cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Johannes Perens
Ta lõpetas 1925. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1935. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse alal. Oli Kaitseliidu Saaremaa maleva juhatuse liige.
Ta arreteeriti NKVD poolt 19. aprillil 1941 Kuressaares. Suri Nõukogude vangilaagris.
Leopold I (täpsustus)
Leopold I on olnud mitme valitseja nimi:
Vahuküla
Vahuküla (ka Vahu, 1798. aasta atlases Wahhokül) on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Külas on asunud Vahu mõis. Külast algab Vahu jõgi, mis suubub Preedi jõkke.
Segametsaga kaetud vooreosa Piibe maantee ääres kutsutakse Pihumäeks. Seal on Vahuküla elanike kooskäimiskoht lava ja kiigega. Mäelt avaneb ilus vaade Vahukülale.
Ajalugu
Vahuküla on kirjalikes allikais esmaminitud 1253. aastal. Vahu mõis (Wöhho) rajati 19. sajandil.
Vahukülast idas asuvad Vahu allikad, mis varem olid tuntud sinikael-partide talvitumispaigana. Pärast ümbruskonnas tehtud maaparandustöid on allikad jäänud veevaeseks. Vahuküla läänepiiril oli Preedi jõel vesiveski (1798. aasta atlases Wahho). Hoone oli maakivivundamendil palkhoone, pinnasepais maakividest kaldakindlustusega. Veski töötas viimati 1949. aastal. 1988. aastal oli talukompleks hävinud ja koht võsastunud.
Sagittarius
Sagittarius (ladina keeles 'vibukütt') võib tähendada mitmeid asju.
Teadusliku nimetusena võib "Sagittarius" tähendada
Sagittarius on Saue vibuklubi
Sagittarius oli vibukütt-gladiaator
Udeva
Udeva on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Rummu vangla
Rummu vangla oli Harju maakonnas tänase Lääne-Harju valla territooriumil Rummu alevikus asunud vangla.
Udeva
Külas on asunud Udeva mõis. Küla lähistel paikneb Udeva soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Rummu vangla
JUM-422/3
Rummu vangla asutati 1961 Murru vangla idaosast eraldatud alast. Vangla kandis nimetust JUM-422/3.
Väätsa valla lipp
thumb|Väätsa valla lipp Väätsa valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Väätsa valla lipp.
Udeva
Udeva küla on esimest korda kirjalikult mainitud 1375. aastal.
Rummu vangla
PTK nr. 3
Kinnipidamisasutuse nimetus muudeti ENSV Siseministeeriumi 17.05.1990. a käskkirjaga nr 67, Parandusliku Töö Koloonia nr. 3, moodustati Parandusliku Töö Valitsuse baasil Siseministeeriumi Kohtuotsuste Täitmise Amet.
Väätsa valla lipp
Lipp kinnitati 30. mail 1995.
Rummu vangla
PTK nr. 3
1991. aastal põgenes vanglast, tsemenditsisternis Jüri Mosin ning põgenes Venemaale.
Udeva
Aruküla–Jõeküla tee ääres säilinud väike mõisahoone on ehitatud 1795. aastal.
Väätsa valla lipp
Lipu kirjeldus
Väätsa valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud kollasel-rohelisel kangal kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides ristikheinalehte. Vardapoolne lipuväli on kollane ja lehviv pool roheline.
Hindrek Meri
thumb|Hindrek Meri, 2008 Hindrek-Peeter Meri (21. veebruaril 1934 Berliin – 29. september 2009 Tallinn) oli Eesti riigitegelane. Ta oli Georg Meri poeg ja Lennart Meri vend.
Udeva
Udeva mõis ja ümbruskond on Egon Ranneti romaani “Tugevate tee” tegevuspaik.
Rummu vangla
Rummu vangla
Riikliku Kinnipidamiskohtade Ameti peadirektori 03.05.1994. a käskkirjaga nr 81 nimetati kinnipidamisasutused vanglateks.
Väätsa valla lipp
Lipu kirjeldus
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.
Udeva
Udeval töötas õpetajana Kuuda seminari kasvandik Gustav Bach, kes organiseeris esimese sümfooniaorkestri Järvamaal. 1889. aastal asutati tema eestvõttel Udeva Muusikaselts. Hiljem sai Bachist Koerus segakoori, meeskoori, puhkpilliorkestri ja põllumeeste seltsi eestvedaja.
Müra (täpsustus)
Müra on mitmetähenduslik sõna:
Rummu vangla
Rummu vangla
20.03.1993.a toimusid kinnipeetavate rahutused Rummu Vanglas. Põhjuseks oli kinnipeetavate rahuolematus vangla kui elukeskkonnaga (eelmisel päeval oli külastanud vanglat inimõiguste delegatsioon, samuti ei oldud kinnipeetavate eelnevatele ettepanekutele/märgukirjadele väidetavalt pikka aega vastatud). Kinnipeetavad ronisid hoonete katustele, avaldamaks meelt enda halva olukorra üle. Olukorra rahustamiseks kasutati vangla eriüksust ja tuletõrje abi.
Väätsa valla lipp
Lipu kasutamise kord
Vallalipp heisatakse:
Hindrek Meri
1934–1938 elasid Merid Berliinis, kus Georg Meri töötas Berliini Eesti saatkonna nõunikuna. 1938. aasta jaanuarist töötas Georg Meri diplomaadina Pariisis, kuid juba augustis kolisid Merid perega tagasi Eestisse, kus asusid elama Nõmmel (praegune Tallinn). 1941–1945 oli Hindrek koos ema ja vennaga küüditatuna Siberis. Hindrek Meri õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusgeograafiat.
Rummu vangla
Harku ja Murru vangla avavanglaosakond
1. jaanuaril 2001 liideti Rummu vangla Murru vanglaga. 1. veebruaril 2001 asutati Rummu avavangla, mis 1. aprillil 2004 liideti Murru vanglaga.
Väätsa valla lipp
Lipu kasutamise kord
Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal.
Rummu vangla
Harku ja Murru vangla avavanglaosakond
Harku ja Murru vangla kinnise osakonna sulgemisel, Rummu vanglaüksus jätkas tööd 81kohaline avavanglaosakonnana, kus viibivad vangid said päevasel ajal vanglast väljas tööl ja õppimas käia.
Hindrek Meri
Ta töötas 1957–1990 Eesti NSV Riiklikus Plaanikomitees, sealhulgas 1988–1990 plaanikomitee esimehe esimese asetäitjana. 1981. aastal töötas üheksa kuud Nõukogude Liidu eksperdina Vietnamis.
Väätsa valla lipp
Lipu kasutamise kord
Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Väätsa valla ametlikud delegatsioonid või Väätsa valda esindavad kollektiivid või üksikisikud Väätsa Vallavalitsuse korralduse alusel.
Vallalippe tohib valmistada üksnes valitsuse loal.
Rummu vangla
Harku ja Murru vangla avavanglaosakond
Rummu vangla vange kasutati Rummu karjääris paekivi kaevandamisel. Pärast Rummu vangla sulgemist lõpetati ka paekivi kaevandamine.
Hindrek Meri
Hindrek Meri oli aastatel 1990–1997 Eesti Vabariigi riigikontrolör ja 1998–2003 Eesti Panga nõukogu liige.
Gryffindor
thumb|Gryffindori värvid. Gryffindor on üks neljast Sigatüüka majast. Seal õpivad ka Harry Potter ning tema sõbrad Ron Weasley ja Hermione Granger.
Hindrek Meri
Isiklikku
Tal on tütar Marit Meri ning lapselapsed Sinika ja Rain Seepõld.
Mälestusteraamat
Hindrek-Peeter Meri on avaldanud mälestusteraamatu "Tagasivaateid veerevast vagunist" (Ilmamaa, Tartu 2008, 560 lk, ISBN 9789985772751).
Gryffindor
Gryffindori maskott on lõvi, värvideks sarlakpunane ja kuldne, elemendiks tuli. Teadaolev ese, mis kuulus Godric Gryffindorile, oli tema mõõk, mille suudab sõõlamiskübarast välja võluda vaid tõeline Gryffindorlane. Harry võlus selle kübarast välja teises osas ja tappis sellega basiliski.
Gryffindori majavanem on Minerva McGonagall ja majavaim Peaaegu Peata Nick.
Gryffindori maja asub Sigatüüka lossi kõige kõrgemas tornis. Pääsu Gryffindori torni valvab Paks Naine, parooli teadmata ei pääse keegi temast mööda.
Tuntumad Gryffindori majja kuulunud tegelased:
Conrad Aiken
Conrad Potter Aiken (5. august 1889 Savannah, Georgia – 17. august 1973 Savannah, Georgia) oli Ameerika Ühendriikide luuletaja. Ta loomingule on omased intensiivsed vaimsed otsingud. Kirjutanud ka lühiproosat ja kriitikat.
1260. aastad
1260. aastad on aastad 1260–1269.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad
Aastad : 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269
Tallinna vapimärk
pisi|Tallinna vapimärk Tallinna vapimärk on Tallinna linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele linnapoolse erilise austusavaldusena. Tallinna vapimärgi kavalerid kuuluvad Tallinna Aukodanike Kogusse.
Ajalugu
Tallinna vapimärki antakse alates 1997. aastast. Selle on kujundanud Priit Herodes.
Teenetemärgi kirjeldus
pisi|Tallinna vapimärk Vapimärk koosneb kahest teineteise peale paigutatud käppristist. Alumine rist on sinine, pealmine pikem ja kitsam rist on valge ja selle keskmes asub valge vääriskivi (teemandi asendaja). Risti kohal on Tallinna täisvapp.
Vapimärgi tagaküljele on graveeritud märgi number ja märgi andmise aasta. Märk on valmistatud hõbedast, viimistletud kulla ja kuumemailiga.
Teenetemärgi andmine
Vapimärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele. Välismaalaste all mõeldakse nii välisriigi kodanikke kui ka kodakondsuseta isikuid. Vapimärgi andmise otsustab linnavolikogu. Vapimärgi annab autasustatavale kätte linnapea üldjuhul Tallinna Raekojas.
Puhmu
Puhmu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Tallinna vapimärk
Teenetemärgi kandmine
Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, mis kirjutatakse alla linnapea poolt ja antakse kätte koos vapimärgiga. Autasustatute nimed kantakse Tallinna vapimärkide kavaleride raamatusse.
Puhmu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Tallinna vapimärk
Teenetemärgi kandmine
Vapimärki kantakse linnalipu värvides muareesiidist õlalindi küljes vasakul puusal. Meeste õlalindi laius on 105 mm ja naiste õlalindi laius on 64 mm. Originaalsuuruses vapimärgi asemel võib kanda vapimärgi miniatuuri, rosetti või lindilõiget.
Puhmu
Puhmu küla asub Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres Kapu ja Liigvalla vahel.
Tallinna vapimärk
Tallinna vapimärgi kavalerid
pisi|Tallinna vapimärgi miniatuurmärk
Lähtetekst
Lähtetekst on kirjaliku tõlke alusmaterjaliks olev tekst.
Puhmu
Ajalugu
Puhmu küla Järvekalda pere oli suviti pedagoogi, luuletaja ja astronoomi Roopi Hallimäe kodu. Aias on säilinud kivirist, mis 1920. a. kündmisel maa seest välja tuli.
Lähtetekst
Lähteteksti tõlkimise tulemusel tekib tõlketekst.
Puhmu
Loodus
Kevaditi kaunistab küla paari hektari suurune karstijärv.
Kangru talu heinamaal, põlluservast 30 m asub roosakasvalge graniitrahn ümbermõõduga 24,8 m. Rahnus esineb rohkesti päevakivi ja kvartsi. Rahnu lael asub looduslik lohk.
Kannel (täpsustus)
Kannel on teatud keelpill.
Selle järgi on nime saanud:
Kannel on perekonnanimi või selle osa:
28. oktoober
28. oktoober on Gregoriuse kalendri 301. (liigaastal 302.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. oktoober (1901–2099).
Ioon
pisi|[[Elektriline potentsiaal|Elektrilise potentsiaali jaotumine nitraadi (NO3−)) ioonis. Punase värviga piirkonnad on madalama energiaga kui kollase värviga piirkonnad]]
Ioone tähistatakse samamoodi kui elektriliselt neutraalseid keemilisi elemente, lisades sõltuvalt iooni tüübist elemendi tähisele "+" või "–" märgi ning märkides vajaduse korral ära kaotatud või juurde saadud elektronide arvu. Näiteks H+ ja SO42-.
Ionisatsioonienergia
Energiat, mis on vajalik põhiolekus (madalaimal energiatasemel) oleva elektroni väljalöömiseks aatomi elektronkattest, nimetatakse ionisatsioonienergiaks ehk ionisatsioonipotentsiaaliks. See on ühtlasi selle elektroni seoseenergia aatomis. N taseme ionisatsioonienergia on energia, mis on vaja anda n elektronile pärast seda, kui n – 1 elektroni on juba aatomist eemaldatud.
Iga järgmise taseme ionisatsioonienergia on oluliselt suurem kui eelmine. Eriti suur hüpe ionisatsioonienergias toimub pärast alamelektronkihi tühjendamist elektronidest. Sel põhjusel on enamik ioone sellised, millel on pealmine alamelektronkiht täidetud. Näiteks naatriumil on väliskihis ainult üks valentselektron ning seega on kõige levinum naatriumi ioon Na+.
Perioodilisustabeli teises servas on klooril seitse valentselektroni, seega kõige levinum kloori ioon on ühe lisaelektroniga Cl–. Kõige väiksem ionisatsioonienergia on frantsiumil ja kõige suurem fluoril. Metallide ionisatsioonienergia on tavaliselt palju väiksem kui mittemetallidel, mistõttu metallid reeglina kaotavad elektrone (muutuvad positiivseteks ioonideks) ja mittemetallid haaravad elektrone lisaks (muutuvad negatiivseteks ioonideks).
Positiivse iooni teke
Positiivse iooni tekkimiseks on vaja aatomile anda lisaenergia, mis on aatomi ionisatsioonienergiast suurem või sellega võrdne. Näiteks ioniseeriv kiirgus ioniseerib aatomeid, andes kiirgusenergiat üle aatomitele ning rebides sellega elektrone aatomi elektronkattest välja. Mida väiksem on aatomi ionisatsioonienergia, seda väiksema energiaga kiirgusest piisab aatomi ioniseerimiseks.
Positiivset iooni nimetatakse katiooniks.
Negatiivse iooni teke
Neutraalses aatomi tuumas on tavaliselt Z positiivselt laetud prootonit ja elektronkattes Z negatiivselt laetud elektroni. Seega on aatomi kogulaeng 0. Kui elektronid kataksid tuuma ühtlase kihina, siis ei oleks negatiivsete ioonide tekkimine füüsiliselt võimalik. Reaalsuses läbib aatomist mööduv elektron aatomi elektronkatte. (Tema lainefunktsioon võimaldab tal teatava tõenäosusega paikneda aatomi negatiivse elektronkatte ja positiivse tuuma vahel.) Teda mõjutab tuuma tõmbejõud, mis liidab elektroni aatomi elektronkattesse. Täiendav elektroni negatiivne laeng paigutab ülejäänud elektronid elektronkattes veidi ümber. Kõik Z + 1 elektroni korralduvad ümber uutele energeetilistele tasemetele.
Negatiivset iooni nimetatakse aniooniks.
Vaba radikaal
Vaba radikaal on ioon, milles on üks või rohkem paardumata elektroni. Selline ioon on väga ebastabiilne ning aldis reageerima teiste ioonide ja ainetega.
Plasma
Plasma on aine olek, kus kõik aatomid on täielikult ioniseeritud. Plasma tekib näiteks aine kuumutamisel temperatuurini, milles kõigi aine aatomite kineetiline energia ületab aatomi (kõigi elektronide) ionisatsioonienergia. Sellise temperatuuri juures rebitakse kõik elektronid aatomituumade küljest lahti ning plasma koosneb vabadest aatomituumadest ja elektronidest.
Harry Ottmaa
Harry Ferdinand Ottmaa (kuni 30. maini 1936 Harry Ferdinand Otmann, 31. oktoober 1899 Pärnu – 14. aprill 1942 Sverdlovsk (hukati)) oli Eesti sõjaväelane (major).
Louis Homilius
Louis Homilius (25. mai 1845 Peterburi – 27. detsember 1908 Peterburi) oli vene organist, töötas Peterburi Konservatooriumis.
Tema õpilaste seas olid Artur Kapp, Rudolf Tobias, Peeter Süda, Mart Saar ja Otto Hermann.
Svetlana Abrossimova
thumb|Svetlana Abrossimova Svetlana Olegovna Abrossimova (vene Светлана Олеговна Абросимова; sündinud 9. juulil 1980 Leningradis) on Venemaa korvpallur.
1998. sai ta Venemaa korvpallikoondises MM hõbemedali ja 2007 tuli ta Euroopa meistriks. Ta on olnud Venemaa korvpallikoondises 2000. aasta suveolümpiamängudel ja 2008. aasta suveolümpiamängudel.
Ta on tulnud Tšehhi meistriks (2002) ja Venemaa meistriks (2003).
Klubid
Ta on 1,85 m (teistel andmetel 1,88) pikk ja kaalub 77 kg.
Merja
Merja on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Merja arvatakse olevat tekkinud põgenike külana pärast ordurüütlite sissetungi Järvamaale 1212. aastal, kui ümberkaudsed külad maha põletati.
Merja külas asuv Merjamäe linnamägi on Koeru kihelkonna ainus linnamägi.
Naha talu
Naha talu on Karisöödi küla koosseisu kuuluv talu Võru maakonna Rõuge valla edelapiiril. Naha talust 2 km kagus asub Eesti kõige lõunapoolsem punkt (57°30' N, 26°37' E).
Varem kuulus talu Naha küla koosseisu, kuid seda küla enam ei ole.
Udine provints
Udine provints oli provints Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas. Piirnes põhjas Austria ja idas Sloveeniaga. Provintsi keskus oli Udine linn.
Naha talu
Naha talust algab Eestimaa lõunatipu looduse õpperada, mille pikkus on 4,8 km.
Udine provints
Haldusjaotus
thumb|[[Udine, Palazzo Antonini Belgrado]] Udine provints jagunes 136 omavalitsusüksuseks (comune).
Preedi
Preedi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Preedi jõgi.
Peeter Allik
Peeter Allik (28. juuni 1966 Põltsamaa – 31. detsember 2019) oli eesti maalikunstnik ja graafik.
Preedi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Peeter Allik
Elulugu
Peeter Allik õppis aastatel 1984­­–1988 Tartu Kunstikoolis, 1988­­–1993 Eesti Kunstiakadeemia Tartu osakonnas ning 1991­­–1992 külalisõpilasena Eesti Kunstiakadeemias.
Enn Urbalu
Enn Urbalu (kuni 30. aprillini 1936 Ernst Uulberg; 15. juuni 1895 – 1. oktoober 1941 Solikamsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Peeter Allik
Elulugu
Ta tuli oma kunstiga avalikkuse ette Kursi koolkonna ridades, selle asutajaliikmena 1988. aastal. Teised kursilased on Albert Gulk, Marko Mäetamm, Imat Suumann, Ilmar Kruusamäe, Priit Pajos, Priit Pangsepp, Külli Suitso ja Reiu Tüür.
Poksviirused
Poksviirused ehk rõugeviirused on kaksikahelalised DNA-viirused, mille replikatsioon toimub tsütoplasmas, mistõttu nad saavad oma genoomi iseseisvalt transkribeerida ja replitseerida.
Peeter Allik
Elulugu
Peeter Allik oli aastail 2001–2004 Academia Non Grata maali- ja graafikaosakonna juhataja ning aastail 2005–2014 Tartu Kõrgema Kunstikooli õppejõud.
Preedi
Külas on asunud Preedi mõis.
Peeter Allik
Näitused
Allik hakkas näitustel esinema 1980-ndate teisel poolel, mil ta eksponeeris oma sürrealistliku koega õlimaale. 1990-ndatel kujunes temast väga viljakas kunstnik, kelle loomingut on seostatud nii neopopi lainega kümnendi alguses kui ka sürrealismi teise tulemisega kümnendi teisel poolel.
Poksviirused
Poksviirused moodustavad sugukonna Poxviridae.
Preedi
Preedi mõisa on kirjalikes allikates esmamainitud 1442. aastal. Kuni Liivi sõjani kuulus see Tallinna piiskopile Torkilile. Liivi sõda laastas Preedi maid rängalt. 1571. aastal elas mõisa alal ainult kolm talupoega ja kaks kehvikut.
1608. aastast kuulus Preedi Wredede suguvõsale, kelle järgi sai paikkond ka nime.
Peeter Allik
Näituste ja teoste pealkirju
pisi|"Meie kontseptsioon on tulevik" (2000), detail Linoollõige 2/50 180×60 cm [[Viinistu kunstimuuseum]]
Preedi
Preedi–Piibe tee ääres asuv Kuningamäe kivikalme on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 1968. aasta arheoloogilistel väljakaevamistel järeldati leitu põhjal, et sinna on maetud juba 4.–11. sajandil. Kuningamäe lähedal on veel ka keskaegne külakalmistu, mis kannab Kullamäe nime.
Preedi mõisa kutsari perest on pärit pedagoog ja loodusteadlane Hans Männik, loodusteaduslike õpikute autor ja kirjastuse Loodus asutaja.
Peeter Allik
Iseloomulik
Linoollõige oli aastaid Alliku meelistehnika ja mustade triipude võrgustik kujunes talle iseloomulikuks.
Isiklikku
Peeter Alliku elukoht oli Laasme küla Puurmani vallas Jõgeva maakonnas.
Liusvere
Liusvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Liusvere külas on sündinud Eduard Vilde romaani "Prohvet Maltsvet" prototüüp Juhan Leinberg.
Suur Taevaskoda
pisi|Suur Taevaskoda pisi|Suur Taevaskoda 2019. aasta suvel thumb|Vaade Ahja jõele paljandi harjalt Suur Taevaskoda ehk Suur-Taevaskoda on liivakivipaljand Ahja jõe paremkaldal, Põlva maakonnas Põlva vallas.
Suurel Taevaskojal paljanduvad Kesk-Devoni Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihilised liivakivid.
Suur Taevaskoda on Eesti üks ilusaimaid looduslikke vaatamisväärsusi. Ahja jõe kaldal on ta kõrges okasmetsas hästi jälgitav. Paljand tõuseb jõepinnalt 22,5 meetrini, oruperve suhteline kõrgus on kuni 38 meetrit.
Oshana ringkond
Oshana ringkond on Namiibia 1. järgu haldusüksus (ringkond).
Ringkond jaguneb 11 valimisringkonnaks.
Jon Robert Holden
Jon Robert Holden (vene Джон Роберт Холден; sündinud 10. augustil 1976 Pittsburghis) on ameerika päritolu mustanahaline endine Venemaa korvpallur, kes mängis 2002–2011 klubis Moskva CSKA.
Holden sai Venemaa kodakondsuse 2003. aastal Vladimir Putini korraldusel. Selle põhjuseks olid uued reeglid Venemaa korvpalli Superliigas, mis ei lubanud ühes klubis pidada üle 5 välismaalasest mängija (neist kuni 2 ameeriklast). Moskva AKSK-s oli juba viis välismängijat ning neist 2 olid ameeriklased. Tollal ei osanud Holden üldse vene keelt. Holden säilitas ka USA kodakondsuse, kuid mängis Venemaa korvpallikoondises.
Karjäär
Holden tuli 1998. aastal Euroopasse, hakkas mängima Läti klubis ASK/Brocēni/LMT ja tuli Läti meistriks. 1999–2001 mängis ta Belgia klubis Telindus Oostende ja tuli Belgia meistriks. 2001–2002 mängis ta Kreeka klubis Ateena ASK ja tuli 2002 Kreeka meistriks. Moskva CSKA ridades on ta tulnud 6 korda Venemaa meistriks (2003–2008).
Koos Venemaa korvpallikoondisega tuli Holden Euroopa meistriks 2007. aastal.
Ta on 1,85 m pikk ja kaalub 84 kg.
JoJo
Joanna Noëlle Levesque (esinejanimi JoJo; sündinud 20. detsembril 1990 Foxborough's Massachusettsi osariigis) on USA laulja ja näitleja.
JoJo tegi lauljana läbimurde 2004. aastal singliga "Leave (Get Out)". Selle looga sai temast läbi aegade noorim USA singlite edetabeli tippu jõudnud naissooloesineja.
Elulugu
JoJo on sündinud Brattleboros Vermonti osariigis ja kasvas üles Foxborough's Massachusettsi osariigis. Ta on ema poolt prantsuse, poola, iiri ja indiaani päritolu ning isa poolt Kanada prantsuse, iiri ja indiaani päritolu.
Ta kasvas Foxborough's ühe magamistoaga korteris väikese sissetulekuga peres. Tema isa Joel Maurice Levesque harrastab laulmist ja tema ema Diana Levesque laulis katoliku kiriku kooris. Kui Joanna oli kolmeaastane, siis ta vanemad lahutasid. Kui JoJost sai menukas laulja, asus ta koos emaga elama Edgewaterisse New Jersey osariiki. Isa elab New Hampshire'is.
Lapsepõlves kuulas JoJo, kuidas ta ema harjutas kirikulaule ja võttis õppust. Ta ise hakkas laulma kaheaastaselt, tehes järgi oma ema, tehes oma versioone kõigest, alustades salmikestest, lõpetades poppide toonidega. Lapsena nautis JoJo osalemist pärismaalaste festivalidel ja näitles kohalikes teatrites.
Pärast esinemisproove telesaates "Kids Say the Darndest Things: On the Road in Boston", anti JoJole ülesanne saates laulda Aretha Franklini 1967 hitti "Respect". Saatejuht Bill Cosby ja rahvas Faneuili hallis vastasid ülekaalukalt ta esitusele. Pärast seda kutsuti ta esinema saatesse "The Oprah Winfrey Show". Ta esines ka Maury's, ühes sagedas "kids-with-talent" osades, nagu ka paljudes teistes. Minevikus on ta öelnud, et "kui pidin esinema, polnud mul hirmu". JoJo muutis oma nime seaduslikult oma ema perekonnanime Blagdenist oma isa perekonnanime järgi Levesqueks.
Muusika
JoJo esinejanimi tuleb tema lapsepõlve hüüdnimest. Pärast ilmumist jutusaadetes, gospelifestivalidel ja võisteldes telesaates "America's Most Talented Kids", kutsus muusikaprodutsent Vincent Herbert ta Blackground Recordsi katsetele. Katse ajal Barry Hankersonile ütles Hankerson talle, et ta sugulase, hilisema laulja Aaliyah, hing on tema ta juurde toonud. Ta oli lepingu kirjutanud ja ta sai võimaluse lugusid salvestada selliste tuntud produtsentide nagu The Underdogs ja Soulshock & Karlin juures.
JoJo live-demo "Joanna Levesque" salvestati aastal 2001. See sisaldab kavereid mitmetest tuntud souli ja rhythm and blues 'i lugudesr, sh Wilson Picketti 1966 "Mustang Sally", Etta Jamesi 1989 "It Ain't Always What You Do (It's Who You Let See You Do It)", Aretha Franklini 1968 "Chain of Fools" ja 1969 "The House That Jack Built", The Moonglowsi 1956 "See Saw", Stevie Wonderi 1972 "Superstition" ja The Temptationsi 1975 "Shakey Ground". Demo on mõnikord saadaval eBays.
"JoJo" (2004)
JoJo esimene singel "Leave (Get Out)" ilmus 2004. Laulust sai rahvusvaheline hitt, jõudes 12. kohale USA edetabelis "Billboard Hot 100" ning 2. kohale Ühendkuningriigi ja Austraalia singlite edetabelites "Singles Chart". Kui laul jõudis esikohale "Top 40 Mainstreamis", sai temast 13-aastaselt noorim sooloartist, kelle singel jõudis esikohale Ameerikas ja ka noorim, kes nomineeritud MTV muusikavideo auhindadele ("Parim uus artist" looga "Leave (Get Out)", 2004). JoJo debüütalbum "JoJo" järgis seda. See jõudis neljandale kohale USA Billboard 200's ja kümnendaks Top R&B/Hip-Hop Albumid, müües umbes 107 000 eksemplari ja jõudes Top 40'sse UK Albums Chartis. Albumit on USA-s müüdud peaaegu 1,5 miljonit eksemplari. JoJo kirjutas kaks lugu albumil, samuti kirjutas ja produtseeris ühe loo. Tema teine singel "Baby It's You", kus laulab kaasa räppar Bow Wow, jõudis 22. kohale USA's ja 8. Ühendkuningriigis.
Viimane singel albumilt "Not That Kinda Girl" tuli välja 2005. Sel ei õnnestunud edetabelites laineid lüüa. Laul sai 8. koha TRL daily countdownis üheks päevaks, aga siis kukkus edetabelitest välja ega tulnud enam tagasi.
Aastal 2004 osales JoJo loos "Come Together Now" heategevussinglis, et toetada 2004. aasta Aasia tsunami ja 2005. aasta orkaan Katriina ohvreid. Sel aastal kutsus esimene leedi Laura Bush isiklikult ta esinema 2004. aastal "Jõulud Washingtonis eri". Olenemata esinemisest teistel üritustel vabariiklaste peol on ta öelnud, et "ta ei nõustu asjadega, mida president George W. Bush on oma ametis teinud". JoJo on ka juhtinud ja esinenud "Lootus rokib" kontserdil aastal 2005, et toetada City of Hope vähikeskust ja oli kaassaatejuht aastal 2006 Televisiooni Guide Channel, Grammy auhindade countdownis.
Intervjuus ajakirjale OK on ta öelnud, et Beyoncé on ta lemmiklaulja ja ta vaatab teda imetlusega.
"The High Road" (2006)
JoJo teine album, "The High Road", anti välja 17. oktoobril 2006. Album jõudis 3. kohale edetabelis "Billboard 200", olles tagapool P. Diddy "Press Playst" ja Evanescence'i "The Open Doorist". Albumi produtsendid olid Scott Storch, Swizz Beatz, Jonathan "J.R." Rotem, Corey Williamsi ja Ryan Leslie. Album on saanud põhiliselt positiivset vastukaja.
"All I Want Is Everything (2009)"
JoJo on öelnud mitmeid kordi, et ta on kirjutanud lugusid oma kolmandaks albumiks, mille ta tahab välja anda, kui ta saab 18. Ta on ka öelnud, et ta otsib kirjastajat, et ta saaks laulda mõningaid oma lugusid, mille ta on kirjutanud.
Olenemata sellest on ta öelnud intervjuus BOP ja Tiger Beat online'ile, et ta loodab hakata albumit salvestama järgmise aasta algul.
Käivad kuulujutud, et JoJo uus album lastakse välja Universal Motown Recordsi alt, Blackground Records/DaFamily Entertainment/Universal Recordsi asemel, mille alt on välja tulnud tema kaks esimest albumit. Kuulujutud algasid, kui JoJo ametlikul lehel oli ainult Universal Motowni logo, Blackground/DaFamily/Universali logo asemel. JoJo on näidanud ka rahulolematust plaadifirmaga pärast seda, kui nad ei tahtnud "Anythingile" videot teha.
Näitlemine
JoJo polnud varem näitlemist õppinud, aga kui ta sai rolli filmis "Akvamariin", määrati talle võtete ajaks näitlemisõpetaja. Teda nimetatakse "Joanna 'JoJo' Levesque'ks" filmi rollides, aga jääb siiski "JoJo'ks" muusikatööstuses.
JoJo'le pakuti osa Disney Channeli Hannah Montanas, aga ta ei tahtnud seda osa. JoJo jaoks jääb muusika ikkagi tema põhiliseks eesmärgiks. Nagu ta on öelnud, et ta eelistab laulmist näitlemisele.
28. augustil ütles JoJo intervjuus BOP ja Tiger Beat Online'ile, et tal on plaanis uus film, millest ta praegu ei saa eriti rääkida. 10. september teatas JoJo, et ta reisib Torontosse, et filmida oma uut filmi "True Confessions of a Hollywood Starlet". Ta on ka öelnud, et ta tahab tuuritada Kanadas, Brasiilias ja Egiptuses.
Isiklik elu
JoJo ja tema ema elavad New Jerseys ja tema salvestusstuudio on Manhattanil New Yorgis. JoJo külastab ka tihti Foxboroughi Massachusettsis, kus teda kasvatati ja siiamaani elab ta perekond. JoJo, kes õpib kodukoolis viimased kolm aastat, on öelnud, et "kool oli kindlasti suur osa ta elust". Koolis läheb tal hästi, hinded on neljad-viied.
JoJo on hea sõber, näitleja ja laulja Aly & AJ, Alexa Vega, Emma Robertsi ja Sara Paxtoniga.
JoJo ütles, et ta on vallaline 18. oktoobril 2006 "Live with Regis and Kelly". Ta oli 2006 oktoobri "Teen People" ajakirjas kinnitades lahkuminekut Adust: "Ma olen vallaline hetkel ja see on hea. Ma olen nii noor. Ma saan 16-aastaseks detsembris ja mul on palju tegemist. See on raske, kui sa tahad käia kellegagi, kes on tuntud. Me olime lihtsalt mõlemad ära tüdinenud meie oma maailmast..."
Grjazovetsi rajoon
Grjazovetsi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblasti lõunaosas. Selle keskuseks on Grjazovetsi linn.
Rajoon jaguneb halduslikult 7 kohalikuks omavalitsuseks.
Al-Yābis (Irbid)
Al-Yābis (اليابس) on vadi Jordaanias Irbidi kubernerkonnas. Araabia keeles on Al-Yābisi vadi täisnimi وادي اليابس (Wādī al-Yābis).
On arvatud, et Piiblis mainitav Krit on sama jõgi.
Eesti Laul 2011
Eesti Laul 2011 oli kolmas Eesti Laulu võistlus ja 18. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Esimest korda kolmevoorulise konkursi poolfinaalid toimusid 12. veebruaril ja 19. veebruaril 2011 Tallinnas ETV stuudios. Finaal toimus avaliku kontserdina Nokia kontserdimajas 26. veebruaril 2011. Saatejuhid olid Piret Järvis ja Lenna Kuurmaa, kellega finaalis liitus Ott Sepp. Lauluvõistlust korraldas Eesti Rahvusringhääling ning telesaated kanti üle ETV vahendusel.
Lauluvõistluse võitis Sven Lõhmuse loodud "Rockefeller Street", mida esitas Getter Jaani. Võitja sai Eesti laul 2011 võitja tiitli, preemia Eesti Autorite Ühingult 2000 eurot. ning sõidab Eestit esindama Düsseldorfis toimuvale 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele.
Formaat
Samuti toodi sisse uuendus laulude osas. Seoses 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse reglemendi uuendusele, mille põhjal ei tohi osalev laulu sõnad ega viis olla avalikustatud enne 1. septembrit 2010. Eelnevatel aastatel on olnud kuupäevaks 1. oktoober.
Eelvoor
Eelvooru laulude esitamise tähtaeg oli 13. detsember 2010 kell 15:00. Esitati 140 laulu, millest reeglitele vastasid 135.
16. detsembril istus maha 11-liikmeline žürii, mille ülesandeks oli läbi kuulata kõik lood ning valida neist 20 lugu, mis osalevad poolfinaalides. Eelvooru tulemused avalikustati sama päeva õhtul "Ringvaate" telesaates.
Žüriisse kuulusid: Toomas Puna (raadiost Sky Plus), Owe Petersell (raadiost Elmar), Erik Morna (Raadio 2), Siim Nestor (ajalehest Eesti Ekspress), Valner Valme (ajalehest Postimees), Kaupo Karelson (produktsioonifirmast RUUT), Ingrid Kohtla ("Eesti Top 7" produtsent; ETV), Kristo Rajasaare (Rabarocki ja Tallinn Music Weeki korraldusest), Tauno Aints (helilooja; Eesti Heliloojate Liidu esindaja), Koit Raudsepp (Raadio 2), Hannaliisa Uusma (laulja; helilooja).
Diskvalifitseerimised ja kahtlused reeglite rikkumises
Kohe pärast eelvooru hakkasid levima kahtlustused mitme osaleja puhul reeglite rikkumises. Elmayonesa esinejanime taga olev Nicolas Hugo Behler Calzetta on Argentina kodanik. Lauluvõistlusel osaleja peab olema Eesti kodanik või Eesti resident tulumaksuseaduse alusel. 20. detsembril 2010 teatati, et Calzetta isikuandmeid on kontrollitud ning tegemist on Eesti residendiga, kes on viibinud Eestis vähemalt 183 päeva järjest 12 kuu jooksul.
Kahtlustati ka, et Mimicry lugu "The Storm" on esitatud laiale avalikkusele enne 1. septembrit 2010. Kahtlused reeglite rikkumise kohta lükati ümber 20. detsembril. "Mimicry pala "The Storm" puhul kinnitasid autorid, et see on avalikuks tehtud peale 1. septembrit ja korraldajad ei ole avastanud ka ühtegi vastupidist kinnitavat fakti," kinnitas peaprodutsent Heidy Purga.
Kolmas lugu, mida kahtlustati samuti enne 1. septembrit 2010 avalikustamises, oli Janne Saare lugu "Meeting The Wolf". Janne lugu oli avalikkusele kättesaadav enne 1. septembrit 2010 nii Youtube'is videona ning ka suhtlusportaalis Facebook. Poolfinaali pääsenud laulude avalikustamisele järgnenud päeval, 17. detsembril 2010, kutsuti Saar telesaatesse "Ringvaade". Janne väitis, et muutis suvel avalikustatud loo sõnu ning muusikat. Nii kuulatigi läbi Janne poolt lauluvõistlusele saadetud lugu ning võrreldi seda suvel avalikustatud loo sõnadega. Selgus, et muudetud oli kolm sõna. 20. detsembril teatas Eesti Rahvusringhääling, et Janne Saare laul "Meeting The Wolf" on diskvalifitseeritud, sest see avalikustati enne 1. septembrit 2010. Tema asemel astub poolfinaalis üles Tiiu Kiik lauluga "Second chance".
Formaalne grammatika
Formaalseks grammatikaks nimetatakse informaatikas ja keeleteaduses formaalse keele täpset kirjeldust, mis tähendab keele kuuluvate stringide (sõne (informaatika)) määratlemist. Formaalses grammatikas on kaks põhilist kategooriat. Esimene neist, generatiivsed grammatikad tegeleb reeglitega kuidas keelde kuuluvaid stringe genereerida. Teine, analüütilised grammatikad tegeleb reeglitega kuidas on võimalik stringe analüüsida, et aru saada, kas see kuulub keelde. Lühidalt, analüütiline grammatika kirjeldab kuidas ära tunda stringe mis kuuluvad mingisse hulka, samal ajal kui generatiivne grammatika kirjeldab kuidas kirjutada ainult neid stringe, mis kuuluvad mingisse hulka.
Generatiivsed grammatikad
Generatiivne grammatika koosneb reeglitest, mille abil konstrueerida stringe. Selleks, et genereerida keelde kuuluvat stringi tuleb alustada grammatika algussümbolist ning seejärel rakendada teisi sobivaid reegleid. Reegleid võib kasutada suvalises järjekorras ja suvaline arv kordi. Reeglite rakendamise tulemusena saadakse string, mis kuulub grammatikaga määratud keelde. Osad grammatikad võimaldavad saada sama stringi mitmel eri viisil reegleid kohaldades, neid grammatikaid nimetatakse mitmeseks. Grammatikat, mille abil saab kõiki stringe ainult ühtviisi reegleid rakendades genereerida nimetatakse üheseks.
Näiteks võtame keele, milles on kaks tähte - a ja b ning 2 reeglit:
Alustame S-st mis on algussümbol. Valides esimese reegli, asendame me S-i aSb-ga ja saame stringi aSb. Valides reegli 1 veel üks kord saame stringi aaSbb ja seejärel rakendades reeglit 2 saame stringi aababb. Lühidalt kokkuvõttes oli tuletuskäik järgmine:. Grammatikaga määratud keeleks on kõikide nende stringide hulk mida antud reeglite abil on võimalik genereerida:.
Formaalne definitsioon
Noam Chomsky pakkus 1950 aastatel välja formaalse grammatika definitsiooni. Grammatika G koosneb 4 komponendist:
Tavaliselt viidatakse grammatikale kui nelikule:. Formaalse grammatika G poolt määratud keel on defineeritud kui kõikide nende stringide hulk, mis koosnevad ainult sümbolitest hulgast \Sigma ja mida on võimalik genereerida alustades algussümbolist S ja seejärel rakendades produktsioone hulgast P kuni sõnad koosnevad ainult terminalidest (ei leidu sümboleid mitteterminalide hulgast N).
Näide
Nende näidete jaoks on formaalsete keelte spetsifitseerimiseks kasutatud set-builder notationi.
See grammatika defineerib keele, kus a^{n} tähendab n arvust a sümbolitest koosnevat stringi. Seega, see keel sisaldab stringe, milles on võrdne nullist suurem arv a, b ja c stinge ning need sümbolid asuvad samas järjekorras.
Märjamaa raudteejaam
right|thumb|Märjamaa jaamahoone aprillis 2009 Jaama tänava poolt pisi|Märjamaa raudteejaama veetorn Märjamaa raudteejaam oli raudteejaam Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis, Rapla–Virtsu raudtee 27. kilomeetril.
Jaamahoone aadress on Jaama tänav 5. Täpselt sama projekti järgi ehitati Vigala raudteejaama hoone. Jaama sulgemise järel oli hoone kasutusel postkontori ja elamuna. Raudteelaste elamute aadressid on Jaama tänav 1 ning 3. Ka veetorn on säilinud.
Raudteetammilt Virtsu poole vaadates jääb jaamahoone paremale.
Märjamaale eelnes Rapla poolt reisirongipeatustest kas Pühatu jaam või Orgita peatus ning järgnes Paeküla jaam.
Roherähn
pisi|Roherähni munad
Roherähn ehk meltsas (Picus viridis L.) on linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast rähni perekonnast.
Roherähn on Euroopa rähnidest vahest kõige tuntum, kuigi mitte alati kõige tavalisem. Ta paistab silma oma suuruse, efektse välimuse ja valjude häälitsustega.
Kirjeldaja
Liigi teaduslik nimi pärineb Carl von Linnélt (1758).
Suurus
Roherähn on turteltuvi suurune. Tema pikkus on 30...36 cm, tiibade siruulatus 45...51 cm.
Värvus
Roherähn on väga roheline (oliivroheline). Ta ei torka maastikul alati hästi silma. Nähtavus oleneb suurelt jaolt valgusest.
Isas- ja emaslinnu sulestik on sarnane. Mõlemad on altpoolt tumerohelised ja ülaltpoolt kollakasrohelised. Kroon ja kukal on vaarikpunased.
Isaslind erineb selle poolest, et vurrude kohal oleva musta triibu keskel on vaarikpunane.
Silmade ja noka vahelised alad ning silmade ümbrus on nii emasel kui ka isasel mustad, välja arvatud Pürenee poolsaarel elaval alamliigil Picus viridis sharpei, kellel must piirkond puudub.
Keha tagaosa on kroomkollane. Lennusulgede välisvõrk on musta-valgetriibuline.
Mõlemast soost poegadel on noka alus vaarikpunane. Ülaosa on triibuline, alaosa triibuline, vöödiline ja tähniline.
Elupaik
Roherähn elab tavaliselt avatumal maastikul kui kirjurähnid.
Ta elab vanades metsaparkides ning vanade puudega avamaastikul, mitte tihedates puistutes.
Käitumine
Ta laskub tüvele või oksale ning hakkab diagonaalis või spiraalselt kiirete jõnksuliste hüpetega ülespoole liikuma, peatudes aeg-ajalt, pea taha kallutatud ja nokk kere suhtes täisnurga all. Ta koputab ägedalt vastu puukoort, tõenäoliselt kuulatades, kas selle all leidub tema saakloomade poolt tehtud õõnsusi. Harva laskub ta veidi allapoole, saba ees.
Ta püüab putukaid, ajades oma pika keele välkkiirelt välja, nii et putukas jääb kleepuva süljega kaetud keeleotsa külge.
Toit on samasugune nagu kirjurähnidel, ainult et roherähnile meeldivad sipelgad. Ta ründab metsas suuri sipelgapesi, lükates pesa katvad männiokkad nokaga kõrvale ning näpsates sipelgad keelega. Sipelgaid otsides võib ta puudest kaugele minna.
Paljunemine
Pesaõõnsus sarnaneb kirjurähnide omaga, kuid on suurem. See võib olla umbes meetri kõrgusel maapinnast või kõrge puu otsas.
Aprilli lõpus või mai alguses muneb roherähn puidukildudele seitse läikivat valget muna. Tal on aastas ainult üks kurn.
Laaneotsa
Laaneotsa on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Laaneotsa küla parkmets Koeru–Visusti maantee lähistel on kujunenud kohalike ja kaugema rahva vaba aja veetmise paigaks. Heakorrastatud ja alaliselt tähistatud suusarajad ja estraadilava võimaldavad korraldada suuremaid rahvakogunemisi, kuid sobivad ka väiksematele rühmadele aktiivseks puhkuseks.
Tegevvulkaanide loend
Siin on loetletud tegevvulkaane.
A
Agung – Alaid – Alcedo – Anatahan – Aragats – Arenal - Asama – Askja – Aso – Augustine - Avatša
B
Bandai – Batur – Beerenberg – Bezõmjannõi – Bisoke - Bulusani vulkaan
D
Dabbahu - Damāvand – Dempo
F
Fogo – Fourpeaked – Fuego – Fuji
G
Galerase vulkaan – Galunggung – Gamalama
H
Hallasan – Hekla
I
Irazú – Irruputuncu – Izalco – Iztaccíhuatl
K
Kamerun – Karangetang – Karõm – Kasatochi – Katmai – Kelud – Kerinci – Kīlauea – Kilimanjaro – Kizimen – Kljutševskaja Sopka – Komagatake – Korjaki sopka – Krakatau
L
Llaima – Laki – Lamington – Lassen Peak – Liamuiga – Llaima – Llullaillaco - Lokon
M
Maipo – Mauna Kea – Mayon – Merapi – Meru – Misti - Momotombo
N
Nevado del Tolima – Nyamuragira – Nyiragongo
O
Ojos del Salado (pole kindel) – Okmok – Ol Doinyo Lengai – Ontake - Orizaba mägi – O-shima – Osorno
P
Pagan (vulkaan) – Papandayan – Pavlov – Pelée – Pico Viejo - Piibu vulkaan - Pinatubo – Piton de la Fournaise – Popocatépetl – Puyehue – Puracé
R
Rainier – Raoul – Ruapehu – Ruiz
S
Sabancaya – Saint Helens (vulkaan) – Sakurashima – San Migueli vulkaan - Sangay – Santorin – Shinmoe-dake - Sinabung – Soputan – Soufrière Hills – Stromboli – Surtsey
Š
Šišaldin – Šivelutš
T
Taal – Tambora – Tanaga – Taranaki – Tarawera – Teide – Telica vulkaan - Tenggeri kaldeera – Torishima – Tristan da Cunha – Tungurahua – Toussidé – Turrialba vulkaan
U
Ubinas
V
Vesuuv – Vulcano
Ekteenia
Ekteenia (kreeka keeles 'jõupingutus, püsivus') on õigeusu kirikus lausutav palve, mis koosneb lühikestest palumistest, millele vastab koor lauldes: "Issand, heida armu" või "Anna seda, Issand". Ekteenia algab üleskutsega palvetamisele. Ekteenia on osa õigeusu kiriku liturgiast. Lääne katoliku ja luteri kirikus vastab ekteeniale litaania.
Stereguštši-klassi korvett
' Stereguštši-klassi korvett (Корвет / Малый сторожевой корабль проекта 20380 Стерегущий) on Venemaal valmistatud moodne lahinguotstarbeline sõjalaevaklass – korvett.
Klassifitseerimine
Kuna laeva mõõtmed ületavad tegelikult NATO mõistes korvetti, liigitatakse seda sageli NATO riikides ka fregatiks, hoolimata Venemaa poolsest korveti-liigitusest. Samas on laeval hoolimata fregati mõõtmetest korveti tasemele jäänud autonoomsus. Tinglikult võiks Stereguštši-klassi korvetti liigitada ka "raskeks" või "suureks" korvetiks.
Kirjeldus
Meeskonnas on 99 liiget, neist 14 ohvitseri.
Relvastuses on erinevad raketisüsteemid, kahurid, torpeedod ja pardahelikopter.
Valmistatud on ka modifikatsioonid:
Ajalugu
Esimene laev võeti teenistusse 2007. a.
Antud laevaklassi on kavas valmistada vähemalt 13 laeva, millest umbes pooled on juba kasutusele võetud. 4 seda klassi laeva on asunud teenistusse Balti laevastikus ja plaanitud on lisada veel 1-2.
Hoolimata korvettide piiratud autonoomsusest on nendega võetud siiski ette ka pikki väljasõite nagu Läänemerelt Mustale merele ja Põhjamerele. Sel juhul on neile reeglina määratud kaasa tanker.
Oshikoto ringkond
Oshikoto ringkond on Namiibia 1. järgu haldusüksus (ringkond).
Ringkond jaguneb 11 valimisringkonnaks.
Virmalised (ansambel)
Virmalised oli Eesti biitmuusikaansambel, mis tegutses aastatel 1965–1977.
Ansambel asutati Tallinnas kevadel 1965. Esialgu mängiti välismaa rokkansamblite, sealhulgas ansambli The Beatles laule. Virmaliste juht Toivo Kurmet hakkas alates sügisest 1967 ka ise laule kirjutama. Mitmed tema laulud said suure menu osaliseks, sealhulgas "Naer" (solist Jaak Joala).
1968. aasta suvel korraldas muusikasaate "Pobifo revüü" toimetaja Jüri Lina Toivo Kurmeti loomingu esimese salvestamise Eesti Raadios. Esimeste lauludena salvestati "Üksinda" ja "Ainult sul". Koos Tõnu Naissooga salvestati Kurmeti instrumentaalpala "Siis sulle meenub".
Novembris 1969 kuulas Kurmetit üle KGB. Sellest ajast alates hakati piirama Virmaliste esinemisvõimalusi. Jüri Lina oli novembris Riias saavutanud firmaga Melodija kokkuleppe Virmaliste kahe väikese heliplaadi avaldamiseks, kuid kavatsetud heliplaadid keelustati Eestist.
1. aprillil 1972 õnnestus Virmalistel esineda Eesti Televisioonis, kuid pärast seda piirati ansambli loomingulist tegevust veelgi. Ansambel läks laiali 1977. aastal.
Koosseis
Eri aegadel on koosseisu kuulunud:
Hans Jaanhold
Hans Elmar Jaanhold (20. veebruar 1909 – 10. august 1941 Hagudi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Alfred Ruben
Alfred Eberhard Ruben (4. november 1899 Tudulinna, Virumaa – 30. oktoober 1943 Taišet) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Lakoonia laht
thumb|Lakoonia laht on Peloponnesose lõunaosas Lakoonia laht (kreeka Λακωνικός Κόλπος, Lakonikós Kólpos) on Vahemere laht Peloponnesose lõunakaldal Joonia mere lõunaosas. Piirneb läänes Tainaroniga ja idas Malea neemega, kagus Kýthira saarega. Laius suudmes 37 km, ulatub maasse 41 km ulatuses. Sügavus ületab 1 km. Lahte ümbritsenud Vana-Kreeka maakonna Lakoonia (ka Lacedaemonia) keskus oli Sparta.
Parlamentarism
Parlamentarism on kõrvuti presidentalismiga konstitutsioonililise režiimi üks põhivariante. Parlamentarismi puhul on riigipea ja valitsusjuht eri isikud. Valitsus vastutab usaldushääletuse kaudu parlamendi ees.
Parlamentaarses riigis on riigipea maa tseremoniaalne liider, kes sümboliseerib selle ühtsust ja suveräänsust. Ta on auhierarhias kõrgeimal kohal ja tal tuleb täita esindusülesandeid. Tal ei ole tegelikku poliitilist võimu. Riigipea ametinimetus võib olla kuningas, kuninganna, keiser, keisrinna või president. Valitsusjuht on riigi poliitiline liider, kelle nimetus võib olla peaminister, kantsler või riigisekretär.
Klassikalise parlamentarismi mudeli järgi on täidesaatva võimu autonoomia seadusandliku võimu suhtes nõrk. Tänapäevastes parlamentaarsetes riikides on täidesaatva võimu autonoomia parlamendi suhtes mõõdukas.
1375
1375. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad - 1370. aastad - 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad
Aastad: 1370 1371 1372 1373 1374 - 1375 - 1376 1377 1378 1379 1380
De Broglie lained
pisi|Elektroni lainelaadset käitumist tõestav [[Interferentsipilt]]
De Broglie lained ehk mateerialained on mikroosakeste kvantmehaanilist olekut iseloomustavad lained. Mateeria lainetaolise käitumise teooria esitas Louis de Broglie oma väitekirjas 1924. aastal. Selle lainelis-korpuskulaarse teooria eest sai ta 1927. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Louis de Broglie lähtus footoni energia ja impulsi (liikumishulga) võrranditest, mida Einstein kasutas fotoefekti kirjeldamisel:
De Broglie avaldas liikuva osakese lainepikkuse \lambda osakese impulsi p kaudu ja seostas osakese energia E selle võnkesagedusega f:
Niiviisi määratletud lainepikkust \lambda nimetatakse de Broglie lainepikkuseks.
Kvantmehaanikas on otstarbekas kasutada lainepikkuse \lambda asemel lainearvu ja sageduse f asemel ringsagedust. Kui soovitakse kirjeldada laine levimise suunda kolmedimensioonilises ruumis, asendatakse lainearv k lainevektoriga \vec{k}. Samuti kasutatakse redutseeritud Plancki konstanti. Siis avalduvad de Broglie võrrandid kujul:
Mateerialainete olemasolu tõestati eksperimentaalselt 1927. aastal. Hilisemad difraktsioonikatsed kinnitasid Broglie lainepikkuse valemi õigsust. Niisugusteks katseteks saab kasutada kristalle, mis käituvad väga väikeste vahedega kolmedimensiooniliste difraktsioonivõredena.
Plauen
Linnas on Plaueni Lutheri kirik, mida kasutab Plaueni Lutheri kogudus, ja Plaueni Jaani kirik.
Ajalugu
Plauenit on esmamainitud 1122. aastal. 1224 sai asula linnaõigused.
pisi|tühi|Plaueni kesklinn
Tatjana Jaanson
Tatjana Jaanson (neiupõlvenimi Tatjana Borissova; sündinud 23. novembril 1966 Moskvas) on endine Nõukogude Liidu sõudja ja Eesti sõudmistreener.
Elulugu
Treenerina on Tatjana Jaanson töötanud 1996. aastast ning omab 7. kategooria treeneri litsentsi.
2008. aastal treenis ta paarisaerulisel kahepaadil sõitvaid Jüri Jaansonit ja Tõnu Endreksoni ning ühepaadil sõitvat Andrei Jämsät. Enne seda on ta treeninud 2005. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali võitnud paarisaerulise neljapaadi meeskonda, kuhu kuulusid Jüri Jaanson, Tõnu Endrekson, Leonid Gulov ja Andrei Jämsä.
2008 lõpetas Jaanson Tartu Ülikooli KKT bakalaureuseõppe ja 2010 magistriõppe.