cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pliiaku
Mahutavus
Laadimise ja tagasisaadava energiahulga suhe on vahemikus 50–92%.
Vikat
Vikat tööriistana
Niitmisel hoitakse vikati vart kahe käega, vasak käsi üleval- ja parem allpool, tera suunatud vasakule. Vikati paremaks juhtimiseks niitmisel on parema käe jaoks vastavalt niitja kasvule paigutatud näpits või pulk vikati varrele. Kerge kehapöördega paremalt vasakule viibutades juhitakse tera kaarekujuliselt maapinnaga paralleelselt läbi lõigatavate taimede, nii et vikati kand (tera varrepoolne ots) peaaegu mööda maad libiseb ja ots on kergelt ülespoole tõstetud. Järgmise löögi jaoks astub niitja väikse sammu edasi. Maha jääb niidetud heinast (heina)kaar. Pärast niitmist lahutatakse heinakaares olev hein laiali ja seda kuivavat heina nimetatakse looks (loog : loo). Kaare lahutamiseks on praktiline kasutada vikativarre teist otsa, niitja kõnnib piki kaart vikat tagurpidi käes ja lükkab paksemad tuustid paremale-vasakule.
Vikatitera tuleb regulaarselt hooldada. Vikati teritamist luisuga nimetatakse luiskamiseks. Kui vikatit enam luiskamisega teravaks ei saa, kasutatakse pehme lõikeservaga vikati puhul vikatinuga ja lõigatakse (kaabitakse) sellega tera õhemaks. Sama saab teha ka tera viiliga viilides või käiaga käiates. Lõikamine läheb kogenud tegija käes kiiremini, viilimisega saab hõlpsamini hakkama paiksete defektidega, näiteks kivisselöömise täketega. Lihtsaim viis vikatinoa hankimiseks ongi võtta viil ja selle serv(ad) teravaks käiata.
Vikati eluea suhtes säästvam viis lõikeserva õhendamiseks on vikati pinnimine, mida traditsiooniliselt tehakse väikse haamri ja pinnialasi abil. Olemuselt on pinnimine külmsepistamine, vikati lõikeserv taotakse 3-4 mm laiuselt õhemaks ja see venib sellega ka natuke laiemaks, et vikatit saaks siis jälle mõnda aega luisuga edasi teritada. Pinnimisel metall ka kalestub ehk muutub kõvemaks, mis teeb lõikeserva kulumisele vastupidavamaks. See töö nõuab täpset kätt ja vilumust ja aega. Asja lihtsustamiseks on välja mõeldud pakule kinnitatavad pinnimisrauad, mille vahele vikatitera asetub toe vastu ja nõutav haamri löögitäpsus on millimeetri asemel sentimeetrites. Sellise riistaga pinnimine läheb kordades kiiremini ja ka täpsemalt kui vabakäe meetodil.
Pliiaku
Mahutavus
Akut on võimalik laadida sadu kordi sõltuvalt sellest, kui tühjaks aku iga tsükli järel saab. Mida rohkem energiat on akusse jäänud tühjendamise lõpuks, seda rohkem kordi saab akut laadida.
Vikat
Vikat tööriistana
Kui niita võsaseid kohti, kus tera ette jääb ka puitunud varsi, siis on praktilisem kasutada lõigatud vikatit, kuna värskelt pinnitud serv võib olla pikalt õhuke ja see jääb võsa vastu nõrgaks, läheb lömmi ja siis on seda kohapeal tülikas parandada. Lõigatud vikat peab kulumisele ja luiskamisele vastu nii umbes kolm töötundi, siis tasub serv jälle õhemaks lõigata.
Pliiaku
Mahutavus
pisi|Ventiilreguleeritav aku
Vikat
Vikat tööriistana
Kõvast materjalist lõikeservaga vikati puhul kasutatakse teritamiseks käiamist. Lõikamine ei pruugi õnnestuda, sest lõikeriista kõvadus peab olema vikati omast üle. Ka pinnimine võib sellise tera puhul olla võimatu, sest haamriga tagumisel võib kõva lõikeserv puruneda kildudeks, ega veni õhemaks. Kõva teraga vikatit kasutati näiteks Saaremaal, kus mälestuste järgi võis käiatud vikatiga niita päev otsa, ei pidanudki eriti luiskama. Selline vikatileht sepistatakse kolmekihilisena, all ja peal on pehmem ja sitkem materjal, vahele pannakse kõvem, aga seetõttu ka hapram teras. Kõvem materjal on sageli teise värvitooniga ja üleminekukoht silmaga eristatav. Sepatöö juures nimetatakse seda tehnikat "kokkukeetmiseks". Enne sõda sai seda tüüpi "Austria luige" logoga vikatiterasid ka poest osta, pärast sõda see võimalus kadus ära. Siis kasutasid kohalikud sepad kõva materjalina püssitoru, raudteerelssi, viili vms, mis kätte saadi. Ajapikku on sepatöö hääbunud ja kasutatakse mida poest parasjagu saada on, ehk siis pigem nii-öelda pehmet vikatit.
Pliiaku
Pliiakude liigid
Pliiakud võivad olla avatud (FLA, Flooded Lead Acid), avatud toruplaatakud (OpzS), suletud (AGM, Absorbed Glass Mat), geelakud ja geel-toruplaatakud (OpzV).
Avatud akud
See akutüüp on kasutusel akud päikese- ja tuuleenergia salvestamisel. Võrreldes suletud pliiakudega on neil suurem laadimis-tühjendustsüklite arv ja madalam hind. Avatud akud vajavad võrreldes suletud akudega rohkem hooldust. Kuna laadimisel eraldub akudest vesinik, mis on õhuga segunedes plahvatusohtlik, siis peavad avatud akud asuma ventileeritavas ruumis, samuti tuleb jälgida elektrolüüdi tihedust ja taset akupurkides. Kui õhutemperatuur akuruumis ei lange alla 0 °C, võib paigaldada elektrolüüdi taseme jälgimise automaatika, mis lisab purki vastavalt vajadusele destilleeritud vett.
Vikat
Vikat Eestis
Vikat võeti Eestis kasutusele tõenäoselt meie ajaarvamise 2.–4. sajandil. See muutis maastike ilmet, kuna niitmise mõjul said kujuneda ulatuslikumad puisniidud.
Pliiaku
Suletud pliiakud
Suletud pliiakud tüübitähisega VRLA (Valve-Regulated Lead-Acid battery „ventiilreguleeritav plii-happeaku“) jagunevad lameplaatidega AGM-akudeks (Absorbed Glass Mat battery) ja lame- või toruplaatidega geelakudeks (gel cell battery). AGM-akude puhul on akuplaatide vahel klaaskiudmaterjal, mis on immutatud elektrolüüdiga. Geelakude puhul on elektrolüüt geeli kujul.
Vikat
Vikat Eestis
Vikati suurust mõõdeti traditsiooniliselt tera pikkuse järgi, mõõdetuna käelaba laiustes piki tera selga; vastav number stantsiti vikati kanna sisse. Meestevikat oli tavaliselt seitsmekäeline või pikem.
Eesti vikat, mida kasutati XX sajandil, on kõige ergonoomilisem vikat maailmas. Tänu vasaku käe pidemele, mis on risti parema käe pidemega, hoiab niitja jõudu kokku, kuna koormus vikati suunamisel ja tõmbamisel jaguneb kahe käe vahel ühtlasemalt kui teistmoodi ehitusega vikatitel. Millal leiutati paremaga risti olev vasaku käe pide, pole teada. XXI sajandil müügil olevad Rootsi ja teised vikatid tõrjuvad eesti vikatit välja, kuna enam ei osata kinnitada tera varre külge. Sarnast vikatit kasutati ka Lätis.
Vikat kultuuris
Euroopa kultuuriloos on vikat üks surma sümboleid. Sageli kujutatakse isikustatud Surma musta kapuutsiga hõlsti rõivastatud luukerena, kellel on õlal vikat. Vikatit kannab Surm ka ühena apokalüpsise neljast ratsanikust.
Pliiaku
Käivitusakud ehk autoakud
Käivitusakud võivad olla avatud, AGM- või geeltüüpi. Nad võimaldavad tugevat voolu lühikese aja jooksul. Puudusteks on piiratud laadimis-tühjendustsüklite arv ja see, et süvatühjendamine lühendab aku eluiga.
Vikat
Vikat kultuuris
Samuti on vikat aja kehastuse Kronose sümbol.
Ehkki tänapäeval on vikati põllumajanduses enamjaolt asendanud kombainid, niidukid ja murutraktorid, korraldatakse mitmel pool Balkanil endiselt vikatiga niitmise võistlusi.
Pliiaku
Käivitusakud ehk autoakud
Starteriga auto käivitamiseks loodud pliiakud (käivitusakud, autoakud) ei ole mõeldud pidevate voolutarbijate energiaallikaks. Neil on õhukesed plaadid, et saavutada maksimaalne pindala ja voolutugevus (lühiajaliselt). Selliseid plaate saab sügava tühjakslaadimisega kergesti kahjustada.
Vikat
Vikat kultuuris
Vikat esineb ka heraldilise motiivina, näiteks on Norra Hornindali omavalitsuse vapil kolm vikatitera.
Pliiaku
Käivitusakud ehk autoakud
Mõnd liiki autode ja väikelaevade tarvis toodetakse käivitusakusid, mis on võimelised töötama ka süvatühjenemisrežiimis. Eestis on need akud kasutusel väikestes autonoomsetes taastuvenergia süsteemides. 50% tühjenemise puhul on nende käivitusakude tsüklite arv 200–500.
Vikat
Vikat kultuuris
Prantsuse barokkhelilooja Joseph-Nicolas-Pancrace Royer (1705–1755) kirjutas klavessiinile teose "Vikatite marss" ("La Marche des Scythes"; kogumikus "Pièces De Clavecin", 1746).
Pliiaku
Statsionaarsed ehk UPS-akud
Puhvertoiteallikatele sobivad AGM- ja geelakud, sest neil on pikk eluiga laadimise ooterežiimis ja vastupidavus sügavtühjendamisele, näiteks elektrikatkestuse korral. Statsionaarseid akusid kasutatakse UPS-ide ja signalisatsiooniseadmete reservtoiteks, kus on vaja tagada elektrivarustus lühiajaliste katkestuste korral.
Vikat
Sõjavikat
Sõjavikat on relvaks kohandatud vikat, mille tera on kinnitatud mitte varrega risti, vaid piki vart. Pärast Saksa talurahvasõda 1524–1525 avaldas Paulus Hector Mair 1542. aastal vehklemisõpiku, milles õpetas ka vikatiga vehklemist. Sõjavikateid kasutasid laialdaselt Poola ja Leedu talupojad 18.–19. sajandi talurahvamässude aegu.
Pliiaku
Ohud
Pliiakud sisaldavad väävelhapet, mis on söövitav.
Ülelaadimine põhjustab intensiivse vesiniku ja hapniku segu eraldumise. Selle võib säde või lahtine leek kergesti süüdata. Kui plahvatus toimub elemendi sees, võib tekkinud gaasi rõhk aku pealt või ümbert plasti purustada või minema "puhuda". Plastitükid ja pritsiv hape võivad inimest raskelt vigastada.
Vikat
Naljandid
Aarne-Thompsoni kataloogis on kilplasnaljandite hulka kuuluv naljandmotiiv AT 1203 (Vikat lõikab pea maha). Vikat lõikab pea ühel mehel. Teised arvavad, et nii peab olema, ja lõikavad endal ka.
Mõistatused
pisi|300px|right|Moodne vikat Eesti mõistatusi vikati kohta:
Pliiaku
Ohud
Pliiakude taaskasutus on üks edukamaid maailmas. 2004–2009 taaskasutati Ameerika Ühendriikides rohkem kui 97% akude pliist. Sellele vaatamata satub palju akusid prügimäele või looduskeskkonda reostama.
Eestis saab pliiakusid tasuta ära anda mitmes ohtlike jäätmete kogumispunktis, aga mõned firmad ka maksavad neile viidud vanade akude eest.
Adolf VII
Adolf VII nime all on tuntud mitu monarhi:
Kuu faasid
Pilt:Mond_legende.jpg A – Maa, B – Kuu, C – Kuu tiirlemissuund, D – Kuu orbiit ümber Maa, E – Päikesekiired. Joonistel olevate objektide suuruste ja kauguste suhted ei vasta tegelikkusele. Maa-Kuu süsteem ülalt vaadatuna Pilt:Mond Grafik.svg Kuud valgustab tema teekonnal ümber Maa Päike, Kuu ise ei tekita valgust. Kuu faase nimetatakse järgmiselt: 1 – noorkuu, 3 – esimene veerand, 5 – täiskuu, 7 – viimane veerand. Seda, kuidas Kuu seejuures Maalt paistab, on näha alumisel pildil. Kuu Maalt vaadatuna ehk Kuu faasid Pilt:Mond_Phasen.jpg Kuu faas on Kuu Päikesest valgustatud osa väljanägemine väljaspool Kuud, tavaliselt Maal asuva vaatleja jaoks.
Pool Kuust on alati valgustatud ja pool valgustamata. (Erandiks on üsna harva esinevad kuuvarjutused, kus valgustamata on rohkem kui pool Kuud, mõnikord isegi terve Kuu.) See, milline osa Kuust on valgustatud, oleneb Kuu, Maa ja Päikese omavahelisest asendist ning muutub sedamööda, kuidas Kuu ümber Maa tiirleb. Kuu on Maa poole pööratud kogu aeg sama küljega, aga Päikese poole erineva küljega. Seetõttu see, missugune osa Kuu pinnast, sealhulgas Maa pealt nähtavast Kuu pinnast on valgustatud, muutub tsükliliselt. Maalt on nähtav samuti pool Kuust, aga pool Kuust Maale ei paista.
Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustatud (100%), nimetatakse täiskuuks. Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustamata (0%), nimetatakse kuu loomiseks. Ülejäänud faasides on nähtavast Kuu osast valgustatud ainult osa. Valgustatud ja valgustamata osa eraldavat piiri nimetatakse terminaatoriks.
Sideeriline kuu ehk Kuu asukoha täistiir tähtede suhtes on pisut lühem – 27 päeva 7 tundi ja 43 minutit. Sünoodiline kuu on sideerilisest pikem, kuna Kuu tiirleb ümber Maa, mis omakorda tiirleb ümber Päikese.
Samamoodi kui Maal asuva vaatleja jaoks paistavad Kuu faasid, paistavad ka Kuul asuva vaatleja jaoks Maa faasid. Need on ainult vastupidised: kui Maa peal on täiskuu, siis Kuul on maa loomine, ja kui Maal on kuu loomine, siis Kuul on täismaa. Kui Maal paistab Kuust esimene veerand ehk noorkuu, siis Kuul paistab Maast viimane veerand ehk vanamaa.
Kuu faaside kindlakstegemine on lihtne: Kuu, millest on näha parem pool, kasvab, ja millest vasak, kahaneb. Parem käsi ehk hüvakäsi on rahvatraditsioonides seotud kasvamise ja lisandumisega, vasak käsi ehk kurakäsi aga vähenemise ja kadumisega. See reegel kehtib põhjapoolkeral.
Mnemotehniliselt on faaside kindlakstegemiseks kasutusel ka järgmine meetod. Kui kuu kasvab ehk nähtavat osa tuleb juurde, meenutab kuu nähtav osa J-tähte. Kui kuu kahaneb, on näha teine pool ehk kuu nähtav osa meenutab C-tähte.
Ajavöönd
pisi|450px|Ajavööndid (Ida-[[Ukraina territooriumil on ajavööndid vastavalt Venemaa seadustele)]]
Ajavöönd on keskmiselt 15 pikkuskraadi laiune mõtteline maa-ala riba, mis ulatub Maa ühelt pooluselt teiseni ja kus kehtib üks ja sama kellaaeg – vööndiaeg.
Raudteeaeg
Probleemid kohaliku päikeseajaga said eriti tuntavaks raudteetranspordi ja telekommunikatsiooni arenguga, kuna kellaaeg erines eri asulates vastavalt nende asukoha pikkuskraadidele. Üks erinevus asukoha pikkuskraadides vastas neljale minutile. Erinevus New Yorgi ja Bostoni vahel Ameerikas on umbes 2 kraadi või 8 minutit, erinevus Sydney ja Melbourne'i vahel Austraalias on umbes 7 kraadi või 28 minutit. Ajavööndite kasutamine ühtlustab sellised erinevused nii, et suhteliselt lähedal asuvates linnades on sama aeg.
Esimesena võeti standardaeg kasutusele Suurbritannias 1. detsembril 1847. Sealsed raudteefirmad võtsid kasutusele kaasaskantavad kronomeetrid, mille abil hoiti GMT aega. Esimesena neist firmadest võttis 1840. aasta novembris standardaja kasutusele Great Western Railway (GRW). See sai ruttu tuntuks kui raudteeaeg. Kuigi 98% Suurbritannia avalikest kelladest kasutasid GMT aega juba 1855. aastal, ei saanud see Suurbritannia ametlikuks ajaks enne 2. augustit 1880. Mõnel selleaegsel Briti kellal oli kaks minutiosutit – üks kohaliku aja jaoks, teine GMT aja jaoks.
Kommunikatsiooni ülemaailmse leviku suurenedes tekkis vajadus kõigil osapooltel suhelda, kasutades vastastikult arusaadavaid ajaviiteid. Kohalike kellaaegade erinevused suurte vahemaade korral oleks võinud lahendada, sünkroonides kõik kellad ülemaailmselt, aga paljudes kohtades erinenuks siis kohalik aeg oluliselt päikeseajast, millega inimesed olid juba harjunud. Kompromissina võeti kasutusele ajavööndid, mis lihtsustasid geograafilist sõltuvust, kuid ei erinenud samas oluliselt keskmisest päikeseajast.
19. sajandi keskpaiga Ameerika raudteedel oli ajapidamine üsnagi segadusttekitav. Iga raudtee kasutas oma standardaega, enamasti lähtudes oma peakorteri või kõige tähtsama sihtkoha omast. Ajatabelid avaldati vastavalt raudtee omaajale. Mõned peatused, mis asusid raudteede ristumiskohtades ning mida seetõttu läbisid mitmed raudteed, oli kell iga raudtee jaoks, millest igaüks näitas erinevat aega.
Ülemaailmsed ajavööndid
Esimene inimene, kes kirjutas ülemaailmsest ajavööndite süsteemist, oli Itaalia matemaatik Quirico Filopanti. Ta kirjutas sellest oma raamatus "Miranda!", mis avaldati 1858. aastal. Tema idee ei jõudnud tema raamatu lehekülgedest väljapoole ja oli tundmatu ka pikka aega pärast tema surma, seetõttu ei mõjutanud see ka ajavööndite kasutuselevõttu 19. sajandil. Ta pakkus välja 24 ühetunnist ajavööndit, mida ta kutsus "pikisuunalised päevad", ja millest esimene oleks asunud Rooma mediaanil.
Umbes 1900. aastaks oli peaaegu terve Maa standardaja vööndis, ainult mõned kohad kasutasid tunnilist ajanihet GMT ajast. Mitmed võtsid kasutusele kohaliku astronoomilise observatooriumi aja terves riigis, ilma mingisuguse viiteta GMT-le. Võttis mitu kümnendit aega, enne kui kõik Maa ajavööndid jõudsid ühisele kujule – (standardne) ajavahe GMT/UTC-st. Enamik tähtsamaid riike olid kasutusele võtnud tunnised ajavööndid 1929. aastaks. Viimaseks riigiks, kes standardaja kasutusele võttis, oli Nepal, kelle ametlikuks ajaks sai 1986. aastal UTC+5:45.
Tänapäeval on standardsed ajavööndid kasutusel kõigis riikides, aga paljud ei kasuta seda nagu oli algselt mõeldud. Newfoundland, India, Iraan, Afganistan, Venezuela, Birma, Sri Lanka, Markiisaared, ka osa Austraaliast kasutab pooletunnist kõrvalekallet standardajast. Nepal ja mõni provints, näiteks Chathami saared, kasutavad veerandtunniseid kõrvalekaldeid. On ka riike, tuntumad neist Hiina ja India, kes kasutavad riigisiseselt ühte ajavööndit, kuigi nende territoorium ületab 15 pikkuskraadi. Enne 1949. aastat kasutas Hiina viit ajavööndit.
Definitsioon
1972. aastani olid kõik ajavööndid määratletud kui ajavahe Greenwichi kohaliku keskmise päikeseajaga (GMT), mis oli keskne päikeseaeg meridiaanil, mis läbib Kuninglikku Observatooriumi Greenwichis Londonis. 1972. aastast on kõikide ametlike ajateenuse pakkujate eetrisse saadetavad raadio ajasignaalid sünkroonitud UTC-ga (Coordinated Universal Time). Tänapäeval määratlevad paljud riigid ametlikult oma standardaega vastavalt UTC-le, samas on endiselt ka riike, kes toetuvad jätkuvalt GMT-le, sealhulgas Ühendkuningriik. UTC-d, mida on nimetatud ka Zulu ajaks, kasutavad ülemaailmselt astronoomid ja kõik teised, kes peavad ürituse toimumisaega esitama üheselt. Ajavööndid põhinevad GMT-l, peamisel päikeseajal 0 pikkuskraadil.
Enamikus ajavööndites erineb kellaaeg kokkulepitud maailmaajast (Coordinated Universal time – UTC) täisarv tunde (UTC–12 kuni UTC+14), mõni üksik vöönd on nihkes 30 või 45 minuti võrra (näiteks Newfoundlandi standardaeg on UTC–3:30 ja Nepali standardaeg UTC+5:45). Mõned riigid, mis asuvad suurematel laiuskraadidel, kasutavad osa aastast suveaega, tavaliselt keerates kella ühe tunni võrra.
Cat Stevens
pisi|Cat Stevens 1976. aastal [[Böblingenis]] Cat Stevens (sünninimi Steven Demetre Georgiou; sündinud 21. juulil 1948 Londonis) on inglise laulja, kitarrist ja laulukirjutaja.
Ajavöönd
Ajavööndid ja ajavahed
Ajavöönd on geograafiline regioon, kus peaaegu kõigile kehtib sama standardaeg.
Cat Stevens
Cat Stevens alustas folkmuusikuna ja sai 1967. aastal laiemalt tuntuks ühena esimestest, kes oma lauludes noorsoo ellusuhtumist väljendas. Aastail 1968–1970 põdes ta tuberkuloosi, saavutas aga järgneval perioodil varasemast veelgi suurema menu – osalt seetõttu, et tegi tubli sammu popmuusika poole. 1977. aastal pöördus ta islamisse, võttis endale nimeks Yusuf Islam ja loobus muusikast, olles avaldanud 14 LP-albumit. Hiljem hakkas ta uuesti musitseerima.
Ajavöönd
Ajavööndid ja ajavahed
Ajavahe on aeg, mis liidetakse UTC ajale või lahutatakse sellest, saamaks praeguse tsiviilaja – kas standardaja või suveaja.
Cat Stevens
Albumid
Kui Cat Stevens Kui Yusuf
Ajavöönd
Suveaeg
Mitmetes riikides ja mõnel juhul riigi kindlates regioonides kasutatakse osa aastast suveaega. Enamasti tähendab see kevadel kellade ühe tunni võrra edasi keeramist ja sügisel ühe tunni võrra tagasi keeramist. Suveaja kontseptsioon oli esimest korda esitatud 1907. aastal, laiemalt võeti see kasutusele 1916. aastal. Enamik ekvaatorilähedasi riike ei kasuta suveaega, sest nende päikesevalguseaeg on aastaringselt enam-vähem sama.
Ajavöönd Eestis
Eestis on
Milline on olnud tsiviilaeg Eestis läbi aegade, on kirjas artiklis "Ajaarvestus Eestis".
<!--
Suveajale minnakse Eestis märtsi viimasel pühapäeval kell 3:00 (kell keeratakse tund aega edasi) ja tagasi standardajale oktoobri viimasel pühapäeval kell 4:00 (kell keeratakse tund aega tagasi).
Eesti asub samas ajavööndis järgmiste riikidega, kes kasutavad samuti suveaega: Soome, Läti, Leedu, Ukraina, Moldova, Rumeenia, Bulgaaria, Kreeka, Türgi, Küpros, Põhja-Küpros, Süüria, Liibanon, Iisrael, Jordaania, Liibüa, Palestiina (koos Gaza sektoriga).
Talvel on Eestil sama aeg ka järgmiste riikidega: Egiptus, Sambia, Malawi, Mosambiik, Zimbabwe, Botswana, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho, Svaasimaa, Burundi, Rwanda.
Ajavööndite ajalugu Eesti aladel
-->
Sündinud 21. augustil
''Siin loetletakse 21. augustil sündinud tuntud inimesi.
Ajavöönd
Ajavööndid avakosmoses
Orbiidil olevad kosmoseaparaadid näevad 24-tunnisel perioodil mitut päikesetõusu ja -loojangut. Erandiks on Apollo programmi astronaudid, kes reisivad Kuule – nemad ei näe ühtegi päikesetõusu ega -loojangut. Seetõttu ei saa seal ajavööndeid kalibreerida päikese suhtes vaadatuna ja teha 24-tunniseid magamis- või ärkveloleku tsükleid. Kosmoseekspeditsioonidel on tavaks kasutada maapealset ajavööndit. See hoiab astronautide ja maapealse tugimeeskonna unegraafikud sünkroonis. Rahvusvaheline Kosmosejaam kasutab tavaliselt UTC aega.
Alain Badiou
pisi|Alain Badiou (2006) Alain Badiou (sündinud 17. jaanuaril 1937 Marokos) on prantsuse filosoof.
Ajavöönd
Ajavööndid avakosmoses
Ajaarvestus Marsil on mõnevõrra keerulisem, kuna planeedi päikesepäev kestab umbes 24 tundi ja 39 minutit. Marsi-missioonide korral on maapealse tugimeeskonna une- ja ärkvelolekutsüklid sünkroonitud Marsi päevaga.
Alain Badiou
Koos Giorgio Agambeni ja Slavoj Žižekiga on Badiou kontinentaalfilosoofia postmodernismivastase koolkonna tähtis tegelane. Ta püüab avaldada olemist, tõde ja subjekti niisugusel kujul, mis tema sõnul ei ole postmodernistlik, kuid pole ka lihtsalt modernismi kordamine. Poliitiliselt on Badiou vasakpoolne, ta on marksist ja kommunist.
Badiou õppis Pariisi eliitkoolis Louis XIV lütseumis ja seejärel 1957–61 eriti mainekas ülikoolis École Normale Supérieure'is. 1963 sai ta Reimsis lütseumiõpetajaks. Sel ajal hakkas ta romaane kirjutama ja tema esimene romaan "Almagestes" ilmus 1964.
Badiou oli noorena poliitiliselt väga aktiivne. Ta oli 3. aprillil 1960 asutatud Ühinenud Sotsialistliku Partei asutajaliige. See erakond oli väga aktiivne võitluses Alžeeria dekoloniseerimise eest. Tudengite 1968. aasta ülestõus tugevdas tema äärmusvasakpoolset maailmavaadet ja sel ajal osales ta sõjalistes rühmitustes. Näiteks oli ta üks neist, kes 1969 asutas Prantsusmaa Marksistlike-Leninistlike Kommunistide Liidu.
1967 asus ta tööle uurimisrühmas, mille organiseeris kommunistlik filosoof Louis Althusser. Teda mõjutas tugevalt Jacques Lacan. Ta sai filosoofiaajakirja Cahiers pour l'Analyse toimetuse liikmeks ja kaastööliseks. See ajakiri oli mõjukas, kuigi seda ilmus aastail 1966–1969 ainult 10 numbrit.
1969 sai Badiou Pariisi VIII ülikooli õppejõuks. Selles ülikoolis astus ta ägedasse intellektuaalsesse väitlusse oma kaasõppejõudude Gilles Deleuze'i ja Jean-François Lyotard'iga, kelle filosoofilisi töid ta pidas teadusliku marksismi haiglaslikeks kõrvalekalleteks. Kui 1980ndail marksismi ja psühhoanalüüsi populaarsus vähenes, avaldas ta tehnilisemaid ja abstraktsemaid filosoofilisi töid, näiteks "Subjekti teooria" (1982), kuid ta ei öelnud Althusserist ja Lacanist iialgi lahti ning ka tema viimase aja töödes pole haruldased pooldavad vihjed marksismile ja psühhoanalüüsile.
Teoses "Olemine ja sündmus" ("L'être et l'événement", 1988) arendab ta teesi, et matemaatika on ontoloogia.
Tõekäsitluses ühendab ta kunsti, armastuse, poliitika ja teaduse tõe.
Seosed Eestiga
Margus Vihalema Pariisi Ülikoolis kaitstud doktoritöö on valminud Badiou juhendamisel.
Tefnut
Tefnut on vanaegiptuse mütoloogias vee- ja viljakusjumalanna. Tefnut on Ra tütar, Šu õde ja naine, ning Gebi ja Nudi ema.
Llista de personatges de la mitologia egípcia
Adolf VIII
Adolf VIII nime all on tuntud mitu monarhi:
Edgard Zapašnõi
pisi|Edgard Zapašnõi (2015)
Edgard Valterovitš Zapašnõi (vene keeles Эдгард Вальтерович Запашный; sündinud 11. juulil 1976 Jaltas) on vene tsirkusejuht ja tsirkuseartist (loomataltsutaja).
Edgard Zapašnõi on 2012. aastast Suure Moskva Riikliku Tsirkuse peadirektor ja 2018. aastast ühtlasi Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuva kultuuri- ja kunstinõukogu liige.
Edgard Zapašnõi sündis tsirkuseartist Valter Zapašnõi perekonnas. 1988. aastal 12-aastaselt debüteeris tsirkuseareenil külalisetendustel Riias. 1998. aastal andis Valter Zapašnõi oma atraktsiooni "Kiskjate keskel" üle poegadele (Edgard ja Askold Zapašnõile), kes andsid külalisetendusi mitmes riigis, sealhulgas Hiinas, Jaapanis, Monacos ja Eestis. 2004. aastal asutasid vennad koos ema Tatjana Zapašnajaga osaühingu Tsirk Bratjev Zapašnõh.
Vanamõisa järv
Vanamõisa järv on mitme Eesti järve nimi:
Hüpersomnia
Hüpersomnia ehk liigunisus on unehäire, mille peamised vaevused on liigne unisus ärkvelolekuajal ning tavalisest pikem uneaeg. Patsient ei saa unest kosutust, kannatab päevase unisuse all ja selle tõttu halveneb tema elukvaliteet. Levimuselt ei ole see mõnede uuringute kohaselt nii laialdane kui unetus.
Eesti üliõpilaste hulgas tehtud uuringust selgus, et unehäirega üliõpilastest kannatas liigunisuse all 67,1%. Ameerika Ühendriikides kaebas liigunisust 5% küsitletud täiskasvanutest ja 15% noortest. Uuritud on unehäirete sümptomite ja vaimsete häirete seost. Uuringu tulemusena selgus, et 51,5 protsendil unehäiretega inimestest on täpselt defineeritud vaimne häire ning vaid 4,5 protsendil unehäiretega inimestest ei ole vaimse tervise kaebusi.
Kaarma vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kaarma vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kaisvere külas.
Vald moodustati senise Loona valla maa-alast, välja arvatud Metsa talude maa-alad; senise Mustjala valla Järise küla Otti talu maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust valiti Otto Pukk.
Vald kuulus Kuressaare põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Juhan Tiik.
1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 751,03 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 11 900 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1274, maksu suurus oli 5–20 krooni.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Aste külanõukogu, Eikla külanõukogu ja Kaarma külanõukogu.
Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia
Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia oli aastatel 2003–2011 välja antud kirjandusauhind.
Auhinda andis välja Paistu vald kirjanikest õdede Salme Ekbaumi ja Minni Nurme mälestuseks. Sellega väärtustati kodu, perekonda, eesti talu ja kodumaad kirjanduses.
Dwight Yorke
pisi|Dwight Yorke (2009) Dwight Eversley Yorke (sündinud 3. novembril 1971 Tobagol Canaanis) on endine Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondise mängija (ründaja)
Ago-Endrik Kerge
Ago-Endrik Kerge (8. aprill 1939 Tallinn – 25. aprill 2021) oli eesti tantsija, ballettmeister, lavastaja ja näitleja.
Vääna mõis
Ajalugu
Vääna mõis kuulus 17. sajandil von Bremenitele ja ka von Taubedele. 18. sajandi esimesel poolel jõudsid mõisa omanikud olla järgemööda von Löwenid, von Maydellid, Cramerid, Dückerid.
1774. aastal omandas mõisa Otto Magnus von Stackelberg. Samal aastal pani ta kokku rikkaliku Vääna mõisa kunstikogu. 1784. aastal alustati barokkstiilis härrastemaja ehitust. Maja valmis 1797. aastal. 19. sajandi teisel poolel lisati hoone mõlemasse külge ümarad kuppelkatusega tornikesed. Peahoone on võrdlemis pikk - härrastemaja ise on ligi 60 meetrit, kogu ehitis koos galeriide ja külgmiste tornidega üle 90 m pikk.Von Stackelbergide aadliperekonna valdusse jäi mõis kuni 1919. aasta maareformini. Härrastemajas on säilinud mitmed algse interjööri elemendid - uksed, ornamendiga aknad, raamatukoguruumi 1811. aastast pärit maalitud kassettlagi jne.
Dwight Yorke
Suurema osa jalgpallurikarjäärist mängis Dwight Yorke Inglismaal Premier League'is klubis Aston Villa (1989–1998). Aastatel 1998–2002 mängis ta Manchester Unitedis. Pärast seda mängis Yorke klubides Blackburn Rovers, Birmingham City, Sydney FC ja Sunderland AFC. Austraalia kõrgliigaklubis Syndey mängis ta aastatel 2005–2006 ning see oli tema ainus klubi väljaspool Inglismaad. Ta lõpetas karjääri 2009. aastal Sunderlandis.
Alates 2022. aasta juulist on ta Austraalia kõrgliigaklubi Macarthur FC peatreener.
Koondisekarjäär
Yorke hakkas Trinidadi ja Tobago koondises mängima 1989. aastast ehk 1990. aasta MM-valikturniiril. Esimesed kaks väravat koondises lõi ta 9. juulil 1989 Grenada jalgpallikoondise vastu, aga enne 2000. aastat lõi ta koondises 4 väravat. Hiljem hakkas ta sageli väravaid lööma. Ametlikel andmetel on ta oma maa koondises pidanud 72 mängu ja löönud neis 19 väravat, aga paljusid koondisemänge ei ole sellistena tunnustatud, muidu võinuks neid olla üle saja.
Ago-Endrik Kerge
Töökäik
Töötas balletisolistina Estonia teatris (1959–1967) ja Leningradi Music Hallis (1967–1969). Seejärel pöördus ta tagasi Estoniasse. Lavakunstikateedri lõpetamisel äratas ta tähelepanu August Kitzbergi "Kosjasõidu" järgi tehtud diplomilavastuse uudse lahendusega ning asus näitejuhi-lavastajana tööle Tallinna Riiklikku Akadeemilisse Draamateatrisse. Aastatel 1985–1990 oli ta Vanemuise teatri näitejuht.
Dwight Yorke
Koondisekarjäär
1994. aasta MM-valikturniiril pääses Trinidad ja Tobago teise ringi mänguta, alistas Barbadose jalgpallikoondise nii kodus kui võõrsil, aga kolmandas ringis kaotas kodus Jamaica jalgpallikoondisele ja viigistas võõrsil, langedes välja.
Vääna mõis
Ajalugu
2014.-2015. aastatel restaureeriti mõisa peahoone mõisakoolide taastamise programmi raames ja Norra riigi toetusel.
Dwight Yorke
Koondisekarjäär
1998. aasta MM-valikturniiril pääses Trinidad ja Tobago mänguta kolmandasse ringi ning alistas seal kodus ja võõrsil suurelt Dominikaani Vabariigi, aga neljandas ringis, neljases alagrupis pidi leppima ühe viigi ja 5 kaotusega, langedes välja.
Ago-Endrik Kerge
Isiklikku
Aastatel 1962–1971 oli Ago-Endrik Kerge abielus näitleja ja varieteeartisti Ülle Ullaga ja seejärel Tallinna Moemaja esimodelli Illi Kergega. 1983. aastast oli tema abikaasa näitleja Elle Kull. Ago-Endrik Kergel oli viis last.
Dwight Yorke
Koondisekarjäär
CONCACAF Gold Cup'il pääses Trinidad ja Tobago pärast 1989. aastat alagrupist edasi ainult korra, 2000. aastal, kui suudeti võita Guatemalat 4:2 (Yorke lõi viimase värava) ja pääseti viimasest kohast. See andis pääsu veerandfinaali Costa Rica jalgpallikoondise vastu, mis võideti lisaajal 2:1. Poolfinaalis tuli Kanada jalgpallikoondiselt vastu võtta 0:1 kaotus ja Kanada tuligi mandri meistriks.
2002. aasta MM-valikturniiri alustas Trinidad ja Tobago suure koduvõidu ja viigiga võõrsil Hollandi Antillide vastu avaringis. Teises ringis võideti Dominikaani Vabariik nii kodus kui võõrsil. Kolmandas ringis võideti Haiti jalgpallikoondis kodus 3:1 (Yorke lõi 3:0) ja võõrsil viigistati 1:1 (Yorke lõi avavärava). Järgnes poolfinaalturniir, mille Trinidad ja Tobago võitis 1 kaotuse ja 5 võiduga, sealjuures Panama jalgpallikoondist võideti kodus 6:0, Kanada jalgpallikoondist 4:0 ja Mehhiko jalgpallikoondist 1:0. See andis suuri lootusi valikturniiri finaaliks, kust 6 meeskonnast pooled pääsesid jalgpalli MM-ile, kuid Trinidad ja Tobago pidi leppima viimase kohaga.
Pärast valikturniiri loobus Yorke Trinidadi koondises mängimast tüli tõttu peatreeneriga. Ta pöördus koondisse tagasi pärast seda, kui koondis oli temata pääsenud 2006. aasta MM-finaalturniirile.
Finaalturniiril Saksamaal osales Yorke kõigis Trinidadi ja Tobago kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Avakohtumises tehti väravateta viik Rootsi jalgpallikoondisega ja Yorke valiti kohtumise parimaks mängijaks. Järgnesid 0:2 kaotused Inglismaa ja Paraguay jalgpallikoondisele ning Trinidad ja Tobago langes välja viimase kohaga alagrupis.
2010. aasta MM-valikturniiril alustas Trinidad ja Tobago 1:2 kaotusega Bermuda jalgpallikoondisele, kuid võitis kordusmängu 2:0 ning pääses poolfinaalturniirile, kust pääseti edasi teisena USA järel, sealjuures kodus suudeti USA-d 2:1 võita ja Yorke realiseeris 79. minutil otsustava penalti. Valikturniiri finaalis jäi Trinidad ja Tobago aga jälle viimasele, 6. kohale ega pääsenud MM-ile.
Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondises mängis Yorke aastatel 1989–2009 kokku 72 korda ja lõi 19 väravat.
Eraelu
Dwight Yorke on suur naistekütt. Ta on käinud paljude modellide ja teiste kaunitaridega. Ta pole kunagi abielus olnud, aga tal on poeg Harvey Katie Price'iga. Yorke eitas oma isadust, kuni DNA testiga siiski tõestati, et tema on isa. Harvey on pime ja autist.
Laimjala vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Laimjala vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Laimjala külas.
Vald moodustati senise Laimjala valla maa-alast ja senise Valjala valla Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkondadest.
Esimene vallavanem oli Joosep Tumma. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Aleksei Küng. Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei.
Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
1. aprillil 1939 oli vallas 2019 elanikku.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Audla külanõukogu ja Laimjala külanõukogu.
Poola jalgpallikoondis
Poola jalgpallikoondis on Poola jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Poolat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Ajalugu
1970ndail hakkas Poola jalgpall jõudsalt arenema ja esimeseks suureks saavutuseks oli 1972. aasta Müncheni olümpiamängudel võidetud kuldmedal. Tollasesse koondisse kuulusid enim väravaid löönud Włodzimerz Lubanski, 97 korda riigi koondisse kuulunud Kazimerz Deyna ja Robert Gadocha. 1974. aasta MM-i finaalturniiril oli koondisse lisandunud Poola pikima staažiga mängija Gregorz Lato (100 korda) ja väravavaht Jan Tomaszewski. Poola sai MM-il kolmanda koha ning sama koondis püsis koos üle kümne aasta.
1976. aasta Montréali OM-il võideti hõbemedal. 1978. aastal jõuti MM-i finaalturniirile Argentinas, kus saadi oma alagrupis esikoht, kuid teisest ringist kaugemale ei jõutud. Paremini läks Poolal 1982. aasta MM-il Hispaanias, kui koondis pääses poolfinaali ja suuresti tänu Zbigniew Boniekile. Poolfinaalis mängiti maailmameistriks tulnud Itaaliaga ja kaotati 0:2.
1986. aasta MM-i finaalturniiril Mehhikos jõuti teise ringi, kuid kaotati Brasiilia meeskonnale 0:4.
Koondis võttis osa UEFA Euro 2012 finaalturniirist.
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõuti veerandfinaali, kus kaotati penaltiseerias hilisemale meistrile Portugalile. Veerandfinaali jõudmine oli Poola ajaloo parim tulemus Euroopa meistrivõistlustelt.
Mängijad
Poola koondis 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kohtumised Eesti koondisega
Eesti jalgpallikoondis on Poolaga kohtunud üheksa korda. Poola oli kuues FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.
Vaata ka
pisi|Poola jalgpallikoondis (2012)
Leopold Johanson
pisi| Leopold Johannes Johanson (15. veebruar 1888 Tartu – 5. detsember 1941 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik.
Haridustee
Aastatel 1897–1901 käis ta Tartus algkoolis, 1912–1913 õppis Tartu Pedagoogika Seltsi õhtukeskkooli kursustel ja 1918. aastal Tartu Kaubanduskooli raamatupidamise õhtukursustel.
Töökäik
Ta töötas aastatel 1903–1907 trükiladuja õpilasena Postimehe toimetuses ning 1907–1911 trükiladujana Helsingis ja Tallinnas. Aastail 1912–1913 oli ta Postimehe reporter, 1914–1919 Tartu Üldise Haigekassa asjaajaja ja 1916–1917 Tartu toitluskomitee pearaamatupidaja.
Osales poliitikas, olles Tartu linnavolikogu liige (1917–1921) ning Asutava Kogu (1919–1920), Riigikogu (1920–1937) ja I Riigivolikogu liige (1938–1940). Aastail 1928–1929 oli ta Eesti Vabariigi töö-, hoolekande- ja haridusminister August Rei valitsuses ja aastail 1932–1933 Eesti Vabariigi teedeminister Konstantin Pätsi neljandas valitsuses. Aastail 1919–1920 töötas ta Töö- ja Hoolekandeministeeriumi kindlustusasjade juhataja kohusetäitjana.
Lisaks poliitilisele tegevusele oli ta Eesti Haigekassade Liidu sekretär (1925–1940) ja Tallinna Töölisteatri asjaajaja (1934).
Arreteeriti NKVD poolt Tallinnas. Mõisteti surma, suri eeluurimise ajal nõukogude vangilaagris.
Ühiskondlik tegevus
5. detsembril 1939, kolm kuud pärast Teise maailmasõja algust ja üle kuu aja pärast baaside lepingu sõlmimist, väljendas ta hämmastust kodanliku õhukaitse tegevuse suhtes, küsides, mis siis lahti on.
Nigul Kaliste
Nigul Kaliste (kuni 30. augustini 1935 Nikolai Kalinin; 8. mai 1884 Mäe vald, Petserimaa – 25. juuni 1942 Ussollag, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti poliitik ja vallavanem.
Sandor Liive
Sandor Liive õppis aastatel 1990–1992 Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonnas, seejärel majandusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1997.
Nigul Kaliste
Ta valiti Riigivolikogu liikmeks 28. valimisringkonnast.
Sandor Liive
Aastatel 1992–1995 kuulus ta Kinnisvarabüroo Uus Maa juhatusse. Aastatel 1995–1998 oli ta Tallinna Sadama finantsosakonna juhataja ja finantsdirektor; aastatel 1996–1998 ka juhatuse liige.
Alates 1998. aastast kuni 30. novembrini 2014 töötas Sandor Liive Eesti Energias: algul finantsdirektori ja juhatuse liikmena, alates 1. detsembrist 2005 kuni 30. novembrini 2014 juhatuse esimehena.
Nigul Kaliste
Ta oli Mäe vallavanem.
Sandor Liive
21. juunil 2011 kuni 15. juunini 2015 oli ta Eesti Suusaliidu president.
Alates 2016 aastast on Sandor Liive PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi nõukogu esimees.
Nigul Kaliste
Arreteeriti NKVD poolt 12. mail 1941 Mäe vallas. Surmaotsus.
Korporatsioon Lechicja
Korporatsioon Lechicja (poola Korporacja akademicka Lechicja) on Tartus 1897. aastal asutatud poola üliõpilaskorporatsioon.
Peeter Tenjes
pisi|Peeter Tenjes (2012) Peeter Tenjes (sündinud 14. juulil 1955 Türil) on eesti astrofüüsik.
Ta lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Ta sai doktorikraadi 1993. aastal Tartu Ülikoolis tööga "Models of Regular Galaxies" (juhendaja Jaan Einasto).
Ta on töötanud Tartu Ülikoolis assistendi, teaduri, vanemteaduri ja dotsendina. Alates 2012. aastast on ta Tartu Ülikooli astrofüüsikaprofessor.
Tema teadustöö põhiteemad on galaktikate fotomeetria, tähesüsteemide fotomeetrilised ja kinemaatilised mudelid, galaktikate allsüsteemide struktuur, kaugete galaktikate struktuur ja formeerumine, galaktikate struktuur erinevas keskkonnas, tähesüsteemide dünaamika.
Elvis nii nagu ta on
"Elvis nii nagu ta on" (originaalpealkirjaga "Elvis – That's the Way It Is") on 1970. aasta USA dokumentaalfilm Elvis Presley esinemistest 1970. aasta suvel Las Vegase International Hoteli sõuruumis.
Pļaviņas
Pļaviņas (saksa Stockmannshof) on linn Lätis Aizkraukle piirkonnas. Asub Daugava paremal kaldal Aiviekste jõe suudmes, merepinnast 75 meetri kõrgusel. Seal asus kunagise Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee lõppjaam. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee. Linna järgi on nime saanud Devoni Pļaviņase lade.
Elvis nii nagu ta on
2001. aastal tuli välja filmi uus versioon (Special Edition).
Pļaviņas
Ajalugu
Linna lähistel asuvad Jersikale kuulunud Oliņkalnsi linnamägi ja hilisem Lokstiņi vasallilinnus. 19. sajandil tekkis Stukmaņi mõisa maadele kõrtsi ja Stukmaņi raudteejaama juurde tänapäevane Pļaviņase asula. Aastal 1899 valmis Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee. Jaama juurde ehitati klaasivabrik, ka hakati seal kaevandama dolomiiti.
Elvis nii nagu ta on
Süžee
Film algab kiire ja energilise esitusega laulupõimikust "Mystery Train" / "Tiger Man" Las Vegase sõuruumist.
Pļaviņas
Ajalugu
Aastal 1922 sai asulast alev. Linn aastast 1927. Aastal 1956 liideti Pļaviņasega endine Gostiņi linn. 2009. aastani oli Aizkraukle rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Pļaviņase piirkonna keskus.
Elvis nii nagu ta on
Süžee
Film jätkub venivate stuudioproovidega Elvise ja TCB Bandi seltsis. Stuudio seinte vahel võib kuulda mitmeid lihvimata esitusi, tunda Elvise lõppematut energiat ja näha tema unikaalset huumorisoont.
Pļaviņas
Kaitstavad objektid
Riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised on Gostiņi luteri kirik, keskaegne kaitserajatis Gostiņi kants, kunstniku A.Štrālsi ja kirjaniku Jānis Jaunsudrabiņši eluase Kalna iela 11. Kohaliku kaitse all on Pļaviņase luteri kirik.
Elvis nii nagu ta on
Süžee
Stuudioproovidele järgnevad proovid Las Vegases, kuhu on kaasatud ka taustalauljad (vokaalansamblid Imperials ja Sweet Inspirations), samuti peaproov sõuruumis, kus antakse lauludele veel viimane lihv.
Lõpuks saabub aeg, mil Elvis astub publiku ette ja näitab, milleks ta võimeline on.
Filmi lõpetavad kaadrid Elvise kohtumisest meelelahutusmaailma kuulsustega.
Võnkering
Võnkering on induktiivpoolist ja kondensaatorist koosnev elektriahel, milles on võimalik elektrivõnkumine. Niisuguses ahelas muutub kondensaatori elektrivälja energia perioodiliselt pooli magnetvälja energiaks ja vastupidi. Võnkeringe kasutatakse peamiselt vajaliku sagedusega signaalide selekteerimiseks (väljaeraldamiseks) või nende läbipääsu tõkestamiseks. pisi|110px|Võnkeringi üldskeem
Benjamin Lee Whorf
Benjamin Lee Whorf (24. aprill 1897 Winthrop, Massachusetts – 26. juuli 1941 Hartford, Connecticut) oli Ameerika keeleteadlane ja tuleohutusinsener.
Võnkering
Võnkeringi omavõnkesagedus
Võnkeringis tekivad vabavõnkumised sagedusel, mille puhul pooli induktiivtakistus
Benjamin Lee Whorf
Whorf oli tuntud eestkõnelejana, kes propageeris ideed, et eri keelte struktuuride vahelised erinevused kujundavad, kuidas nende kõnelejad maailma tajuvad ja mõtestavad. Tema ja Edward Sapiri järgi nimetatakse seda põhimõtet sageli Sapiri-Whorfi hüpoteesiks, kuid Whorf nimetas seda põhimõtet keeleliseks relatiivsuseks, sest tema silmis sarnanes selle mõju Einsteini relatiivsusteooria omaga.
Võnkering
Võnkeringi omavõnkesagedus
on võrdne kondensaatori mahtuvustakistusega
Võnkeringi vabavõnkumise sagedust nimetatakse omavõnkesageduseks, ka resonantsisageduseks. Võnkeringi omavõnkesagedust väljendab võrdusest X_L = X_C tuletatav Thomsoni valem:
Benjamin Lee Whorf
Whorf suri 1941. aastal vähki. Pärast surma kureerisid tema käsikirju tema lingvistidest sõbrad, kes proovisid levitada Whorfi ideid keele, kultuuri ja tunnetuse vahelistest seostest. Paljud teosed avaldati tema postuumsel aastakümnel. 1960. aastatel langesid Whorfi seisukohad ebasoosingusse ja temast sai teadlaste karmi kriitika sihtmärk. Arvati, et keelestruktuurid peegeldavad peamiselt kognitiivseid universaale, mitte kultuurilisi eripärasid. Kriitikud väitsid, et Whorfi ideid ei ole võimalik katseliselt tõestada, need on halvasti sõnastatud ning põhinevad halvasti analüüsitud või valesti tõlgendatud andmetel.
Võnkering
Võnkeringi omavõnkesagedus
kus
Benjamin Lee Whorf
20. sajandi lõpul taaselustus huvi Whorfi ideede vastu ja tema töid hakkas lugema uus teadlaste põlvkond, kes väitis, et varasem kriitika oli Whorfi tegelike ideedega suhestunud vaid pinnapealselt või omistanud Whorfile ideid, mida ta ei olnud kunagi väljendanud. Keelelise relatiivsuse uuringud on endiselt psühholingvistikas ja keeleantropoloogias uurimisfookuseks ning tekitavad jätkuvalt arutelu ja lahkarvamusi relativismi ja universalismi pooldajate vahel. Võrdluseks on laialdaselt aktsepteeritud Whorfi muud keeleteadusealased tööd, näiteks allofoon ja krüptotüüp mõistete väljatöötamine ning "Whorfi seadus" jutoasteegi ajaloolises keeleteaduses.
Võnkering
Võnkeringi omavõnkesagedus
Vastavalt võnkeperiood sekundites
Võnkeringi kaotakistus
Reaalses võnkeringis ilmnevad alati teatavad energiakaod, seda eriti pooli mähise aktiivtakistuse tõttu (mis pealegi pinnanähtuse tõttu kasvab koos sagedusega); kaod tekivad näiteks ka pooli südamikus ja kondensaatori dielektrikus. Neid kadusid väljendab skeemidel kaotakistus R, mis on oma olemuselt aktiivtakistus. Energiakadude tõttu võnkumine võnkeringis sumbub. Et võnkumisi alal hoida, tuleb kadude kompenseerimiseks sellesse pidevalt energiat juurde anda.
Benjamin Lee Whorf
Karjäär tuleohutuse valdkonnas
Benjamin Lee Whorf lõpetas 1918. aastal Massachusettsi Tehnikainstituudi keemiatehnoloogia eriala, tema õpitulemused olid keskpärased. 1920. aastal abiellus ta Celia Inez Peckhamiga, kellega ta sai kolm last: Raymond Ben, Robert Peckham ja Celia Lee. Umbes samal ajal hakkas ta tööle tuleohutusinsenerina (inspektorina) Hartfordi tulekindlustusfirmas. Ta oli oma töös väga hea ja pälvis tööandjate tunnustuse. Töö tõttu sõitis ta Uus-Inglismaal asuvatesse tootmisrajatistesse, mida oli peagi ees ootamas ülevaatus. Nii olevat ta saabunud keemiatehasesse, mille juhataja keeldub teda sisse laskmast, kuna tehase tootmisprotsess oli ärisaladus. Kui Whorfile öeldi, mida tehases toodeti, olevat ta kirjutanud paberile keemilise valemi ja ütelnud tehasedirektorile: "Ma arvan, et see on see, mida te teete." Üllatunud direktor küsis Whorfilt, kuidas ta tootmissaladust teadis, ja Whorf vastas: "Aga te ei saakski seda teisiti teha."
Võnkering
Jadavõnkering ja rööpvõnkering
Energiaallikat on võimalik ühendada võnkeringi elementidega kas jadamisi (järjestikku) või rööbiti (paralleelselt). Esimesel juhul moodustavad elemendid jadavõnkeringi, teisel juhul rööpvõnkeringi. Välisallika energia arvel tekivad võnkeringis sumbumatud võnkumised ‒ sundvõnkumised. Ülalesitatud resonantsisageduse valemid kehtivad võrdlemisi täpselt ka sundvõnkumise korral (võnkeringi elementides tekkivate energiakadude mõjul resonantsisagedus siiski õige veidi väheneb).
Benjamin Lee Whorf
Karjäär tuleohutuse valdkonnas
Whorf aitas tuua firmale uusi kliente, kellele meeldisid tema põhjalikud ülevaatused ja soovitused. Whorf kasutas oma väidet, et keelekasutus mõjutab harjumuslikku käitumist, illustreerimaks lugu oma tööelust. Whorf kirjeldas töökohta, kus täis bensiinivaate ladustati ühes ruumis ja tühje vaate teises ruumis. Ta ütles, et tuleohtliku bensiiniauru tõttu olid "tühjad" vaadid süttimisohtlikumad kui täis vaadid, kuigi töötajad käisid nendega hoolimatult ümber ja isegi suitsetasid nende läheduses, mida nad ei teinud kunagi täis vaatide lähedal. Whorf väitis, et rääkides harjumuslikult auru täis vaatidest kui "tühjadest" ja seega mitteaktiivsetest, olid töötajad täielikus teadmatuses ohust, millesse nad end vaatide läheduses suitsetades seadsid.
Võnkering
Jadavõnkering ja rööpvõnkering
Kaotakistusest sõltub otseselt võnkeringi tähtis tunnussuurus ‒ hüvetegur Q. Hüvetegur näitab, mitu korda on võnkesüsteemi salvestatud energia suurem selles hajuvast kaoenergiast. pisi|LC-jadavõnkering; R ‒ kaotakistus Jadavõnkeringis X_L = X_C korral kujunevat resonantsiolukorda nimetatakse pingeresonantsiks, sest pinged poolil ja kondensaatoril ületavad Q-kordselt ahela aktiivtakistusel R tekkiva pingelangu; seejuures on need pinged suuruselt võrdsed ja suunalt vastupidised. Seetõttu väheneb jadaahela kogutakistus aktiivtakistuse väärtuseni.
Benjamin Lee Whorf
Varane huvi religiooni ja keele vastu
Whorf oli kogu oma elu jooksul vaimsete huvidega inimene, kuigi küsimus, millist religiooni ta järgis, on tekitanud vaidlusi. Noore mehena koostas ta käsikirjalise teose "Miks ma olen evolutsiooni kõrvale heitnud", mistõttu mõned kirjeldavad teda kui vaga metodisti, kes imetles fundamentalismi ja võib-olla toetas kreatsionismi. Samas, kogu elu oli Whorfi peamine religioosne huvi teosoofia, mis propageerib holistlikku maailmakäsitlust, inimkonna ühtsust ja vendlust, "tegemata vahet rassi, usu, soo, seisuse või nahavärvi alusel". On väidetud, et vastuolu vaimsete ja teaduslike huvide vahel on olnud Whorfi intellektuaalses arengus liikumapanevaks jõuks. Mõned Whorfi avaldamata käsikirjad vaimsuse kohta näivad viitavat, et teda mõjutasid Theosophical Society asutaja Jelena Blavatskaja ideed. Blavatskaja kirjutas kosmilisest evolutsioonist, mis on uskumus, et reinkarnatsioon on inimkonna järjepidev areng kõrgemate arenguastmete suunas. Whorf ütles, et "kõikidest inimestest, kellega ma olen kokku puutunud, tunduvad teosoofid olevat kõige enam võimelised minema elevile ideedest – uutest ideedest".