cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Meeste 800 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus
4. veerandfinaal 5. augustil 18.24
400 meetrit läbis Stroubaxos 52,29-ga.
Finaali said kummagi poolfinaali 4 paremat.
1. poolfinaal 6. augustil 19.15
400 meetrit läbis Stroubaxos 50,68-ga.
400 meetrit läbis Osey 53,98-ga.
400 meetrit läbis Kipketer 49,68-ga.
Scotti maakond (Mississippi)
Scotti maakond (Scott County) on maakond Ameerika Ühendriikides Mississippi osariigis.
Kariibi Madalmaad
pisi Kariibi Madalmaad (hollandi Caribisch Nederland) on Kariibi meres asuv kolmest saarest koosnev Hollandi osa kohaliku omavalitsuse üksuse 'eriomavalitsuse' (bijzondere gemeente) staatuses, mille moodustavad Bonaire, Saba ja Sint Eustatius. See moodustati 15. oktoobril 2010 kui kaotati Hollandi Antillid haldusüksusena.
Scotti maakond (Mississippi)
Maakonna halduskeskus on Forest.
Ajalugu
Maakond moodustati 1833. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 264.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kariibi Madalmaad
Saarte kogupindala on 322 km² ja rahvaarv 27 700. Ametlikud keeled on Sabal ja St. Eustatiusel inglise ja hollandi keel ning Bonairel hollandi ja papiamento keel.
Tšernjanka rajoon
Tšernjanka rajoon (vene keeles Чернянский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Belgorodi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tšernjanka alev.
Kariibi Madalmaad
1 . jaanuarist 2011 on Kariibi Madalmaades käibel USA dollar.
Saarlane
Saarlane oli ajaleht, mis ilmus Kuressaares Kuressaare kreisis, Liivimaa kubermangus.
Kariibi Madalmaad
Kariibi Madalmaad on ajavöödnis UTC−4:00.
Tšernjanka rajoon
Rajoon piirneb põhjas Starõi Oskoli rajooniga, idas Krasnoje rajooniga, lõunas Novõi Oskoli rajooniga, läänes Korotša rajooniga ja loodes Gubkini rajooniga.
Saarlane
Ajalehe lipukiri oli: "Ei ole eestlasi, ei sakslasi, ei lätlasi ega venelasi, vaid kõik oleme isamaalased – saarlased!" .
Tšernjanka rajoon
Rajooni pindala on 1192 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 316, 2009. aastal 32 639 ja 2002. aastal 33 899.
Saarlane
Saarlase proovinumber ilmus 16. detsembril 1883, esimene pärisnumber 1. jaanuaril 1884. Ajalehe ametlik toimetaja oli Kärla koguduse õpetaja Johannes Kerg, põhilise töö tegi ajalehes tegi ära sama koguduse köster Peeter Südda, avaldades rohkesti eesti rahvalaule ja -jutte ning muutes ajalehe sellega lihtlugeja jaoks vastuvõetavamaks. Tema järel olid ajalehe tegevtoimetajad Saaremaa Jaani koguduse köster Villem Rattur ja mitmekülgne kultuuritegelane Carl Allik. Tänu nende rahvalähedasele tööstiilile laienes lugejate silmaring ning kujunes harjumus ajalehega suhelda. Saarlane oli oluline ka kohalike kirjasaatjate väljakujundajana, kelle kaastööd olid külakajalised, täis olustikulisi üksikasju, praegugi kultuuri- ja koduloolist huvi pakkuvad. Mitmest kaastöölisest (Mihkel Soonlepp, Karl Loiken) kasvasid silmapaistvad kirjamehed, kellelt ilmus joonealuseid jutte, olukirjeldusi ja luuletusi.
Mitmed eesti ajakirjanduse uurijad on näinud poliitiliselt küllaltki alalhoidliku Saarlase ilmumahakkamises siinsete baltisaksa ringkondade püüdu tasalülitada parajasti aktiviseerunud eesti rahvusliku liikumise mõju, seda enam, et Hartwig von Sass sai oma trükikoja ja uue ajalehe asutamiseks Saaremaa rüütelkonnalt rahalist toetust. See on õige vaid osaliselt, von Sassil oli ajalehe juures vaid omaniku roll.
Sügis-limanutt
Ta on männi-mükoriisaseen, võib leida luidetelt ja männinoorendikest.
Tšernjanka rajoon
Tšernjanka rajoonis on 86 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšernjanka alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Grabbacka linnus
Grabbacka linnus on keskaegne linnus Soomes, Karjaa ehk Karise linnast 2,5 km lõunas, Karjaast Antby ja Snappertuna poole viiva vana maantee nr 1103 ääres.
Nimekujud
Vanarootsi gråben võis tähendada hunti ehk "hallsuud".
Ajalugu
Ala oli tihedasti asustatud juba rauaajal, mida tõendavad arvukad leiud, elukohad, kalmed ja maalinnad. Linnus asus vana tähtsa kaubamaantee "Suure Rannatee" lähedal, mis viis piki Soome lahe põhjarannikut Raaseporist (Raseborg) Lappinjärvile (Lappträsk). Keskajal oli linnus ka meremeestele ligipääsetav, hiljem maatõus seda enam ei võimaldanud. Nüüdsed lähedalasuvad Gösbackavikeni põllud olid muinasajal veel merelaht. Siin ristusid nii maanteed kui veeteed.
1300. aastatesse paigutatakse uurijate poolt esmase kaitsetorni rajamist selle ehitusstiili järgi.
1396 andis Põhjamaade Uniooni (Taani) kuninganna Margrete välja seaduse, mis keelustas vasallidel (aadlil) oma tarbeks kivist linnuste ja mõisate ehituse.
1401 on mainitud Olof Grabbet Uskelast, 1450 Laurens Grabi Karjaast. 1461 ja 1466 oli Lauren Grobbe (Laurens i Graab) kohtunikuks Karjaas. Tundub, et see perekond on juba XIV sajandi lõpus sealkandis kanda kinnitanud ja ametikoht oli pereliini pidi päritav.
1470 pühitseti maakividest ehitatud Karjaa/Karise kirik. Kiriku ja Grabbacka vanema linnuseosa müüriladu on sarnased.
1483. aasta ediktiga keeld tühistati ja algas kivist linnuste ehitus. Varasemad kindlustused olid enamjaolt puidust ja neist pole arvestatavaid jälgi järele jäänud. Grabbacka on üks neljast XV sajandi lõpul Lääne-Uusimaale ehitatud väikelinnusest. Linnuse ehitamise aegu liideti Grabbacka mõisaga tõenäoliselt Dalkarby küla.
1494–1520 oli Måns Andersson Grabbe Uusimaa ja Häme (Nylands och Tavastehus) lääni Raasepori Idapoolse Kihelkonna (Raseborgs Östra Härad) kohtunik (foogt). Teda peetakse linnuse rajajaks ja ilmselt siis XV-XVI sajandi vahetusel väikelinnuse ehitust alustatigi. Maavalduse kuuluvusele viitab ka paiga nimi. Linnuses elas ka Månsi poeg Nils.
1500. aasta paiku ulatus merelahesopp praeguse Kungsåni jõe kohal veel linnuseni ja tõenäoliselt oli linnusel seal ka väike sadam. Mõõtmised näitavad, et jõgi oli seal tollal 15–20 meetri laiune.
1525 võttis Nils Grabbe (u 1490–1549) koos vennaga isalt päranduseks saadud linnuse üle
1526 on linnust esimest korda ürikus mainitud.
1550. aastatesse on uuringute järgi paigutatud linnuse viimane ehitusetapp. Siis oli linnusepealik Erik Stålarm ("teraskäsi"), kes abiellus Nils Grabbe tütre Beataga. Linnus oli ühe perekonna käes umbkaudu perioodil 1470–1670. Pärast viimast ehitusperioodi hakkas linnus tasapisi lagunema, kuna maavaldust majandati kehvasti ja ilmselt ei jätkunud vahendeid lossi korrashoiuks.
1554. aasta 18. jaanuaril toimusid linnuses Eriku ja Beata pulmad, kus kohal olid paljud tähtsad kõrged riigiametnikud: riiginõunik admiral Erik Flemming, kohtunik kolonel Nils Boije Gennäsist, Henrik Klasson Horn Kankasest, Göran Fincke, Johann Stålarm, Torsten Ram jt.
1656 läks valdus abielu kaudu Johann Jakob von Bergile, kes müüs selle 1685 ärimees Karl Billsten i Fagervikile. Fagervik andis Grabbacka rendile ja talu õitseaeg sai läbi.
1672. aasta tulekahju hävitas linnusehoone lõplikult ja 1684 ehitati osaliselt linnusemüüride peale ja osaliselt selle kõrvale puidust hoone. Kivimüüridest jäid alles ja kasutusse keldrikorrus ja osa I korruse seintest. Linnusevaremeid võidi kasutada ka lihtsalt kivimurruna ehituskivide saamiseks.
1830. aastatel leiti linnuse lähedalt Kungsåni jõest vana laevakere.
1860 ehitati linnuse kõrvale mõisa peahoone.
1865. aastani säilis kivimüüridel puitehitis.
1933 ostis talu koos varemetega Hugo Holmberg.
1937–1939 tehti arheoloogilisi kaevamisi. Välja kaevati pinnasekihtide alt enamus rajatisest – keskne vanem tornlinnus ja osa hilisemaid hoonetiibu.
1950. aastast alates on linnusevaremeid järk-järgult restaureeritud.
2002. aastal tehti arheoloogilisi uuringuid linnusest lõuna poole jääval väljal. Leiti punasest savist keraamikat ja klaasi.
2005. aastal uuriti linnusevaremete tehnilist seisukorda. Leiti probleemseid kohti ja lagunemist võlvide ja ukseavade juures.
Ehitus
Tegemist on algselt olnud tornlinnusega, millele hilisematel ehitusetappidel on lõuna- ja põhjaküljele juurde ehitatud lühikesed hoonetiivad. Erinevaid ehitusetappe näitavad ka lahtikaevatud varemetes paljastunud vuugivahed: I etapis on rajatud tõenäoliselt torn, II etapp viitab põhjapoolsele hoonetiivale, III etapp lõunapoolsele hoonetiivale ja idapoolsele juurdeehitusele. Kindlustatud mõisamaja linnuselaadsele iseloomule viitavad paksud müürid ja kitsad laskeava-tüüpi aknad. Keldrites on olnud tünnvõlvid. Kujult ebasümmeetrilise ja arvatavasti 3-korruselise hoonekompleksi mõõtmed on põhjast lõunasse 22 m ja läänest itta 14 m. Tornis on igal korrusel olnud tõenäoliselt üks ruum ja mõlema tiiva igal korrustel 2 ruumi – suur ja väike. Lõplikult valminuna on ehitusstiili järgi tegemist olnud 3-korruselise ühe torniga ja juurdeehitustest tingitud ebakorrapärase kujuga majalinnusega.
Ehitamiseks on enamjaolt kasutatud maakivi (graniitkivi), mis mõne ehitussõlme juures on osaliselt tahutud ning võlvide ja uksesillusekaarte juures on kasutatud punast tellist.
Linnuse põhja- ja loodeküljel moodustab kiviaed suletud siseõue, mille servas on näha teise vana hoone vundament ja keldriavaus.
Sügis-limanutt
Sügis-limanutt on värskelt söödav söögiseen.
Grabbacka linnus
Praegune seisukord
Enne teist maailmasõda väljakaevatud müürid ja keldrid on konserveeritud ja vaatajatele avatud. Säilinud on 1. korruse ja ühe keldri ruumid. Keldrikatus on kattega kaitstud. Linnusevaremed on muinsuskaitse all.
Legendid
Legend räägib, et juba muinasajal oli Grabbacka künkal linnus, mille rajasid Rootsist Soome randa purjetanud kolm venda. Üks vendadest, Bo Jonsson Grip, olevat ehitanud Raseborgi, teine vend Junkarsborgi ja kolmas Grappesborgi linnuse.
EfTEN Capital
EfTEN Capital on ärikinnisvarasse investeeriv fondivalitseja, mis asutati 2008. aastal. See on oma tegevusvaldkonnas Baltimaade suurim ettevõte.
Ettevõtte tegevjuht on Viljar Arakas.
Alates 2017. aastast kaubeldakse EfTEN Real Estate Fund III aktsiatega Tallinna börsil.
Pjotr Sedov
Pjotr Sedov (vene keeles Пётр Николаевич Седов, sündinud 24. augustil 1990 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja. Ta on viiekordne juunioride maailmameister.
2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mallesis tuli ta juunioride maailmameistriks 4×5 km teatesõidus ja sai hõbemedali 20 km ühisstardiga vabasõidus. 2009. aastal Praz de Lys Sommandis tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks: sai esikoha 20 km suusavahetusega sõidus, 10 km vabasõidus ja kuulus Venemaa 4×5 km teatesõidu võidukasse meeskonda. 2010. aasta juunioride MM-il tuli Hinterzarten viiendat korda juunioride maailmameistriks. Võit tuli 20 km suusavahetusega sõidus. Samas oli ta teine 4×5 km teatesõidus ja kolmas 10 km klassikasõidus.
Cattenières
Cattenières on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
Pjotr Sedov
Maailma karikavõistlustel debüteeris Sedov 8. märtsil 2009 Lahtis 15 km vabasõidus ja jõudis kohe punktikohale, olles kümnes. Tema parim koht MK-võistlustel etapil on 5. koht, mille ta saavutas 2010. aasta novembris Gällivares 15 km vabasõidus. 2011.–2012. aasta maailma karikasarja finaaletapil Falunis 2012. aasta märtsil oli ta viimasel distantsil 15 km suusavahetusega sõidus kõige kiirem ning üldarvestuses sai 5. koha.
Maailmakarikavõistlustel
Pjotr Sedov on individuaalarvestuses osalenud (<FONT COLOR=PURPLE> seisuga 4. veebruar 2017</FONT>) 46 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral ning võitnud neist mõlemal korral.
Elisabeth Kurre
Elisabeth Kurre (aastani 1926 Elisabeth Kiiple; 7. märts 1903 Rasina – 31. märts 1981 Erastvere) oli eesti maalikunstnik.
Ta oli 1945. aastast Kunstnike Liidu liige (aastatel 1950–1961 oli ta nimekirjast kustutatud).
Elisabeth Kurre on loonud peamiselt lillemaale, natüürmorte ja portreid.
Tema teoseid on eksponeeritud näitustel aastast 1941, isikunäitused toimusid 1969/1970 (Tartu Kunstnike Majas) ja 1980 (Tartu Kunstimuuseumis).
Yona Kosashvili
pisi|200px|Yona Kosashvili (2012)
Yona Kosashvili (sündinud 3. juulil 1970 Thbilisis) on Iisraeli maletaja ja kirurg, rahvusvaheline suurmeister (1994).
Kosashvili elab 1972. aastast Iisraelis. Ta töötab Rehovotis asuvas Kaplani Meditsiinikeskuses ortopeedia osakonna juhatajana ja professorina.
Malesuurmeistriks sai ta 24-aastaselt 1994. aastal. Neli aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 1995. aastal kuulus Kosashvili maailmas saja tugevama maletaja hulka.
Kosashvili abiellus 1999. aastal naiste malesuurmeistri Sofia Polgáriga.
Elshan Moradi
pisi|200px|Elshan Moradi (2010)
Elshan Moradi Abadi (sündinud 22. mail 1985 Teheranis) on iraani päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005).
Moradi sai suurmeistriks 20-aastaselt 2005. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2001. aastal tuli ta Iraani malemeistriks.
2017. aastast esindab Moradi rahvusvahelistel malevõistlustel Ameerika Ühendriike.
Ta on abielus naiste malesuurmeistri Sabina-Francesca Foisoriga.
Staffan Kronwall
Per Staffan Kronwall (sündinud 10. septembril 1982 Järfälla vallas) on Rootsi endine jäähokimängija, kaitsja.
2002. aastal valiti ta NHL-i draft'is Toronto Maple Leafsi poolt 285. valikuna. Karjääri alustas ta samal aastal kodumaa klubis Djurgårdens IF. Põhja-Ameerikas veetis ta suurema osa ajast American Hockey League'is mängiva Toronto Marliesi ridades, kuid sai Leafsiga mänguaega ka NFL-is ning hiljem Washington Capitalsiga ja Calgary Flamesiga. Hooajal 2010–11 mängis ta taas Djurgårdensis. Järgmine hooaeg liitus ta KHL-i klubiga Tšerepovetsi Severstal. Aastatel 2012–2020 mängis ta Jaroslavli Lokomotivis.
Rootsi jäähokikoondisega tuli ta 2011. aastal maailmameistriks ja võits 2013. aastal hõbemedali. Lisaks kuulus ta Rootsi meeskonda 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Tema vanem vend Niklas Kronwall mängis aastatel 2003–2019 NHL-is Detroit Red Wingsi ridades.
Caullery
Caullery on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
Küllusesarv
pisi|Küllusesarved Panama vapilt pisi|[[Harkovi vapp ]] Küllusesarv (ladina keeles cornu copiae) on vanakreeka mütoloogiast pärinev külluse ja toidu sümbol. Seda kujutatakse tavaliselt suure sarvekujulise anumana, kust pudeneb vilju, lilli, pähkleid ja muud söödavat, vahel muidki rikkusi.
Seda on Lääne kunstis kasutatud antiikajast saadik ja tänapäeval seostatakse seda Põhja-Ameerikas peamiselt tänupühaga.
Mütoloogias
Antiikmütoloogias on küllusesarve tekkele kaks seletust.
Levinum neist on seotud Zeusi noorpõlvega. Zeusi tuli peita oma isa Kronose eest, et viimane teda alla ei neelaks. Zeusi varjati Kreetal Dikte mäel. Piima andis talle kits Amaltheia. Legendi teise versiooni järgi nimetati Amaltheiaks nümfi, kellele see kits kuulus. Tulevane jumalate kuningas oli juba imikuna ebatavaliselt tugev. Mänguhoos murdis ta kitsel ühe sarve peast. Zeus kahetses seda ja lubas, et äramurtud sarvest saab küllusesarv, mille seest tuleb kõike, mida süda võib ihaldada.
Roomlased meenutasid küllusesarve saamisloo juures Heraklest. Herakless võitles jõejumala Acheloosiga Deianeira pärast, keda mõlemad tahtsid oma naiseks. Acheloos ei tahtnud Heraklesega võidelda, sest teadis, et jääb jõu poolest alla, aga Herakles keeldus läbirääkimistest, mistõttu Acheloos võttis sõnni kuju ja ründas teda. Herakles murdis Acheloosil ühe sarve. Hiljem vahetas Acheloos selle Amaltheia küllusesarve vastu.
Küllusesarv muutus kõigi õnnetoovate jumalate tunnuseks. Seda kujutatakse viljadega, eriti puuviljadega täidetuna ja lilledega pärjatuna. See sümboliseeris küllust ja viljakust. Müntidel sümboliseeris see võimulolija õnnistusrikast valitsemist. Eriti seostati küllusesarvega õnnejumalannat Tychet, keda roomlased nimetasid Fortunaks.
Kasutus tänapäeval
pisi|[[USA merevägi|USA mereväe kokk valmistab tänupüha õhtusöögiks saiast küllusesarve]] Põhja-Ameerikas seostatakse küllusesarve mõnikord tänupühaga. Küllusesarve nime (inglise keeles Cornucopia) kannab igas novembris Kanadas Briti Columbias Whistleris toimuv veini- ja toidupidu.
Colombia, Panama ja Peruu vapil on kujutatud küllusesarv, millest voolab välja kuldseid münte. Lisaks on Panama vapil veel teinegi küllusesarv, millest voolab välja paljusuguseid vilju, nii puu- kui ka teravilju.
20. sajandi alguses muutus küllusesarv populaarseks Venemaal, kus seda hakati kujutama paljude linnade vapil. Need linnad olid Lõuna-Gruusias asuv Ahhaltsihhe, Harkov, Voroneži kubermangus asuv Korotkojaka, Permi kubermangus asuv Kungur, Peterburi kubermangus asuv Novaja Ladoga, Kiievi kubermangus asuv Pjatigorõ, Leedus asuv Raseiniai ja Verhneudinsk, mis tänapäeval kannab nime Ulan-Ude.
Roman Putin
Roman Putin (vene keeles Роман Игоревич Путин; sündinud 10. novembril 1977 Nõukogude Liidus Vene NFSV-s Rjazanis) on vene ettevõtja ja avaliku elu tegelane, Venemaa taekwondo föderatsiooni president.
Botaanikaaed
Botaanikaaed ehk taimeaed on taimede kasvatamise, uurimise ja tutvustamisega tegelev asutus.
Küllusesarv
Kasutus tänapäeval
Küllusesarve kasutatakse halloween ' i ajal tehtavates kehamaalingutes, kuna see sümboliseerib viljakust, õnne ja küllust.
Roman Putin
President Vladimir Putini nõopoeg Roman Putin on tiiviklennukeid tootva MRT-AVIA kaasomanik.
Botaanikaaed
Eestis asuvad Tartu ülikooli botaanikaaed ja Tallinna botaanikaaed.
Vaata ka
pisi| [[Ficus macrophylla, Orto botanico di Palermo, Sitsiilia, Itaalia ]]
Küllusesarv
Kasutus tänapäeval
Noorteromaanis "Näljamängud" on küllusesarv hiiglaslik kuldne sarv, mis sisaldab suures koguses relvi ja varustust.
Sharkey maakond
Sharkey maakond (Sharkey County) on maakond Ameerika Ühendriikides Mississippi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Rolling Fork.
Ajalugu
Maakond moodustati 1876. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4916.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Luke Skywalker
pisi|300x300px|Luke Skywalkeri kehastaja [[Mark Hamill "Impeeriumi vastulöögi" ilmumise ajal, 1980|alt=]] alt=Luke Skywalkeri ja Darth Vaderi duell Palpatinei troonisaalis|pisi|Luke Skywalkeri ja [[Darth Vader|Darth Vaderi duell Palpatinei troonisaalis]] Luke Skywalker on väljamõeldud tegalaskuju ja peategelane Georg Lucase loodud "Star Warsi" filmisarja originaal triloogias.
Teda on kehastanud Mark Hamill filmides "Tähtede sõda" (1977), "Impeeriumi vastulöök" (1980) ja "Jedi tagasitulek" (1983). Samuti kehastas Hamill tegelaskuju ka kõikides järelloo filmides kolm kümnendit hiljem: "Jõud tärkab" (2015), "Viimased Jedid" (2017) ja "Skywalkeri tõus" (2019).
Skywalkeri vanemad on Anakin Skywalker (Darth Vader) ja Padmé Amidala ning ta kaksikõde on Leia Organa (printsess Leia). Teda õpetavad välja Jedi meistrid Obi-Wan Kenobi ja Yoda. Ta treenib välja ja õpetab nii tema õepoega ja hilisemat järelloo põhivaenlast Kylo Reni (Ben Solo) kui ka järelloo põhitegelast Reyd.
Elulugu
Luke Skywalker sündis Polis Massal filmis "Sithi kättemaks". Nagu juba varem mainitud, on Skywalkeri isa Anakin Skywalker, ema Padmé Amidala ja kaksikõde Leia Organa.
Salatiroheline
Salatiroheline on üks rohelistest värvitoonidest, salatilehtede värvi ergas heleroheline. Kasutatakse sageli tekstiilide värvuse kirjeldamiseks.
Variatsioonid
Ral Design värvivaliku toon 100 60 40 Salatgrün on aniisi- või šartröösrohelisega sarnanev kollakasroheline toon.
Pantone värvikaardi toon 13-0324 Lettuce Green on õrn heleroheline.
Veebivärv Salad Green on särav heleroheline.
Ahmed Adly
pisi|Ahmed Adly (2008)
Voldemar Hünerson
Voldemar Hünerson (30. juuni 1916 – 16. aprill 1996) oli Eesti ujuja, veepallur, ujumistreener, spordipedagoog ja kohtunik.
Ahmed Adly
Ahmed Adly (sündinud 18. veebruaril 1987 Kairos) on Egiptuse maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005).
Adly sai suurmeistriks 18-aastaselt 2005. aastal. Neli aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kolmekordne Aafrika malemeister (2005, 2011, 2019). 2007. aastal tuli ta Jerevanis juunioride maailmameistriks.
Voldemar Hünerson
Eesti rekordid
Eesti meister veepallis 1946, 1947, 1948 Tartu Ülikooli Spordiklubi meeskonnas.
ETP Grupp
AS ETP Grupp oli Eesti ehitusettevõte.
Voldemar Hünerson
Edukamad õpilased
Heldur Laurits, Olav Lukin, Krista Rütter, Anu Hütt, Ene Lindmäe, Tiiu Popko, Anneli Jaal, Rein Hünerson, Ares Veetee, Milvi Priks, Ivo-Jekimov Kuusk, Tõnu Talving, Endel Ertmann, Ellen Jansen, Niina Kuraseva, Aino Soopalu, Arvo Ronk, Jaak Lipso, Jüri Lill, Aldur Raudva, Ants Merimaa, Ennik Sulane, Enn Jaigma, Rein Anton, Tõnu Schneider
ETP Grupp
Ettevõte kanti Äriregistrisse 1996.
Voldemar Hünerson
Edukamad õpilased
Õpilased on püstitanud 75 Eesti rekordit ja tulnud 26 korral Eesti meistriks.
ETP Grupp
2000 ühines ETP Grupiga ettevõte Eesti Tööstusprojekt.
2006 ühinesid ETP Grupp, Eesti Projekt AS, ja Sweco Eesti AS ja asutati uus ettevõte: Sweco Projekt AS.
Henry Loubscher
Henry James Loubscher (sündinud 8. augustil 1936 Buenos Aires) on Lõuna-Aafrika endine poksija.
Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Vladimir Jengibarjanile (NSV Liit).
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Leszek Drogoszile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Tacoma Narrowsi sild
pisi|Silla purunemine pisi|1950. aastal vana silla kohale ehitatud uus sild pisi|2002–2007 rajati vana silla kõrvale uus sild Tacoma Narrowsi sild oli Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis 1940. aastal ehitatud rippsild üle Tacoma Narrowsi väina Tacoma poolsaare ja Kitsapi poolsaare vahel.
Sild avati liikluseks 1. juulil 1940 ning purunes 7. novembril 1940. Silla valmimise ajal oli see pikkuselt kolmas rippsild maailmas. Silla kogupikkus oli 1810,2 m ja pikim sildeava 853,4 m.
Silda hakati ehitama 1938. aasta septembris. Sillal oli kaks sõidurada, silla laius oli 12 m. Sillateki fermid olid 2,4 m kõrgused. Sildeava pikkusega võrreldes oli sillatekk kitsas ja õhuke ega olnud kuigi jäik.
Juba ehitamise ajal hakkasid sildeava pooled keskmise ja mõõduka tuulega mitme jala ulatuses vastasfaasis 4–5-sekundiliste intervallidega üles-alla võnkuma. Summutusmeetmetest hoolimata esines silla õõtsumist ka pärast silla liikluseks avamist. Silla keskmine osa purunes 1940. aasta 7. septembri hommikul, kui tuule kiirus oli umbes 20 m/s. Sild hakkas torsioonselt võnkuma. Kui pool keskmisest sildest kaldus nii, et vasak serv oli madalamal kui parem serv, kaldus silde teine pool vastassuunas. Sild väändus keermekujuliselt kord ühele, kord teisele poole, nii et silla telgjoon jäi enam-vähem paigale. Väändumise amplituud kasvas, kuni lõpuks sild purunes ja keskmise silde tükid kukkusid väina. Silla tükkidega koos kukkus väina üks sillal olnud sõiduauto ning hukkus autos olnud koer. Autojuht suutis õõtsuval sillal enne selle purunemist ronida tugipostini. Silla purunemist jäädvustasid vähemalt neli inimest, olemas on nii film kui ka fotod.
Samale kohale ehitati uus sild, mis avati liiklusele 1950. aastal. Uue silla ehitamisel kasutati ära vana silla tornide alused ja trosside ankurdus. Liikluse kasvades rajati 1950. aasta silla kõrvale aastail 2002–2007 teine sild, nii et üks sõidusuund kulgeb vanal ja teine uuel sillal.
1940. aasta silla purunemisel oli pikaajaline järelmõju inseneriteadustele ja sillaehituspraktikale. Silla purunemist esitati erialaõpikuis kui mehaanilise resonantsi näidet. Silla purunemise uurimisel selgus, et purunemise mehaanika oli märksa keerulisem. Üsnagi mõõduka tuulega tekkis aerodünaamiline võnkumine, mille käigus tekkisid õhuvoolus pöörised. Silla juures tekkivad õhupöörised tekitasid positiivse tagasiside, mis viis võnkumise amplituudi kasvuni. Nii ei olnud silla purunemise põhjuseks silla konstruktsioonielementide resonantsi sattumine, vaid hoopiski süsteemis sillatekk-õhupöörised tekkiv positiivne tagasiside, mis tekitas kasvava amplituudiga aerodünaamilise võnkumise.
Ebastabiilsus ja võnkumine on olnud probleemiks ka hilisematel sildadel. Volgogradis 10. oktoobril 2009 avatud 2,5 km pikkune sild üle Volga suleti silla tuule käes võnkumise pärast liiklusele viieks päevaks mais 2010. Lõuna-Hiinas Humenis 1997. aastal valminud sild suleti tuule käes võnkumise pärast liiklusele kümneks päevaks mais 2020.
Rääbise mõis
Mõisa peahoone on hävinud.
Ajalugu
Mõisa on esmamainitud 1408. aastal, mil selle omanik oli Tyle Brincken. 1600. aastast kuulus mõis Gersdorffide suguvõsale, 1686. aastal redutseeriti ning 1720. aastatel tagastati. 1802. aastal omandas selle Laiuse pastor Heinrich Johann von Jannau, kes müüs Rääbise kohe edasi Otto Friedrich Jürgensonile. Hiljem oli mõis von Wahlide ja Walterite valduses, viimane võõrandamiseelne omanik oli Hermann von Walter.
Natali Väli
Natali Väli (2016. aastani Natali Lohk; sündinud 23. septembril 1985 Thbilisis Gruusias ) on eesti näitleja.
Natali Väli on lõpetanud 2005. aastal Keila Gümnaasiumi ja 2009. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia 7. lennu näitlejana. Aastatel 2010–2022/2023 on ta töötanud Rakvere Teatris.
Tegevus näitekirjanduse tõlkijana
Natali Väli on tõlkinud gruusia keelest eesti keelde Avtandil Varsimašvili (Varsimashvili) näidendi "Armastan! Armastan! Armastan!", mis esietendus Vanemuise teatris augustis 2014. Lavateos räägib suurtest tunnetest ja on mõjutusi saanud 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõjast.
Eesti keelest gruusia keelde on ta tõlkinud Jaan Tätte näidendi “Ristumine peateega”. Näidend esietendus Gruusias Vabaduse teatris detsembris 2019, selle lavastas Tiit Palu.
Tegevus depressiooni tutvustajana
Alates 2020. aastast on Natali Väli selgitanud oma kogemuste põhjal mitmes tervise-, pere- ja naisteajakirjas, mis on emadusega seotud depressioon ja kuidas ta on sellega võidelnud.
Isiklikku
Natali (õieti Natalija ) Lohk, kes on ema poolt grusiin ja isa poolt eestlane, emigreerus koos vanematega Gruusiast Eestisse 1993. aastal, kui algas Abhaasia sõda.
Natali Väli hobi on mööbli taastamine ja valmistamine, mööblirestaureerimist on ta õppinud 2021. aastast Viljandi Kutseõppekeskuses.
Avaliku sektori audit
Avalik sektor on ühiskonna struktuuri üks olulisemaid ja vajalikumaid elemente, mille eesmärk on stabiilsuse ja jätkusuutliku riigi arengu tagamine, kriisis olevate tööstusharude taastumisele kaasa aitamine ning riigi positsiooni maailmaturgudel tugevdamine. Seetõttu oodatakse ka avaliku sektori organisatsioonidelt avalikkuse teenimist ja avalike teenuste pakkumist, eetilise valitsemise põhimõtte järgimist ning suure hulga seaduste ja määruste täitmist. Kontrollimaks, et kõik oleks korrektne ning seaduspärane on aga vaja kontrollimehhanismi, mis tagaks õiguspärase tegutsemise. Läbipaistvaks ja usaldusväärseks olemine on oluline komponent avaliku sektori eksisteerimiseks. Selleks kasutatakse avaliku sektori siseaudiitorite teenuseid, mille põhieesmärk on anda kindlustunne. Lisaks on avaliku sektori siseauditi funktsioon kontrollida avalike ressursside kasutamist, suurendada juhtide vastutust seoses avalike vahendite kasutamisega ja finantsandmete usaldusväärsuse testimine.
Pakaste mõis
Pakaste mõis (saksa keeles Pakkas, hiljem Pakkast) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Jõgeva mõisa kõrvalmõisaks muudeti see majanduslikel põhjustel 1919. aastal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva maakonda.
Avaliku sektori audit
Siseauditeerimine on sõltumatu, kindlust ja nõu andev ning objektiivne tegevus, mille peamiseks eesmärgiks on lisada väärtust organisatsiooni tegevusele ning ka seda täiustada. See aitab saavutada organisatsiooni eesmärke, kasutades selleks korrakohast ja süsteemset lähenemist, hindamaks ja täiustamaks riskide juhtimise, kontrolli- ja valitsemisprotsesside mõjusust. See hõlmab ka tegevusi, mis suurendavad usaldust valitsuse vastu ja soodustavad õiglast teenuse osutamist
Pakaste mõis
Mõisa kivist ühekorruseline poolkelpkatusega peahoone ehitati 18 sajandil. Mõis on eravalduses ja restaureerimisel. Maja all on tähtvõlvlagedega täiskelder. Säilinud on ka mõned kõrvalhooned. Maanõunik krahv Gotthard Johann von Manteuffel (1690–1763) asutas 1756. aastal majoraadi. Viimasesse kuulusid peale Pakaste veel Jõgeva, Puurmani ja Härjanurme mõis. Manteuffelitele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori üksus vs avaliku sektori ühing
Avaliku sektori üksuseks peetakse Eesti Vabariiki avalik-õigusliku juriidilise isikuna, riigiraamatupidamiskohustuslast, riigi tulundusasutusi, kohaliku omavalitsuse üksuseid ja avalik-õiguslikke juriidilisi isikuid. Lisaks äriühinguid, sihtasutusi, mittetulundusühinguid, konsolideerimisgruppe, mille puhul on enamusosalus riigil, kohalikul omavalitsusel või avalik-õiguslikul juriidilisel isikul.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Artikkel annab lühiülevaate tegelike kasusaajate avalikustamise õiguspärasusest rahapesu tõkestamise eesmärgil. Samuti tutvustatakse artiklis asjakohast Euroopa Liidu kohtupraktikat ning tuuakse näiteid Eesti õigusest.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori üksus vs avaliku sektori ühing
Avaliku sektori ühinguks loetakse äriühinguid, sihtasutusi, mittetulundusühinguid ja konsiolideerimisgruppe, millel on avaliku sektori üksuse valitsev mõju või enamusosalus.
Avaliku sektori siseaudit
Valitsussektoris on siseaudiitori kutsetegevust korraldatud alates 2001. aastast ja vastavat õigusraamistikku on vajadusest tulenevalt pidevalt kaasajastatud. Siseaudiitori kutsetegevuse korraldamist reguleeriv õigusraamistik kohalikes omavalitsusüksustes kehtestub alates 2013. aastast.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Rahapesu on protsess, mille käigus üritatakse kuritegelikul teel saadud raha muuta legaalseks. Rahapesu on nii Euroopa Liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil kasutatud terrorismi rahastamise toetamiseks. Euroopa Liidu direktiivid on ennetava loomuga, et hoida ära nii illegaalse raha ringlemist kui ka terrorismi rahastamist.
Rahapesu ohustab finantssüsteemi, seetõttu pööratakse tähelepanu majandustegevuses osalevate isikute tegelikele kasusaajatele. Seadusest tuleneb, et tegelik kasusaaja on füüsiline isik, kelle huvides tehakse tehingut või kellel on omandi kontrollimise kaudu lõplik valitsev mõju füüsilise või juriidilise isiku üle. Kui tegelikku kasusaajat ei ole võimalik kindlaks määrata eeltoodud viisil, siis loetakse tegelikuks kasusaajaks füüsilist isikut, kelle otsene või kaudne osalus või kõigi otseste ja kaudsete osaluste summa ületab äriühingus 25 protsenti. Tegelike kasusaajate varjamine soodustab finantstegevuse hägustumist, mistõttu kehtestavad organisatsioonid ja riigid regulatsioone. Teabe esitamine tegelike kasusaajate kohta toetab nii finantssüsteemi kui ka jõupingutusi läbipaistvuse suurendamiseks. Tegelike kasusaajate kohta teadmise olulisus tuleb välja ka Euroopa Kohtu tehtud otsuses, milles kinnitati, et kasusaava omaniku tuvastamine kui kliendikontrolli meede on asjakohane rahapesu ohu korral. Seega on liikmesriigid kohustatud tagama nn tavapäraseid kliendikontrolli meetmeid, mille alla kuulub kasusaajate tuvastamine. Meetmeid võib rakendada rahapesu ohu kahtluse korral, ent samas võivad siseriiklikus õiguses kehtida ka rangemad sätted. Lähtudes eeltoodust, on tegelikest kasusaajatest teada saamine vajalik, et ennetada finantssüsteemile ohu tekkimise võimalust.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudit
Tsentraliseeritud mudelis on rahandusministeeriumil oluline roll eelarve koostamisel, ministeeriumidele vahendite eraldamisel ning töötajatele ametkondadesse paigutamisse.
Taimsed koekultuurid
pisi| [[Viinapuu in vitro- taimekoekultuur]] Taimne koekultuur ehk taimekoekultuur tähendab enamasti katseklaasis kunstlike (sünteetiliste) kloonimismeetodite alusel sobival söötmel kasvatavaid, töödeldavaid, paljundatavaid ja säilitatavaid taime organeid, rakke, rakuosi ja taime koelõike, ka mikrotaimi ehk katseklaasitaimi. Taimsete koekultuuride mikropaljundamise lähtematerjalina kasutatakse sobivat taime, taimeosa või mikrotaime, kes on kasvatatud nõuetekohaselt ja steriilsetes kasvutingimustes ning peab olema vaba taimekahjustajatest.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Tegelikest kasusaajatest teadmine tagab toimiva süsteemi, ent teisalt võib andmekaitse raames probleemseks osutuda tegelike kasusaajate avalikustamine. Seda probleemi on käsitlenud Euroopa Kohus, kes tegi otsuse liidetud kohtuasjades C-37/20 ja C-601/20. Euroopa Kohus leidis, et direktiiv 2018/843 on kehtetu osas, mille kohaselt liikmesriigid peavad tagama, et nende territooriumil registreeritud äriühingute või muude juriidiliste isikute tegelikke kasusaajaid käsitlev teave on igal juhul üldsusele kättesaadav. Kohus leidis, et direktiiv rikub Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (ELPH) sätestatud õigust eraelu- ja perekonna puutumatusele ning raskendab isikuandmete kaitset.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudit
Detsentraliseeritud mudeli korral võtab iga ministeerium täieliku vastutuse oma eelarve kulutamise eest ning selle asjakohaste auditite ja turvameetmete tagamise eest.
Taimsed koekultuurid
Saastunud (aga ka saastumiskahtlusega) taimsed koekultuurid tuleb kas kõrvaldada ja hävitada või vabastada saastajatest kas termotöötluse või meristeemkultuuri abil.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Regulatsioon Euroopa Liidus
Euroopa Liidu õiguse kontekstis on olulise tähtsusega rahapesu tõkestamise neljas direktiiv. Neljas direktiiv käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist. Neljanda direktiivi kohaldamist täpsustab rahapesu tõkestamise viies direktiiv. Tegelike kasusaajate avalikustamisel tuleb ühtlasi järgida isikuandmete kaitse üldmäärust.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudit
Mudelite valikul peab arvestama, et info peab olema õigeaegne, objektiivne ning ammendav, mis võimaldab võtta vastu õigeid otsuseid:
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Regulatsioon Euroopa Liidus
Direktiivi 2018/843 eesmärk on muuta läbipaistvamaks Euroopa Liidu majandus- ja finantskeskkonda, et ennetada kuritegevust. Tegelike kasusaajate andmete avalikustamine üldsusele aitab kaasa kuritegevuse ennetamisele, kuna see tagab ka kodanike ja ajakirjanduse kontrolli majandus- ja finantstegevuse üle. Avalikkuse kontroll tekitab usalduse finantsturgude vastu. Artikkel 34 näeb ette, et andmete avaldamisel tuleb leida tasakaal kuritegevuse ennetamisest tuleneva avaliku huvi ning tegelike kasusaajate põhiõiguste vahel. Artikkel 36 näeb ette, et EL-i liikmesriigid peaksid teatud juhtudel piirama tegelike kasusaajate andmetele ligipääsu. Artiklis sätestatud erandlikud asjaolud on kelmuse, inimröövi, šantažeerimise, väljapressimise, ahistamise, vägivalla või ähvardamise ebaproportsionaalne oht.
Direktiivi 2015/849 artikkel 30 lõige 1 kohustab liikmesriike tagama, et riikides registreeritud äriühingud ja juriidilised isikud koguksid täpset infot oma tegelike kasusaajate kohta. Artikkel 41 näeb ette, et tegelike kasusaajate andmete avaldamisel tuleb järgida direktiivi 95/46/EÜ, mis reguleerib üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudit
Eelnevast järeldub, et siseaudit on juhtimise ja finantsjuhtimise protsessis oluline komponent, kuna see mõjutab strateegilisi otsuseid ning annab kindlustunde avaliku sektori organisatsioonide sisekontrolli keskkonna tõhususe osas ja suudab välja tuua tõhususe suurendamise võimalused. Siseauditi mehhanismide vormi mõjutab avaliku sektori keerukus ja suurus.
Taimsed koekultuurid
Kasvuregulaatorid
Taimede kasvuregulaatorid ehk taimehormoonid ehk fütohormoonid on ühendid, mis on mikrokogustes iga päev vajalikud enamiku taimede kasvule ja arengule ning paljude muude füsioloogiliste protsesside toimimiseks.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Asjaolud (liidetud kohtuasjades C-37/20 ja C-601/20)
Luksemburgi piirkondlik kohus (tribunal d’arrondissement de Luxembourg) esitas 2020. aastal Euroopa Kohtule kaks eelotsustustaotlust liidetud kohtuasjade C-37/20 ja C-601/20 menetluse osas. WM ja Sovim SA pöördusid Luksemburgi piirkondliku kohtu poole Luxembourg Business Registers’i (edaspidi LBR) vastu. Taotleti, et tegelike kasusaajate registrisse kantud andmete kättesaadavust avalikkuse eest piirataks, kuna info tekitab neile ja nende perekonnale ebaproportsionaalselt suure vahetu ohu julgeolekule. Selle all mõeldi kelmuse, inimröövi, šantažeerimise, väljapressimise, ahistamise, vägivalla või ähvardamise ohtu. Sovim SA argumentide kohaselt rikkus andmete avalik kättesaadavus täiendavalt ka õigust era- ja perekonnaelu puutumatusele ning õigust isikuandmete kaitsele. Need õigused on välja toodud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Sovim SA väitis, et äriühingute tegelike kasusaajate andmete avaliku kättesaamise eesmärk on rahapesu või terrorismi rahastamise tõkestamine, kuid pole tõendatud, et avalikkusele kontrollimatult tegelike kasusaajate isikuandmete avaldamine seda eesmärki täidaks.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudit
Common Body of Knowledge viis 2015. aastal läbi uuringu, mille tulemusena leiti, et siseaudit loob enim organisatsioonile väärtust järgmistes olukordades :
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Asjaolud (liidetud kohtuasjades C-37/20 ja C-601/20)
Luksemburgi õiguse kohaselt peavad registrisse olema kantud tegelike kasusaajate isiklikud andmed, nt ees- ja perekonnanimi, sünnipäev, identifitseerimisnumber, aadress jne. Samuti peavad tegelike kasusaajate registrisse kantud andmed olema avalikud ning kõigile kättesaadavad. WM-i ja Sovim SA taotlused piirata juurdepääsu registris olevatele andmetele, mis avaldavad nende tegelike kasusaajate isikuandmeid, jättis LBR rahuldamata. Nimelt ei leidnud LBR, et andmete avalikkus taolist ohtu põhjustaks ning seepärast ei saa tugineda seaduses välja toodud erandlikele asjaoludele.
Avaliku sektori audit
Audiitortegevuse õiguslik alus
Audiitortegevuse seadus jõustus 2010. aastal ning võeti vastu eesmärgiga viia auditi nõuded vastavusse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu auditi direktiiviga 2006/43/EÜ.
Taimsed koekultuurid
Rakendus
Taimekoekultuure rakendavad väga erinevad teadusharud: botaanika, bioloogia, biotehnoloogia, metsandus, põllumajandus, väetisetööstus, põllumajandus, geneetika, farmakognoosia, farmaatsia jpt.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Asjaolud (liidetud kohtuasjades C-37/20 ja C-601/20)
Luksemburgi piirkondlik kohus pöördus Euroopa Kohtu poole mõistete sisustamiseks. Mõisted tulenesid rahapesu tõkestamise viienda direktiivi artikli 30 lõikest 9. Küsimus seisnes selles, kuidas tõlgendada eelpool mainitud direktiivis välja toodud termineid “erandlikud asjaolud”, “oht” ja “ebaproportsionaalselt suur” Euroopa Liidu õiguse tähenduses. Samuti esitati küsimus, kas tegelike kasusaajate andmete kättesaadavaks muutmine avalikkusele olukorras, kus põhjendatud huvi pole vaja tõendada, on kooskõlas inimese põhiõigustega era- ja perekonnaelu puutumatusele ning isikuandmete kaitsele.
Euroopa Kohtu tõlgendus
Liikmesriigi kohus esitas Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse ning soovis teada, kas rahapesu tõkestamise viienda direktiivi artikli 1 punkt 15 alapunkt c on kehtiv võttes arvesse hartast tulenevaid põhiõiguseid. Mainitud direktiiviga muudeti rahapesu tõkestamise neljanda direktiivi artikli 30 lõike 5 punkti c. Muudatus seisnes selles, et liikmesriigid peavad tagama nende territooriumil registreeritud äriühingute või muude juriidiliste isikute tegelikke kasusaajaid käsitletava teave kättesaadavuse üldsusele igal juhul.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudiitori kutseeksam ja CGAP sertifikaat
Avaliku sektori üksuses võib iseseisvalt tegeleda siseaudiitori kutsetegevusega ainult avaliku sektori üksuse siseaudiitor või siis ka atesteeritud siseaudiitor. Tulenevalt audiitortegevuse seadusest peab avaliku sektori üksuse siseaudiitor sooritama kaks kutseeksamit- siseaudiitori eriosa avaliku sektori siseaudiitori alamosa ja avaliku õiguse eriosa eksami. Lisaks peab avaliku sektori üksuse siseaudiitoril olema rahandusministri otsusega antud avaliku sektori üksuse siseaudiitori kutsetase. Lisaks avalik-õiguse eriosale peab avaliku sektori üksuse siseaudiitoril olema sooritatud CGAP (sertifitseeritud avaliku sektori siseaudiitor). Avaliku sektori üksuse siseauditi aruande allkirjastamise õigus on siseaudiitoril isiklikult. Juhul kui avaliku sektori üksusega sõlmitakse leping siseaudiitori kutsetegevuseks mõne teenuse osutajaga, siis nii teenuse osutaja poolse kui siseaudiitori aruandele annab allkirja kas atesteeritud siseaudiitor või avaliku sektori üksuse siseaudiitor.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Euroopa Kohtu tõlgendus
Euroopa Kohus analüüsis põhiõiguste riivet harta artiklite 7 ja 8 kontekstis. Artiklist 7 tuleneb igaühe õigus tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladuse austamisele. Artiklist 8 tuleneb üldine isikuandmete kaitse õigus. Euroopa Kohus leidis oma põhjendustes, et eelmainitud harta artikleid on riivatud rahapesu tõkestamise viienda direktiiviga. Seda seetõttu, et üldsuse juurdepääs andmetele kahjustab tegelike kasusaajate õigust eraelu puutumatusele.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudiitori kutseeksam ja CGAP sertifikaat
Institute of Internal Auditors (IIA) standardid reguleerivad nõudeid siseaudiitoritele kutsealaste sertifikaatide omandamiseks. Certified Government Auditing Professional ehk CGAP sertifikaat annab õiguse avaliku sektori organisatsioonide siseauditi aruannete väljaandmiseks ja kinnitamiseks. CGAP sertifikaadi saamiseks on vaja sooritada eksam. Eksam koosneb 115 valikvastustega küsimustest, mille lahendamiseks on aega 2 tundi ja 55 minutit. Eksam on kas eesti või inglise keeles ning neid viiakse läbi IAA koostööpartneriga Pearson VUE testimiskeskustes üle maailma. Eesti Siseaudiitorite Ühing on Eestis IIA ametlik koostööpartner ning toetab inimesi CGAP sertifikaadi omandamiseks.
Lisaks on IIA andnud välja juhendi “Unique Aspects of Internal Auditing in the Public Sector” ehk siis juhendi unikaalsetest aspektidest avalikus sektoris. Juhend aitab avalikus sektoris töötavatel siseauditi juhtidel, kuid ka üldisemalt siseaudiitoritel mõista paremini avaliku sektori olemust, eripärasid, valitsemistavasid ning nende mõjusid siseauditile. Lisaks aitab juhend hinnata organisatsioonide võimekust olla juhtimises eetiline ning annab näpunäiteid, kuidas eetilisus ka säilitada olukorras, kus poliitiline surve võib kallutada vastupidisele.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Euroopa Kohtu tõlgendus
Lisaks on kohtuotsuses märgitud, et tegu on raske riivega, sest isikuandmed on kättesaadavad piiramatule arvule isikutele, andmeid on võimalik säilitada ja levitada. Seega muutub kontroll isikuandmete üle raskeks.
Põhiõiguste riive puhul on oluline, et oleks järgitud seaduslikkuse põhimõtet. Selle kohaselt saab põhiõigusi piirata vaid seadusega. Kohtuasjas õigustati põhiõiguste piirangut seadusandliku aktiga ehk rahapesu tõkestamise viienda direktiiviga. Teisalt põhiõiguste olemust pole rikutud, sest andmete kogumine on kaitstud isikuandmete kaitse üldmäärusega (IKÜM).
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudiitori kutseeksam ja CGAP sertifikaat
Kutsetegevuseks loetakse siinkohal organisatsioonisisest protsessi, mis peaks aitama organisatsioonil saavutada enda eesmärke, mis on sõltumatu ja objektiivne, annab nõu ja kindlust ning on kavandatud organisatsioonile väärtust lisama.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Euroopa Kohtu tõlgendus
Euroopa Kohus käsitles otsuses üldist huvi pakkuvaid eesmärke. Eesmärgiks on liidu finantssüsteemi kasutamise tõkestamine rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil. Teguriks on süsteemi läbipaistvus, millel on ennetuslik mõju. Rahapesu tõkestamise viies direktiiv loob võimaluse tõhusamalt kontrollida, kes ja mil määral saab tehingust kasu. Seeläbi kasvatatakse usaldusväärsust finantssüsteemi suhtes. Seetõttu on võimalik võidelda rohkem rahapesuga ning süsteem on abiks rahapesu juhtumite uurimisel. Lähtudes eeltoodust, on üldist huvi pakkuvaks eesmärgiks rahapesu tõkestamine. Seega harta artikli 7 ja 8 põhiõiguste riived on põhjendatud.
Avaliku sektori audit
Avaliku sektori siseaudiitori täiendamise kohustus
Avaliku sektori siseaudiitoril on audiitortegevuse seadustest tulenevalt kohustus enda teadmiste pidevaks täiendamiseks. Selleks on sobilikud koolitused, mis peaksid olema korraldatud Audiitorkogu või ESAÜ poolt. Lisaks sobivad ka ESAÜ, Audiitorkogu või ka siseaudiitorite kutsekomisjoni tunnustusega täiendõppes. Nimekirja tunnustatud koolitajate kohta kinnitab Audiitorkogu. Koolituse kestuseks peab olema vähemalt 20 akadeemilist tundi aastas. Lisaks lasub siseaudiitoril ka kohustus enda täiendõppest Rahandusministeeriumile raporteerida Audiitortegevuse registri vahendusel (kord aastas hiljemalt veebruari kuuks).
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Põhiõiguste riive
Selleks, et põhiõigusi riivavad meetmed oleksid proportsionaalsed, hindas kohus nende sobivust, vajalikkust ning proportsionaalsust taotletava eesmärgi suhtes.
Kui õiguspärase eesmärgi saavutamiseks on vaja valida mitme sobiva meetme vahel, tuleb rakendada kõige vähem koormavat meedet. Riive õigustamiseks peab üldine huvi eesmärgi suhtes kaaluma üles riivatavad põhiõigused. Riive ei tohiks olla taotletavat eesmärki arvestades ülemäära suur, st eesmärgi olulisus peab olema vastavuses või isegi ületama riive raskusastet.
On oluline, et riivet sisaldavas õigusaktis oleks sätestatud selged ja täpsed reeglid, mis ulatuses ja millistel tingimustel võib meetmeid nende andmete töötlemiseks kohaldada. Samuti peavad selles sisalduma miinimumnõuded selleks, et andmesubjekte isikuandmete kuritarvitamise ohu eest tõhusalt kaitsta. Selliste tagatiste olemasolu on vajalik, kui isikuandmed tehakse kättesaadavaks üldsusele ning kui need võivad avaldada tundlikku teavet andmesubjektide kohta.