cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Intervall (muusika)
Konsoneerivad ja dissoneerivad intervallid
Puhaste intervallide paralleelliikumine klassikalises mitmehäälsuses (harmoonias ja polüfoonias) ei ole võimalik. Puhas kvart mõjub täieliku konsonantsina ainult akordis ülemiste häälte vahel (e - g - c), kuna kahehäälsuses ja akordi madalamast helist moodustatuna mõjub ta tunglevalt ja vajab lahendamist (harmoonias K64).
Dissoneerivad intervallid on: väike septim, suur sekund,suur septim, väike sekund, vähendatud kvint, suurendatud kvart ning teised suurendatud ja vähendatud intervallid. Harmoonilistes järgnevustes nõuavad nad lahendust.
Intervallide pöörded
frame|Intervallid ja nende pöörded Intervalli pöördeks nimetatakse intervalli helide ümberasetust üksteise suhtes.
Intervalli pööre (pöördintervall) tekib tema ühe heli viimisest oktavi võrra üles või alla.
Suur sekst
Suur sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4½ tooni.
Suure seksti enharmooniline intervall on vähendatud septim. Suur sekst on konsoneeriv intervall.
Intervall (muusika)
Intervallide pöörded
Kõik konsoneerivad intervallid pöörduvad konsoneerivateks, kõik dissoneerivad intervallid pöörduvad dissoneeruvateks. Suured intervallid pöörduvad väikesteks ja väikesed intervallid pöörduvad suurteks. Vähendatud intervallid pöörduvad suurendatud intervallideks ja vastupidi.
Altereerimine muudab iga intervalli kas suurendatuks või vähendatuks. Kahekordne alteratsioon muudab iga intervalli kas kahekordselt suurendatuks või kahekordselt vähendatuks.
Intervalli tähistus
Intervalle tähistatakse numbritega. Olenevalt noodist (eesti või võõrkeelne kirjandus) on tähistus erinev. Eestis kasutatakse tähe ees tähte v (väike), s (suur), > (vähendatud), < (suurendatud). Inglise nootides lisatakse numbri ette Pilt:Flat.svg (bemoll) või Pilt:Sharp.svg (diees).
Intervallide tabel
Oktavi piires intervallid põhihelist üles:
Muud intervallid
Peale diatooniliste intervallide on veel terve rida intervalle, mis võivad tuleneda helide füüsikalistest omadustest, häälestussüsteemide eripäradest, muusikakultuuri või traditsiooni eripäradest jmt.
LTSP
LTSP (Linux Terminal Server Project) on lisaprogramm Linuxile, mille abil saab serveri külge ühendada hulga vähese jõudlusega terminale. Programmid töötavad enamasti serveris. Hiir ja klaviatuur on terminali küljes ja klahvivajutused edastatakse serverisse. Tulemus ekraanipildi kujul tagastatakse serverilt terminali ekraanile. LTSP on saadaval pakettidena, mida saab paigaldada kõikidele Linuxi süsteemile. LTSP on sisse ehitatud sellistesse Linuxi distributsioonidesse, nagu K12LTSP ja SkoleLinux.
Janez Janša esimene valitsus
Janez Janša valitsus oli Sloveenia valitsus alates 3. detsember 2004 novembrini 2008.
Urge (Kohila)
Urge on küla Rapla maakonna Kohila vallas.
Urke talu kohta on esmateade aastast 1642. Too talu ja hilisem küla on nime saanud karstinähete (karstiurgete) järgi Urge mäel.
Tuhalasse suunduva tee ristil on mälestuskivi esimesele Kohila koolile, kus õpetati lapsi kuni 1920. aastani. Küla idaservale on viimastel aastakümnetel kerkinud Prillimäe alevik.
Intel 8086
pisi pisi
Intel 8086 ehk 8086 oli Inteli mikroprotsessor, mida hakati tootma 1978.
See oli esimene x86-protsessor.
Erinevused eelkäijatest
Võrreldes 8-bitiliste 8080 ja 8085 protsessorite üsna piiratud 16-bitiliste masinakäskudega on 8086 täielikult 16-bitiline protsessor. Lisati uusi masinakäske märgiga täisarvude toetuseks, kaudadresseerimiseks (base) ja indeksadresseerimiseks (offset). Samalaadseid masinakäske oli ka varem rakendatud firma Zilog Z80 protsessorites kuid 8086-s on need üldisemal 16-bitilisel kujul. Käsustik on varasemate 8-bitiliste mikroprotsessoritega sarnane ja seda reklaamiti kui programmi lähteteksti jaoks ühilduvat "source compatible". Täinedavateks masinakäskudeks on protsessori mikroprogrammina teostatud korrutamis- ja jagamiskäsk. Siiniarhitektuur oli kohandatud hilisemate võimalike laiendustega (kaasprotsessorite nagu 8087 ja 8089 ühendamise võimalus).
August Mölder (advokaat)
August Mölder (28. september 1889 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 1974) oli Eesti advokaat.
Vähendatud sekst
Vähendatud sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 3½ tooni.
Vähendatud seksti enharmooniline intervall on puhas kvint. Vähendatud sekst on altereeritud intervall.
August Mölder (advokaat)
Osales Vabadussõjas.
Alates 1934. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Kalanduskoja liige, ajakirja Eesti Kalandus vastutav toimetaja.
Isiklikku
Tema naise Anna (sündinud Starkopf) vend oli kujur Anton Starkopf.
Werner Zoege von Manteuffel
pisi|Werner Zoege von Manteuffel Werner Maximilian Friedrich Zoege von Manteuffel VR I/2 (vene keeles Вернер Германович Цеге-фон-Мантейфель; 13. juuli 1857 Määri mõis – 14. märts 1926 Tallinn) oli baltisaksa päritolu tõeline riiginõunik, kirurg (Nikolai II au-ihukirurg ) ja Eesti sõjaväelane (kindralmajor-meedik).
Elulugu
Werner Zoege von Manteuffel sündis Määri mõisniku Hermann Gustav Zoege von Manteuffeli ja Berta Henriette Wilhelmine Parroti pojana. Tema emapoolne vanaisa oli arstiteadlane ja Tartu ülikooli rektor Friedrich Parrot.
W. Zoege von Manteuffel alustas õpinguid Tallinna toomkoolis 1867. aastal, aastatel 1878–86 õppis ta Tartu ülikoolis kirurgiat ning lõpetas selle arstina, 1886. aastal kaitses samas doktorikraadi. Aastail 1886–1889 oli ta professor Eduard Georg von Wahli assistent Tartu ülikooli haavakliinikus. Ta töötas Tartus eradotsendi (1889), dotsendi (1889–99) ja kirurgiaprofessorina (1899–1918).
Ta avaldas 1897 artikli, milles esimesena maailmas soovitas kirurgidel kanda kummikindaid ja neid enne kasutamist vees keeta. Sel ajal opereeris enamik arste paljakäsi või kandsid selliseid kindaid, mis olid puuvillast, nahast või mõnest muust imavast materjalist.
Vene-Jaapani sõjast 1904–1905 võttis ta osa sanitaarkolonni ülemana ja Punase Risti kirurgi-konsultandina.
Pärast sõda töötas ta jälle haavakliiniku juhatajana, avaldas hulga teaduslikke töid, oli paljude doktoridissertatsioonide juhendaja. Tema õpilasi, hilisemaid teadlasi ja kirurge töötas mitmel pool Venemaa ja Lääne-Euroopa ülikoolides. Ka Nõukogude kirurg Nikolai Burdenko oli W. Zoege von Manteuffeli õpilane. Aastatel 1906 ja 1912 oli W. Zoege von Manteuffel Venemaa Punase Risti esindaja Genfi konventsiooni alusel nõupidamisel Londonis ja Chicagos. Tartu ülikoolis töötas ta 1918. aastani, millal siirdus elama Tallinna.
Vabadussõja ajal töötas ta 1918–1920 Tallinnas vabatahtlikult sõjaväearstina. Nende teenete eest pälvis ta Vabadusristi.
1924. aastal, pärast 42-aastast tegevust arstina ja teadlasena siirdus ta 1925. aastal pensionile ning suri järgmisel aastal Tallinnas.
pisi|Kuradisild (1913) Tema juhatusel rajati Tartusse 1913 Romanovite dünastia võimuletuleku 300. aastapäevaks Inglisilla vastu Kuradisillaks nimetatav jalakäijate sild.
Perekond
Ta abiellus 1888 Peterburis sündinud Anna (Anita) de Vriesiga (1864–1918), kes oli Franz de Vriesi (suri 1883) ja Anna von Kügelgeni tütar. Nende 1891 Tartus sündinud tütar Elisabeth (Else) Zoege von Manteuffel abiellus 1918 Tartus ajalehe Revalsche Zeitung hilisema peatoimetaja ning Eesti ja Saksamaa poliitiku Axel de Vriesiga (1892–1963).
Aljona Sidko
pisi|Aljona Sidko Aljona Sidko (sündinud 20. septembril 1979 Krasnojarskis) on Venemaa endine murdmaasuusataja (sprinter).
Tema 26. detsembril 2009 antud dopinguproov osutus positiivseks. Jaanuaris 2010 sai ta 2-aastase võistluskeelu dopingu kasutamise tõttu.
Maailma karikasarjas
Aljona Sidko osales karjääri jooksul 117 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kahel korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
287
287. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad
Aastad: 282 283 284 285 286 - 287 - 288 289 290 291 292
Tringe Smajli
pisi|Tringe Smajli Tringe Smajli (1880 –1917), täisnimega Tringë Smajl Martini Ivezaj, Albaaniast väljaspool tuntud ka kui Yanitza, oli Albaania partisan, kes võitles Malësia piirkonnas Osmanite riigi vastu.
Perekond
Tringe sündis aastal 1880. Tema isa Smajl Martini Ivezaj oli Gruda klanni katoliiklasest juht (nende elupaigaks oli tänapäeva Montenegro kaguosa). Tema allkiri on mitmetel protestikirjadel, mida Põhja-Albaania klannid saatsid Otomani impeeriumis resideerivatele saatkondadele ja Euroopa riikide saadikutele. Nende seas on ka 9. mail 1878 Prantsusmaa saadikule Istanbulis saadetud abipalve või siis teine samasugune 15. juunist 1878. Neis kirjades väljendasi Põhja-Albaania suguharud oma protesti San Stefano rahu ja Berliini kongressi otsuste vastu, millega suur osa Scutari vilajetist läks Montenegro vürstide valitsuse alla. Ajal, mil tegutses Prizreni liiga, muutus Smajl Martini poliitiliselt aktiivsemaks ja liitus sellega, jäädes liiga liikmeks kuni selle lõpuni; seetõttu ta arreteeriti aastal 1886 ja saadeti oma vangistust kandma Anatooliasse, kus ta ka suri. Ka Tringe vennad Gjon ja Zef liitusid isa eeskujul liigaga ning langesid lahingus aastal 1883.
Tringe tegevus
Kui Tringe vennad surid, andis ta neitsitõotuse - ta vandus, et elab vooruslikku elu. Ühtlasi hakkas ta kandma meesteriideid, et patriarhaalses Põhja-Albaania ühiskonnas mehe moodi elada.
Tringe ühines albaania mässulistega ja sai tuntuks peale albaanlaste võitu Deçiqi lahngus. 23. juunil 1911 osales ta ka Gërçe memorandumi koostamisel. Ta jätkas ülestõusuliikumises osalemist seni, kuni Albaania 28. novembril 1912 iseseisvuse välja kuulutas.
Oma tõotuse tõttu jäi ta vallaliseks ja tal ei olnud lapsi. Tringe suri 2. novembril 1917 ja ta maeti perekonna hauakambrisse Gruda mägedes Kshevë küla lähistel (see jääb tänapäeva Montenegro territooriumile). Kaks aastat hiljem rüüstasid aga Jugoslaaviale alluvad ja piirkonnas patrullivad montenegrolaste väed tema haua.
Mälestamine
pisi|Yanitza – Albaania Jeanne d'Arc. Pilt aastast 1911
Tringe kangelaslikud teod tegid ta kuulsaks ja nii on ta mitmete Montenegro ja Albaania kangelaslaulude kangelanna. Rahvaluules on tema elulugu küll veidi teistmoodi kajastatud: nimelt röövis neis Osmani impeerium aastal 1911 Vranjes tema klannipealikust isa ja tema surnukeha ei jõudnud iial tagasi kodumaale. Seetõttu oli Tringe sunnitud oma isa asemele asuma. Kuna aastal 1911 toimunud Malissori ülestõusu taga oli kuningas Nikola I Petrović, ei kajasta laulud tema isa surma tõepäraselt ja varjavad tema seoseid Prizreni liigaga, aidates ühtlasi maha suruda võimalike territoriaalseid dispuute Albaania ja Montenegro vahel. Reaalselt neid siiski vältida ei õnnestunud. Aastal 1911 kirjeldas New York Times Tringet kui Albaania Jeanne d'Arci. Selle loo kirja pannud korrespondent Podgoricast kirjeldas lisaks Tringe kangelastegudele teda ka veel kui noort kaunist daami.
Lugu temast kui ühest kangelaslikumast naissõdalasest piirkonna ajaloos on tuntud kogu Balkanil.
Ta on Albaania rahvuskangelane ja tema nime kannavad tänavad nii Albaanias kui ka Kosovos.
Laanemetsad
Kirjeldus
Laanemetsad kasvavad laugete nõlvade jalameil, tasandikel, oosidel ja voortel. Laanemetsi liigitatakse Eestis kaheks - liigivaesteks männi- ja kuusemetsadeks ning liigirikkamateks kuuse- ja kuuse-segametsadeks. Mõlemad on levinud enamjaolt Lõuna- ja Kagu-Eestis, kuid leidub ka mujal Eestis. Paali klassifikatsiooni järgi jagunevad laanmemetsad veel omakorda kaheks tüübiks: jänesekapsa-mustika kasvukohatüüp ning jäneskapsa kasvukohatüüp. Nad erinevad üksteisest lähtekivimi poolest: jänesekapsa-mustika kasvukohatüübile on omane karbonaatne ehk lubjarikas lähtekivim ning jäneskapsa kasvukohatüübile lubjavaene lähtekivim moreen. Laanemetsade puistud kuuluvad Ia-II boniteediklassi. Laas tähendab eesti keeles hämarat paika, mis kirjeldab laanemetsi tervikuna väga hästi: laanemetsade puud on tihedad ning kõrged ja laiad puud takistavad päikesevalguses maapinna ligi jõudmast. Laanemetsad moodustavad kogu Eesti metsast umbes 25,6% ehk peaaegu 596 000 hektarit.
Keskkonnatingimused
Laanemetsa muld on viljakas ja niiske. Lubjavaene ent huumusrikas muld on hea eeldus mitmekesisele ja lopsakale taimestikule. Tihedalt paiknevad puud loovad eriti selgeid temperatuuri, niiskuse ja valguse erinevusi, võrreldes hõreda metsa või metsata aladega. Mida tihedamad on ülemised rinded, seda hõredamad on alumised. Alustaimestikus suudavad ellu jääda peamiselt laialehelised taimed, sest vaid nemad suudavad väheseid valguskiiri kinni püüda. Põhjavesi asub seal sügaval, mis muudab mulla parasniiskeks ning soodustab taimekasvu. Liigirikkad kuuse- ja kuuse-segametsad on kujunenud varasematest tamme-segametsadest ning liigivaesed männi- ja kuusemetsad taiga ja tundra läänepoolsetest jääkidest. Sellisest päritolust annavad tunnistust arvukad salu- ja palumetsa taimed.
Muld
Laanemetsa muld on lubjavaene ent huumuse poolest väga viljakas. Need viljakad mullad on kujunenud saviliivadel, karbonaatsel liivsavi- või rähkmoreenil. Mullad on nõrgalt kuni mõõdukalt leetunud kamar-leetmullad, harvem võib leida ka õrnalt gleistunud kamar-leetmuldi. Laanemetsade kõduhorisont on õhuke, huumushorisont karbonaatsel lähtekivimil tüse ning aineringe on kiire.
Puurinne
Laanemetsade puurindel on üldiselt domineerivaks liigiks kuusk, kuid see võib ka asenduda hariliku männi, arukase, hariliku tamme või hariliku haavaga. Seal kasvavad ka Eesti rekordpuistud, nii kõrguse kui ka tagavara mõistes. Looduslik laanemets on peaaegu alati segamets, enim on kuusikuid, kuid on ka männikuid ja kaasikuid. Sel juhul nimetatakse metsa laanemännikuks või laanekaasikuks. Valitsevad kuusikud on hea tootlikkuse ja kasvuga, mis teeb nad ideaalseks valikuks metsanduses.
Põõsarinne
Laanemetsade põõsarinne on võrdlemisi hõre, sest puurinne on väga kõrge ja tihe ning muudab metsaaluse ala suhteliselt hämaraks. Põõsarindest on esinduslikumad liigid harilik sarapuu, harliik pihlakas ja paju. Kohati võib leida ka harilikku paakspuud, kuslapuud, magedat sõstart, harilikku vaarikat ja harilikku lodjapuud ehk leedrit.
Puhmarinne
Erinevalt põõsarindest on puhmarinne palju liigirikkam ja tihedam, sest muld on viljakas ja piisavalt niiske ning selles rindes kasvavad taimed on valguse osas vähenõudlikumad kui põõsarinde liigid. Peamised liigid, mida võib selles rindes leida on pohl, harilik mustikas, kanarbik, lillakas ja kattekold.
Rohurinne
Rohurinne on laanemetsa rinnetest kõige liigirikkam. Kõige äratuntavamaks liigiks on harilik jänesekapsas, mida võib leida kõikides laanemetsades. Lisaks võib leida kõikides laanemetsades ka sinilille, harilikku nurmenukku, mets-kurereha, madaraid ja metskastikut ning teisi laialehelisi taimi. Alustaimestik laanemetsades erineb paiguti, sõltuvalt, kas tegemist on liigivaeste männi- ja kuusemetsadega või liigirikaste kuusemetsadega. Liigivaestes männi- ja kuusemetsades võib leida lisaks jänesekapsale ka leselehte, laanelille, harakkuljust ja ohtset sõnajalga. Liigirikastes kuusemetsades võib aga leida harilikku ussilakka, võsaülast ja ka sõrmtarne.
Samblarinne
Samblarinne on pidev ja mõõduka tihedusega. Samblarinde moodustavad palusammal, harilik laanik, kaksikhambad, metsakäharik, lehviksammal ja harilik karusammal.
These Broken Remains
These Broken Remains on eesti metalcore-bänd, mis tegutseb aastast 2005.
Bänd alustas sisuliselt garaažibändina ning selle stiil ja koosseis oli küllaltki kõikuv. Ent 2005. aasta lõpust muutusid need kindlamaks ning 2006. aastal võitis bänd Hard Rock Laagri Noorte Bändide võistluse ja esinesid ka üritusel. 2007. aasta augustis ilmus ka nende esimene album "No Forever After".
Väike sekst
thumb|Väike sekst
Väike sekst on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4 tooni.
Väikese seksti enharmooniline intervall on suurendatud kvint. Väike sekst on konsoneeriv intervall.
Avinurme
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ida-Viru maakonna Avinurme valla halduskeskus.
Avinurmes on kirik, raamatukogu, lasteaed ja gümnaasium, Avinurme koduloomuuseum.
Avinurmet on esmamainitud 1599. aastal Awinorma külana.
Ajalugu
Avinurme kuulus Vaiga muinasmaakonda ja Torma kihelkonda Liivimaa kubermangu idapoolseima osana Põhja-Eestis.
Avinurmes oli mõis.
Avinurmes oli raudteejaam Sonda–Mustvee raudteeliinil. Avinurme jaamale eelnes Muru peatuskoht ja järgnes Kõrve peatuskoht.
19.–20. septembril 1944 toimus Avinurme lahing.
20. sajandi algusest on Avinurme tuntud kui puuanumate ja muude puitesemete valmistamise koht.
Nõukogude perioodil oli Avinurmes rahvakunstimeistrite koondise Uku tootmisjaoskond.
286
286. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad
Aastad: 281 282 283 284 285 - 286 - 287 288 289 290 291
Leideni Ülikool
pisi|Leideni Ülikooli logo Leideni Ülikool on Leidenis asuv 1575. aastal asutatud ülikool. See on Hollandi vanim ülikool. Leideni Ülikool kuulub Coimbra gruppi.
Maailma ülikoolide pingereas "THE-QS World University Rankings" asub Leideni Ülikool 60. kohal, QS paigutab Leideni Ülikooli maailmas 29. kohale humanitaarteadustes.
285
285. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad
Aastad: 280 281 282 283 284 - 285 - 286 287 288 289 290
Prillimäe
Prillimäe on alevik Rapla maakonna Kohila valla idaosas. Tallinna piirini Prillimäelt on 25 km, Raplani 22 km ja Kohilasse 2 km.
Kohila valla jätkuv kiire areng ja Tallinna lähedus on toetanud ka Prillimäe arengut.
Harilik maokeel
Harilik maokeel (Ophioglossum vulgatum) on maokeeleliste sugukonda maokeele perekonda kuuluv sõnajalgtaim.
Prillimäe
Alevikus asuvad Prillimäe Põnnipere lasteaed, Tallinna Kunstkeraamika Tehas, mitu autoremondiettevõtet, kauplus, noorte- ja teabetuba ning Norcar BSB Eesti AS tootmistehas.
Alevik on nime saanud Prillimäe talu järgi, mille maadele rajati 1937. aastal karusloomakasvandus. Esimesed hõbe- ja sinirebased toodi kasvandusse 1939. aastal. Detsembris 1940 moodustati kasvanduse baasil karusloomakasvatussovhoos. Tänapäeval karusloomakasvandus enam ei tegutse.
Harilik maokeel
Levila ja kasvukoht
Harilik maokeel kasvab Euraasias, Loode-Aafrikas, Põhja-Ameerika idaosas ja Mehhikos kõrgusel kuni 800 m merepinnast.
Eestis esineb harilik maokeel suhteliselt harva.
Kirjeldus
Taim (kõrgus kuni 20 cm) koosneb lehest, millel on umbes 10 cm pikkune leheroots ja kaks osa: viljakas ja viljatu. Viljatu leheosa sarnaneb tavalise lehega, see on ovaalne, kuni 8 cm pikk ja kõige laiemas kohas 4 cm lai. Viljakas osa koosneb varrest (3–18 cm), mille otsas on 5 cm pikk ja 1–4 mm jäme tõlvikusarnane viljapea tüüpi eostega sporangium. Eosed valmivad juulis-augustis. Taime leht on väga lühikese, umbes 1 cm kõrguse varre otsas.
Maa all on taimel umbes 20 juurt, mille läbimõõt on 0,3–0,9 mm ja mis suunduvad kiirtena varrest eemale. Juured ei ole karvased.
Hariliku maokeele kõige lähedasim sugulane on O. pusillum, kuid ta eristub sellest nahkjama lehe ja väiksemate eoste poolest.
Saadused
Droogiks valmistatakse ürti (Ophioglossi vulgati herba), harvemini juuri ja lehti. Hariliku maokeele ürdil on mikroobidevastane, okseleajav, vere hüübimist soodustav ja haavu parandav toime.
Raviannustes loetakse ohutuks. Hariliku maokeele mahla juuakse sisemiste verejooksude korral, kuid andmete vähesuse tõttu ei ole seespidine tarvitamine soovitatav.
Diabeet
Diabeet ehk suhkrutõbi on energia-ainevahetuse püsiv häire, mis on seotud insuliini nõrga eritumise või toimega.
Intel 8008
pisi|Intel 8008 mikroprotsessor Intel 8008 ehk 8008 oli Inteli 8-bitine mikroprotsessor.
Intel 8008 projekteeris Computer Terminal Corporation (CTC), valmistas ja implementeeris Intel. Seda protsessorit hakati tootma aprillis 1972 ja seda toodeti kuni 1983. aastani.
Selle kiibi tellis CTC oma programmeeritava terminali Datapoint 2200 jaoks. Intel ei suutnud seda tähtajaks valmistada ja tema tööjõudlus ei vastanud CTC nõuetele, niisiis hakkas CTC 2200-s kasutama transistor-transistor-loogikal põhinevat omaenda keskprotsessorit. Pärast seda, kui Seiko hakkas ilmutama huvi Intel 8008 kasutamise vastu kalkulaatorites, sõlmis CTC Inteliga lepingu, millega lubas seda kiipi teistelegi müüa.
Intel 8008 oli esimeste äriliste personaalarvutite keskprotsessor, mis ei olnud kalkulaatorid (kui Datapoint 2200 maha arvata): USA-s SCELBI, Prantsusmaal Micral N ja Kanadas MCM/70. Samuti oli see Hewlett-Packardi arvutiterminalide 2640 perekonna mitme esimese mudeli kontrolliv keskprotsessor.
Jõeääre
Jõeääre on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
ROM
ROM on lühend, mille tähendus võib olla erinev.
284
284. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastad: 279 280 281 282 283 - 284 - 285 286 287 288 289
Vesilennuk
pisi|Vesilennuk Sk24 Vesitaso Vesilennuk on lennukitüüp, mis on kohandatud veepinnalt startimiseks ja sellele maandumiseks. Sellise lennuki teliku rattad on asendatud (ka lisatud) suusalaadsete ujukitega (pontoonidega) või ujukiga, mis tagavad lennuki ujuvuse ja liikuvuse veepinnal.
Vesilennukid jaotatakse paatlennukiteks, mille kere on tavaliselt paadikujuline ja laskub vahetult vette, ning pontoonlennukiteks, mille kere ei lasku vette ja millel on üks või kaks ujukit. Peale selle eristatakse amfiiblennukeid, millega saab maanduda nii vette kui kuivale ja millel on maapinnale maandumiseks ratastelik.
28. märtsil 1910 sooritas Henri Fabre Marseille's esimesed lennud vesilennukiga. Tema lennuk on säilinud ja seda hoitakse Marseille' lennuväljal.
Põlvekeder
Põlvekeder eestvaates|thumb Põlvekeder tagantvaates|thumb Põlvekeder (ladina keeles patella) kuulub tugi- ja liikumiselundkonda. Põlvekeder on inimese suurim seesamluu, mis on sulundunud reie nelipealihase kõõlusesse ja selle funktsiooniks on osalemine põlveliigese moodustamises.
Vaata ka
Knæskal
Polütsüteemia
Polütsüteemia ehk erütrotsütoos on vererakkude suurenenud arv tsirkuleerivas veres. Tavaliselt mõeldakse polütsüteemia all suurenenud erütrotsüütide hulka veres.
Sosigenes
Sosigenese nime all on tuntud mitu inimest:
Tallinna lipp
thumb|Tallinna lipp Tallinna lipp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Tallinna lipp.
Lipu kirjeldus
Tallinna lipp koosneb kolmest sinisest ja kolmest valgest ühelaiusest ribast, asetatuna vaheldumisi, ülal sinine, all valge. Linnalipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ja normaalsuurus 1600×800 mm.
Kurjuse telg
pisi|400px|{{Legend|#c60000|[[George W. Bush|Bushi kurjuse telg hõlmas Iraani, Iraaki ja Põhja-Koread}} {{Legend|#ffb366|Boltoni Beyond the Axis of Evil lisas eelmistele Kuuba, Liibüa ja Süüria}} {{Legend|#000080|Ameerika Ühendriigid}} ]] Kurjuse telg (inglise keeles Axis of evil) on Ameerika Ühendriikide presidendi George W. Bushi poolt 29. jaanuaril 2002 kasutusele võetud koondmõiste, millega kirjeldatakse selliste riikide valitsusi, kes mahitavad terrorismi ning üritavad saada massihävitusrelvi.
2002. aastal moodustasid kurjuse telje Iraan, Iraak ja Põhja-Korea.
PRK
PRK võib tähendada:
Liiva–Vääna raudtee
Liiva–Vääna raudtee oli 22 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee Liiva ja Vääna raudteejaama vahel. Raudtee oli kasutusel 1913–1959, lõik Liiva ja Nõmme-Väikse vahel (Liiva – Nõmme-Väikse raudtee) kuni 1971.
Raudteel liikusid Tallinna–Vääna reisirongid.
Raudtee rööbaste vahekaugus oli 750 mm.
Ajalugu
Liiva–Vääna raudtee avati liikluseks 1913. aastal kui üks Peeter Suure merekindluse olulisemaid taristuobjekte. Raudtee oli Nõmme-Väikse ja Sõrve jaamade vahel kahe rööpapaariga, seda juba sellepärast, et tegemist oli kindluseraudtee peaharuga. Kuid osaliselt oli kahe tee olemasolu vajalik ka sellepärast, et Nõmme-Väikse (Hiiu) poole liikudes on tegemist pideva tõusuga, mis muutub eriti järsuks enne Nõmme-Väikse jaama. Suhteliselt väikese veovõimega kitsarööpmelised auruvedurid ei suutnud aga tõuse kiiresti ületada (aur sai otsa).
Liinil olid mitu haruteed, sealhulgas PSM Maarinde Humala positsioonile ja Suurupi sadamasse. Kindlusraudtee Sõrve sõlmjaamast viis raudteeharu Suurupi merekindlusekompleksi juurde, raudteeharu laskus klindilt praeguse Tallinn-Klooga maantee ja Suurupit ühendava harutee juures. Laskumispaiga kõrval, alumisel klindiastangul on Peeter Suure Merekindluse Suurupi raudteepeatuse Suurupi raudteepeatuse hoone.
1919. aastal sõitis Humalasse ka reisirong. Hiljem võeti nendel raudteeharudel rööpad üles ja käiku jäi ainult Vääna liin. Liiva-Vääna liinil olid 1920.-30-ndatel peatused Harkus, Rannamõisas, Sõrves, Vatslas ja lõppjaam oli Väänas. 1928–1933 kasutas liini Eesti Kaitseväe Pioneerpataljon.
1934. aastal (2. maist kuni 15. juunini) raudteeliiklus Nõmme-Väikse ja Liiva jaama vahel ajutiselt katkestati, kuna sel ajal teostati 1925. aastal valminud raudbetoonist Rahumäe viadukti parandustöid.
Liiva–Vääna liini sulgemise põhjusteks oli reisirongide arvu vähendamine ja reisijateveo suunamine õhtusele ja öisele ajale.
Rongiliin kulges mõõda trajektoori: üle Rahumäe viadukti Nõmme turu tagant Hiiule, sealt edasi osaliselt mööda praegust Tähetorni tänavat ning (tänapäeval Paldiski maantee ja Harku karjääri vahele jääval) Tammi teed läbi Harku ja Sõrve jaamade Väänani. 1. juunist 1959. aastal lõpetati reisirongiliiklus Nõmme-Väikse ja Vääna jaama vahel. 1962. aastaks võeti üles rööbastee Väänast kuni Nõmme-Väikseni.
Kuni 1971. aastani, kui suleti kogu Tallinna sõlm, teenindas Liiva ja Nõmme-Väikese jaamade vaheline lõik Hiiu teraviljaelevaatorit (vaata Liiva–Nõmme-Väikse raudtee).
Peatused
Liiva–Vääna raudtee ääres asusid järgmised jaamad ja peatused: Liiva, Kalmistu, Nõmme-Turg, Nõmme-Väike, Mustamäe, Harku, Rannamõisa, Sõrve, Kõrgemäe, Vatsla, Vääna. Mõnes jaamas peatuti vaid reisijate nõudmisel.
Raudteetamm
Raudteetamm kulgeb Liiva jaamast Ehitajate teeni, olles vahepeal samasuunaline Piiri tänavaga Rahumäe kalmistu juures. Pärast Ehitajate teed kulgeb trass osaliselt Suusa ja Vana-Mustamäe tänava kõrval, hiljem Vääna ja Kanarbiku tänava juures. Kadaka puiestee ületamisel suundub Tähetorni tänavale, mille Harkuni ulatuv sirge osa on täielikult rajatud kunagisele raudteetammile.
Tänapäev
Siiani on säilinud Rahumäe viadukt, Nõmme-Väikse ringdepoo ja mõned jaamahooned.
Vanale raudteetammile Rahumäe teest kuni Harku tänavani rajati 2,2 kilomeetri pikkune tunneliga kergliiklustee.
Adiabaatiline protsess
Adiabaatiline protsess (kreeka adiabatos 'läbistamatu') on termodünaamiline protsess, mille jooksul süsteemil puudub soojusvahetus väliskeskkonnaga. Kui süsteem, tehes mehaanilist tööd või süsteemile rakendub mehaaniline töö, siis soojus ei eraldu ega lisandu muudmoodi kui tööd tehes, puudub soojusvahetus. Süsteem saab teha tööd ainult oma siseenergia arvel, kusjuures töökeha (nt auru) paisumisel selle temperatuur langeb ja kokkusurumisel tõuseb.
Adiabaatiline protsess saab toimuda ümbrusest isoleeritud keskkonnas. Ligikaudu adiabaatilisteks võib lugeda ka protsesse soojuslikult isoleerimata keskkonnas, juhul kui need on sedavõrd kiired, et soojusvahetust ei jõua praktiliselt toimuda, näiteks atmosfääris toimuv konvektiivliikumine.
Atmosfääris suure ulatusega toimuvad adiabaatilised protsessid ei ole muidugi ideaalsed. Adiabaatiline soojenemine toimub näiteks õhu kokkusurumisel kompressoris, küttesegu kokkusurumisel sisepõlemismootori silindris, õhus levivas lööklaines, kõrgrõhkkonna keskmes laskuva õhu soojenemine maapinnalähedale jõudnud kihis ja üldse õhu järsul kokkusurumisel. Maa õhkkonna pilvisus ja sademete langemine on seotud teistpidi õhu adiabaatilise jahenemisega.
Ideaalse gaasi adiabaatilisel paisumisel seob rõhku p ja ruumala V Poissoni seadus: kus ning C_{p} ja C_{V} on vastavalt gaasi isobaariline ja isohooriline erisoojus.
Adiabaatiline protsess võib olla pöörduv või pöördumatu. Pöörduva adiabaatilise protsessi kulgu näitavat kõverat olekudiagrammil nimetatakse adiabaadiks.
POL
POL või pol on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Batõrevo rajoon
Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 56 asulat. Rajooni keskus on Batõrevo.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 142. 2010. aasta seisuga olid elanikest 75% tšuvašid ja 22% tatarlased.
Kaguvere
Kaguvere on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Chuck Norris
thumb|Chuck Norris 1986. aastal filmi "Delta Force" võtetel Carlos Ray Norris (sündinud 10. märtsil 1940) on USA filminäitleja.
Norris on peamiselt tuntud telesarja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger") nimitegelasena, kuid ta on mänginud ka sõjafilmides ("Delta Force", "Missing in Actioni" kolm osa), mis on taganud talle eriliselt karmi märulikangelase imidži.
Chuck Norrisest on saanud oluline tegelaskuju internetifolklooris.
Varas seaduses
Nimetuse вор в законе (otsetõlkes 'varas seaduses') ligilähedane tähendus on: 'varas, kes järgib seadust', st kurjategija, kes kuuletub varaste koodeksile.
Nimetus tekkis NSV Liidu venekeelses kuritegelikus subkultuuris. Ehkki seda on peetud vaid Venemaale omaseks ja mujal maailmas analooge mitteomavaks nähtuseks, on vargaid seaduses nimetatud ka vene ristiisadeks.
Seaduslike varaste kriminaalne subkultuur kujunes NSV Liidu kinnipidamisasutustes 1930.–1950. aastail. Subkultuuri keskne mõiste on varas (вор, vor), millega tähistatakse elukutselist kurjategijat, kes järgib varaste maailma norme ja traditsioone ja on kuritegeliku elulaadi aktiivne propageerija. Reeglitest ja rituaalidest kinnipidajaid nimetati ka seadusetundjateks (законники, zakonniki). Kriminaalse subkultuuri esindajaid nimetati varasteks ennekõike sellepärast, et enamik neist olid algselt salajasi vargusi toime pannud taskuvargad ja taskuvargaid peetakse kõrgeima kvalifikatsiooniga elukutselisteks kurjategijateks.
Staatusega kaasnevaks kurioosumiks on nõue, et varga seisusse tõstetud isik ei tohi eitada ega varjata oma kuuluvust seaduslike varaste seisusse.
Seadusliku varga osaks on juhtida kriminaalse maailma asju ja lahendada seal ettetulevaid tülisid. Harilikult on nende pidada ka ühiskassa (общак, obštšak).
Vargad seaduses ei ole ühtne kriminaalne grupeering – nende keskel toimub erinevate rühmituste, nagu "seadusetundjad", "mustad" ja "punased", "slaavlased" ja "kaukaaslased", "ruutud" ja "potid", vaheline lakkamatu võitlus võimu pärast –, kuid just nemad täidavad Venemaal koordineerivat funktsiooni, mis tagab organiseeritud kuritegevuse süsteemi stabiilsuse.
Levik
NSV Liidus püüti seaduslike varastega võidelda 1950. ja 1960. aastail, kus drastilisi meetmeid kasutades see eelkõige kinnipidamiskohtades ka õnnestus – seaduslikud vargad koondati üksikuisse kinnipidamiskohtadesse (nt eriti range režiimiga vangla Valge Luik, Белый лебедь).
NSV Liidu ja Venemaa tunnustatud organiseeritud ja professionaalse kuritegevuse eksperdi Aleksandr Gurovi hinnangul koondus organiseeritud kuritegevus eeskätt Nõukogude Liidu lõunapiirkondadesse ja metropolidesse. Organiseeritud kuritegevuse leviku seisukohalt paistsid silma Usbekistan, Tadžikistan, Türkmenistan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Aserbaidžaan, Armeenia, Kabardi-Balkaaria ja Põhja-Osseetia, Habarovski ja Krasnodari krai, Moskva linn ning Moskva oblast, Rostovi oblast, Irkutski oblast, Kaasani linn ja Tatarstan, Odessa oblast ning Dnepropetrovski oblast.
Mujale endise NSV Liidu aladele, peamiselt Moskvasse, on siirdunud hulgaliselt seaduslikke vargaid, kriminaalseid autoriteete ja teisi professionaalseid kurjategijaid kahest Gruusia suurimast linnast, Thbilisisist ja Khuthaisist.
Seisusse tõstmine
Seadusliku varga tiitel võidakse anda kurjategijaile, kes vastavad kuritegelikus subkultuuris kehtivatele nõudmistele: omavad mõjuvõimu ("autoriteeti") oma käitumise ja tegevusega, on kohtulikult karistatud ning kelle kandidatuur on kinnitatud teiste seaduslike varaste poolt varaste kokkutulekul (воровская сходка, vorovskaja shodka). Seaduslike varaste kokkutulekul järgneb kandidaadi heakskiitmisele tema nn "kroonimine" (коронование, koronovanije).
Seoses Nõukogude Liidus organiseeritud kuritegevuses 1980.–1990. aastail toimunud muutustega teisenesid ka nõuded seaduslikuks vargaks kroonimisel. Seaduslikuks vargaks võidi kinnitada isikuid, kellel ei olnud piisavalt "teeneid" kuritegeliku eluviisi propageerimisel ja viljelemisel, kuid kes omasid suurt mõjuvõimu nende käsutuses olevate kriminaal- ja majanduskuritegude toimepanemise teel saadud finantsvahendite tõttu. Selline "krooni ostmine" oli eriti levinud Kesk-Aasiast ja Kaukaasiast pärit kurjategijate seas, mistõttu seda liiki vargaid nimetati "apelsinideks".
Seisusest väljaarvamine
Seadusliku varga staatus ei ole eluaegne. Juhul kui "varga" seisusse tõstetud isik paneb toime tema seisusega mittesobivaid tegusid, on võimalik järjekordsel "seaduslike varaste" kokkutulekul see isik tiitlist ilma jätta. Selle kohta saadetakse laiali kokkutuleku poolt allkirjastatud teatis teistele varastele (малява, maljava).
Vargaseisusest väljaarvamise põhjuseks võivad olla:
Üldakt
Üldakt ehk normatiivakt on õigusakt, millega antakse üldisi, abstraktset hulka juhtumeid reguleerivaid õigusnorme. Sellised aktid on näiteks seadused, määrused ja dekreedid.
Üldakte nimetatakse ka seadusandlikeks ehk õigustloovateks aktideks.
Üldaktid moodustavad õiguskorras hierarhia, nii et madalamad üldaktid peavad olema kooskõlas kõrgematega, lähtuma nendest ning täpsustama ja täiendama neid.
Vastandina üldaktile antakse õiguslikus elus üksikjuhtumite lahendamiseks ka üksikakte, mis ei sisalda õigusnorme, vaid on adresseeritud individualiseeritud subjektile või konkreetse üksikjuhtumi lahendamisele. Sellised on näiteks otsused, korraldused, käskkirjad.
Boëthius
Elu
Ta sündis Roomas väljapaistvas suguvõsas. Paljud tema esivanemad olid olnud konsulid, sealhulgas tema isa Flavius Manlius Boëthius 487. aastal, pärast seda, kui Odoaker oli troonilt tõuganud viimase Lääne-Rooma keisri. Tema suguvõssa oli kuulunud ka keiser Olybrius ja palju Rooma konsuleid.
Ta jäi varakult orvuks. Teda kasvatas rikas kristlasest pärija, suursugusest paganlikust suguvõsast pärinev Quintus Aurelius Memmius Symmachus, kelle tütre Rusticianaga ta hiljem abiellus.
Aastal 510 sai Boëthius konsuliks, kuigi see tiitel enam suurt midagi ei tähendanud. Boëthius oli idagootide kuningriigi ametnik (magister officiorum) ja teenis kuningat Theoderich Suurt ustavalt. Pärast üht tüli Bütsantsi keisri Justinus I kahtlustas kuningas teda koostöös Bütsantsiga. Nimelt pöördus äsja keisriks saanud Justinus I tagasi õigeusu poole ning keisririigis hakati teiste suundade esindajaid tagakiusama. Theoderich, kelle hõimukaaslased olid ariaanid, nägi selles otsest ohtu endale. Kui keiser võttis Rooma paavsti leppimise märgiks suurejoonelislt Konstantinoopolis vastu, kahtlustas kuningas reetmist variandis "üks paavst - üks keiser" ning Roomas läks lahti vana aristokraatia tagakiusamine. Selle tagajärjel laskis kuningas Boëthiuse hukata. Varsti pärast seda hukati tema kasuisa Symmachus.
Teosed ja pärand
Boëthiuse tuntuim teos on "Filosoofia lohutus", mille ta tõenäoliselt kirjutas Pavias vangis istudes ja hukkamist oodates.
Boëthius oskas hästi kreeka keelt. Ta võis olla idas õppinud. Ta tahtis kõik Platoni ja Aristotelese teosed ladina keelde tõlkida, kuid enneaegne surm takistas tal seda tegemast. Boëthius jõudis tõlkida mõned Aristotelese loogikaalased teosed, neid osalt kommenteerides ja selgitades. Kuni 12. sajandini jäid need peaaegu ainsateks Aristotelese tekstideks, mis olid ladina keeles saadaval. Katoliiklased teda eriti ei armastanud, sest ta oli uusplatooniline filosoof ja arianismi pooldaja.
Boëthius kirjutas ka kommentaari Porphyriose "Isagogele" milles ta arutab liikide loomust: kas nad eksisteerivad sõltumata sellest, kas keegi nendest mõtleb, või eksisteerivad nad üksnes ideedena. Sellest teosest sai alguse üks keskaja filosoofia suuremaid vaidlusi. Küsimus üldistus üldiste ideede ontoloogilise staatuse küsimuseks ning sai tuntuks universaalideprobleemi nime all.
Boëthiuse huvid olid entsüklopeedilised. Lisaks mainitutele kirjutas ta traktaate süllogismidest, matemaatikast ja muusikast. Talle omistatakse ka mõned traktaadid teoloogiast, kuigi tema kristliku religioossuse sügavuses on kaheldud. Teda on nimetatud viimseks roomlaseks ja esimeseks skolastikuks.
Tema viimane teos "Filosoofia lohutus" tagas tema kuulsuse keskajal ja hiljemgi. Selle tõlkis kuningas Alfred Suur anglosaksi keelde. Hiljem tõlkisid Geoffrey Chaucer ja Elizabeth I selle inglise keelde. Säilinud on palju käsikirju. Raamatut anti palju välja ja tõlgiti kogu Euroopas alates 15. sajandi lõpust. Sellele koostati palju kommentaare ning see osutus üheks mõjukamaks raamatuks Euroopa kultuuris.
Suurt mõju keskaegsele mõtlemisele avaldasid tema mõisted "saatus" ja "ettehoole". Viimane ei ole Boëthiuse järgi sama mis predestinatsioon.
Muusikaalane töö
Boëthius oli sillaks kreeka-rooma ja kristliku muusikakultuuri vahel. Kuigi ta pole vanade autorite õpetuse edastamisel kõiges päris täpne, olid tema kirjutised terve keskaja vältel muusikaõpetuses kõige autoriteetsemateks eeskujudeks. Seega pani ta sisuliselt aluse hilisemale Euroopa muusikateooriale.
Hans Leesment
Elulugu
Hans Leesment sündis Vanamõisa valla Reitle talu omaniku Karl Leesmenti pojana. Õppis Jäärja-Veelikse vallakoolis, Pärnu kreiskoolis, Pärnu Gümnaasiumis ja 1893–1899 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
1893–1899 oli ta ka Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, selle kirjatoimetaja ning esimees. Hiljem kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Estica ning oli 1911–1940 selle vilistlaskogu auvilistlane.
1900. aastal sai ta Moskvas maakonnaarsti tunnistuse. 1900–1902 töötas ta arstina Pärnus. 1902–1904 täiendas ta end Berliinis, Prantsusmaal ja Peterburis. 1904–1905 võttis Leesment sõjaväearstina osa Vene-Jaapani sõjast. 1906–1907 oli ta Tartu Ülikooli naistekliiniku assistent ning seejärel Pensa kubermanguhaigla naiste- ja sünnitusosakonna arst.
1908–1914 oli ta Tallinnas naistearst ja Eesti arstide erakliiniku ning Punase Risti haigla naisteosakonna juhataja ja kooliarst.
1917–1918 oli ta 1. Eesti polgu ja I Eesti diviisi vanemarst. Vabadussõjas teenis ta I diviisi arstina.
1920. aastal anti talle Vabadusristi III liigi 2. järk.
1919–1940 oli ta Eesti Punase Risti president. 1922. aastal astus ta uuesti sõjaväeteenistusse ja määrati Tallinna Sõjaväe Keskhaigla konsultandiks. 1923. aasta veebruaris sai ta sanitaarkoloneli auastme.
1929. aastal läks Leesment erru, kuid 1933. aasta veebruaris võeti ta taas teenistusse ja määrati Kaitseväe Tervishoiuvalitsuse konsultandiks ja paar kuud hiljem Kaitseväe Tervishoiukomitee liikmeks. Samal aastal sai ta sanitaarkindralmajori auastme. 1940. vabastati ta sõjaväeteenistusest.
Hans Leesment kuulus Kristlikku Rahvaerakonda ja ta oli Asutava Kogu ja I ja III riigikogu liige. 1925–1940 oli ta Riikliku Tervishoiu Nõukogu ja Rahvusvahelise Punase Risti Liiga Nõukogu liige. 1927–1940 oli ta Eesti Noorte Punase Risti esimees, 1929–1940 Rahvusvahelise Sotsiaalkomitee Eesti sektsiooni esimees, 1932–1940 Ühisabi esimees ja 1938–1940 Riiginõukogu liige.
1941 määrati ta Eesti Rahva Ühisabi abipresidendiks ning 1942. aasta suvel Eesti Rahva Ühisabi sanitaarala juhiks. Hans Leesment suri 1944. aastal maoverejooksu tagajärjel ja ta maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule (praegu Siselinna kalmistu osa).
Ühiskondlik tegevus
1900–1903 oli ta Pärnu Endla Seltsi juhatuse ja 1910–1922 Tallinna Estonia Seltsi juhatuse liige. Kuni 1932. aastani oli ta Johan Pitka järglasena Eesti Vabadussõjalaste Liidu abiesimees, kuid lahkus liidust, kuna liit kaldus kõrvale oma esialgsetest õilsatest sihtidest ja laskus kõige halvema demagoogia pinnale.
Samuti oli ta Tallinna Eesti Arstide Seltsi esimees ning Kindral Laidoneri nimelise invaliidide kapitali komitee, VRVÜ Tallinna osakonna, seltsi Esimene Eesti Polk, Eesti-Rootsi Ühingu, Eesti-Rumeenia Ühingu ja mitme teise organisatsiooni liige. Hans Leesment oli ka Tallinna Skautide Maleva auvanem ja Eesti Punase Risti Seltsi auliige 1933. aastast.
Perekond
Hans Leesment abiellus 15. veebruaril 1902 Tartus Ella-Marie-Julie Pritsoniga (1881–1944). Abielust sündisid: Tema vend Jaan Leesment oli advokaat ja Pärnu linnapea.
Kirna (Märjamaa)
Kirna on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Hans Leesment
Tunnustus
Hans Leesmenti autasustati ka mitme Belgia, Läti, Poola, Portugali, Rootsi, Saksamaa, Soome ja Ungari Punase Risti organisatsiooni ning Poola Kaitseliidu allorganisatsiooni teenetemärkidega.
Cauchy integraalvalem
Cauchy integraalvalem on oluline valem kompleksmuutuja funktsioonide teoorias, mis väljendab asjaolu, et regulaarsete funktsioonide väärtused piirkonnas on määratud selle funktsiooni väärtustega piirkonna rajal. Täpsemalt, kui f on regulaarne funktsioon ühelisidusas tõkestatud piirkonnas D ja pidev kuni selle piirkonna rajani \gamma, siis iga piirkonda D kuuluva kompleksarvu z korral kehtib
kus integreerimine toimub vastupäeva.
Et ülalantu on Cauchy tüüpi integraal, siis on f piirkonnas D lõpmatult diferentseeruv, kusjuures selle n-ndat järku tuletis on antud integraalina
Viimase asjaolu tõttu iga piirkonnas D regulaarne funktsioon ühtlasi analüütiline funktsioon.
Cauchy integraalvalem on nimetuse saanud prantsuse matemaatiku Augustin Louis Cauchy järgi.
Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala
pisi|[[Härma Mäemine müür ]] Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala asub Võru maakonnas Võru ja Setomaa valla territooriumil. Kaitseala pindala on 1237 hektarit.
Kaitseala ajalugu ulatub 1962. aastasse, mil kaitse alla võeti Piusa jõe ürgorg ja selle kallaste Devoni liivakivipaljandid ehk nn müürid (Piusa jõe liivakivipaljandid). Praegused piirid aastast 1997. Hiljem võeti kaitse alla ka Piusa jõe ürgorus kasvavad metsa- ja niidukooslused.
Kaitsealal on üks sihtkaitsevöönd – Härma sihtkaitsevöönd, ja üks piiranguvöönd – Piusa jõe ürgoru piiranguvöönd.
K12LTSP
K12LTSP on terminaliserverina töötav Linuxi distributsioon, mida levitatakse GNU Üldise Avaliku Litsentsi all. Distributsiooni aluseks on RedHat Fedora Linuxi ja LTSP terminaliserveri programmijupid.
K12LTSP on lihtsalt installitav ja konfigureeritav. Kui K12LTSP on paigaldatud, suudavad terminalid käivituda serverarvutist ilma, et neil oleks enda disketiseadet või kõvaketast. Kõik programmid töötavad terminaliserveris, töökohtadel on kasutusel nn kõhnad kliendid – arvutid, millel pole ei tarkvara ega kõvakettaid.
Kõhnad töökohad sobivad hästi koolidele, sest neid on lihtne paigaldada ja need nõuavad vähe hooldust. Eestis on K12LTSP 2006. aastal kasutusel näiteks Viljandi Maagümnaasiumi õpetajate arvutites, Valuoja Põhikoolis peaaegu kõigis arvutites ja ka Sakala Teed OÜ kõigis arvutites.
282
282. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad - 280. aastad - 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad
Aastad: 277 278 279 280 281 - 282 - 283 284 285 286 287
Vilivere
Vilivere on küla Rapla maakonna Kohila vallas Keila jõe ääres. Asub Harju ja Rapla maakonna piiril, majanduskeskus on Kohilas.
Külas on Vilivere raudteepeatus. Lähimad koolid ja lasteaiad asuvad Kurtnas ja Kohilas. Korraldatud on õpilaste ja valla elanike transport.
Küla läbib Kiisa–Kohila tee. Küla lõunaosa ulatub kuni Kernu–Kohila teeni ning lääneosa kuni Tõdva–Hageri teeni.
Osaliselt jääb külla Kurtna-Vilivere loodusala.
Viliveres asub mitu arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi ning üks kivikalme ja asulakoht.
Viliveres asub noorte turvakeskus Kati Kodu.
Külas on tegutsenud Vilivere kool. Hoone on hävinud.
Viliveres elab Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere.
Jerevan
thumb|Peapostkontor pisi|Jerevan. Keskel ooperiteater, taustal Väike-Ararat (vasemal) ja Suur-Ararat (paremal) 2014. aastal Jerevan (armeenia keeles Երևան või Երեւան) on Armeenia pealinn ja suurim linn. Asub Türgi piiri lähedal, Ararati tasandikul, Hrazdani jõe kaldal.
Tekkis 782 eKr urartulaste rajatud Erebuni kindluse juurde. Jerevan on olnud araablaste, pärslaste, Osmanite riigi ja Venemaa valduses. Aastatel 1917–1920 ja alates 1991 on iseseisva Armeenia pealinn.
Jerevanis asub Jerevani Riiklik Ülikool.
Armeenia peamine lennujaam Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam asub kesklinnast 12 kilomeetrit edelas.
Rahvastik
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jerevani elanike seas 98,6% armeenlasi, 0,6% venelasi ja 0,4% kurde.
Kliima
thumb|left|Jerevani kliimadiagramm Jerevanis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava kuiva suvega.
Metroo
Jerevani metroo (Երեւանի մետրոպոլիտեն, Jerevani metropoliten) avati 1981. aastal.
Välislingid
🇦🇲
Magic Johnson
Earvin (Magic) Johnson jr (sündinud 14. augustil 1959) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 hooaega. Kogu karjääri Los Angeles Lakersit esindanud Johnson tuli viiekordseks NBA meistriks ja USA koondisega 1992. aastal olümpiavõitjaks.
Lapsepõlv
Magicul oli üheksa venda ja õde, isa töötas General Motorsis, ema koolis. Väike Earvin veetis aega tänavanurkadel lauldes, lootes sellega raha teenida.
Kuid talle meeldis juba põnnist peale mängida ka korvpalli. Tavaliselt oli väike Earvin juba kell pool kaheksa palliplatsil ja harjutas. Ta ise on selle kohta öelnud: "Ma harjutasin iga päev. Ma põrgatasin ja triblasin poodi, põrgatades palli parema käega, tagasi tulles tegin ma seda vasaku käega. Ma isegi magasin koos oma korvpalliga!"
Keskkool
Earvin käis aastatel 1974–1977 Lansing Everetti keskkoolis ning valiti 1976. ja 1977. aastal USA keskkoolikorvpallurite sümboolsesse koondisse.
Ta sai hüüdnimeks Magic 15-aastaselt keskkoolis, kui kogus ühes mängus 36 punkti, 16 lauapalli ja 16 resultatiivset söötu (tema ema arvas, et see hüüdnimi on ülepingutatud). Sel hooajal võitis Magicu keskkoolimeeskond 27 mängu ja kaotas vaid ühe. Keskmiselt viskas Magic 28,8 punkti ja hankis 16,8 lauapalli mängus.
Ülikool
Kuigi Johnsonil oli palju nimekaid kosilasi, otsustas ta ülikooli minna kodulähedasse Michigani osariigi ülikooli, kus käis aastatel 1977–1979.