cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ángel Rodríguez
Klubikarjääri jooksul on Ángel mänginud veel sellistes Hispaania klubides nagu Elche, Levante (hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 Hispaania kõrgliigas), Eibar (hooajal 2014–15 Hispaania kõrgliigas) ja Real Zaragoza. Hooajal 2016–17 lõi ta Real Zaragoz meeskonnas Hispaania esiliigas 21 väravat ja oli sel hooajal liigas paremuselt kolmas väravakütt.
Aastatel 2017–2021 mängis Ángel Hispaania kõrgliiga klubis Getafe. Hooajal 2017–18 lõi ta Hispaania kõrgliigas 13 väravat.
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Mallorcaga.
Transall C-160
Lennuki kirjeldus
Algne idee oli ehitada Prantsusmaa lennuväele ja Saksamaa Luftwaffe (Bundeswehr) vajadustele vastav traspordilennuk, hiljem ostsid C-160 lennukit ka Lõuna-Aafrika vabariik, Türgi ning mitmete teiste riikide transpordifirmad.
Ressursi täis lennanud C-160-ed asendatakse Prantsusmaal ja Saksamaal Airbus A400M Atlastega.
Enes Ünal
pisi|Enes Ünal 2019. aastal [[Valladolidi Reali särgis]] Enes Ünal (sündinud 10. mail 1997 Bursas) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe ja Türgi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Bursaspor, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Türgi kõrgliigas debüteeris ta Bursaspori meeskonnas hooajal 2013–14. Debüüthooajal lõi ta Türgi kõrgliigas kolm väravat.
2015. aastal sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City, kuid Manchester City meeskonnas mängis ta vaid hooajaeelsetes sõpruskohtumistes. Hooajal 2015–16 mängis ta Manchester Cityst laenul Belgia kõrgliiga klubis Genk ja Hollandi esiliiga klubis NAC Breda ning hooajal 2016–17 Hollandi kõrgliiga klubis Twente. Hooajal 2016–17 oli Ünal 18 väravaga Twente suurim väravakütt Hollandi kõrgliigas.
2017. aasta mais siirdus Ünal 12 miljoni naelsterlingi eest Hispaania kõrgliiga klubisse Villarreal. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 10. septembril 2017 mängus Real Betise vastu. 2017. aasta oktoobri lõpust detsembri lõpuni mängis ta laenul teises Hispaania kõrgliiga klubis, Levante UD. Aastatel 2018–2020 mängis ta Villarrealist kaks hooaega laenul Valladolidi Realis.
2020. aasta augustis sõlmis Ünal viieaastase lepingu Getafega.
Türgi jalgpallikoondises tegi Ünal debüüdi 31. märtsil 2015 sõprusmängus Luksemburgi vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 17. novembril 2019 MM-i valikmängus Andorra vastu.
Dávinson Sánchez
Ta alustas klubikarjääri 2013. aastal kodumaal Atlético Nacionalis. Ta tuli klubiga neljal korral Colombia meistriks ning muu hulgas veel 2016. aastal Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadorese võitjaks.
2016. aasta juunis liitus ta Hollandi kõrgliiga klubiga Amsterdami Ajax. Kuigi ta oli sõlminud Ajaxiga viieaastase lepingu, mängis ta klubis ainult hooajal 2016–17. 2017. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.
Varangu vald (Koeru kihelkond)
Varangu vald (saksa keeles Warrang) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kapu vallaga.
Dávinson Sánchez
2017. aasta augustis liitus ta Tottenham Hotspuriga, kellega sõlmis kuueaastase lepingu. Üleminekusumma oli umbes 42 miljonit naelsterlingit. 2018. aasta mais sõlmis ta klubiga uue pikaajalise lepingu. 10. veebruaril 2019 lõi ta mängus Leicester City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.
Kaelustuvi
Kaelustuvi ehk meigas (Columba palumbus) on tuvilaste (Columbidae) sugukonda tuvi (Columba) perekonda kuuluv lind.
Dávinson Sánchez
Debüüdi Colombia jalgpallikoondises tegi Sánchez 2016. aastal. Ta kuulus Colombia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Kaelustuvi
Kaelustuvi, keda vahel kutsutakse ka metstuviks, on Eesti suurim tuvi, kes oma tuvihalli värvusega on märkimisväärselt suurem ja jässakam kui kodutuvi. Ta elab metsa- ja talumaastikes, kuid teda võib sageli näha ka parkides ja äärelinnades, kus on kõrghaljastus.
Kaelustuvi on rändlind, kes saabub Eestisse märtsi lõpus ja aprilli alguses ning lahkub oktoobri lõpuks. Mõned üksikud isendid jäävad talvituma.
Kaelustuvid on üks meie arvukamaid ja häälekamaid tuvisid, kelle huikuvat laulu peetakse sageli öökulli häälitsuseks
Levik
Kaelustuvi pesitseb kogu Euroopas kuni Uurali mäestikuni ning Kaukaasias. Eraldi leviala on veel Kesk-Aasias. Põhjapoolsed isendid on valdavalt rändlinnud, kes talvituvad Lääne-Euroopas või Vahemere ääres, sh Aafrikas Maroko ja Alžeeria põhjarannikul.
Aastate 2013–2017 Eesti lindude staatus, pesitsusaegse ja talvise arvukuse andmetel on haudepaaride pesitsusaegne arvukus 50 000 – 70 000 paari. Talvine arvukus on 1–10 paari.
Välimus
Pea ja kurgualune on hallikassinised. Sulestikus domineerib hall värv. Tiibadel ja kaelal iseloomulikud valged laigud, kaela külgedel lisaks veel metallikrohelist ja veinipunast.
Rind ja kõhualune on punakaspruunikad.
Tiibade esiservas võib täheldada valget äärist. Saba alumine osa on sinakashall laia musta äärisega. Noorlindudel puudub kaelal valge laik.
Pesitsemine
Pesa ehitab kõrge kuuse, harvem ka lehtpuu okstele, tüve lähedale. Pesaehituse materjaliks on peamiselt oksaraod. Emalind muneb 2 valget muna, mida isalinnuga vaheldumisi hautakse 17–19 päeva. pisi|Pesa|vasakulPojad saavad lennuvõimeliseks 33-34 päeva pärast. Kui pesas olevaid linde häiritakse pidevalt, võivad pojad pesast lahkuda juba kolme nädala pärast. Suguvõimeliseks saavad noorlinnud 1 aastaselt. Kaelustuvil on kuni 2 kurna aastas.
Kaelustuvid toidavad oma poegi ka piimaga.
Uno Nõmm
Uno Nõmm (4. mai 1930 Tallinn – 16. detsember 1988 Tartu) oli Eesti füüsik.
Elulugu
1949. aastal lõpetas Nõmm Tartu Elektromehaanika Tehnikumi linnade elekterside erialal, 1955 Tartu Ülikooli füüsika osakonna. 1955–58 oli ta TÜ aspirant, 1964 kaitses samas füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi (väitekiri "Комплексное исследование фотоэлектрических и люминесцентных явлений в кристаллофосфорах типа ZnS").
Nõmm oli 1949–1951 Tartu Kalakombinaadi raadiojaama juhataja, 1957–1965 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri assistent, 1965–1967 vanemõpetaja, 1967–1988 dotsent, 1968–1970 ka kateedri juhataja. Ta luges pinna- ja pooljuhtide füüsikat, mikroelektroonikat ja tahke keha füüsikat ning koostas õppevahendeid.
Teadustöö
Uno Nõmme uurimisvaldkonnad olid fotoluminestsents, fotoelektrilised nähtused ja pinnafüüsika. Ta avaldas ligi 50 teadustrükist.
Suur-turteltuvi
pisi|Suur-turteltuvi thumb|Suur-turteltuvi muna Suur-turteltuvi (Streptopelia orientalis) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik. Ta on laialt levinud Kesk- ja Ida-Aasias.
Eestis nähti suur-turteltuvi esmakordselt 2007. aasta sügisel Pärnumaal.
Tuumatriaad
Tuumatriaad on riigi tuumaarsenali struktuurimudel, mis koosneb kolmest harust: maismaalt tulistatavad mandritevahelised ballistilised raketid, allveelaevadelt tulistatavad ballistilised raketid (SLBM) ja tuumarelvi kandvad strateegilised pommitajad.
Kolmeharulise struktuuri eesmärk on tuumarelvastust hajutades märkimisväärselt vähendada riski, et riigi tuumaarsenal hävitatakse terviklikult vaenuliku ennetava tuumalöögiga. Selline hajutus tagab vastulöögivõime, mis tähendab vaenuliku poole jaoks vastastikku tagatud hävingut (MAD), suurendades sellega riigi tuumaheidutuse tõsiseltvõetavust.
Tuumatriaadi struktuuri kasutavad 2019. aasta seisuga Ameerika Ühendriigid, India ja Venemaa. 2019. aasta mais avaldatud Pentagoni analüütikute raporti kohaselt on Hiina väga lähedal triaadivõimekuse saavutamisele. Kuni 1996. aastani kasutas tuumatriaadi ka Prantsusmaa.
Pilviškiai vald
Pilviškiai vald (leedu keeles Pilviškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Vilkaviškise rajoonis.
Valla pindala on 159 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4471 inimest. Valla keskus on Pilviškiai alev (2011. aastal elas seal 2305 inimest). Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 1, vallavanem on Vytautas Judickas.
pisi|Alksnėnai pisi|Opšrūtai. Mälestusmärk metsavendadele pisi|Parausiai kabel pisi|Jurgeliai pisi|Paežeriai
Patrīcija Eiduka
Patrīcija Eiduka (sündinud 1. veebruaril 2000 Riias) on Läti murdmaasuusataja.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta 10 km vabatehnikasõidus 44. koha.
Mazlamiņi
Mazlamiņi on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla põhjaosas. Küla asub valla keskusest Pūrest 7, piirkonna keskusest Tukumsist 27 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel.
Karl Koppelmaa
Karl Koppelmaa (sündinud 28. septembril 1992) on eesti lavastaja.
Mazlamiņi
Küla on kujunenud endise Lamiņi mõisa Mazlamiņi karjamõisa (Lammingen, Lamingen) keskuse juurde.
Karl Koppelmaa
Ta õppis aastatel 2000–2012 Vanalinna Hariduskolleegiumis ja aastatel 2012–2016 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis (27.lend).
Alates 2016. aastast on ta Teatri Kelm kunstiline juht ja lavastaja.
Aastatel 2018–2020 oli Karl Koppelmaa Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu juhatuse liige.
Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Lauli Koppelmaa.
Hageri Rahvamaja
pisi|Hageri rahvamaja (august 2014) Hageri Rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus.
Rahvamaja struktuuriüksus on Hageri Avatud Noortekeskus.
Rahvamaja juhataja on Maria Saarna.
Rahvamaja ruumides tegutseb ka Hageri raamatukogu.
Onoff
Onoff (ka OnOff, varasema nimega Telecall) oli Rootsi jaemüügikett, mis müüs elektroonika- ja muid seadmeid. Onoff on ka kaubamärk, mida müügikett on kasutanud.
Onoff asutati 1971 Rootsis ja hiljem laienes see Soomesse ja Eestisse.
2011 läks Onoff pankrotti, ent mõned poed ostis ära konkureeriv ettevõte Expert. Samuti säilis ettevõtte Eesti filiaal, mis tegutseb praeguseni (2014), kandes nime Onoff Eesti AS.
Isaac Hayden
2008. aastal liitus Hayden Arsenali noorteakadeemiaga. Debüüdi Arsenali esindusmeeskonnas tegi Hayden 2013. aasta septembris liigakarika mängus West Bromwich Albioni vastu, kuid liigas jäi tal Arsenaliga debüüt tegemata. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul esiliigaklubis Hull City.
2016. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Newcastle Unitediga. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga esiliiga ja tõusis kõrgliigasse.
2022. aasta juunis läks ta Newcastle Unitedist üheks hooajaks laenule Norwich Citysse.
Aastatel 2010–2016 mängis Hayden Inglismaa noortekoondistes.
Toy goldendoodle
Toy goldendoodle ehk eesti keeles toy kuldne retriiver on puudli ja kuldse retriiveri segu koer. 1992. aastal loodi tõunimi, mis moodustab ‘’puudli’’ ‘’doodle’iks’’ analoogselt ‘’labradoodle’iga’’.
Goldendoodle’i esmakordseks kasvatajaks on Monica Dickens. Goldendoodle’i populaarsus hakkas kasvama 1990-ndatel ning on seda siiani. Goldendoodle on väidetavalt ideaalne koer allergikutele, sest nende karvkate on selline, mis ei ärrita. Lisaks on nad ka suurepärased linnukoerad.Täiskasvanud koera turjakõrgus jääb puudli ja kuldse retriiveri vahepeale, sama kehtib ka kaalu kohta. Nende karvastik võib olla lokkis, laineline või sile. Ka värvus vaheldub – lubatud on valge, pruun, punane, must, hõbe ja lubatud on ka erinevate värvide kombinatsioonid. Goldendoodle on armastusväärne, heade kommetega, tark koer, kes võlub kõiki, kes temaga kohtunud on. Selle tõu esindajad on intelligentsed ja väga hästi treenitavad koerad. Nad on truud, usaldusväärsed, armastusväärsed ja neile meeldib peremehele meele järgi olla. Neile meeldib inimeste seltskond ja üksiolek pole nende jaoks. Lisaks on goldendoodle sõbralik kõikidega, sealhulgas teiste koertega. Ja veel – neile meeldib ujumine.
Pastoraalkirjad
Pastoraalkirjad on kolm Uue Testamendi raamatut: Pauluse esimene kiri Timoteosele (1Tm), Pauluse teine kiri Timoteosele (2Tm) ja Pauluse kiri Tiitusele (Tt). Nimetus "pastoraalkirjad" pärineb 19. sajandist.
Nimetust "pastoraalkirjad" kasutatakse nende kirjade eristamiseks teistest Pauluse kirjadest. Nimetatud kirju võetakse kokku ka Karjasekirjade mõiste all. Formaalselt on kirjade adressaatideks Pauluse kaastöötajad Timoteos ja Tiitus kui üksikisikud, kuid tekstide iseloom on laiem, kuna need käsitlevad üldisi kirikujuhtimise teemasid nagu õige õpetus ja kirikukord. Karjasekirjade manitsused peavad silmas seda, et kogudus peab meeldima maailmale, teemaks on kuulekus riigile ja ametnikele. Manitsused viitavad kõiges välisele, kuidas kogudusena välja paistetakse. Seejuures on kogudus tavaliselt harjunud mõtlema, kuidas Jumala silmis välja paistetakse, ning manitsused on kujundatud selles vaimus. Karjasekirjades on palju teemasid, mis hõlmavad antiikseid põhivoorused nagu mõõdukus ja õiglus.
1Tm ja Tt on peetud kirjadeks, mille sarnaseid ülemused kirjutasid alluvatele ja mille sisuks oli ametniku töö korraldus. 2Tm on kirjutatud kui Pauluse isiklik, soe pöördumine talle lähedaseks osutunud armsa venna Timoteuse poole. Kirjad on kirjutatud nõnda, et 1Tm ja 2Tm on kirjutatud suurlinna jaoks, Tt külakoha jaoks. Nii ühes kui teises peab olema Kristuse kogudus kogu selle täiuses.
Kuni 19. sajandini ei kaheldud selles, et Paulus on kirjad kirjutanud. Kehtis traditsiooniline vaatepunkt, et Paulus on nende kirjade autor. Hiljem on see aga kahtluse alla seatud. 21. sajandiks näib olevat selge, et paljud põhjendused pseudonüümsuse osas, mis toetuvad peamiselt sisulistele ja keelelistele argumentidele, on jäänud hüpoteetiliseks, ei ole leitud veenvaid empiirilisi kinnitusi. Ühtki pseudoepigraafi ei ole tõestatud, piiratud alustel on loodud hüpoteetiliste teooriate tunnustamise suhteline ja osaline konsensus. Sisuliste otsuste osas ei ole paljuski jõutud üksmeelele, mõjuteguriteks on konfessionaalsed vaated ja eelarvamused. Kirjutiste ehtsuse või ebaehtsuse toetamine sõltub uurijate teoloogilistest eeldustest ja ka nende maailmapildist. Piibliteaduses ollakse kirjade ehtsuse või ebaehtsuse küsimuses lahkneval seisukohal, uurimises on see endiselt vaieldav.
Autorsus
Kirjade autorsus on tekitanud alates 19. sajandist poleemikat. Enamik teadlasi on seisukohal, et pastoraalkirjad on kirjutanud sama autor ja see ei olnud Paulus. Autorsuse samasust toetavad sarnane keelekasutus ja teoloogiline sisu, mis erinevad aga teistest Paulusele omistatud kirjadest. Autoriks on peetud Paulust või mõnd Pauluse jüngritest. Autor suunas tähelepanu tolle aja aktuaalsetele probleemidele. Ta võis olla mõjukas ja ettenägelik kirikuliider, kes rõhus kiriku tugevdamisele ja ühtsusele. 2. sajandi esimesest poolest on nimepidi teada ainult üks selline kirikuliider: Smürna Polükarpos. Tema autorsuse hüpoteesi pooldavad siiski vähesed teadlased. On ka arvatud, et Timoteos ja Tiitus võisid toimetada Pauluse kirjutisi pärast tema surma ja esitasid epistlid nii, nagu need on meieni jõudnud. Teisalt on väheusutav, et nad kirjutasid kirjad endale adresseeritult, kui alustekst juba varem ei eksisteerinud. On ka arvatud, et kirjade autor võis olla Luukas, sest tema sõnavarakasutus sarnaneb pastoraalkirjade omaga.
Traditsioonilise vaate kohaselt on Paulus ise kirjade autor. Ta võis olla elu lõpu poole muutunud, see peegeldub kirjade stiilis. See võinuks juhtuda, kui Paulus oleks pärast tema esimest kinnivõtmist Roomas vanglast vabastatud.
Donald Hagneri arvates on erinevused pastoraalkirjade ja teiste Pauluse kirjade vahel siiski niivõrd suured, et annavad põhjust arvata, et kirjad ei ole Pauluse kirjutatud. Lisaks rõhutab ta erinevat mentaliteeti, mis kirjades esineb (ei esine enam kohe saabuva Kristuse ootust). Enamus, kes aktsepteerivad väidet, et Paulus on pastoraalkirjade autor, seletavad seda sellega, et võrreldes teiste Pauluse kirjadega oli üleskirjutaja erinev. See tingib ka kirjades sisalduvad erinevused. H. Koester mainib, et Pauluse autorsust saab tõestada hüpoteeside ja ajaloolise ebatõenäosuse kaudu.
Teadlaste üldisesse konsensusse tuleb aga kindlasti suhtuda ettevaatlikult. Guido Baltes: "Meie ajal otsustatakse palju küsimusi liiga sageli üksnes veel enamusprintsiibi järgi: miski ei pruugi aga juba seetõttu õige olla, et seda tänapäeval kõik selleks peavad." Ühtki pseudoepigraafi ei ole tõestatud, loodud on üksnes metoodilistelt piiratud alustel hüpoteetiliste teooriate tunnustamise suhteline ja osaline konsensus.
Kirjade ehtsuse küsimuses tasub mainida, et antiikjal oldi valede autorite suhtes tähelepanelik. Guido Baltes ütleb, et kuna oldi hoolikas võltsingute äratundmise suhtes, siis sellepärast pole pseudepigraafe piiblikaanonisse üldse võetudki. Algselt mitteusaldusväärsed teosed pole Piibli kaanonisse kuulunudki. Pole tõendeid selle kohta, et kristlased oleksid pseudepigraafia ideed heaks kiitnud.
Sõnavara ja stiil
Kõigis epistlites on kasutatud ebatavaline sõnavara – mõned fraasid osutavad kristluse praktikatele ja uskumustele, mis tulid päevakorda pärast Pauluse surma (näiteks palve neitsi Maarjale, missa). Mõningaid sõnu on kasutatud, aga teises tähenduses. Samuti leiame ülemäärases koguses sõnu, mida Paulus ei kasutanud oma teistes kirjades, kuid mis on kasutusel hilisemates Uue Testamendi kirjutistes. Rohkem kui üks kolmandik sõnavarast ei ole Paulusele omane. Pseudonüümsust toetav statistika: pastoraalides on 848 sõna, millest 306 ei ole leitavad mitte üheski teises Paulusele omistatud kirjas. 848-st sõnast 175 on kasutatud ainult pastoraalkirjades Uues Testamendis. Ühendussõnade, prepositsioonide ja abisõnade kasutus, mis on omane teistele Paulusele omistatud kirjades, pastoraalides puudub. Samuti puudub Pauluse elav stiil ja kirjutatu on pigem tuhm, jäik ning didaktiline. Kui pastoraalkirju võrrelda Pauluse teiste kirjadega on kõik kahvatum ja kõlab nõrgemalt, ei ole nii progressiivne ja loominguline. Pauluse kontseptsioonid on puudu ja asendatud uutega: Jeesuse tagasitulek tema ilmumisega. Lisaks ei ole usutav, et Paulus oleks kirjutanud nii üldises toonis kohtadesse (1 Tim 1.3), kus ta oli väga kaua töötanud.
Pastoraalides räägib Paulus suurejooneliselt ja ennast ülendades, mis ei ole talle omane tema teistes kirjades. Vastuargument: Pauluse kirjas galaatlastele ei kõhkle Paulus osutamast oma unikaalsele apostoolsele päritolule, samuti julgustab ta korintlasi end immiteerima.
Pääste terminoloogia. Kristuse tulemine on kirjeldatud "päästja epifaania" termini all. Lisaks mitmed kasutatud väljendid on väga sarnased paganliku religioosse sõnavaraga Rooma keiserlikul perioodil, mille kristlased 2. sajandi jooksul üle võtsid. Paulus aga ei ole sellist terminoloogiat oma teistes kirjades kasutanud.
Vastuargumendina on toodud, et uued situatsioonid nõuavad uut sõnavara. Üpriski värvitut sõnavara ja paljude abisõnade puudumist võib seletada tiheda argumentatsiooni puudumine ja erinev teema. Lingvistiliste ja stiili erinevuste seletamiseks on mitmeid võimalusi, samal ajal Pauluse autorsust säilitades. Pastoraalepistlite avaütlused räägivad Pauluse kui kirjade autori kasuks. Mitmeid sarnasusi võib märgata ka teiste Pauluse kirjade ja pastoraalkirjade keelekasutuses. Kuni 19. sajandini ei kaheldud selles, et Paulus on kirjad kirjutanud. Vaatepunkt, et Paulus on kirjade autor on traditsiooniline. Sõnavara statistiline analüüs ei ole piisavalt usaldatav võrdlemisi lühikestele tekstide puhul. Statistilised analüüsid saavad üksnes viidata mingitele tendentsidele, sest võrreldavad tekstid on niivõrd väikesed. Uurimaks kontekstuaalseid variatsioone ühe autori keelekasutuses, näitab sotsiolingvistiline analüüs, et karjasekirjade erinevused jäävad kogu Pauluse kirjade korpust arvesse võttes lubatud variatsioonide piiridesse.
Karjasekirjade tekst on väga ühtlane, võib väita, et selle keel ja mõttemaailm on ühe kindla koguduse või autori läbimõeldud töö tulemus. Redaktsiooniloost võib öelda, et kirjade autor on tegelenud ja vähesel määral redigeerinud ehtsate Pauluse kirjadega, näinud nende kooskõla Kolossa ja Efesose kirjadega, hoolitsenud, et need ilmuksid edaspidi ühtede kaante vahel. Autor on korranud Pauluse mõtteid oma kolmes kirjas, kuid uues kontekstis. Koolkond on püüdnud tulla toime koguduse ameti täpsema sõnastamisega ja koguduse sobitamisega kaasaegsesse hellenistlikku ühiskonda. Pauluse õigeksmõistuõpetuse põhisisu on seejuures selgelt sõnastatud. Tasub ka mainida, et viis kirjutada Pauluse nimel, nagu oleks kirjutaja Paulus ise, ei tähendanud antiigis võltsimist. Tolle aja inimesed mõtlesid, et uusi, praegu kirjutatavaid tekste ongi kasulik seostada pigem koolkonna juhi isiku kui tegeliku, pigem koolkonna nooremate õpilaste hulka kuuluva kirjutaja isikuga, sest nii püsib tekstidest tulev vana (ja ka uus) tarkus paremini koos.
Mitmed autorid on viidanud uurimustele Pauluse kirjade sõnastatistika kohta – sõnavara aina kõigub ja muutub. Kui Paulus oli võimeline muutusteks, nagu üheltpoolt 1–2Kr ja Rm kirjade ja teisalt Gl ja Fl kirjade vahel, siis on täiesti kujutletav, et tema repertuaar hõlmas ka pastoraalkirjad. Kirjad Timoteosele ja Tiitusele on küll erinevad keeleliselt, kuid nagu ütleb Donald Gutherie: "Lingvistiline tõendusmaterjal ei nõua millegi poolest Pauluse autorsuse kõrvaleheitmist".
Ajaloolis-kriitilise meetodi esindaja Udo Schnelle: "...nõus, et keelelised iseärasused ei saa tõendada kirjade sekundaarset iseloomu, kuna sellised iseärasused esinevad ka vaieldamatult ehtsates kirjades. Lisaks peab Paulus alati spetsiifilisele koguduste situatsioonile reageerima ja ta võib oma teoloogiat edasi arendada." Pole alust vastupidist arvata.
Kursi kirikuaed
Kursi kirikuaed on kirikuaed Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.
Pastoraalkirjad
Valeõpetus
Mure hereesia ehk valeõpetuse pärast tundub olevat juudikristlastelt, kes on mõjutatud gnostitsismist (ülepakutud eshatoloogia, karmid askeesinõuded, mure lõputute genealoogiate pärast). Need fenomenid on asetatavad pigem Pauluse eluajast hilisemasse perioodi. Erinevalt teistest Pauluse kirjadest, siin ta lihtsalt karmilt mõistab hereesia hukka, ilma ühegi katseta seda tõestada. Vastu argument: Ei ole põhjust arvata, et autor on vastu gnostitsismile, mida me teame 2. sajandist. Kui Paulus kirjutas kirja oma eluaastate lõpul, 60ndatel, võib arvestada Pauluse huviga gnostitsismi algete vastu.
Kursi kirikuaed
Kirikuaed on olnud kasutusel ka kalmistuna. Arvatavasti hakati sinna matma, kui 1648. aastal ehitati uuesti üles Kursi kirik. Matmine lõpetati kirikuaeda millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Kursi kalmistule. Arvatavasti kõrvaldati olulisel määral hauatähiseid 1870. aastate alguse kiriku ümber- ja juurdeehitustööde käigus. Kirikuaias on näha üksite hauatähiste jäänuseid, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (detsembris 2014) on see üldiselt hooldatud, kuid see pole eraldatud mingigi piirdega muust kirikumaast.
Pastoraalkirjad
Valeõpetus
Pauluse eluajal ei olnud gnostilisi liikumisi, millele on kirjades vihjatud ja mida peaks nende kohaselt välja juurima. Esimesed gnostilised liikumised, mille nime teatakse, on teise sajandi algusest või keskpaigast. Samuti viis, kuidas autor valeõpetusi ründab, sarnaneb viisiga, mida leitakse teise sajandi proto-ortodokssetes ringides. Tähelepanu on sotsiaalsetel probleemidel siin maailmas. Näiteks erinevalt Paulusest toetavad pastoraalkirjad seda, et kirikute liidrid abielluksid. Pastoraalkirjad kirjutati gnostitsismi vastu: kutse tulla tagasi pere ja reaalsesse maailma. Kirik on kasvanud ja jõudnud olukorrani, kus spontaanse regulatsiooni etapp on läbitud. Ilma kindlama korrata ähvardab kaos. Kirik on end maailmas kehtestanud. Ei oodata enam varsti saabuvat Jeesuse teist tulemist. Igapäevaküsimused tulevad esiplaanile: abielu korraldus, töötav maailm, igapäeva elu. Karismaatilised kingid nagu keeltega rääkimine, prohvetlus, terveks tegemised taanduvad.
Teoloogia
Osad autorid on viidanud teoloogia erinevustele Pauluse kirjades ja pastoraalkirjades. Pastoraalides ei ole ühtki viidet Jeesusele kui "Pojale". Sõna "usk" on kasutatud pigem kirjeldamaks seda, mida usutakse, mitte seda, mida usaldatakse Kristuses. Samuti harv viitamine Pühale Vaimule. Vastu argument: erinevused võib seletada uue situatsiooniga, kirjade personaalsusega, Pauluse vaatenurk võis olla muutunud, üleskirjutaja võis olla uus. Lisaks erinevustele on ka sarnasusi, nimelt mõned kirjakohad on väga sarnased Pauluse kirjastiiliga.
Vaidlustamata Pauluse kirjades väljendub eksistentsiaalne Jumala usaldamine igas juhtumises, karjasekirjades on see käsitletud pigem õpetusena, millest tuleb kinni pidada. Seda on pseudonüümsuse teesi pooldajad tõlgendanud kujuneva varakatoliikluse hilisema arenguna. Kuid kui välja tuua, et 1Kr 15:1–3 kirjeldab Paulus usku kui pärimust, mille ta ise on saanud ja mida ta vahendab, siis ei teki siin vastuolu. Ühelt poolt selgitada otseselt koguduse liikmetele suunatud kirjades nende usu tähendust ja teiselt poolt rääkida usust koguduse distsipliini kontekstis koguduse karjasega ei ole üks ja sama. Karjasekirjad sisaldavad rõhutatult personaalse usalduse momenti.
Doktriini, mida kirik peaks kaitsma saab nimetada ka tõeks. Tõde on mida kirik usub. Õpetus ja doktriin on pastoraalkirjades pideva rõhuasetuse all, neid sõnu kasutatakse võrreldes kogu ülejäänud Uue Testamendiga palju rohkem. "Õpetus" viitab ortodokssele doktriinile kirikus. Pastoraalides traditsiooni hoolikas edasikandmine ja gospelite tõe säilitamine on samuti väga suure tähtsusega. Rõhk on ka kiriku juhtimisel kvalifitseeritud indiviidide poolt. Liidritel on vastutus õige õpetuse kaitsmisel ja praktiseerimisel, ja traditsiooni hoidmisel, mis tagab kiriku järjepidevuse Kristuse esimese ja teise tuleku vahelisel perioodil.
Väga Paulusele omaselt on ilmunud "arm". Tegemist on ühest küljest pars pro toto väljendusega – loomulikult ilmus terve Jumala Poeg, viidatakse aga üksi armule.
Kiriku organisatsioon
Üldmulje on kirikust, mis on end maailmas sisse seadnud ja peab appi võtma kaitsvaid abinõusid kindlustamaks tulevikus ellujäämist. Suur rõhk kirikukoguduse formaliseerimisel, teistes Pauluse kirjades midagi sellist ei kohta. Vastu argument: Kiriku organisatsiooni kontrast on üle pakutud. Võib öelda, et pastoraalides olev situatsioon vajas rõhu panemist kiriku organisatsioonile, erinevalt varasematest situatsioonidest.
Kiriku eneseteadvus
Pastoraalkirjades Jumala plaanis on kiriku eneseteadvusel tähtis koht. Kirik on unikaalne, asendamatu ja keskne Jumala lunastavas plaanis. Kirik peab end uuesti mõtestama, mitte kui grupp uskujaid ootamas, et neid ära võetaks teise maailma, vaid pigem nagu Jumala inimesed, kelle mittemuutuv sõnum esindab raputamatut tõde. Kirik ei ole enam ootuses, et Jeesuse viimane tulemine saabub mõne aja pärast. Kirik on end kehtestanud. Igapäevaküsimused on tulnud esiplaanile, see annab põhjust arvata, et pastoraalkirjad on kirjutatud peale Pauluse eluaega.
Ajalooline kontekst
Seega probleemiks on asjaolu, et pastoraalkirjad ei mahu kuigi hästi Pauluse elukäigu kronoloogiasse, mis on koostatud meile teadaolevate teiste Uue Testamendi tekstide põhjal. Levinud on arvamus, et Paulus hukati Roomas Apostlite tegude raamatu 28. peatükis kirjeldatud vangistuse lõpus. Samas Rooma võimudele tekitasid probleeme pigem juudid ja kristlaste vastu süüdistusi ei olnud. Pauluse vangistuse kirjeldus Apostlite tegude raamatus on esitatud üsna optimistlikus toonis. Paulus oli Roomas vangis aastail 61–62. Kui ta tõepoolest hukati keiser Nero ajal, siis juhtus see kõige varem aastal 64, mis jätab üle vähemalt kaks aastat kuni Pauluse teistkordse arreteerimiseni, mille vältel võis ta ringi reisida. Hukkamine võis toimuda ka hiljem, aastail 66–67. Pauluse kahest vangistusest kirjutab ka kirikuloolane Eusebios. Sellisel juhul oleks teine Timoteose kiri kirjutatud Pauluse teistkordse vangistuse ajal Roomast, mispuhul apostel juba teab, et seekord ei maksa vabanemist loota.
Pastoraalkirjade kirjutamise aeg
Pauluse kirjutatult oleks kirjade loomise ajaks 60. aastate algus. Kui need on kirjutatud Pauluse jüngrite poolt, siis arvatavasti 80–90 pKr. Kirjade enda geograafiline sisu viitab Egeuse mere ümbrusele. Täpsemalt on mainitud: Efesus, Troas, Mileetus, Tessaloonika, Korintos, Nicopolis Kreekas, Galatia, Dalmatia, Kreeta. Koester mainib, et dateerimaks pastoraalkirjade kirjutamisaega peab arvesse võtma järgmisi faktoreid: periood, millal ei toimunud suuri tagakiusamisi, kristluse tugev kasv linnade elanike keskklassides ja paljude kirikute organisatsioon sama kiriku korra all. Lisaks veel pastoraalkirjade keelekasutus, mis on omane 2. sajandile. Periood valitseja Hadrianuse ja Antoninus Piuse vahel oli üsna rahulik, seega võiks arvata, et pastoraalkirjad on kirjutatud nende valitsemise vahemikus ca 120–160.
Bart D. Ehrmani seisukohalt kirjutati kirjad arvatavasti esimese sajandi lõpus või hiljem. Sõnavara ja sisu reflekteerivad seda, mis oli aktuaalne proto-ortodokssete kristlaste seas 1–2 põlvkonda pärast Pauluse surma. Tollased kristlased ei olnud enam nii hõivatud maailmalõpu ootusega, vaid pigem siinpoolsete probleemidega. See oli kirik, mis pidi end tugevamaks tegema parema organiseerimise ja valeõpetuste taunimisega.
Moraal
Kristlaste moraalne käitumine, mis epistlites on taotletud, on identne üldise sotsiaalse ja moraalse voorustega, mis oleks oodatud kõikidelt kodanikelt tol ajal. Autor mainib truudust abielus, laste eest hoolitsemist, külalislahkust, riiaka käitumise vältimist, hoolitsemist vaeste ja nõrgemate eest. Sellepärast räägitakse pastoraalkirjadest kui ideaalsest kristliku kodaniku moraalist. Samas, eshatoloogiline motivatsioon kristlase eetilisele käitumisele peaaegu täiesti puudub.
Adressaadid
Timoteus ja Tiitus. Nimed on võetud Pauluse kirjadest, antud juhul on nad eeskujulikud koguduseteenrid, kes esindavad tulevastele põlvedele apostli mälestust. Nad on apostleid nende elus saatnud inimesed, kes mäletavad veel algusaja ehtsat õpetust.
Eesmärk
Kirjade eesmärk on pakkuda instruktsioone kiriku juhtidele kiriku tõhusale toimimisele ajutisel perioodil esimese Kristuse tuleku ja tema tagasituleku vahel ning anda nõu kiriku arengusse puudutavates küsimustes. Kui aktsepteeritakse Pauluse autorsust, siis saab öelda, et eesmärk on anda Timoteosele ja Tiitusele kirjalikke instruktsioone meetodite ja protseduuride kohta kirikus. Kui Pauluse autorsust ei aktsepteerita, siis võib kirjade eesmärgiks pidada gnostitsismi vastu võitlemist ning kirjad võisid olla käsiraamatuks ja ettekirjutusteks kirikujuhtidele.
Stügobiont
Stügobiont (kr Styx (vanakreeka mütoloogias allmaailma jõgi) + bios 'elu') on organism, kes alaliselt elab põhjavees või pimedates koopaveekogudes.
Pastoraalkirjad
Pastoraalkiri Tiitusele
Pauluse korralduse kohaselt peab Tiitus Kreetale jääma ja määrama ametisse kirikuvanemaid, kes peaksid olema suutelised õpetama õiget doktriini. Kontekst:
Stügobiont
Stügobiontide alla kuuluvad ka need koopaorganismid (kavernikoolid ehk troglobiondid), kes elavad koopaveekogudes.
Lachnellula
Lachnellula on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.
Pastoraalkirjad
I Pastoraalkiri Timoteosele
Kiri on suunatud Timoteosele Ephesoses ja see on pastoraalkirjadest pikim. Isiklikud märkmed ja tervitused puuduvad. Koosneb põhiliselt regulatsioonidest kirikule ja puudub lähedus kirja autori ja Timoteose vahel. Märkimisväärne on ka mõte: raha on kurjajuur ja põhjus, miks mõned on usust kõrvale kaldunud. Probleemne kirjakoht eitab naiste liidrirolli kirikus ja ütleb, et lase naisel õppida vaikuses alandlikkuses kuulekuses. Naine peaks vait olema ja ei tohi õpetada
II Pastoraalkiri Timoteosele
Kiri on suunatud Roomas vangistuses olevalt Pauluselt Timotheosele.
Antud kiri tervikuna on kirjutatud retoorika võtmes väljendamaks apostel Pauluse viimast tahet. Kiri sisaldab Timoteosele suunatud üleskutset olla evangeeliumikuulutuse ja hoolekandetöös järjepidev.
Kontekst:
Ivan Iljitšov
thumb|right|Ivan Iljitšov Ivan Iljitšov (vene keeles Иван Иванович Ильичёв; 14. august 1905 – 2. september 1983) oli Nõukogude sõjaväelane (kindralleitnant 1943), NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse ülem ning NSV Liidu Välisministeeriumi riigiametnik.
Ivan Iljitšov oli 1938. aastast NSV Liidu Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Luurevalitsuse Poliitosakonna ülem, 1941. aasta juunist TTPA Kindralstaabi Luurevalitsuse ülema asetäitja poliitalal, 1942. aasta augustist TTPA Kindralstaabi Luurevalitsuse (lahinguluure ning luuretegevus sõjategevuspiirkonnas Teise maailmasõja ajal) ülemaa kohusetäitja, aastatel 1944–1945 TTPA Kindralstaabi Luurevalitsuse ülem.
Aastatel 1949–1975 töötas Ivan Iljitšov NSV Liidu Välisministeeriumis diplomaatilisel tööl.
Anna Gret Asi
Anna Gret Asi (sündinud 21. veebruaril 2002 Tartus) on eesti elukutseline korvpallur, kes mängib 2021. aastast Arizona Ülikooli naiskonnaga USA üliõpilasliigas NCAA.
Kõrgrahu
Rahu koordinaadid on.
Anna Gret Asi
Eesti
Alustas treenimist korvpallitreenerist ema Kaire Asi juhendamisel.
Rogelio Marcelo
Rogelio Marcelo García (sündinud 11. juunil 1965 Guantánamos Guantánamo provintsis Kuubal) on Kuuba endine poksija.
Anna Gret Asi
Eesti
Asi tegi debüüdi naiste korvpalli meistriliigas hooajal 2016/17, kui viskas Tartu Ülikool/Kalevi eest keskmiselt 14,2 punkti mängus. 2017/18. hooajal jäi tema arvele keskmiselt 24 punkti ja 9 lauapalli, 2018/19. hooajal 25 punkti, 4,3 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu, 2019/20. hooajal 28,5 punkti, 4,5 lauapalli, 6 resultatiivset söötu ja 4,5 vaheltlõiget ning 2020/21. hooajal 19 punkti, 5,5 lauapalli, 5,7 resultatiivset söötu ja 2,8 vaheltlõiget mängus.
Asi tuli Tartu Ülikool/Kaleviga hooajal 2020/21 karikavõitjaks ja Eesti meistriks.
Rogelio Marcelo
Marcelo oli kokku kahekordne Kuuba meister helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1989 ja 1990.
Anna Gret Asi
Ülikool
13. juulil 2020 teatas Asi, et siirdub hooajast 2021/22 USA üliõpilasliigasse NCAA, kus hakkab mängima Arizona Ülikooli naiste võistkonnas. Rohkem kui 15 ülikoolilt stipendiumipakkumise saanud Asi valis Arizona, kuna talle sobis nende treeneritiim ja euroopalik mängustiil.
Koondis
Asi tegi debüüdi Eesti täiskasvanute koondises 15-aastaselt, kui kogus 11. novembril 2017 Euroopa meistrivõistluste valikmängus Türgi vastu 13 minutiga 3 punkti, 4 resultatiivset söötu, 2 vaheltlõiget ja 1 viskeblokeeringu.
Rogelio Marcelo
Marcelo võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Marcelo sai helveskaalus (kuni 48 kg) hõbemedali 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989) ja 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades mõlemal korral finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Eric Griffinile (USA).
Anna Gret Asi
NBA talendilaagrid
Asi on 2019. aastal osalenud NBA piirideta korvpalli (Basketball Without Borders) Euroopa talendilaagris, kus ta valiti 24 tüdruku seast tähtede koosseisu ja kogu laagri kõige väärtuslikumaks mängijaks.
2020. aastal osales Asi NBA ja FIBA piirideta korvpalli ülemaailmses talendilaagris, kus osales kokku 64 noormängijat 33 eri riigist ja piirkonnast. Asi valiti laagri tähtede rivistusse, samuti krooniti ta parimaks kolmepunktiviskajaks.
Kaiu rahvamaja
Kaiu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Rahvamaja tööd korraldab Aivo Sildvee.
Rahvamajas tegutsevad järgmised kollektiivid: Kaiu segarühm, Kaiu naisrühm, Seltsing Elurõõm, Kaiu Poolenisti.
Visusti vald
Visusti vald (saksa keeles Wissust) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kaarepere vallaga.
Mäemõisa Püha Nikolause kirik
Mäemõisa Püha Nikolause kirik (ka Sinalepa Püha Nikolause kirik) on varemetes õigeusu kirik Lääne maakonnas Panga külas.
Kirikut kasutas Mäemõisa kogudus.
Mäemõisa kirik (vene k. Мяэмызкая Св. Николаевская церковь) pühitseti sisse 10. septembril 1896.
Kirik suleti 1962. aastal ja seejärel kasutati hoonet kohaliku sovhoosi viljalaona. Tänapäeval on kirik varemetes.
Maroko jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Maroko jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Rohelserahu
Rohelserahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja küla alal Saunja lahes asuv 0,73 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 403 meetrit.
Deb Haaland
Deb Haaland sündis 1960. aastal Winslows Arizonas sõjaväelastest vanemate lapsena. Tema ema on läänekerese keelt rääkiva Laguna pueblo hõimu liige. Isa oli norra päritolu ameeriklane Minnesotast. Lapsena pidi ta seoses vanemate tööga sageli koole vahetama. Ta käis 13 koolis, enne kui pere jäi elama Albuquerque'i New Mexico osariiki, ühe teise Laguna pueblosse kuuluva pere lähedusse. Haaland lõpetas New Mexico Ülikooli inglise keele erialal.
Rohelserahu
Rahu koordinaadid on.
Deb Haaland
Neli päeva pärast ülikooli lõpetamist sündis tal tütar. Üksikemana oli ta suurtes majanduslikes raskustes. Ta asutas salsat tootva ettevõtte, kuid väheste sissetulekute tõttu ei saanud ta omale eluaset lubada ning pidi ööbima sõprade juures. 2006. aastal kaitses ta indiaani õiguse erialal New Mexico Ülikoolis väitekirja ja sai õigusteaduse doktori kraadi.
Rohelserahu
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Deb Haaland
3. jaanuarist 2019 16. märtsini 2021 oli ta USA Esindajatekoja liige.
17. detsembril 2020 teatas presidendiks valitud Joe Biden, et esitab Deb Haalandi siseministri kandidaadiks.
Viktor Parre
Viktor Parre (aastani 1935 Petrov; 28. september 1894 Tallinn – 28. aprill 1967 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.
Põdrarahu
Põdrarahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja lahes asuv 0,4 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 300 meetrit.
Viktor Parre
Aastal 1931 võitis ta Eesti esimesel tähesõidul kuni 750 cm³ külgvankriga mootorrataste klassis esikoha. Ta on olnud ettevõtte A. Tõnisson ja Ko meister ja osakonnajuhataja.
Põdrarahu
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on.
Kaja Kivi
Kaja Kivi (sündinud 21. veebruaril 1957 Vastseliinas) on eesti tantsuõpetaja ja loomaarst, kes tegutseb Põltsamaal.
Kivi lõpetas 1975. aastal Vastseliina Keskkooli ja 1981. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. 1991. aastal omandas ta kõrghariduse ka psühholoogia erialal Tartu Riiklikus Ülikoolis.
2004. aastal lõpetas Kivi Eesti Rahvatantsujuhtide kooli. Ta tantsis aastatel 1976-1988 EPA rahvatantsuansamblis Tarbatu ja 1992-1999 projektansamblis Ahjualused.
Ta on olnud mitmete tantsurühmade juhendaja.
Aastatel 2001-2011 juhendas ta Põltsamaa naisrahvatantsurühma Uhka.
Juhendas 2003-2015 Esku rahvatantsurühma Murumemmed.
Aastast 2011 on ta tantsurühm Tulihänd (algselt Nii ja Naa) juhendaja.
Aastast 2012 naisrühma ILOSA tantsuõpetaja.
2009. aastal oli Kivi üldtantsupeol naisrühmade üldjuhi assistent.
I (2011) ja II (2016) Eesti naiste tantsupeo N1 kõrgema kategooria naisrühmade liigijuht.
Kaja on OÜ Põltsamaa Veterinaarteenuste omanik ja töötab samas loomaarstina.
Jüri Hellat
Jüri Hellat VR I/2 (kuni 5. märtsini 1935 Georg Kirschbaum; 8. mai  (vkj 25. aprill) 1892 Keeni, Tartumaa – 29. juuni 1942 Norilsk, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane, auastmelt kolonel.
Elulugu
Georg Kirschbaum sündis 8. mail (vkj 25.aprillil) 1892 Keenis Tartumaal. Tema vend oli major Kustas Utuste.
Ta osales Vabadussõjas Peastaabi Suurtükiväe valitsuse ülema abina. Teda autasustati 1920. aastal Vabaduse Risti I klassi 2. järgu ordeniga nr 2551, 12. mail 1920. aastal "Suurtükiwäe walitsuse ülema abi, alamkapten Georg Jüri p.KIRSCHBAUM´i hinnates sõjalisi teenuseid, mis ülesnäitanud Wabadussõja kestusel suurtükiwäe organiseerimise ja korraldamise töös".
Aastatel 1925–1928 oli Kirschbaum Viljandis paikneva 3. Diviisi suurtükiväe ülem, aastatel 1928–1934 teenis ta 5. suurtükiväegrupi ülemana ja aastatel 1932–1934 Viljandi garnisoni ülemana.
5. märtsil 1935. aastal eestistas ta oma nime Georg Kirschbaum Jüri Hellatiks.
Isiklikku
Tema poeg on kirjanik Henn-Kaarel Hellat.
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass
'''1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass''' oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste kolmas tase.
3. klassi meistriks tuli ESS Kalevi kolmas meeskond Tallinna ESS Kalev 3.
Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.
Osalejad
Lühendid; Bevetesso = Baltiski vabatahtlike tuletõrje seltsi spordi osakond. SS = Spordiselts SÜ = Spordiühing SR = Spordiring ESS = Eesti Spordiselts VS = Võimlemise Selts KS = Karskuse Selts
Jurek Becker
Jurek Becker sündis Poolas Łódźis juudi perekonnas. Tema isa Mieczyslaw Bekker (hiljem Max Becker, 1900–1972) töötas prokuristina tekstiilivabrikus, ema Anette Bekker oli õmblejanna. Teise maailmasõja ajal paigutati Bekkerite perekond 1940. aastal Łódźi getosse. Et vältida deporteerimist, võltsis Jureki isa ta sünniaega näidates teda vanemana. Hiljem ta õiget sünniaega enam ei mäletanud. Getost saadeti Jurek koos oma emaga Ravensbrücki koonduslaagrisse ja sealt edasi Sachsenhauseni koonduslaagrisse. Varsti koonduslaagrist vabanemise järel suri Anette Bekker kurnatusse. Oświęcimi koonduslaagris viibinud Mieczyslaw Bekkeril õnnetus rahvusvaheliste abiorganisatsioonide abiga oma poeg üles leida.
Teise maailmasõja järel asusid Max Becker ja Jurek Becker 1945. aastal elama Ida-Berliini. 1955. aastal lõpetas Jurek Becker gümnaasiumi ja läks vabatahtlikult teenima Kasarmeeritud Rahvapolitseisse, mis 1956. aastal formeeriti ümber Saksa DV Rahvaarmeeks. Ta astus ka Vaba Saksa Noorsoo Liitu. 1957. aastal asus ta Berliini Humboldti Ülikoolis filosoofiat õppima ja astus ka Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1960. aastal jäi tal ülikool pooleli.
1960. aastal hakkas ta DEFA juures õppima filmistsenaariumite kirjutamist. 1962. aastal sai ta DEFA koosseisuliseks stsenaristiks. Ta kirjutas ka telelavastusi ja kuuldemänge. Kui tema filmistsenaarium "Jakob der Lügner" ("Valetaja Jakob") 1968. aastal tagasi lükati, töötas ta selle ümber romaaniks, mis ilmus 1969. aastal ja mille põhjal tehti 1974. aastal film. Romaani eestikeelne tõlge ilmus 1981. aastal.
1973. aastal ilmus Beckeri teine romaan "Irreführung der Behörden" ("Ametivõimude eksitamine"). Samal aastal valiti ta ka Saksa DV Kirjanike Liidu juhatusse. 1976. aastal kirjutas Jurek Becker alla kaheteistkümne kirjaniku avalikule kirjale Wolf Biermannilt Saksa DV kodakondsuse äravõtmise vastu. Selle eest heideti ta välja Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist ja Saksa DV Kirjanike Liidu juhatusest.
Kodurahu
Kodurahu on üksikute rühmituste rahumeelne läbisaamine.
Kinaver-punanaksur
Kinaver-punanaksur (Ampedus cinnaberinus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Joachim Wohlgemuth
Joachim Wohlgemuth (27. juuni 1932 Prenzlau – 9. oktoober 1996 Mirow) oli saksa kirjanik.
Kinaver-punanaksur
Putukat on ka Eestis.
Joachim Wohlgemuth
Alates 1962. aastast kuulus Joachim Wohlgemuth Saksa DV Kirjanike Liitu. Alates 1987. aastast juhatas ta Neubrandenburgi kirjanike liidu kohalikku osakonda. Oma teostes kujutas Joachim Wohlgemuth realistlikult elu Saksa DV-s. 1990. aastatel kirjutas ta kriminaalromaane.
GB Railways
GB Railways (täisnimega GB Railways Group Plc) oli mitmete raudtee-ettevõtete emaettevõte.
Ettevõttele kuulus teiste seas Eestis tegutsev GB Railways Eesti AS, mis omas 2000-2003 ettevõtet Edelaraudtee.
GB Railwaysi omandas 2003. aasta augustis ettevõtte FirstGroup.
Allveetõrjelaev
pisi|Venemaa allveetõrjelaevad reaktiivsüvaveepomme tulistamas, 2007
Allveetõrjelaev ehk allveelaevahävitaja, ka merekütt on lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on mõeldud peamiselt allveelaevade otsimiseks ja hävitamiseks.
Ajalugu
Allveelaevahävitajad võeti laiemalt kasutusele esimese maailmasõja päevil, kui allveelaevade osatähtsus meresõjas hakkas oluliselt kasvama.
Pärast teist maailmasõda on vastav laevatüüp järk-järgult asendunud üld-otstarbelisemate patrull-laevadega, korvettidega, fregattidega või hävitajatega, mis iseenesest omavad juba vastavat võimet. Vastava originaalnimega laevad on siiski veel jäänud näiteks Venemaa relvastusse, kuid NATO klassifikatsiooni järgi liigitatakse neid korvettideks.
Kirjeldus
Allveelaevahävitajate relvastusse on kuulunud (kukutatavad või heidetavad) süvaveepommid, reaktiivsüvaveepommid, allveelaevavastased torpeedod, sonarid ja samuti enesekaitserelvastus õhurünnakute ning kergemate pealveerünnakute tõrjumiseks.
Ioasaf (Vassõlõkiv)
Ioasaf (ukraina keeles Іоасаф, kodanikunimega Іван Кузьмич Василиків Ivan Kuzmõtš Vassõlõkiv; sündinud 7. veebruaril 1955 Gruševis) on Ukraina Õigeusu Kiriku metropoliit.
Andri Lebedev
Andri Lebedev (sündinud 7. aprillil 1982 Tartus) on eesti jalgrattur.
Aastal 2002 sai ta teise koha Eesti meistrivõistlustel maanteesõidus.
Soonurme raamatukogu
Raamatukogu juhataja on Koidu Leppik.
Tabivere vald (Äksi kihelkond)
Tabivere vald (ka Voldi vald; saksa keeles Tabbifer) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Saadjärve vallaga.
Erich Lõhmus
Erich Lõhmus (20. juuli 1928 Narva – 7. aprill 1995 Tartu) oli eesti metsateadlane.
Ta oli ametniku poeg.
Radikaalinitsiaator
pisi|350px|[[Etüleeni radikaalreaktsioon klooriga]] Radikaalinitsiaator on keemiline aine, mille molekul kergesti laguneb radikaalideks (homolüüs) ja käivitab (initsieerib) radikaalreaktsiooni.
Näiteid levinumate radikaalinitsiaatorite rakendustest:
Orgaanilised peroksiidid annavad kergesti kaks hapniktsentriga radikaali, mis on ebastabiilsed ja võivad omakorda transformeeruda süsiniktsentriga radikaalideks.
pisi|350px|AIBN initsiaator
Radikaalinitsiaatorid nagu asoühendid ja orgaanilised peroksiidid on ebastabiilsed ained ja tuleb hoida külmikus. Nende kasutamisel tuleb olla ettevaatlik, kuna kergesti võib toimuda plahvatus.
Polümerisatsiooni initsiaator vs. katalüsaator
Aineid, mis monomeeri keskkonnas moodustavad aktiivseid osakesi ja alustavad ahela kasvu reaktsiooni, nimetatakse initsiaatoriteks või katalüsaatoriteks.
Ioonse polümerisatsiooni katalüsaatoriteks on ained, mis reaktsiooni keskkonnas moodustavad ioonipaare või oluliselt polariseeritud komplekse, mis alustavad polümerisatsiooniahelat. Need ioonipaarid või polaarsed molekulid (erinevalt vabadest radikaalidest) osalevad igas järgnevas ahela kasvu etapis, s.t elementaarreaktsioonis järgmise monomeeri molekuliga. Katalüsaatorit protsessi käigus ära ei kasutata ja see regenereerub.
Tampa Bay Lightning
Tampa Bay Lightning on USA jäähokiklubi, mis tegutseb Florida osariigis Tampas. See mängib NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Klubi asutati 1992. aastal. See peab kodumänge Amalie Arenal.
Lightning on võitnud Stanley karika hooaegadel 2003–04, 2019–20 ja 2020–21.
Klubi peatreener on Jon Cooper.
Praegune koosseis
''Seisuga 22. juuli 2023''
Nööpaukseen
Nööpaukseen (Colpoma) on pigilaigulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.
Kalnēji
Kalnēji on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Pūre valla põhjaosas. Küla asub valla keskusest Pūrest 3,5, piirkonna keskusest Tukumsist 23 ja Riiast 85 kilomeetri kaugusel.
pisi|vasakul|Šerlati karjamõisa peahoone