cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Afyonkarahisar
Seal valmistatavat kaimakki peetakse eriti maitsvaks, sest kohalikud lehmad söövad moonitaimi. Tuntud on kohalik marmor ja kohalikud sudžukid.
Tempest
Tempest on kiilajaht. Rahvusvaheline klass "Tempest"
Afyonkarahisar
Linnavõimud hoolitsevad puhtuse eest. Afyon oli üks esimesi Türgi linnu, kus on palju prügikaste.
Tempest
Materjal: klaasplast
Afyonkarahisar
Linnast on pärit president Ahmet Necdet Sezer, kelle nime kannavad haigla ja Afyoni Kocatepe Ülikool.
Tempest
Mõõtmed:
pikkus – 6,7m
Laius – 1,97m
Süvis – 1,1m
Purjepind (grootpuri+foka) – 22,93m²
Konstruktor: Ian Proctor
Halmahera meri
pisi|Halmahera mere asukoht (sinisega) Halmahera meri on mereala Halmahera saare ja Uus-Guinea vahel.
Surnumatja (film)
Selle lavastas Annaleena Piel Linna, peaosades on Huck Melnick, Ita Ever ja Aarne Üksküla.
1394
1394. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Anatoli Serdjukov
thumb|Anatoli Serdjukov (2018) Anatoli Serdjukov [anat'ooli serdjuk'off] või [serdjuk'oov] (Анатолий Эдуардович Сердюков; sündinud 8. jaanuaril 1960 Krasnodari krai Abinski rajoonis) on Venemaa poliitik ja ärimees, aastatel 2007–2012 Venemaa kaitseminister.
Haridustee
Anatoli Serdjukov lõpetas 1984. aastal Leningradi nõukogude kaubanduse instituudi. 1984–1985 teenis ta Nõukogude armees, kus lõpetas ohvitseride kursused ja arvati kohe pärast nende lõpetamist erru. Aastal 2000 sai ta majandusteaduste kandidaadiks, kaitstes väitekirja teemal "Tarbijale suunatud ettevõtlusstruktuuride rajamise kontseptsioon ja süsteemne organiseerimine". Ta lõpetas 2001 Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2006 sai ta majandusteaduste doktoriks, kaitstes väitekirja teemal "Tänapäeva Venemaa maksupoliitika väljatöötamine ja elluviimine". 2007. aastal lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude kindralstaabi sõjalise akadeemia kursused.
Karjäär eraettevõtluses
Enne poliitikasse siirdumist oli ta mööbliärimees, töötades Peterburi aktsiaseltsis Mebel-Market direktori asetäitjana (1993), turundusdirektorina (1993–1995) ja peadirektorina (1995–2000).
Valkla õppevälja lennuõnnetus
pisi|250px|Vaade Jõesuu külas asuvale mälestuskivile Valkla õppevälja lennuõnnetus leidis suurtükiväe Valkla õppeväljal aset 1935. aasta 11. juulil. Õnnetuses hukkusid sõjaväelased Aleksander Arro ja Ernst Muru.
Anatoli Serdjukov
Karjäär Venemaa riigiteenistuses
Alates 2000 töötas ta maksuametis, esialgu Venemaa maksuameti rajoonidevahelise inspektsiooni juhataja asetäitjana. Mais 2001 määrati ta VF maksuameti Peterburi valitsuse juhataja asetäitjaks, sama aasta novembris juba juhatajaks. Alates 2004. aasta veebruarist oli ta maksuameti Moskva osakonna juhataja, sama aasta 2. märtsil määrati ta Venemaa maksude ja lõivude ministri asetäitjaks ning 16. märtsil ministri kohusetäitjaks.
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Lennuõnnetuse mälestuskivi asub Jõelähtme vallas Jõesuu külas.
Anatoli Serdjukov
Karjäär Venemaa riigiteenistuses
27. juulil 2004 määrati ta Venemaa maksuameti juhiks ja töötas sellel kohal 15. veebruarini 2007.
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Õnnetuse kirjeldus
Lennuk kukkus alla vahemikus 11–12 (eri andmetel kell 11, 11.30, 11.45 või kella 12 paiku) Jägala puupapivabriku ja Eesti kaitseväe Jägala polügooni vahelisele alale jäänud Tuisu talu heinamaal. Jägala polügoonil lahinglaskmisi korraldanud Kaitseväe Lennukoolile kuulunud lennuk purunes seejuures peaaegu täielikult. Lendurite Arro ja Muru ülesandeks oli lahingumärkide tulistamine, kusjuures Aleksander Arro täitis lennul lendur-vaatleja rolli ja lennukit juhtis Ernst Muru. Allakukkunud lennukiga oli samal päeval varem sooritatud laskeülesandeid rahuldavalt.
Anatoli Serdjukov
Karjäär Venemaa riigiteenistuses
15. veebruaril 2007 määrati Anatoli Serdjukov Venemaa kaitseministriks Mihhail Fradkovi valitsuses. Jätkas kaitseministrina septembris ametisse asunud Viktor Zubkovi valitsuses, 2008. aastal Vladimir Putini teises valitsuses ja 2012. aastal Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses.
Okasionalism
Okasionalism (ld 'juhus', 'juhtum', 'ajend') on filosoofiline õpetus, mille tuntuim esindaja on prantsuse filosoof Nicolas Malebranche (1638–1715). Malebranche'i arvates pole kehaliste ja vaimsete sündmuste vahel otseseid põhjuslikke seoseid. Kehalised ja vaimsed sündmused on omavahel kooskõlas selle pärast, et Jumal kooskõlastab neid igakordse sekkumisega.
Anatoli Serdjukov
Karjäär Venemaa riigiteenistuses
6. novembril 2012 vabastas president Vladimir Putin Serdjukovi ametist ja nimetas tema asemel uueks kaitseministriks Sergei Šoigu.
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Õnnetuse kirjeldus
Lennuk viibis õhus vaid lühikest aega, tehes enne õnnetust paar tiiru laagri kohal. Lennuk kaotas pöörangu sooritamise ajal kiiruse ja langes pöörisesse. Kuna kõrgus oli laskeharjutuste tõttu väike, lennati maapinna lähedal, ei jõudnud piloot enam lennukit pöörisest välja tuua. Lennuk kukkus 200 meetri kõrguselt propeller ees vastu maad ja purunes.
Protsessi simulatsioon
Protsessi simulatsiooni kasutatakse tehniliste protsesside kavandamisel, väljatöötlemisel, analüüsimisel ja optimeerimisel. Sellist simulatsiooni kasutatakse keemiatehastes, keemiliste protsessidel, keskkonnasüsteemidel, elektrijaamadel, keerulistel tootmistoimingutel, bioloogilistel protsessidel ja teistel sarnaste tehniliste funktsioonidega aladel.
Okasionalism
Parallelism erineb okasionalismist selle poolest, et parallelismi järgi ei ole tarvis Jumala igakordset sekkumist, vaid vaimsed ja kehalised sündmused on Jumala poolt loodud eelkehtestatud harmooniasse.
Protsessi simulatsioon
Peamine põhimõte
Protsessi simulatsioon on mudeli põhiline tarkvara, mis esindab keemiliste, füüsiliste, bioloogiliste ja teistel tehnilistel protsessidel. Põhieelduseks on puhaste komponentide ja füüsikaliste omaduste, reaktsioonide ja matemaatiliste mudelite põhjalikumad teadmised, mille kaudu on võimalik arvutada arvutites protsessi.
Okasionalism
Okasionalismil põhineb üks kristliku fatalismi haru.
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Õnnetuse kirjeldus
pisi|250px|Mälestuskivi hukkunud lenduritele Esimesena jõudsid kukkumiskohale selle lähistel töötanud Tuisu talu heinalised, kes tõid mõni minut pärast lennuki allakukkumist rusude alt välja lendurite surnukehad. Lennuki allakukkumist nägid pealt ka polügoonil olnud kaitseväelased ja isegi 4 kilomeetri kaugusel Jõelähtme kiriku juures viibinud inimesed. Ajalehes Uus Sõna ilmunud artikli järgi nägi õnnetust aga pealt vaid üks motorist ja lennuk kukkus hoopis laskeplatsil kasvavate puude vahele.
Anatoli Serdjukov
Isiklikku
Ta on abielus Viktor Zubkovi tütre Juliaga. See on tal teine abielu. Serdjukovil on esimesest abielust poeg ja teisest kaks tütart.
Protsessi simulatsioon
Peamine põhimõte
Protsessi simulatsioon kasutab alati mudeleid, mis tutvustab ligikaudsust ja eeldusi, kuid võimaldab näha andmeid, mida reaalselt ei pruugi esile tulla. Samas võimaldavad mudelid teatud piirides interpoleerimist ja ekstrapoleerimist ning võimaldavad leida teadaolevate andmete vahemikust väljapoole jäävaid tingimusi.
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Õnnetuse kirjeldus
Õnnetusest teavitati seejärel Õhukaitse staapi ning õnnetuskohta jõudsid sanitaarauto, arstlik personal, juurdlust toimetama määratud ohvitser ning ka Kaitseväe ja Õhukaitse kõrgemad juhid (sealhulgas Õhukaitse ülem Richard Tomberg). Kella 14 paiku viidi surnukehad sanitaarautodega õnnetuspaigast Kaitseväe haiglasse Tallinnas ning kella 16 seisuga olid lennuki rusud veoautole asetatud ja õnnetuspaik puhastatud. Lennuki mootori poolt maasse tekitatud auku asetati sündmuse mälestamiseks põllukivi.
Protsessi simulatsioon
Modelleerimine
Reaalsete protsesside paremaks kajastamiseks on mudelite väljatöötamine simulatsioonitarkvara edasiarendamise tuum. Protsessi simulatsioon on üks väheseid valdkondi, kus töötavad koos keemia, füüsika, arvutiteaduse, matemaatika spetsialistide ja mitme eriala inseneridega.
Uute ja täiustatud omaduste arvutamise mudelite väljatöötamiseks tehakse palju pingutusi. See hõlmab näiteks:
Valkla õppevälja lennuõnnetus
Lendurite matused
Hukkunud lendurite kirstupaneku talitus toimus 12. juulil kella 20 paiku Lasnamäe aerodroomil lennukiangaaris. Lisaks omastele ja tuttavatele saabusid sinna teiste sõjaväelaste hulgas ka kaitseminister Paul Lill ja Õhukaitse ülem Richard Tomberg. Lendurite matused toimusid 14. juulil. Pärast kella 14 alustas leinarongkäik Lasnamäelt teekonda Tallinna Kaarli kirikusse, kus kella 16.30 paiku toimus matuseteenistus. Teenistusel osales ka kaitsevägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoner. Kirikust jätkas leinarongkäik kella 17 paiku teed Kaitseväe kalmistule. Lendurite matustest võttis osa sel ajal Eestis viibinud Rootsi lennuväeeskadrilli kogu ohvitserkond. Lendurid maeti kalmistu lennuväe ühiskalmistu ossa. Sarnaselt teiste sinna maetud lendurite haudadega asetati ka Aleksander Arro ja Ernst Muru haudadele risti asemel lennuki propeller (kahele hauale ühiselt).
Berenike III
Berenike III, tuntud ka Berenike Kleopatra nime all, (120 eKr–80 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast pärinev Egiptuse valitsev kuninganna 80 eKr. Ta oli Ptolemaios IX tütar, Ptolemaios X naine ja Ptolemaios XI võõrasema või bioloogiline ema. Võimalik, et ta oli 101 eKr–88 eKr Ptolemaios X kaasvalitseja.
Berenike sai Egiptuse ainuvalitsejaks, kuna Ptolemaios IX polnud ametlikku troonipärijat määranud. Ta oli rahva seas väga populaarne ning soovis riiki Roomast sõltumatumaks muuta. See roomlastele muidugi ei meeldinud ning nad sundisid Bereniket oma kasupoja või poja Ptolemaios XI-ga abielluma. Too tappis Berenike varsti peale pulmi, kuid langes ise vihase rahvahulga ohvrina.
Leisi jõgi
Leisi jõgi (ülemjooksul ka Kaisa oja ja Karja oja) on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas. See on Põhja-Saaremaa suurim jõgi, selle pikkus on 20,8 km ja valgala 94,9 km².
Leisi jõgi saab alguse Luulupe külast ja suubub Väinamerre Läänemeres. Jõgi läbib Leisi alevikku.
Soling
Soling on kolmeinimese rahvusvaheline range ühtsusklassi kiiljaht, millel on luuptaglas ja bermuudapurjestus. Paadi töötas 1965. aastal välja Jan Herman Linge. Solingu mõtted hakkasid konstruktori peas idanema 1950. aastate lõpus, kui ta tegi veekatseid 5.5 mIC ehitamisel sõbrale, et too saaks osaleda 1960. aasta suveolümpiamängudel.
Rahvusvaheline klass Soling
right|thumb|Kiiljaht Soling
Olümpiaklass alates 1972. aastast
Materjal: klaasplast
Mõõtmed:
Tornado
thumb|Klassiembleem thumb|Tornado Rahvusvaheline klass "Tornaado"
Olümpiaklass alates 1976. aastast.
Materjal: klaasplast, puit
Mõõtmed:
Jahvist
Jahvistilt pärinevaid Toora osi nimetatakse Jahvistlikuks allikaks ja tähistatakse lühendiga J. Allikanimetus on Jahve lade või jahvistlik allikas.
Kõdukärblased
Kõdukärblased (Drosophilidae) on mõne millimeetri pikkuste, väliselt üsna ilmetute kärbeste sugukond.
Jahvist
Javist on oluline allikatekst Pentateuhi (=Toora) rekonstruktionil. Tähistus „Jahvist“ võttis kasutusele Julius Wellhausen teoses „Prolegomena zur Geschichte Israels“ (1886).
Kõdukärblased
Maailmas umber 3000 liiki. Eestis elab umbes 30 liiki kõdukärblasi, ligikaudu pooled neist kuuluvad perekonda äädikakärbes (Drosophila).
Jahvist
Vana Testamendi allikateooriat (lademeteteooria) arendab edasi Gerhard von Rad.
Tornado
Pikkus – 6,1 m
Jack Broughton
Jack Broughton (õieti John Broughton; 5. juuli 1704 – 8. jaanuar 1789) oli Inglismaa poksija, kellelt pärinevad esimesed poksireeglid (1743). Tema leiutatud on ka poksiring ja -kindad.
Kõdukärblased
Sellesse sugukonda kuulub väga tuntud perekond äädikakärbes (Drosophila). Äädikakärbeste vastsed elavad käärivas olluses, see on põhjus miks hariliku äädikakärbse (Drosophila melanogaster) valmikud sügiseti sageli suurte hulkadena elamutesse tungivad.
Tornado
Süvis – 0,18 m
Süvis sverdiga – 0,75 m
Kõdukärblased
Alates 1910. aastast on äädikakärbsed olnud geneetikute üks põhilisi uurimisobjekte. Nende abil on tehtud suuri edusamme pärilikkuse uurimisel. Äädikakärbse teeb geneetikute jaoks väga sobivaks uurimisobjektiks tema äärmiselt kiire areng, suur viljakus ja lihtne kasvatatavus. Laboris võtab kärbsepõlvkonna areng vaid paar nädalat aega, seetõttu selguvad katse tulemused kiiresti.
Tornado
Mass minimaalne – 127 kg
Kõdukärblased
Äädikakärbsed on lühikese elueaga, kuid üsna viljakad. Täiskasvanud emane putukas elab paar nädalat ja võib päevas muneda 30–50 muna (kokku kuni 500). Munad munetakse vastsete arenemiseks sobivasse keskkonda, näiteks mädanevatele puuviljadele, samuti käärivate vedelike (näiteks kääriva mahla) lähedale. Munadest kooruvad vastsed ei toitu aga mitte puuviljast või vedelikest, vaid hoopis seal kasvavatest pärmseentest. See, kui kiiresti munast saab uus tiivuline valmik, sõltub eelkõige temperatuurist. Ühe liigi puhul on teada, et temperatuuril 25 °C kestab areng munast valmikuni 8–10 päeva, temperatuuril 17 °C aga peaaegu kaks korda kauem.
Tornado
Purjepind (grootpuri+foka) – 21,8 m²
Elohist
Elohist on vana testamendi, toora (Pentateuh) osa hüpoteetiline autoritegrupp, kes kasutab jumala nimena nime Elohim.
Tornado
Konstruktor: Rodney March
Elohist
Allikat nimetatakse elohistlikuks allikaks (Elohim lade), mida tähistatakse tähega E. Ajaliselt on tegu teise ladestusega.
Ptolemaios XII
Ptolemaios XII Neos Dionysos Theos Philopator Theos Philadelphos (Uus Dionysos, Jumal isaarmastaja, Jumal vennaarmastaja), hüüdnimega Auletes (flöödimängija), (117–51 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas 80–58 eKr ja 55–51 eKr. Ta oli Ptolemaios IX poeg ning Kleopatra VII, Ptolemaios XIII ja Ptolemaios XIV isa.
Aavoja
Aavoja (ka Kehra oja) on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Pillapalu külas Koitjärve raba lõunaserval ja suubub Jägala jõkke.
Ptolemaios XII
Ptolemaios XII valitses esimesel valitsusajal koos oma naise Kleopatra V ja tütre Kleopatra VI-ga ning ajas Rooma-meelset poliitikat. 59 eKr sai ta Rooma ametlikuks liitlaseks. Kuid järgmisel aastal kukutati ta ebapopulaarsuse ja saamatu katse tõttu anda Küpros roomlastele. Ta põgenes riigist ning valitsejaks sai tema tütar Berenike IV. 55 eKr taastas ta tänu roomlaste toetusele oma võimu, kuid 51 eKr jäi ta raskelt haigeks ning suri. Ta määras oma pärijaks tütre Kleopatra VII, kelle trooniletõusu tagajateks määras ta testamendis roomlased.
Aavoja
Jõe pikkus on 22,1 km ja valgala pindala 69,1 km² valgla.
Aavoja ehitasid 1930ndatel Pillapalus elanud kraavitöölised.
Diferentsiaalvõrrand
Diferentsiaalvõrrand on võrrand, mis seob otsitavaid (ühe või mitme muutuja) funktsioone, nende tuletisi (või osatuletisi) ja argumente.
Affandi
Affandi Koesoema (1907 Cirebon – 23. mai 1990) oli ekspressionistlik kunstnik, kuulsaim Indoneesia kaasaegne kunstnik.
Diferentsiaalvõrrand
Diferentsiaalvõrrandi järguks nimetatakse otsitavate funktsioonide tuletiste kõrgeimat järku. Näiteks n-järku harilikku diferentsiaalvõrrandit, milles otsitavaks funktsiooniks on y, võib formaalselt esitada järgmiselt: Iga funktsiooni y=f(x), mis võrrandisse paigutatuna seda võrrandit x suhtes samaselt rahuldab, nimetatakse selle võrrandi lahendiks.
Diferentsiaalvõrrandite abil on võimalik modelleerida selliste reaalsete süsteemide käitumist, mida saab iseloomustada pidevalt muutuvate suuruste abil, kusjuures nende suuruste muutumise kiiruse ja suuruse endi vahel kehtib teatud kindel seos. Sel viisil on kirjeldatavad ka paljud loodusseadused. Näiteks klassikalises mehaanikas võimaldavad Newtoni seadused siduda kehade kiiruse, asukoha ja erinevad kehale mõjuvad jõud ühtseks diferentsiaalvõrrandiks.
Stella auhind
Stella auhind on auhind, mis antakse kõige kummalisematele Ameerika Ühendriikide kohtulahenditele.
Affandi
Ta maalis otse tuubist.
Diferentsiaalvõrrand
Kaasaegsed uurimissuunad
Diferentsiaalvõrrandid on lai uurimisvaldkond puhtas matemaatikas, rakendusmatemaatikas, füüsikas ja inseneriteadustes. Kõik nimetatud distsipliinid tegelevad erinevat tüüpi diferentsiaalvõrrandite lahendite leidmisega. Kui puhtas matemaatikas keskendutakse peamiselt lahendite olemasolule ja ühesusele, siis rakendusmatemaatika rõhub kasutatavate lähendusmeetodite rangele põhjendamisele. Diferentsiaalvõrrandid etendavad olulist rolli väga paljude füüsikaliste, tehniliste ja bioloogiliste probleemide modelleerimisel. Neid kasutatakse taevakehade liikumise kirjeldamisest ja sillaehitusest kuni neuronite vahelise vastastikuse toime kirjeldamiseni.
Stella auhind
Auhinna nimi pärineb Stella Liebecki nimest. Aastal 1992 kallas ta McDonalds'i söögikohas endale sülle tassitäie kuuma kohvi ning sai selle tagajärjel kolmanda astme põletuse. Liebeck kaebas söögikoha kohtusse ja kohus mõistis talle 2,9 miljoni dollarilise hüvitise.
Affandi
Tema enda ehitatud kodumajas Yogyakartas on muuseum tema maalide koguga.
Diferentsiaalvõrrand
Kaasaegsed uurimissuunad
Enamasti proovitakse leida diferentsiaalvõrrandite eksplitsiitseid lahendeid, kuid tihti pole see võimalik. Seetõttu on välja töötatud erinevaid meetodeid, mis võimaldavad öelda üht-teist diferentsiaalvõrrandi lahendite omaduste kohta neid võrrandeid eksplitsiitselt lahendamata või lahendada võrrand ligikaudselt, kasutades numbrilisi meetodeid.
Matemaatikud uurivad samuti nõrku lahendeid, mis ei pruugi kõikjal diferentseeruvad olla. See laiendus on tihti vajalik, et mõnel võrrandil lahend üleüldse olemas oleks. Samuti võib nimetatud meetod anda füüsikaliselt mõistlikumaid lahendeid.
Diferentsiaalvõrrandite lahendite stabiilsust uurivat valdkonda nimetatakse stabiilsusteooriaks. Viimane leiab olulisi rakendusi kaoseteoorias.
Diferentsiaalvõrrandite liigitus
Diferentsiaalvõrrandite lahendamiseks puudub ühtne meetod, mistõttu jaotatakse need võrrandid erinevateks tüüpideks, mida eraldi uuritakse.
Üks võimalus võrrandeid liigitada on nende järgu järgi.
Harilikud ja osatuletistega diferentsiaalvõrrandid
Üldiselt saab diferentsiaalvõrrandid jagada kahte suurde klassi:
Ait
pisi|[[Buldersi talu ait Ruhnus. Foto tehtud augustis 2011.]] Ait (tartu murdes ratt) on taluhoonete kompleksi kuuluv varude hoidmiseks mõeldud laohoone. Taluhoonet, kus hoitakse heina ja põhku, nimetatakse küüniks.
Saaremaa lõunapoolsetes kihelkondades – Jämajas, Ansekülas, Kaarmal ja Pühas – tarvitati aida asemel sõna "õuekamber".
Aida tekkimine
pisi|[[Hinni talu ait.]] Ait on välja arenenud sammaslavast, kus hoiti iidsetel aegadel jahisaaki, et kiskjad seda kätte ei saaks. Sammaslava edasiarenduseks on kõige ehedamal kujul lapi sammasait. Tuntakse ka magasiaita, mis oli riigi varude hoidmise kohaks.
Ait on Eesti taludes tuntud ehitis hiljemalt 10.–11. sajandist.
Aida ehitus
Ühe katuse alla ehitatud aitadel oli tavaliselt jäetud kahe aida vahele nõndanimetatud vahek. Vahekuks nimetati varjualust põllutööriistade hoidmiseks.
Kultuuriantropoloogia mõisteid
''Siin on loetletud kultuuriantropoloogia mõisteid.
Ait
Vilja- ja riideait
19. sajandist oli talus vähemalt kaks aita: vilja- ja riideait, saartel ja Lõuna-Eestis ka liha-, kala- ja võrguait.
Vilja hoiti aidas kirstudes ja tünnides, alates 19. sajandi keskelt aga salvedes, riideid hoiti kirstudes. Riideaidas magasid suvel tüdrukud.
Diferentsiaalvõrrand
Lineaarsed ja mittelineaarsed diferentsiaalvõrrandid
Nii harilikke kui ka osatuletistega diferentsiaalvõrrandeid saab jaotada lineaarseteks ja mittelineaarseteks. Diferentsiaalvõrrandit nimetatakse lineaarseks, kui otsitav funktsioon (otsitavad funktsioonid) ja kõik selle tuletised esinevad võrrandis esimeses astmes, st lineaarfunktsioonides. Vastupidisel juhul nimetatakse diferentsiaalvõrrandit mittelineaarseks. Lineaarsete võrrandite lahendid moodustavad sobiva funktsioonide ruumi afiinse alamruumi.
Näiteks hariliku ühe otsitava funktsiooniga n-järku lineaarse diferentsiaalvõrrandi üldkuju on kus funktsiooni F(x) nimetatakse võrrandi vabaliikmeks.
Lineaarsed diferentsiaalvõrrandid jagunevad omakorda homogeenseteks ja mittehomogeenseteks. Homogeenseks nimetatakse võrrandit, mis ei sisalda vabaliikmeid. Homogeense võrrandi lahendite lineaarkombinatsioon on samuti selle võrrandi lahendiks.
Mittelineaarsete diferentsiaalvõrrandite eksplitsiitseks lahendamiseks on seni vähe võimalusi. Mittelineaarsete võrrandite lahendid võivad käituda vägagi keerukalt, nagu on iseloomulik kaosele. Tihti on raske kindlaks teha isegi lahendite olemasolu ja ühesust.
Teist järku osatuletistega diferentsiaalvõrrandite liigitus
Laialt kasutust leidvad teist järku osatuletistega lineaarsed diferentsiaalvõrrandid jaotatakse omakorda elliptilist, hüperboolset ja paraboolset tüüpi diferentsiaalvõrranditeks. Samu mõisteid on üldistatud ka mittelineaarsetele võrranditele.
Näiteid
Esimeses näidete rühmas esitatakse mõned harilikud diferentsiaalvõrrandid. Olgu u tundmatu funktsioon argumendiga x, u′ olgu selle funktsiooni esimene tuletis ja u′′ – teine tuletis. c ja ω on tuntud kordajad.
KolibriOS
pisi|Kuvatõmmis KolibriOS-i töölauast KolibriOS on väike avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem, mis on kirjutatud täielikult assembleris. KolibriOS eraldus MenuetOS-ist ja seda on sestajast arendatud sõltumatult. Opsüsteem on suuresti GPL litsentsiga, kuid kasutab ka omanduslikku tarkvara.
Süsteem on kirjutatud FASM keeles. Programmeerimiskeeled C, Free Pascal ja Forth sobivad ka tarkvara arendamiseks.
Ajalugu
KolibriOS oli varem MenuetOS distributsioon, tehtud vene tarkvara arendamise meeskonnaga, kui nad panid sisse paljusid parandusi. Hiljem aga süsteem läks eraldi oma nimega.
Ver. 0.7.7.0 r9915 (07/05/2023)
Preestrikoodeks
Preestrikoodeks on vana testamendi, toora (Pentateuh) osade allikas mis kujunes välja 6. sajandil eKr Paabeli vangipõlves.
Allikat tähistatakse tähega P. Peamine teema on sugupuude järjestus. Aadama järglaste sugupuude loendid on selle autoritegrupi kogu töö sisu.
5. sajandil eKr koos teiste allikatekstidega kujundati viis Moosese raamatut tervikuks, nn Pentateuhredaktor (lühend: Rp)
Koroonapandeemia Rootsis
Koroonapandeemia Rootsis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Rootsis 31. jaanuaril 2020 Hiinast Wuhanist naasnud isikul. Esimene koroonaviirusega nakatunu suri Stockholmis 11. märtsil.
Rootsi valitsus tuli 16. märtsil välja 28 miljardi eurose abimeetmete paketiga, et kaitsta tööandjaid ja töötajaid epideemia mõjude eest.
2020. aasta 2. juuli seisuga oli Rootsis tuvastatud 70 639 inimese haigestumine koroonaviirusega ning haigus oli nõudnud 5411 inimelu.
Andmestik
<br style="clear:left;" />
Päästekomando
Päästekomando on üldnimetus, mis kirjeldab kuskil baseeruvat Päästeameti päästeüksust.
Olles aja jooksul sisult sageli muutunud, mõistetakse Eestis päästekomando all päästeüksuse alalist paiknemiskohta. Päästekomando lahutamatuks osaks on garaažid päästeautodele, olmeruumid valvemeeskonnale ning lao- ja hooldusruumid tehnika tarbeks. Sageli kuulub päästekomando juurde ka treeninguväljak ja harjutustorn.
Päästekomando mõiste kujunemine Eestis
Enne 20. sajandi lõpukümnendit oli peamiselt kasutusel mõiste tuletõrjekomando. Tegemist on liitsõnaga, mille esimene pool kirjeldab tegevust, kuid sõna komando pärinemine on vaieldav. Arvatavasti pärineb see algselt portugalikeelsest sõnast comando, mis tähendab käsku. Komando tänases mõistes sai ilmselt alguse buuride poolt enesekaitseks formeeritud üksuste afrikaanikeelsest nimest Kommando. Eesti keelde jõudis see sõna oletatavasti saksa keele vahendusel. Tänapäeval on komando sageli üksuse sünonüümiks, kuid selle tähendus sõltub eri riikides suuresti kasutamise kontekstist. Sagedamini on tegemist sõjandustermini kui tsiviilüksusi kirjeldava terminiga.
Tuletõrjekomandode juhtivaks ülesandeks oli kannatanute päästmine tulekahjust ja võitlus kahjutulega. Pärast Eesti taasiseseisvumist lisandus tuletõrjekomandodele ülesandeid nagu kannatanute päästmine varingutest, liiklusõnnetuste likvideerimine, keemiaõnnetuste likvideerimine jmt. See omakorda tingis mõiste ümbervaatamise ning kasutusele võeti mõiste "tuletõrje- ja päästekomando". Päästekomando on uuem nimetus, mis tuli päästeteenistuses kasutusele 21. sajandi algusaastail. Termin "päästekomando" võeti kasutusele mõnevõrra lohiseva "tuletõrje- ja päästekomando" asemel ning ka põhjusel, et see kirjeldab selle asutuse tegevust märksa paremini kui paljas tuletõrjekomando. Tänaseks on kujunenud olukord, kus nimetatud kolm mõistet on kasutusel paralleelselt, tähendades siiski ühte ja sedasama. Ametlikus kirjavahetuses ja õigusaktides eelistatakse sõna "päästekomando". Argikasutuses eelistatakse lühiduse pärast sageli sõna "komando".
Päästekomandode kujunemine
Päästekomandode areng selliseks nagu me neid tänapäeval tunneme on tihedalt seotud kogu tuletõrje arenguga laiemalt. Nagu eelpool mainitud on päästekomando kui spetsialiseeritud üksuse vorm ja sisu aja jooksul tugevasti muutunud. Tuletõrje tänapäeva mõistes sai alguse kuuendal aastal m.a.j, kui keiser Augustus asutas Rooma linnavalve, kelle peamine ülesanne oli võitlus tulega. Linnavalve elas kasarmutes ja täitis öösiti ka korrakaitse ülesandeid. Tippajal kuulus sellesse üksusse 7000 meest. Rooma riigi tuletõrje korraldus oli oma aja kohta eeskujulik, kuid lakkas eksisteerimast koos Rooma riigi langusega. Keskajaga koos saabus päästekomandode arengusse mõõnaperiood ehkki vajadus sääraste üksuste järele püsis. Vanim säilinud, 1189. aastast pärinev tuletõrjemäärus (tänapäevases mõistes tuleohutuseeskiri) hakkas kehtima Londonis. Selle järgi sai kahjutulega võitlemine linnakodanike naturaalkohuseks, millest kõrvalehoidmist karistati rangelt. Naturaalkohustus on antud kontekstis linnakodaniku staatusega lahutamatult seotud kohustus. Ilmselt oli see siiski pealiskaudne lahendus kuivõrd tulega pidid võitlema ilma väljaõppeta ja asjakohase varustuseta inimesed. Sarnaseid abinõusid kehtestasid ka teised suured linnad (nt Viin 1221. aastal ).
Päästekomandode kujunemine Eestis
Esimeseks Eesti päästekomandoks võib ilmselt lugeda Mustpeade vennaskonna tuletõrjemeeskonda, mis asutati 23. mail 1788. Osteti ka tuletõrjekäsiprits. Ehkki alguses oli plaan kasutada kustutusvahendeid vaid oma hoonete kaitseks, osales Mustpeade vennaskonna komando pidevalt linnas puhkenud tulekahjude kustutamisel. Mustpeade vennaskonna komando oli vabatahtlik komando, mis tähendas, et komandos kohapeal valvemeeskonda ei olnud. Meeskond kutsuti kokku kirikukellade helistamise ja teiste signaalidega. Mustpeade komando oli teovõimeline, kuid samas väiksearvuline komando, kes kustutas tulekahjusid käsikäes oma naturaalkohust täitvate linnakodanikega.
Aina rohkem silma torganud linnade tulekaitse ebaefektiivsuse foonil tehti katse olukorda paranda ja asuti looma niinimetatud kommunaaltuletõrjet. Kommunaaltuletõrje täpse asutamise aja kohta andmed puuduvad, küll aga võib oletada, et see oli enne Tallinna Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu asutamist. Kommunaaltuletõrjeüksus sai palka Tallinna linnalt ja pidi plaani järgi olema majanduslikult efektiivsem, tehes väljakutsetest vabal ajal mitmesuguseid kommunaaltöid (gaasilaternate süütamine ja muud tööd). Säärane tuletõrjeüksus ennast ei õigustanud, sest mitmel pool linnas töötanud tuletõrjujad ei olnud võimelised vajaliku kiirusega reageerima. Kommunaaltuletõrje ebaefektiivsus sai katalüsaatoriks vabatahtlike tuletõrjekomandode loomisel. Järgmine oluline samm komandode arengus oli Tallinna Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu (asutatud 22. juunil 1862 ) uue maja valmimine 1873. aastal. Maja asub Tallinnas Vana-Viru tänav 14. Selles hoones oli olemas peaaegu kõik, mida tunneme tänapäeva tuletõrjekomando nime all. Puudus vaid ööpäeva kohal viibiv valvemeeskond. Majas olid ruumid kustutustehnikale, spordi- ja koosolekute saal ning õppetorn. Samaväärse komandohoone sai 1913 Tartu Vabatahtlik Tuletõrje Selts (asutatud 5. veebruaril 1864). Kuressaares asutati 12. novembril 1867. aastal Eesti üks esimesi vabatahtlike tuletõrjeühinguid. 1868. aastal ehitati ühingu eestvedamisel Kuressaare raekoja kõrvale kivist pritsikuur, millele 1882. aastal lisati puidust torn. Kutseliste tuletõrjujatega mehitatud komandode sünd Eestimaal ulatub formaalselt aastasse 1803, kui keiser Aleksander I käsuga loodi Peterburi politseiüksuste juurde 11 tuletõrjekomandot. Samasugune tuletõrje loodi mõne aasta pärast ka Moskvas. 1853 kinnitas siseminister sääraste komandode koosseisud ka teistes linnades, sealhulgas Tallinnas ja Tartus. Paraku peeti selliseid komandosid liiga kalliks. Samas võis kutseliste komandode loomist takistada ka lihtne initsiatiivipuudus. Kutseliste komandode loomiseni jõuti Tartu alles 1917 ja Tallinnas 1919. Sestpeale oli komandodes terve ööpäeva valvemeeskond, kelle reageerimine oli kiirem kui vabatahtlikul tuletõrjel.
Päästekomandode liigitamine
Päästekomandode liigitamiseks ei ole ainsat ja õiget metoodikat. Eestis on päästekomandode klassifitseerimise aluseks on nende võimekus ehk nende suutlikkus teha eri tüüpi päästetöid. Päästetööde teostamise võimekuse tagavad piisav arv personali ja sobiv tehnika nomenklatuur. See millise võimekusega päästekomando luuakse sõltub esmajoones elanike arvust, kuid ka väljasõidupiirkonnas olevatest muudest ohtudest (raudtee, ohtlike tehnoloogiliste protsessidega ettevõtted jmt). Eestis on olemas nelja tüüpi päästekomandosid. Päästekomandod erinevad üksteisest mitmete omaduste poolest.
Keskkomando
thumb|Väljakutse ootel päästeautod Tartu Keskkomandos Keskkomandod paiknevad tihedalt asustatud (50 000 inimest või rohkem) aladel või ka iga maakonna keskuses. Keskkomando on mingi piirkonna keskne päästeüksus. Keskkomandode meeskonnad on suuremad kui tugikomandodes ning keskkomandos on rohkem erilaadset päästetehnikat. Keskkomando päästetehnika väljasõidu aeg on 1 minut.
Tugikomando
Tugikomandod paiknevad nii, et 100–5000 elanikuga asutusüksus jääb linnulennult kuni 25 km kaugusele ning rohkem kui 5000 elanikuga asustusüksus jääb kuni 15 km kaugusele. Tugikomandos töötavad samasuguste oskuste ja teadmistega meeskonnad kui keskkomandos, kuid meeskonnaliikmete arv on väiksem. Ka tugikomando päästetehnika väljasõiduaeg on 1 minut, kuid seda võib objektiivsetele asjaoludele tuginedes pikendada viie minutini. Näiteks jäävad osad tugikomandod meeskonna kutsele lahkudes inimestest tühjaks, mistõttu tuleb komandohoone enne lahkumist elektroonilise valve alla lülitada.
Abikomando
pisi|Aruküla abikomando Abikomandod ei ole valitsusasutused nagu seda on kesk- ja tugikomandod. Abikomandot haldab reeglina MTÜ, kuid abikomandoks võib olla ka ettevõtte päästeallüksus või kohaliku omavalitsuse hallatav päästeüksus. Abikomando väljasõidupiirkond on väiksem, piirdudes sageli ühe valla või valla osaga ja nad teostavad päästetöid Päästeametiga sõlmitud lepingu alusel, kus on fikseeritud ka väljasõiduaeg. Abikomando väljasõiduaeg on reeglina kümneid (20–30) minuteid pikk.
Eraldi paiknev meeskond
Eraldi paiknev meeskond (EPM) on valitsusasutus ja moodustatakse tugikomando või keskkomando juurde. EPM-ide eesmärgiks on parema reageerimisvalmiduse tagamine ja personalikulude kokkuhoid. Sageli on otstarbekas mõne väiksema päästekomando juhtkonna koondamine ja selle ülesannete andmine mõne teise päästekomando juhtkonnale. Sel juhul muutub päästekomando selle päästekomando EPM-iks, mille juhtkonnale juhtimine üle antakse. Reageerimisvalmiduse seisukohalt on parem kui päästetehnika paikneb hajutatult, mitte ühes punktis koos, kuna õnnetuse toimumise koht ei ole ette teada.
Päästekomandode nimetamine
Eestis koostatakse päästekomandode nimetus klassifikatsioonist ja asukohast lähtuvalt. Esikohal on alati asustusüksuse nimi ja teisel kohal on klassifikatsioonist tulenev nimetus. Näiteks:
Päästekomando struktuur
pisi|Päästekomando struktuuri graafiline kirjeldus. Kollase põhjaga tähistatud ametikohad on vaid keskkomandodes. Valge põhjaga tähistatud ametikohad on mõnes kuid mitte kõigis tugi- ja keskkomandodes. Sinise põhjaga tähistatud ametikohad on kõigis kesk- ja tugikomandodes Kõrval oleval joonisel on näha päästekomando tavaline ülesehitus juhul kui tegemist on kesk- või tugikomandoga. Komandot juhib komandoülem. Päästjad on jaotatud neljaks vahtkonnaks, mida juhib meeskonnavanem või rühmapealik. Suuremates vahtkondades on olemas nii meeskonnavanem kui rühmapealik. Igas komandos on erikohustustega päästjad, kellele tavaliselt on usaldatud mingi oluline majandus- või hooldetöö. Näiteks on tavaliselt määratud üks päästja, kelle lisaülesandeks on komando voolikute remont. Olles muidu vahtkonna liige, allub päästja selle teatava töö korraldamise küsimustes otse komandoülemale. Koristajate/majavalvurite olemasolu sõltub komando suurusest, piirkonna kriminogeensest olukorrast, väljakutsete sagedusest jmt. Eraldi paikneva meeskonnaga komando koosseisus on vaid neli vahtkonda, millel võib aga ei pruugi olla meeskonnavanemat. Meeskonnavanema ametikoha puudumisel on vahtkonna juhiks vanem ja/või kogenum päästja. Abikomando ülesehitus on iga abikomando siseasi, kuid sageli on see joonisel tooduga võrdlemisi sarnane.
Komandode töökorraldus
Töökorralduses tuleb eristada kesk- ja tugikomandosid ning abikomandosid. Kesk- ja tugikomandod on valitsusasutused ning neile on kehtestatud ühtsed töökorralduse standardid. Abikomandode töökorraldus on nende siseasi.
Päevakava järgitakse niivõrd, kuivõrd see on mõistlik ja võimalik. Näiteks hooldatakse tehnika iga väljakutse järel, ootamata selleks ettenähtud kellaaega. Ühel päeval nädalas toimub päästetehnika üldhooldus. Üldhoolduse käigus kontrollitakse kogu lahingarvestuses olev varustus põhjalikult üle. Teisel päeval nädalas toimub komando suurpuhastus, mille käigus koristatakse põhiliselt ruume, tehnikale tähelepanu ei pöörata.
Päästekomando hoone
pisi|Hingamisaparaatide laoruum päästekomandos. Alumisel riiulil on näha komplekteeritud hingamisaparaadid, üleval suruõhuga täidetud varuballoonid. Päästekomando ruumid võib parema ülevaate saamiseks jaotada kolmeks. Esimesse gruppi kuuluvad komando juhtkonna ametiruumid, mis Eestis tähendab peaasjalikult komandoülema ja tema asetäitja kabinette. Teise gruppi kuuluksid olmeruumid valves olevale meeskonnale. Olmeruumide hulka loeme päästjate toa(d), köögi, pesemisruumid, puhketoa, õppeklassi ja treeningusaali. Ruumipuuduses päästekomandodes on mõnedki neist sageli ühendatud. Nii võib samas ruumis eksisteerida näiteks õppeklass ja treeningusaal. Kolmandasse gruppi kuuluksid päästetehnika remondi-, hooldus-, ja hoiuruumid. Suurim neist on garaaž päästeautodele, millistele on paigutatud päästetehnika. Enamik hooldustöid tehakse garaažis, vaid mõne üksiku töövahendite grupi remontimiseks ja hooldamiseks sisustatakse omaette ruum. Sellised ruumid on sageli hingamisaparaatide remondiks ja hoolduseks. Tavaliselt on komandos ka laoruum või laoruumid asutuse toimimiseks vajalike vahendite ladustamiseks. Sellisteks vahenditeks on päästehnika ise ja selle hooldamiseks vajaminev nagu määrdeained, spetsiaalsed tööriistad jmt.
Eesti päästekomandode arv ja paiknemine
Järgnevas tabelis on toodud Eesti päästekomandod. Selgema ülevaate saamiseks on päästekomandod grupeeritud maakondade järgi ehkki päästekomandod käivad õnnetusi likvideerimas ka üle maakonnapiiride. Komando nime tuletamiseks tuleb asustusüksuse üldnimi asendada vastava tulba pealkirjaga. Juhul kui see oleks ebatäpne on komando nimi nurksulgudesse eraldi märgitud. Kui kesk- või tugikomandol on eraldi paiknev meeskond, leiab selle vastava tugi- või keskkomando kõrvaltulbast. Abikomandodest on kirjas need, millel kevadel 2007 oli olemas mingisugune väljasõiduvalmidus. Abikomandode paiknemist ei reguleeri ükski õigusakt, igaüks võib abikomando luua sinna kuhu soovib.
Albert Kosenkranius
Albert Kosenkranius (23. märts 1901 Kikepera küla, – 9. detsember 1957 Tallinn) oli eesti metsavend.
UD Almería
UD Almería (täisnimi Unión Deportiva Almería) on Hispaania jalgpalliklubi, mille kodulinn on Almería.
Seos Eestiga
2009. aasta suvel liitus Almeríaga Eestist pärit Venemaa kodakondsusega Nikita Andrejev, kes 2011. aastani mängis klubi duubelmeeskonnas.
Mihhailovski
Mihhailovski on vene perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Mihhailovski-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Murd (1937. aastal Tallinnas). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mihhailovski Eestis 10 mehel ja perekonnanimi Mihhailovskaja 16 naisel.
Kosmos (täpsustus)
Kosmos (kreeka keeles κόσμος) on kreeka keelest pärinev sõna, mis tähendab maailma, täpsemalt korrastatud maailma. Kosmose kui harmoonilise maailma vastand on kaos. Sõna "kosmos" tüvest on tuletatud eri teadusharude nimetused, näiteks kosmogoonia, kosmoloogia, kosmograafia, kosmonautika, kosmobioloogia ja kosmeetika, samuti mõisted nagu kosmopoliit, kosmopolitism, kosmodroom jne.
Eluri
Eluri on eesti perekonnanimi.
Eluri määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eibenberg (Tallinnas), Eisenberg (Järvakandi vallas ja Tallinnas), Elle ja Jälle (mõlemad Undla vallas). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Eluri Eestis 5 mehel ja 11 naisel.
Ida-Siberi meri
Ida-Siberi meri asub mandrilaval.
Kurioosset
Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu Kesktäitevkomitee otsusel on ta sügavus kuni 200 meetrit (See sügavus defineerib mere ja Põhja-Jäämere vahelise piiri).
Ida-Hiina meri
thumb|right|250px| Ida-Hiina meri on meri Vaikse ookeani lääneosas.
Piirneb lõunas Taiwani väina ja Taiwani saarega, kagus Nansei saartega, kirdes Kyūshū ja Cheju saar saarega, põhjas Kollase merega. Sügavus Nansei saarte lähedal kuni 2717 meetrit. Merre suubub Jangtse jõgi. Mere kaguosas voolab Kuroshio hoovus.
Djurgårdens IF
thumb|Djurgårdens IF-i klubivärvid
Djurgårdens Idrottsförening (IF) on Rootsi spordiklubi, mille asutasid Stockholmis Djurgårdenil 12. märtsil 1891 ligikaudu 20 noort.
Djurgården on Stockholmi spordiseltsidest eri aladel võidetud Rootsi meistri tiitlite arvu poolest edukaim. Kõige rohkem medaleid on Djurgårdens IF-ile toonud poksiklubi, tuntuimad ning suurima toetajatehulgaga on aga jalgpalli- ja jäähokiklubid.
Djurgårdens IF-i alaklubid
Aastal 1991 muudeti Djurgårdens IF allianssklubiks, kus iga spordiala moodustas oma klubi, mis vastutab nii majandus- kui ka sporditegevuse eest. Kokku on Djurgårdens IF-is 18 aktiivset klubi:
Toetajaid
Djurgårdens IF-i toetajate hulka kuuluvad teiste seas ka Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja rõivaketi H&M omanik Stefan Persson.
Djurgårdens IF
Deuteronomium
Sõnal "Deuteronomium" on mitu tähendust:
Tagajõgi
Tagajõgi on jõgi Eestis. Jõgi saab alguse Tudu järvest ja suubub Rannapungerja jõkke. Jõe pikkus on 43,8 km ja valgla pindala 256,6 km².
Tagajõgi on Rannapungerja jõe suurim lisajõgi.
Tuntakse ka nimede all nagu Liivoja, Mustasoo- ja Tudulinna jõgi.
Paigas, kus Tagajõgi ühineb Kaukvere jõega, algab ka Tagajõe hoiuala, mis kulgeb sealt alates kahe lahustükina algul u 500 m ulatuses ja pärast u 5,3 km ulatuses.
Fahrettin Koca
pisi|Fahrettin Koca (2020) Fahrettin Koca (sündinud 2. jaanuaril 1965 Ömeranlıs Kulu ringkonnas) on Türgi arst ja poliitik. Ta on 10. juulist 2018 Türgi tervishoiuminister.
Ta on 10. juulist 2018 Türgi tervishoiuminister.
Isiklikku
Ta on abielus Hale Kocaga ja neil on neli last.
Robootika ehituses
Robootika ehituses on inimeste programmeeritud masinad, mis täidavad arvutisse programmeeritud käske. Robotid teevad töö kiiremini ja täpsemalt, vähendades sellega töö kulusid ja aega. Tulevikus kulub maja ehitamiseks vaid mõni päev ning see on praegusest odavam. Robotid on revolutsioon teaduses, tehnikas ja ehituses.
Hadrian X
pisi|Hadrian X Hadrian X on Austraalia tehnoloogiaettevõtte poolt välja töötatud robot, mis automaatselt laob, lõikab, paigutab ja suunab telliseid vastavalt sisse programmeeritud kujule.
Hadrian X on valmistatud vastupidavast terasest, alumiiniumist, süsinikust. Robotit juhivad arvuti, servomootor, nägemiskaamerad ja laserid, mis jälgivad selle paigaldusasendit 0,5 mm täpsuse piires.
Kui inimene on suuteline laduma 300–400 tellist päevas, siis Hadrian X on võimeline laduma 1000 tellist päevas. Erinevalt inimesest on robot võimeline töötama ööpäev läbi. See tähendab, et 180-ruutmeetrise maja võib täielikult valmis ehitada kahe või kolme päevaga.
Masinas kasutatakse tööstuslikku liimi, mis suurendab konstruktsiooni tugevust neli kuni viis korda, soojus ja akustiline efektiivsus suureneb 70%.
Masinal on tipptasemel kompenseerimissüsteemid, hoolimata poomi 30-meetrisest pikkusest ja segavatest looduslikest teguritest nagu tuul ning vibratsioon, püsib tellist asetatav komponent ideaalselt paigal. Masin teeb iseseisvalt ettenähtud lõiked elektri ja sanitaartehnika jaoks ära.
Anšlavs Eglītis
pisi|Anšlavs Eglītis pisi|Läti 2006. aasta postmark Anšlavs Eglītis (14. oktoober 1906 Riia – 4. märts 1993 Los Angeles) oli läti kirjanik, ajakirjanik ja maalikunstnik.
100 Club Punk Special
Ürituse korraldas Sex Pistolsi mänedžer Malcolm McLaren.
Anšlavs Eglītis
Tema isa oli kirjanik ja kunstiteoreetik Viktors Eglītis ja ema tõlkija Marija Eglīte; seitse aastat noorem vend õppis õigusteadust. Esimese maailmasõja ajal elas pere Venemaal, kuid tuli Lätti tagasi 1918. aastal.
100 Club Punk Special
Festivalil esines lisaks Sex Pistolsile ka muid ansambleid, mis esindasid tolle aja Suurbritannia uut muusikasuunda punk-rock 'i. Nii mõnigi neist mängis avalikult publiku ees esimest korda.
Anšlavs Eglītis
Ta õppis Alūksne algkoolis ja Riia 2. keskkoolis. Kooliõpingute kõrval õppis ta Alūksnes joonistamist Jēkabs Kazaksi juhendamisel ja Riias maalimist kunstnik Valdemārs Tone stuudios. 1925. aastal haigestus ta tuberkuloosi ja saadeti ravile Šveitsi Leysini sanatooriumi. 1935. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia.
1936. aastal ilmus tema esimene lühiproosakogu "Maestro". 1938. aastast töötas ta ajalehes Jaunākās Ziņas. 1938. aastal ilmus luulekogu "Vientulis un dzīrotājs". 1939. aastal ilmus järjejutuna romaan "Līgavu mednieki". 1941. aastal abiellus ta maalikunstnik Veronika Janelsiņaga. 1944. aastal ilmus romaan "Homo novus". Samal aastal otsustas ta abikaasaga kodumaalt lahkuda. Detsembris jõudsid nad Berliini. Viktors Eglītis oli 1944. aasta sügisel arreteeritud ja temast polnud teateid. Isa hukkamisest vanglas 1945. aasta kevadel kuulis perekond alles aastaid hiljem. 1945. aasta veebruaris lahkus abielupaar Berliinist Lõuna-Saksamaale, kus jäädi elama Teilfingeni külakesse Esslingeni põgenikekeskuse lähedal. 1950. aastal mindi edasi Ameerika Ühendriikidesse, kus jäädi lõplikult elama Los Angelese eeslinna Pacific Palisades.
100 Club Punk Special
Üritust reklaamis väga positiivselt ja innukalt ajakirjanik Caroline Coon ajakirjast Melody Maker.
Anšlavs Eglītis
Lisaks romaanidele ja jutustustele on ta kirjutanud filmi- ja teatrikriitikat.
100 Club Punk Special
Festivalil esinenud ansamblid:
Taebla jõgi
Taebla jõgi (ka Palivere jõgi) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kaasiku, Allikmaa, Jaakna, Kadarpiku, Koela, Luigu, Nigula, Pälli, Rõuma, Saunja, Tagavere, Uugla, Vidruka ja Väänla külas ning Palivere ja Taebla alevikus.
11,4 km suudmest suubub paremalt jõkke Uugla kraav, 7 km suudmest subub vasakult jõkke Leediküla oja. Jõgi läbib Priguldi paisjärve. Jõe lähe on Marimetsa raba põhjaservas, Palivere-Risti vallseljaku lõunanõlval ja Marimetsa looduskaitsealal. Suue jääb Silma looduskaitsealale. Jõe ületavad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, Keila–Haapsalu maantee (Rannaküla sild) ja endine Keila–Haapsalu raudtee.
Taebla jõgi on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Taebla jõe keskkonnaregistri kood on VEE1104700.
Anšlavs Eglītis
Eesti keelde on tõlgitud tema romaanid "Inimene Kuult" (1956) ja "Pansion lossis" (2015, läti keelest tõlkinud Valli Helde).
2018. aastal valmis lavastaja Anna Vidulejal Eglītise romaanil põhinev film "Homo novus".
Eglītise 100. sünniaastapäeva puhul andis Läti Post välja talle pühendatud postmargi ja Inciemsi mõisapargis avati talle mälestusmärk.
Moskva tsaaririik
Moskva tsaaririigiks ehk Vene tsaaririigiks nimetatakse Venemaa territooriumil asunud riiki alates Ivan IV tsaarikskroonimisest 1547 kuni Peeter I keisriks kroonimiseni 1721.
1480. aastal vabanes Moskva Suurvürstiriik lagunemahakanud mongoli-tatari Kuldhordi sõltuvusest. Ivan III ja Ivan IV ajal tsentraliseeriti riigi haldus, loodi prikaasid, koostati feodaalõiguste koodeksid (1497. ja 1550. aasta sudebnik).
Aastatel 1610–1613 oli pärast Rjurikute dünastia esindajate lõppu Venemaa pärilusssõda ehk suur segadusteaeg, mil Venemaa tsaaririigi troonile pretendeerisid Moskva päritolu väärikamate bojaariperekondade esindajad, Romanovite dünastia, Rzeczpospolita ning Rootsi kuningasoo esindajad.
Pärast Romanovite dünastia esindaja – tsaar Mihhail I võimuletõusu algas Venemaal 304 aastat kestnud suhteliselt stabiilne Romanovite dünastia valitsusaeg. Võiduka Põhjasõja järel nimetati tsaar Peeter I keisriks ja Moskva ehk Venemaa tsaaririik, Venemaa keisririigiks.
Moskva tsaaririigi tsaarid
pisi|[[Ivan IV Julm, Moskva tsaar 1547–1584]]
pisi|300px|Euroopa poliitiline kaart u [[1560. aastal]]
Ivan Groznõi valitsusaeg
Ivan IV sai Moskva suurvürstiks 1533. aastal, pärast oma isa Vassili III surma, vaid 3-aastaselt. Esialgu valitses tema eest regendina ema Jelena Glinskaja, kes suri, kui Ivan oli 8-aastane, seejärel aga valitses regentnõukogu, kus olid väga mõjukad Šuiski ja Belski bojaariperekonnad.
Moskva suurvürsti Ivan IV Julma valitsusaja alguses (1540.–1550. aastad) koondus tema ümber nn Valitud Raada, mis oli suurvürsti juures nõuandev organ, arutades riigireformide, välispoliitika küsimusi ja juhtis nende elluviimist. Tsaari ja Valitud Raada tegevus oli suunatud tsaarivõimu ja keskvalitsuse tugevdamisele, toetudes ja edendades senise bojaaride ja pärusaadlike asemel teenisaadlikke. Valitsus Raadaga viis tsaar Ivan IV läbi uuendusi kesk- ja kohalikus valitsemiskorralduses ja kohtupidamises (koostati kodifitseeritud Sudebnik 1550), viidi läbi sõjaväereform (moodustati streletsiväeosad ja kaotati kohajärgussüsteem sõjaväejuhtimises). Valitud Raada kaotas oma mõju riigivalitsemisele 1560. aastal ja selle liikmed sattusid tsaari repressioonide ohvriks.
1547. aastal kroonis Ivan end Moskva tsaaririigi esimeseks tsaariks. Tiitlit oli vaja muuta sellepärast, et suurvürsti ei tõlgitud sageli teistesse keeltesse kuningaks, vaid vürstiks või suurhertsogiks. Tsaar (caesar) oli teisteski keeltes kuningaga võrdne tiitel, jäädes alla vaid imperaatorile. Tsaaritiitlit olid kasutanud ka juba tema vanaisa Ivan III ja isa Vassili III, ent Ivan IV oli esimene, kes ametlikult tsaariks krooniti.