cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dalia Grybauskaitė
Esimeses sõnavõtus presidendina kritiseeris Grybauskaitė seimis vastu võetud lastekaitseseadust, mis püüab lapsi kaitsta kõige halva eest ja sealhulgas keelab lastele homoseksuaalsusest positiivselt rääkida. Ometi oli Grybauskaitė ise selle seaduse jõustanud. Järgmisena keelas ta ematoetuste kärped ja saatis vastava seaduse seimi tagasi.
Konventsioon (bridž)
Tuntumad konventsioonid
FISHBEIN - üks võimalikest võitlustest (pool)blokkide vastu. Blokkinu vasakpoolne vastane pakub kohe järgmist masti väljavõtukontra tähenduses, kontra on trahviks ja 3NT lepinguks. Konventsiooni mõte on julgustada partnerit oma lehte kirjeldama, kui oma lepingu leidmine tõotab suuremat kasu kui vastase kontreerimine.
Dalia Grybauskaitė
Eraelu
Dalia Grybauskaitė sõnul ei ole teda kunagi tahetud värvata KGB agendiks. Nõukogude ajal oli ta selleks liiga tähtsusetu, näiteks Leningradi ülikoolis õppimise ajal töötas ta lihttöölisena karusnahavabrikus.
Konventsioon (bridž)
Tuntumad konventsioonid
DRURY - kasulik konventsioon juhtumitel, kus kolmas või neljas käsi võib avada ka nõrgema lehega kui traditsiooniline avangujõud. Avapakkumisel passinu teeb (9)10-11 pildipunktiga pakkumise 2♣ tähenduses "Partner, kui tugeva lehega avasid?", millele tuleb vastata 2♦, kui avati nõrgema lehega. Konventsioon on kõige efektsem kallismasti- ja trumbitalepingute suunamisel.
Dalia Grybauskaitė
Eraelu
Ta räägib leedu, vene, inglise, prantsuse ja poola keelt.
Ugāle
Asulat on esimest korda mainitud 1253. aasta dokumendis, kui Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkond jaotasid Kuramaad.
Tänapäevane asula jääb endisaegse Ugāle mõisa (saksa Ugahlen) alale. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Uzvara keskasulaks. Aastal 1984 rajati sinna drenaažitorusid tootev tehas, mis aga aastal 1996 suleti.
Külas on raamatukogu. Ugāle asub mälestusmärk aastal 1941 natside poolt hukatud Eduards Rasele. Ugāles asuvad Slimnīca, Pienotava ja Ugāle bussipeatus.
Üks Ugāle allee pärn (kõrgus 18 m), neli Zlēkasesse viiva tee ääres kasvavat pärna, kolm tamme ja saar, vaher (kõrgus 15, ümbermõõt 5.9 m) ja kiriku pargis kasvav pärn (kõrgus 18 m) on looduskaitse all. Kaitstakse ka viit mändi ja kaht lehist, mis kasvavad Ugāle linnamäel.
2015. aastal oli külas 1717 elanikku.
Jakob Westholmi Gümnaasium
pisi|Koolihoone Kevade tn 8. Vaade kooliõuelt pisi|1913. aastal valminud maja, mida kasutab tänapäeval [[Tallinna Kunstikool]] Jakob Westholmi Gümnaasium on üldhariduskool Tallinnas aadressil Kevade tänav 8.
Ajalugu
Kooli ajalugu loetakse alates 1898. aastal tegevust alustanud Johan Umblia Tallinna Väikelastehoiu Seltsi 1-klassilisest erakoolist, mille õpetajaks tuli 1903. aastal Jakob Westholm. 1905. aastal sai temast kooli juhataja ning 1907. aastal sai ta loa asutada III järgu erakool.
1913. aastal valmis koolimaja Kevade 4. Läbi mitme etapi täitus Jakob Westholmi soov 1923. aastal – siis sai kool nime Jakob Westholmi Poeglaste Õigustega Erahumanitaargümnaasium. Selle vormimütsiks sai musta randiga kirsipunane tekkel ja märgiks kuldne tammetõru, mis hiljem paigutati kolmnurga sisse. Kooli vilistlaskogu asutati 1927. aastal. Kooli deviis on "Per aspera ad astra".
Koolis on antud ka filmiõpet ning 1997. aastal pandi alus inglise keele süvaõppele. Tallinna 22. Keskkool sai Jakob Westholmi nime tagasi 1989. aastal ning nime Jakob Westholmi Gümnaasium 1996. aastal. Vilistlased Roman Toi ja Jaan Kross lõid kooli hümni "Üks kool" 1998. aastal.
2004. aastal kolisid algklassid koolihoonesse Luise 38, gümnaasiumihoone asub Kevade tänav 8.
111
111. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 106 107 108 109 110 - 111 - 112 113 114 115 116
Hakassid
Hakassid (endanimetus тадарлар, varasemad nimetused Minussinski tatarlased, Abakani tatarlased) on turgi rahvas, kelle peamine asuala on Venemaal Hakassias.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 75 622 hakassi, sealhulgas Hakassias 65 421 (11,98% Hakassia rahvastikust). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 72 959 hakassi, neist Hakassias 63 643.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9 hakassi.
Enamik hakasse kõneleb turgi keelte hakassi-altai rühma kuuluvat hakassi keelt ning kakskeelsena ka vene keelt.
Tuntud hakasse on Anatoli Ulturgašev.
Tellis
pisi|Telliskivisein Tellis ehk telliskivi on ehitusel kasutatav väike üldiselt risttahukakujuline ehituskivi.
Telliseid hakati ehituses kasutama arvatavasti 3.-2. aastatuhandel eKr Egiptuses ja Mesopotaamias.
Eestis
Eestis hakati keraamilisi telliseid valmistama 13. sajandil, eeskätt Lõuna-Eestis, kus puudus kättesaadav paekivi. Siinse tellisgootika huvitavateks näideteks on 14. sajandi esimesest veerandist pärinev Tartu Jaani kirik ja veidi vanema Tartu toomkiriku varemed. Keskajast ka Eestis Pärnu toomkirik, Viljandi ordulinnus, Otepää ja Vastseliina piiskopilinnus. pisi|left|[[Tartu Jaani kirik]] pisi|left|[[Viljandi ordulinnuse Konvendihoone sein]] pisi|Telliskivitrepp Sitsiilias pisi|left|[[Vastseliina piiskopilinnuse kirdetorn]] Esimene teade Eestis tegutsevast telliselöövist pärineb 1365. aastast Tallinnast. Traditsiooniliselt vormiti telliseid käsitsi. Keraamilise tellise valmistamiseks segati esmalt omavahel savi, liiv ja vesi ühtlaseks seguks, millest vormiti toortellised ehk plonnid. Seejärel lasti plonnidel mõnda aega kuivada. Kõige tähtsam etapp oli tellise põletamine, mis kestis mitu päeva. Telliseid põletati kas neistsamadest plonnidest laotud löövis või hilisemal ajal ka spetsiaalselt rajatud tellispõletusahjudes. Kuumust tõsteti ahjus järk-järgult, et vältida pragude teket tellistes. Põletamisele järgnes vähemalt nädal kestev rahulik jahtumine, misjärel valmis toodang välja laoti.
18. sajandil võeti kasutusele press, mis surus valtside vahelt läbi savilindi, millest lõigati vajaliku suurusega plonnid. Plonnid kuivatati ning põletati ringi- või siksakikujulises puudega köetavas ahjus. 1870. aastatest alates töötasid tellisepressid auru jõul. 20. sajandi alguseks tegutses Eestis üle 100 tellisetööstuse ja aastas toodeti 50 miljonit tellist. Suurim praegu tegutsev tellisetööstus asub Aseris.
Enne teist maailmasõda asutati Eestis A/S "Telliskivi Tehased" ja tehased: Sindi-Lodja Reiu jõe suudme lähistel vasakkaldal asunud tellisetehas 1936. aastal ja taaskäivitati tööstus Aseri telliskivitehases ning 1938 avati endise Vene-Balti laevaehitustehase territooriumil uus Kopli telliskivitehas.
Pärast teist maailmasõda tegutsesid Eestis: Vasalemma tellisetehas, Ilmatsalu tellisetehas, Valga tellisetehas, Tõlliste tellisetehas, Kuressaare tellisetehas.
Metsa-külmavaksik
Metsa-külmavaksik (Operophtera fagata) on vaksiklaste sugukonda külmavaksiku perekonda kuuluv liblikas.
Opel Blitz
pisi|Opel Blitz 1.5 T pisi|Opel Blitz-Lkw 2 thumb Opel Blitz oli keskklassi kuuluv veok, mida aastail 1930–1975 tootis Saksa autotootja Opel.
Metsa-külmavaksik
Lennuvõimetu emase tiivad on taandarenenud. Isasliblika tiibade siruulatus on 32–40 mm. Välimuselt sarnaneb ta harilikule külmavaksikule (Operophtera brumata), kuid tagatiivad on heledamad ja ta on veidi suurem.
Opel Blitz
Algselt tsiviilveokina välja töötatud veok võeti sõja eel ka armee kasutusse ning sellest sai Wehrmachti üldkasutatav veok.
Veokit kasutati armees enamasti inimeste ja varustuse transpordiks, mõnikord ka kergete suurtükkide vedamiseks.
Opel Blitzist valmistati mitu eriversiooni:
Aastail 1937–1944 valmistati kokku 82 356 Opel Blitzi.
Veokit nimetati sõjaväes tema laialdase kasutuse tõttu "tööhobuseks". Eestlastest sõdurid kutsusid Opel Blitzi vahel Vingu-Viiuks.
Metsa-külmavaksik
Liblikad lendavad septembri lõpust novembrini, olenevalt aastast ning ilmastikust.
Roman Pavljutšenko
pisi|Roman Pavljutšenko (2011) Roman Anatoljevitš Pavljutšenko (vene keeles Роман Анатольевич Павлюченко, sündis 15. detsembril 1981 Stavropolis) on Venemaa jalgpallur, ründaja.
Pavljutšenko alustas oma karjääri Stavropoli Dinamos 1999. 2000 siirdus ta Volgogradi Rotorisse. Spartakit esindas Pavljutšenko alates 2003. Ta võitis selle klubiga Venemaa karika 2003 ja oli liiga parim väravalööja 2006. Kokku lõi Pavljutšenko Spartakis 75 väravat 141 mängus. Ta lahkus sealt 2008 Tottenham Hotspurisse. Seal langes ta 2011 esirivistusest välja. Ta mängis üksnes aeg-ajalt ja vahetusmängijana, kuigi tema löödud väravate arv mänguminuti kohta oli suurem meeskonna teistest ründajatest. Vähese mängupraktika tõttu lahkus ta 2012. aasta algul Tottenhamist Moskva Lokomotiivi.
Koondisekärjäär
Venemaa rahvuskoondises debüteeris Pavljutšenko 2003. Esimese värava koondises lõi ta 8. oktoobril 2005 Moskvas 2006. aasta MM-i valikturniiril Luksemburgi jalgpallikoondise vastu. Esimest korda lõi ta ühes koondisemängus 2 väravat 17. oktoobril 2007 Moskvas 2008. aasta EM-i valikturniiril Inglismaa jalgpallikoondise vastu ja pärast kaotusseisu jäämist võitis Venemaa 2:1. Esimest korda lõi ta ühes koondisemängus 3 väravat 4. juunil 2011 Peterburis 2012. aasta EM-valikturniiril Armeenia jalgpallikoondise vastu ja pärast kaotusseisu jäämist võitis Venemaa 3:1.
2006. aasta MM-valikturniiril jagas Venemaa Slovakkia jalgpallikoondisega Portugali jalgpallikoondise järel ja Eesti jalgpallikoondise ees teist-kolmandat kohta, aga märksa halvema väravate vahe tõttu jäi kolmandaks ja langes välja.
Ühel korral on Pavljutšenko osalenud suurvõistlusel. See oli 2008. aasta EM, kui Venemaa võitis kindlalt valikgrupi. Finaalturniiril Austrias oli ta kõigis Venemaa kohtumistes algrivistuses. Avakohtumises Hispaania jalgpallikoondise vastu lõi David Villa kolm väravat. 86. minutil suutis Pavljutšenko lüüa auvärava, aga mängu võitis Hispaania 4:1. Teises kohtumises Kreeka jalgpallikoondise vastu võitis Venemaa 1:0 ja Pavljutšenko valiti kohtumise parimaks mängijaks, kuigi ta väravat ei löönud. Kolmandas mängus Rootsi jalgpallikoondise vastu, mis pidi otsustama, kumb neist kahest Hispaania järel edasi pääseb, lõi Pavljutšenko 24. minutil avavärava ja Venemaa võitis 2:0. Viimasel minutil vahetati Pavljutšenko välja. Veerandfinaalis Hollandi jalgpallikoondise vastu lõi Pavljutšenko 56. minutil avavärava. Normaalaja lõpus Ruud van Nistelrooy viigistas, aga lisaajal võitis Venemaa 3:1. 115. minutil vahetati Pavljutšenko välja. Poolfinaali Hispaania vastu kaotas Venemaa 0:3 ja Pavljutšenko mängis terve kohtumise. Pavljutšenko valiti turniiri sümboolsesse koondisse.
2010. aasta MM-valikturniiril tuli Venemaa Saksamaa jalgpallikoondise järel ja Soome jalgpallikoondise ees teiseks ning pääses väljalangemismängule Sloveenia jalgpallikoondise vastu. Venemaa võitis kodus 2:1, aga kaotas võõrsil 0:1. Finaalturniirile pääses Sloveenia tänu võõrsil löödud väravale. Sel valikturniiril oli Pavljutšenko 5 väravaga Venemaa resultatiivseim.
Koondisekarjääri lõpetas 2013. aastal.
Isiklikku
Roman Pavljutšenko on 188 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Pavljutšenko on abielus. Tema naise nimi on Larissa ja tütre nimi on Kristina.
25. veebruar
25. veebruar on Gregoriuse kalendri 56. päev. Juliuse kalendri järgi 12. veebruar (1901–2099).
Varangeri poolsaar
thumb thumb|Põhja-Jäämere rannik Hamningbergi lähedal Varangeri poolsaar ehk Várnjárga on poolsaar Põhja-Euroopas Norra kirdeosas. Selle rannikut ümbritseb läänest Tanafjorden, põhjast ja idast Barentsi meri ning lõunast Varangeri fjord.
Varangeri poolsaar kuulub Finnmargi maakonna koosseisu. Poolsaare rannikul asuvad Berlevåg, Båtsfjord ja Vadsø. Vardø valla samanimeline keskus asub väikesel saarel, mis jääb poolsaarest üks kilomeeter ida poole.
Varangeri poolsaarel paikneb Varangerhalvøya rahvuspark.
110
110. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 105 106 107 108 109 - 110 - 111 112 113 114 115
112
112. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 107 108 109 110 111 - 112 - 113 114 115 116 117
Lääne-Alpid
thumb|[[Mont Blanc, Lääne-Alpide kõrgeim tipp, vaadatuna Valle d'Aostast Itaalias]]
thumb|Lääne-Alpid kosmosest
Lääne-Alpid on Alpide lääneosa, sealhulgas Prantsusmaa kaguosa (Savoia departemang), kogu Monaco, Itaalia loodeosa ja Šveitsi edelaosa (Valais' kanton). Kagus külgneb mäestik Itaalia Po madalikuga. Läänes eraldab Rhône'i jõe org selle Keskmassiivist. Lääne-Alpide põhjaosa - selle mõiste laiemas tähenduses - moodustavad Šveitsi Eel-Alpid.
Tipud ja mäekurud on kõrgemad võrreldes Ida-Alpid, samas mäestik ise ei ole nii lai ja kaarjas.
Partizione delle Alpi
thumb|upright=0.9|left|Kaheksa Lääne-Alpide lõiku (1-8) Partizione delle Alpi järgi
Itaalia Comitato Geografico Nazionale (riiklik geograafiakomitee) poolt 1926. aastal pärast IX Congresso Geografico Italiano (Itaalia geograafiakongress) vastu võetud Partizione delle Alpi (Alpide jaotus) on Alpid jaotatud kolmeks peamiseks osaks: Lääne-, Kesk- ja Ida-Alpid.
Selles traditsioonilises jaotuses algavad Lääne-Alpid Bocchetta di Altarega (või Colle di Cadibonaga) ja lõpevad Col Ferret'ga.
Partizione delle Alpi jagab Lääne-Alpid järgmiseks kaheksaks lõiguks (sulgudes lõigu number):
Mereäärsed Alpid (1), Cotti Alpid (2), Graie Alpid (3), Provence'i Alpid (4), Dauphiné Alpid (5), Provence'i Eel-Alpid (6), Dauphiné Eel-Alpid (7) ja Savoia Eel-Alpid (8).
Mõntu ülemine tulepaak
Mõntu sihi ülemine tulepaak on Sõrve poolsaare kagurannikul asuv tulepaak. Moodustab Mõntu alumise tulepaagiga sihi 298,5°, on sellest 209 m kaugusel. See on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel metallsõrestiktornil.
Mõntu sihi ülemise tulepaagi koordinaadid on.
Tule omadused
Tulepaak töötab pimedal ajal läbi aasta.
Tule kõrgus jalamist on 15 meetrit, merepinnast 22 meetrit, nähtav 6 meremiili.
Tuli on 297°–300° valge.
Magna Carta
pisi|"Magna Carta" "Magna Carta" (ladina 'suur paber') ehk "Magna Carta Libertatum" (sõna Carta asemel on kasutatud ka sõna Charta) on Inglismaa kuninga John Maata 15. juunil 1215 välja antud õigusakt, millega piirati Inglise monarhide absoluutset võimu. See koosneb hulgast dokumentidest, mille poolde pöördutakse ühise nime all.
"Magna Cartale" kirjutasid lisaks kuningale alla 25 parunit, 13 piiskoppi, 19 abti, paavsti ja templirüütlite esindaja. Originaaleksemplarid koostati 15. juulil 1215 ja saadeti allakirjutanutele.
Kuningas John polnud sugugi nõus tema võimu piiravate sätetega ja taganes hartast veel samal aastal, mis põhjustas novembris kodusõja, mille käigus John 21. mail 1216 düsenteeriasse suri. Ka paavst Innocentius III taganes lepingust, kui teada sai, et seal polnud kirjas kiriku võimu kuninga üle.
"Magna Carta" polnud esimene dokument, mis kuningavõimu piiras. Seda tegi näiteks vabaduste harta (1100).
"Magna Carta" määrab, et ükski isik, ei kuningas, aadlik ega lihtne kodanik ei saa olla üle seadusest ning on võrdsed Jumala ja kohtuniku ees. Dokumenti täiendati aastatel 1216, 1217 ja 1225.
"Magna Cartat" on hiljem korduvalt uuendatud. Seda tegi nii Tudorite kui ka Stuartite dünastia. See mõjutas tugevalt Inglismaa ja pärastpoole teiste riikide, eeskätt Ameerika Ühendriikide seadusandlust. Seetõttu on see üks olulisimaid dokumente demokraatia ajaloos.
Mitmed tänapäeva kodanikualgatuse ja inimõiguste grupid (näiteks Montana Freemen) on võtnud "Magna Carta" oma tegevuse aluseks.
Teksti tõlge
Magna Carta ((Suur Vabaduste kiri)) (15. juunil 1215)
John, Jumala armust Inglismaa kuningas, Iirimaa senjöör, Normandia ja Akvitaania, ja Anjou krahv, peapiiskopidele (ülempiiskoppidele), episkoopidele, abeedele, krahvidele, parunitele, kohtunikele, metsaülematele, šeriifidele, bailiffide ((kohtutäiturite)), teenritele ja kõigile oma ustavaile - tervitus.
Saagu Teile teatavaks, et me Jumalikul sunnil ja oma ja eelkäijate ja järglaste hingede päästmise nimel, Jumala auks, püha kiriku ülistamiseks ja meie auväärsete isandate Stephen, Canterbury ülempiiskopi- kogu Inglismaal ja [holy] Rooma kiriku, Dublini ülempiiskop Henry, Londonist William, Winchesterist Peter, Bathist ja Glastonburyst Jocelyn, Lincolnist Hugh, Worcesterist Walter, Conventryst William, ja Rochesterist Benedict, [bishops], of master Pandulf, subdeacon and member of the household of the lord pope, vend Aymericu, Templiordu pealik Inglismaal, ning aadlike: Pembroke'i krahv William Marshal, Salisbury krahv Williami, Warenne krahv Williami, Arundeli krahv Williami, Scotlandi Galloway konstaabli Alani, Warin fitz Gerold, Peter fidz Herbert, Hubert de Burgh seneschal of Poitou, Hugh de Neville, Matthew fidz Herbert, Thomas Basset, Alan Basset, Philip de Aubeney, Robert of Ropsley, John Marshal, John fidz Hughi, ja teiste meile ustavate nõuandel, meie kuningriigi paremaks korraldamiseks kuulutame:
[1] Esiteks, andsime Jumala ees nõusoleku ja kinnitasime selle hartaga igaveseks ajaks meile ja meie järglastele, et Inglise kirik oleks vaba ja kasutaks oma vabadusi ja puutumatuid õigusi terviklikult selleks, et valikuvabadus, mis tunnistatakse tähtsamaiks, meie puhtast vabast tahtest, sest see on Inglise Kirikule eriti hädavajalik, veel kuni vastuoludeni, mis tekkisid meie ja parunite vahel, armulikult andsime ja kinnitasime ürikus ning saime talle kinnituse senjöör paavst Innokenti III poolt; millist vabadust hakkame meie järgima ja soovime, et ka kõik meie järglased seda tulevastel aegadel järgiksid. Samuti annetasime kõigile vabadele inimestele meie Kuningriigis ja meie järglastele igaveseks ajaks alltoodud vabadused, et nad neid omaksid ja kasutaksid, ning et nende järglastele see edasi kanduks.
[2]Kui keegi krahvidest või parunitest või teistest valdaja, kes seisis meil vahetult (in capite) sõjaväeteenistuses, sureb ja tema surma hetkeks on pärija täisealine ja on kohustatud maksma relefi *((* Relef – (pr.k. relief, lad.relevo )- (aitan) – vasalli rahaline maks senjoori või vasalli muutmisel oma senjoorile keskajal Inglismaal ja Prantsusmaal(tavaliselt pärandamise korras. Relefi makstakse aasta või kahe aasta feoodilt (läänilt) saadud tulu suuruses. Relef oli vasalli suhetes ettenähtud kohustuslik sissemakse. ((SVE-36-342.lk K.L.)), siis ta (pärija) peab saama oma pärandi peale iitse relefi tasumist, s.t. krahvi pärija või pärijad (peavad maksma) terve krahvkonna valduste pealt sada naela (sterlinguid), paruni pärija või pärijad terve valduse pealt sada naela, rüütli pärija või pärijad, kes valdas tervet rüütli fid* ((*Feod – (hilislad. Feodum,või feudum)- Lääne-Euroopas feodalismi ajal maa, mõnikord senjoori poolt oma vasallile päritavaks annetatud ametikoht või tulu, sõjaväeteenistuse, senjoori mõisate juhtimisel aitamise, osalemiseks kohtus ja traditsiooniliste maksude maksmise tingimusel. Sarnased mõisted on veel – „len“ – Lehn (Saksamaal), „feef „– fief (Prantsusmaa), „fi „ – fee (Inglismaal) (SVE-44-608)), kõige rohkem sada šillingit; aga kes peab vähem maksma, las annab vähem, kooskõlas iidse fiide tavaga.
[3]Kui kellegi sellise valdaja pärija osutub alaealiseks ja asub hoolduse all, siis saanud täisealiseks, las saab oma pärandi ilma relefi või lõivu maksmata.
[4]Selle alaealise pärija maa hooldaja peab võtma pärija maalt vaid mõõdukaid tulusid ja mõõdukaid tavalisi makseid ja mõõdukaid koormisi ja seejuures ei tee inimestele ja asjadele kahju ega laosta neid; ja kui me teeme mingi sellise maa hooldamise ülesandeks kellelegi seriifile või kellelegi teisele, kes peab meile andma enda tuludest aru, ja ta laostab või rüüstab selle tema hoolduse all oleva maa, siis me kasseerime temalt sisse trahvi ja see maa peab olema antud selle šeriifi käest kahele täisõiguslikele ja ausatele inimestele, kes hakkavad andma tuludest aru meile ja neile, kelle me selleks nimetame; ja kui me kingime või müüme kellelegi hoolduse mingi sellise maa üle ja ta laostab selle või rüüstab, siis temalt võetaks hooldusõigus ära ja see maa antakse sellest fiist pärit kahele täisõiguslikule ja ausale inimesele, kes samal viisil, nagu on ülalpool öeldud, hakkavad meile aru andma.
[5]Hooldaja, seni kuni ta hoiab oma hoolduses maad, hakkab ülal pidama maju, parke, lautu veistele, tiike, veskeid ja muud sellesse maasse puutuvat, selle maa tuludest ta peab andma pärijale üle, kui ta saab täisealiseks, kogu selle maa, mis varustatud atradega ja muu põllumajandusliku inventariga, palju on seda vaja tööde ajal ja palju võib seda omada, kohastades mõistlikult maalt saadavate tuludega.
[6]Pärijad hakkavad abielluma nõnda, et ei oleks ebavõrdset abielu ja sellisel viisil, et enne abielu sõlmimist oleks sellest teatatud pärija lähimatele veresugulastele.
[7]Lesk, peale oma mehe surma, peab viivitamatult, ilma asja keeruliseks ajamata, saama oma kaasavara ja oma päranduse ning ärgu ta maksku oma lese osa ja oma kaasavara pealt, või siis oma pärandi, millist pärandit mees ja tema ise valdasid mehe surma päeval ja las jääb ta jääb oma mehe majja, neljakümmend päeva peale ta surma, mille kestel talle eraldatakse tema kui lese osa.
[8]Mitte ühtegi leske ei või sundida abielluma, seni kuni ta soovib elada ilma meheta, nii, kuid, et esitaks tagatise, et ei lähe meie, kui ta on meist sõltuv või oma senjoori nõusolekuta mehele, olenevalt sellest kellest ta sõltub, kui ta sõltub kellestki teisest (aga mitte meist).
[9]Mitte meie, mitte meie ametnikud ei hakka võtma võla katteks ära maad, ega sellest saadavat tulu, seni kuni võlgniku liikuvat vara on võla tasumiseks piisavalt; ja võlgniku käendajad ei ole sunnitud tasuma (asuma tema võlga maksma), seni kuni peavõlgnik ise ei osutu maksejõuetuks, omamata tasumise allikaid, käendajad vastutavad võla eest ja kui soovivad, võivad saada võlgniku maa ja tulud ning vallata seda seni, kuni saavad võla eest hüvituse, millise nad maksid enne ta eest ära, kui vaid peavõlgnik ei tõesta, et ta on juba nende käendajatega arved õiendanud.
[10]Kui keegi võtab midagi laenuks, rohkem või vähem, juutidelt ja sureb enne seda, kui on selle võla tasunud, siis see võlg ei hakka protsente kandma enne, kui (surnu) pärija saab täisealiseks, ükskõik kellest ta on sõltuv (oma maa eest) ja kui võlg satub meie kätte, siis me nõuame sisse vaid selle vara, milline on kantud võlakohustusse.
[11] Kui keegi sureb, jäädes juudi võlgnikuks, siis ta naine peab saama oma lese osa ja ei ole kohustatud midagi võla maksmiseks ära andma; ja kui surnust jäid maha alaealised lapsed, siis neile peab olema tagatud varale vastav hädavajalik ülalpidamine, aga ülejäägist peavad olema makstud võlg, kuid nii, et (surnu) senjoori ees olevad kohustused ei kannataks seejuures mingit kahju; sellisel viisil peab toimima ka teiste, mitte juutide võlgadega.
[12] Kuningliku nõukogu soovituseta ei või võtta meie kuningriigis mingeid kilbi- ega abirahasid, kui see ei ole meie vangist väljaostmiseks või esmasündinu rüütliks löömiseks või siis esmalt sündinud pojaga esimest korda abielluvale tütrele; ja selleks tuleks anda vaid mõõdukas abiraha; sarnaselt tuleks toimida ka Londoni linnast tulevate rahadega.
[13]Londonil peavad samuti olema kõik muistsed vabadused ja vabad tavad nii nagu maal, nõnda ka vetel. Peale selle lubame ja soovime, et ka teised linnad ja linnakesed alevid ja sadamad omaksid kõik vabadused ja omad vabad tavad.
[14]Selleks, et meil oleks üldine kuninglik nõukogu, et otsustada abirahade maksmisi ja teisi juhtumeid, väljaarvatud ülalmainitud kolm juhtu, või maksustada kilbirahadega, me käsime kutsuda kokku arhipiiskoppe, episkoppe, abeesid, krahve ja vanemaid paruneid meie pitseriga kirjadega ja peale seda laseme kokku kutsuda sherifide ja beiliffide kaudu, kõikide nende esindajaid, kes hoiavad vahetult meie eest maad, kindlaksmääratud päevaks, see on vähemalt nelikümmend päeva enne tähtaega ja kindlaksmääratud kohta. Kõigis neis kirjades selgitame kutse põhjuse ja kui nõnda on kutsed laialisaadetud ja kuigi kutsutuist osa jätsid tulemata, siis määratud päeval tuleb hakata asja arutama nendega kes on kohal.
[15]Edaspidi me ei luba kellelgi võtta oma vabadelt inimestelt rahalisi toetusi, kui siis tema vangist välja ostmiseks ja tema esmasündinud poja rüütliks tõstmiseks ja tema esmasündinud tütre esimest korda mehele panekuks; ja selleks võib võtta vaid mõõdukat rahalist toetust.
[16]Kedagi ei või sundida rohkemaks teenistuseks oma rüütli lääni eest või muu vaba ülalpidamise eest, kui see, milline on selle eest ette nähtud.
[17]Üldised tsiviilkohtuasjad ei pea käima meie kuuriate järgi vaid peavad olema lahendatud mingis kindlaksmääratud kohas.
[18]Järjekordse ülevõtmise uurimine, eelkäija surma ja viimase sissetuleku esitamisest uurimine peab olema teostatud vaid oma krahvkondades ja sellisel viisil: meie või kui me asume kuningriigi piiridest väljaspool, meie kõrgemale kohtuametkonnale, saadame kaks kohtunikku igasse krahvkonda igal aastal neli korda, kes koos iga krahvkonna poolt valitud nelja krahvkonna rüütliga peab hakkama lahendama asju krahvkonnas kindlaksmääratud päeval ja kohas ülalpool nimetatud kohtuistungitel.
[19]Ja kui päeval, milline on määratud kindlaks krahvkonna koosolekuks, ülalpool nimetatud kohtuistungid ei saa olla läbi vaadatud, siis peab jääma alles niipalju rüütleid ja vabu maavaldajaid, neist, kes olid kohal sel päeval krahvkonna koosolekul, et nende abil olev olnud võimalik ettenähtud viisil koostada kohtuotsuseid, vastavalt sellele, kas iga neist asjadest on rohkem või vähem tähtis (millised kuuluvad nende poolt lahendamisele).((?))
[21]Krahve ja paruneid hakatakse trahvima mitte teisiti, kui oma peeride vahendusel ja mitte teisiti kui kooskõlas oma üleastumise liigiga.
[22]Klerikut (vaimulik) trahvitakse oma ilmaliku vara valdajana mitte teisiti, kui teisi (valdajaid) keda on mainitud ülalpool, aga mitte oma kirikliku maatüki (benifiits) suuruse järgi.
[23]Nii kogukond, ega ka üksikisik ei pea olema sunnitud ehitama jõgedele sildasid, peale nende, kes peavad neid vanast ajast õiguse järgi tegema.
[24]Nii šeriifil, ega konstaablil, ega koroneridel ega teistel ametnikel ei tule harutada meie krooni kohtualluvuses olevaid asju.
[25]Kõik krahvkonnad, sadakonnad ja kolmandikud * ((*Inglismaa jaotus krahvkondadeks, krahvkonnad aga sadakondadeks; Yorki krahvkond jaotus kolmandikeks (threthingi, teisiti ridings) ja kolmandikud wapentakes. Tõlk märkus)) peavad olema antud väljaostmiseks vanast ajast kindlaksmääratud tasu eest ja mitte mingi lisata, erandiks meie domeniaalsed mõisad.
Antipood
Antipood on punkt, mis asetseb diametraalselt Maa vastasküljel. Punkti ja selle antipoodi ühendav sirge läbib maaellipsoidi geomeetrilist keskpunkti.
Magna Carta
Teksti tõlge
[26]Kui keegi, kes valdas meilt saadud ilmalikku lääni, sureb ja meie šeriif või bailiff esitab meie võla äramaksmise käsu, millise lahkunu oli meile võlgu, siis las šeriif või bailiff paneb keelu lahkunu vallasvarale, mis leitud ilmalikus läänis ja koostab talle selle võla suuruses summas vara üleskirjutuse, täies selguses, seda täieõiguslike isikute juuresolekul, sellise arvestusega, et sellest varast ei oleks miskit võõrandatud, seni kuni ta ei ole meile võlga tasunud; aga ülejääk las olla jäetud testamenditäitjale, et nad saaksid täita lahkunu testamenti; aga kui ta meile midagi võlgu ei olnud, siis kogu vallasvara peab jääma lahkunu omastele, kusjuures peab naisele ja tema lastele olema tagatud nende ettenähtud osad.
Antipood
Ümbermaailmareisiks loetakse muude tingimuste kõrval ka antipoodide läbimist.
Teaduspargi tänav
Teaduspargi tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.
Magna Carta
Teksti tõlge
[27]Kui keegi vaba inimene testamenti jätmata sureb, siis tema vallasvara peab olema lähemate sugulaste ja sõprade kätega ning kiriku järelevalve all jagatud, kusjuures peab olema tagatud võlgade maksmine igaühele, kellele surnu oli võlgu.
Teaduspargi tänav
Teaduspargi tänav algab Akadeemia teelt, kulgeb kaarekujuliselt ja lõpeb Vinkli tänaval. Tänava pikkus on umbes 640 meetrit.
Magna Carta
Teksti tõlge
[28]Ei konstaabel, ega keegi teine ametnik ei või võtta kelleltki vilja või muud vara teisiti, kui selle eest kohe raha makstes või kui saades müüjalt vabatahtliku nõusoleku tasuda hiljem
Teaduspargi tänav
Tänava nimi võeti kasutusele 2008. aastal, kui kehtestati Akadeemia kvartalis Tallinna Tehnoloogiapargi detailplaneering.
Magna Carta
Teksti tõlge
[29]Mitte ükski konstabel ei või sundida rüütlit lossi valvamise eest raha maksma sundida, kui ta soovib seda isiklikult valvata või lasta seda kellegi teise ausa inimese poolt teha, kui ta seda vabandaval põhjusel ei saa ise teha; aga kui me teatame või saadame ta sõjakäigule, siis ta vabastatakse lossi valvamise kohustusest ajaks, millise kestel ta oli meie käsul sõjakäigul.
[30]Mitte ükski meie šeriif või bailiff või keegi teine ei tohi võtta kelleltki vabalt inimeselt hobuseid või vankreid veoks teisiti, kui selle vaba inimese nõusolekul.
[31]Nii meie, kui ka meie ametnikud ei hakka võtma kindlustuste ehitamiseks või muudeks vajadusteks metsamaterjali teisiti, kui selle sama isiku nõusolekul, kellele see metsamaterjal kuulub.
[32]Me ei hakka endale pidama nende maad, keda on karistatud rasketes kuritegudes, aasta ja ühest päevast pikemaks ajaks, aga seejärel need maad peavad olema tagastatud nende läänide senjooridele.
[33] Tulevasel ajal peavad olema kõik tammid võetud maha Thamesilt ja Medwaylt ning kõikjalt mujalt Inglismaal, peale mere kallaste.
[34]Praecipe nime kandvat käsku ei või edaspidi kellelegi, kes ta ka ei oleks, välja anda, mille tagajärjel vaba inimene võib kaotada oma kuuria.
[35]Kogu kuningriigis peab hakkama olema üks veinimõõt, ja üks õllemõõt ja üks viljamõõt – nimelt londoni veerandik ja üks värvitud või mittevärvitud kalevi ((riidesort)) ja raudrüüde jaoks kootavate kalevite laius – nimelt, äärte vahele jäävad kaks küünart ((0,5 m)); sama, mis käib mõõtude kohta kehtib ka kaaludele.
[37]Kui keegi hoiab meie eest per feodifirmam või per socagium või per burgagium* (*Feodi firma, socagium ja burgagium – on erinevad valdused, kuid mitte sõjaväelise, ega rüütli ülalpidamine, aga nimelt: rahaline ülalpidamine, lihtne vaba ülalpidamine ja linnas ülalpidamine (ülalpidamine linnaõiguse alusel ) Tõlk märkus), aga kellegi teise eest pidada maad sõjaväekohustuse eest (rüütliteenistuse), me ei hakka hooldama ta pärija ning maad, millist ta peab kellegi teise eest selle feodifirma, või socagii või burgagii alusel; me ei hakka hooldama selle feodi firma, või socagium, või burgagium'i üle, kui see feodi firma ei kohusta sõjaväekohustust kandma. Me ei hakka pärijat hooldama või mingit maad hooldama, millist ta peab rüütliteenistuse eest kellegi teise eest, sel alusel, et ta (samal ajal) ja meie eest hoiab maad parvae serbenteriae õiguse alusel, on kohustatud andma meile nuge või nooli või siis midagi muud sarnast. ((Sõnastus tahab ülevaatamist)).
[38]Tulevikus ei tohi ükski ametnik kedagi vastutusele võtta (kohtus ordaalide* rakendamisega)((*keskld. Ordalia germ.) nn Jumalaotsused, keskaja kohtupidamises tarvitatud julmad menetlused, kus kaebealuse süü v. süütuse üle otsustati mitmesuguste piinavate „proovide“ v. kohtuliku kahevõitluse järgi)) vaid oma isikliku suulise avalduse alusel, kutsumata selle juurde usaldusväärseid tunnistajaid.
[39]Ükski vaba inimene ei saa olla arreteeritud või vangistatud, jäetud ilma valdustest, kuulutatud lindpriiks või olla pagendatud, või mingil muul moel ilmajäetu, ning me ei lahenda asja teisiti kui seadusliku kohtu otsusega, mis teole ja maa seadustele vastav.
[41]Kõik kaupmehed peavad saama õiguse vabalt ja ohutult sõita Inglismaalt välja ja tagasi, olla ja reisida mööda Inglismaad nii maal kui veel, selleks et osta ja müüa ilma ebaseaduslike maksudeta, makstes vaid vanad ja õiglased tavades kinnistunud maksud, erandiks sõja aeg, mil kaupmehed kes pärinevad maalt, mis sõdib meie vastu. Kui sellised leiduvad me maal sõja alguses, siis nad tuleb võtta kinni ilma kahju tekitamata nende isikule ja varale seniks kuni saab meile või meie peakohtunikule selgeks see kuidas suhtutakse meilt pärit kaupmeestesse, kes asuvad meie vastu sõdival maal ja kui meie omad on seal väljaspool hädaohtu, siis ka nende omad on meie maal kaitstud.
[42]Igaühele, kes jäävad meile ustavaks olgu lubatud sõita meie Kuningriigist välja ja naasta sinna täiesti ohutult nii maad kui vett mööda, tehes erandeid kuningriigi ühiseid huve silmas pidades vaid lühikeseks ajaks sõja olukorras, erandiks veel kuningriigi seaduste järgi vangistatud ja õigusteta isikud ning inimesed meiega sõdivatest maadest, lisaks kaupmehed, kellega tuleb toimida nii, nagu ülal öeldud.
[43]Kui keegi pidas maad, milline kuulus mingile läänile vaibevarana, nagu parun ((vabahärra)) Wallingfordile, Nottinghamile, Boulogne'ile, Lancasterile kuuluvate või teiste läänide vaibevarad, millised asuvad meie käes ja kujutavad endast parunite valdusi ja suri, siis tema pärija ei maksa mingit muud relefi ja kandma mingit teist teenistust, kui vaid seda relefi, millist ta oleks pidanud andma parunile ja kandma sellist teenistust, millist ta oleks pidanud parunile kandma, kui baronaat oleks paruni (enda) kätes; ja me hakkame seda sellisel viisil pidama, nagu oleks seda parun pidanud.
[44]Inimesed, kes elavad metsaringkonna piiridest väljaspool, ei pea edaspidi üldiste kutsete alusel ilmuma meie metsakohtute ette, kui nad ei ole asja pooleks või kellegi käendajaks, kes on kutsutud metsi puudutavates asjades kohtu ette.
[45]Me hakkame määrama kohtunikke, konstaableid, šerife ja beliife vaid nende hulgast, kes tunnevad Kuningriigi seadusi ja soovivad seda ametit kohusetundlikult täita.
[47]Kõik metsad, millised said kuninglikeks looduskaitsealasteks metsadeks meie ajal, lakkavad nüüdsest sellistena olemast; samuti tuleb toimida jõgedega, millised olid meie poolt kaitse alla võetud.
[48]Kõik teised tavad, millised eksisteerivad kuninglike looduskaitsealuseid metsi puudutavalt ja neis jahiks eraldatud kohti, aga samuti ametiisikuid, kes juhatavad neid metsi ja kohti, šerife ja nende teenreid, jõgesid ja nende kaitsjaid, peavad viivitamatult olema võetud igas krahvkonnas uurimise alla kaheteistkümnest rüütlist vandekohtunikust koosnevas kohtus samast krahvkonnas, millisest nad peavad olema valitud ausate inimeste poolt ja neljakümne päeva jooksul peale seda, kui on läbi viidud uurimine, peavad need nende poolt olema täielikult hävitatud, et need mitte kunagi enam ei tekiks, kuid nii, et me, või kohtuvõimud, kui me ei asu Inglismaal, oleks sellest eelnevalt teavitatud.
[49]Me tagastame viivitamatult kõik pantvangid ja (kõik) kirjad, millised olid inglaste poolt rahu või ustava teenistuse tagamiseks meile välja antud.
[52]Kui keegi meie peeridest oli meie poolt ilma seadusliku kohtuotsusega jäetud ilma (oma ) maadest, (oma ) lossidest, (oma) eelistest või oma õigustest, siis me tagastame need neile viivitamatult; ja kui sellest tõuseks kohtuasi, siis las olla see otsustatud kahekümne viiest parunist koosneva vandekohtuniku poolt, keda on allpool viidatud, kus on juttu rahu garantiidest; kõige selle suhtes, millest keegi oli jäetud oma peeride seadusliku kohtuotsuseta ilma, meie isa, kuningas Henry või kuningas Richardi, meie venna, poolt ja mis asub meie käes või mida teised valdavad meie hoole all, me saame pikendust kuni kohustuse võtmise tavalise tähtaja lõpuni; erandi moodustab see, millise suhtes on juba kohustused võetud või on meie algatusel viidud läbi uurimine enne kohustuste võtmist; kui me naaseme oma palverännakult või kui juhtub, et hoidume palverännakust, siis me viivitamatult osutame selle suhtes täielikku õiglust.((?))
[53]Sellist ajapikendust omame samal viisil metsade suhtes õigluse osutamise suhtes, millised peavad lakkamast olema kuninglikud looduskaitsealad, millised Henry, meie isa, või Richard, meie vend, kuulutasid kuninglikeks kaitsealusteks metsadeks mis kuuluvad võõra feoodi koosseisu, millisele (hooldust) me senini teostasime sel alusel, et keegi (hoides maad teise senjoori eest) samal ajal hoidis feoodi ((Fii`d)) meie eest rüütliteenistuse eest ja abtkondade suhtes, millised olid asutatud võõras feoodis, aga mitte meie omas, millise suhtes teatas oma õigusest feoodi senjoor; ja kui naaseme või hoidume oma palverännakust, millise suhtes me viivitamatult osutame täielikku õiglust.
[54]Kedagi ei või võtta aresti alla ja vangistada naise kaebuse põhjal, kui ta kaebab mitte oma mehe, aga kellegi teise surma juhtumi üle.
[55]Kõik maksud, millised olid makstud meie poolt ebaõiglaselt ja riigi seaduste vastaselt ja kõik trahvid, millised on makstud ebaõiglaselt ja maa seaduste vastaselt, las vajuvad unustusse või las toimetagu nendega kahekümne viiest parunist koosneva kohtu, keda mainitaks eallpool, otsuse järgi, kus käib jutt rahu garantiidest, või siis nende enamuse otsusega koos ülalpool nimetatud Stepheniga, Canterbury arhipiiskopiga, kui tal on võimalus kohal viibida ja koos teistega, keda ta soovib selleks endaga kaasa kutsuda; aga kui tal ei ole võimalik kohal viibida, siis asi mingu sellegi poolest edasi, et kui sarnase hagi puhul hakkab esinema keegi või mõned neist ülalpoolnimetatud kahekümne viiest parunist, siis nad kõrvaldatakse, kuivõrd asi puudutab selle tsiviilkohtuasja lahendamist, aga nende kohale ja vaid selleks nimetatakse teised neist kahekümne viiest isikust ja nad annavad tõotuse.
[56]Kui me jätsime waleslased maadest ilma või eesõigustest või millegist muust ilma nende peeride seadusliku kohtuotsuseta Inglismaal või Walesis, las siis olgu need neile tagastatud; ja kui sellest tõusis (juba) tsiviilkohtuasi, sellisel juhtumil see lahendatagu (Walesi) käigul nende peeride poolt, aga inglise asjade suhtes inglise õiguse järgi ja uelsi asjades Walesi õiguse järgi, aga asjades March piires Marchi õiguse järgi. Samuti las talitagu waleslased meiega ja meie omadega.
[58]Me anname viivitamatult tagasi Lywelyni poja, aga samuti kõik Walesi pantvangid ja kirjad, millised olid meie poolt rahu tagamiseks väljaantud.
[59]Me käitume Alexandriga, šotlaste kuningaga, tema õdede ja pantvangide tagastamise ja nende privileegide ning õiguste suhtes kooskõlas selle viisiga, kuidas me toimime teiste meie inglise parunitega, kui vaid (nendega) ei pea käituma teisiti kirjade jõul, milliseid me omame tema isalt Williamilt, kunagiselt šotlaste kuningalt; ja see saab tehtud meie kuurias nende peeride otsuse alusel.
[60]Needsamad ülalmainitud tavad ja vabadused millised me just võtsime täitmiseks meie kuningriigis, nõnda kui see puutub meie suhtumisse oma vasallidesse, puutub see kõigi kuningriigi ilmalike ja vaimulike suhtumisse oma vasallidesse.
[62]Me halastame ja andestame kõigile selle pahatahtlikkuse viha ja tigeduse, mis tekkis ilmalike ja vaimulike riiu ajal nende ja meie vasallide vahel. Peale selle, kõik õigusrikkumised, mis sooritatud ilmalike ja vaimulike poolt tüli käigus meie kuueteistkümnenda valitsusaasta Kevadpühadest kuni rahu taastamiseni, me halastame täielikult kõigile, kuivõrd see meisse puutub, siis seda suurem on andestus. Lisaks me käskisime kirjutada Canterbury peapiiskop senjöör Stephenile, Dublini peapiiskop senjöör Henry ja ülalmainitud episkoopidele ja magister Pandulfile tunnistused nende ülalmainitud ausse tõstmisest ja julgeoleku kindlustamisest.
[63]Sest me soovime ja karmilt karistame, et Inglise Kirik oleks vaba ja et inimesed meie kuningriigis omaksid ja hoiaksid kõik nimetatud lubadused, õigused, järeleandmised ja kingitused heas korras ja rahus, vabalt ja rahulikult, täielikult ja rikkumatult, endale ja oma järglastele, meilt ja meie järglastelt, igas olukorras ja kõigis paigus, igaveseks ajaks, nagu ülalpool öeldud. Selleks, et kõik siin ülalöeldu saaks õiglaselt täidetud ja ilma kurja tagamõtteta, oli antud tõotus nii meie kui parunite poolt. Tunnistajateks olid ülalpool mainitud ja paljud teised. Antud meie kätest Windsori ja Stainesi vahel asuval Runnymede heinamaal juuni viieteistkümnendal päeval meie valitsemise seitsmeteistkümnendal aastal.
[Harta kinnitasid Henry III 11. veebruaril 1225 ja Edward I 10. oktoobril 1297.]
Trapene
Trapene (vananenud eestikeelne nimi Trapani, läti keeles vanasti ka Bormaņi) on küla (vidējciems) Lätis Vidzemes Smiltene piirkonnas Trapene vallas; ühtlasi selle valla halduskeskus. Enne 1. juulit 2009 kuulus asula Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.
Asulast 32 km kaugusel on Gulbene linn.
Külas on raamatukogu. Seal asub Trapene bussipeatus.
Praeguse asula alal oli varem Bormaņi mõis (saksa Treppenhof). Nõukogude ajal oli seal Trapene kolhoosi keskasula. Aastal 2015 oli külas 362 elanikku.
Trapenes on sündinud Friedrich Bidder, sealses koolis oli õpetajaks Ojārs Vācietis. Külas asub mälestustahvel Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanile H. Mukstinšile.
Kübelwagen
Volkswagen 82 Kübelwagen oli teise maailmasõja perioodil Volkswageni toodetud militaarsõiduk.
1934. aastal loodi Adolf Hitleri algatusel rahvaauto Volkswagen (nn põrnikas), mis oli mõeldud väiksema ja keskmise sissetulekuga peredele.
1939. aastal töötas insener Ferdinand Porsche välja Volkswageni militaarversiooni Volkswagen 82 Kübelwagen, mis sai Wehrmachti standardsõiduautoks. Kübelwagenit kasutati peamiselt juhtkonna transpordiks, sidepidamiseks ja luureks.
Algperioodil arvustati masina õhkjahutusega mootori tagapaigutust ja neljarattaveo puudumist, kuid Poola sõjakäigu ajal ilmnes, et Kübelwageni sõiduomadused ei jäänud maha nelikveoliste sõiduautode omadest.
Kübelwagenit valmistati Wolfsburgi tehases kokku umbes 52 000 autot.
ATX
ATX (Advanced Technology eXtended) tähistab levinud standardit lauaarvuti korpuse, emaplaadi ja toiteploki kohta. Standard on esmalt määratletud Inteli poolt 1995. aastal, parandatud 1997. aasta veebruaris 2.01 versiooniga, ning viimati 2003. aastal 2.2 versiooniga. ATX vahetas täielikult välja vanema AT kujuteguri ning sellega parandati mitmeid AT kujuteguri vigu. Pisikestele emaplaatidele mõeldud kujutegurites on tavaliselt tagakülje paigutus säilitatud, kuid muudetud on emaplaadi suurust ja laienduspesade arvu. 2003. aastal teatas Intel uuest BTX standardist, mille eesmärk oli ATX välja vahetada, kuid 2009. aasta seisuga on ATX endiselt hobikasutajate seas levinud. Küll aga on BTX sisenenud eelvalmistatud arvutite turule, kus seda kasutavad Dell, Gateway ja HP.
Algne ATX
1995. aasta lõpus esitletud ATX määratles kolme liiki toiteühendusi:
Algne ATX toiteplokipiiring oli muutmata kujul tarbel kuni aastani 2000.
ATX12V 1.x
1999/2000. aastal Pentium 4 platvormi arendades leiti, et 20-klemmine ATX toiteühendus ei ole piisavalt võimas kõrgeneva elektritarbe rahuldamiseks. Seepärast tehti ATX ümber ATX12V 1.0 standardiks (seepärast on ATX12V 1.x tuntud ka kui ATX-P4). ATX12V 1.x kasutasid ka Athlon XP ja Athlon 64 arvutid.
ATX12V 1.0
Peamised ATX12V 1.0 (väljastatud 2000. aasta veebruaris) muudatused ja täiendused olid:
ATX12V 1.1
Pisimuudatus 2000. aasta augustis. 3,3V kanali võimsust tõsteti pisut, mitmete tunduvalt vähemolulisemate muudatuste hulgas.
ATX12V 1.2
Üsna pisikene muudatus 2002. aasta jaanuaris. Ainuke märkimistväärt muudatus oli see, et -5V kanal polnud enam nõutud (sai valikuliseks). Seda pinget kasutati üliharva ning sedagi vaid mõningates vanades ISA laienduskaartidega arvutites.
ATX12V 1.3
2003. aasta aprillis sisseviidud muudatus (kuu pärast 2.0 versiooni). Palju pisimuudatusi, näiteks:
ATX12V 2.x
ATX12V 2.x tõi endaga väga suuri muudatusi toitejaotuse osas. Uurides tolleaegsete arvutite toitevajadusi, leiti et nii majanduslikult kui tehniliselt oleks otstarbekam kasutada peamiselt 12V kanaleid, mitte 3,3V ja 5V kanaleid.
ATX12V 2.0
Ülalpool mainitud otsus sai teoks 2003. aasta veebruaris tutvustatud ATX12V 2.0 standardis, mis võrreldes ATX12V 1.x määratles üsnagi teistsuguse toitejaotuse:
ATX12V v2.01
Pisimuudatus 2004. aasta juunis. −5V kanal eemaldati piiritlusest täielikult.
ATX12V v2.1
Pisimuudatus 2005. aasta märtsis. Võimsust tõsteti natukene igal kanalil, muutusid tõhususnõudmised.
ATX12V v2.2
Järjekordne pisimuudatus, peamine muudatus seisnes kõrgema kvaliteediga emaplaadi toiteühenduse otsikute soovituses.
24-pin ATX12V 2.x toiteploki ühendus
(20-pin ühenduse puhul puuduvad neli otsmist juhet: 11, 12, 23 ja 24)
ATX-liigid
pisi|ATX-suuruste võrdlus
118
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 113 114 115 116 117 - 118 - 119 120 121 122 123
119
119. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad - 110. aastad - 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad
Aastad: 114 115 116 117 118 - 119 - 120 121 122 123 124
Abaluutõstur
thumb Abaluutõstur (musculus levator scapulae) on inimesel kaela tagaosas ja küljel asetsev lihas, mis tõstab abaluud, peamiselt selle ülemist nurka, pöörates ja nihutades abaluu alumist nurka lülisamba poole. Fikseeritud abaluu korral kallutab ta lülisamba kaelapiirkonda taha ja enda poole.
Abaluutõstureid on kaks.
Laika
pisi|Laikale pühendatud Rumeenia postmark (1959)
Laika (vene keeles: Лайка, koeratõug; 1954 – 3. november 1957) oli esimene elusolend Maalt, kes jõudis Maa orbiidile. Ta püüti hulkuva koerana Moskva tänavatelt. Tema esialgne nimi Kudrjavka muudeti ümber Laikaks tõu järgi. Pärast treenimist veel kahe koeraga valiti tema Nõukogude õhusõiduki Sputnik 2 asukaks ning saadeti kosmosesse 3. novembril 1957.
5–7 tundi pärast starti suri Laika stressi ja ülekuumenemise tõttu, mis oli ilmselt tingitud mittetöötavast soojusreguleerimisseadmest. Tema surma põhjus avaldati alles aastakümneid pärast lendu. Endised Nõukogude Liidu teadlased on öelnud, et nad avaldavad kahetsust, et Laikal lasti niimoodi surra.
Kuigi Laika ei elanud kosmosereisi üle, tõestas eksperiment, et elav reisija jääks orbiidile lennates ellu ning kannataks kaaluta olekut. See lend varustas teadlasi esialgse informatsiooniga sellest, kuidas elusad organismid reageerivad kosmoselennu tingimustes.
Kuigi Laikat peetakse tavaliselt esimeseks elusolendiks Maalt, kes jõudis Maa orbiidile, siis ajalooliselt olid esimesteks elusolenditeks, kes orbiidile jõudsid, hoopis harilikud puuviljakärbsed (koos rukki- ja puuvilla seemnetega). Putukate ja seemnetega konteiner saadeti ameeriklaste valduses olnud V2-raketiga orbiidile ning ta naasis elusate putukatega Maale langevarjuga. Kümme aastat Laika katsest varem – 20. veebruaril 1947 – toimunud eksperimendi mõte oli uurida kosmilise kiirguse mõju elusorganismidele.
Michigani järv
Michigani järv on järv Põhja-Ameerikas.