cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teoloogia summa Ia-IIae q. 1
Sissejuhatus
Iª-IIae q. 1 pr. Kus kõigepealt tuleb vaadelda inimelu viimset eesmärki ja seejärel neid asju, mille abil inimene saab selle eesmärgini jõuda või seda vältida, ning lõpuks tuleb taibata [accipere] nende asjade logoseid, mis on eesmärgi jaoks määratud. Ning kuna inimelu viimseks eesmärgiks postuleeritakse õndsus, siis tuleb vaadelda kõigepealt viimset eesmärki ning seejärel õndsust. Esiteks, kas inimesele on omane tegutseda eesmärgi pärast. Teiseks, kas see on iseloomulik mõistusega loomusele. Kolmandaks, kas inimese tegu saab liigi eesmärgilt. Neljandaks, kas inimelul on mingi viimne eesmärk. Viiendaks, kas ühel inimesel saab olla mitu viimset eesmärki. Kuuendaks, kas inimene määrab kõik viimse eesmärgi jaoks. Seitsmendaks, kas kõigil inimestel on sama viimne eesmärk. Kaheksandaks, kas kõik teised loodud olendid jagavad [conveniant] seda viimset eesmärki.
Artikkel 1. Kas inimesele on omane tegutseda eesmärgi pärast
Iª-IIae q. 1 a. 1 arg. 1. Esimese juurde minnakse nii. Näib, et inimesele ei ole omane tegutseda eesmärgi pärast. Sest põhjus on loomu poolest eelnev. Aga eesmärgil [finis] on viimase logos. Järelikult ei ole eesmärgil põhjuse logost. Aga inimene tegutseb selle pärast, mis on teo põhjus, sest see kaassõna "pärast" tähistab põhjuse seisundit [habitudinem]. Järelikult inimesele ei ole omane tegutseda eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 1 arg. 2. Peale selle, see, mis on viimne eesmärk, ei ole eesmärgi pärast. Aga mõnel juhul on tegevused viimne eesmärk, nagu on näha filosoofi [ Aristotelese] "Nikomachose eetika" I raamatu [ 1. peatükist ]. Järelikult ei tee inimene mitte kõike eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 1 arg. 3. Peale selle, näib, et inimene tegutseb eesmärgi pärast siis, kui ta kaalutleb. Kuid inimene teeb paljusid asju kaalutlemata, ja mõnikord ta ka ei mõtle nendest midagi, nagu näiteks siis, kui keegi liigutab jalga või kätt muule mõeldes, või sügab habet. Järelikult ei tee inimene kõike eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 1 s. c. Aga vastu, kõik asjad, mis on mingis soos, tulenevad selle soo algest. Aga eesmärk on alge kõiges, mida inimene saab teha, nagu on näha filosoofi "Füüsika" II raamatu 9. peatükist. Järelikult on inimesele omane teha kõike eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 1 co. Vastan: peab ütlema, et tegudest, mida inimene teeb, nimetatakse päriselt inimlikeks ainult neid, mis on omased inimesele kui inimesele. Aga inimene erineb teistest, mõistuseta loodud olenditest selle poolest, et ta on oma tegude peremees. Sellepärast nimetatakse ainult neid tegusid päriselt inimlikeks, mille peremees inimene on. Aga inimene on oma tegude peremees mõistuse ja tahte läbi, mistõttu öeldakse, et ka vaba valik on mõistuse ja tahte võime. Järelikult nimetatakse päriselt inimlikeks neid tegusid, mis lähtuvad kaalutletud tahtest. Kui aga inimesele on omased mingid muud teod, võib neid küll nimetada inimese tegudeks, kuid mitte päriselt inimlikeks, sest need ei ole inimese kui inimese teod. On aga ilmne, et kõiki tegusid, mis mingist võimest lähtuvad, põhjustab see võime oma objekti logose järgi. Tahte objekt on aga eesmärk ja hüve. Seetõttu peavad kõik inimlikud teod olema eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 1 ad 1. Esimese kohta peab järelikult ütlema, et kuigi eesmärk on täideviimises järgnev, on ta siiski tegija kavatsuses esmane. Ja nõnda on tal põhjuse logos.
Iª-IIae q. 1 a. 1 ad 2. Teise kohta peab ütlema, et kui inimlik tegevus on viimne eesmärk, peab ta olema tahtlik, muidu ta ei oleks inimlik, nagu öeldud. Aga tegevust nimetatakse tahtlikuks kaheti, ühel viisil sellepärast, et tahe käsib seda, nagu kõndimine või rääkimine; teisel viisil sellepärast, et tahe tekitab seda, nagu tahtmine ise. On aga võimatu, et tahte tekitatud tegu oleks ise viimne eesmärk. Tahte objekt on eesmärk, nii nagu nägemise objekt on värvus, nii et nii nagu on võimatu, et esimene nähtav oleks nägemine ise, sest igasugune nägemine on mingi nägemise objekti nägemine, on võimatu, et esimene himustatav, mis on eesmärk, oleks tahtmine ise. Nii et jääb üle, et kui inimlik tegu on viimne eesmärk, siis tahe käsib teda. Ja nõnda on seal mingi inimese tegu, vähemalt tahtmine ise, eesmärgi pärast. Mistõttu mida inimene ka ei teeks, on tõene öelda, et inimene tegutseb eesmärgi pärast, isegi tehes tegu, mis on viimne eesmärk.
Iª-IIae q. 1 a. 1 ad 3. Kolmanda kohta peab ütlema, et niisugused teod ei ole päriselt inimlikud, sest need ei lähtu mõistuse kaalutlemisest, mis on inimlike tegude päris printsiip. Ja sellepärast on neil küll kujutletud eesmärk, kuid ei ole mõistusega määratud eesmärki.
Artikkel 2. Kas mõistusega loomusele on iseloomulik tegutseda eesmärgi pärast
Iª-IIae q. 1 a. 2 arg. 1. Teise juurde minnakse nii. Näib, et eesmärgi pärast tegutsemine on iseloomulik mõistusega loomusele. Sest inimene, kellele on omane tegutseda eesmärgi pärast, ei tegutse kunagi tundmatu eesmärgi pärast. Aga on palju asju, mis ei tunne eesmärki, kas sellepärast, et neil tunnetus täielikult puudub, nagu näiteks tundetutel loodutel, või sellepärast, et nad ei haara eesmärgi logost, nagu loomad. Järelikult näib, et mõistusega loomusele on iseloomulik tegutseda eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 2 arg. 2. Peale selle, eesmärgi pärast tegutsemine on oma teo määramine eesmärgi jaoks. Aga see on mõistuse töö. Järelikult ei ole see omane neile, kellel mõistus puudub.
Iª-IIae q. 1 a. 2 arg. 3. Peale selle, hüve ja eesmärk on tahte objekt. Aga tahe on mõistuses, nagu öeldakse "De anima" III raamatu [9. peatükis]. Järelikult on eesmärgi pärast tegutsemine omane ainult mõistusega loomusele.
Iª-IIae q. 1 a. 2 s. c. Aga vastu on see, mida filosoof tõestab "Füüsika" II raamatu [5. peatükis], et mitte ainult aru, vaid ka loodus tegutseb eesmärgi pärast.
Iª-IIae q. 1 a. 2 co. Vastan: peab ütlema, et kõik tegijad tegutsevad paratamatult eesmärgi pärast. Sest kui üksteise jaoks määratud põhjustest esimene lahutada, siis paratamatult lahutuvad ka teised. Aga kõigi põhjuste seas esimene on lõpp-põhjus. Mille põhjend on see, et mateeria omandab vormi ainult niivõrd, kui tegija teda liikuma paneb, sest miski ei vii iseennast potentsist akti. Tegija aga paneb liikuma ainult lähtudes eesmärgi kavatsusest. Sest kui tegija ei oleks määratud mingiks tagajärjeks, siis ta ei teeks ühte rohkem kui teist, järelikult peab selleks, et ta kutsuks esile mingi tagajärje, teda määratama millekski kindlaks, millel on eesmärgi logos. Aga nii nagu see määramine toimib mõistusega loomuse puhul mõistusliku himu läbi, mida nimetatakse tahteks, toimub see teiste loomuste puhul loomuliku kalduvuse läbi, mida nimetatakse loomulikuks himuks. Ometi tuleb arvestada, et miski püüdleb oma teos või liikumises eesmärgi poole kaheti, ühel viisil iseennast eesmärgi poole liikuma pannes, nagu inimene, teisel viisil teise poolt eesmärgi poole liikuma panduna, nagu nool püüdleb määratud eesmärgi poole selle tagajärjel, et teda paneb liikuma vibulaskja, kes suunab oma tegu eesmärgi poole. Järelikult panevad need asjad, millel on mõistus, iseennast eesmärgi poole liikuma, sest nad valitsevad oma tegusid vaba valiku läbi, mis on tahte ja mõistuse võime. Need asjad aga, millel mõistust ei ole, püüdlevad eesmärgi poole loomuliku kalduvuse jõul, panduna liikuma teise, mitte aga iseenda poolt, sest nad ei tunne eesmärgi logost, ning seetõttu ei saa midagi eesmärgiks määrata, vaid neid määrab eesmärgiks üksnes teine. Kogu mõistusega loodus on võrreldes Jumalaga nagu tööriist võrreldes algtegijaga, nagu meil ülalpool (I:22:2 ad 4; I:103:1 ad 3) oli. Ja sellepärast on mõistusega loomusele iseloomulik, et ta püüdleb eesmärgi poole, ajades või viies end eesmärgi poole, mõistuseta loomusele aga teise aetuna või viiduna, kas tabatud eesmärgi poole nagu loomad või tabamata eesmärgi poole nagu asjad, millel tunnetus täielikult puudub.
Iª-IIae q. 1 a. 2 ad 1. Esimese kohta peab järelikult ütlema, et inimene, kui ta iseenese läbi tegutseb eesmärgi pärast, tunneb eesmärki, aga kui teine paneb teda tegutsema või juhib, näiteks kui ta tegutseb teise käsul, või kui teine paneb teda sundides liikuma, siis ei ole paratamatu, et ta tunneb eesmärki. Ja nõnda on mõistuseta loodute puhul.
Iª-IIae q. 1 a. 2 ad 2. Teise kohta peab ütlema, et eesmärgi jaoks määramine on omane sellele, mis paneb iseennast tegutsema eesmärgi jaoks. Sellele aga, mida teine paneb eesmärgi jaoks tegutsema, on omane olla eesmärgi jaoks määratud. Mis võib olla mõistuseta loomuga, aga omada mõistust milleltki.
Iª-IIae q. 1 a. 2 ad 3. Kolmanda kohta peab ütlema, et tahte objekt on eesmärk ja hüve üldises. Mistõttu ei saa olla tahet sellel, millel puudub mõistus ja aru, sest see ei saa taibata üldist, vaid selles on loomulik ehk tundlik himu, mille määrab mingi üksik hüve. On aga ilmne, et üksikud põhjused paneb liikuma üldine põhjus: nii nagu linna valitseja, kes peab silmas ühist hüve, paneb oma käsuga liikuma linna üksikud ametid. Ja sellepärast on paratamatu, et kõik selle, millel puudub mõistus, paneb üksikute eesmärkide poole liikuma mingi mõistuslik tahe, mis laotub üldiseks hüveks, nimelt Jumala tahe.
Artikkel 3. Kas inimese tegu saab liigi eesmärgilt
Iª-IIae q. 1 a. 3 arg. 1. Kolmanda juurde minnakse nii. Näib, et inimeste teod ei saa liiki eesmärgilt. Eesmärk on ju väline põhjus. Aga mille tahes liik on mingilt seesmiselt algelt. Järelikult inimeste teod ei saa liiki eesmärgilt.
Iª-IIae q. 1 a. 3 arg. 2. Peale selle, see, mis annab liigi, peab olema eelnev. Aga eesmärk on olemise poolest järgnev. Järelikult ei ole inimese teol liik eesmärgilt.
Iª-IIae q. 1 a. 3 s. c. Aga vastu on see, mida ütleb Augustinus raamatus De moribus Ecclesiae et Manichaeorum [II, 13]: "Nõnda, nagu eesmärk on laiduväärne või kiiduväärne, nõnda on ka meie teod laiduväärsed või kiiduväärsed."
Iª-IIae q. 1 a. 3 co. Vastan: millele tahes saab liik osaks akti järgi, ja mitte potentsi järgi, mistõttu nende asjade liigi, mis koosnevad mateeriast ja vormist, moodustab nende endi vorm. Ja nii tuleb võtta ka asjade endi liikumiste puhul. Sest kui liikumine kuidagi eristub tegevuseks ja talumiseks, siis saab kumbki neist liigi aktilt, nimelt tegevus aktilt, mis on tegevuse alge [principium], talumine aga aktilt, mis on liikumise lõpp-punkt [terminus]. Mistõttu soojendamine ei ole midagi muud kui mingi liikumine, mis lähtub soojusest, soojenemine aga ei ole midagi muud kui liikumine soojuse poole, definitsioon aga näitab [manifestat] liigi logost. Ja kummalgi inimliku teo moel, võetagu seda tegevuste moel või talumiste moel, saadakse liik osaks eesmärgilt. Sest inimlikku tegu võidakse võtta kummalgi moel, nii, et inimene paneb ennast liikuma, ja nii, et inimest pannakse enda poolt liikuma. Aga ülalpool [artikkel 1] öeldakse, et tegu nimetatakse inimlikuks, niivõrd kui see lähtub kaalutletud tahtest. Aga tahte objekt on hüve ja eesmärk. Ja sellepärast on ilmne, et inimlike tegude kui inimlike alge on eesmärk. Ja samamoodi on nende lõpp-punkt, sest see, milleni inimlik tegu jõuab, on see, mida tahe kavatseb kui eesmärki; nii nagu loomulike toimijate puhul tekitatava vorm vastab tekitava vormile. Ja kuna, nagu ütleb Ambrosius teose Super Lucam [eessõnas]: "kombeid [kõlblust] nimetatakse õigusega [proprie] inimlikeks", saavad rangelt võttes [proprie] moraalsetele tegudele liik osaks eesmärgilt, sest moraalsed teod on sama mis inimlikud teod.
Iª-IIae q. 1 a. 3 ad 1. Esimese kohta tuleb järelikult öelda, et eesmärk ei ole üldse midagi teo suhtes välist, sest see on teo suhtes alge või lõpp-punkt; ja see kuulubki teo logosesse, et ta on millestki tegevuse puhul ja millegi poole talumise puhul.
Iª-IIae q. 1 a. 3 ad 2. Teise kohta tuleb öelda, et eesmärk, kuivõrd ta on kavatsuses eelnev, nagu öeldud [artiklis 1 vastuses 1. vastuväitele], kuulub selle järgi tahtele. Ja nõnda annab ta inimlikule ehk moraalsele teole liigi.
Iª-IIae q. 1 a. 3 ad 3. Kolmanda kohta peab ütlema, et arvult sama tegu, niivõrd kui see üks kord tegijast väljub, määratakse ainult ühe lähima eesmärgi jaoks, millelt tal on liik, aga ta võidakse määrata ka mitme kauge eesmärgi jaoks, millest üks on teise eesmärk. On siiski võimalik, et tegu, mis on loomuse liigi poolest üks, määratakse erinevateks tahte eesmärkideks, nagu näiteks seda, mis on inimese tapmine, mis on loomuse liigi poolest sama, võidakse määrata nii õigluse säilitamise eesmärgiks kui ka viha rahuldamise eesmärgiks. Ja sellepärast oleksid need kombe [moris] liigi poolest erinevad teod, sest ühel moel oleks see vooruse tegu, teisel moel oleks see pahe tegu. Sest liikumine ei saa liiki sellelt, mis on lõpp-punkt sattumuslikult, vaid ainult sellelt, mis on lõpp-punkt iseenesest. Aga moraalsed eesmärgid on looduslikul asjal sattumuslikult; ja ümberpöördult, moraalsel asjal on loodusliku eesmärgi logos sattumuslik. Ja sellepärast ei keela miski, et teod, mis on loomuse liigi poolest samad, oleksid kombe poolest erinevad, ja ümberpöördult.
Artikkel 4. Kas inimelul on viimne eesmärk
Iª-IIae q. 1 a. 4 arg. 1 Neljanda juurde minnakse nii. Näib, et inimelul ei ole mingit viimset eesmärki, vaid eesmärkidega minnakse lõpmatuseni. Sest hüve on oma logose poolest end väljakallav [diffusivum sui], nagu on selge Dionysioselt (De divinis nominibus, IV peatükk). Järelikult kui see, mis lähtub hüvest, on ka ise hüve, peab see hüve välja kallama teise hüve, ja nõnda on hüvel edasiminek lõpmatuseni. Aga hüvel on eesmärgi loomus. Järelikult on eesmärkidel edasiminek lõpmatuseni.
Iª-IIae q. 1 a. 4 arg. 3. Peale selle, hüve ja eesmärk on tahte objekt. Aga tahe saab lõpmata palju kordi iseenesele peegelduda, sest ma võin midagi tahta, ja tahta seda tahta, ja nii lõpmatuseni. Järelikult minnakse inimtahte eesmärkide puhul lõpmatuseni, ja inimtahtel ei ole mingit viimset eesmärki.
Iª-IIae q. 1 a. 4 s. c. Aga vastu on see, et filosoof ütleb "Metafüüsika" II raamatu [2. peatükis], et need, kes teevad lõpmatuks, võtavad ära hüve loomuse. Aga hüve on see, millel on eesmärgi loomus. Järelikult on see eesmärgi loomuse vastu, et lõpmatuseni edasi minnakse. Järelikult on tarvis postuleerida ühte viimset eesmärki.
Iª-IIae q. 1 a. 4 co. Vastan: peab ütlema, et iseenesest öeldes on igast küljest [ex quacumque parte] võimatu eesmärkide puhul lõpmatuseni edasi minna. Sest kõigi asjade puhul, millel on iseenesest määratus üksteise jaoks, on paratamatu, et kui esimene eemaldada, siis eemalduvad ka need asjad, mis on esimese jaoks. Mistõttu filosoof tõestab "Füüsika" VIII raamatu [5. peatükis], et liikumapanevate põhjuste puhul ei ole võimalik minna lõpmatuseni, sest siis ei oleks esmaliikumapanijat, ilma milleta teised asjad ei saa liikuma panna, sest nad panevad liikuma ainult seeläbi, et esmaliikumapanija neid liikuma paneb. Eesmärkide puhul aga leidub kaks järjestust, nimelt kavatsuse järjestus ja täideviimise järjestus, ja kummaski järjestuses peab olema miski esimene. Sest see, mis on esimene kavatsuse järjestuses, on just nagu himu liikuma panev alge, mistõttu ilma algeta ei pane miski himu liikuma. See aga, mis on alge täideviimises, on see, kust tegevus alguse saab, mistõttu ilma selle algeta ei hakkaks keegi midagi tegema. Aga kavatsuse alge on viimne eesmärk, täideviimise alge on aga esimene nendest asjadest, mis on eesmärgi jaoks. Nõnda ei ole järelikult kummaltki poolt võimalik minna lõpmatuseni, sest kui ei oleks viimset eesmärki, siis midagi ei himustataks ega oleks mingil teol lõpp-punkti ega seisaks tegija kavatsus paigal; kui aga ei oleks esimest nende asjade seas, mis on eesmärgi jaoks, siis keegi ei hakkaks midagi tegema ega kavatsemisel (consilium) ei oleks lõpp-punkti, vaid see läheks lõpmatuseni. Aga nendele asjadele, millel pole iseenesest järjestust, vaid mis satuvad omavahel ühendusse sattumuslikult, ei keela miski lõpmatust, sest sattumuslikud põhjused on määramatud. Ja nõnda võib ka juhtuda, et eesmärkide puhul on sattumuslikult lõpmatus, ja ka nende asjade puhul, mis on eesmärgi jaoks.
Iª-IIae q. 1 a. 4 ad 1. Esimese kohta peab järelikult ütlema, et hüve logoses on küll see, et ta midagi endast välja kallab, kuid mitte see, et ta teisest lähtub. Ja sellepärast, kuna hüvel on eesmärgi logos ning esimene hüve on viimne eesmärk, ei tõesta see põhjendus, et ta ei ole viimne eesmärk, vaid et eeldatud esimeselt eesmärgilt minnakse lõpmatuseni allapoole nende asjade poole, mis on eesmärgi jaoks. Ja see peab paika ka siis, kui vaadelda ainult esimese hüve väge (virtus), mis on lõpmatu. Et aga esimese hüve levimine käib aru järgi, millele on omane voolata põhjustatuteks mingi kindla vormi järgi, siis hüvede väljavoolamisel esimesest hüvest, millelt kõik teised hüved saavad väljakallamisväest osa, on mingi kindel viis. Ja sellepärast ei lähe hüvede väljavalamine lõpmatuseni, vaid nagu öeldakse Saalomoni Tarkuseraamatu 11. peatüki [21. salmis], on Jumal kõik korraldanud mõõdu, arvu ja kaalu järgi.
Iª-IIae q. 1 a. 4 ad 2. Teise kohta peab ütlema, et asjade puhul, mis on iseenesest, alustab mõistus loomupäraselt teadaolevatest algetest ning läheb mingi lõpp-punkti poole. Mistõttu filosoof tõestab "Teise analüütika" I raamatu [3. peatükis], et tõestuste puhul ei ole lõpmatuseni minekut, sest tõestuste puhul on tegu mingite iseenesest, mitte sattumuslikult omavahel seotud asjade järjestusega. Nende asjade puhul, mis on seotud sattumuslikult, ei keela miski mõistusel lõpmatuseni minna. On aga sattumuslik, et eelnevalt olemasolevale suurusele või arvule liidetakse suurus või ühik. Mistõttu niisuguste asjade puhul ei keela miski mõistusel lõpmatuseni minna.
Iª-IIae q. 1 a. 4 ad 3. Kolmanda kohta peab ütlema, et see iseenese peale peegelduva tahte paljundamine on eesmärkide järjestusega sattumuslikus suhtes. Mis on ilmne sellest, et ühe ja sellesama eesmärgi suhtes peegeldub tahe iseenda peale ükskõik kas üks kord või mitu korda.
Artikkel 1
Artikli väide tuleneb Aristotelese "Nikomachose eetika" I raamatu 1. peatükist: "Tundub, et igasugune kunst, igasugune uurimine ning samamoodi nii tegu kui ka valimine püüdlevad mingi hüve poole; sellepärast on öeldud kaunilt, et hüve on see, mille poole kõik püüdleb. Ilmne on aga teatud erinevus eesmärkide vahel: ühed on tegevused, teised aga mingid tulemused nende kõrval." Selle raamatu kommentaaris ütleb Thomas, et jutt on nii spekulatiivsest mõistusest kui ka praktilisest mõistusest lähtuvast tegevusest. Et seda siin mitte selgitada, viitab Thomas "aga vastu" all hoopis "Füüsikale", kuigi ta tegelikult juhindub "Nikomachose eetikast", millele 2. argument viitab, seejuures Aristotelese eetika vaimu teisendades.
Lahendus
Lahenduse esimene osa (enne sõnu "On aga ilmne") selgitab inimliku teo mõistet ning arendab järelduse tõestuse esimest eeldust. Teine osa esitab teise eelduse ning järelduse. Esimene osa esitab inimliku teo mõiste väga lihtsalt: inimlik tegu on tegu, mille inimene teeb kui inimene. Saame sellise süllogismi: inimlikud teod on need, mis lähtuvad kaalutletud tahtest (see väljend (mõiste) pärineb "Nikomachose eetikast", 6, 2; 1139b 5, 6); kõik kaalutletud tahte teod lähtuvad sellest tema objekti (eesmärgi, hüve) abstraktse formaalsuse järgi; järelikult kõik inimlikud teod on eesmärgi pärast.
Seda, et hüve on see, mille poole kõik püüdleb, on mainitud juba "Teoloogia summa" I osa 5. küsimuse 1. artiklis, mis juhatab sisse õpetuse Jumala headusest (headuse olemus on soovitavus). Tahtest on jutt I osa 19. peatükis, eriti artiklis 1 ("Kas Jumalal on tahe?; tahte objekt on eesmärk ja hüve; tahe järgneb arule; tahe seisneb aruka loomuse taibatavas kalduvuses püüelda oma loomuliku vormi poole või selles püsida), ning seoses Kolmainsusega. Püha Vaim lähtub tahte ja armastuse viisi läbi, sest armastus on tahte fundamentaalne akt (küsimused 36–39 Püha Vaimu kohta; armastusele on omane armastaja tahet armastatu poole liikuma panna; Püha Vaim lähtub tahte teel Armastusena; armastus peab lähtuma sõnast, sest me ei armasta midagi, kui me seda mõistega ei taipa). Tahtest on juttu ka inglite puhul. See, et tahe järgneb arule, on Thomase kõige fundamentaalsem lause tahte kohta. Küsimuse 60 ("Inglite armastusest ja rõõmust") artiklis 2 ütleb Thomas järgmist. Tahe püüdleb loomupäraselt oma viimse eesmärgi poole, sest iga inimene tahab loomupäraselt õnne ning kõiki teisi soove põhjustab see loomupärane soov: kõike, mida inimene tahab, tahab ta eesmärgi pärast. Nii et selle hüve armastus, mida inimene loomupäraselt tahab, on tema loomupärane armastus; aga sellest tulenev millegi armastamine eesmärgi pärast on valikust tulenev armastus. Küsimuses 63 on esimest korda juttu kurjast tahtest. Kõik, mis on olemas, püüdleb loomupäraselt mõne hüve poole, sest ta pärineb heast algest ja tagajärg tuleb alati alge juurde tagasi. Üksiku hüvega võib olla seotud mingi pahe, näiteks tulega see, et ta sööb teisi asju, aga üldise hüvega ei saa mingi pahe seotud olla. Kui millegi loomus kaldub mõne üksiku hüve poole, siis ta võib loomupäraselt sattumuslikult püüelda mingi pahe poole. Kui aga miski loomu poolest kaldub hüve poole üldse (arukas loomus), siis ta ei saa loomu poolest kalduda pahe poole. Küsimus 80 räägib inimese himuvõimetest üldiselt, küsimus 81 meelelisusest, küsimus 82 tahtest ja küsimus 83 vabast tahtest. Loomupärane paratamatus ei ole tahtevastane, vaid tahe püüdleb paratamatult viimse eesmärgi, nimelt õnne poole. On üksikuid hüvesid, millel ei ole õnnega paratamatut seost, sest inimene saab ilma nendeta õnnelik olla, ja nende poole ei püüdle inimene paratamatult. Kui aru ja tahet vaadelda nende endi suhtes, siis aru on kõrgem võime. Aru objekt on lihtsam ja absoluutsem kui tahte objekt, sest aru objekt on himustatava hüve idee, tahte objekt aga himustatav hüve. Aru kui eesmärk paneb tahte liikuma, sest hüve, millest aru saadakse, on tahte objekt. Tahe kui toimija paneb liikuma aru ja kõik hinge õimed. Tahte objekt on hüve ja eesmärk üldiselt, ja iga võime on suunatud vastavale hüvele, nagu nägemine värvuse tajumisele ja aru tõe tunnetamisele. Sellepärast paneb tahe kui toimija liikuma kõik hinge võimed, välja arvatud vegetatiivse osa loomupärased võimed.
Inimliku teo mõiste näib kahemõttelisena. Inimlik tegu on vaba tegu, milles üksikul inimesel on autonoomse isiku väärikus. Thomase näited vabaduseta tegudest tunduvad naiivsed, aga Thomas tundis ka teadvustamatut: himurus võib ületada mõistuse piirid. On tegevusi, mis ei vaja vabaduse kaasabi, näiteks nägemine, ja ka kired on niisugused. Kuigi loomad ei näe nii, nagu inimesed, ei ole nägemine inimlik tegu. Mõistusest ja tahtest lähtuv tegu ongi vaba tegu. Tahet ja loomust on taandamatult vastandatud: tahe on vaba ja määramata, loomus aga paratamatu ja määratud. Thomasel aga põhineb tahe arukal loomusel ning on loomupäraselt määratud hüvele. See määratus on määramatuse, vabaduse allikas. Ta ei ole piiratud ühegi konkreetse objektiga, isegi mitte Jumalaga, vaid hüvega üldiselt, olemisega üldiselt tahte suhtes. Olemine aru suhtes on tõeline. Kui väidetakse, et tahte objekt on hüve, siis määratletakse tahte loomust intellektuaalse ja spirituaalsena. See loomus ja määratus ei piira tahet, vaid paneb aluse tahte lõputule avatusele.
Jõe tänav (Kunda)
Jõe tänav on tänav Kunda linna idaosas.
Vaimulike nimetuste loend
Vaimulike nimetuste loendis on loetletud vaimulike nimetusi eri usundeis.
Jõe tänav (Kunda)
Tänava pikkus on 663 meetrit, tänava-ala laius 6–10 meetrit. Tänav saab alguse Jaama tänava ristmikult ja suundub põhja suunas paralleelselt Kunda jõega, mis asub 60 kuni 100 meetri kaugusel lääne pool. Jõe tänav lõpeb umbtänavana, ristuvaid tänavaid ei ole. Paigaldatud on tänavavalgustus, kõnniteid pole rajatud.
Vaimulike nimetuste loend
Kristlus
Eestimaal ja Liivimaal kiriku ja kirikukogukonna juures tegutsenud köstrid (kirikuõpetaja abiline, kes pidi talupoegadele katekismust ja kirikulaulu õpetama), organistid, kellamehed jt kirikuteenrid ei kuulunud vaimulikkonna hulka.
Jõe tänav (Kunda)
Hoonestus ja mälestised
Tänava ääres paiknevad veel ühepereelamud. Tänavast ligikaudu 100 meetri kaugusel ida pool paikneb AS Estonian Cell tselluloositehase tootmisterritoorium.
Jägala vald
Jägala vald (saksa keeles Jaggowall) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.
Hachim Mastour
Hachim Mastour (araabia: هاشم مستور‎; sündinud 15. juunil 1998 Reggio Emilias) on Maroko jalgpallur.
Ta mängib Maroko rahvuskoondises ja Itaalia kõrgliiga klubis Milan poolkaitsjana.
Klubikarjäär
Mastour alustas jalgpalli mängimist kodulinna klubi Reggiana noortemeeskonnas. 2012. aasta juulis liitus 14-aastaselt Milaniga. 2014. aastal kutsus klubi peatreener Clarence Seedorf ta hooaja 2013–14 viimaseks mänguks põhimeeskonna juurde. Kui ta oleks väljakule pääsenud, oleks ta olnud Milani noorim debütant.
Koondisekarjäär
Mastour mängis kuus korda Itaalia alla 16-aastaste meeskonnas ja lõi ühe värava. Tal oli võimalus mängida nii Itaalia kui ka Maroko rahvuskoondises. 2015. aasta mais teatas ta, et on otsustanud viimase kasuks. Itaalia ajaleht La Gazzetta dello Sport kirjutas, et Itaalia kaotas iseenda otsuse tõttu andeka mängija.
Ta tegi debüüdi Maroko rahvuskoondises 2015. aasta 12. juunil 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Liibüaga, pääsedes mängu viimaseks kaheks minutiks. 16 aasta ja 363 päeva vanuselt sai ta sellega Maroko noorimaks debütandiks.
Tartu FC Santos
Tartu FC Santos on 2006. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tartus.
Ajalugu
Tartu FC Santos on asutati 17. märtsil 2006 noorteklubina, 2008. aastal liitusid nad Tartu jalgpalliklubiga Välk 494, et osaleda Eesti jalgpallimeistrivõistlustel.
2013. aasta hooaja eel nimetati Tartu Quattromed Tartu FC Santoseks.
Peatreenerite ajalugu
KTKohusetäitja
Viking Truvor
Viking Truvor (vene keeles Викинг Трувор, aastani 2012 Sergei Kirov) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 teine seeria ) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1987. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff. Laeva pikkus on 129 meetrit; seda on moderniseeritud.
Ajalugu
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 391 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Leningradis asuvale Loode Laevakompaniile (ГП Северо-Западное речное пароходство МРФ РСФСР) üle 1987. aastal Sergei Kirovi nime all.
pisi|tühi|Sergei Kirov Moskva Severnõi Jõevaksali ääres (2011)
505
505. aasta (DV) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas laupäeval. Arvu 505 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Tallinna Kadaka Põhikool
Tallinna Kadaka Põhikool on Tallinnas tegutsev venekeelne põhikool.
Tartu Kolgata kirik
Kirik ehitati 1994. aastal arhitekt Raal Kivi projekti järgi ja õnnistati sisse 21. jaanuaril 1995. See asub aadressil Veski 40.
Kiriku ehitaja ja kauaaegne omanik oli Uusapostlik Kirik Eestis. Seoses koguduse liikmeskonna vähenemisega pani Uusapostlik Kirik Eestis kirikuhoone 2013. aastal müüki. Kiriku ostis 500 000 euro eest Tartu Kolgata baptistikogudus, baptistlik avajumalateenistus peeti kirikus pärast remonti 10. novembril 2013.
Heinrich von Bock
Heinrich August von Bock (27. märts (ukj 8. aprill) 1771 Loodi − 21. märts (ukj 2. aprill) 1863 Loodi) oli Liivimaa maanõunik ja põllumees.
Elulugu
Ta sündis Loodi ja Vardi mõisniku Berend Ludwig von Bocki (1738–1815) ja tema abikaasa Helene Juliane Zoege von Manteuffeli (1738−1801) noorema lapsena. Õppis esmalt Valgas Heitmanni õppeasutuses ja seejärel sai koduhariduse. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse. 1786. aastal teenis allohvitserina Semjonovski kaardiväepolgus. Läks erru 1790. aastal kapteni auastmes. Edaspidi oli tegev rüütelkonna ametites. 1792. aastal sai ta Pärnu kreisikohtu assessoriks, hiljem oli maakohtu assessor. 1802−1827 oli ta Pärnu kreisisaadik. Seejärel valiti Liivimaa maanõunikuks, kellena oli ametis 1847. aastani. Ta oli ka Pärnu-Viljandi ülemkirikueestseisja.
1818. aastal võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse.
Seltsitegevus
1811. aastal valiti ta Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Õpetatud Eesti Seltsi auliige aastast 1859.
Adratald
Adratald ehk adraking (ka jalaslohisti ) on endisaegne lühikesest lauatükist koosnev vahend (jalas), mille peal veeti atra tema tööasendis. Jalase eesotsas oli raudaas või puust pesa, kuhu lükati adranina. Adratalda kasutati Eestis koos rauast hõlmadraga 19. sajandi II poolel ja 20. sajandi algul, oli tuntud ka teistes Euroopa riikides.
Välislingid
Adratald, ERM A 531:9, Eesti Rahva Muuseum,
Mõisaküla raudteejaam
Mõisaküla raudteejaam oli raudteejaam Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõisaküla linnas, Läti piiri ääres.
Hukbalahapi ülestõus
Hukbalahapi ülestõus oli 1942. aastal Hukbalahapi ehk Hukbo ng Bayan Laban sa Haponi (Jaapanlaste-vastase Rahvaarmee) eestvedamisel toimunud ülestõus Filipiinide valitsuse vastu. Mäss algas Jaapani okupatsiooni ajal, jätkus president Manuel Roxase ametiajal ning lõppes alles Ramon Magsaysay ajal aastal 1954.
Pavel Ponomarjov
thumb
Mõisaküla raudteejaam
Raudteejaam avati 1896. aastal seoses kitsarööpalise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee rajamisega. 1975. aastal suleti raudtee ümberehitamiseks laiarööpmeliseks raudteeks. Ümberehitatud jaam avati koos Pärnu–Mõisaküla raudteega 1981. aasta suvel.
Kuni 1996. aastani oli käigus Tallinna–Mõisaküla rongiliin ja kuni 1992. aastani ka Tallinna–Pärnu–Riia liin. Endises raudteejaamas on tänini alles kaks madalat perrooni ja jaamahoone, mis praegu seisab tühjalt ning on halvas seisukorras. Amortiseerunud raudtee Mõisakülla demonteeriti 2008. aastal.
Pavel Ponomarjov
Pavel Ponomarjov on näidelnud muusikalides "Hüljatud" ja "Miss Saigon" ning filmis "Lilja 4-ever". Ta on lõpetanud Georg Otsa muusikakooli pop-jazz'i laulu erialal. 2002 kuni 2006 on laulnud rockabilly-ansamblis Wild Ones. Aastast 2013 on solist 70-80'te cover-bändis VIA Baltika
Mõisaküla raudteejaam
Ajalugu
pisi|vasakul|Mõisaküla jaam umbes 1932 pisi|vasakul|Mõisaküla jaam ja jaamahoone umbes 1929 pisi|Auruvedur [[Sk (auruvedur)|Sk-154 Mõisaküla jaama depoo ees]] pisi|Mõisaküla jaamahoone pisi|Mõisaküla raudteejaam 2005. aasta kevadel, natuke enne esimeste lammutustööde algust pisi|Mõisaküla raudteejaam (2005) Mõisaküla raudteejaam on aegade jooksul kandnud olulist rolli kohaliku piirkonna arengus.
Kitsarööpmeline raudtee
Mõisaküla raudteejaam tekkis seoses Valga–Ruhja–Pärnu raudtee rajamisega Venemaa keisririigi Liivimaa kubermangus 1895. aastal. Esimene rong Pärnust Valka, läbi Mõisaküla, väljus 1896. aasta 5. oktoobril. Samal ajal Valga–Ruhja–Pärnu raudteega ehitati ka Laatre–Viljandi raudtee, tänu millele sai Mõisakülast oluline sõlmjaam. Esimene jaam Mõisakülast Viljandi suunal oli Laatre raudteejaam.
Kitsarööpmelise raudtee ajastu lõppes 15. mail 1975, kui Mõisakülast lahkus viimane kitsarööpmeline kaubarong.
Laiarööpmeline raudtee
Uuesti jõudis raudtee Mõisakülla suvel 1981, kui avati Tallinna–Riia rongiliin, siis oli tegu juba laiarööpmelise raudteega. Üheaegselt saabusid 17. juulil 1981 Mõisaküla raudteejaama ehitud reisirongid D1-616 Tallinnast ja uhiuus DR1A-189 Riiast.
Läbi Mõisaküla Tallinnast Riiga kulgenud raudtee oli pikkuselt üle 140 km lühem kui praegune läbi Valga. Viimane reisirong sõitis Tallinnast Riiga läbi Mõisaküla 20. veebruaril 1992.
1995. aastaks kujundati Tallinna–Mõisaküla raudteeliinist üks kõige kahjumlikumaid liine. Kunstlikule "sõitjate vähesusele" aitas kaasa ka suhteliselt ebamugav sõiduplaan, mille järgi oli näiteks 1995. aastal Mõisaküla–Tallinna liinil käigus vaid üks reisirong päevas, kusjuures rong väljus Mõisakülast juba kell 04.48. Pistelised kontrollid tõestasid ka, et valdav osa sõitjaid ei ostnud piletit. Põhjuseks haruharv kontrolöride külastus rongides ning puudulik piletimüügikorraldus. Viimane regulaarne reisirong saabus Mõisakülla 31. jaanuaril 1996 kell 21.06. Kaubarongid sõitsid Pärnu–Mõisaküla vahet veel kuni 2001. aastani. 1996. aasta novembris kerkis meedias esile idee taasavada Edelaraudtee poolt Tallinna—Mõisaküla—Riia liin, kuid mõtteks see jäigi. Kuni 2001. aastani tegutses Mõisaküla Vagunidepoo, mis paratamatult sõltus ja vajas raudteed. Pärast vagunidepoo sulgemist 1. juunil 2001 oli raudteeliini saatus otsustatud. Mõisaküla viimane jaamaülem oli Leida Dancis.
Mõisakülas asunud haru- ja jaamateede demonteerimine algas 2005. aastal. Lõplikult võeti Pärnu ja Mõisaküla vaheline raudteelõik üles 2008. aasta kevadel.
Kunagise raudtee olemasolu meenutamiseks kinkis 2008. aasta algul Edelaraudtee Mõisakülale vana reisivaguni, mis jäi alles koos perroonide ja mõnesajameetrise raudteelõiguga endises jaamas.
Max Headroom
Max Headroom on 1985. aasta alguses Suurbritannias loodud "tehisintellektist (TI)" meediategelane, kes on tuntud oma äraspidise huumori, kogelemise ja elektrooniliselt töödeldud ning moonutatud hääle poolest. Tegelase lõid George Stone, Annabel Jankel ja Rocky Morton. Maxi kehastas näitleja Matt Frewer ja teda nimetati "esimeseks arvutiga loodud telenäoks", kuigi "arvutiga loodud" tegelaskuju efekt saavutati filmides sinisel taustal tugevalt valgustatud karmilt meigitud näitlejat. Sinine taust asendati hiljem arvutiga loodud sisuga, tänu millele tulemus matkis tehislikku arvutiga genereeritud tolleaegset arvutigraafika- ja videoesteetikat.
Mõisaküla raudteejaam
Laiarööpmeline raudtee
Mõisakülale eelnes Pärnu poolt tulles Tihemetsa raudteepeatus ja järgnes - juba Läti Vabariigis - Ipiku (läti keeles Ipiķi; eesti keeles ka Ööbiku) peatus. Liinil Riia–Ipiku sõitis rong kuni 1997. aastani.
Jaamahoone
Mõisakülas on asunud kokku kolm jaamahoonet. Esimene jaamahoone valmis oktoobris 1895. Vaksalihoone ehitati suure sõlmjaama vajaduste rahuldamiseks ühtse tüüpprojekti järgi sarnaselt Ruhja ja Paidega. Aegade jooksul hoonet pikendati ja sinna rajati ka noobel restoran. Jaamahoone hävitasid II maailmasõjas taganenud sakslased 1944. aastal. Selle asemele ehitati puidust ühekorruseline paviljonitüüpi hoone, mis 1980. aastatel lammutati. Endise raudtee lääneküljel asub tänaseni askeetlik kivist viilkatusega puitehitis, mis algselt tegutses puutöökojana, kuid olude sunnil toimis Mõisaküla viimase jaamahoonena kuni raudtee sulgemiseni.
Lennuõnnetus
Lennuõnnetus on õhusõiduki kasutamisega seotud õnnetusjuhtum, mis leiab aset ajavahemikus isiku õhusõiduki pardale astumisest kavatsusega sooritada lend kuni kõigi pardal viibinud isikute õhusõidukist lahkumiseni ja mille tagajärjeks on kellegi surm või raske tervisekahjustus või mille tulemusel saab õhusõiduk tõsiseid vigastusi, jääb teadmata kadunuks või asub ligipääsmatus kohas.
Albert Enno Aaviksaar
Albert Enno Aaviksaar (kuni 1936 Albert Enno Seimann; 9. veebruar 1914 Vana-Vändra vald – 31. jaanuar 2002 Leicester) oli eesti vaimulik.
Turvaste
Turvaste oli küla Harjumaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lepaste külaga.
Pitigliano vald
Pitigliano vald on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Toscana maakonna Grosseto provintsis.
Albert Enno Aaviksaar
1944. aastal põgenes Saksamaale Brandenburgi, sõja lõpus oli Flensburgis. Jätkas õpinguid Göttingeni Ülikooli usuteaduskonnas kuni Inglismaale asumiseni septembris 1947.
2032. aasta suveolümpiamängud
2032. aasta suveolümpiamängud on XXXV olümpiamängud, mis on planeeritud toimuma 23. juulist kuni 8. augustini 2032 Austraalias Queenslandis Brisbane'is.
Turvaste
Külast on teateid alates 1615 (Therwist).
2032. aasta suveolümpiamängud
Tegemist on kolmandate Austraalias peetavate suveolümpiamängudega. Viimati toimusid Austraalia suveolümpiamängud (15. septembrist 1. oktoobrini 2000) Sydneys ja enne seda (22. novembrist kuni 8. detsembrini 1956) Melbourne'is. 2032. aasta mängud on ka ajaloos teised suveolümpiamängud, mis korraldatakse vastuvõtva linna meteoroloogilisel talvel.
Albert Enno Aaviksaar
Inglismaal töötas ta töökohuslasena Yorkshire'i krahvkonna Bradfordi tekstiilivabrikus töölisena ja õpingud jäid jälle pooleli. Alles kolme aasta pärast määrati talle stipendium, millega ta sai õppida Ameerika Ühendriikides Minneapolises asuvas Nortwestern Lutheran Theological Seminarys, kus ta 1952. aastaks sooritas puuduvad ülikooli lõpueksamid. Prooviaastaks määrati ta dr. Jaak Tauli käsutusse. Tema ülesandeks sai Šotimaal elavate eestlaste (u 200 hinge) teenimine. Kandidaadiaeg venis pikale, kuna ta pidi perekonna (abikaasa kolme väikese lapsega) elatamiseks 1960. aastani töötama tekstiilitöölisena. Nelipühal, 5. juunil 1960 ordineeriti ta Londonis Peetri kirikus praost Jaak Tauli (keda assisteerisid Läti ja Soome õpetajad koos Einar Kivistega) õpetajaks.
10. veebruaril 1961 valiti ta E.E.L.K. Kesk-Inglismaa koguduse õpetajaks. Alates 1978. aastast oli ta ka E.E.L.K. Põhja-Inglismaa koguduse hooldajaõpetaja. Samuti teenis ta aastatel 1978–1989 paar-kolm korda aastas Belgia ja Hollandi eestlasi. Aaviksaar valiti 16. aprillil 1983 Londonis Inglismaa praostkonna sinodil Inglismaa praostkonna praostiks. Praostiametis oli ta maini 2001.
2032. aasta suveolümpiamängud
Rahvusvaheline Olümpiakomitee kuulutas Brisbane'i 2032. aasta suveolümpiamängude võõrustajalinnaks 21. juulil 2021, kaks päeva enne 2020. aasta suveolümpiamänge, mis toimusid koroonapandeemia tõttu aasta hiljem. Brisbane kuulutati esimest korda eelistatud pakkumisena välja 24. veebruaril 2021.
Austraalia suveolümpiamängude ajalugu
Esimesed Austraalia suveolümpiamängud toimusid 1956. aastal Melbourne'is ning need avas prints Philip. See oli esimene kord, kui olümpiamängud toimusid lõunapoolkeral. Need olid ka esimesed otseülekandega olümpiamängud. Esikolmikusse kuulusid Nõukogude Liit (93 medalit), Ameerika Ühendriigid (74 medalit) ja Austraalia (35 medalit).
Teised Austraalia suveolümpiamängud toimusid 2000. aastal Sydneys. Avatseremoonia tähistas Austraalia ajalugu ning tseremoonia tipphetkeks oli, kui Cathy Freeman süütas Olümpia tule. Cathy Freeman võitis olümpiamängudel 400 meetri jooksu ning ta on esimene aborigeenne inimene, kes on võitnud kuldmedali. Esimest korda võimaldati igale olümpiasportlasele tasuta reisimine ja majutus. Need olid 24. modernsed olümpiamängud, mis said alguse Kreekas. Esikolmikusse kuulusid Ameerika Ühendriigid (97 medalit), Venemaa (88 medalit), Hiina (59 medalit). Austraalia jäi neljandaks ja teenis 58 medalit.
Komitee
ROKi liikmed:
Teised liikmed:
Spordialad
2032. aasta suveolümpiamängude programmis on 28 põhispordiala:
Dialoogi etapid
2032. aasta olümpiamängude võõrustaja komisjoni pädevuse ja käitumisreeglite kohaselt on ROK-i uus pakkumissüsteem jagatud kaheks dialoogietapiks.
Võõrustaja valik
Brisbane kinnitati ilma konkureerivate pakkumisteta 2032. aasta suveolümpiamängude võõrustajaks 21. juulil 2021 Tokyos toimunud IOC- i 138. istungijärgul. 80 delegaadi hulgast hääletas 72 delegaati jaatavalt, 5 eitavalt ja 3 jäi erapooletuks.
Eesti Onkoloogiakeskus
Eesti Onkoloogiakeskus on aastal 1966 loodud asutus, mis aastast 2001 on Põhja-Eesti Regionaalhaigla üksus. Aastal 2010 keskus reorganiseeriti ning moodustati onkoloogia- ja hematoloogiakliinik, mis on üks seitsmest Põhja-Eesti Regionaalhaigla kliinikust.
2032. aasta suveolümpiamängud
Võõrustaja valik
Pärast seda, kui 2032. aasta olümpiamängude korraldamise õigused anti Brisbane'ile, Austraalia Olümpiakomitee (AOC) presidendile ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) asepresidendile, arvati, et John Coates oli ainus inimene, tänu kellele Austraalia võitis. Omades tihedaid sidemeid ROK-i presidendi Thomas Bachiga, oli Coatesil täiendav jõud. ROK väitis, et Coates ei mänginud pakkumisprotsessis mingit rolli, aga kriitikud ei nõustunud selle eiramisega. Paljud juhtisid tähelepanu tema rollile 2000. aasta suveolümpiamängude korraldajaõiguste võitmisel Sydneys, kui ta oli väidetavalt pakkunud 70 000 dollarit kahele Aafrikast pärit ROK-i liikmele: Ugandast pärit Frank Nyangwesole ja Keeniast pärit Charles Mukorale.
Eesti Onkoloogiakeskus
Ajalugu
Asutus loodi 1966 Vabariikliku Onkoloogiadispanseri baasil. Aastal 2001 liideti asutus Põhja-Eesti Regionaalhaiglaga.
2032. aasta suveolümpiamängud
Koha ehitus ja renoveerimine
Suurem osa mängude toimumispaiku on olemasolevad või neid renoveeritakse ja uuendatakse. Enamik uutest kohtadest asuks Brisbane'i tsoonis, näiteks kavandatud Brisbane Live'i piirkond, mis asub Roma tänaval. Brisbane Live'i jaoskonna keskpunktiks on 17–18 000 inimesega areen ja seda kasutatakse näiteks veespordiürituste jaoks. Piirkonda tuleb ka uus raudteejaam Roma tänava alla. Piirkonna ehitusmaksumus on ligikaudu 2 miljardit Austraalia dollarit ja eeldatav valmimisaeg on 2024. aastal.
Käsil on ka Cross River Rail, mis on Brisbane'i kesklinna läbiv maa-alune raudteeprojekt, mis peaks valmima 2024. aastal. Raudtee algab Dutton pargist ja lõppeb Bowen Hillsis. Raudtee on 10,2 km pikk ja 5,9 km sellest on maa all. Teiste transpordiinfrastruktuuri projektide hulka kuulub ka Brisbane'i metroo busside kiirtransiidi projekt, mille raames ehitatakse kaks marsruuti, mille saab läbida tipptunni ajal umbes 3 minutiga. Raudteed on 21 km pikk ja läbib 18 jaama.
Peamiseks olümpiastaadioniks saab Brisbane'i kriketiväljak (kohaliku nimega The Gabba). Selle suurendatakse nii, et praeguse 42 000 istekoha asemel tuleb tribüünidele istekohti 50 000. Linna ümber ehitatakse ka ajutisi võistluspaiku, näiteks Victoria Parki ja Manlysse.
Peamine sportlaste elamu ehitatakse Hamiltoni.
Aganik
Aganik ehk aganaladu (ka: agerik, kõlk, lõunaeesti murretes ka: kõlgus) on talurahvaarhitektuuris rehielamus või rehetoas ruum, kus hoiti aganaid.
Mõljatõtši
Mõljatõtši (ukraina keeles Милятичі) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Pustomõtõ rajoonis. Elanike arv on 484. Pindala on 1,43 km².
Jäneda-Lehtmetsa vald
Jäneda-Lehtmetsa vald (saksa keeles Jendell und Lechtmetz) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Käravete vallaga.
Naistesaar
Naistesaar (ka Naissaarik) on jõesaar Põltsamaa linnas Põltsamaa jõel.
Naistesaar on nime saanud naiste päevituskohana. Enne Teist maailmasõda võisid saarel päevitamas käia ainult naised.
Inglased
Inglased (inglise keeles English või English people) on Euroopa rahvas, kes on traditsiooniliselt elanud Inglismaal ja emakeelena rääkinud inglise keelt või mõnda selle erikuju.
Naistesaar
Saar kuulub Uue-Põltsamaa mõisa pargi juurde. Saare pindala on 2200 m².
Saar on sillaga ühendatud Põltsamaa jõe vasakkaldaga. Saarel on korraldatud kontserte.
Inglased
Inglaste rahvuslik indentiteet pärineb varakeskajast. Nende nimetus tuleneb läänegermaani hõimu anglide nimetusest, kes rändasid Suurbritannia saarele 5. sajandil. Inglased pärinevad siiski mitme eri hõimu segunemisest.
Virumaa Teataja
Ajalehe toimetus asub Rakvere linnas. Virumaa Teataja peatoimetaja oli kuni 2018. aasta augustini Aarne Mäe, pärast seda sai peatoimetajaks Eva Samolberg-Palmi.
Ajalugu
Ajalehe varasemad ja hilisemad nimed:
Tallinna FC EBS Team
Tallinna FC EBS Team on endine Eesti jalgpalliklubi.
Munitsipaalrajoon
Venemaal on munitsipaalrajoon (vene keeles муниципальный район) munitsipaalmoodustise liike. Aastatel 2003–2006 moodustati Venemaa munitsipaalreformi käigus munitsipaalrajoonid praktiliselt kõigis Venemaa regioonides. Enamik neist kattub territooriumilt haldusrajooniga. Munitsipaalrajoonid võivad hõlmata mitu linna- ja külaasundust.
Rästikuhammustuse mürgistus
Rästikuhammustuse mürgistuseks nimetatakse inimestel või koduloomadel tekkida võivat mürgistusseisundit rästiku hammustuse tagajärjel eesmürgihammaste abiga kudedesse, organismi suurde vereringesse sattunud rästikumürgi toimel. Üle poolte rästikuhammustustest on "kuivad" ehk sülge mõõdetavates kogustes ei eritu. "Märjal" hammustusel eritab rästik ka sülge. Isegi vastsündinud rästikute hammustus on mürgine ja nad hammustavad kergemini kui täiskasvanud rästikud, sest neil pole muid kaitsevahendeid, aga vaenlasi on rohkem.
Munitsipaalrajoon
Venemaa keskalluvusega linnade Moskva ja Peterburi rajoonides moodustatud omavalitsusüksusi nimetatakse munitsipaalringkondadeks (vene keeles муниципальный округ). Munitsipaalringkonnad on moodustatud ka kolmandas Venemaa keskalluvusega linnas – Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastaselt okupeeritud ja annekteeritud Ukraina territooriumil asuvas Sevastopolis.
Rästikuhammustuse mürgistus
Eestis saab Statistikaameti andmetel igal aastal rästikult hammustada ligi sada inimest, kuid surmajuhtumeid ei ole ette tulnud.
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis klassifitseeritakse rästikuhammustus jaotises X20 – kokkupuude mürkmadude ja mürgiste sisalikkudega.
Rästikuhammustuse tagajärjed on igal inimesel ja loomal isesugused.
Ajaloolist
1664. tõestas Itaalia arst Francesco Redi, et rästikuhammustuse tagajärjel tekkivat mürgistust põhjustavad hariliku rästiku peas paiknevate näärmete eritised.
Rästikuhammustuse asjaolud
Harilik rästik on rahuarmastav ja hammustab inimest üksnes siis, kui talle peale astuda või teda käega haarata. Nad võivad püüda ennast kaitsta, hammustades agressorit. Isegi vastsündinud rästikud sisistavad hoiatuseks ja võivad hammustada ning nende hammustus on mürgine.
Chris Isaak
pisi|Chris Isaak 2014. aastal Christopher Joseph Isaak (sündinud 26. juunil 1956 Stocktonis Californias) on ameerika laulja ja filminäitleja. Tema tuntuim lugu on "Wicked Game", mis ilmus albumil "Heart Shaped World" 1989. aastal. Hiljem ilmus loo instrumentaalversioon David Lynchi filmi "Metsikud südamed" heliribal.