cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rudolf I (Hachberg-Sausenberg)
Hachberg-Sausenbergi markkrahv Rudolf I (suri 1313) oli Hachbergi markkrahvi Heinrich II ja Anna von Üsingen-Ketzingeni poeg. Ta abiellus 1298. või 1299. aastal Röttelni Otto pärijanna Agnesega. 1306. aastal asutas ta Sausenburgi linnuses Hachberg-Sausenbergi kõrvalliini, selle linnuse olid Hachbergi markkrahvid ehitanud 1240. aastal Sausenbergi mäe otsa. Tema vanem vend Heinrich III jätkas Baden-Hachbergi pealiini Hochburgi lossis Emmendingenis.
1311. aastal tegi Röttelni isand Lüthold II Rudolfist oma kaasvalitseja Röttelni linnuses. See pani aluse Hachberg-Sausenberg liini tõusule. Rudolf ise suri enne Lütholdit. 1315. aastal kinkis Lüthold Röttelni isandkonna Rudolfi pojale Heinrichile, kes samal aastal täisealiseks sai.
Rudolfil oli kolm poega: Heinrich, Rudolf II ja Otto I.
Ardning
Ardning on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas.
thumb|Frauenbergi kihelkonna- ja palverännukirik Ardningis
Baltrum
thumb|Õhuvaade Baltrumile läänest
Baltrum on barjäärsaar Saksamaal Ida-Friisimaa rannikul.
See paikneb seitsme asustatud Ida-Friisi saare ahelikus. Baltrum on selles saarestikus väikseim saar nii pindalalt kui ka rahvaarvult. Saare pindala on 6,5 km² ning 31. detsembril 2015 elas seal 610 inimest.
Saar paikneb Ida-Friisi saarte keskosas. Väin Wichter Ee läänes eraldab Baltrumit Norderneyst ja väin Accumer Ee idas eraldab selle Langeoogist. Saarel on kaks küla – Ostdorf (Idaküla) ja Westdorf (Lääneküla) – kuigi nad on põhiliselt ühte sulanud. Baltrumi praam väljub väikesest sadamast Neßmersieli küla lähedal (Dornumi vallas), millel on ühendus Nordeni rongijaamaga. Saarel on parvlaevaterminal ja väike lennurada.
Saar on umbes 5 km pikk ja 1,5 km lai. Suvekuudel paisub rahvaarv turismi tõttu umbes 3500-ni. Turistid (peamiselt Ruhri piirkonnast Nordrhein-Westfalenis) reisivad Baltrumile nautima Alam-Saksi padumere rahvusparki, randa ja atraktsioone nagu mereveega täidetud siseujula või miniatuurne golfiväljak. Saare kõrgeim punkt on keskne rannaluide Aussichtsdüne vaateplatvormiga tipus ja on 19,3 m üle merepinna.
Etümoloogia
Nime Baltrum päritolu pole päris selge. 1398. aastal on saart esmamainitud läänistamisdokumendis kui Balteringe, mis tähendab vanafriisi keeles kas "karjamaad" või "Balteri poegade või järglaste [paika]". Teine oletus on, et nimi tuleb muinaspõhja jumal Baldrist – Odini ja Friggi pojast. Viimasel ajal on tekkinud irooniline versioon, et saarele ringi peale tegemisel jõuab bald 'rum (peagi), kuna saar on väike, ei võta ümber Baltrumi jalutamine kaua aega. Siiski on ümbermõõt ligikaudu 15 km.
Ajalugu
thumb|297px|Baltrumi paiknemine Ida-Friisi saarte hulgas thumb|Baltrumi kaart külaga, [[Karl Ludwig von Lecoq, 1805]]
Geograafid Strabon ja Plinius Vanem annavad aimu, et saar oli olemas 1. sajandist eKr ja pKr. Ida-Friisimaa pealike ajastul, aastatel 1350–1464 kuulusid Ida-Friisi saared mõjuvõimsale Tom Brok perekonnale. Baltrumit on dokumendis esmamainitud 1398. aastal, kui Widzel Tom Brok loovutas Balteringe (teiste saarte kõrval) Baieri hertsog Albrecht I-le ja sai need tagasi läänina.
17. sajandil oli Baltrum pikliku kujuga, sarnaselt barjäärsaarte Norderney ja Juisti praegusele kujule. Sajandite jooksul kaotas Baltrum tuule- ja mereolude tõttu suure hulga maad läänerannikul, mida idaranniku laienemine ei suutnud kompenseerida. Aastatel 1650–1960 liikus saar oma läänerannikuga umbes 5 km itta, samas idarannik liikus vaid 1,5 km itta. Komisjoni ringreis aastast 1650 teatab, et 14 selle aja saareelanikku olid mere poolt ohustatud. 1737. aastal oli seal küla koos kirikuga, mis tuli nihkuvate liivaluidete mudastumise tõttu 1800. aastal maha jätta. Uus küla, Lääneküla, asutati umbes 800 m praegusest läänerannikust läänes (tänapäeva leetseljaku Othelloplate kandis, Baltrumi ja Norderney vahel) ja idas oli Idaküla. 1825. aasta tormilainetus purustas saare mitmeks tükiks ja see muutus enamasti elamiskõlbmatuks, millele järgnes Lääneküla mahajätmine.
Saarel ei ole ametlikke tänavanimesid, kuid on majanumbrid. 2009. aastal oli majadele antud umbes 300 numbrit. Nummerdus põhineb kasvavalt majade ehitamise ajal. Nii et numbrid näitavad saare hoonete mõningast ajalugu. Siiski ei muutu numbrid, kui ehitis asendatakse uuema konstruktsiooniga.
Turism
thumb|right|Baltrumi rand
Kuigi Baltrumist sai mereäärne kuurort 1876. aastal, kasvas turism väga aeglaselt. 1966. aastast on Baltrum Saksamaa poolt heaks kiidetud mereäärne tervisekeskus. Kaks hotelli avati 19. sajandi lõpus, Hotel Küper 1892. aastal ja Hotel zur Post 1895. aastal. Enne Teise maailmasõja puhkemist külastas Baltrumit igal aastal 5000–6000 inimest. 1960. aastal oli juba ligi 17 000 turisti ja alates 1970. aastatest puhkab igal aastal tipphooajal üle 30 000 inimese. Ligikaudu 500 asuka kõrval elab tipphooajal saarel pidevalt umbes 3000 külalist, kurnates kahe väikese küla vastuvõtuvõimet.
Liiklus
thumb|Autovaba Baltrum
Baltrum on täielikult autovaba saar, mistahes liiki mootorsõidukite liiklemiskeelu tõttu. Ainsateks eranditeks on vabatahtlike tuletõrjujate sõidukid, kiirabiautod, mõned rataslaadurid ja mõned masinad, mida on vaja ranniku kaitseks. Aastatel 1949–1985 oli siin väike üherajaline Inselbahn Baltrum (Baltrumi saare raudtee), mis oli elektriseerimata kitsarööpmeline raudtee pagasi ja lasti veoks. Kuna elanikud ei salli jalgrattaid, ei ole Baltrumil jalgrataste jagamise süsteemi ja turistidel palutakse omi rattaid saarele mitte tuua. Reisijate- ja kaubavedu toimub hobuveokitega. Pagasit veetakse kahe- või neljarattaliste kärudega või samuti hobuveokitega.
Baltrumil ei ole tänavanimesid ja postiaadressid on seotud piirkondade arengu kronoloogiaga, mis tähendab, et nummerdus on geograafiliselt sõltumatu.
Baltrumil on otsingu- ja päästejaam, mida opereerib Saksa mereotsimis- ja päästeteenistus.
Lennujaam
thumb|Baltrumi [[Lennujaam|lennurada]]
Baltrumi lennurada peab õhuühendust Norddeichiga.
Matthew Boldy
Matthew Boldy (sündinud 5. aprillil 2001 Millisis Massachusettsi osariigis ) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana paremäärel.
Aastatel 2017–2019 kuulus ta U.S. National Development Team'i. Aastatel 2019–2021 mängis ta Boston College'i jäähokimeeskonnas.
2019. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i draft'is 12. valikuna. 2021. aasta märtsis sõlmis ta Wildiga kolmeaastase lepingu. Seejärel mängis ta kuni hooaja lõpuni American Hockey League'is (AHL) Minnesota Wildi tütarklubis Iowa Wild, kus ta lõi 14 mänguga kuus väravat ja andis 12 väravasöötu.
NHL-is tegi Boldy debüüdi 6. jaanuaril 2022 mängus Boston Bruinsi vastu ning lõi 3:2 Minnesota Wildiga lõppenud mängus Wildi võiduvärava. 14. veebruaril 2022 tegi ta mängus Detroit Red Wingsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. Debüüthooajal lõi Boldy NHL-is 15 väravat ja andis 24 väravasöötu. 2023. aasta jaanuaris pikendas ta Wildiga lepingut seitsme aasta võrra.
2019. aastal võitis Boldy USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2021. aastal tuli ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
João Lopes Marques
João Lopes Marques (sündinud 29. augustil 1971 Lissabonis) on alates 2006. aastast Tallinnas elav Portugali vabakutseline ajakirjanik, stsenarist, kirjanik ja blogija. Eestis on ta nime teinud kui kolumnist ja kirjanik, kes kirjutab välismaalase pilgu läbi Eestist ja eestlastest.
Töö Portugalis
João Lopes Marquesi karjäär algas Portugali riiklikus päevalehes Diário de Notícias 1995. aasta märtsis. Sellest ajast on ta teinud kaastööd paljudele Portugali meediaväljaannetele. Ta on olnud Portugali reisiajakirja Rotas & Destinos kolumnist, kirjutanud ajakirjale Sábado ja teeb kaastööd uudisteagentuurile Lusa. Portugali riigitelevisioonis RTP kirjutab ta portugali keelepärandile pühendatud populaarsele telesarjale "Cuidado com a Língua" stsenaariume. "Cuidado com a Língua" nimetati 2012. aastal Portugali autoriteühingu poolt parimaks meelelahutuslikuks seriaaliks. Märtsis 2011 Portugali reisiajakirjas Rotas & Destinos avaldatud reportaaži "Tallinn, blond, haritud ja hulljulge" eest tunnustas Portugali ajakirjanike liit teda Portugali reisiajakirjanduse auhinnaga. João Lopes Marques on 2011. aastal Eestist rääkinud TEDxEdgesi konverentsil Lissabonis, kus tema kõne teemaks oli uudishimu jõud.
Giulino
pisi|Mälestusrist Mussolini surmakohas Giulino (rohkem tuntud kui Giulino di Mezzegra, kohalikus murdes Giülin) on Itaalia Como provintsi Mezzegra valla (comune) osa. Külaelanike kohta kasutatakse nime giulinesi.
Varasem ajalugu
Küla oli autonoomne omavalitsus aastani 1928, mil see ühines Mezzegraga, saades selle üheks osaks (frazione).
Mussolini surm
Koht on läinud ajalukku kui paik, kus 1945. aasta 28. aprillil tapeti Benito Mussolini ja tema armuke Claretta Petacci. Hukkamise viisid läbi kohalikud vastupanuvõitlejad (partigiani), kes olid diktaatori tabanud Dongo vallas (mida peetakse sageli ekslikult kohaks, kus hukkamine aset leidis).
Geograafia
Giulino on osa Intelvi geograafilisest piirkonnast ning see asub mägedes Como järve loodekalda lähedal. Küla on Mezzegrast 2 km, Comost 30 km ja Luganost (Šveitsis) 40 km kaugusel.
Küla asub merepinnast 250 meetri kõrgusel.
461 Ocean Boulevard
Album ilmus plaadifirma RSO Records väljaandel. Plaadil salvestatud kaver Bob Marley laulust "I Shot the Sheriff" sai esimeseks Claptoni soolokarjääri esikohahitiks. Albumi kaanel kujutatud maja asus Florida osariigis Golden Beachil aadressil 461 Ocean Boulevard. Selles majas Clapton plaadi salvestamise ajal elaski.
2004. aastal ilmus uuesti masterdatud luksusduubelplaat. Teisel plaadil oli salvestis kontserdist, mis toimus HMV Hammersmith Apollo (algselt Hammersmith Odeon) kontserdimajas. Esimesel plaadil olid ka stuudiosessioonil jämmitud lood.
Ajalugu
See oli aeg, mil Eric Clapton oli just oma heroiinisõltuvusest jagu saanud. Ta soovis salvestada uut muusikat ja tema mänedžer Robert Stigwood korraldas salvestuse Criteria Studios Miamis. Bändikaaslased olid Carl Radle (bass), Dick Sims (klahvpillid), Jamie Oldaker (trummid) ja produtsent Tom Dowd. Selle plaadi lindistamisel kasutas Eric Clapton oma kuulsat Fender Stratocasterit hüüdnimega Blackie. Kui salvestamine oli juba alanud, palkas Clapton veel Yvonne Ellimani (vokaal) ja teise kitarristina George Terry. Viimane salvestas samal ajal ka Bob Marley and the Wailersi albumit "Burnin". Inspireerituna Marley muusikast soovitaski ta Claptonile laulu "I Shot the Sheriff". Clapton ei tahtnud esialgu seda pala plaadile lisada, kuid kaaslased veensid ta ümber. Lugu lasti välja singlina ja sellest sai edetabeli Billboard Hot 100 esikohalugu.
Originaal-LP
A-pool B-pool
Delux-väljaande CD
Esimene CD
Teine CD
Kõik laulud on salvestatud 4. ja 5. detsembril 1974. aastal Londonis Hammersmith Odeonis toimunud kontserdil
Muusikud
Külalismuusikud:
Nanomeditsiin
Konventsionaalsete vähiravimite puudused
Kliinilises kasutuses olevate vähiravimite puuduseks on nende vähene selektiivsus ja sellest tingitud kõrvaltoimed normaalsetes kudedes. Tihti vaid vähene osa vereringesse administreeritud ravimist jõuab sihtrakkudeni, mistõttu on tihti tarvis manustatud ravimidoosi suurendada. See võib omakorda põhjustada kasvajarakkude ravimiresistentsust. Seetõttu on vähiuuringute üheks keskseks eesmärgiks vähirakke normaalsetest rakkudest eristavate ravimite väljatöötamine ning nanoosakesed pakuvad potentsiaalseid lahendusi nende probleemidele.
Nanoosakeste mitmekesisus võimaldab nende laialdast kasutust. Nende omadused nagu nanosuurus, pinnaomadused, kuju, elastsus ja sihtimismodifikatsioonid määravad nende võimet sihtida sihtmärkorganit ja vabastada ravimit kontrollitud viisil. Need omadused määravad ka nanoosakeste omastamist kasvaja ja teiste organite poolt. Osakeste sünteesiks kasutatakse mitmesuguseid materjale nagu polümeere (nt polümeersed biolagunevad vesiikulid, dendrimeerid), inorgaanilisi materjale (nt metall-nanoosakesed), lipiide (nt liposoomid ja lipiidsed mitsellid) ja bioloogilisi materjale (nt albumiinsed nanoosakesed, viiruslikud nanoosakesed).
Nanoosakeste multifunktsionaalsus
Nanoosakeste unikaalsed omadused omandatakse sõltuvalt osakeste kompositsioonist, suurusest, kujust ja pinna modifikatsioonidest. Näiteks võimaldavad hüdrofoobse membraaniga nanoosakesed (nt polümeersed ja lipiidsed vesiikulid) halvasti vees lahustuvate molekulide kapseldamist ehk enkapsuleerimist, et vältida toksiliste lahustite nagu Cremophori õli kasutamist, mida manustatakse koos lahustumatu ravimi paklitakseeli lahustamiseks. Nano-kapseldatud terapeutilised toimeained on kaitstud vereringes esinevate ensüümide eest pikendades seega nende tsirkuleerimisaega veres. Peale selle viib selline ravimikaitse selle parema stabiilsuse ja vähenenud mittespetsiifilise interaktsioonini teiste molekulidega (nt ensüümid ja teised proteolüütilised molekulid), immuunrakkudega ja tervete rakkudega, vältides seeläbi kõrvaltoimeid, mis on tagajärjeks tavalise kemoteraapia kasutamisel. Lisaks, et parandada nanoosakeste biojaotuvust, bioühilduvust ja farmakokineetilisi omadusi, funktsionaliseeritakse neid fagotsüteerivaid rakke vältivate molekulidega. Üheks levinumaks meetodiks on polüetüleenglükooli (PEG) rühmade lisamine ehk pegüleerimine. Samuti saab nanoosakesi konstrueerida samaaegseks ravimite ja skriinimis-molekulide kandmiseks ja funktsionaliseerimiseks afiinsusliganditega (nt vähkipenetreerivad peptiidid, antikehad), et sihtida konkreetseid kohti organismis. Sellised multifunktsionaalsed nanoosakesed võimaldavad vähiravi ning kasvaja progresseerumise jälgimist.
Vähivastaste ravimite passiivne jõudmine vähkkoesse
Nanoosakesed suudavad ära kasutada kasvaja veresoonte iseärasusi, et suurendada vähivastaste ravimite akumuleerumist tuumoris. Nanopartikleid saab kasutada vähi sihtimisel passiivse kogunemise kaudu, mis on võimalik tänu osakeste pikema tsirkuleerimisajale veres. Passiivne vähiravimite transport põhineb funktsionaalsetel erinevustel normaalsete ja maliigsete kudede vere- ja lümfisoonte vahel. Vähiveresooned sarnanevad arenevates elundites kujunevate ehk angiogeneetiliste veresoontega, olles samas täiskasvanud organismi normaalsetest veresoontest ebakorrapärasema läbimõõdu ja hargnevusega ning suurema läbilaskvusega. Vähiveresoonte lekkivuse põhjuseks on nende mittetäielik kaetus endoteelirakkudega. .Vähenenud lümfivool soliidtuumorites võimaldab nanoosakestel jääda kasvajasse pikemaks ajaks ja avaldada vähivastast toimet. Sellist efekti nimetatakse kasvaja suurenenud läbilaskvus ja makromolekulide kinnipidamisvõime ehk EPR efektiks (enhanced permeability and retention effect). Siiski on oluline arvestada, et mitte kõik kasvaja veresooned ei ole läbilaskvad ja see omadus võib samas kasvajas varieeruda.
Nanoosakeste funktsionaliseerimine
Selleks, et suurendada ravimenkapsuleeritud nanoosakeste akumuleerimist sihtkoes, võib nanoosakeste pinda modifitseerida ning funktsionaliseerida erinevate afiinsusliganditega nagu antikehad, aptameerid , karbohüdraadid ja vähkipenetreerivad peptiidid. Üheks peamiseks kasvajaspetsiifiliste afiinsusligandide probleemiks on nende vähene kasvajakoe penetreerimisvõime, mistõttu ei jõua transporditavad ravimid veresoontest kaugemal asuvate kasvajarakkudeni. Hiljuti faagi displei meetodil iseloomustatud vähikude penetreerivad peptiidid seonduvad ligipääsetavatele biomarkeritele kasvajarakkudel ja kasvaja endoteelirakkudel ning suudavad tungida sügavale ekstravaskulaarsesse kasvajakoesse. Afiinsusliganditega suunatud nanopartikleid saab spetsiifiliselt disainida vabastamaks vähivastaseid ravimeid spetsiifiliselt suunatud koes, et saavutada suuremat terapeutilist efekti ning vähendada kõrvaltoimeid. Samuti on võimalik osakeste funktsionaliseerimine kontrast-molekulidega, mis võimaldavad parandada haiguse varajast diagnostikat muutes ravim-enkapsuleeritud afiinsus-suunatud nanoosakesi teranostiliseks nanoplatvormiks (ingl k theranostic; therapy and diagnostic).
Vähivastaste ravimite aktiivne suunamine
Igal tervel koel on ainulaadne rakupinnamolekulide kogum, mis on süsteemselt kättesaadavad. Vähi korral on see pinnamolekulide kogum erinev üle-ekspresseerides vähi-spetsiifilisi molekule vähirakkudes ja tuumoriga seotud veresoonte endoteelirakkudes. Nende kasvaja-spetsiifiliste markerite sihtimine afiinsusliganditega on varase vähi avastamise ja diagnostika kontekstis väga oluline. Peale selle võivad spetsiifiliste markerite suhtes kõrge selektiivsusega molekulid pahaloomulisi kudesid eristada tervetest. Seega on aktiivselt suunatud vähiravi tulemuseks süsteemselt manustatud ravimi selektiivne akumulatsioon vähikoes ja sellest tulenevalt raviefektiivsuse parandamine ja/või kõrvalnähtude vähendamine.
Nanoosakeste kliiniline rakendus
Esimesed turule jõudnud terapeutilised nanoosakesed olid DOXIL® (doksorubitsiiniga laetud liposoomid, aastal 1995), mis olid heaks kiidetud Kaposi sarkoomi raviks ning ravi näitas vähem kardiotoksilisust võrreldes vaba doksorubitsiiniga. Teine kliiniliselt heakskiidetud nanoravim oli ABRAXANE® (albumiinipõhine paklitakseeli nanoosakesed, aastal 2005). See nanoravim töötati välja metastaatilise rinna-, pankrease- ja kopsuvähi raviks. ABRAXANE® eeliseks on see, et seda manustatakse vesilahuses ilma tsütotoksilise Cremophori lahustita. Lisaks lipiidide ja albumiini baasil nanopartiklitele on kliiniliselt heaks kiidetud ka anorgaanilised ravimiga täidetud polümeersed nanoosakesed (nt polümersoomid  ) ja mitsellid. Siiski on hetkel kliiniliselt aktsepteeritud nanoravimid suunamisligandideta ehk suunamata, mistõttu on vähivastase ravimi suunatud transportimine ning akumuleerimine sihtelundis väga paljutõotav uuringute suund. Afiinsus-suunatud nanoravimitel on suur potentsiaal saada vähiravimite toimet võimendavaks ja kõrvalnähte vähendavaks universaalseks nanoplatvormiks, mis võib leida rakendusi senisest paremate vähktõve diagnostika ja ravimeetodite väljatöötamises.
Stephy Mavididi
2011. aastal liitus Mavididi Londoni Arsenali noorteakadeemiaga. Enne seda kuulus ta klubisse Southend United. Hooaja 2016/17 teises pooles oli ta Arsenalist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Charlton Athletic ning hooajal 2017/18 Inglismaa esiliigaklubis Preston North Endis ja seejärel taas Charlton Athleticus. Arsenali põhimeeskonnas ei mänginud Mavididi kordagi.
2018. aasta augustis sõlmis Mavididi lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Torino Juventus. Ainsal korral mängis ta Juventuse põhimeeskonnas 13. aprillil 2019, kui Itaalia kõrgliigas kohtuti SPAL-iga. Mavididi oli alates 1992. aastast pärast David Platti esimene Inglismaa mängija Juventuses. Hooajal 2018/19 mängis Mavididi põhiliselt Juventuse noorte võistkonna koosseisus Itaalia tugevuselt kolmandas liigas, kus lõi 32 mänguga kuus väravat. Hooajal 2019/20 oli ta Juventusest laenul Prantsusmaa kõrgliigaklubis Dijon ning lõi sel hooajal Prantsusmaa kõrgliigas viis väravat.
Aastatel 2020–2023 mängis ta kolm hooaega Prantsusmaa kõrgliigaklubis Montpellier ning lõi seal kokku 21 väravat. 16. aprillil 2023 osales Mavididi oma 108. Prantsusmaa kõrgliiga mängus, millega sai Prantsusmaa kõrgliigas enim mängudes osalenud Inglismaa mängijaks (eelmine rekord kuulus Chris Waddle'ile).
2023. aasta juulis naasis Mavididi Inglismaale ning sõlmis lepingu äsja esiliigasse langenud Leicester Cityga. . Arvatav üleminekusumma oli 7,5 miljonit naelsterlingit. Leicester City meeskonnas debüteeris ta 6. augustil 2023 mängus Coventry City vastu ning andis 2:1 võiduvärava löönud Kiernan Dewsbury-Hallile väravasöödu.
Aastatel 2015–2017 mängis Mavididi Inglismaa noortekoondistes.
Roviana keel
Roviana keel (inglise keeles ka Robiana; Ruviana; Rubiana) on keel, mida kõneldakse täpsemalt Saalomoni saarte Lääneprovintsis, põhjas New-Georgia keskosas, Roviana ja Vonavona laguunide lähedal. Keel kuulub austroneesia keelte hulka. Kõnelejate arvuks peetakse 1999. aasta seisuga 9870 inimest, kes kõnelevad seda keelt emakeelena. Teise keelena kõneleb roviana keelt 1987. aasta seisuga 16 000 inimest, kes on praeguseks üle 30 aasta vanad ning kes asuvad põhiliselt Saalomoni saarte Lääneprovintsis, Bukas, Bougainville'is ja Paapua Uus-Guineas. Roviana keeles on kasutusel ladina kirjaviis ja tähestik.
Keele struktuuri andmed
Konsonandid roviana keeles on:
dentaalsed: t, d, s, z, n, l
velaarsed: k, q, g, ng
kõrisulghäälik: h
Näiteks z hääldub nagu ingliskeelses sõnas zebra.
Vokaalid roviana keeles on:
kõrged: i ja u
keskmised: e ja o
madalad: a
Roviana keeles esineb viis diftongi: /ei/, /ai/, /ae/, /au/ ja /oi/
Suurem osa morfeeme koosneb kahest või kolmest silbist.
Roviana keeles on nii määramata kui määratud artiklid.
Määramata artikkel on na.
Ljubuški
Ljubuški (kirillitsas Љубушки) on linn Bosnia ja Hertsegoviinas Hertsegoviina-Neretva kantonis.
Propedeutika
Propedeutika on eelõpetus. Tavaliselt mõeldakse propedeutika all sissejuhatavaid teadmisi mõne teadusala kohta.
Roviana keel
Keele struktuuri andmed
Näiteks: na nana buka – tema raamat
na võib vahetada ka sa vastu.
Näiteks: sa hore – see kanuu
Artikleid na ja sa võib kasutada ka mitmuslike nimisõnade puhul:
na tie habahuala-di – vaene rahvas
Määratud artikkel on sa
Näiteks: sa dia vetu – nende maja
Sõnarõhk roviana keeles pole kontrastiivne.
Keelenäited
Alljärgnevas tabelis on kujutatud keelenäiteid roviana keeles.
Arvsõnad
Alljärgnevas tabelis on näidatud arvsõnad üks kuni kümme nii eesti kui ka roviana keeles.
Muud huvitavat keele kohta
Võrdlust kasutatakse ainult positiivsete lausete puhul. Näiteks: leana hokora – parim ja leana sisigiti – kõige parem
Roviana keeles on väga vähe eessõnu ja selle keele vokaalid kõlavad sarnaselt itaalia keele omadega.
Roviana keeles kasutatakse ka sõnakordusi, mis viitavad kas mitmusele, sagedusele või intensiivsusele. Näiteks sõna busa (tegema jooni või triipe) ja samast sõnast busabusa (mis näitab siis selle tegevuse intensiivsust).
Kõigile
Kõigile (ka Ajakiri Kõigile) oli ajaviiteajakiri, mis ilmus aastatel 1936–1940 Tallinnas.
Algul ilmus see 6 korda aastas ja hiljem 1 kord kuus. Ajakiri oli 80 lehekülje paksune ja trükiti trükikojas "Estotrükk".
Peamiselt kujundas ajakirjakaaned Axel Roosmann.
John By
pisi|Inglise [[sõjaväeinsener John By]] pisi|[[Rideau kanali lüüsid (Thomas Burrowesi akvarell 1834)]] John By (7. august 1779 Lambeth, London – 1. veebruar 1836 Frant, Ida-Sussex) oli inglise sõjaväeinsener (kolonelleitnant), Rideau kanali ehituse kuraator.
Ta teenis Briti armee insenerikorpuses Corps of Royal Engineers. Tema juhtimisel rajatud Rideau kanal on tänapäeval arvatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Elukäik
1802. aastal saadeti ta Ülem-Kanadasse, kus ta tegeles Quebeci linna fortifikatsiooniga ja Saint Lawrence'i jõe laevatatavuse parendamisega.
Aastatel 1811–1815 teenis ta Wellingtoni armees Euroopas.
Arvesse võttes tema varasemat kogemust Kanadas, saadeti ta 1826. aastal sinna tagasi – seekord juhtima Rideau kanali ehitust. Esimese asjana tuli rajada kanaliehitajate asula. See sai tema auks nimetatud Bytowniks (hiljem (1855) nimetati see ümber Ottawaks). 1828. aastal ehitas ta üle Ottawa jõe silla Union Bridge ühendamaks Bytowni Wrightstowniga (hilisem Hulli linn). Kanali ehitus kestis kuus aastat ja see avati 1832. aasta kevadel.
Siverskimaa
pisi|Klooster Novhorod-Siverskõis pisi|Siverskimaa 1712. aasta kaardil Siverskimaa (ukraina keeles Сіверська земля) on piirkond Põhja-Ukrainas. Regiooni keskuseks on Novhorod-Siverskõi linn.
Pühapäevakool
Pühapäevakool on enamasti pühapäeviti peetav mitteametlik kool, kus lastele õpetatakse usuõpetust. Tavaliselt tegutsevad pühapäevakoolid usuorganisatsioonide, eriti koguduste juures.
Maailma esimese pühapäevakooli asutas Robert Raikes Inglismaal Gloucesteris 1761. Nende arv kasvas plahvatuslikult ja juba 1765 oli pühapäevakoolides veerand miljonit õpilast. Ainuüksi Manchesteri piirkonnas oli 5 tuhat pühapäevakooli. 18. sajandil ei olnud kooliharidus kohustuslik ja tööliste lapsed ei saanud tavaliselt peale pühapäevakoolide muud haridust (ning enne pühapäevakoolide asutamist ei saanud üldse). Koolid töötasid pühapäeviti sellepärast, et see oli lastel ainus vaba päev (teistel päevadel tegid nad hommikust õhtuni tööd).
Pühapäevakoolide õitseaeg hakkas läbi saama siis, kui kehtestati kohustuslik kooliharidus. Kogu maailmas on nende arv selle ajaga võrreldes palju kordi väiksem.
Eestis oli pühapäevakoole juba 1930. aastatel. 1940 need suleti pärast Eesti NSV loomist, kuid mitme usuühingu juures tegutses neid ebaseaduslikult edasi.
Alates 1989 on pühapäevakoole Eestis taastatud, kuid neid ei ole palju.
Dornum
Vallaosad
Dornumi vallas asuvad: Neßmersiel, Dornumersiel, Nesse, Roggenstede, Westerbur, Westeraccum, Schwittersum.
Tuntud paigad
thumb|Kalasadam [[Dornumersiel.]] Dornumis on luterlik Püha Bartholomäuse kirik. Kirikus on Gerhard von Holy ehitatud orel. Orelit peetakse rahvuslikuks aardeks. Dornumis on ka ainus säilinud sünagoogihoone Ida-Friisimaal.
Europipe I ja II gaasi vastuvõttev terminal asub Dornumis. Gaas saadetakse siit läbi 48 km torujuhtme Emdenisse kvaliteedi ja mahu mõõtmiseks. Sealt suunatakse gaas klientide gaasivõrgustikku. Tšehhi ja Austria saavad gaasi Europipe II kaudu Dornumist.
Tuntud elanikud
Miene Schönberg (hiljem tuntud kui Minnie Marx), sündis Dornumis aastal 1865; ta oli Marxi-vendade ema. Tema vend Al Shean sündis aastal 1868 samuti Dornumis.
Tsitaatsõna
Tsitaatsõnad on muutmata kujul võõrkeelest üle võetud sõnad, mida hääldatakse vastavalt päritolukeele reeglitele.
Tsitaatsõnu kirjutatakse ülejäänud tekstist eristamiseks üldjuhul kaldkirjas ning neid käänatakse ülakoma abil. Käsitsi kirjutatud teksti puhul on levinud tsitaatsõna eristamine lainelise joonega.
Sageli on tsitaatsõnade asemel võimalik kasutada eesti keele omasõnu või võõrsõnu (nt curry – karri, casual – vabaajarõivad, pizza – pitsa).
Siinpoolne
"Siinpoolne" on Ott Leplandi neljas stuudioalbum pärast 2012. aastal ilmunud albumit "Öö mu kannul käib".
Clevelandi maakond (Arkansas)
Clevelandi maakond (Cleveland County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Siinpoolne
Album ilmus 21. mail 2015, selle produtseerijaks Crunch Industry. Albumilt pärinevad singlid "Pool tundi veel", "Jäädagi nii", "Ajaga võidu", "Iga päev" ja "Hingesugulane". Albumil on üksteist lugu, millest kaheksa on viisistanud Lepland ise, kahe loo autor on Leplandi saatebändi trummar Kaspar Kalluste ning loo "Ajaga võidu" idee tuli saatebändi bassimängijalt Viljar Normanilt. Lisaks Leplandile on laulutekste kirjutanud ka Aapo Ilves, Kaspar Kalluste ja Taavi Paomets.
Clevelandi maakond (Arkansas)
Maakonna halduskeskus on Rison.
Ajalugu
Maakond moodustati 1873. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8689.
Valga kreis
Valga kreis (ka Valga maakond) ehk Valka maakond (saksa keeles Der Walksche Kreis, läti keeles Valkas apriņķis, vene keeles Валкский уезд) oli haldusüksus Venemaa keisririigi Riia asehaldurkonnas (1783−1796) ja Liivimaa kubermangus (a-st 1888; aastatel 1796−1888 kuulus Võnnu-Valga kaksikkreisi koosseisu), Läti Vabariigis (1920−1940), Läti NSV-s (1940−1941 ja 1944−1949) ja Läti kindralkomissariaadis (1941−1944).
Valga kreis Riia asehaldurkonnas 1783−1796
pisi|Tallinna ja Riia asehaldurkonnad [[Otto Friedrich von Pistohlkors|O. F. von Pistohlkorsi kaardil (1783)]]
Valga kreis moodustati 3. juulil 1783. aastal keisrinna Katariina II otsusega. Selleks eraldati Riia kreisist kolm (Härgmäe, Luke ja Trikāta) ja Võnnu kreisist kaheksa (Aluliina, Apekalnsi, Aumeistri, Ēvele, Gulbene, Koivaliina, Smiltene ja Tirza-Velēna) kihelkonda. Seega kuulusid selle koosseisu enamik Kirde-Lätist ja alad Lõuna-Eestist Valga ümbrusest. Kreis piirnes loodes Pärnu ja Tartu kreisiga, põhjas Võru kreisiga, kirdes vähesel määral Pihkva asehaldurkonnaga, idas Polotski asehaldurkonnaga, lõunas Võnnu kreisiga ja läänes Volmari kreisiga. Pealinnaks oli Valga.
Kreisi koosseisu kuulus 11 kihelkonda:
Võnnu-Valga kaksikkreis 1796−1888
Pärast Katariina II surma tühistas tema poeg keiser Paul I 1796. aastal asehalduskorralduse. 1783. aastal Võnnu kreisi aladest omaette kreisiks eraldatud Valga liideti nüüd taas Võnnuga Võnnu-Valga kaksikkreisiks. Selline korraldus kehtis 1888. aastani, mil Võnnu ja Valga eraldati omaette maakondadeks. Võnnu-Valga piirnes põhjas Tartu-Võru kaksikkreisiga, idas Vitebski kubermanguga (1796−1802 Valgevene kubermanguga) ja läänes Riia-Volmari kaksikmaakonnaga.
Võnnu-Valga kaksikkreisi sillakohturingkonnad
Võnnu-Valga kaksikkreisi kihelkonnad olid jaotatud kaheksaks sillakohturingkonnaks:
Valga kreis 1888−1920
1888. aastal jagati senine kakskikkreis kaheks: Võnnu ja Valga said omaette maakondadeks. Põhjas piirnes kreis vähesel määral Viljandi kreisiga, põhjas Tartu ja Võru kreisiga, läänes Pihkva kubermanguga, lõunas Võnnu kreisiga ja läänes Volmari kreisiga. 1909. aastal oli kreisis kihelkondi 16:
1920te algul kui määrati kindlaks ka Eesti-Läti piir, mis oli viimased 700 aastat eksisteerinud vaid rahvus- ja keelepiirina, moodustati riigipiir 1920te alguses mööda rahvuspiiri, mis suures osas kattus ajaloolise maakonnapiiriga, jättes Liivimaast Pärnumaa, Viljandimaa, Tartumaa ja Võrumaa Eesti poolele, Riiamaa, Volmarimaa, Võnnumaa ja (ajaloolise) Valgamaa aga Läti poolele. Suurimad erinevused ajaloolistest maakonnapiiridest olid Eesti-Läti piiril Valga ja Mõisaküla kohal. Kui ajalooline ning lätlastega asustatud Valgamaa jäi Lätile, siis Eesti-Läti segaasustusega Valga linn jäi suuremalt osalt Eestile, samuti väikesed maa-alad ajaloolisest Valgamaast Valgast põhjas (Paju ja Sooru mõisate ümbrus) ning ka idas. Mõisaküla kohal jäi Eestile ajaloolisesse Volmarimaasse Ruhja (saksa k Rujen, läti k Ruijena) kihelkonda kuulunud Laatre mõis (saksa k Moiseküll, läti k Plater).
Saare maavanem
Saare maavanem oli Saare maavalitsuse juht (maavanem) 1938–1940 ja 1990–2017.
Saare maavalitsuse esimehed
...
Eesti keele foneetika
Vokaalid
Eesti keeles esineb 9 vokaalfoneemi: /i, ü, u, e, ö, õ, o, ä, a/, mida hääldatakse IPA hääldamistava järgi vastavalt [i y u e ø ɤ o æ ɑ]. 9 vokaalfoneemiga kuuleb eesti keel suure vokaalivaraga keelte hulka. tühi|pisi|Eesti keele vokaaldiagramm Keeleselja tõusuastme järgi jagunevad vokaalid
Keeleasendi ees- ja tagapoolsuse järgi jagunevad vokaalid
/õ/ häälikut loetakse keskkõrgeks tagavokaaliks, kuid olenevalt kõnelejast, võidakse seda hääldada ka kui kõrget tagavokaali [ɯ] ning võrreldes teiste tagavokaalidega võib ta olla ka veidi eespoolsem.
Huulte ümardatuse järgi jagunevad vokaalid
Eesti keeles on primaarvokaalid /i u e o a/ ja sekundaarsed vokaalid /ü ö õ ä/. Kuna primaarvokaalide esinemisele ei ole piiranguid, esineb neid keeles rohkem, näiteks saavad ainult primaarvokaalid esineda järgsilpides ja diftongi teises osises. Sekundaarvokaalide esinemissagedus on väiksem, sest nende esinemissagedus on piiratum. Kõik eesti keele vokaalid võivad esineda nii lühikese kui pika monoftongina, ent pikad monoftongid esinevad ainult pearõhulises silbis.
Eesti keeles on 36 diftongi, millest 26 on omadiftongid (ehk esinevad ainult omasõnades ja vanemates laensõnades) ning 10 on võõrdiftongid (esinevad ainult võõrsõnades). Lühikesi diftonge eesti keeles ei ole, seega esineb neid ainult teise- või kolmandavältelistes sõnades.
Konsonandid
Eesti keeles on 17 konsonantfoneemi: /k p t t´ s ś š h f v m n ń r l l´ j/, mida IPA järgi hääldatakse [k p t tʲ s sʲ ʃ h f v m n nʲ r l lʲ j]. Nendele liitub foneemi [n] allofoon [ŋ], mis esineb regulaarselt /k/ hääliku ees, näiteks kangas [kaŋkas]. 17 konsonantfoneemiga kuulub eesti keel keskmiselt väikese konsonantvaraga keelte hulka. '' Tabelis on lahtri vasakul pool helitud konsonandid ja paremal pool helilised. ''
Häälikute moodustuskoha järgi jagunevad eesti keele konsonandid järgmiselt:
Moodustusviisi põhjal eristatakse järgmisi konsonandirühmi:
Naurskaja rajoon
Naurskaja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.
Eesti keele foneetika
Konsonandid
Frikatiivid [ʃ] ja [f] esinevad eesti keeles ainult võõrsõnades. [ʃ] või [s] häälikuna hääldatakse ka kirjapildis esinevad võõrsõnatähti z ja ž. Poolvokaal [j] esineb ainult silbi alguses, ning alati ei märgita teda kirjapildis, näiteks kui pikale i-le või i-le järgneb vokaal (siia [si::.jɑ]; teooria [teoori.jɑ]).
Naurskaja rajoon
Rajooni lõunapiiri moodustab Tereki jõgi.
Eesti keele foneetika
Konsonandid
Eesti keeles võivad konsonandid olla kas lühikesed ehk üksikkonsonandid või pikad ehk geminaatkonsonandid. Klusiilide puhul nimetatakse lühikesi häälikuid nõrkadeks ehk leenisklusiilideks (g, b, d) ja pikki ehk tugevaid fortisklusiilideks (k/kk, p/pp, t/tt). Üldiselt esinevad geminaadid peamiselt teise- või kolmandavältelistes sõnades ning nende kirjapildist ei ole aru saada, kas sõna on teises või kolmandas vältes. Erandlikult väljendab klusiilide ja frikatiivide /f/ ja /š/ puhul üksikkonsonant (f, š, k, p, t) teist väldet ja kaksikkonsonant (ff, šš, kk, pp, tt) kolmandat väldet. Eesti keeles on sõna või silbi alguses konsonant alati lühike, silbipiiril või sõna lõpus võib ta olla nii lühike kui ka pikk.
Naurskaja rajoon
Rajooni halduskeskus on Naurskaja.
Eesti keele foneetika
Konsonandid
Erandid:
Palatalisatsioon
Mõnikord on nii, et ühte sõna võib hääldada nii pehmelt kui ka tugevalt, näiteks sõna palk, mis tähendab eesti keeles kahte asja – kuupalk ja puupalk. Sellist nähtust nimetatakse palatalisatsiooniks, mis tähendab, et konsonandi hääldamisel tekib sekundaarne häälduskoht kõval suulael. Eesti keeles palataliseeruvad häälikud häälduskohaga hambasompudel /t, n, s, l/. Enamasti toimub palatalisatsioon i-tüvelistes sõnades, näiteks pall, saan, suss, kott. Kirjakeeles ei ole sõnaalgulist palatalisatsiooni (sõna esimene häälik ei palataliseeru). [8] . Eesti keele palatalisatsioon on võrreldes näiteks liivi, läti, ungari, vene ja saami keeltega suhteliselt nõrk ning palataliseeritud konsonandid esinevad ainult pearõhulise silbi vokaali järel, lisaks on täheldatud, et tänapäeva spontaanses kõnes teatud sõnatüüpides ka konsonantide palataliseeritusel on märgatud üldist nõrgenemist ja kadu. Lisaks on eesti keeles palju sõnu, mida osad inimesed hääldavad palataliseeritult ning osad palataliseerimata, näiteks pallur ja hallus, mida peaks reeglikohaselt hääldama palataliseeritult. Reegel on tulnud sõna algvormist, kus pall ja hall on pehmendatud. Palatalisatsioon on eesti keeles assimilatsiooni nähtus ehk naaberhäälikute osaline sarnastumine, lisaks sellele on see saanud ka sõnade tähenduse eristamise ülesande. Selle tõttu on saanud Eesti häälikusüsteemi osaks konsonantfoneemid [lʲ, nʲ, sʲ, tʲ], näiteks sõnades palk [palʲk:] ja [palk:], kutsu [kutʲsu] ja [kutsu]. Palataliseeeritud konsonandid võivad esinevad ainult pearõhulise silbi vokaali järel. Omasõnades esineb palatalisatsioon ainult i- ja e-tüvelistes sõnades, näiteks sul'g:sule, põśk:põse, tal'v:talve. i-tüvelistes võõrsõnades võib see üldistuda nominatiivi, näiteks buśs, anteńn, horisont', vokaal' . Uuemates võõrsõnades nagu näiteks boss:bossi, palatalisatsiooni ei teki. Lisaks on palatalisatsioon hellitussõnades, näiteks not'su ja kuśsutama. Kuigi palatalisatsioon esineb väga piiratud juhtudel, on eestlaste võõrkeele rääkimisel tulenev aktsent suuresti põhjustatud palatalisatsioonist. Palatalisatsiooni abiga saame sõnu eristada ning tänu sellele võib olla mõnda sõna lihtsam hääldada.
Naurskaja rajoon
1989. aastal olid 59,4% elanikest tšetšeenid ja 35,7% venelased. 2010. aastal oli tšetšeene 84,7% ja venelasi 8,03%.
Eesti keele foneetika
Prosoodia
Prosoodia hõlmab keele nelja nähtust: kvantiteeti, rõhku, intonatsiooni ja piirinähtuseid. Kuna need kõik nähtused on häälikuülesed, on neid kutsutud ka suprasegmentaalseteks. Eesti keeles on keskseks prosoodianähtuseks välde.
Margit Viirmaa
Margit Viirmaa (aastani 1963 Margit Naerimäe; 18. jaanuar 1932 Tallinn – 14. august 2020) oli eesti korvpallur.
1948 sai ta Eesti meistrivõistluste hõbe- ja 1950 pronksmedali.
Margit Viirmaa oli Hans-Davis Viirmaa abikaasa.
Sarajevo kanton
pisi|Kantoni kaart Sarajevo kanton (bosnia Kanton Sarajevo, horvaadi Sarajevska županija, serbia Сарајевски кантон) on üks kümnest Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni kantonist.
Lääne-Hertsegoviina kanton
pisi|Kantoni kaart Lääne-Hertsegoviina kanton (horvaadi Županija Zapadnohercegovačka; bosnia Zapadnohercegovački kanton) on üks kümnest Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni kantonist.
Kantoni halduskeskus on Široki Brijeg.
33. ekspeditsioon
33. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise kosmosejaama 33. alaline meeskond.
Ekspeditsioon algas 16. septembril 2012.
Ekspeditsioon ajal katsetati edukalt viivitustolerantset võrku, juhtides Maalt jaamas asuvat Lego robotit.
33. ekspeditsioon lõppes 18. novembril.
Suhtesirkel
Suhtesirkel on vahend lõikude ülekandmiseks mingis mõõtkavas
Nožai-Jurti rajoon
Nožai-Jurti rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.
Rajooni halduskeskus on Nožai-Jurt.
Internetiühendus
Internetiühendus on arvutite (statsionaarsete ja mobiilsete) või arvutivõrkude ühendus Internetiga. Internetiühendus võimaldab kasutada teenuseid nagu e-post, ftp, veeb, torrent jne. Internetiteenuse pakkujad pakuvad internetiühendust erinevate tehnoloogiliste vahendite abil ja erinevatel kiirustel.
Algus
1990. aastal jõudis esimene internetiühendus Eestisse Tampere Tehnikaülikooli laenatud modemi Robotics Courier V.32 abil. Ühendus toimus Küberneerika Instituudi ja Soome UNIXi-kasutajate seltsi (FUUG) arvuti vahel. Ühenduse abil oli võimalik saata e-kirja ja lugeda interneti (USENET-i) uudisegruppe.
Kasutajate hulk
Aastal 2000 võeti vastu Eestis seadus, mille eesmärk on viia internetiühenduse võimalus üle Eesti. 2015. aastal viidi läbi uuring, et välja selgitada, palju on internetiühenduse kasutajaid Eestis. Selle seisuga kasutas internetiühendust juhtmega ja juhtmeta 77 protsenti inimestest. 16–74-aastastest kasutas internetiühendust 88 protsenti. Inimesed, kes ühendust ei kasuta, tõid põhjusteks vajaduse puudumise, oskamatuse või teenuse hinna. Internetiühendust kasutatakse e-posti ja internetipanga kasutamiseks ning ajalehtede ja ajakirjade lugemiseks.
Veskimetsa tänav
Veskimetsa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis ja Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis.
Tänav algab Tuuleveski tänavalt ja lõpeb ristumisel Mustjõe tänavaga. Tänava pikkus on umbes 850 meetrit.
Carano
thumb|Carano valla paiknemine Trento provintsis thumb|left|350px|San Nicolo kirik
Carano (saksa: Kaldrein) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes.
Lazdijai vald
Lazdijai vald (leedu keeles Lazdijų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Lazdijai rajooni territooriumil.
Carano
Geograafia
2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 958 inimest ja valla pindala on 13,6 km².
Lazdijai vald
Valla pindala on 130 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2538 inimest. Valla keskuseks on Lazdijai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Tähtsam asula on vallas Rudamina alev, kus 2011. aastal oli 256 elanikku. Vallavanem on Sigitas Arbačiauskas.
Carano
Geograafia
Carano külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Truden, Daiano, Cavalese, Altrei ja Castello-Molina di Fiemme.
Lazdijai vald
Aastal 2003 ühendati osa Šeštokai vallast Lazdijai vallaga. Tänapäevastes piirides on vald 2017. aastast, mil sellega ühendati kaheksa küla Šventežerise vallast: Verstaminai, Gurčiškė, Kurdimakščiai, Kamenka, Murgai, Lozarka, Papečiai ja Pagiriai.
pisi|Valla maastik pisi|Kukliai pisi|Lazdijai küla pisi|Salos pisi|Verstaminai
Široki Brijeg
Široki Brijeg (kirillitsas Широки Бријег) on linn Bosnia ja Hertsegoviinas Lääne-Hertsegoviina kantonis.
Madliena kirikumõis
Mõisas on sündinud baltisaksa maalikunstnik Karl Huhn.
Bosansko Podrinje kanton
pisi|Kantoni kaart Bosansko Podrinje kanton  on üks kümnest Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni kantonist.
Kantoni halduskeskus on Goražde.
Architeuthis dux
Architeuthis dux on peajalgsete ainuke liik hiidkalmaarlaste monotüüpsest sugukonnast.
Sünonüümid
Tänapäeval käsitletakse alltoodud binaarseid nimetusi hiidkalmaari ainsa liigi Architeuthis dux mitteametlike sünonüümidena. Varem loeti neid hiidkalmaari perekonna liikideks.
Nicolaes Tulp
Nicolaes Tulp (9. oktoober 1593 – 12. september 1674) oli hollandi kirurg ja Amsterdami linnapea. Tulp kogus tuntust ausa kodanikuna ning ta oli kujutatud Rembrandti maalil "Doktor Tulpi anatoomialoeng".
Elu
Sünnijärgse nimega Claes Pieterszoon oli jõuka Amsterdami kaupmehe poeg. Aastatel 1611–1614 õppis ta Leidenis meditsiini. Pärast õpinguid naasis ta Amsterdami ja sai austatud arstiks, ta abiellus Aagfe Van der Voeghiga aastal 1617. Noore mehena võttis ta tulbi oma vapimärgiks ja muutis oma nime Nicolaes Tulpiks (Nicolaes oli väärikam versioon nimest Claes). Ta alustas tööd rahanduses ning sai linna varahoidjaks. Aastal 1622 sai ta Amsterdami magistraadiks.
1. FSV Mainz 05
Mainz 05 (täisnimega 1. Fußball- und Sportverein Mainz 05 e. V.) on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi loodi 1905. aastal Mainzis. Klubi kodustaadion on Coface Arena. Alates hooajast 2009–10 mängib klubi Bundesligas.
Praegune koosseis
''Seisuga 8. august 2019''
Aivar Mihkelson
Aivar Mihkelson (sündinud 26. oktoobril 1960) on eesti kitarrist.
Ta on ansambli KOP asutajaliige ja kitarrist. KOP tegutses aastatel 1982–1987 ja tuli korraks taas kokku, et esineda Jõgeva Küüslaugufestivalil 2009. aasta augustis. Ansamblis KOP on tegutsenud mitu Eestis tunnustatud muusikut, nende hulgas näiteks Ülari Kirsipuu, Virgo Veldi, Merike Mõksi Susi, Tõnu Hallik, Indrek Tetsmann, Kalle Tetsmann ja Pearu Paulus.
Nisu eksportivate riikide loend
Järgneva tabel loetleb 50 suurimat nisu eksportivat riiki 2016. aastal järjestatuna eksporditoodangu väärtusele USA dollarites.
Aivar Mihkelson
KOP kasvas välja Tabivere ansamblist, mille liikmeteks olid ka Raul Vaigla ja Alo Mattiisen. Eelmainitutega alustaski Mihkelson 1976. aastal oma muusikuteed.
Mihkelson töötab Jõgeva Muusikakoolis kitarriõpetajana.
Aderkaši mõis
Aderkaši mõis (saksa keeles Fistehlen, läti keeles Aderkašu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Taurupe vallas Aderkaši külas.
Columbia maakond (Arkansas)
Ajalugu
Maakond moodustati 1852. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 552.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Kuupmeeter
Kuupmeeter on mahuühik. See on kuubi ruumala, kui kuubi servapikkus on 1 meeter.
1 kuupmeeter võrdub 1000 liitriga ja 1 000 000 kuupsentimeetriga. Varem nimetati kuupmeetrit kantmeetriks.
1 kantmeeter võrdus:
Viimsi tee
pisi|Viimsi tee Viimsi tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.
Tänav algab Ida teelt ja lõppeb Ranna teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 950 meetrit.
Viimsi tänav sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime Viimsi mõisa järgi.
Claude Scudamore Emery
Claude Scudamore Emery (28. september 1895 Clifton, Bristol, Suurbritannia – 15. september 1981 Warwick, Suurbritannia) oli Briti sõjaväelendur.
Claude Scudamore Emery oli Briti kodanik ja Suurbritannia Kuningliku Õhuväe (Royal Air Force) lendur, kes Eesti Vabariigi kaitseväes õpetas välja sõjaväelendureid.
Teenis Eesti Vabariigi kaitseväes lendur-instruktorina 1. aprillist 1919 kuni 31. detsembrini 1926. Eesti kaitseväeteenistuse kohustuste täitmisel saadud haiguse tagajärjel kaotas 60% töövõimest. 1928. aastal Riigikogus vastu võetud seadusega määrati talle teenete eest Eesti Vabariigi kaitsmise alal autasuna eluaegne toetus 1200 krooni aastas.
Auastmelt 1924. aastani leitnant, 1924–1927 kapten, 1927. aastast major.
Brüsseli ülikool
Brüsseli ülikool on/oli mitme Brüsseli ülikooli nimi või nimeosa:
Louis Wernwag
Louis Wernwag (4. detsember 1769 Württemberg, Saksa-Rooma riik – 12. august 1843 Harpers Ferry, Virginia osariik) oli saksa päritolu USA sillaehitaja.
Ta sündis Saksamaal. 1786. aastal siirdus ta kodumaalt Amsterdami, sealt edasi Philadelphiasse. Ettevõtliku ja hea tehnilise vaistuga inimesena tegutses ta edukalt erinevates valdkondades, kuid laiemalt tuntuks sai ta sillaehitajana. Kokku ehitas ta 29 silda.
Sillaehitus
pisi|[[Colossus Bridge (Jacob J. Plocheri gravüür Thomas Birchi maali alusel, 1813)]] Aastatel 1812–1813 ehitas ta üle Schuylkilli jõe Philadelphias üheavalise katusega puidust kaarsõrestiksilla sildega 103,6 m (Colossus Bridge). Tollal oli see pikima avaga puitsild maailmas. Sild hävis tulekahjus 1. septembril 1838.
Tema teisi sildu: 1811. aastal ehitas ta tõstesilla üle Frankford Creeki Bridgeburgis Pennsylvanias. 1824. aastal taastas ta tulekahjus kannatada saanud teise tuntud sillaehitaja Theodore Burri varem püstitatud Port Depositi silla üle Susquehanna jõe Marylandis.
AccorHotels
pisi|270x270px|AccorHotelsi logo Accor S.A., brändinimega AccorHotels, on Prantsusmaa rahvusvaheline hotellikontsern, mis omab, opereerib ja frantsiisib hotelle, kuurorte ja puhkusekohti. Ettevõte asutati 1967. aastal ja selle peakorter asub Pariisis.
Accor S.A. on suuruselt kuues hotellikett maailmas. Ettevõttes töötas 2017. aasta seisuga 250 000 inimest ja see opereerib umbes 4200 hotelli sajas riigis.
Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Pariisi börsil.
Lektiinid
pisi|[[Hemaglutiniin külgvaates]] Lektiinid on keerukad valgud ja glükoproteiinid, mis seovad spetsiifiliselt süsivesikuid raku pinnal. Nad vallandavad biokeemilisi reaktsioone, kuid ei ole ensüümid.
Lektiinide nimetus on tulnud ladinakeelsest sõnast lego, legere (lectum) 'lugema', 'valima' (Van Damme jt 2008).
Mitmed lektiinid, neid teatakse üle 600, on imetajatele toksilise toimega. . Nad mõjutavad muu hulgas raku jagunemist, valgusünteesi ribosoomides, rakkude aglutinatsiooni (erütrotsüütide puhul hemaglutinatsiooni) ja immuunsüsteemi (fikoliinid). Nad toimivad immunoloogilise antikeha taoliselt.
Lektiinid on laialt levinud. Neid võivad moodustada nii loomad, taimed kui ka mikroorganismid. Neid esineb taimede seemnetes ja selgrootute loomade kudedes.