse välja aasta talu ja parim talutoit.
Domus Dorpatensis
2011. aastal nimetati SA Domus Dorpatensis Tartu ja Tartumaa aasta MTÜks. Sihtasutuse asutaja Anton Axel von Rücker on Tartu medali kavaler.
Eesti Talupäevad
2018 toimusid järjekorras 27. Eesti Talupäevad.
Domus Dorpatensis
Domus Dorpatensise juhatuse liikmed on Martin A. Noorkõiv (tegevjuht), Triin Mirjam Tark, Reelika Alunurm ja Heiki Tamm.
Sihtasutuse eesmärgid ja tegevus
SA Domus Dorpatensis eesmärk on teaduslike, ühiskondlike ja kultuurialaste teadmiste toetamine ja levitamine.
Selle eesmärgi saavutamiseks on SA Domus Dorpatensis välja töötanud tasuta mitteformaalse õppe programmi DD Akadeemia. Programm arendab tudengitest tulevasi ühiskondlike muutuste eestvedajaid, kes lähtuvad avatud ühiskonna kontseptsioonist. DD Akadeemia innustab noori võtma sihiks ühiskonna arendamise ning annab selleks vajalikud teadmised ja kogemused. Koolitusprogramm kasutab interaktiivseid meetodeid ning selles õpitakse väitlust, enesejuhtimist, meeskonnatööd, süsteemset mõtlemist, eestvedamist ja palju muud. 2019. aastast alates tegutseb programm ka lisaks Tartule Riias.
Alates 2018. aastast on SA Domus Dorpatensise all tegutsenud strateegiakonsultatsiooni teenuseid pakkuv DD StratLab. Sel tegevussuunal aitab SA Domus Dorpatensis avaliku ja kolmanda sektori organisatsioonidel disainida arengukavade ning muude strateegiate loomise protsesse ja neid läbi viia.
Koeru vallamuuseum
Koeru vallamuuseum on Järva vallas Koeru asulas asuv muuseum, mis tutvustab Koeru piirkonnaga seotud kultuuripärandit.
Domus Dorpatensis
Sihtasutuse eesmärgid ja tegevus
Aastal 2022 käivitas SA Domus Dorpatensis uue Demokraatia Arendamise Keskuse koostöös Vabaühenduste Liidu, Eesti Koostöö Kogu, Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi, Rohetiigri Sihtasutuse ning Arvamusfestivali MTÜga. Keskus hakkab koos partneritega tegutsema kolmes suunas: 1) demokraatiaalase uurimistegevuse edendamine; 2) demokraatiaalase avaliku arutelu käivitamine; 3) demokraatlike institutsioonide otsene arendamine.
Koeru vallamuuseum
Muuseum asutati 1996. aastal.
Domus Dorpatensis
Kogukonna arendaja stipendium
Aastatel 2005-2011 andis SA Domus Dorpatensis välja kogukonna arendaja stipendiumi, mille suurus oli 1000 eurot.
Koeru vallamuuseum
Muuseum (ühtlasi ka muuseumi filiaal) haldab Carl Friedrich von Tolli kabelit.
Domus Dorpatensis
Stipendiaadid
2011. aasta lõpust tegutseb Domus Dorpatensise hoones ka mittetulunduslike organisatsioonide ühiskontor DDHUB.
Makoto Tanaka
Makoto Tanaka (jaapani keeles 田中 誠 Tanaka Makoto; sündinud 8. augustil 1975 Shizuokas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2006 32 mängu.
Pojengilised
Pojengilised (Paeoniaceae) on õistaimede sugukond kivirikulaadsete seltsist.
Sugukonda kuulub vaid üks perekond: pojeng (Paeonia).
Ene-Mall Vernik-Tuubel
Ene-Mall Vernik-Tuubel (7. veebruar 1945 – 21. jaanuar 2021) oli eesti psühholoog, haridustegelane ja koolijuht.
Ta lõpetas 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika eriala. 1975. aastal kaitses psühholoogiakandidaadi kraadi Moskva Üld- ja Pedagoogilise Psühholoogia Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirjaga "Соотношение формальных и содержательных компонентов мышления при построении моделей задачи в процессе ее решения (на материале решения физических задач)"
Aastatel 1968–1970 töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemlaborandina, 1970–1973 oli Moskva Üld- ja Pedagoogilise Psühholoogia Instituudi aspirant. Alates 1973. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja psühholoogia kateedri õpetajana, hiljem vanemõpetajana, 1983. aastast dotsendina. Aastatel 1988–1989 oli ta Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi dotsent. Aastatel 1990–1993 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli vanemteadur, arengu-uuringute labori juhataja ja professor.
Aastatel 1993–1995 oli tal Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koolituspoliitika osakonna juhataja, 1995–2001 Pühajärve Põhikooli direktor, 2002–2007 Haridus- ja Teadusministeeriumi koolivõrgu büroo Lõuna-Eesti piirkonna peadirektor, 2007–2008 Haridus- ja Teadusministeeriumi koolikorralduse osakonna kuraator ja 2008–2015 Haridus- ja Teadusministeeriumi kutse- ja täiskasvanuhariduse osakonna nõunik.
Ene Mall Vernik-Tuubel oli MTÜ Eesti Haridusfoorum asutajaliige, toimkonna esimees 1995. ja 1996. aastal, toimkonna liige aastatel 1997–2005. 2020. aastal kuulus Eesti Haridusfoorumi uurimisrühma, mis analüüsis ja üldistas õpilaste, õpetajate ja lapsevanemate distantsõppe kogemust 2019/2020. õppeaastal. Ta kureeris mitmeid rahvusvahelisi ja üle-eestilisi haridusprojekte (nt kaasav haridus, kvaliteedijuhtimine koolis) ja oli aktiivne täienduskoolitaja.
Publikatsioone
Marju Lauristin, Krista Loogma, Maria Erss, Ene-Mall Vernik-Tuubel, Ene-Silvia Sarv. 2020. Õpilaste, õpetajate ja lastevanemate toimetulek koroonakriisi aegses kaugõppes. Tallinn, Eesti Haridusfoorum, https://haridusfoorum.ee/images/2020/Distantsppe_uuring_EHF_250720.pdf
Vernik-Tuubel, E-M. 2016. Juulimaalijad Ilmjärvel. Imeline Ilmjärve / Kappermäe Selts ; Koostaja Ene-Mall Vernik-Tuubel; toimetaja Kanni Labi; kujundaja Lea Malin; fotograaf (reproduktsioonid) Margus Kiis. Tõutsi: Kappermäe Selts.
Vernik-Tuubel, E-M. 2015. Eesti Haridusfoorumi tegevusest 1995 – 2015. Vaade tulevikku. EHF kogumik-2015/14.
Vernik-Tuubel, E-M. 2002. Kuidas hinnata kooli kvaliteeti? Kvaliteet koolis – praktilisi lahendusi. Hariduskonverents 2002 materjale. Lk 6 – 8.
Ruus, Viive-Riina; Jakobson, L.; Sarv, Ene-Silvia; Vernik, Ene-Mall. 2000. Kujuneva õpiühiskonna õppekavade tunnusjooni. Materjale Eesti haridussüsteemi arenduskava juurde. Lk. 7 - 15. Tallinn : Eesti Haridusfoorum.
Friedrich Palsa
Friedrich Alexander Christian Palsa (23. veebruar 1871 Mustvee – 6. august 1913 Varssavi) oli eesti rahvusest sõjaväevaimulik.
Ene-Mall Vernik-Tuubel
Publikatsioone
Vernik, E-M. Õppimine ja hindamine. 1995. Tallinn: Kultuuri- ja Haridusministeerium.
Friedrich Palsa
Lõpetas Tartus gümnaasiumi. Seejärel õppis aastatel 1889–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal 1895–1897 Gattšina Nikolai koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse Peterburis 9. märtsil 1897.
Ene-Mall Vernik-Tuubel
Publikatsioone
Vernik, E-M. 1994. Hariduspoliitika - mis see on? Eesti Sônumid, 1994, 25., 26., 28. okt.
Friedrich Palsa
Oli 1897–1913 sõjaväevaimulik Varssavi sõjaväeringkonnas. Friedrich Palsa on maetud Tartu Raadi kalmistule ja tema haud on arvatud kultuurilooliste haudade kategooriasse.
1989. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
Friedrich Palsa
Isiklikku
Friedrich Palsa vend Oskar Palsa oli Gattšina Nikolai koguduse õpetaja ja hiljem eestlaste luterlik piiskop Venemaal.
Nuncq-Hautecôte
pisi|Nuncq-Hautecôte'i kirik
Nuncq-Hautecôte (pikardi: Nuncq-Autencoste) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Nuncq-Hautecôte asub 43 km Arrasist läänes, teede D109, D111, D104 ja D916 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Ene-Mall Vernik-Tuubel
Publikatsioone
Vernik, E-M. 1992. Õppimisest ja õpetamisest. Kogumik “Haridusuuendus – mis, miks ja kuidas?” Koostanud Mati Sööt. Tallinn.
Kareda, E.; Kornel, V.; Kreitzberg, P.; Sarv, E.; Vernik, E.-M.; Vooglaid, Ü. 1989. EESTIMAA haridusplatvorm. Tallinn.
P. Lepik, M. Remmel ja E.-M. Vernik. 1987. Mõttetalgud üldhariduse harimiseks. I vooru reproduktiivne kokkuvõte. – Nõukogude Õpetaja, 1987, 29. mai.
Temast
Ene-Silvia Sarv (autor, koostaja). 2021. Kaasteelisest – inimlikku, akadeemilis-professionaalset, ühiskondlik-kogukondlikku … Ene-Mall Vernik-Tuubel. Eesti Haridusfoorum, Tallinn. 112 lk. ISBN 978-9916-4-0525-3.
Lior Narkis
Lior Narkis (ליאור נרקיס‎; sündinud 8. novembril 1976) on Iisraeli laulja.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Iisraeli lauluga "Milim La'Ahava".
Angelina Semjonova
Angelina Semjonova (27. veebruar 1960 Kuressaare – 30. mai 2011) oli eesti näitleja.
Semjonova sündis aastal 1960 Kuressaares tšuvaši päritolu meremehe ja saarlannast ettekandja peres. Aastal 1978 lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli. 1984 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (XI lennu).