cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Madridi Real
El clásico
pisi|vasakul|püsti|FC Barcelona mängijad avaldamas tunnustust Real Madridile kui La Liga võitjale Hispaania liiga kahe kõige tugevama klubi vahel on alati pingeid esinenud, kuid eriti tulised on La Liga mängud, milles Real Madridi ja FC Barcelona omavahelisi kohtumisi kutsutakse nimega El clásico. Juba riigisiseste võistluste algusaastail nähti klubisid, kui kahe vaenujalal oleva Hispaania piirkonna (Kataloonia ja Kastiilia) esindajaid või kui nende autonoomsete piirkondade rivaalitsevate pealinnade esindajaid. See vastasseis peegeldab paljude meelest katalaanide ja kastiillaste vahelisi poliitilisi pingeid ja kultuurilisi erinevusi. Rohkem kui sportlik on see pigem poliitiline vastasseis, eriti selle tõttu, et Barcelona on nimetanud end katalaani rahvusluse kaitsjaks, mis mõnikord küündib separatismini.
Primo de Rivera, kuid eriti Francisco Franco dikatuuri ajal (1939–1975) suurenes Madridi-vastasus, kui kohalikke kultuure represseeriti avalikult. Keelati kõik Hispaanias räägitavad keeled, välja arvatud hispaania keel, mida peeti ainsaks ametlikuks keeleks. Katalaani rahva vabaduse ihalust hakkas sümboliseerima FC Barcelona "Enam kui klubi" (katalaani keeles Més que un club). Manuel Vázquez Montalbáni, viljaka katalaani kirjaniku, meelest oli parim viis, kuidas üks katalaan sai näidata oma rahvuskuuluvust, oli liituda FC Barcelonaga. See oli vähem riskantne kui ühinemine põrandaaluse Franco-vastase liikumisega ja ühtlasi võimaldas see katalaanidel näidata oma teisitimõtlemist.
Siiski muutus kahe klubi rivaalitsemine väga tõsiseks alles 1950. aastatel, kui tekkisid vastuolud, mis puudutasid Alfredo Di Stéfano üleminekut, kes lõpuks mängis Real Madridis ja oli võtmeisikuks valgete klubi eduloos. 1960. aastatel jõudis rivaalitsemine isegi Euroopa tasemele, kui meeskonnad kohtusid kahel korral Euroopa karika väljalangemisringides.
Pealinnaklubi võitis mitu mängu ja võttis riigisisestel võistlustel FC Barcelona eest tiitleid ära, nii juhtus ka äsja loodud UEFA Meistrite liigas, kus turniiri esimestel aastatel tuldi meistriks viiel aastal järjest. Kõikide omavaheliste kohtumiste lõikes on Real Madrid saanud 81 ja FC Barcelona 76 võitu ning 39 kohtumist on lõppenud viigiga. FC Barcelona võitis UEFA Meistrite liiga tiitli esimest korda alles 1992. aastal.
Klubidevaheline vastasseis kestis kogu aja vältel, mil Barcelona meeskond ei olnud kuigi paljudel võistlustel edukas (1960.–1990. aastatel). Kuid hiljem muutus FC Barcelona rahvusvahelisel tasandil üha edukamaks ja saadi mitu väärt võitu. Siiski on sama tugeva jõuga püsinud kuni tänapäevani Real Madridi ja FC Barcelona vaheline vastasseis.
Tuntumatest mängijatest, kes on olnud edukad nii Reali kui ka Barcelona ridades, võib välja tuua sellised pallurid nagu Ricard Zamora, Josep Samitier, Evaristo de Macedo, Bernd Schuster, Michael Laudrup, Luis Enrique, Luís Figo ja Ronaldo. Lisaks on Samuel Eto'o, endine Barça tähtmängija, mänginud mõlemas meeskonnas. Viimane jalgpallur aga, kes läks üle ühe klubi esindusmeeskonnast teise, oli aregntiinlane Javier Saviola.
2002. aastal leidis aset ajalooline kohtumine, mille Hispaania ajakirjandus ristis sajandi matšiks ja mida vaatas üle 500 miljoni inimese.
El derbi madrileño
pisi|Real Madridi toetajaskond 2006. aasta El Derbi madrileñol, mis peeti Santiago Bernabéu staadionil pisi|Cristiano Rondaldo ja Diego Forlán Real Madridi lähim võistleja on Madridi Atlético ja kummagi meeskonna toetajad on oma klubi tulihingelised pooldajad. Kuigi Atléticole panid 1903. aastal aluse kolm baski tudengit, ühinesid sellega 1904. aastal mõned Madrid FC-st lahkunud teisitimõtlejad. Edasised pinged tekkisid seeõttu, et Reali toetajad olid tavaliselt pärit keskklassist, kuid Atlético pooldajad töölisklassist. Tänapäeval ei ole see eristus enam nii ühene. Madridi Atlético oli, enne kui vastasseis FC Barcelonaga võttis laiaulatusliku pöörde, Real Madridi peamine rivaal.
Kaks klubi kohtusid esimest korda 21.veebruaril 1929 endisel Chamartíni staadionil toimunud liigavõistluste kolmandal päeval. See oli esimene uuel turniiril aset leidnud derbi ja selle võitis 2-1 Real Madrid. Esmakordselt pälvis klubidevaheline vastasseis tähelepanu rahvusvahelisel tasandil 1959. aastal Euroopa karikavõistlustel, kui kaks Madridi meeskonda kohtusid poolfinaalis. Real võitis Bernabéu staadionil toimunud esimese mängu tulemusega 2-1, kuid Metropolitano staadionil (Madridi Atlético endisel koduväljakul) toimunud kordusmängus oli võidukas Atlético, vormistades lõpptulemuseks 1-0. Üldkokkuvõttes jäädi viiki, mistõttu korraldati uus kohtumine, mille võitsid valged tulemusega 2-1. Atlético aga võttis Realilt revanši, kui endise valgete treeneri José Villalonga abiga võideti Reali Copa del Generalísimol aastatel 1960 ja 1961.
Real on tulnud 32 korda Hispaania meistriks Atlético üheksa vastu ja omavahelistest kohtumistest on valged võitnud 84, vastased 35. Alates 1999. aastast pole Real Atléticole kordagi kaotanud. Lisaks on valgete linnarivaal langenud Primera Divisiónist madalamale kahel korral, Real mitte kordagi.
Valgete ja punavalgete rivis on mänginud sellised mängijad nagu Luis Aragonés, Juan Esnáider, Santiago Solari, Rodrigo Fabri ja viimati ka José Antonio Reyes.
Praegune meeskond
''Seisuga 31. august 2021''
Hispaania
Primera División
Copa del Rey
Supercopa de España
Copa de la Liga
Euroopa
Euroopa karikas ja UEFA Meistrite Liiga
UEFA karikas
Euroopa superkarikas
Krabiämbliklased
Nad ei püüa saaki võrguga. Krabiämblikeks kutsutakse neid, kuna nende esimest kaks paari jalgu hoiavad kaugemale kui järgmised ja annavad neile krabilaadse välimuse. Nad on mõnel pool tuntud ka kui lilleämblikud, kuna neid leiab peamiselt lilledelt oma saaki varitsemas.
Eestis on kindlaks tehtud 37 liiki krabiämblikke ja neid on kerge teistest ämblikest eristada. Nende kaks esimest jalapaari on muundunud pikkadeks haardejalgadeks. Saagi haaramiseks on sellised jalad hästi sobivad, kuid jalutamisel kasutavadki krabiämblikud liikumiseks põhiliselt kahte tagumist lühemat jalapaari ja nad on eriti osavad krabide kombel külg ees ja tagurpidi liikuma.
Krabiämblikud ei püüa saaki võrku, vaid ootavad liikumatult lillelehtede vahel, mille värvusega nad ühte sulavad. Mõningad neist on võimelised vastavalt lille värvusele oma värvust muutma. Nende saagiks langevad liblikad, kärbsed või mesilased, kes lendavad õitele nektari järele ning ei märka passivat ämblikku. Krabiämblikku Misumena vatia, kes otsib suviti kollaseid ja valgeid lilli, kutsutakse vahel “valgeks surmaks”. Tähelepanuväärsed on krabiämbliklased perekonnast Phrynarachne, kes koovad lehtede pinnale võrgendkatte, mille keskel asuvad ise, luues täieliku mulje linnu ekskremendist. Nad eritavad ka linnuekskrementide haisu, mis meelitab ligi mõningaid kärbseid. Üks liik lamab seejuures seljal, jalad asendis, mis sobib kärbeste püüdmiseks.
Krabiämblike seas on liik, kelle emasloomad muudavad oma keha värvust sõltuvalt taime värvist kas kollaseks, rohekasvalgeks või siis päris lumivalgeks – Eestiski tavaline Misumena vatia. Värvi muutmine ei toimu siiski otsekohe, vaid võtab mõned päevad aega. Teda võib leida nii kollastelt hunditubaka, võilille või kuldkinga õisikutelt kui ka valgetelt härjasilma keelõitelt. pisi|Kollane krabiämblik (Misumena)
August Rei valitsus
August Rei valitsus tegutses 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929.
III Riigikogu valimistel 1926. aastal said ESDTP saadikud 22,9% häältest ning 100 kohast, 24 kohta.
Valitsuse moodustamine
August Rei alustas valitsuse kokkuseadmist 16. novembril 1928. Riigikogus tekitasid ministrivalikud erinevaid reaktsioone. Nii ei meeldinud keskparteidele Leopold Johanson, keda nad pidasid liiga sõjakaks ja äkiliseks. Reile heideti ette, et ta riigivanemaks ei sobi, sest ta on ka Bekkeri tehases hooldajana ametis. Aleksander Oinase kui pahempoolse kandidatuur ei sobinud pangandus- ja majandusringkondadele.
Lahkhelide tulemusena jäi Rahvaliit valitsusest kõrvale ja ka kristlased kaalusid eemale jäämist, kuid siiski jäid. Lõpuks moodustati valitsus 24 sotsialisti, 13 tööerakondlase, 14 koonduslase ja 5 kristlase häälega, kokku 56 häält
Irén Lovász
Irén Lovász (sündinud 11. aprillil 1961 ) on üks maailma tuntumaid ungari rahvalaulikuid. Ta pole mitte ainult laulja, vaid ka uurija, kel on akadeemiline teaduskraad (PhD). Tema esinemistes on ühendatud teaduslik ettevalmistus ja laulja esinemisanne.
Õpingud
1979–1981 Attila Józsefi Teadusülikool, Szeged (MA)
1991–1995 Ungari Teaduste Akadeemia Doktorinõukogu doktoristipendium: etnograafiakandidaat
Dissertatsioon: "Sakraalne kommunikatsioon. Rahvalike palvete antropoloogiline uurimus"
Eluloolist
Irén Lovász on üles kasvanud Alföldis ungari peres, kus laul oli igapäevase elu loomulik osa, nõnda õppis ta esimesed rahvalaulud oma vanematelt. Filoloogiatudengina Szegedis läks ta oma esimestele rahvalaulukogumisretkedele erinevatesse ungari elanikkonnaga paikadesse Ungaris, Rumeenias, Horvaatias ja Slovakkias. Rahvalaulude laulmise kohta on ta enim õppinud oma perelt ja välitööde käigus talunaistelt külades.
1987–1995 oli Irén Lovász teadustöötaja Etnograafiamuuseumi Rahvamuusika Arhiivis, kus tal oli võimalus vahetult tutvuda Béla Bartóki, Zoltán Kodály ja László Lajtha ning Zsuzsanna Erdélyi kuulsate kogudega.
1986–1995 õpetas ta Pécsi Janus Pannoniuse nimelises teadusülikoolis semiootikat, kommunikatsiooniteooriat ja kultuuriantropoloogiat.
1980. aastatel osales Lovász Ungari tantsutubade liikumises. Talle on antud Rahvakunsti Noore Meistri tiitel ning ta on edukalt esinenud folkloorifestivalidel Walesist Soomeni.
Ta on ungari rahvalaulu ja tavandifolkloori õpetajana osalenud Ungari Waldorfi lasteaiakasvatajate koolitamises.
Ta on olnud vanamuusika kollektiivide solist, kuid on teinud ka tänapäevast muusikat, töötanud koos džässmuusikutega ning käinud Euroopa-turneel džässkitarrist Ferenc Snétbergeriga.
Erguti
Erguti ehk stimulant on aine, mis ergutab kesknärvisüsteemi. Tavaliselt suurendavad ergutid südame rütmisagedust, vererõhku ja lihastoonust ning ergutavad mõttelendu. Tuntumad ergutid on kofeiin ja nikotiin ning uimastite hulka kuuluvad kokaiin ja amfetamiin. Eestis on meditsiinis kasutuses metüülfenidaat (Ritalin).
Irén Lovász
Muusikaline teekond
Esimese sooloplaadi ("Világfa" ('Ilmapuu') 1995, 1999 Fonó Records) tegi ta Ungari Etnograafiamuuseumi palvel Ungari riigi loomise tuhande aasta arheoloogianäituse saatemuusikaks. Muusika autor oli László Hortobágyi. Lovászi esimene välismaine sooloplaat, "Világfa" ümbertöötatud väljaanne ("Rosebuds in a Stoneyard", Erdenklang 1996) sai Saksa muusikakriitikute auhinna rahvamuusika/maailmamuusika kategoorias. Eesti helilooja Peeter Vähi on tema häälele komponeerinud modernse muusikateose, milles Lovász laulab tiibeti- ja sanskritikeelseid tekste. ("Supreme Silence", CCn’C Records 1998)
Erguti
Paljude kasutajate arvates suureneb ergutite kasutamisega nende töövõime, tegelikult suureneb enamasti ainult tähelepanuvõime ja pikeneb reaktsiooniaeg.
Ergutite vastandiks on depressandid.
Irén Lovász
Muusikaline teekond
Aastal 2000 oli ta solistina ringreisil koos Hungarian World Music Orchestraga, mis koosneb ungari džäss- ja rahvamuusikutest. Aastal 1999 sai alguse koostöö Brno tšehhi-morava-slovaki kaasaegse rahvamuusika grupiga Teagrass. Aastal 2000 ilmus nende ühine plaat Ida-Euroopa regiooni eri paikade rahvamuusikast inspireeritud maailmamuusikaga. ("Irén Lovász – Teagrass: Wide is the Danube", CCn'C Records 2000)
2001. aastast on ta eksperimentaalse Euroopa muusika ühingu e-jam liige. See annab kontserte peamiselt Austrias.
2001. aastal sündis koostöös lüüramängija István Kónyaga edukas programm ungari renessansiluulest ja -lauludest.
2001 sai alguse eriline projekt kontrabassimängija Attila Lőrinszkyga: akustiline duo, meditatiivne muusika, siserännakud nelja loodusliku ürgelemendi – maa, vee, tule ja õhu – esilemanamisega.
2005. aastal lõi ta uue muusikalise vormi ning andis oma uue ansambliga välja plaadi "Fellegajtó" ('Pilveuks', Hungaroton Classic 2005), mis ehitab arhailiste ungari rahvalaulude, sakraalsete laulude ja gregoriaani viiside põhjal uue muusikalise maailma.
2006. aastal käivitas ta neljaosalise plaadiprojekti, mille aluseks on inimhääle ravivägi. Sarja esimene plaat kannab nime "Égi hang" ('Taevane hääl', autori väljaanne). Plaadil on Ungari Muusikateraapia ühingu soovitus ning sellel teevad kaasa Zoltán Mizsei lauluühinguga Voces ja Balázs Szokolay Dongó.
Aastaks 2008 on sarja kaks esimest plaati ('Taevane hääl' 2006 ja 'Sisemine hääl' 2007) saavutanud kuldplaadi staatuse.
Peale selle laulab Lovász erinevate väljaandjate maailmamuusika kogumikplaatidel ja teeb kaasa mitmesugustes muusikaprojektides.
Karl Roomet
Ta õppis 1925–1928 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1932–1933 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1933 uuesti usuteaduskonnas, 1935–1936 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Chiel Warners
Chiel Mathijs Warners (sündinud 2. aprillil 1978 Harderwijkis) on Hollandi kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Isiklikku
Chiel Warners on 194 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Lewis White Beck
Lewis White Beck (26. september 1913 – 7. juuni 1997) oli USA filosoof, Immanuel Kanti ja saksa filosoofia uurija.
Ta oli Rochesteri ülikooli professor.
Ta tõlkis inglise keelde Immanuel Kanti "Praktilise mõistuse kriitika", "Prolegomena" ja "Kommete metafüüsika alused".
Curtis Scaparrotti
Curtis Michael Scaparrotti (sündinud 5. märtsil 1956 Loganis) on Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, Ameerika Ühendriikide relvajõudude nelja tärni kindral ("täiskindral").
2016. aasta märtsis andis NATO teada kindral Scaparrotti kandidatuuri kinnitamisest NATO Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja kohale, kus ta vahetas 2016. aasta mais välja kindral Philip Breedlove'i.
Jamī‘at ‘Ulimā-e Islām
Jamī‘at ‘Ulimā-e Islām (lühend JUI; urdu keeles جمیعت علمائے اسلام; inglise keeles Assembly of Islamic Clergy) on Pakistani partei. Partei on asutatud 26. oktoobril 1945.
Instinkt
Instinkt on organismi kindlapiiriline käitumismuster, mis pärandub ja mida organismid ei saa õppimise teel omandada. Instinkti saab samuti defineerida kui kaasasündinud tendentside ning püüdluste kogumit, mis väljendub automaatse komplekskäitumise vormis. See on pärandunud käitumisviiside kogum. Kõrgematel loomadel võib instinkt modifitseeruda (muutuda) individuaalse kogemuse mõjul.
Evolutsionismieelne periood
Instinkti mõiste algeid võib leida Aristotelese õpetuses hingest, mis eeldas loomade psüühilisi funktsioone tagavat "looma hinge" olemasolu. Termin instinkt tekkis filosoofidel-stoikutel. (Algul seda kasutas püüdluse või tungi mõttes stoik Chrysippos lindude ning teiste loomade käitumise iseloomustamiseks). Nad mõistsid seda nagu kaasasündinud püüdlust, mis viib looma tema jaoks soodsate faktorite poole ning ebasoodsatest faktoritest eemale.
XIX sajand
Jean-Baptiste Lamarcki õpetusele vastavalt toimub evolutsioon ümbritseva keskkonna (iseloomuga vahendatud) mõju all. Lamarck arvas psüühikat närvisüsteemiga tihedalt seotud olevat. Talle kuulub ka üks esimestest instinkti määratlustest: "Loomade instinkt on püüdlus, mis on nende vajaduste põhjal tekkinud tunnete poolt tekitatud ning mis sunnib neid sooritama tegemisi ilma mingisuguse mõtte või tahte osalemiseta".
XX sajand
Termini "instinkt" kasutamine praktikas oli selle mitmetähenduslikkuse tõttu vaieldav. Oskar Heinroth, Konrad Lorenzi õpetaja, viis sisse ning kasutas väljendust "liigi eriomased instinktiivsed käitumise vormid", Lorenz ning Niko Tinbergen kasutasid väljendust "fikseeritud tegevuste kompleksid".
1930. aastatel kujunenud klassikaline etoloogia mängis olulist rolli instinkti mõiste arenemisel. Lorenz pidas kinni iseloomu selgest jaotumisest kaasasündinud ning omandatud komponentideks. Etoloogid üsna kaua määratlesid instinkti eitamise kaudu, nagu käitumise mitteomandatud komponenti. Etoloogiale omane morfoloogiline lähenemisviis iseloomule väljendub Lorentsi definitsioonis: "Instinkt on ajutine looma morfostruktuur, mis seaduspäraselt ilmub looma tegude voos spetsiifilises sotsiaalses olukorras".
Psühholoogias
Instinkti kontseptsioon inimese puhul arenes edasi psühhoanalüüsi raames, mille üheks sätteks oli käitumise bioloogiliste eelduste rolli tunnustamine. Psühhoanalüüsi raames instinktid olid vaadeldud nagu päritud (mitteomandatud) tendentsid, mis mängivad inimese käitumise motiveerivate jõudude rolli.
Freudism
Sigmund Freud eitas kategooriliselt instinktide olemasolu inimese psühholoogias. Loengus "Sissejuhtimine psühhoanalüüsi" ta ütles, et inimese seksuaalne käitumine võib ainult kaudselt olla sarnane loomade suguinstinktiga, samal ajal kui iga inimene ise loob oma seksuaalsete suhete struktuuri. Eeldades, et iga inimene on erinev, Freud ei pidanud võimalikuks üldistada inimese seksuaalset kogemust, selgitades seda instinktidega – see oleks ebaõige teoreetiliselt ning vale praktiliselt. Instinktide vastandina Freud töötas välja tungide teooriat, mis oli esimest korda avaldatud 1905. aastal.
Freudi ettekujutuste kohaselt on kõigile elusolenditele omased vastassuunalised enesehävitamise ning enesesäilitamise tungid. Püüdlused agressioonile või hävitamisele on määratud tungiga surma poole, samal ajal kui sugutung, enesesäilitamine ning armastus on määratud tungiga elu poole. Tungi surma poole Freud selgitas närvipinge vähenduse tendentsiga.
Humaanne psühholoogia
Abraham Maslow väitis, et inimestel pole instinkte, kuna nad saavad oma soove maha suruda. Ta arvas, et see, mida määratakse "instinktidena", on faktiliselt väga tugevad motiivid kindlat tüüpi käitumiseks.
Etoloogias
Instinkt on olnud loomade käitumisega tegelevate teaduste keskseid mõisteid. Etoloogid käsitlesid valdavalt stereotüüpseid ning mitteplastilisi instinkte. Harilikult instinkti vaadeldakse kui pärilikku ning mittemuutuvat käitumise komponenti.
Üks esimestest instinkti definitsioonidest oli antud saksa zoopsühholoogi Heinrich Ziegleri poolt. Tema määratluse kohaselt instinktiivne käitumine erineb järgmiste tunnuste poolest:
Tartu Hansapäevad
Tartu Hansapäevad on Hansa Liidu aegsele olustikule pühendatud festival Tartus. Hansapäevi peetakse Tartus 1995. aastast saati.
Hansapäevade ulatus on aastate jooksul kasvanud nii ajaliselt kui ka geograafiliselt. Kõige ulatuslikumad senistest olid 2005. aasta rahvusvahelised hansapäevad. 2010. aastast peetakse hansapäevade raames ka hansapulmi, kus noorpaari paneb paari Tartu linnapea.
Tegevus Tartu Hansapäevadel jaguneb valdkonniti Tartu kesklinna eri paikades asuvate "linnade" vahel. Nii oli 2012. aasta hansapäevadel kaheksa "linna", nende seas Keskpargis asuv Lastelinn, Emajõe vasakkaldal paiknev Jaanilinn ja paremkaldal tegutsev Kunstilinn, Toomemäel asuv Teaduslinn jt. Varem on jaotatud tegevusi temaatiliselt ka eri päevadele.
2015. aastal toimusid Tartu hansapäevad 11.-12. juulil.
Lewy kehakeste haigus
Lewy kehakeste haigus ehk dementsus Lewy kehakeste haigusest on neurodegeneratiivne haigus, mis algab tavaliselt üle 50-aastastel inimestel. Haiguse põhjuseks on Lewy kehakeste tekkimine närvirakkudes. RHK-10s on haiguse kood G31.8
Ajalugu
Haigus on saanud nimetuse Saksa päritolu USA neuroloogi Frederic Lewy järgi, kes avastas 1912. aastal seda haigust põhjustavad abnormsed proteiini kogumikud. Seda haigust hakati diagnoosima alles 1990. aastate keskel, kui need kehakesed avastati surmajärgse uuringu käigus osadel dementsust põdenud haigetel.
Diagnostika
Lewy kehakeste haigust on raske diagnoosida, kuna kliiniline pilt sarnaneb väga Alzheimeri ja Parkinsoni tõve omaga.
Ravi
Põhjuslikku ravi ei tunta.
Surnud 23. veebruaril
''Siin loetletakse 23. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Psühholoogia mõisteid
B
Biheiviorism – Bioloogiline liikumine – Binauraalne tuiklemine – Biofiilia – Biopsühholoogia – Bloomi taksonoomia – Bobo-nuku eksperiment – Broadbenti filtri teooria – B-tüüpi isiksus
C
Coheni-Bradfordi mõjumudel – C-tüüpi isiksus
D
Déjà-vu – Depressiivne realism – Diferentsiaalpsühholoogia – Dunbari arv – Dunningi-Krugeri efekt
E
Ego – Ego-libiido – Egotsentriline koordinaadistik – Eideetiline mälu – Eksperimentaalpsühholoogia – Ekstaas – Ekstravertsus – Ekvipotentsiaalsus – Elektra kompleks – Ellujäämisstrateegia – Emotsionaalne intelligentsus – Emotsioon – Emotsioonide tõlgendusteooria – Empaatia – Enesehinnang – Enesekehtestamine – Enesekontroll – Eneseregulatsiooni teooria – Eneseteadlikkus – Eneseteadvus – Eneseteostus – Episoodiline mälu – Esinemishirm – Etnotsentrism – Eufooria – EuroPsy – Evolutsioonipsühholoogia
F
Fantaasia - Filling-in fenomenid – Flegmaatik – Flynni efekt – Foobia – Frustratsioon
G
Geenius – Geštaltpsühholoogia – G-faktor – Gibbsi refleksioonimudel – Gordoni aken – Greenspooni efekt – Grupidünaamika – Guðjónssoni sugereeritavuse skaala
I
Ideaalmina – Illusioon – Impulsiivsus – Infosõda – Infoväsimuse sündroom – Inimvajaduste hierarhia – Intellektuaalne alandlikkus - Intelligentsus – Intelligentsuskvoot – Intelligentsustest – Interaktsionism – Interaktsiooniprotsesside analüüs – Intiimsuhted – Intrapersonaalsed oskused – Introspektsioon – Introvertsus – Intuitsioon – Irooniline töötlus – Iseloom – Isiklik kompetentsus – Isiksus – Isiksusepsühholoogia – Isiksushäired
J
Jamesi-Lange teooria – Johari aken – Julgus – Jungi isiksusetüpoloogia – Jäljendamine
K
kaassõltuvus - Kadedus – Kahetsus – Katse väikese Albertiga – Kavatsus – Kavatsuslikkus – Keel – Kellukakõver – Kinnisidee – Kinnituskalduvus – Kirg – Kirgas unenägu – Kokkupuute efekt – Klassikaline tingimine – Kliiniline neuropsühholoogia – Kliiniline psühholoogia – Kogemusnõustamine – Kognitiivne dissonants – Kognitiivse arengu teooria – Kognitiivne nihe – Kognitiivne filoloogia – Kognitiivne psühholoogia – Kognitivism – Kohtupsühholoogia – Kohtupsühholoogiaekspertiis – Kokteilipeoefekt – Koleerik – Kollektiivne alateadvus – Kollektiivse tegevuse probleem – Kolmeosaline mina-sõnum – Kommunikatsioon – Konflikt – Konflikti reguleerimine – Konformsus – Konstellatsioonid – Kontakt – Kontakti hoidmine – Kontakti loomine – Kontakti lõpetamine – Kontaktiks valmistumine – Kontaktioskused – Koolifoobia – Koolipsühholoogia – Koostöine kontakt – Koostöö – Koostöövalmidus – Korrektsioonipsühholoogia – Korrelatsioon (muusika) – Kriminaalpsühholoogia – Kujutluskaart – Kultuuridevaheline psühholoogia – Kultuuripsühholoogia – Kunstiteraapia – Kurbus – Kuulamine – Kuuluvusvajadus – Kuus mõttemütsi – Kõrgemad kognitiivsed funktsioonid – Käiguvahetus suhtlemisel – Käitumine – Käitumisgeneetika – Käitumisökonoomika – Käitumisteraapia – Kübler-Rossi mudel – Küünlaprobleem
L
Lahenduskeskne lühiteraapia – Lapsevanema-lapse interaktsiooni teraapia – Lapsus – Leidlikkus – Lein – Libiido – Liikluspsühholoogia – Linuse seadus – Logoteraapia – Looming – Lootus – Loov enesetõhusus – Loovteraapiad – Loovus – Lugemine – Luul – Läbipõlemissündroom – Lühimälu
M
Mandeltuuma kaaperdamine – Massipsühhoos – Meditatsioon – Meelekindlus – Meeleolu – Meenutamine – Melanhoolia – Melanhoolik – Metamudel – Mina – Mina ideaal – Mina piirid – Mina-käsitlus – Minapilt – Misofoonia – Mittesõnalised suhtlusvahendid – Mnemoonika – Mnemooniline suur süsteem – Molyneux' probleem – Motivatsioon – Motivatsiooniteooriad – Multiintelligentsuse teooria – Muusikapsühholoogia – Muutusepimedus – Mõjutamine – Mõjutamine suhtlemisel – Mõtlemine – Mõtlemise häired – Mälestus – Mälu – Mänguteraapia
N
Nartsissism – Nartsissistlik isiksushäire – Nauding – Navoni ülesanne – Neli temperamenditüüpi – Neurolingvistiline programmeerimine – Neurootilisus – Neuropsühholoogia – Nostalgia – Nunnudus – Nutt – Nägemine – Nähtamatu gorilla test – Näivvaliidsus – Närvivapustus
O
Objekt väike a – Ohvrimentaliteet - Oneiroloogia – Operantne tingimine – Operantse tingimise kamber – Operatiivmälu – Optimaalseisund – Organisatsiooni sotsialiseerumine – Organisatsioonikultuur – Organisatsioonipsühholoogia – Organismi funktsioonid – Oskus – Otsustamine
R
Rahulolu – Rakenduspsühholoogia – Rapport – Raveni progresseeruvad maatriksid – Reaalne – Reklaamipsühholoogia – Romantiline armastus – Rorschachi test – RSI – Ruumipsühholoogia – Rõõm
S
Saavutusvajadus – Sally–Anne test – Sangviinik – Seksuaalvajadus – Selge eneseväljendus – Selgeltnägemine – Semantiline mälu – Sensoorne deprivatsioon – Sensoorne mälu – Sisekõne – Skeemiteraapia – Sotsiaalne dilemma – Sotsiaalne identiteet – Sotsiaalne looderdamine – Sotsiaalne mõju – Sotsiaalpsühholoogia – Sotsiaalne kompetentsus – Sotsiaalse identiteedi teooria – Sotsiaalse võrdluse teooria – Sotsiaalsed oskused – Sotsiaalsed representatsioonid – Sotsiaalsete representatsioonide teooria – Sotsialiseerumine – Sotsiomeetria – Spordipsühholoogia – Stanfordi vanglaeksperiment – Stereotüüp – Stockholmi sündroom – Stress – Subjekt–objekt-suhe – Subjekt–subjekt-suhe – Sugupool – Suhtlusoskused – Suhtlusmeetod – Sundkäitumine – Sundmõtlemine – Superego – Surm – Suur Teine – Suur viisik – Sõprus – Sügav töö – Sünesteesia – Süsteemne teraapia – Süvenemine – Süvenemise määr – Süvenemise tõenäosus – Süvenemise tõenäosuse mudel – Süütunne – SYMLOG
Z
Zeigarniki efekt
Dean Macey
Dean Macey (sündinud 12. detsembril 1977 Essexis Rochfordis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Psühholoogia mõisteid
U
Uhkus – Ukseavajad – Unenägu – Uni – Usaldus – Uskumine – Uskumus – Usulise arengu astmed – Uudishimu
Dean Macey
Isiklikud rekordid
100 m jooks 10,65, 30. mai 1999, Arles Kaugushüpe 7.77 27. september 2000, Sydney Kuulitõuge 15.77 Kõrgushüpe 2.15, 6. august 2001, Edmonton 400 m jooks 46,21, 6. august 2001, Edmonton 110 m tõkkejooks 14,34, 6. august 2001, Edmonton Kettaheide 48.34, 24. august 2004, Ateena Teivashüpe 4.80, 28. september 2000, Sydney Odavise 64.03, 25. august 1999, Sevillla 1500 m jooks 4.23,45, 28. september 2000, Sydney üksikalade punktid kokku 8924
Isiklikku
Dean Macey on 197 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Psühholoogia mõisteid
V
Vabade assotsiatsioonide meetod – Vabatahtlikkus – Vaikne kuulamine – Vaimsed protsessid – Valemälestus – Valents – Valetamine – Valik – Vaprus – Vari – Vastikustunne – Veenmine – Veenmise kahe-protsessi teooria – Vermimine – Viha – Vihkamine – Võidan-võidad mõtteviis – Võimutahe – Vähemuse mõju teooria – Vältiv isiksushäire – Värvimudel – Väärtuste realiseerimise teooria
W
Wechsleri intelligentsusskaalad – Würzburgi koolkond
Õ
Õnn – Õpistiil - Õppimine – Õpitud abitus – Õpitud optimism – Õpitud vajaduste teooria – Õpivilumuste spetsiifilised häired
Ä
Ähvardamine – Ärevus
Ü
Üldistamine – Ülerahvastusefekt – Ülimina – Üllatus
Y
Yerkesi-Dodsoni seadus – Youngi-Helmholtzi värvitaju teooria
He Kexin
pisi|He Kexin He Kexin (何可欣; sündinud 1. jaanuaril 1992 või 1994 Pekingis) on Hiina naissportvõimleja, kahekordne olümpiavõitja. Ta võitis kulla 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis Hiina võistkonna koosseisus ja individuaalselt rööbaspuudel.
Ajakirjanduses on väidetud, et He Kexin on noorem, kui ametlikud andmed kinnitavad. Et võimleja tohiks olümpiamängudel osaleda, peab ta olema vähemalt 16-aastane või vähemalt saama  olümpia-aastal 16-aastaseks. Hiina ajakirjandusest on leitud mitmeid viiteid selle kohta, et He Kexin on noorem kui 16-aastane. 21. augustil 2008 andis ROK käsu alustada uurimist He Kexini tegeliku vanuse kindlakstegemiseks.
Tartu Hansapäevad 2007
thumb|Tartu Hansapäevade 2007 embleem Tartu Hansapäevad 2007 toimusid 13. juuli – 15. juuli 2007 Tartus. Need olid 12. Tartu hansapäevad.
Tartu Hansapäevade 2007 üritused olid organiseeritud ajastute kaupa: muinasaeg, hansaaeg ja ärkamisaeg.
Muinasaega kajastavad üritused toimusid Emajõe ääres keset linna.
Hansaaja üritused toimusid Jaani kiriku ümbruses. Kirikus sai kuulata kontserte ja Antoniuse õue kodades sai vaadata, kuidas meistrid tööd teevad.
Ärkamisaegses Raelinnas toimusid üritused "Rahvuslik päev", "Lõimumise päev" ja "Maailmapäev".
Hansalaat ühendab ajastud, mistõttu kauplemine toimus terves kesklinnas. Kauplejaid oli paarsada.
Surmajärgne uuring
Postmortem (ladina keeles - pärast surma). Termin meditsiinis, mille all mõeldakse mingi meditsiinilise uuringu läbiviimist pärast surma. Surmajärgseid uuringuid viiakse läbi siis, kui elupuhuselt ei ole seda võimalik teostada - näiteks ajukoe uuring.
Moodne viievõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel
Moodsa viievõistluse võistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus kahel päeval: 26. ja 27. augustil.
Medalialad
Nii naised kui ka mehed tegid viis ala läbi ühe päevaga, mehed 26. ja naised 27. augustil. Nii mehi kui ka naisi oli Ateenas stardis 32.
Võistluspaik
Viievõistlejate võistluspaik asus Ateena keskel Goudi olümpiakompleksis. 2500 huvilist said jälgida ujumist, 5000 ratsutamist ja jooksu ning 3000 pealtvaatajat vehklemist ja laskmist.
Māris Verpakovskis
Māris Verpakovskis (sündinud 15. oktoobril 1979 Liepājas) on Läti jalgpallikoondise endine ründaja.
Māris Verpakovskis mängis Läti rahvuskoondises aastatel 1999–2014 kokku 104 korda ja lõi 29 väravat. Esimene mäng rahvuskoondises toimus 9. juunil 1999, kui mängiti Kreekagaga ja saavutati võit 2:1, samas kohtumises tuli ka esimene värav koondise kasuks.
2004. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Tšehhi vastu. See jäi Läti ainsaks väravaks sel turniiril.
Isiklikku
Māris Verpakovskis on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Tema isa Ilmārs Verpakovskis oli samuti jalgpallur.
27. november
27. november on Gregoriuse kalendri 331. päev (liigaastal 332. päev). Juliuse kalendri järgi 14. november (1901–2099).
3D
3D ehk kolmemõõtmeline ehk ruumiline:
Surnud 29. veebruaril
''Siin loetletakse 29. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Milan Baroš
pisi|200px|Milan Baroš Milan Baroš (sündinud 28. oktoobril 1981 Vigantices) on Tšehhi jalgpallur (ründaja)
Baroš mängis Tšehhi rahvuskoondises aastatel 2001–2012 kokku 96 korda ja lõi 41 väravat.
Integriteet
Integriteet (ka moraalne integriteet, moraalne terviklikkus) on üks eetika põhimõisteid, millega tähistatakse inimese kaasasündinud loomuõigusi.
Tänapäeval lähtutakse inimese moraalse terviklikkuse aluse määratlemisel inimõigustest.
Ringkond (Austria)
thumb|upright=2|center|Austria 94 praegust ringkonda. Statuutlinnad punasega Austria haldusjaotuses on ringkond (saksa Bezirk) riigi valitsuse täidesaatva võimu teise astme jaotus. Ringkonnabürood on elanike ja liidumaade peamiseks kokkupuutepunktiks enamiku omavalitsuste haldusalast väljajäävate valitsusaktide puhul: abielud, juhiload, passid, kogunemisload, jahiload aga ka näiteks suhtlemine rahvatervise ametnikega hõlmab kõiki suhteid ringkonna haldusasutustega (saksa: Bezirksverwaltungsbehörde).
2017. aasta seisuga on 94 ringkonda, millest 79 on ringkonnad, mida juhivad ringkonnakomisjonid, ja 15 on statuutlinnad. Paljud ringkonnad on geograafiliselt sarnased mõnega riigi 114 kohtupiirkonnast.
Statuutlinnu ei nimetata väljaspool valitsuse väljaandeid ja õiguskirjandust tavaliselt "ringkondadeks". Lühiduse huvides kasutavad valitsusasutused mõnikord mõistet "maaringkonnad" (Landbezirke) ringkondade puhul, mida juhivad ringkonnakomisjonid, kuigi seda väljendit ei esine üheski seaduses ja paljud "maaringkonnad" pole eriti maapiirkonnad.
Ringkonnakomisjonid
Ringkond, mida juhib ringkonnakomisjon, hõlmab tavaliselt kümme kuni kolmkümmend omavalitsust. Puhtalt haldusüksusena ei korralda ringkond valimisi ega vali seetõttu oma ametnikke. Ringkonna pealiku (Bezirkshauptmann) nimetab provintsi kuberner; ringkonna riigiteenistujad on provintsi töötajad.
Alam-Austria ja Vorarlbergi provintsiseaduses nimetatakse ringkonnakomisjonide juhitud ringkondi haldusringkondadeks (Verwaltungsbezirke). Burgenlandis, Kärntenis, Salzburgis, Steiermargis, Ülem-Austrias ja Tiroolis on kasutatav mõiste poliitiline ringkond (politischer Bezirk). Siseriiklikus õiguses, sealhulgas riigi põhiseaduses, kasutatakse kõiki kolme varianti vaheldumisi.
Statuutlinnad
Statuutlinn on linn, millel on nii valla kui ka ringkonna haldusvastutus. Linnavalitsuse töötajad täidavad ka ringkonna personali ülesandeid; linnapea täidab ka ringkonnakomisjoni juhi volitusi ja kohustusi. Seega toimib linna juhtimine korraga nii piirkondliku omavalitsusena kui ka riigi valitsuse haruna.
Enamik 15 statuutlinnast on suuremad piirkondlikud elanikekeskused, milles elanikke on kümneid tuhandeid. Väikseim statuutlinn on vaevalt rohkem kui küla, kuid võlgneb oma staatuse ajaloo keerdkäigule: Rust Burgenlandis, elanikke 1900 (2017), on saanud erilise autonoomia, kuna Ungari kuningriik tegi sellest 1681. aastal kuningliku vabalinna; see eesõigus arvati ringkonnasüsteemi, kui Ungari selle piirkonna (hilisem Burgenland) 1921. aastal Austriale loovutas.
Põhiseaduses on sätestatud, et kogukond, kus elab vähemalt 20 000 elanikku, võib nõuda oma provintsi statuutlinna staatusesse tõstmist, välja arvatud juhul, kui provints suudab näidata, et see kahjustab piirkondlikke huve, või välja arvatud juhul, kui riigi valitsus on selle vastu. Viimane kogukond, kes seda õigust on kasutanud, on Wels, statuutlinn aastast 1964. 2014. aasta seisuga on kõlblikud veel kümme kogukonda, kuid pole sellest huvitatud.
Statuutlinn Viin, kogukond, kus elab üle 1,8 miljoni elaniku, jaguneb 23 vallaringkonnaks (Gemeindebezirke). Hoolimata sarnasest nimest ja võrreldavast rollist, mida nad täidavad, on munitsipaalringkondadel teistsugune õiguslik alus kui ringkondadel. Statuutlinnadel Grazil ja Klagenfurtil on ka alajaotused, millele viidatakse kui "vallaringkondadele", kuid need on üksnes linnavalitsuse naabruskonnasuurused jaod.
Nimetamise veidrused
Austria täpselt öeldes ei nimeta ringkondi, vaid ringkondade haldusasutusi. "Ringkonnakomisjoni" ja "linna" saksakeelne mõiste, vastavalt Bezirkshauptmannschaft ja Stadt, on osa iga sellise üksuse ametlikust nimest. See tähendab, et võib olla ringkondade paare, mille kaks tõelist nime sisaldavad sama toponüümi. Tegelikult on olemas mitu sellist paari. Näiteks on kaks Innsbrucki nime jagavat ringkonna haldusasutust: (statuut)linn Innsbruck ja Innsbrucki ringkonnakomisjon.
Segaduste vältimiseks tuuakse nendes paarides paiknevate maaringkondade nimed tavaliselt järelliite -Land abil, tähendades selles kontekstis laias laastus "piirkonda". Innsbrucki linna tavapärane nimi on Innsbruck, ringkonna tavapärane nimi, mida juhib Innsbrucki ringkonnakomisjon, on Innsbruck-Land. Ehkki selline kasutamine on peaaegu üldine nii meedias kui ka igapäevases saksa keeles ja ilmneb isegi valitsuse aeg-ajalt ilmuvates väljaannetes, pole järelliide -Land ühegi ametliku, seadusliku määrangu osa.
Austria keisririik
thumb|[[Voitsbergi ringkond|Voitsbergi ringkonna piirimärk]] Keskajast 18. sajandi keskpaigani oli Austria keisririik absoluutne monarhia, millel ei olnud kirjutatud põhiseadust ega ka tänapäevast õigusriigi kontseptsiooni.
Provintse valitses monarh, tavaliselt keiser ise või keisri vasall, keda toetasid nende isiklikud nõustajad ja seisused. Valitseja ja seisuste vahelise suhte täpne olemus erines piirkonniti. Piirkondlikud haldurid nimetas monarh ja nad vastutasid monarhi ees. Esimese sammu moodsa bürokraatia poole astus keisrinna Maria Theresia, kes kehtestas 1753. aastal kogu keisririiki hõlmava ringkonnabüroode süsteemi (Kreisämter). Suure murranguna traditsioonides oli süsteem alguses ebapopulaarne; "mõnes provintsis tuli ületada märkimisväärset vastupanu". Ringkonnabürood ei saanud Ungari kuningriigis kunagi täielikult töövalmis.
Pärast 1848. aasta revolutsioonide esimest lainet kehtestasid keiser Ferdinand I ja tema siseminister Franz Xaver von Pillersdorf Austria esimese ametliku põhiseaduse. Põhiseadusega kaotati täielikult seisused ning nõuti täidesaatva võimu ja kohtuvõimu lahutamist, halvates viivitamatult enamiku olemasolevaid piirkondlikke institutsioone ja jättes ringkonnabürood keisririigi halduse selgrooks. Kuna Ferdinand oli sunnitud teise revolutsioonilaine survel troonist loobuma, asus tema järglane Franz Joseph I kiiresti tööle, muutes Austria põhiseaduslikust monarhiast tagasi absoluutseks, kuid tugines esialgu ringkonnabüroodele. Tegelikult ta tugevdas süsteemi. Tema märtsipõhiseaduses säilitati kohtu- ja täidesaatva võimu lahusus. See nägi ette keisririigi jagamise kohturingkondadeks, kohtute juhiks kutselised kohtunikud, ja eraldi jaotuse halduspiirkondadeks, mida juhiks kutselised riigiteenistujad. 1849. aasta keiserlik resolutsioon täpsustas üksikasju. Ringkonnad hakkasid tegutsema 1850. aastal, paljud neist olid juba oma praegustes piirides.
Märtsipõhiseadust ei rakendatud kunagi täielikult ja see lõpetati ametlikult 1851. aastal. Ametlikult täieliku autokraatia juurde naastes kaotas keiser võimude lahususe. Haldusringkonnad ühendati kohturingkondadega; ringkonna haldusasutused ringkonnakohtutega. Intellektuaalid kõrval tõid mõned vastuväited. Suurem osa elanikkonnast elas ja töötas endiselt mõisamaadel ning oli ikka veel harjunud, et mõisaisand oli mingisuguse mõisakohtu juhataja.
Tsisleitaania
Pärast 1867. aasta Austria-Ungari kompromissi oli Franz Joseph sunnitud nõustuma detsembripõhiseadusega, mis koosnes viiest alusseadusest, millega taastati põhiseaduslik monarhia Tsisleitaanias. Eelkõige taastas üks nendest alusseadustest kohtu- ja täidesaatva võimu lahususe. Selle sätte kohaselt tühistati haldus- ja kohturingkondade ühendamine järgmisel aastal; kõnealune seadus kehtestas ringkonnad sisuliselt tänapäevasel kujul. Seekord ei üritatud kava Ungaris kehtestada. Ungari kuningriik oli nüüd eraldi riik, igas mõttes täiesti sõltumatu, väljaarvatud kaitse- ja rahvusvahelised suhted, ega vajanud ega tahtnud kopeerida Viinis kehtestatud tsiviilhalduspoliitikat.
Habsburgi monarhia 1868. aasta taastamise ja kokkuvarisemise vahel 1918. aastal olulisi muudatusi ei tehtud. Viin kasvas märkimisväärselt 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses, neelates kümneid aguleid. Kolm ringkonda kadusid aastatel 1891–1918, kuna nende valdused liidendati keiserliku pealinna omadega. Kaks muud ringkonda kaotasid Viinile oma territooriumi osi. Üldise rahvastiku kasvu tõttu moodustati aastatel 1891–1918 olemasolevatest ringkondadest 11 uut ringkonda.
Esimene vabariik
1920. aasta põhiseadus iseloomustab Austriat kui föderaalset vabariiki ja selle liidumaid kui riigi pooleldi suveräänseid osi. 1925. aasta põhiseaduslik reform, üldise devolutsioonilise kalduvuse lai parandamine, muutis ringkonnad riikliku täidesaatva võimu üksustest uute "osariikide" täidesaatva võimu üksusteks. Taasistutamisel ei olnud praktilisi tagajärgi; riiklike seaduste jõustamine ja avalduste menetlemine riigi valitsusele jäid iga ringkonna peamiseks tegevuseks. Provintside valitsustel oli voli ringkondade piire ümber joonistada, kuid nad ei saanud ilma valitsuse nõusolekuta ringkondi luua või kaotada, ega muuta nende toimimist.
1921. aastal loovutas Ungari Burgenlandi Austriale. Osana Ungari kuningriigist oli piiriäärne maapiirkond jaotatud seitsmeks eestkosteks (Oberstuhlrichterämter), väikelinnade ja külade kobarateks eesotsas magistraatidega, kes olid nii ringkonnakohtunikud kui ka kohalike haldurite järelevalvajad. Austria muutis seitse eestkostet lihtsalt seitsmeks uueks ringkonnaks. Piirkonda kuulusid ka kaks kuninglikku vabalinna, Eisenstadt ja Rust; nendest tehti statuutlinnad, saades seeläbi ka ringkondadeks.
Land Österreich
Austria annekteerimisega Natsi-Saksamaasse 1938. aasta märtsis sai Austriast esialgu Saksa Riigi liidumaa (Land). Mais laiendati Viini, et luua Suur-Viin (Groß-Wien), neelates veel neli ringkonda. Katkestati ka kahe nõrgalt asustatud maaringkonna töö. Oktoobris kaotati Burgenland, selle põhjaosa liideti Alam-Austriaga ja lõunaosa Steiermargi liidumaaga.
1939. aasta mai ja 1940. aasta märtsi vahel kaotati Austria. Selle kaheksast allesjäänud provintsist sai seitse Reichsgaud, kes ei vastutanud mitte Viini, vaid otse Berliini ees. Mitmed statuutlinnad kaotasid oma eristaatuse ja liideti vastavate külgnevate maaringkondadega; teisest küljest ülendati Kremsi linn ringkonna staatusesse. Ringkonnad jäid muidu puutumata, kuid need olid nüüd Austria Bezirke asemel Saksa Kreise.
Teine vabariik
Natsi-Saksamaa allakäiguga 1945. aastal taastunud Austria vabariik taastas viivitamatult aastatel 1938–1940 lagunenud haldusstruktuuri, pannes ringkonnad uuesti paika. Ainus erand olid Viini sulandatud ringkonnad.
Austria oli jagatud neljaks okupatsioonitsooniks ning selle okupeerisid Ameerika Ühendriigid, Nõukogude Liit, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Alam-Austria, Viini ümbritsev piirkond, oli Nõukogude tsooni osa. Pealinna ennast peeti liiga väärtuslikuks, et seda ühelegi ainuvõimule jätta, jaotati, nagu Berliingi, eraldi neljaks sektoriks. Oma plaanide koostamisel töötasid liitlased linna 1938. aasta eelsetes piirides. Natside Viini laiendamine oli aga loonud tundeid. Mitmed Suur-Viini liidendatud maapiirkonnad olid vaenulikud. Enamik Alam-Austriat oli sajandi vältel olnud konservatiivne rahvuslik; Viin oli aastakümneid olnud sotsiaaldemokraatia kants. Tööstuse ja rahanduse linna Viini juhtiv bürokraatia oli põllumajanduslikust maast sotsioloogiliselt kaugel. Mõnel mõjutatud äärelinnal olid aga juba pikka aega olnud pealinnaga palju tihedamad sidemed kui ülejäänud endise provintsiga, seda nii sotsiaalselt kui ka infrastruktuuri osas. Nende äärelinnade püsiv Viinist väljaviimine oleks olnud soovimatu. Natside piirimuutuste täielik või osaline kinnitamine oleks teisalt viinud piiritlemiserinevustele Austria ja liitlaste haldusjaotuste vahel. Probleemile lisandusid vaidlused kommunaalvõla osas.
Tuliselt vaidlustatud küsimus Viinis domineerinud sotsiaaldemokraatide ja Alam-Austriat valitsenud Rahvapartei vahel lahendati alles 1954. aastal. Taastati üks traditsiooniline ringkond, mille linn 1938. aastal annekteeris. Mitmete teiste lisatud traditsiooniliste ringkondade osad ühendati teise uue ringkonna moodustamiseks.
1964. aastal tõsteti Welsi linn statuutlinn staatusesse.
Kaks muud uut ringkonda loodi vastavalt 1969. ja 1982. aastal.
1. jaanuaril 2012 ühendas Steiermargi liidumaa Judenburgi ja Knittelfeldi ringkonnad Murtali ringkonnaks. Ühinemine oli osa programmist, mille eesmärk on piirkondliku bürokraatia sujuvamaks muutmine. 1. jaanuaril 2013 järgnes veel kolm ühinemist: Bruck liideti Mürzzuschlagiga, Hartberg Fürstenfeldiga ja Feldbach Radkersburgiga. 1. jaanuaril 2017 jagas Alam-Austria Wien-Umgebungi ringkonna osadeks, mis liideti Bruck an der Leitha, Korneuburgi, Sankt Pölteni ja Tullni ringkondadega.
Praeguste ringkondade loend
Järelliited -Land ja -Umgebung ei ole ühegi seda kasutava ringkonna ametliku nime osa. Juhtudel, kui statuutlinnal ja maaringkonnal on sama toponüüm, on maaringkonnal ebaselguse vältimiseks oma nimele tavalise kasutuse korral lisatud -Land või -Umgebung (Alam-Austrias ametlikult mitte). Kõigi 13 sellise maaringkonna halduskeskused asuvad vastavas statuutlinnas, seega väljaspool ringkonda ennast.
Ajaloolised ringkonnad
Selles lõigus loetletakse ainult ringkondi, mis hõlmavad piirkondi, mis on endiselt osa tänapäeva Austriast. Pärast Tsisleitaania kaotamist 1918. aastal kaotatud ringkonnad on ära jäetud.
Ivan Pavlov
Ivan Petrovitš Pavlov (vene keeles Иван Петрович Павлов; 26. september (14. september vkj) 1849 Rjazan – 27. veebruar 1936 Leningrad) oli vene füsioloog, tingitud reflekside ehk Pavlovi reflekside avastaja.
Ta pälvis 1904. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna vereringe füsioloogiat ja seedimist käsitlevate teadusuuringute eest. Ta oli esimene Nobeli auhinna laureaat Venemaal.
Pavlov ja Venemaa revolutsioonid
1917. aastal toimunud revolutsioonide ajal keeldus Pavlov lahkumast Venemaalt, vaatamata teda tabanud ülekohtule – temalt konfiskeeriti teadustööde eest saadud kuus kuldmedalit ja natsionaliseeriti panka deponeeritud Nobeli auhinna rahaline osa.
Hiljem keelasid võimud tal emigreeruda, kartes tema paljastusi Nõukogude Venemaa tegelikkuse kohta. Pärast inglise kirjaniku Herbert Wellsi külaskäiku nälgiva Pavlovi juurde ja Rahvusvahelise Punase Risti palveid lubada tal emigreeruda võeti Pavlovi olukord erikontrolli alla ning talle eraldati elatusvahendeid. Pärast seda lubati tal järelevalve all reisida välismaale: Soome, Suurbritanniasse, Ameerika Ühendriikidesse ja Prantsusmaale. Tal oli võimalus välismaale jääda, kuid ta keeldus sellest.
Suvitamine Eestis
Ivan Pavlov veetis koos perega 26 suve Eestis Sillamäel (täpsemini selle külje all Türsamäel ehk Tiurselis).
Surm
Ivan Pavlov pooldas tervislikku eluviisi ja oli tugeva tervisega, kuid 1936. aastal haigestus ta mingisse gripilaadsesse viirushaigusse, nagu ta ise iseloomustas, ning pöördus sugulaste soovitusel arsti poole (selleks oli hiljem Maksim Gorki "surnuksravimise" eest süüdi mõistetud ja 1941. aastal maha lastud D. Lepnev), kes tegi talle süsti. Seejärel Pavlovi tervis halvenes ning ta sai aru, et on suremas.
Surma lähenemist tundev Pavlov kutsus oma õpilased kokku ja kirjeldas oma tundmusi, kuni ta suri. Ühele juhuslikule külastajale öeldi: "Akadeemik Pavlov on hõivatud. Ta sureb."
Induktsioon
Induktsiooniks nimetatakse tänapäeva filosoofias tavaliselt arutlemise viisi, mille puhul sellest, et ühtedel asjadel on teatav omadus, järeldatakse, et see omadus on ka mõnel teisel asjal või isegi kõikidel samalaadsetel asjadel, või sellest, et mingitel asjadel on mingi omadus, järeldatakse, et see omadus on neil ka tulevikus.
Induktsiooni tõlgendatakse sageli kui tõenäosusel põhinevat järeldamist, mis viib kõigest tõenäolistele järeldustele. Laiemas mõttes nimetataksegi induktsiooniks tõenäosusel põhinevat järeldamise viisi.
Metsastepivöönd
Asend
thumb|Metsastepp [[Devíni piirkonnas]] Euraasias moodustab metsastepp riba läänest itta Karpaatide idapoolsest eelmäestikust Altaini. Metsastepid paiknevad ka kohati Kesk-Doonau madalikul, Lõuna-Siberis mägedevahelistes nõgudes, Mongoolias ja Venemaa Kaug-Idas, samuti hõlmavad Mandžuuria tasandiku osa Hiina kirdeosas. Põhja-Ameerikas moodustab metsastepp riba põhjast lõunasse Suurel tasandikul kuni 38. laiuskraadini. Lõunapoolkeral metsastepivöönd puudub.
Induktsioon
Induktsiooniks nimetatakse ka induktiivse arutluse esitamist või arutlemist, mida vaadeldakse induktiivset arutlust järgivana.